FÖRKORTNINGAR

DAS : revisionsförklaring (Déclaration d’assurance)

EGFJ : Europeiska garantifonden för jordbruket

EJFLU : Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

GD Jordbruk och landsbygdsutveckling : generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

GJP : den gemensamma jordbrukspolitiken

IACS : det integrerade administrations- och kontrollsystemet

LPIS : systemet för identifiering av jordbruksskiften

SAPS : systemet för enhetlig arealersättning

SPS : systemet med samlat gårdsstöd

ORDFÖRKLARINGAR

Administrativa kontroller : Formaliserade och automatiserade kontroller som utbetalningsställena gör av alla ansökningar för att kontrollera att de är stödberättigande och för att upptäcka alla tänkbara oriktigheter.

Granskningar av överensstämmelsekontrollen : Efterlevnadsrevisioner av utvalda stödåtgärder som kommissionens enheter genomför på flerårig basis för att kontrollera om utbetalningsställena har genomfört jordbruksutgifterna i överensstämmelse med EU:s regler. Bristande efterlevnad resulterar i de flesta fall i att medlemsstaterna åläggs schablonmässiga finansiella korrigeringar.

Revisionsrättens årsrapport : I den presenteras resultaten av finansiella revisioner i form av revisonsförklaringar om EU:s allmänna budget och Europeiska utvecklingsfonden (offentliggörs varje år i november).

GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verksamhetsrapport : GD Jordbruk och landsbygds-utvecklings årliga förvaltningsbedömning av hur de förvaltnings- och kontrollsystem som används fungerar (offentliggörs i mars). Utifrån detta dokument utarbetar generaldirektören en förklaring om GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings utgifter. Båda dessa dokument används sedan i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet med rådet och parlamentet.

Populationen EGFJ-IACS : Åtgärder som finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruket och som förvaltas inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet (t.ex. systemet med samlat gårdsstöd eller systemet för enhetlig arealersättning).

Populationen EJFLU-IACS : Åtgärder som finansieras genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygds-utveckling och som förvaltas inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet (t.ex. areal- eller djurrelaterade åtgärder, såsom stöd för miljöåtgärder inom jordbruket).

Populationen EJFLU-icke-IACS : Åtgärder som finansieras genom Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och som inte förvaltas inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet (t.ex. alla åtgärder som är baserade på projekt och inte på areal, såsom modernisering av jordbruksföretag).

Felprocentsatser : Felprocentsatser som beräknas i statistikrapporterna per stödåtgärd och per kontrollmetod (inspektioner på plats eller administrativa kontroller). Felprocenten är den mängd fel som upptäcks uttryckt som en procentsats av de kostnader som man begärt ersättning för i den aktuella kategorin.

IACS : Ett integrerat system som består av databaser över jordbruksföretag, ansökningar, jordbruksskiften och stödrättigheter (i de medlemsstater som tillämpar systemet med samlat gårdsstöd). Dessa databaser används till administrativa dubbelkontroller av alla stödansökningar när det gäller merparten av EGFJ-åtgärderna (t.ex. systemet med samlat gårdsstöd, systemet för enhetlig arealersättning eller andra direktbetalningar).

LPIS : En databas med ett register över hela jordbruksarealen (referensskiften) i medlemsstaten och de stödberättigande arealerna. Att den är tillförlitlig är av avgörande betydelse för kvaliteten på de administrativa dubbelkontrollerna för att verifiera att stöd endast betalas ut för stödberättigande mark.

Mest sannolikt fel : Revisionsrättens årliga bästa uppskattning av det fel en kategori av betalningar innehåller. Det beräknas utifrån resultaten av de granskningar som utförs av ett representativt urval transaktioner i kategorin. Det uttrycks som en procentsats av de totala betalningarna i kategorin. Denna procentsats ligger med 95 % sannolikhet inom ett konfidensintervall med en lägsta och högsta gräns.

Kontroll på platsen : Kontroll som utbetalningsställets inspektörer gör av transaktionernas laglighet och korrekthet, vilket bland annat inbegriper ett besök på den sökandes anläggning (t.ex. inspektioner på jordbruksföretaget för att mäta och bedöma om de deklarerade skiftena är stödberättigande).

Kvarstående felprocent : Kommissionens uppskattning av omfattningen av de oriktigheter som finns kvar i transaktionerna efter det att alla kontroller har genomförts. Kommissionen beräknar fyra procentsatser för kvarstående fel på EU-nivå (en per utgiftspopulation) och offentliggör dem i den årliga verksamhetsrapporten från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling.

Delad förvaltning : Metod för att genomföra EU:s budget som innebär att genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna. För det ändamålet utser medlemsstaternas myndigheter organ som ansvarar för förvaltningen och kontrollen av EU-medel. Dessa organ rapporterar till kommissionen. I denna rapport är dessa organ "utbetalningsställena" och de "attesterande organen".

Statistikrapporter : Årliga rapporter som medlemsstaterna översänder till kommissionen och som innehåller resultaten av utbetalningsställenas administrativa kontroller och kontroller på plats.

X-tabell : En fullständig förteckning över alla räkenskapsuppgifter som krävs för statistik och kontroll som medlemsstaterna varje år måste översända till kommission senast den 15 februari året efter det år som uppgifterna gäller [50].

SAMMANFATTNING

I. Kommissionen delar ansvaret för att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken med medlemsstaterna. Jordbruksutgifterna administreras och betalas ut av nationella eller regionala utbetalningsställen. Utbetalningsställena rapporterar till kommissionen. Oberoende attesterande organ som utsetts av medlemsstaterna intygar för kommissionen att utbetalningsställenas räkenskaper är riktiga och att kvaliteten på de kontrollsystem som dessa organ har infört är till- fredsställande.

II. Utbetalningsställena genomför administrativa kontroller av stödansökningar för att kontrollera att de är stödberättigande. De genomför också kontroller på plats av ett urval av sökande. Fel som upptäcks vid dessa kontroller leder till minskningar av de stödbelopp som den sökande begär. Medlemsstaterna rapporterar varje år resultatet av dessa kontroller till kommissionen (statistikrapporter).

III. Kommissionen använder denna information i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet inför Europaparlamentet och rådet. Medlemsstaternas statistikrapporter är de byggstenar som används för att uppskatta den kvarstående felprocenten, som anses motsvara den ekonomiska effekten, uttryckt som en procentsats av betalningarna, av oriktigheterna i gjorda betalningar efter det att alla kontroller har genomförts. En konsolidering av statistikrapporterna på EU-nivå och den kvarstående felprocenten offentliggörs i den årliga verksamhetsrapporten från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling.

IV. Kommissionen utfärdar riktlinjer för upprättandet av kontrollsystem vid utbetalningsställena och för sammanställningen av statistikrapporterna. Revisionen visade dock att dessa riktlinjer inte alltid tillämpas korrekt. Merparten av utbetalningsställena ser inte till att rapporterna är korrekta innan de översänds till kommissionen. De granskade utbetalningsställena utförde visserligen kontrollgranskningar, men dessa granskningars beskaffenhet och omfattning var begränsade och de förhindrade inte fel som upptäcktes i ett senare skede vid de skrivbordsgranskningar som utfördes av kommissionens enheter eller vid revisionsrättens revisioner.

V. Generellt drar revisionsrätten slutsatsen att resultaten av de kontroller av jordbruksutgifter som medlemsstaterna gör och som rapporteras av kommissionen inte är tillförlitliga.

VI Revisionsrättens revisioner liksom även kommissionens egna granskningar visar att de system som används för administrativa kontroller och kontroller på plats på utbetalningsställena var endast delvis ändamålsenliga när det gällde att upptäcka oriktiga utgifter och därför allvarligt minskade tillförlitligheten i den information som medlemsstaterna lämnar till kommissionen.

VII. Revisionsrätten konstaterade också att det arbete som de attesterande organen för närvarande utför inte gav tillräckliga garantier vare sig för att kontrollerna på plats är tillfredsställande eller för att statistikrapporterna är tillförlitliga.

VIII. Revisionsrätten anser att det informationssystem som för närvarande finns vid kommissionen inte på ett ändamålsenligt sätt tillgodoser kommissionens behov. En del av den information som för närvarande görs tillgänglig är inte helt relevant eller så är den ofullständig och oriktig och kan som sådan inte användas i den årliga verksamhetsrapporten eller i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. Den begränsade granskning som kommissionen utför av medlemsstaternas statistik kan inte garantera att statistiken är tillförlitlig.

IX. På grund av de brister som redovisas i denna rapport ger inte den information som kommissionen har tillgång till en tillförlitlig grund på vilken kommissionen kan uppskatta en kvarstående felprocent. Dessutom är kommissionens ändringar av de felprocentsatser som härrör från statistikrapporterna inte statistiskt giltiga. Den kvarstående felprocent som blir resultatet är därför inte heller det.

X. Revisionsrätten rekommenderar att

- de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats genomförs striktare av utbetalningsställena och att kvaliteten på LPIS-databaserna förbättras,

- de riktlinjer som kommissionen utfärdar för införandet av tillfredsställande kontrollsystem och sammanställningen av statistikrapporter förtydligas och att tillämpningen av dem övervakas noggrannare,

- de riktlinjer som kommissionen utfärdar till de attesterande organen ändras och anger att de urval av kontroller på plats som granskas blir större, kontroller måste upprepas och sammanställningen av statistikrapporter kontrolleras noggrannare,

- kommissionen ser över det rapporteringssystem som utbetalningsställena för närvarande ska tillämpa och ser till att den vid lämpligaste tidpunkt får fullständig och relevant information som den kan använda i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet; kommissionen bör även öka ändamålsenligheten i sina skrivbordskontroller och kontroller på plats av medlemsstaternas statistikrapporter,

- kommissionen vidtar nödvändiga åtgärder för att komma fram till en statistiskt giltig uppskattning av oriktigheter i utbetalningar som bygger på utbetalningsställenas arbete och de attesterande organens utökade roll, under förutsättning att de båda organens arbete förbättras tillräckligt.

INLEDNING

SYFTET MED ATT KONTROLLERA TRANSAKTIONER PÅ MEDLEMSSTATSNIVÅ NÄR DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN GENOMFÖRS

1. Kommissionen delar ansvaret för att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken med medlemsstaterna.

2. EU-budgeten finansierar GJP-utgifter genom två fonder [1]: Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), som till fullo finansierar EU:s direktstöd och marknadsåtgärder [2], och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), som medfinansierar landsbygdsutvecklingsprogram.

3. Direktstöd tillhandahålls till största delen inom systemet med samlat gårdsstöd [3] och, i tio medlemsstater [4], inom systemet för enhetlig arealersättning [5], som är en övergångsåtgärd. Utöver detta finns mer än 30 andra kompletterande system för direktstöd till specifika jordbrukssektorer.

4. Landsbygdsutvecklingsstöd genomförs genom regionala och nationella landsbygdsutvecklingsprogram. Det kan ges i form av arealstöd, till exempel stöd för miljövänligt jordbruk eller kompensationsstöd till jordbrukare i områden med naturbetingade svårigheter, eller stöd till specifika projekt, till exempel modernisering av jordbruksföretag eller införande av grundläggande tjänster för landsbygdsbefolkningen.

5. Eftersom kommissionen har det övergripande ansvaret för genomförandet av EU:s budget, behöver den få relevant information från medlemsstaterna om deras genomförande av den gemensamma jordbrukspolitiken. De årliga statistikrapporterna med resultaten av de administrativa kontroller och kontroller på plats som de nationella utbetalningsställena [6] har genomfört är i det sammanhanget en viktig informationskälla.

UTARBETANDE, SAMMANSTÄLLNING OCH KONTROLL AV STATISTIKRAPPORTERNA

6. Figur 1 visar nyckelprocesserna i utarbetandet, sammanställningen och kontrollen av statistikrapporterna om arealbaserade EGFJ-åtgärder. De berörda organens roller beskrivs närmare nedan. Liknande arrangemang gäller för rapporter som presenteras om andra EGFJ- och EJFLU-åtgärder.

FIGUR 1

NYCKELPROCESSER NÄR DET GÄLLER DE STATISTIKRAPPORTER OM AREALBASERADE EGFJ-ÅTGÄRDER SOM AVSER 2010 ÅRS STÖDANSÖKNINGAR

+++++ TIFF +++++

DE NATIONELLA UTBETALNINGSSTÄLLENA GENOMFÖR DE NÖDVÄNDIGA KONTROLLERNA OCH UTARBETAR STATISTIKRAPPORTERNA

7. Runtom i EU administreras och betalas GJP-utgifterna ut av 81 nationella eller regionala utbetalningsställen. Dessa utbetalningsställen måste antingen direkt eller via delegerade organ kontrollera att de stödansökningar som de får från jordbrukare är stödberättigande.

8. Kontrollen sker med hjälp av administrativa kontroller och kontroller på plats. Alla ansökningar genomgår administrativa kontroller, medan kontroller på plats endast görs av ett urval ansökningar.

9. I EU-förordningar anges gemensamma regler för genomförandet av sådana kontroller, bland annat vad som ska kontrolleras och hur urvalen ska göras samt en minsta omfattning för varje stödtyp. Det har alltid funnits ett rättsligt krav på att ett slumpmässigt urval sökande ska kontrolleras på plats när det gäller EGFJ- och EJFLU-system inom det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) [7], men detta gällde inte icke arealbaserade EJFLU-åtgärder förrän 2011 [8].

10. Resultaten av de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats registreras i utbetalningsställenas databaser. Fel som upptäcks vid dessa kontroller leder till minskningar av de stödbelopp som de sökande begär.

11. De statistikrapporter som innehåller resultaten av dessa kontroller måste följa det format som kommissionen har fastställt. Detta format fastställs i elektroniska mallar och riktlinjer och det varierar beroende på de enskilda GJP-åtgärdernas särskilda kännetecken. De flesta statistikrapporter måste ange

a) det totala antalet sökande som begärt stödet och antalet sökande som kontrollerats på plats,

b) det totala belopp som begärts av (eller betalats till) sökande och det totala belopp som kontrollerats på plats,

c) de minskningar av stödet som utbetalningsställena beslutat om, med en uppdelning av det totala beloppet på sökande som kontrollerats på plats och sökande som inte kontrollerats på plats.

12. Resultatet av dessa kontroller, per utbetalningsställe och per medlemsstat, ska varje år meddelas kommissionen senast den 15 juli året efter det år som uppgifterna gäller. När det till exempel gäller ansökningar som gjordes 2010 (år n) måste utbetalningsställena rapportera om sina kontroller av sådana ersättningsanspråk senast den 15 juli 2011 (år n + 1).

DE ATTESTERANDE ORGANEN GRANSKAR SAMMANSTÄLLNINGEN AV RAPPORTERNA OCH DE UPPGIFTER SOM LIGGER TILL GRUND FÖR DEM

13. Attesterande organ är oberoende revisionsorgan som utses av medlemsstaterna för att granska utbetalningsställenas räkenskaper och redovisning av utbetalningar och rapportera till kommissionen. Dessa rapporter måste skickas till kommissionen, tillsammans med utbetalningsställenas årsredovisningar, senast den 15 februari året efter det år då utbetalningarna gjordes. Ansökningar som gjordes 2010 (år n), till exempel, betalades 2011 (år n + 1), och de attesterande organen rapporterade senast den 15 februari 2012 (år n + 2).

14. Kommissionen har utfärdat riktlinjer för det arbete som ska utföras av de attesterande organen och för formatet på de rapporter som ska översändas till den. Det attesterande organet ska bland annat uttala sig om

a) kvaliteten på kontrollmiljön genom att upprepa minst tio kontroller på plats (per utgiftspopulation [9]) som gjorts av utbetalningsstället,

b) huruvida statistikrapporterna med resultaten av de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats har sammanställts korrekt och stämts av mot utbetalningsställets databas, och om verifieringskedjan är tillfredsställande [10].

15. Sedan 2010 har kommissionen gett medlemsstaterna möjlighet att låta de attesterande organen utföra en utvidgad granskning av utbetalningsställena. Vid sådana utvidgade granskningar måste ett urval på mellan 110 och 180 kontroller på plats per utgiftspopulation [11] som genomförts av utbetalningsstället upprepas till fullo av de attesterande organen [12]. Sådana ingående granskningar kallas för förstärkt säkerhet om lagligheten och korrektheten i transaktioner på de slutliga stödmottagarnas nivå genom de attesterande organens arbete.

16. Inom alternativet förstärkt säkerhet skulle beloppet för de finansiella korrigeringar som kommissionen beslutar om vara begränsat till det belopp som motsvarar den felprocent som man fått fram vid de kontroller som bestyrkts av de attesterande organen. Hittills har fem medlemsstater (Bulgarien, Grekland, Luxemburg, Rumänien och Storbritannien - Nordirland) beslutat att använda denna möjlighet.

17. Enligt den budgetförordning [13] som antogs den 25 oktober 2012 ska de attesterande organen avge ett yttrande över de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. Därför kommer den förstärkta säkerheten att bli obligatorisk i alla medlemsstater. Lagstiftningsförslagen avseende den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020 innehåller också bestämmelser med detta syfte, och kommissionen utarbetar för närvarande en ny riktlinje för hur dessa bestämmelser ska genomföras.

KOMMISSIONEN GRANSKAR DE ENSKILDA STATISTIKRAPPORTERNA

18. Kommissionen utför skrivbordsgranskningar av statistikrapporterna. Dessa granskningar består av en blandning av automatiserade kontroller, där uppgifternas inbördes konsekvens i rapporten undersöks, och manuella kontroller, där uppgifterna i rapporten jämförs med information från tidigare år eller andra rapporter. När kommissionen upptäcker fel eller inkonsekvenser i en rapport ombeds medlemsstaten åtgärda dem, vanligtvis genom att den lämnar korrigerade uppgifter.

19. Kommissionen utför också granskningar av överensstämmelsen när det gäller hur förvaltnings- och kontrollsystemen vid utvalda utbetalningsställen fungerar. Under dessa granskningar undersöker kommissionen i regel tillförlitligheten i utbetalningsställets kontroller på plats genom att upprepa ett urval av dem.

20. När rapporterna från alla enskilda utbetalningsställen har validerats, använder kommissionen uppgifterna till att beräkna en kvarstående felprocent som rapporteras i den årliga verksamhetsrapporten (se bilaga I som beskriver kommissionens metod för att beräkna den kvarstående felprocenten).

REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING SAMT REVISIONSMÅL OCH REVISIONSMETOD

21. Vid revisionen ställde revisionsrätten följande huvudfråga: "Är resultaten av de kontroller av jordbruksutgifterna som medlemsstaterna genomför och kommissionen rapporterar tillförlitliga?"

22. Denna övergripande fråga delades sedan in i följande fem delfrågor:

a) Är de administrativa kontroller och kontroller på plats som genomförs av utbetalningsställena ändamålsenliga?

b) Har statistikrapporterna med resultaten av utbetalningsställenas kontroller sammanställts och kontrollerats korrekt innan de översänds till kommissionen?

c) Ger de attesterande organens arbete tillräckliga garantier för att kvaliteten på kontrollerna på plats är tillfredsställande och statistikrapporterna tillförlitliga?

d) Ser kommissionen till att statistikrapporterna är tillförlitliga?

e) Är kommissionens beräkning av den kvarstående felprocenten statistiskt giltig?

23. Revisionen avsåg statistikrapporterna med 2010 års resultat av administrativa kontroller och kontroller på plats när det gällde stödordningar för landsbygdsutveckling och direktstöd som ingick i GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verksamhetsrapport för budgetåret 2011. Revisionsrätten granskade också beräkningen av de kvarstående felprocentsatserna och hur den presenterades i GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verksamhetsrapporter för budgetåren 2011 och 2012.

24. Revisionsrätten har i revisionens inriktning och omfattning inkluderat statistikrapporter som behandlade de finansiellt mest betydande stödsystemen, som stod för över 86 % av utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken. Detta illustreras i tabell 1:

25. Bedömningen av ändamålsenligheten i de system som utbetalningsställena använder för att göra administrativa kontroller och kontroller på plats bygger på resultaten av revisionsrättens DAS-granskning 2010, 2011 och 2012.

26. Under revisionen besökte revisionsrätten nio utbetalningsställen i åtta medlemsstater [14]. Dessa nio utbetalningsställen förvaltade 28 % av EGFJ-direktstödet och 41 % av EJFLU-utgifterna 2011. Revisionsrättens revisorer träffade också företrädare för de berörda attesteringsorganen och kommissionspersonal som arbetar med statistikrapporterna.

TABELL 1

ÖVERSIKT ÖVER CENTRALA STÖDSYSTEM INOM DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN OCH DERAS UTGIFTER 2011

Källa: Revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2011.

Rubrik | Utgifter budgetåret 2011 | Ingår i revisionens inriktning och omfattning? |

(miljoner euro) | procentsats |

Interventioner på jordbruksområdet (utgifter för populationen EAGF-icke-IACS) | 3533 | 6,3 % | Nej |

Systemet med samlat gårdsstöd (del av utgifterna för populationen EGFJ-IACS) | 31082 | 55,4 % | Ja |

Systemet för enhetlig arealersättning (del av utgifterna för populationen EGFJ-IACS) | 5084 | 9,1 % | Ja |

Övrigt direktstöd (del av utgifterna för populationen EGFJ-IACS) | 4012 | 7,1 % | Nej |

Landsbygdsutveckling (både utgifter för populationen EJFLU-IACS och populationen EJFLU-icke-IACS) | 12394 | 22,1 % | Ja |

TOTALT | 56105 | 100,0 % | 86,6 % |

27. Revisionen var inriktad på ändamålsenligheten i de system som ska garantera att medlemsstaternas kontrollstatistik är tillförlitlig. Närmare bestämt utförde revisionsrätten följande arbete:

a) På utbetalningsställena granskade revisionsrätten de förvaltningssystem som hade införts för sammanställningen och valideringen av de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats när det gällde såväl EGFJ- som EJFLU-åtgärder. Revisionsrätten utförde dokumentgranskningar av 415 ansökningar som hade kontrollerats på plats av utbetalningsställenas inspektörer för att avgöra om de hade presenterats korrekt i de rapporter som översänts till kommissionen. Vidare granskade vi de slumpmässiga urvalen för att avgöra om de var statistiskt representativa.

b) Vid attesteringsorganen granskade revisionsrätten förfarandena för att kontrollera och validera statistikrapporternas tillförlitlighet samt bedömningen av kvaliteten på utbetalningsställenas kontroller på plats.

c) Vid kommissionen granskade revisionsrätten förfaranden som hade införts för att kontrollera statistikrapporterna, däribland kommissionens beräkning av den kvarstående felprocenten. Särskild uppmärksamhet ägnades åt motiveringen till större ändringar och korrigeringar som hade gjorts av dessa rapporter.

I sin årsrapport för 2012 noterade revisionsrätten i fråga om GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verksamhetsrapport att kommissionen ändrat sitt tillvägagångssätt för att fastställa den kvarstående felprocenten när det gäller frikopplat arealstöd (EGFJ). I denna särskilda rapport vidareutvecklar revisionsrätten sina tidigare iakttagelser och inkluderar en ingående bedömning av tillförlitligheten i de kontroller av jordbruksutgifter (både EGFJ och EJFLU) som medlemsstaterna genomför och av giltigheten i kommissionens beräkning av den kvarstående felprocenten. Det innebär att revisionens inriktning och omfattning har utökats jämfört med årsrapporten för 2012.

IAKTTAGELSER

DE ADMINISTRATIVA KONTROLLER OCH KONTROLLER PÅ PLATS SOM NÄSTAN ALLA DE GRANSKADE UTBETALNINGSSTÄLLENA GENOMFÖR ÄR ENDAST DELVIS ÄNDAMÅLSENLIGA

28. Administrativa kontroller inbegriper alla formaliserade kontroller och automatiserade dubbelkontroller som behövs för att kontrollera ansökningars stödberättigande och upptäcka alla tänkbara oriktigheter. Till exempel ska ansökningar avseende specifika skiften kontrolleras mot databaser som registrerar marks stödberättigande.

29. Vad beträffar kontrollerna på plats måste utbetalningsställenas inspektörer kontrollera att särdragen hos det skifte eller det projekt som de besöker överensstämmer med informationen i ansökan, till exempel genom att mäta skiftet, undersöka de särskilda kännetecknen för ett projekt eller granska dokumentationen om ett upphandlingsförfarande.

DEN BRISTANDE KVALITETEN PÅ DE ADMINISTRATIVA KONTROLLERNA OCH KONTROLLERNA PÅ PLATS AV DE EGFJ-AREALRELATERADE ÅTGÄRDERNA RESULTERAR I ATT ORIKTIGHETER INTE UPPTÄCKS ELLER RAPPORTERAS

30. Mellan 2010 och 2012 besökte revisionsrätten 15 utbetalningsställen i tio medlemstater för att bedöma ändamålsenligheten i deras system för övervakning och kontroll av systemet med samlat gårdsstöd/systemet för enhetlig arealersättning. Endast ett utbetalningsställe bedömdes ha ändamålsenliga system för såväl administrativa kontroller som kontroller på plats, medan de resterande 14 utbetalningsställena bedömdes vara endast delvis ändamålsenliga eller inte ändamålsenliga på minst ett område. En sammanfattning av bedömningarna finns i bilaga II.

31. Vad beträffar 2011 och 2012 visade revisionsrättens granskning av 180 transaktioner avseende EGFJ-utgifter att 39 % respektive 41 % av dessa transaktioner innehöll fel. Det mest sannolika felet uppskattades av revisionsrätten till 2,9 % respektive 3,8 % [15]. En betydande del av dessa fel berodde på att utbetalningsställenas administrativa kontroller inte var ändamålsenliga eller att stödberäkningarna var felaktiga.

32. På grundval av revisionerna ovan [16] och effektivitetsrevisioner av systemet för enhetlig arealersättning och systemet för samlat gårdsstöd [17] identifierade revisionsrätten följande huvudsakliga brister som påverkar uppgifterna i utbetalningsställenas rapporter och, följaktligen, kommissionens beräkning av den kvarstående felprocenten:

- De förfaranden som hade införts för att garantera att stöd inom systemet för enhetlig arealersättning och systemet för samlat gårdsstöd endast betalas till stödmottagare som uppfyller lagstiftningens definition av "jordbrukare" var otillräckliga.

- Systemet för identifiering av jordbruksskiften [18] (LPIS) var inte tillräckligt tillförlitligt, eftersom icke stödberättigande arealer registrerades som stödberättigande (se exempel i ruta 1).

- Icke stödberättigande skiften som deklarerats av jordbrukare ersattes (av utbetalningsställena) med andra skiften efter den lagstadgade tidsfristen [19].

- Utbetalningsställena gjorde felaktiga beräkningar av stödet (främst när det gällde "stödrättigheter" som också fastställs av utbetal- ningsställena).

- Bedömningen av den stödberättigande marken på de deklarerade skiftena var oriktig [20] (se exempel i ruta 2).

RUTA 1

EXEMPEL PÅ ORIKTIGA UPPGIFTER I LPIS

På två utbetalningsställen (Lombardiet i Italien och Galicien i Spanien) konstaterade revisionsrätten några fall där skiften hade registrerats som fullt stödberättigande i LPIS trots att de var täckta av tät skog eller hade andra kännetecken som gjorde att de var icke stödberättigande. Revisionsrätten konstaterade också att LPIS inte uppdaterades med resultaten av utbetalningsställenas senaste inspektioner på plats (Spanien (Galicien), Italien (Lombardiet) och Ungern).

Källa: Exempel 3.4 i revisionsrättens årsrapport för 2011.

RUTA 2

ICKE STÖDBERÄTTIGANDE MARK BEDÖMDES UNDER UTBETALNINGSSTÄLLETS INSPEKTION SOM NÄSTAN FULLT STÖDBERÄTTIGANDE

I Polen föreskriver kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden att regelbunden verksamhet ska bedrivas på jordbruksmark. Revisionsrätten fann dock att stöd enligt systemet för enhetlig arealersättning betalades ut för outnyttjad jordbruksmark (se exempel på bild 1). Bland de besökta stödmottagarna påträffade revisionsrätten ofta liknande situationer. Mottagare av stöd enligt systemet för enhetlig arealersättning erhöll i de flesta fall fulla stödutbetalningar eller utbetalningar som endast minskats mycket lite, även då myndigheterna fann att mottagarna inte hade brukat sin mark på många år.

Bild 1 – Före detta jordbruksmark i Polen som inte brukats på många år.

+++++ TIFF +++++

Källa: Revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2012 (s. 23).

DEN BRISTANDE KVALITETEN PÅ DE ADMINISTRATIVA KONTROLLERNA OCH KONTROLLERNA PÅ PLATS AV EJFLU-ÅTGÄRDERNA RESULTERAR I ATT ORIKTIGHETER INTE UPPTÄCKS ELLER RAPPORTERAS

33. Mellan 2010 och 2012 besökte revisionsrätten 21 utbetalningsställen i 16 medlemsstater under sina regelefterlevnadsrevisioner av system som införts för att förvalta landsbygdsutvecklingsåtgärder. Endast ett utbetalningsställe bedömdes ha ändamålsenliga system när det gällde administrativa kontroller och endast sex bedömdes vara ändamålsenliga när det gällde systemen för kontroller på plats. Detta betyder att den stora merparten av de granskade utbetalningsställena bedömdes vara endast delvis ändamålsenliga eller till och med icke ändamålsenliga på minst ett område. En sammanfattning av bedömningen finns i bilaga III.

34. Vad beträffar 2011 och 2012 konstaterade revisionsrätten att 57 % respektive 63 % av de 178 [21] transaktionerna i revisionsrättens urval av EJFLU-utgifter innehöll fel. Den mest sannolika felprocenten enligt revisionsrättens uppskattning var 7,7 % respektive 7,9 % [22]. Merparten av de fel som revisionsrätten konstaterade borde utbetalningsställena ha upptäckt under sina administrativa kontroller.

35. Revisionsrätten identifierade följande huvudsakliga brister som påverkar uppgifterna i medlemsstaternas statistikrapporter och, följaktligen, kommissionens beräkning av den kvarstående felprocenten [23]:

- Stödet beräknades och betalades ut på ett felaktigt sätt.

- Det förekom systematiska brister i de administrativa kontrollerna, vilket resulterade i att icke stödberättigande utgifter finansierades (till exempel moms).

- Bristande efterlevnad upptäcktes inte vid kontrollerna på plats (se exempel i ruta 3).

- Förfaranden för offentlig upphandling följdes inte, vilket utbetalningsställena borde ha upptäckt (se exempel i ruta 4).

- Urvalsmetoderna var bristfälliga och det lagstadgade minimiantalet kontroller på plats genomfördes inte.

36. Exemplen ovan i rutorna 1 till 4 illustrerar att den tillit som kan sättas till medlemsstaternas statistikrapporter allvarligt försvagas av det faktum att de granskade utbetalningsställena inte upptäcker ett betydande antal fel som följaktligen inte avspeglas i de rapporter som lämnas till kommissionen.

RUTA 3

EXEMPEL PÅ OTILLRÄCKLIG KVALITET PÅ EN MEDLEMSSTATS KONTROLLER PÅ PLATS

Revisionsrätten upprepade kontrollerna av ett projekt i Lombardiet (Italien) vars syfte var att uppföra en tvåvåningsbyggnad på ett jordbruksföretag, inbegripet ett laboratorium för bearbetning av frukt och andra jordbruksprodukter, ett lagringsutrymme och en terrass för torkning av frukt.

Det utbetalande organet godkände hela beloppet i den slutliga betalningsansökan på 221205 euro efter både administrativa kontroller och kontroller på plats.

Revisionsrätten konstaterade emellertid att byggnaden snarare var en privatbostad än en jordbruksbyggnad och att de aktuella kostnaderna därför inte var stödberättigande. Det faktum att de nationella myndigheterna godkände hela det redovisade utgiftsbeloppet tyder på betydande brister i de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats.

Källa: Exempel 4.5 i revisionsrättens årsrapport för 2011.

RUTA 4

EXEMPEL PÅ EN ÖVERTRÄDELSE AV REGLERNA FÖR OFFENTLIG UPPHANDLING SOM INTE UPPTÄCKTES

I Rumänien ansökte stödmottagaren (en landsbygdskommun) om stöd till ett investeringsprojekt som innefattade ett vattenförsörjningsnät, ett avloppssystem, upprustning av lokala vägar och en samlingslokal. Sju anbudsgivare lämnade in anbud av vilka stödmottagaren avslog fem för att de inte uppfyllde kraven. Revisionsrätten konstaterade att den vinnande anbudsgivaren inte uppfyllde två anbudskrav och dessutom att andra anbud hade avslagits just för att de inte uppfyllde dessa krav. Utbetalningsstället borde därför ha upptäckt att de aktuella utgifterna var icke stödberättigande.

Revisionsrätten konstaterade även liknande fall av överträdelse av reglerna för offentlig upphandling i Spanien (Andalusien), Frankrike, Litauen, Polen och Slovenien.

Källa: Exempel 4.3 i revisionsrättens årsrapport för 2012.

UTBETALNINGSSTÄLLENAS BRISTFÄLLIGA SAMMANSTÄLLNING OCH KONTROLL AV STATISTIKRAPPORTERNA GÖR RAPPORTERNA ÄNNU MINDRE TILLFÖRLITLIGA

37. För att de rapporterade kontrollresultaten ska kunna jämföras mellan med- lemsstaterna måste de sammanställas med hjälp av samma metod. Kommissionen har gett utbetalningsställena riktlinjer för detta.

BRISTEN PÅ PRECISION I KOMMISSIONENS RIKTLINJER PÅVERKAR DEN INSAMLADE INFORMATIONENS RIKTIGHET OCH RELEVANS

38. Riktlinjerna för rapportering av kontrollresultaten ger utbetalningsställena tydlig vägledning i många avseenden, men revisionsrätten identifierade ett antal brister som påverkar de rapporterade uppgifternas jämförbarhet och enhetlighet.

39. För det första måste medlemsstaterna enligt riktlinjerna inte lämna information om de periodavgränsningsdatum som används för sammanställningen av statistikrapporterna eller om hanteringen av de ansökningar som inte färdigbehandlats när rapporten sammanställdes. Kommissionen kan därför inte till fullo bedöma om uppgifterna i rapporterna är fullständiga och enhetliga (se ruta 5 för olika exempel på ofullständiga eller felaktiga uppgifter som rapporterats av vissa av de granskade utbetalningsställena).

RUTA 5

EXEMPEL PÅ OFULLSTÄNDIGA ELLER FELAKTIGA UPPGIFTER SOM RAPPORTERATS AV VISSA AV DE GRANSKADE UTBETALNINGSSTÄLLENA

I Bulgarien sammanställdes den första rapporten om EJFLU-IACS-åtgärder i början av juni 2011. Den innehöll endast 75 % av ansökningarna om miljöåtgärder inom jordbruket. De bulgariska myndigheterna lämnade en uppdaterad rapport i januari 2012 som emellertid fortfarande bara omfattade 85 % av ansökningarna.

I Rumänien noterade revisionsrättens revisorer att ett betydande antal betalningsbeslut som användes vid sammanställningen av statistikrapporterna senare ändrades. Det fick till följd att den rapport som översändes till kommissionen i fråga om populationerna EJFLU-IACS och EJFLU-icke-IACS endast innehöll 55,4 % respektive 73,4 % av de totala slutliga minskningar och sanktioner som tillämpades.

Källa: Bevis som samlades in under revisionsrättens granskning.

40. För det andra måste medlemsstaterna översända sina rapporter i juli varje år. Sex månader senare använder kommissionen dessa rapporter till att beräkna de kvarstående felprocentsatserna. I riktlinjerna anges dock inte specifikt att utbetalningsställena ska tillhandahålla aktuell statistik för detta ändamål.

41. För det tredje måste utbetalningsställena enligt riktlinjerna inte ha en tydlig verifieringskedja för att visa att de har gjort ett minsta antal kontroller av att uppgifterna i statistikrapporterna är enhetliga och riktiga innan de översänds till kommissionen. Detta blir särskilt viktigt med hänsyn till de bristfälliga kontrollförfaranden som revisionsrätten konstaterade vid merparten av de utbetalningsställen som besöktes (se punkt 43 nedan).

DE GRANSKADE UTBETALNINGSSTÄLLENAS SYSTEM FÖR ATT STÄLLA SAMMAN OCH KONTROLLERA RAPPORTERNA ÄR INTE ÄNDAMÅLSENLIGA

42. Revisionsrätten analyserade utbetalningsställenas system för att ställa samman och kontrollera rapporterna och försökte stämma av de uppgifter som presenteras i statistiken med underliggande uppgifter i utbetalningsställenas databaser (när det gällde 24 statistikrapporter). Revisionsrättens revisorer granskade dessutom 414 ärenden [24] för att fastställa huruvida resultaten av kontrollerna på plats och andra styrkande uppgifter (ansökningar, betalningsansökningar etc.) hade registrerats korrekt i databaserna och tagits med i de rapporter som översänts till kommissionen. Revisorerna kontrollerade också beräkningarna av stödet, däribland tillämpade minskningar och sanktioner.

43. Revisionsrättens revisorer konstaterade att vid åtta av de nio granskade utbetalningsställena var de skriftliga förfaranden som hade införts för att kontrollera uppgifterna och ställa samman rapporterna inte tillräckligt utförliga. Trots att företrädarna för utbetalningsställena hävdade att sådana kontroller utfördes, bekräftades inte detta på vederbörligt sätt av lämpliga styrkande handlingar. Dessa brister kan ha bidragit till att det i rapporterna togs med felaktiga uppgifter som senare upptäcktes av kommissionen eller under revisionsrättens revision.

44. Av de 414 ärenden som revisionsrätten granskade översiktligt styrktes inte beloppen i statistikrapporterna av det verifierande underlaget i 118 fall (28,5 %). De flesta fel gällde antingen riktigheten i de underliggande uppgifterna i databaserna eller felaktig tillämpning av kommissionens sammanställningsregler. De mest betydelsefulla eller frekventa brister som påverkade beräkningen av felprocentsatserna var följande (närmare uppgifter om de fel som konstaterades presenteras i bilaga IV):

- Registreringen i databaserna av resultaten av kontrollerna på plats var inte alltid riktig (Italien, Rumänien och Storbritannien).

- I databaserna registrerades att sökande eller belopp hade kontrollerats på plats trots att detta inte var fallet eller att alla krav för kontrollerna på plats inte hade uppfyllts (EJFLU när det gällde Grekland, Spanien, Polen och Rumänien) – se exempel i ruta 6.

- Odokumenterade periodavgränsningsregler användes vid sammanställningen av rapporterna, vilket ledde till att utbetalningsställena tillämpade olika tillvägagångssätt vilket i sin tur påverkade de rapporterade uppgifternas fullständighet och riktighet (Grekland, Italien och Rumänien).

- Minskningar av stöd avseende tidigare år togs felaktigt med i rapporterna och information om vissa åtgärder rapporterades i fel tabeller i rapporterna [25] (Tjeckien och Storbritannien).

RUTA 6

EXEMPEL PÅ FELAKTIG PRESENTATION AV ANTALET KONTROLLER PÅ PLATS SOM GENOMFÖRTS ELLER AV DERAS VÄRDE

I Polen behandlade utbetalningsstället vissa kontroller på plats som besök på plats [26] (del av de administrativa kontrollerna) och vice versa i rapporten om icke arealbaserade EJFLU-åtgärder. En korrigering av detta fel skulle ha ökat felprocenten för sökande som besökts på plats från 0,24 % till 0,71 %.

I Rumänien rapporterades förskott som betalades för icke arealbaserade EJFLU-åtgärder felaktigt under rubriken om utbetalningar som ingick i kontrollerna på plats för 2010, vilket resulterade i att detta belopp angavs 84 % för högt. Tillsammans med andra fel som konstaterades resulterade detta i att felprocenten totalt sett angavs 16 % för lågt (den rapporterade felprocenten var 2,44 % men borde ha varit 2,88 %).

Källa: Bevis som samlades in under revisionsrättens granskning.

45. Revisionsrättens revisorer konstaterade vidare att det förekom vissa väsentliga och oförklarade diskrepanser [27] mellan uppgifterna i statistikrapporterna och uppgifter som hämtats från utbetalningsställenas databaser i 16 (66,6 %) av de 24 granskade rapporterna.

46. De fel och problem som sammanfattas ovan får olika effekter på de felprocentsatser som rapporteras till kommissionen. Alla de granskade medlemsstaterna stötte på svårigheter när de skulle sammanställa rapporterna, och trots att de kontrollerades av de nationella myndigheterna och senare under kommissionens dokumentgranskning innehöll de fortfarande oupptäckta fel (se exempel i ruta 7).

RUTA 7

EXEMPEL PÅ KONSTATERADE FEL MED BETYDANDE INVERKAN PÅ DE FELPROCENTSATSER SOM RAPPORTERADES TILL KOMMISSIONEN

I Rumänien ändrades senare de underliggande uppgifter som användes för att sammanställa rapporterna med resultaten av kontrollerna avseende populationerna EJFLU-IACS och EJFLU-icke-IACS, vilket ledde till att lägre minskningar rapporterades till kommissionen (se ruta 5). På grundval av den information som de rumänska myndigheterna senare lämnade till revisionsrätten kunde revisionsrätten endast bedöma effekten av de sammanställningsfel som upptäcktes när det gällde populationen EJFLU-icke-IACS, för vilken felprocenten ökade från 2,44 % till 2,88 %.

I Bulgarien upptäckte revisonsrättens revisorer att de minskningar som togs upp i statistikrapporten hade angetts alldeles för högt i sex av 13 granskade ansökningar avseende EJFLU-åtgärder som inte omfattas av IACS. För hela urvalet hade dessa minskningar angetts 84,2 % för högt. Detta skulle få betydande effekt på den felprocent som beräknas för urvalet (minskning från 6,96 % till 3,9 %).

Källa: Bevis som samlades in under revisionsrättens granskning.

DE ATTESTERANDE ORGANENS ARBETE GER INTE TILLRÄCKLIGA GARANTIER FÖR ATT KVALITETEN PÅ KONTROLLERNA PÅ PLATS ÄR TILLFREDSSTÄLLANDE OCH ATT STATISTIKRAPPORTERNA ÄR TILLFÖRLITLIGA

DE ATTESTERANDE ORGANENS KONTROLLER AV UTBETALNINGSSTÄLLENAS KONTROLLER PÅ PLATS ÄR FÖR FÅ OCH AV OTILLRÄCKLIG KVALITET

47. I tabell 2 nedan sammanfattas de attesterande organens överensstämmelsekontroll av de kontroller på plats som genomförts av de utbetalningsställen som ingår i revisionen.

TABELL 2

ÖVERSIKT ÖVER DE ATTESTERANDE ORGANENS ÖVERENSSTÄMMELSEKONTROLL AV UTBETALNINGSSTÄLLENAS KONTROLLER PÅ PLATS AVSEENDE ANSÖKNINGSÅRET 2010 [1111]

Källa: Europeiska revisionsrätten.

Medlemsstat (utbetalningsställe) | Storleken på de urval som substansgranskats i varje population | Upprepas inspektionerna eller följer man med på dem? |

EGFJ-IACS | EGFJ-IACS | EJFLU-icke- IACS |

Bulgarien (SFA) [1111] | 115 | 137 | 10 | upprepades för EGFJ och EJFLU-IACS/man följde med när det gällde EJFLU-icke-IACS |

Tjeckien (SAIF) | 11 | 13 | 10 | man följde med |

Grekland (OPEKEPE) [1111] | 111 | 111 | 25 | upprepades för EGFJ och EJFLU-IACS/man följde med när det gällde EJFLU-icke-IACS |

Spanien (Kastilien-La Mancha) | 11 | 10 | 10 | upprepades |

Italien (AGEA) | 10 | 10 | 10 | upprepades/man följde med |

Polen (ARMA) | 10 | 17 | 10 | upprepades |

Rumänien (PIAA och PARDF) [1111] | 184 | 183 | 0 | upprepades |

Storbritannien (RPA) | 10 | 10 | 10 | upprepades |

48. Trots att kommissionen rekommenderar att ett antal kontroller på plats som utbetalningsställena har genomfört upprepas helt, följde två av åtta granskade attesterande organ endast med utbetalningsställenas inspektörer under deras första inspektioner. Revisionsrätten anser att detta tillvägagångssätt inte leder till en rättvisande bedömning av utbetalningsställets kontrollmiljö eftersom inspektörerna sannolikt genomför kontrollerna noggrannare när det attesterande organets revisorer är närvarande.

49. Vidare är de urval som omfattas av verifiering (10–17 transaktioner per utgiftspopulation) inte tillräckligt stora för att man ska kunna dra några giltiga slutsatser om kvaliteten på kontrollerna på plats, utom när det gäller de attesterande organ som har tillämpat det alternativa förfarandet för förstärkt säkerhet.

RUTA 8

EXEMPEL PÅ DE ATTESTERANDE ORGANENS BRISTER: KONTROLLERNA OMFATTADE INTE ALLA EU:S FINANSIERINGSKRAV

I Tjeckien, Polen och Storbritannien hänvisade inte frågeformulären, som de attesterande organen använde för att kontrollera kontroller på plats hos sökande inom ramen för systemet med samlat gårdsstöd eller systemet för enhetlig arealersättning, till vissa centrala stödvillkor inom dessa båda system, till exempel huruvida

den sökande var "jordbrukare" i den mening som avses i artikel 2 a i rådets förordning (EG) nr 73/2009 [28], det vill säga bedrev jordbruksverksamhet,

den sökande förfogade över de skiften som han eller hon begärt ersättning för det datum som fastställts av medlemsstaten (artikel 124.2 i förordning (EG) nr 73/2009),

arealen berättigade till stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd eller systemet för enhetlig arealersättning (artiklarna 35.1 och 124 i förordning (EG) nr 73/2009),

skiftena hade identifierats på ett tillfredsställande sätt, så att de har kunnat lokaliseras och mätas upp (artikel 6 i förordning (EG) nr 1122/2009).

Källa: Bevis som samlades in under revisionsrättens granskning.

50. Revisionsrättens revisorer valde slumpvis ut och granskade de attesterande organens arbetspapper om en av de upprepade kontrollerna på plats för var och en av de granskade utgiftspopulationerna (EGFJ-IACKS, EJFLU-IACS och EJFLU-icke-IACS). Granskningen visade att de kontroller som fyra av åtta attesterande organ hade genomfört inte omfattade alla EU-krav och att deras arbete inte styrktes tillräckligt av verifierande underlag (se exempel i ruta 8).

51. Av de skäl som nämndes ovan anser revisionsrätten att de granskade attesterande organens bedömningar inte ger tillräckliga garantier för att utbetalningsställenas kontroller på plats är ändamålsenliga och att de därför inte på ett väsentligt sätt kan bidra till bedömningen av statistikrapporternas tillförlitlighet.

NÄR DET GÄLLER DE ATTESTERANDE ORGAN SOM ANVÄNT SIG AV ALTERNATIVET FÖRSTÄRKT SÄKERHET INNEHÖLL DERAS BEDÖMNINGAR AV RESULTATET AV DE GRANSKADE UTÖKADE URVALEN ALLVARLIGA BRISTER

52. I årsrapporten för 2011 rapporterade revisionsrätten om motsägelsefulla instruktioner [29] i kommissionens riktlinjer för de attesterande organens arbete när det gäller förfarandet för förstärkt säkerhet om lagligheten och korrektheten i transaktioner på de slutliga stödmottagarnas nivå. Kommissionen har ännu inte vidtagit några åtgärder för att komma till rätta med dessa inkonsekvenser.

RUTA 9

BRISTER I DET ARBETE SOM UTFÖRTS AV ATTESTERANDE ORGAN

I Bulgarien anlitade det attesterande organet en tjänsteleverantör för att göra om kontrollerna på plats. I flera fall konstaterade revisionsrätten att tjänsteleverantören hade gjort en felaktig bedömning av stödberättigandet för mark. En annan brist som det attesterande organet inte upptäckte var att när två jordbrukare hade begärt ersättning för samma areal bytte det utbetalande organet ut den areal som den ena jordbrukaren hade begärt stöd för mot en likvärdig areal i en annan del av referensskiftet, vilket strider mot EU-lagstiftningen.

I Rumänien höll det utbetalande organet inne alla betalningar som det attesterande organet hade valt ut och presenterade betalningssimuleringar för det attesterande organet som inte innehöll några icke stödberättigande skiften. Detta undergrävde tillförlitligheten i det attesterande organets arbete.

Källa: Exempel 3.6 i revisionsrättens årsrapport för 2011.

53. Vid sin revision av de attesterande organens granskningar av populationerna EGFJ-IACS i Bulgarien och Rumänien för ansökningsåret 2010 och i Luxemburg och Storbritannien (Nordirland) för ansökningsåret 2011 drog revisionsrätten slutsatsen att kvaliteten på de attesterande organens arbete var otillräcklig (se ruta 9).

54. Till följd av de granskningsresultat som beskrevs ovan anser inte revisionsrätten att de attesterande organens arbete för att genomföra riktlinjen om förfarandet för förstärkt säkerhet ger tillräckliga garantier för att utbetalningsställenas kontroller på plats är ändamålsenliga och följaktligen för att statistikrapporterna är tillförlitliga.

DE GRANSKADE ATTESTERANDE ORGANENS GRANSKNING AV STATISTIKRAPPORTERNA ÄR BEGRÄNSAD TILL INRIKTNINGEN OCH OMFATTNINGEN OCH GER INTE RIMLIGA GARANTIER FÖR ATT RAPPORTERNA ÄR TILLFÖRLITLIGA

55. I kommissionens riktlinjer anges vilket arbete de attesterande organen bör utföra med avseende på de statistikrapporter som översänds av utbetalningsställena för att kunna avgöra huruvida dessa rapporter har sammanställts och stämts av mot utbetalningsställenas databaser på ett korrekt sätt och har en tillfredsställande verifieringskedja. De attesterande organen bör framför allt kontrollera att den information som finns i databaserna och som används till att sammanställa rapporterna stämmer överens med de underliggande dokumenten (ansökningar och inspektionsrapporter) i ett urval på minst 20 inspektionsrapporter.

56. Revisionsrättens revisorer identifierade följande brister i genomförandet av denna riktlinje:

- Det attesterande organets slutsatser att avstämningen av rapporterna mot utbetalningsställets databaser styrktes av en tillfredsställande verifieringskedja bekräftades inte av revisionsrättens resultat (Bulgarien, Grekland, Polen och Rumänien).

- Urvalet på 20 ärenden omfattade endast betalningar för åtgärder inom EJFLU-IACS och inga betalningar inom de icke arealbaserade EJFLU-åtgärderna (Bulgarien).

- Granskningen av urvalen på 20 ärenden var inte tillfredsställande eftersom den inte garanterade att de uppgifter som presenterades i statistikrapporterna hade kontrollerats mot den underliggande dokumentationen, till exempel ansökningarna (Grekland och Italien).

57. Revisionsrätten anser vidare att kommissionens riktlinje inte är tillräckligt tydlig och att vissa kontroller är begränsade till sin omfattning, vilket minskar deras ändamålsenlighet. Framför allt

- krävs inte i riktlinjen att de attesterande organen ska kommentera de förfaranden som utbetalningsställena har infört för sammanställningen och kontrollen av statistiken,

- är det attesterande organet inte skyldigt att kontrollera att uppgifterna i statistikrapporterna är enhetliga eller fullständiga jämfört med den information som finns i andra tillgängliga rapporter (till exempel förra årets rapporter, kvartalsvisa rapporter om EJFLU-utbetalningar, förteckningar över sökande som valts ut för kontroller på plats och de sökande som faktiskt inspekterats),

- är granskningen av ett urval på 20 inspektionsrapporter per population för snävt inriktad på att inspektionsresultat har förts in korrekt i databasen och tagits med i statistikrapporterna (och inte inriktad på att de underliggande uppgifterna är korrekta); revisionsrätten anser att granskningen bör utvidgas till att omfatta en bedömning av hur tillfredsställande det arbete som utbetalningsstället utför är från mottagandet av ansökningarna och följaktligen inbegripa en granskning av de administrativa kontroller som gjorts av ansökningarna,

- är de urval (20 transaktioner) som ska granskas för små för att resultaten av dessa kontroller ska kunna extrapoleras till hela populationen, vilket gör att man inte kan kvantifiera effekterna på felprocentsatserna.

BRISTER SOM KONSTATERADES I KOMMISSIONENS GRANSKNING AV MEDLEMSSTATERNAS STATISTIKRAPPORTER

UTFORMNINGEN AV KOMMISSIONENS INFORMATIONSSYSTEM ÄR INTE LÄMPAD FÖR DE OLIKA SYFTEN FÖR VILKA INFORMATIONEN ANVÄNDS

58. Den information som begärs från medlemsstaterna bör vara klart och tydligt definierad och bygga på kommissionens behov, vilket betyder att den bör finnas tillgänglig i rätt tid och vara av tillfredsställande kvalitet när det gäller korrekthet och fullständighet.

59. Kommissionen samlar in information om resultaten av administrativa kontroller och kontroller på plats för ansökningsår n den 15 juli år n + 1 och använder den till att övervaka hur medlemsstaterna genomför olika stödsystem, till att planera revisioner och till att beräkna den kvarstående felprocent som publiceras i den årliga verksamhetsrapporten i slutet av mars år n + 2 (se bilaga V).

60. Medan stödansökningar avseende EGFJ-IACS för år n ska betalas ut senast den 30 juni det följande året [30], finns det ingen sådan tidsfrist för EJFLU-IACS-stödsystem, vilket innebär att utbetalningar lagligen kan göras efter den 15 juli år n + 1. Resultaten av revisionsrättens besök i medlemsstaterna visade att ett antal utbetalningsställen hade behandlat ett betydande antal EJFLU-IACS-ansökningar för ansökningsåret 2010 efter den 15 juli 2011. På grund av tidsåtgången för att sammanställa statistikrapporterna kunde dessutom vissa utbetalningsställen som hanterade stora mängder ansökningar inte ens ta med de slutgiltiga uppgifterna om ansökningar som behandlats efter utgången av maj 2011 i sina rapporter. Sådana uppgifter rapporterades antingen utifrån uppskattningar eller utelämnades helt.

61. Statistikrapporter om EJFLU-icke-IACS som tas med i den årliga verksamhetsrapporten för ett visst år innehåller resultaten av kontrollerna på plats av ansökningar som betalats det föregående året. Den statistik som används i den årliga verksamhetsrapporten är därför inte helt relevant för den aktuella rapporteringsperioden.

62. Generellt anser revisionsrätten att kommissionens informationssystem tillhandahåller uppgifter som inte är tillräckligt exakta eller fullständiga och inte heller helt relevanta för kommissionens uppskattning av en kvarstående felprocent.

TROTS DE BRISTER SOM NÄMNS OVAN UPPTÄCKTE KOMMISSIONEN FEL I MER ÄN HÄLFTEN AV MEDLEMSSTATERNAS RAPPORTER

63. De detaljerade uppgifter som ligger till grund för statistikrapporterna (X-tabeller) ställs inte till kommissionens förfogande i tid för skrivbordsgranskningen eller i ett format som är lämpligt för en sådan granskning. Kommissionens granskning begränsas därför till kontroll av den inbördes konsekvensen i dessa rapporter. Denna begränsning förklarar varför vissa fel som identifierades under revisionsrättens granskning inte upptäcktes under kommissionens skrivbordsgranskning.

64. Resultaten av den skrivbordsgranskning som utfördes av kommissionen sammanfattas i figur 2:

FIGUR 2

ÖVERSIKT ÖVER KORRIGERINGAR AV STATISTIKRAPPORTERNA TILL FÖLJD AV KOMMISSIONENS SKRIVBORDSGRANSKNING

+++++ TIFF +++++

65. Revisionsrätten identifierade vissa brister i kommissionens genomförande av kontrollförfarandena. Det betydande antal fel som kommissionen upptäckte när det gäller de tre rapporttyper som granskades (EGFJ-IACS, EJFLU-IACS och EJFLU-icke-IACS) visar dock att kommissionen genom sin skrivbordsgranskning trots allt kan upptäcka ett antal fel, främst sammanställningsfel, som inte identifierats på medlemsstatsnivå. Detta understryker också att de flesta medlemsstater är oförmögna att tillhandahålla fullständig och riktig statistik inom den fastställda tidsfristen.

KOMMISSIONENS GRANSKNING AV STATISTIKRAPPORTERNA I SAMBAND MED GRANSKNINGAR AV ÖVERENSSTÄMMELSEN ÄR OTILLRÄCKLIG

66. Såsom förklarades ovan har skrivbordsgranskningen av rapporterna vissa begränsningar i sin inriktning och omfattning. De kan emellertid minskas under besöken i utvalda medlemsstater när granskningen av överensstämmelse utförs (som är en del av förfarandet för avslutande av räkenskaperna).

67. Arbetets omfattning specificerades dock inte tillräckligt i något av kommissionens interna dokument. Det ledde till att kommissionens personal tillämpade olika tillvägagångssätt under sina granskningsbesök på utbetalningsställen. Avstämningarnas och kontrollgranskningarnas inriktning och omfattning var dessutom begränsad och uteslöt till och med i vissa fall kontroller av rapporterade minskningar, trots att denna information är av avgörande betydelse för beräkningen av den kvarstående felprocenten.

68. Merparten av de fel eller anomalier som kommissionen konstaterade under sina granskningar av överensstämmelsen gällde rapporter om EJFLU-åtgärder. De mest betydande felen eller anomalierna upptäcktes vid tre utbetalningsställen som granskades mellan september och december 2011. Trots detta bad kommissionen inte de berörda utbetalningsställena skicka korrigerade versioner av rapporterna eller så fick den dem för sent för att kunna ta med dem i beräkningen av den kvarstående felprocent som publicerades i den årliga verksamhetsrapporten i mars 2012.

69. Revisionsrätten anser att granskningarna av överensstämmelsekontrollen bättre skulle kunna bidra till att höja kvaliteten på medlemsstaternas statistikrapporter om kommissionen lade större vikt vid att kontrollera den rapporterade statistiken mot utbetalningsställenas underliggande uppgifter.

KOMMISSIONENS UPPSKATTNING AV ORIKTIGA BETALNINGAR ÄR INTE STATISTISKT GILTIG OCH PÅVERKAR TILLFÖRLITLIGHETEN I DEN ÅRLIGA FÖRKLARINGEN FRÅN GD JORDBRUK OCH LANDSBYGDSUTVECKLING

MEDLEMSSTATERNAS TILLVÄGAGÅNGSSÄTT NÄR DE GÖR SLUMPMÄSSIGA URVAL ÄR INTE ALLTID STATISTISKT GILTIGA, VILKET PÅVERKAR URVALENS REPRESENTATIVITET

70. Revisionsrätten bedömde för det första om kommissionen gav medlemsstaterna tydlig vägledning om hur de slumpmässigt skulle välja ut sökande för inspektion på plats och för det andra om de förfaranden som utbetalningsställena tillämpade garanterade att sökande valdes ut slumpmässigt och var så representativa som möjligt för hela populationen. På den första punkten konstaterade revisionsrätten att kommissionen inte ger tillräckligt tydlig vägledning om hur slumpmässiga urval ska göras och inte heller kräver att utbetalningsställena i efterhand ska kontrollera huruvida det slumpmässiga urvalet är representativt för hela populationen med avseende på vissa centrala aspekter (till exempel jordbruksföretagets storlek eller typ av jordbruksareal som brukas).

71. På den andra punkten konstaterade revisionsrätten följande brister i de slumpmässiga urvalen:

- Utbetalningsställen dokumenterade inte tillräckligt tydligt de steg i det slumpmässiga urvalet som de ska följa för att undvika att olika metoder tillämpas från ett år till ett annat (Spanien – Kastilien-La Mancha, Italien-AGEA, Polen och Rumänien).

- Slumpmässiga urval gjordes ibland uteslutande från högriskpopulationer (Spanien – Kastilien-La Mancha), vilket resulterade i ett riskbaserat och inte ett slumpmässigt urval.

- Den urvalsmetod som användes prioriterade sökande som begärde ersättning för mer än en arealbaserad åtgärd, vilket innebar att urvalet inte var helt representativt för hela populationen – de som ansökte om stöd både enligt systemet för enhetlig arealersättning och stödordningen för mindre gynnat område hade större chans att väljas ut än de som endast ansökte om stöd enligt systemet för enhetlig arealersättning (Bulgarien, Tjeckien, Grekland och Rumänien).

- En del nya sökande när det gällde arealbaserade EJFLU-åtgärder hade ingen möjlighet att väljas ut för kontroll på plats eftersom det slumpmässiga urvalet gjordes innan tidsfristen för att lämna in ansökan hade löpt ut (Grekland).

- Det fanns betydande oförklarade skillnader mellan populationen i det slumpmässiga urvalet och populationen som helhet vad beträffade vissa centrala aspekter, till exempel genomsnittlig markareal som deklarerades (Italien-AGEA). Detta gör att man kan ifrågasätta den metod som använts för att göra slumpmässiga urval.

72. De brister som nämndes ovan i det slumpmässiga urvalet sökande för ut- betalningsställenas kontroller på plats påverkade urvalens statistiska representativitet och, följaktligen, felprocentsatsernas tillförlitlighet. De flesta av dessa brister skulle var för sig endast ha begränsad effekt på felprocentsatserna, men i fallet med ett utbetalningsställe (Spanien – Kastilien-La Mancha) skulle den potentiella effekten kunna vara betydande eftersom de problem som upptäcktes var allvarligare.

KOMMISSIONENS METOD FÖR ATT UPPSKATTA KVARSTÅENDE FELPROCENT ÄR INTE STATISTISKT GILTIG

73. Revisionsrätten bedömde huruvida kommissionens beräkningar av kvarstående felprocent hade genomförts korrekt ur matematisk synvinkel och huruvida kommissionen kunde tillhandahålla statistiskt giltiga uppskattningar av felprocentsatserna i betalningar efter det att alla kontroller hade genomförts.

74. Före den årliga verksamhetsrapporten 2012 grundade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling sin beräkning av en kvarstående felprocent på de resultat av kontrollerna på plats som rapporterades i medlemsstaternas statistikrapporter. För att ta hänsyn till bristerna i de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats ökade dock kommissionen de rapporterade felprocentsatserna med 25 %.

75. Efter en bedömning av tillförlitligheten i de förfaranden som tillämpades ändrade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling sitt tillvägagångssätt i den årliga verksamhetsrapporten för 2012. Kommissionen har bedömt varje utbetalningsställe [31] och korrigerat de rapporterade felprocentsatserna utifrån resultaten av dessa bedömningar (se även bilaga I). År 2012 ändrades således de rapporterade felprocentsatserna med 2 till 5 procentenheter för 37 av 81 utbetalningställen.

76. Ett resultat av detta är att den kvarstående felprocent för EGFJ-IACS-utgifter 2012 som beräknats av kommissionen är 2,4 %, det vill säga 4,5 gånger den felprocent på 0,54 % [32] som beräknades utifrån medlemsstaternas statistikrapporter.

77. Resultaten av det nya tillvägagångssättet bekräftar att man endast kan få begränsade garantier från statistikrapporterna, förklaringarna från direktörerna vid utbetalningsställena och det arbete som de attesterande organen utfört. Vid de 37 utbetalningsställen där kommissionen beslutade att korrigera felprocenten för EGFJ-IACS hade direktörerna gjort ett uttalande utan reservation och för 32 av dem hade även de attesterande organen gjort ett uttalande utan reservation.

78. Ändringen av tillvägagångssättet 2012 är ett erkännande av de brister som revisionsrätten har rapporterat i sina årsrapporter och som bekräftades av kommissionens tjänst för internrevision 2013. Revisionsrätten anser att det nya tillvägagångssättet är ett steg i rätt riktning, men det tillämpas endast delvis. Det bör dessutom påpekas att ökningen på 2 till 5 procentenheter i de rapporterade felprocentsatserna inte är statistiskt giltig och för närvarande inte utgör en tillförlitlig grund för att uppskatta kvarstående felprocent.

TABELL 3

UTVECKLING AV REVISIONSRÄTTENS MEST SANNOLIKA FEL OCH KOMMISSIONENS KVARSTÅENDE FELPROCENTSATSER

Källa: Revisionsrättens årsrapporter om genomförandet av budgeten för budgetåren 2011 och 2012 och kommissionens årliga verksamhetsrapport för 2012 från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling.

Utgifter | Resultatet av revisionsrättens transaktionsgranskning | Kommissionens beräkning av de kvarstående felprocentsatserna |

Lägsta felprocent | Mest sannolika felprocent | Högsta felprocent |

EGFJ budgetåret 2011 | 1,1 % | 2,9 % | 4,7 % | 0,55 % |

EGFJ budgetåret 2012 | 1,7 % | 3,8 % | 5,9 % | 2,24 % |

EJFLU budgetåret 2011 [111] | 4,5 % | 7,7 % | 10,9 % | 1,89 % |

EJFLU budgetåret 2012 [111] | 4,5 % | 7,9 % | 11,3 % | 1,62 % |

DEN FELNIVÅ SOM RAPPORTERAS AV GD JORDBRUK OCH LANDSBYGDSUTVECKLING GÅR INTE ATT JÄMFÖRA MED REVISIONSRÄTTENS MEST SANNOLIKA FELPROCENT

79. Revisionsrätten jämförde sin egen metod för att granska transaktioner och sin uppskattning av den mest sannolika felprocenten med kommissionens metod för att beräkna kvarstående felprocent.

80. De senaste åren har kommissionen konstant offentliggjort kvarstående felprocentsatser som varit lägre än den mest sannolika felprocent som revisionsrätten uppskattat, såsom framgår av tabell 3.

81. De betydande skillnaderna mellan revisionsrättens och kommissionens uppskattningar av felprocentsatserna kräver ett förtydligande. Revisionsrättens resultat tyder på att förklaringarna kan hittas i de faktorer som sammanfattas i punkterna nedan.

82. För det första används olika metoder för att beräkna felprocentsatserna.

83. Vad beträffar de "ändringar" som gjorts av kommissionen (se punkter- na 74–78 ovan) anser revisionsrätten för det andra att de inte är statistiskt giltiga och inte tar hänsyn till den otillförlitliga karaktären hos medlemsstaternas statistikrapporter som är de grundläggande byggstenarna i kommissionens uppskattning av den kvarstående felprocenten.

84. För det tredje är visserligen det urval stödmottagare som kontrolleras på plats av utbetalningsställena betydligt större än revisionsrättens urval och borde därför i teorin möjliggöra mer exakta uppskattningar av kvarstående felprocent, men de brister som identifierades i kontrollernas ändamålsenlighet och i sammanställningen av dem minskar tillförlitligheten i de rapporter som översänds till kommissionen. Revisionsrätten å sin sida utför noggranna dokumentgranskningar och granskningar på plats av alla stödvillkor när det gäller betalningarna i urvalen, och i många fall konstaterade den fel som borde ha upptäckts av utbetalningsställena antingen genom administrativa kontroller eller kontroller på plats.

85. Detta illustreras ytterligare av de två diagrammen nedan med en analys av de fel som konstaterades i de transaktioner som granskades av revisionsrätten för budgetåret 2011. Figur 3 visar med avseende på EGFJ-transaktioner att 55 % av de fel som revisionsrätten konstaterade borde ha korrigerats i ett tidigare skede av utbetalningsställena.

86. Figur 4 visar med avseende på EJFLU-transaktioner att 76 % av de fel som revisionsrätten konstaterade borde ha korrigerats i ett tidigare skede av utbetalningsställena.

FIGUR 3

TYPER AV FEL SOM KONSTATERADES VID GRANSKNINGEN AV TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET AVSEENDE JORDBRUK: MARKNADS- OCH DIREKTSTÖD (BUDGETÅRET 2011)

+++++ TIFF +++++

Källa: Revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2011.

87. För det fjärde kan revisionsrätten bedöma den kvantitativa effekten av ett fel på ett annat sätt än vad som rekommenderas i kommissionens riktlinjer. Till exempel klassificerar revisionsrätten en väsentlig överträdelse av reglerna för offentlig upphandling som ett fel på 100 % (eftersom transaktionen inte borde ha godkänts från början), medan kommissionen i sina riktlinjer efterlyser en bedömning av hur "allvarlig" överträdelsen är, vilket kan resultera i ett fel som uppskattas till endast 20 % av betalningen.

88. För det femte ingår överträdelser av regler för tvärvillkor i beräkningen av den felprocent som revisionsrätten uppskattar, medan kommissionen inte tar med sådana överträdelser i sin beräkning av kvarstående felprocentsatser. Till exempel stod överträdelser av tvärvillkor för 0,2 procentenheter av det mest sannolika fel som beräknades för EGFJ-utgifter av revisionsrätten 2011.

89. Slutligen genomförs utbetalningsställenas kontroller på förhand (det vill säga innan betalningen görs), medan revisionsrätten granskar gjorda betalningar (det vill säga i efterhand).

FIGUR 4

TYPER AV FEL SOM KONSTATERADES VID GRANSKNINGEN AV TRANSAKTIONERNAS KORREKTHET AVSEENDE LANDSBYGDSUTVECKLING (BUDGETÅRET 2011)

+++++ TIFF +++++

Källa: Revisionsrättens årsrapport om genomförandet av budgeten för budgetåret 2011.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

90. Revisionsrätten bedömde huruvida rapporterna med resultaten av utbetalningsställenas administrativa kontroller och kontroller på plats avseende ansökningsåret 2010 var tillförlitliga. Vi granskade också huruvida kommissionens användning av dessa statistikrapporter och beräkning av en kvarstående felprocent utgjorde en statistiskt giltig uppskattning av oriktigheter i betalningarna. Generellt sett drar revisionsrätten slutsatsen att resultaten av de kontroller av jordbruksutgifter som genomförs av medlemsstaterna och rapporteras av kommissionen inte är tillförlitliga.

DE ADMINISTRATIVA KONTROLLER OCH KONTROLLER PÅ PLATS SOM UTBETALNINGS-STÄLLENA GENOMFÖR MÅSTE BLI MYCKET ÄNDAMÅLSENLIGARE

91. Revisionsrättens tidigare revisioner liksom även kommissionens egna revisioner visar att de system som har införts för administrativa kontroller och kontroller på plats endast var delvis ändamålsenliga, vilket allvarligt minskar tillförlitligheten i den information som medlemsstaterna lämnar till kommissionen (punkterna 30–36).

REKOMMENDATION 1

Kommissionen bör se till att de administrativa kontroller och kontroller på plats som utbetalningsställena genomför är ändamålsenliga. Därför upprepar revisionsrätten följande specifika rekommendationer från de två senaste årsrapporterna:

- Utbetalningsställena bör förbättra sina administrativa kontroller betydligt (förfaranden för kontroll av ersättningsanspråk, upptäckt av icke stödberättigande utgifter) och använda all relevant information som de har tillgång till för att upptäcka och korrigera fel i ansökningarna.

- Kvaliteten på LPIS-databaserna bör förbättras betydligt så att man klart och tydligt kan identifiera icke stödberättigande arealer.

- Inspektionerna på plats måste genomföras noggrannare för att stödberättigande arealer och utgifter ska fastställas korrekt.

DE STATISTIKRAPPORTER SOM UTBETALNINGS-STÄLLENA UTARBETAR BÖR KONTROLLERAS OCH STÄLLAS SAMMAN NOGGRANNARE INNAN DE SKICKAS TILL KOMMISSIONEN

92. Kommissionen har utfärdat detaljerade riktlinjer för hur statistikrapporterna ska sammanställas, men utbetalningsställena följer dem inte alltid på rätt sätt. Uppgifterna i rapporterna var dessutom ofta ofullständiga eller grundade på uppskattningar eftersom rapporterna slutfördes innan alla ansökningar hade behandlats (punkterna 37–41).

93. Merparten av de granskade utbetalningsställena hade inte infört skriftliga förfaranden för att fastställa att rapporterna var korrekta innan de översändes till kommissionen. De utförde visserligen en del kontrollgranskningar, men dessa granskningars beskaffenhet och omfattning var begränsade och de kunde inte upptäcka fel som senare identifierades antingen genom kommissionens skrivbordsgranskning eller vid revisionsrättens revisioner. De flesta kontroller som utbetalningsställena genomförde dokumenterades inte heller på vederbörligt sätt (punkterna 42–46).

REKOMMENDATION 2

Kommissionen bör förtydliga sina riktlinjer för hur statistikrapporterna ska sammanställas. Framför allt bör riktlinjerna innehålla instruktioner om de periodavgränsningsdatum som ska användas och om hur man ska hantera ansökningar som ännu inte behandlats samt om hur de granskningar som utbetalningsställena måste utföra innan rapporterna översänds till kommissionen ska vara beskaffade och vilken omfattning de ska ha.

Medlemsstaternas utbetalningsställen bör fastställa skriftliga förfaranden för kontroll och sammanställning av uppgifterna i rapporterna och på ett lämpligt sätt dokumentera alla kontroller som genomförs.

DE ATTESTERANDE ORGANENS ARBETE GER INTE KOMMISSIONEN TILLRÄCKLIGA GARANTIER FÖR ATT STATISTIKRAPPORTERNA ÄR TILLFÖRLITLIGA

94. De attesterande organen ger inte kommissionen tillräckliga garantier för att de kontroller på plats som genomförs av utbetalningsställena är tillfredsställande eller för att statistiken är tillförlitlig (punkterna 47–57).

REKOMMENDATION 3

Kommissionen bör ändra de riktlinjer som den utfärdar till de attesterande organen och övervaka att de genomförs korrekt. Syftet med ändringarna bör vara att

- öka det minsta urval av utbetalningsställenas kontroller på plats som de attesterande organen ska granska,

- kräva att sådana kontroller upprepas i stället för att man enbart följer med utbetalningsställenas inspektörer,

- ytterligare förtydliga vilket kontrollarbete som ska utföras när det gäller sammanställningen av statistikrapporterna.

KOMMISSIONEN ANVÄNDER INTE MEDLEMS-STATERNAS STATISTIK PÅ ETT LÄMPLIGT SÄTT OCH GRANSKAR DEN ENDAST I BEGRÄNSAD OMFATTNING

95. Revisionsrätten anser inte att kommissionens informationssystem om resultaten av medlemsstaternas kontroller tillgodoser kommissionens behov på ett ändamålsenligt sätt. En del av den information som för närvarande görs tillgänglig är inte helt relevant eller så är den ofullständig och oriktig och kan som sådan inte användas i den årliga verksamhetsrapporten eller i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet (punkterna 58–62).

96. Kommissionens begränsade granskning av medlemsstaternas statistik kan inte garantera att den är tillförlitlig. Kommissionens skrivbordsgranskning av statistikrapporterna är begränsad till kontroll av den inbördes konsekvensen i den information som de innehåller, men det gör det inte möjligt att kontrollera deras innehåll mot de underliggande uppgifterna (punkterna 63–65).

97. Dessa begränsningar elimineras inte under kommissionens granskningar (av överensstämmelsen) på plats i de utvalda medlemsstaterna. När kommissionen identifierade oriktiga uppgifter i statistikrapporterna under sådana granskningar resulterade det dessutom inte i att de uppgifter som användes i den årliga verksamhetsrapporten korrigerades (punkterna 66–69).

REKOMMENDATION 4

Kommissionen bör se till att den vid lämpligaste tidpunkt får fullständig information om de kontroller som utbetalningsställena har genomfört. Framför allt bör tidsfristerna för att översända statistikrapporterna till kommissionen ses över så att de bättre anpassas till den tidpunkt på året då de faktiskt kontrolleras och används av kommissionens enheter. Detta är särskilt viktigt för kommissionens beräkning av den kvarstående felprocenten.

Kommissionen bör harmonisera systemen för kontroll av statistik- rapporterna. Skrivbordskontrollerna bör i så stor utsträckning som möjligt vara automatiserade och inbegripa systematisk avstämning av uppgifterna i rapporterna mot de underliggande uppgifterna.

Kommissionens granskningar av överensstämmelsen bör också omfatta granskningen av kontroller som genomförts av utbetalningsställena och de attesterande organen.

KOMMISSIONENS UPPSKATTNING AV DEN KVARSTÅENDE FELPROCENTEN ÄR INTE STATISTISKT GILTIG

98. I GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verksamhetsrapport under- byggs generaldirektörens förklaring om bland annat lagligheten och korrektheten i transaktioner på de slutliga stödmottagarnas nivå av kvarstående felprocentsatser som uppskattas utifrån medlemsstaternas statistikrapporter om resultaten av utbetalningsställenas administrativa kontroller och kontroller på plats.

99. På grund av de brister i medlemsstaternas statistik som beskrivits i denna rapport utgör inte den statistiken i sig en tillförlitlig grund för kommissionens uppskattningar av den kvarstående felprocenten. Dessutom är varken kommissionens ändringar av de felprocentsatser som beräknas för respektive utbetalningsställe eller den kvarstående felprocenten statistiskt giltiga (punkterna 73–78).

REKOMMENDATION 5

Kommissionen bör med utgångspunkt från utbetalningsställenas arbete och de attesterande organens utökade roll vidta nödvändiga åtgärder för att komma fram till en statistiskt giltig uppskattning av den nuvarande effekten av oriktigheter på utbetalningar efter det att alla kontroller har genomförts.

Tillförlitligheten och den statistiska giltigheten hos det arbete som såväl utbetalningsställena som de attesterande organen utför skulle dock behöva förbättras avsevärt (i linje med vad som anges i denna rapport) för att kommissionen [33] utifrån det arbetet ska kunna göra en giltig uppskattning av procentsatsen för kvarstående fel.

Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten Jan KINŠT som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 18 december 2013.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[50] Strukturen på informationen anges i detalj i kommissionens förordning (EU) nr 825/2010 av den 20 september 2010 om fastställande av form och innehåll för den räkenskapsinformation som ska översändas till kommissionen inom ramen för avslutande av räkenskaperna för EGFJ och EJFLU samt för övervakning och prognostisering (EUT L 247, 21.9.2010, s. 1).

[1] Rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT L 209, 11.8.2005, s. 1).

[2] Med undantag av vissa åtgärder, såsom säljfrämjande åtgärder och skolfruktsprogrammet, som medfinansieras.

[3] Systemet med samlat gårdsstöd är ett system för inkomststöd till jordbrukare som innehar stödrättigheter och som varje år aktiverar dem med jordbruksmark som de förfogar över för att få stödet. Stödrättigheterna tilldelades jordbrukare med hjälp av modeller som fastställts i EU:s lagstiftning.

[4] Bulgarien, Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Polen, Rumänien och Slovakien.

[5] Systemet för enhetlig arealersättning är ett förenklat system för inkomststöd riktat till jordbrukare som betalas varje år och som är baserat på den areal stödberättigande mark som de förfogar över.

[6] När det gäller rapportering om direktstöd från EGFJ, se artikel 84.1 i kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 av den 30 november 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tvärvillkor, modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem inom de system för direktstöd till jordbrukare som införs genom den förordningen och om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller tvärvillkoren för stöd inom vinsektorn (EUT L 316, 2.12.2009, s. 65). När det gäller rapportering om EJFLU-åtgärder, se artikel 31 i kommissionens förordning (EU) nr 65/2011 av den 27 januari 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 vad gäller kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling (EUT L 25, 28.1.2011, s. 8).

[7] Enligt artikel 31 i förordning (EG) nr 1122/2009 ska kontroller på plats omfatta minst 5 % av alla stödmottagare, och medlemsstaterna ska slumpmässigt välja ut 20–25 % av dessa 5 % av stödmottagarna. Återstoden ska väljas ut utifrån en riskanalys.

[8] Enligt artikel 25 i förordning (EU) nr 65/2011 ska de utgifter som omfattas av kontroller på plats motsvara minst 4 % av de utgifter som betalas ett visst år och totalt minst 5 % av utgifterna för hela programperioden. Genom denna förordning infördes också ett krav på att ett slumpmässigt urval stödmottagare ska kontrolleras på plats (mellan 20 och 25 % av de utgifter som valts ut för kontroller på plats).

[9] Det finns fyra ut-giftspopulationer: EGFJ-utgifter som täcks av IACS, EGFJ-utgifter som inte täcks av IACS, EJFLU-utgifter som täcks av IACS och EJFLU-utgifter som inte täcks av IACS.

[10] Denna bedömning har kommissionen krävt sedan budgetåret 2008.

[11] Urvalens storlek beror på vilken säkerhet det attesterande organet har kunnat uppnå när det gäller hur utbetalningsställets internkontrollsystem fungerar.

[12] Enligt kommissionens riktlinje ska det atteste-rande organets arbete inte begränsas till veri-fiering av kvaliteten på utbetalningsställets kontroller på plats utan omfatta hela hanteringen av ärendet, från mottagandet av stödansökan till beräkningen och genomförandet av slutbetalningen, inbegripet tillämpning av minskningar och sanktioner.

[13] Artikel 59.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (Eu, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EC, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

[14] Följande medlemsstater (utbetalningsställen) ingick i revisionens inriktning och omfattning: Bulgarien (SFA), Tjeckien (SAIF), Grekland (OPEKEPE), Spanien (Kastilien-La Mancha), Italien (AGEA), Polen (ARMA), Rumänien (PIAA & PARDF) och Storbritannien (RPA).

[15] Revisionsrätten beräknar det uppskattade felet utifrån ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 1,1 % och 5,9 % 2011 och mellan 1,7 % och 5,9 % 2012 (den lägsta respektive högsta sannolika felprocenten).

[16] Se revisionsrättens årsrapporter om genomförandet av budgeten för budgetåren 2010–2012.

[17] Särskild rapport nr 5/2011 Systemet med samlat gårdsstöd – vad måste göras för att den ekonomiska förvaltningen ska bli bättre? och särskild rapport nr 16/2012 Ändamålsenligheten i systemet för enhetlig arealersättning som ett övergångssystem till stöd för jordbrukare i de nya medlemsstaterna (http://eca.europa.eu).

[18] LPIS är en databas med ett register över hela jordbruksarealen (referensskiften) i medlemsstaten och de stödberättigande arealerna. Att den är tillförlitlig är av avgörande betydelse för kvaliteten på de administrativa dubbelkontrollerna för att verifiera att stöd betalas ut endast för stödberättigande mark.

[19] Se exempel 3.3 i revisions-rättens årsrapport för 2011 (EUT C 344, 12.11.2012, s. 1).

[20] Under DAS-systemgranskningarna 2010–2012 av systemet för enhetlig arealersättning och systemet för samlat gårdsstöd upprepade revisionsrätten 80 kontroller på plats som hade utförts av utbetalningsställenas inspektörer i tio medlemsstater. Bland annat mätte revisionsrätten om och fastställde arealen för 511 skiften. Revisionsrätten konstaterade att 11 % av skiftena innehöll fel eftersom de arealer som revisionsrätten fastställde skilde sig mer än de tillämpliga toleransmarginalerna från de arealer som utbetalningsställena hade fastställt.

[21] Av de 178 transaktionerna från 2011 och 177 från 2012 gällde endast 160 lands-bygdsutvecklingsutgifter, medan de återstående 18 respektive 17 transaktionerna gällde utgifter för miljö och klimatpolitik, havsfrågor och fiske samt hälsa och konsumentskydd.

[22] Revisionsrätten beräknar det uppskattade felet utifrån ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Revisionsrätten bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 4,5 % och 10,9 % 2011 och mellan 4,5 % och 11,3 % 2012 (den lägsta respektive högsta sannolika felprocenten).

[23] Se revisionsrättens årsrapporter om genom-förandet av budgeten för budgetåren 2010–2012.

[24] Målet var att vid varje utbetalningsställe granska minst 15 ärenden för var och en av de tre utgiftspopulationer som ingick i revisionens inriktning och omfattning. På grund av urvalens storlek och det faktum att de till största delen valdes ut på grundval av en subjektiv bedömning, går det inte att extrapolera resultaten av dessa granskningar till hela populationen.

[25] Vissa landsbygds- utvecklingsåtgärder har både en arealrelaterad komponent och en investeringskomponent och borde ha rapporterats separat i två olika tabeller.

[26] Besök på plats definieras i artikel 26.4 i kommissionens förordning (EG) nr 1975/2006 av den 7 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 i fråga om kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling (EUT L 368, 23.12.2006, s. 74). Syftet med dem är att kontrollera att ett projekt har genomförts fysiskt. I regel uppfyller de inte alla de krav som gäller för kontroller på plats, som definieras i artikel 27 i samma förordning.

[27] Väsentlighetsgränsen fastställdes till 5 % av den relevanta totalen i de granskade populationerna (EGFJ-IACS, EJFLU-IACS och EJFLU-icke-IACS).

[1111] Bulgarien, Grekland och Rumänien införde förfarandet för förstärkt säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet 2011 för ansökningsåret 2010, vilket omfattade populationerna EGFJ-IACS och EJFLU-IACS. I dessa tre medlemsstater utförde de attesterande organen substansgranskningar och upprepade kontrollerna på plats.

[28] Rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 16).

[29] "Kommissionens instruktioner tillåter dock en toleransmarginal på 2 % mellan det stödbelopp som det utbetalande organet har godkänt och det som det attesterande organet har bestämt och en toleransmarginal på ytterligare 2 % för fel i det utbetalande organets sammanställning av inspektionsstatistik. På grund av de två toleransmarginalerna kan attesterande organ validera procentsatser för kvarstående fel som skulle kunna underskattas med upp till 4 procentenheter, vilket innebär att den fastställda väsentlighetsgränsen undergrävs." (Källa: punkt 3.37 i revisonsrättens årsrapport för 2011).

[30] Artikel 29.2 i förordning (EG) nr 73/2009.

[31] Dessa bedömningar för 2011 bestod av skrivbordsgranskningar av information som fanns tillgänglig för kommissionens enheter (resultaten av granskningen av överensstämmelse, revisionsrättens rapporter och de attesterande organens rapporter) och som till största delen gällde tidigare år.

[32] Viktat genomsnitt av felprocentsatser i EU-27 som rapporterats av medlemsstaterna i statistikrapporterna för utgiftspopulationen EGFJ-IACS.

[111] Av 178 transaktioner 2011 och 177 transaktioner 2012 gällde endast 160 transaktioner utgifter för landsbygdsutveckling, medan de återstående 18 respektive 17 transaktionerna gällde utgifter för miljö och klimatpolitik, havsfrågor och fiske samt hälsa och konsumentskydd.

[33] Se punkt 27 i revisionsrättens yttrande nr 1/2012 över vissa förslag till förordningar om den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020.

--------------------------------------------------

BILAGA I

KOMMISSIONENS FASTSTÄLLANDE AV DE KVARSTÅENDE FELPROCENTSATSERNA FÖR DEN ÅRLIGA VERKSAMHETSRAPPORTEN 2012

+++++ TIFF +++++

Anm.: Utbetalningsställena översänder till kommissionen resultaten av sina administrativa kontroller och kontroller på plats av de fyra utgiftspopulationerna (två för EJFLU och två för EGFJ). Kommissionen beräknar den kvarstående felprocenten för EGFJ och EJFLU utifrån resultaten av de kontroller på plats (av ett slumpmässigt urval) som utbetalningsställe-na har genomfört. När kommissionen beräknar den kvarstående felprocenten tar den inte hänsyn till de avdrag som medlemsstaterna har gjort för överträdelser av tvärvillkor (revisionsrätten beaktar sådana minskningar).

--------------------------------------------------

BILAGA II

RESULTATEN AV BEDÖMNINGAR AV UTVALDA SYSTEM FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL – EGFJ-IACS

Källa: Revisionsrättens årsrapporter för 2010–2012.

År | Medlemsstat | System | Administrativa förfaranden och kontrollförfaranden som ska garantera korrekta utbetalningar, inbegripet kvaliteten på databaser | Typer av brister som identifierades (och som påverkade kontrollstatistikens tillförlitlighet) | Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat | Typer av brister som identifierades (och som påverkade kontrollstatistikens tillförlitlighet) |

2010 | Tyskland (Niedersachsen) | SPS | Ändamålsenliga | – | Delvis ändamålsenliga | Den stödberättigande arealen för en odlingsgrupp har inte fastställts korrekt |

Tyskland (Sachsen) | SPS | Ändamålsenliga | – | Ändamålsenliga | – |

Spanien (Kastilien-La Mancha) | SPS | Delvis ändamålsenliga | Icke stödberättigande areal på permanent betesmark som är täckt av tät skog har inte identifierats på ett tillförlitligt sätt Straff när det gäller arealer som redovisas som större respektive mindre än de är tillämpas inte korrekt Felaktig behandling av ändringar i betalningsansökningar | Delvis ändamålsenliga | Fördelningen av den kontrollerade populationen till riskbaserat eller slumpmässigt urval i kontrollstatistiken görs i efterhand Snabba besök på fältet behandlas som kontroller på plats |

Spanien (Extremadura) | SPS | Delvis ändamålsenliga | Icke stödberättigande areal på permanent betesmark som är täckt av tät skog har inte identifierats på ett tillförlitligt sätt Felaktig behandling av ändringar i betalningsansökningar LPIS uppdaterades inte korrekt efter kontrollerna på plats Felaktig tillämpning av begreppet uppenbart fel | Delvis ändamålsenliga | Den stödberättigande arealen för en odlingsgrupp har inte fastställts korrekt |

Nederländerna | SPS | Ändamålsenliga | – | Delvis ändamålsenliga | Otillräcklig kvalitet på kontroller på plats |

Storbritannien (Wales) | SPS | Ändamålsenliga | – | Delvis ändamålsenliga | Snabba besök på fältet behandlas som kontroller på plats Otillräcklig kvalitet på kontroller på plats |

2011 | Danmark | SPS | Delvis ändamålsenliga | Brister som gäller LPIS Brister i förfarandet för registrering av ansökningar Korrigeringar avseende uppenbara fel uppfyller inte kriterierna för begreppet uppenbart fel | Delvis ändamålsenliga | Otillräcklig kvalitet på mätningen av arealer under kontroller på plats |

Spanien (Galicien) | SPS | Delvis ändamålsenliga | Brister som gäller LPIS LPIS uppdaterades inte efter kontroller på plats Otillräcklig verifieringskedja i IACS-databaser | Delvis ändamålsenliga | Otillräcklig kvalitet på mätningen av arealer under kontroller på plats Felaktiga eller ofullständiga uppgifter i inspektionsrapporter efter kontroller på plats |

Italien (Lombardiet) | SPS | Delvis ändamålsenliga | LPIS uppdaterades inte efter kontroller på plats Ansökningar innehåller inte information som gör det möjligt att fastställa var jordbruksskiftena ligger Korrigeringar avseende uppenbara fel uppfyller inte kriterierna för begreppet uppenbart fel | Ändamålsenliga | – |

Ungern | SAPS | Delvis ändamålsenliga | LPIS uppdaterades inte efter kontroller på plats Endast begränsade retroaktiva kontroller av potentiella redovisningar av för stora arealer under tidigare år Felaktig grund för betalningsberäkning | Delvis ändamålsenliga | Ingen kompensation för redovisning av för stora arealer och ett fall där en areal inom en odlingsgrupp redovisades som mindre än den var Otillräcklig kvalitet på mätningen av arealer under kontroller på plats |

Österrike | SPS | Delvis ändamålsenliga | Brister som gäller LPIS Felaktig grund för betalningsberäkning | Ändamålsenliga | – |

Finland | SPS | Delvis ändamålsenliga | Otillräcklig verifieringskedja i IACS-databaser Ansökningar innehåller inte information som gör det möjligt att fastställa var jordbruksskiftena ligger Brister i förfarandet för registrering av ansökningar Korrigeringar avseende uppenbara fel uppfyller inte kriterierna för begreppet uppenbart fel | Delvis ändamålsenliga | Otillräcklig kvalitet på mätningen av arealer under kontroller på plats Felaktiga eller ofullständiga uppgifter i inspektionsrapporter efter kontroller på plats |

2012 | Luxemburg | SPS | Delvis ändamålsenliga | Värdet på tilldelade stödrättigheter ökades i strid med EU-lagstiftningen | Ändamålsenliga | – |

Storbritannien (England) | SPS | Ej ändamålsenliga | Ofullständig eller oriktig information om marks storlek och stödberättigande i LPIS-databasen Felaktig tillämpning av EU:s definition av jordbrukare Stöd betalades ut för icke stödberättigande arealer Inkonsekvenser i databasen för stödrättigheter Sanktioner infördes inte för felaktigt stödansökta arealer på allmänningar Inspektionsresultat felaktigt behandlade i IACS-databaserna | Delvis ändamålsenliga | Otillräcklig kvalitet på mätningen av arealer under kontroller på plats |

Storbritannien (Nordirland) | SPS | Ej ändamålsenliga | Ofullständig eller oriktig information om marks storlek och stödberättigande i LPIS-databasen Fel i ansökningar korrigerades som uppenbara fel utan att sanktioner infördes när det borde ha skett Felaktig tillämpning av EU:s definition av jordbrukare Stöd betalades ut för icke stödberättigande arealer Inspektionsresultat felaktigt behandlade i IACS-databaserna Brister i administrativa dubbelkontroller, och stöd betalades ut innan anomalier hade undanröjts | Delvis ändamålsenliga | Otillräcklig kvalitet på mätningen av arealer under kontroller på plats |

--------------------------------------------------

BILAGA III

RESULTATEN AV BEDÖMNINGAR AV UTVALDA SYSTEM FÖR ÖVERVAKNING OCH KONTROLL – EJFLU

Källa: Revisionsrättens årsrapporter för 2010–2012.

År | Medlemsstat | Administrativa förfaranden och kontrollförfaranden som ska garantera korrekta utbetalningar, inbegripet kvaliteten på databaser | Typer av brister som identifierades (och som påverkade kontrollstatistikens tillförlitlighet) | Metoder för inspektioner på plats, urval, genomförande, kvalitetskontroll och rapportering av enskilda resultat | Typer av brister som identifierades (och som påverkade kontrollstatistikens tillförlitlighet) |

2010 | Tjeckien | Delvis ändamålsenliga | Felaktiga regler, beräkningar och betalningar (för stora betalningar, toleransregler, icke stödberättigande utgifter, minskningar) Avsaknad av bevis, brister och ineffektiva kontroller när det gäller villkor för stödberättigande och åtaganden | Delvis ändamålsenliga | Bristande kvalitet på de kontroller på plats som genomförts och på efterhandskontrollerna Sanktionsreglerna stämmer inte överens med EU-lagstiftningen Kontroller genomfördes med förseningar och var inte utspridda över året |

Tyskland (Mecklenburg-Vorpommern) | Ändamålsenliga | – | Ändamålsenliga | – |

Frankrike | Ej ändamålsenliga | Betalningar innan de obligatoriska kontrollerna hade avslutats Felaktiga regler, beräkningar och betalningar (för stora betalningar, toleransregler, icke stödberättigande utgifter, minskningar) Avsaknad av bevis, brister och ineffektiva kontroller när det gäller villkor för stödberättigande och åtaganden | Delvis ändamålsenliga | Ingen utvärdering av resultatet av kontroller på plats Brister i urvalsmetoden och bristande efterlevnad av det lagstadgade kravet på det antal kontroller på plats som minst måste genomföras Bristande kvalitet på de kontroller på plats som genomförts och på efterhandskontrollerna |

Italien (Toskana) | Delvis ändamålsenliga | Felaktiga regler, beräkningar och betalningar (för stora betalningar, toleransregler, icke stödberättigande utgifter, minskningar) Avsaknad av bevis, brister och ineffektiva kontroller när det gäller villkor för stödberättigande och åtaganden | Delvis ändamålsenliga | Ingen utvärdering av resultatet av kontroller på plats Brister i urvalsmetoden och bristande efterlevnad av det lagstadgade kravet på det antal kontroller på plats som minst måste genomföras Bristande kvalitet på de kontroller på plats som genomförts och på efterhandskontrollerna |

Lettland | Ej ändamålsenliga | Felaktiga regler, beräkningar och betalningar (för stora betalningar, toleransregler, icke stödberättigande utgifter, minskningar) Avsaknad av bevis, brister och ineffektiva kontroller när det gäller villkor för stödberättigande och åtaganden | Ändamålsenliga | - |

2010 | Polen | Delvis ändamålsenliga | Felaktiga regler, beräkningar och betalningar (för stora betalningar, toleransregler, icke stödberättigande utgifter, minskningar) Avsaknad av bevis, brister och ineffektiva kontroller när det gäller villkor för stödberättigande och åtaganden | Ändamålsenliga | Brister i urvalsmetoden och bristande efterlevnad av det lagstadgade kravet på det antal kontroller på plats som minst måste genomföras |

Portugal | Delvis ändamålsenliga | Avsaknad av bevis, brister och ineffektiva kontroller när det gäller villkor för stödberättigande och åtaganden | Delvis ändamålsenliga | Brister i urvalsmetoden och bristande efterlevnad av det lagstadgade kravet på det antal kontroller på plats som minst måste genomföras Bristande kvalitet på de kontroller på plats som genomförts och på efterhandskontrollerna Förseningar och inkonsekvenser när det gäller statistik och kontrollresultat |

Rumänien | Delvis ändamålsenliga | Felaktiga regler, beräkningar och betalningar (för stora betalningar, toleransregler, icke stödberättigande utgifter, minskningar) Avsaknad av bevis, brister och ineffektiva kontroller när det gäller villkor för stödberättigande och åtaganden | Delvis ändamålsenliga | Avsaknad av bevis, brister och ineffektiva kontroller när det gäller villkor för stödberättigande och åtaganden Bristande kvalitet på de kontroller på plats som genomförts och på efterhandskontrollerna |

Storbritannien (Skottland) | Delvis ändamålsenliga | Betalningar innan de obligatoriska kontrollerna hade avslutats | Delvis ändamålsenliga | Betalningar innan de obligatoriska kontrollerna hade avslutats Bristande kvalitet på de kontroller på plats som genomförts och på efterhandskontrollerna Förseningar och inkonsekvenser när det gäller statistik och kontrollresultat |

2011 | Danmark | Ej ändamålsenliga | Icke ändamålsenliga kontroller avseende stödvillkor och åtaganden Brister i den administrativa organisationen och internkontrollen av kontrollerna Felaktiga beräkningar och betalningar Systematiska brister i avdelning II-åtgärder vilket lett till att icke stödberättigande utgifter har godkänts | Delvis ändamålsenliga | Otillräckliga uppgifter om omfattningen på de genomförda kontrollerna Inkonsekvenser när det gäller antalet kontroller som har genomförts Otillräcklig kvalitet på kontrollerna |

Spanien (Galicien) | Delvis ändamålsenliga | Brister i den administrativa organisationen och internkontrollen av kontrollerna | Delvis ändamålsenliga | Otillräckliga uppgifter om omfattningen på de genomförda kontrollerna Otillräcklig kvalitet på kontrollerna Brister i planeringen av och valet av tidpunkt för kontrollerna |

Italien (Lombardiet) | Delvis ändamålsenliga | Icke ändamålsenliga kontroller avseende stödvillkor och åtaganden Brister i den administrativa organisationen och internkontrollen av kontrollerna Felaktiga beräkningar och betalningar | Delvis ändamålsenliga | Otillräckliga uppgifter om omfattningen på de genomförda kontrollerna Otillräcklig kvalitet på kontrollerna Brister i planeringen av och valet av tidpunkt för kontrollerna |

Ungern | Delvis ändamålsenliga | Icke ändamålsenliga kontroller avseende stödvillkor och åtaganden | Delvis ändamålsenliga | Inkonsekvenser när det gäller antalet kontroller som har genomförts Otillräcklig kvalitet på kontrollerna Brister i planeringen av och valet av tidpunkt för kontrollerna |

Österrike | Delvis ändamålsenliga | Icke ändamålsenliga kontroller avseende stödvillkor och åtaganden Brister i den administrativa organisationen och internkontrollen av kontrollerna | Ändamålsenliga | Otillräckliga uppgifter om omfattningen på de genomförda kontrollerna |

Finland | Delvis ändamålsenliga | Icke ändamålsenliga kontroller avseende stödvillkor och åtaganden Brister i den administrativa organisationen och internkontrollen av kontrollerna Felaktiga beräkningar och betalningar | Delvis ändamålsenliga | Brister i den administrativa organisationen och internkontrollen av kontrollerna Otillräcklig kvalitet på kontrollerna Brister i planeringen av och valet av tidpunkt för kontrollerna |

2012 | Bulgarien | Delvis ändamålsenliga | Brister i den administrativa organisationen och internkontrollen av kontrollerna Felaktiga beräkningar och betalningar (t.ex. har en minskning inte tillämpats) eller brister i återvinningar Brister i kontrollen av förfaranden för offentlig upphandling | Delvis ändamålsenliga | Brister i den administrativa organisationen och internkontrollen av kontrollerna Felaktiga beräkningar och betalningar (t.ex. har en minskning inte tillämpats) eller brister i återvinningar Otillräcklig kvalitet på kontrollerna: fall av bristande efterlevnad upptäcktes inte och/eller alla åtaganden och skyldigheter täcktes inte in – brister i valet av tidpunkt för kontrollerna Inkonsekvenser när det gäller antalet kontroller som har genomförts (inbegripet slumpmässiga urval och riskurval), skillnader jämfört med uppgifter som rapporterats till kommissionen |

Tyskland (Brandenburg och Berlin) | Delvis ändamålsenliga | Brister i den administrativa organisationen och internkontrollen av kontrollerna Avsaknad av ett lämpligt system för att bedöma hur rimliga de kostnader som föreslås i stödansökan är Felaktiga beräkningar och betalningar (t.ex. har en minskning inte tillämpats) eller brister i återvinningar Brister i kontrollen av förfaranden för offentlig upphandling | Delvis ändamålsenliga | Brister i den administrativa organisationen och internkontrollen av kontrollerna Felaktiga beräkningar och betalningar (t.ex. har en minskning inte tillämpats) eller brister i återvinningar Otillräcklig kvalitet på kontrollerna: fall av bristande efterlevnad upptäcktes inte och/e