EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 14.11.1997 
KOM(97) 597 slutlig 
MEDDELANDE FRAN KOMMISSIONEN TILL RADET 
Regionalt samarbete i Svartahavsomrldet: det aktuella liget och mojliga atgirder 
fran EU :s sida rdr att frimja ytterligare utveckling i om rad et 
• 

Sammanfattning 
Kommissionen valkomnar och stodjer ett okat regionalt samarbete bland staterna i 
Svartahavsomradet och foreslar utvecklingen av en ny ansats for det regionala samarbetet 
runt Svarta havet som ett led i en mera omfattande EU-strategi for omradet, varvid 
hansyn skall tas till saval Svartahavsstatemas gemensamma intressen som till EU:s 
intressen i omradet. Kommissionen foreslar att denna ansats skall grundas pa befintliga 
instrument -politiska, handelsrelaterade och for tekniskt bistand. Europeiska 
gemenskapen bar vara beredd att stadja atgarder som framjar regionalt samarbete runt 
Svartahavet, aven pa sub-regional niva, sarskilt vad galler transport-, energi-och 
telekommunikationsnat, handelssamarbete, en ekologiskt hallbar utveckling och rattsliga 
och inrikes arenden. 
Nar det galler att bedama nyttan av EG:s stad till sarskilda initiativ bar aktivt deltagl\nde 
av de direkt berarda landerna, aven i ekonomiskt hanseende, vara ett huvudkriterium. 
Tekniskt bistand kommer att tillhandahallas genom befintliga instrument, framfor allt 
genom Tacis, Phare, Meda och, nar sa ar lampligt, genom Interreg, i enlighet med de 
forfaranden som ar faststallda for dessa program och pa grundval av befintliga 
budgetrubriker, samtidigt som "Svartahavssynergier" i mojligaste man utvecklas mellan 
dem. Utvecklingen av ett sadant samarbete kommer att innebara en mojlighet for de 
ekonomiska aktarerna i alla medlemsstater att delta fullt ut i de overenskomna 
samarbetsprojekten. 
Kommissionens viktigaste samtalspartner vid upprattandet av program for atgarder i 
Svartahavsomradet kommer att vara de berarda Svartahavsstaterna sjalva, saval bilateralt 
som inom ramen for diskussioner mellan flera lander. Samtidigt kan BSEC, sasom det 
viktigaste allmanna samarbetsinitiativet i Svartahavsomradet, vara av stor nytta i detta 
sammanhang. Med tanke pa kommissionens roll nar det galler att genomfora bistand vore 
det lampligt om kommissionen, pa Europeiska gemenskapens vagnar, inbjads att overvara 
BSEC:s maten. Europeiska unionen kommer, genom att uppmuntra det regionala 
samarbetet i Svartahavsomradet, att bidra till okad sakerhet, stabilitet och valstand i detta 
omrade som far allt storre strategisk betydelse for Europeiska unionen. 
Regionalt samarbete i Svartahavsomradet: det aktuella liget och mojliga atgirder 
fran EU :s sida for att friimja ytterligare utveckling i omradet 
Kommissionens meddelande till radet 
lnledning 
1. Vid Europeiska ddets mote i Dublin i december 1996 noterades att kommissionen 
regelbundet skulle lagga fram rapporter angaende det stora utbudet i Europa av regional 
verksamhet som stracker sig fran Arktis till Svarta havet. Efter sina tidigare meddelanden · 
angaende regionalt samarbete i Ostersjoomradet och inom ramen for det centraleuropeiska 
initiativet har kommissionen upprattat den nu aktuella rapporten om regionalt samarbete i 
Svartahavsomradet, vilken Uiggs fram samtidigt med en allman rapport om regionalt 
samarbete i Europa. 
2. Den nu aktuella rapporten bar tva syften: for det forsta att ge en bild av 
Svartahavsomradet och dess strategiska betydelse for Europeiska unionen genom att 
belysa den roll som det regionala samarbetet kan spela for regionens utveckling, for det 
andra att definiera prioriterade mal for regionalt samarbete i Svartahavsomradet som med 
fordel skulle kunna framjas med EU:s stod samt att identifiera vilka medel som star till 
buds for att uppmuntra ett sadant samarbete. 
3. Kommissionen valkomnar och stodjer utvecklingen av regionala samarbetsinitiativ 
i hela Europa som ett medel att framja stabilitet, sakerhet och valstand. 
4. Kommissionen ar angelagen om att stodja regionala initiativ dar deltagarna visar 
att de ar klart engagerade i det regionala samarbetet, sarskilt genom att de aktivt deltar i 
och finansierar gemensamma projekt. Bedomningen av sadana initiativ kan ocksa goras 
mot bakgrund av det politiska stodet for samarbetet, saval inom regionen som i EU och 
mot bakgrund av vad de uppnatt och kan komma att uppna. Kommissionen tror, i likhet 
med vad som anges i "Agenda 2000", att det regionala samarbetets betydelse kommer att 
oka i och med att · unionen utvidgas, eftersom utvecklingen av det regionala samarbetet 
kommer att framja den utvidgade unionens oppenhet mot grannarna, sa att inga skiljelinjer 
dras pa den europeiska kontinenten, det kommer ocksa att medverka till att uppfylla malet 
1 Q_ 
for de deltagande lander som inte ar medlemmar i Europeiska unionen att ha narmare 
forbindelser med unionen. 
5. Svartahavsomradet 1, som omfattar Grekland, Bulgarien, Rumanien och Moldavien 
i vast, Ukraina och Ryssland2 i norr, Georgien, Armenien och Azerbajdzjan i ost och 
Turkiet i soder, ar ett omrade som far allt storre strategisk betydelse for Europeiska 
unionen, nagot som kommer att forstarkas ytterligare genom utvidgningen. Med en 
sammanlagd befolkning av 190 miljoner invanare3 utgor regionen en potentiellt viktig 
marknad for EU-varor. Den utgor dartill en viktig transitvag for energiravaror till Europa. 
6. Okat regionalt samarbete mellan statema i Svartahavsomradet ar en viktig del av 
stravandena efter att starka fred, sakerhet och politisk stabilitet i omradet, befasta och 
forbattra regionens roll som en viktig handelslank mellan Europa, Centralasien och 
Mellanostem och att utveckla dess ekonomiska potential. I Europeiska unionens strategi 
for ett narmare samarbete mellan landema i Svartahavsomradet tas hansyn till 
Svartahavsstatemas och Europeiska Unionens gemensamma intressen i omradet. Den bor 
grundas pa de instrument -politiska, kommersiella och for tekniskt bistand -som for 
narvarande star till forfogande. 
7. Jamfort med andra regionala initiativ som sett dagens ljus i Europa sedan borjan av 
1990-talet, sarskilt Ostersjosamarbetet, Barents havssamarbetet och det centraleuropeiska 
initiativet, har det regionala samarbetet mellan Svartahavsstatema tagit form ganska 
langsamt, men borjar nu oka i betydelse. 
1 En karta Over omrfldct bifogas i bilaga 1. 
2 Nar det galler Ryssland ar dct endast de omradcn (oblast) som gransar till Svarta havcl (Rostov, 
Krasnodar och Stavropol) som anses vara en del av Svarta havsomradet. 
3 I denna siffra ingar befolkningen i de tre omraden (oblast) i Ryska federationen som gransar till 
· Svarta havet, dvs. Rostov, Krasnodar och Stavropol, och som tillsammans bar en befolkning av 
sammanlagt 12 miljoner invanare (1995 ars siffror), inte befolkningen i Ryska federationen som 
helhet. 
2 
Det ekonomiska samarbetet i Svartahavsomradet (Black Sea Economic Co-_operation -
BSEC) 
8. Det storsta overgripande regionala samarbetsinitiativet i omradet a.r det 
ekonomiska samarbetet i Svartabavsomradet (BSEC) som lanserades 1992. Till 
medlemmama i detta bor kuststatema vid Svarta bavet (Bulgarien, Georgien, Rumanien, 
Ryssland, Turkiet ocb Ukraina) samt Albanien, Armenien, Azerbajdzjan, Grekland ocb 
Moldavien. Egypten, Israel, ltalien, Polen, Slovakien, Tunisien ocb Osterrike bar 
observatorsstatus. 
9. Malet for BSEC a.r att framja det ekonomiska samarbetet, sa att konflikter 
undviks, att na fredliga uppgorelser av tvister i enligbet med OSSE:s principer samt att 
bjalpa de deltagande statema med deras integrering i den europeiska ocb intemationella 
ekonomin. Till de omraden som omfattas av samarbetet bor bandel ocb investeringar, 
transport, kommunikation ocb energi, turism, miljo samt vetenskap ocb forskning. 
I 0. BSEC ar inte nagon regional organisation i juridisk mening. Den bar inte sin grund 
i nagon bindande overenskommelse enligt folkratten. Besluten i BSEC:s forsamling, som 
bestar av de olika utrikesministrama ocb i vilken ordforandeskapet roterar, fattas med 
enhalligbet. Sjutton standiga arbetsgrupper inom de olika sektorerna bebandlar en mangd 
olika fragor sasom transport, energi, turism, framjande ocb skydd av investeringar, bank­
ocb finansvasende samt miljo. BSEC bar ett litet standigt intemationellt sekretariat i 
Istanbul. Till de organ som ar knutna till BSEC bor BSEC:s rad som foretrader 
affarsvarlden i de deltagande statema, Intemationella Svartabavsklubben (International 
Black Sea Club) som bestir av foretradare for Svartahavsbamnama samt BSEC: s 
parlamentariska forsamling. Till ovriga organ som ar knutna till BSEC bor bandels-och 
utvecklingsbanken for Svartahavsomradet (Black Sea Trade and Development Bank) i 
Thessaloniki, det regionala energicentret for Svartahavsomradet (Black Sea Regional 
Energy Centre) i Sofia ocb centret for Svartahavsstudier (Black Sea Study Centre) i Aten. 
11. De konkreta resultat som uppnatts inom BSEC ar bittills forhallandevis 
blygsamma. Ett antal gemensamma projekt som beror flera av de stater som ar med i 
BSEC haller pa att utarbetas, sarskilt inom omradena transport, tull-ocb 
gransforfaranden, energisystem, telekommunikationer och miljo. En handels- och 
3 
utvecklingsbank for Svartahavsomradet (Black Sea Trade and Development Bank) har 
inrattats, men dess verksamhet har annu inte kommit i gang. Medlemstaterna i BSEC har 
uttryckt intresse for att uppratta ett frihandelsomrade vid Svarta havet och undersoker nu 
mojligheten till detta. Detta synes emellertid inte vara ett realistiskt mal, eftersom 
Grekland ar medlem i EU, Turkiet har en tullunion med EG, Bulgarien och Rumanien har 
associeringsavtal med inriktning pa en slutlig anslutning till EU och flera andra 
medlemsstater i BSEC annu inte har avslutat anslutningsprocessen till WTO-avtalet. Vad 
betraffar BSEC:s ambition att medverka till en fredlig losning av tvisterna i omradet kan 
det anses vara en bedrift i sig att BSEC lyckats sammanfora foretradarna for alla 
Svartahavsstaterna. Men aven pa det omradet har resultaten hittills varit begransade. 
12. Eftersom BSEC ar en relativt ung organisation, som inrattades for endast fem ar 
sedan, ar det naturligt att det tar tid innan dess inflytande borjar bli allmant markbart. 
13. Flera utmaningar maste klaras av innan BSEC blir en fullt effektiv organisation. 
For det forsta har de stora olikheterna medlemsstaterna emellan -vad avser kultur, 
historia, politik liksom ekonomi -gjort det svarare att definiera och genomfora de 
gemensamma malen. For det andra star endast begransade resurser till forfogande inom 
regionen for BSEC-projekt, eftersom ekonomiema i de flesta av deltagarstaterna ar 
overgangsekonomier. Hittills har det finansiella stodet i stor utstrackning kommit fran 
internationella givare. For det tredje ger flera BSEC-stater storre prioritet at att fullfolja 
sina utrikespolitiska mal i regionen med andra medel. 
14. Alla lander i omradet ar medlemmar av OSSE och flera medverkar i andra 
regionala initiativ. Bulgarien, Moldavien, Rumanien och Ukraina deltar i det 
centraleuropeiska initiativet. Flera Svartahavsstater medverkar i de olika initiativ som 
syftar till stabilitet och sakerhet pa Balkan, sarskilt Royaumont-initiativet, det 
sydosteuropeiska samarbetsinitiativet (Southeast European Co-operative Initiative -
SECI) och Balkankonferensen om stabilitet, sakerhet och samarbete i sydosteuropa. 
Moldavien, Ryssland och Ukraina och de tre transkaukasiska republikerna ar medlemmar 
av Oberoende staters samvalde (OSS). Azerbajdzjan och Turkiet ar medlemmar av 
Ekonomiska samarbetsorganisationen (ECO). Under moten anordnade av Georgien har 
mojlighetema till regionalt samarbete mellan de tre transkaukaiska staterna behandlats. 
4 
Ataganden om framfor allt transportforbindelser har undertecknats av Azerbajdzjan, 
Georgien, Ukraina och Uzbekistan. 
1. Svartahavsomradets geopolitiska identitet och ekonomiska potential 
Den geopo/itiska identiteten 
15. Svartahavsomradets historia kannetecknas av kulturell mangfald, men ocksa av 
manga politiska problem. De politiska och ekonomiska omvalvningarna i omridet pa 
senare tid har oppnat nya mojligheter for samarbete och utveckling av kontakter, saval 
inom regionen som med omvarlden. Denna process kan medverka till att starka stabiliteten 
i omradet och framja dess utveckling. Under de senaste minaderna har forbindelserna 
mellan staterna i Svartahavsomridet utvecklats positivt i flera avseenden, exempelvis bar 
ett avtal om vanskap, samarbete och partnerskap samt en overenskommelse mellan 
Ryssland och Ukraina om Svartahavsflottan undertecknats, liksom ett grundlaggande avtal 
mellan Ukraina och Rumanien som innehaller en principiell overenskommelse om den 
gemensamma utvecklingen av tvi nya "Euroregioner''4 inom omraden dar deras granser 
sammanfaller har slutits och Turkiet och Grekland har upprattat en informell ram for 
diskussioner om olosta fragor i Egeiska havet. De berorda landernas engagemang i 
regionala samarbetsinitiativ kan bidra till att befasta denna utveckling. 
16. Svarta havet ar genom sitt geografiska lage i skarningen mellan Europa och Asien 
ett naturligt genomfartsomrade. Som sadant har det sedan Uinge forbindeiser med bade 
Europa och Mellanostern och ar den rakaste vagen mellan Europa och Centralasien 
liksom mellan de nya oberoende staterna i Europa och Turkiet. Detta ar sarskilt viktigt 
med tanke pa de enorma naturtillgangarna, sarskilt energitillgangarna, vid Kaspiska havet 
och i Centralasien. Till de negativa aspekterna hor att omradet har blivit ett 
genomfartsomrade for illegal handel med narkotika, vapen och karnamnen samt for illegal 
invandring. 
4 GrruisOverskridande samarbete mellan angrAnsande omraden i stater som grAnsar till varandra. 
Begreppet "Euroregion" myntades fOr att beteckna sAdana arrangemang inom Europeiska unionen 
och har cUirefter ocksa anvAnts llir att ange liknande grAnsOverskridande arrangemang llir 
angrruisande omraden i IAndema i Central-och Osteuropa. 
5 
17. Genom sitt geografiska lage ar Svartabavsomradet av strategisk betydelse ur 
militar synvinkel. Omradet som byser de tre storsta vapnade styrkoma i Europa 5, 
namligen de ryska, turkiska ocb ukrainska, ar starkt militariserat. Anskaffningen av vapen 
i omradet ar betydande, bade ur kvantitativ ocb kvalitativ synvinkel ocb detsamma galler 
vapentillverkningskapaciteten i omradet. Under dessa omstandigbeter ar det av storsta 
vikt att sakerbeten ocb stabiliteten i Svartahavsomradet garanteras. 
18. Grekland och Turkiet ar medlemmar i NATO. De ovriga kuststaterna runt Svarta 
havet ar medlemmar i NATO:s Partnerskap for fred. Flera Svartahavsstater efterstravar 
fullt medlemskap i NATO. 
Ekonomisk potential 
19. Svartabavsomradet ar ett omrade med stora ekonomiska skillnader. Vissa delar av 
omradet som de sodra delama av Ryssland ocb Ukraina samt de ostra delama av 
Rumanien ar industrialiserade. Andra omraden runt Svarta bavet ar landsbygdsomraden 
med begransad ekonomisk utveckling. Tillverkningsindustrins andel av regionens totala 
industriproduktion ar ganska hog, aven om de mest industrialiserade delarna av regionen 
kannetecknas av tunga industrier som inte ar konkurrenskraftiga. BNP per capita 
(kopkraftsparitet) i de stater i omradet som inte ar medlemmar i EU varierar fran 4 73 O 
USD i Turkiet till 1 510 USD i Azerbajdzjan6. 
20. Den ekonomiska potential en i Svartahavsomradet ar betydande och okar i takt 
med att omradet oppnar sig for varldsekonomin. A ven om den ekonomiska 
overgangsprocessen bar medfort allvarlig ekonomisk nedgang i flera Svartabavsstater 
finns det tecken pa att ekonomin har borjat aterhamta sig i manga delar av omradet. 1996 
bade Rumanien en ekonomisk tillvaxttakt pa 4,3 %, medan den turkiska ekonomin bade 
en tillvaxttakt pa 7,0 %. Ryssland bade under 1996 en ytterligare tillbakagang i sin 
ekonomi med 6 %, men en begransad tillvaxt forvantas under 1997. Den nedatgaende 
trenden fortsatter daremot i andra stater i Svartahavsomradet, daribland Ukraina och 
5 Diskuteras just nu i samband med forhandlingarna om en revidering av CFE-avtalet. 
6 1994 ars siffror. 
6 
Moldova, och utsiktema for ekonomisk tillvaxt dar forefaller inom den narmaste framtiden 
att vara begransade. 
21. Svartahavsomradet ar med sin sammanlagda befolkning om 190 miljoner 7 en 
potentiellt viktig marknad for EU:s export. EU:s handel med k:uststatema runt Svarta 
havet okar pa det hela taget. Samtidigt ar EU en viktig handelspartner for landema i 
omradet. Pa en av de storsta marknadema i omradet, Turkiet, star EU for nastan halften 
av handeln. vad galler Bulgarien och Rumanien ar EU:s andel i storleksordningen femtio­
sextio procent. 
22. Handelsforbindelsema mellan statema i Svartahavsomradet ar relativt svaga, 
bortsett fran de traditionella forbindelsema mellan R yssland och de nya oberoende 
statema i omradet, som dock minskar. Nya handelsforbindelser haller pa att utvecklas, 
men de ar fortfarande ganska obetydliga. Mellan 1994 och 1996 t. ex. mer an fordubblades 
Turkiet import fran Ryssland (fran 879 miljoner ecu 1994 till 1 835 miljoner ecu 1996), 
medan Turkiets export till Ukraina tredubblades (fran 63 miljoner ecu 1994 till 207 
miljoner ecu 1996). Nya handelsfloden haller ocksa pa att vaxa fram mellan Turkiet, a ena 
sidan, och Georgien, Azerbajdzjan och Bulgarien, a andra sidan. Underlattandet av den 
gransoverskridande trafiken och tullforfarandena kommer att vara av avgorande betydelse 
for att oka handeln och uppmuntra investeringar och ekonomisk tillvaxt i omradet. 
23. Landema i omradet har sagt sig ha for avsikt att skapa ett frihandelsomrade vid 
Svarta havet. Detta ar en fraga som direkt beror Europeiska unionen, eftersom Grekland, 
sasom varande medlem i EU, och Turkiet, sasom varande ett associerat land som ar 
bundet till EU: s gemensamma handelspolitik genom en tullunion, inte i eget namn tar 
deltaga i regionala frihandelsavtal. Samtidigt valkomnar Europeiska unionen i princip steg 
mot en liberalisering av handeln, i den man dessa ar forenliga med det multilaterala 
handelssystemet och gallande overenskommelser mellan EU och de berorda statema 
beaktas. Europeiska unionen anser att en anslutning av samtliga Svartahavsstater till 
Varldshandelsorganisationen (WTO) ar ett viktigt och nodvandigt forsta steg i riktning 
7 Se fotnot 3 ovan. 
7 
mot en liberalisering av handeln i omradet och ar beredd att hjalpa de Svartahavsstater 
som annu inte ar medlemmar i WTO att forbereda deras anslutning8. 
24. De utlandska investeringama i Svartahavsomradet okar, aven om de fortfarande ar 
blygsamma. 1995 beraknades de utlandska direktinvesteringama i landema i omradet till 4 
874 miljoner USD, 1994 var de 2 915 miljoner USD och 1993 var de 2 034 miljoner 
USD. Forekomsten av naturtillgangar, en relativt valutvecklad infrastruktur och i manga 
fall en skolad arbetskraft hjalper till att locka utlandska investeringar till omradet. Manga 
hinder mot utlandska investeringar kvarstar dock, saval juridiska som praktiska. 
Svartahavsomradet och Europeiska unionen 
25. Svartahavsomradet star genom Grekland i direkt forbindelse med Europeiska 
unionen. Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater har dessutom undertecknat 
bilaterala avtal med andra Svartahavsstater. Europaavtal ar i kraft med Bulgarien och 
Rumanien. Partnerskaps- och samarbetsavtal har ingatts med R yssland, Ukraina, 
Moldavien och de tre transkaukasiska republikema9. En tullunion mellan EG och Turkiet 
grundad pa 1963 ars associeringsavtal tradde i kraft den 31 december 1995. 
Kommissionen lade nyligen fram ett meddelande om forbindelsema med Turkiet med flera 
forslag pa bur forbindelsema med utgangspunkt fran tullunionen 10 sk.ulle k.unna 
utvecklas. 
26. Med utvidgningen okar Svartahavsomradets betydelse for Europeiska unionen. EU 
har stort intresse av att framja politisk stabilitet och ekonomiskt valstand i 
Svartahavsomradet och av att stimulera utvecklingen av forbindelserna, bade inom 
omradet och med EU. 
8 Tekniskt bistand inffir anslutningen till WTO Uimnas fbr nArvarande till Ryssland, Ukraina, 
Moldavien, Georgien och Armenien. 
9 I motsats till tullunionen och associeringsavtalen erbjuder inte partnerskaps- och samarbetsavtalen 
fbrmansvillkor fbr handel, i avtalen med Ryssland, Ukraina och Moldavien forutses dock mojligheten 
att oppna fbrhandlingar om ett frihandelsomrade. 
10 Till dessa Mr framtor allt befilstande av tullunionen, fraIBjande av industriellt samarbete och 
invcstcringar, medvcrkan i gcmcnskapcns program, samarbete i frAgor som ror de mfinskliga 
rfittigheterna samt stod till regionalt och grfinsoverskridande samarbete. 
8 
2. Strategi for att uppmuntra samarbete i Svartahavsomradet 
F oreslagna prioriterade ma/ 
27. Samarbetet inom regionen skulle med f6rdel kunna inriktas pl foljande: 
1. Framjande av den politiska stabiliteten och den politiska dialogen liksom de 
manskliga rattighetema, demokratin och rattsstatens principer. 
2. Transitering genom omradet och utveckling av regionens transport- , energi­
och telekommunikationsnat, inbegripet forbindelser med de europeiska naten. 
3. Regionalt kommersiellt samarbete och skapande av gynnsamma villkor for 
investeringar fran EU och fran utlandet i ovrigt, inbegripet inom sektom for de 
sma och medelstora foretagen, samtidigt som forenlighet mellan nya och 
befintliga system garanteras. 
4. Hallbar utveckling, skydd av miljon i omradet och karnsakerheten. 
5. Minskning av den illegala handeln med narkotika, smugglingen och den illegala 
invandringen i omradet. 
28. Det regionala samarbetet ar inte hara en angelagenhet for de centrala 
myndighetema i de berorda landema, utan skulle ocksa med fordel kunna vara en 
angelagenhet for andra beslutsfattande nivaer i de deltagande statema. F ordelarna av 
samarbetet i Svartahavsomradet skulle oka om de regionala och lokala forvaltningama 
knots till denna process och om narmare forbindelser mellan de omraden som ar atskilda 
av gransema uppmuntrades, aven de kontakter som sker manniskor emellan 11 _ 
Instrument till stod for Svartahavssamarbetet 
29. Det flnns en rad olika instrument -politiska, handelsrelaterade och for tekniskt 
bistand -som kan anvandas for att stodja och framja det regionala samarbetet i 
Svartahavsomradet. I gemenskapens stod till landema i omradet, som under perioden 
11 Den pagaende utredningen av "Konsekvensema ffir Europeiska unionen av den territoriella 
utvecklingen i Svarta havsomradet" som utfors pa uppdrag av Generaldirektorat XVI och som 
berttknas vara avslutad i mitten av 1998 kommer i delta sammanhang att vara till stor nytta. 
9 
1991-1996 uppgick till totalt 2 589 miljoner ecul2, ingar ett betydande bidrag fran EG till 
att starka det regionala samarbetet i Svartahavsomradet och till att stimulera utvecklingen 
i omradet. Stodet formedlas huvudsakligen genom Phare-och Tacis-programmen (saval 
nationella program som program for flera lander) och kompletteras med medel fran 
Interreg och fran sektorspecifika gemenskapsprogram. 
30. Under perioden 1991-1996 beraknas 490 miljoner ecu ha avsatts i gemenskapsstod 
till verksamhet som sarskilt syftade till att starka den regionala utvecklingen och 
samarbetet i Svartahavsomradet. Ett av gemenskapen understott initiativ pa 
transportomradet som tagits gemensamt med alla stater i Svartahavsomradet ledde till att 
den paneuropeiska transportkonferensen i Helsingfors stallde sig bakom tanken att 
Svartahavsomradet utvecklas till ett paneuropeiskt transportomrade och darmed ett 
multimodalt regionalt integrerat transportnat. Darigenom underlattas forbindelserna 
mellan de paneuropeiska transportkorridorema vaster och norr om Svarta havet liksom 
forbindelsema med den med medel fran Tacis finansierade TRACECA-korridoren 13 
genom Kaukasus. Pa energiomradet samarbetar Svartahavsstatema i de genom Phare och 
Tacis finansierade initiativen for att restaurera, modernisera och rationalisera olje-och 
gasledningama mellan statema, sarskilt i det sa kallade INOGATE 14 _programmet, och 
aven i det av gemenskapen understodda regionala energicentret for Svartahavsomradet 
(Bla~k Sea Regional Energy Centre). Nar det galler ekologiskt hallbar utveckling 
formedlas gemenskapsstod till miljoprogrammet for Svarta havet och genomforandet av 
Bukarest-konventionen om skydd av miljon i Svartahavsomradet vilken ingicks av 
Svartahavsstatema 1990 samt till genomforandet av den strategiska aktionsplanen for 
Svarta havet som undertecknades av BSEC-statema 1996. Gemenskapsstod lamnas 
dessutom for att stodja Svartahavsstatemas anslutningsprocess till WTO, vilket av ar 
12 I dcnna siffra ingAr inte gcmcnskapcns stOd till Grckland som i egenskap av mcdlcmsstat i EU har 
tillgAng till deEuropciska strukturfondema. I siJTran ingAr gcmcnskapcns stOd till Ryska fcdcrationcn 
som helhet. 
13 TRACECA stAr for Transport Corridor Europe Caucasus Central Asia (Transportkorridoren Europa­
Kaukasus-Ccnlralasicn). 
14 INOGATE star for restauration, modernisering och rationalisering av olje-och gasledningama 
mellan de nya oberoende statema i f.d. Sovjetunionen. 
10 
avgorande betydelse for att starka handelssamarbetet i omradet. Begransat stod fran Tacis 
och Phare bar ocksa lamnats till verksamhet med anknytning till BSEC 15. 
31. I overensstammelse med vad som tillampas i andra regionala initiativ, framfor allt i 
Ostersjoomradet, foreslas att det tekniska bistandet aven framdeles formedlas endast 
genom befintliga instrument (i forsta hand Tacis, Phare, Meda och, i forekommande fall, 
Interreg) i enlighet med de regler och faststallda forfaranden som giller for dessa och pa 
grundval av befintliga budgetrubriker. Kommissionen kommer att agna sarskild 
uppmarksamhet At att samordna en mllinriktad anvandning av de olika 
gemenskapsinstrumenten i Svartahavsomrldet. 
"Svartahavssynergier" 
32. For att utveckla "Svartahavssynergier'' inom ramen for gemenskapens nuvarande 
bistandsprogram ar kommissionen beredd att finansiera Svartahavsrelaterad verksamhet 
med medel fran de mellanstatliga Tacis-programmen och fran Phare-programmen for flera 
lander, liksom med medel fran de nationella Tacis-och Phare-programmen for de berorda 
statema i Svartahavsomradet och, i forekommande fall, fran Interreg-programmet, under 
forutsattning att en uttrycklig begaran lamnas av de berorda Svartahavsstatema och att 
projektforslagen inges genom de vanliga kanalema och bedoms pa sakliga grunder i 
enlighet med gangse normer och forfaranden. Relevanta projektforslag som inges enligt 
Phare-, Tacis-, Meda-och, i forekommande fall, enligt Interreg-programmen, sarskilt 
forslag sotn ror flera Svartahavsstater och som bar anknytning till utvecklingen av 
transport-, energi-och telekommunikationsnaten, handelssamarbetet, den ekologiskt 
hallbara utvecklingen och juridiska och inre angelagenheter, skulle saledes varderas ocksa 
enligt "Svartahavskriterier". 
33. Andra initiativ som bygger pa tidigare resultat eller erbjuder nya perspektiv for 
samarbete maste overvagas. Till dessa hor att forbinda TRACECA med de paneuropeiska 
transportkorridorema och hamnarna tangs Svarta havets vastra kust, att utveckla ett 
15 Tekniskt bistAnd har IAmnats f'Or utveckling av en arbetsplan fflr handels- och utvecklingsbankcn 
(Black Sea Trade and Development Bank) i Thessaloniki och till det internationella centret fflr Svarta 
havsstudier (Black Sea Study Centre) i Aten, ruir det gAller genomffirandet av flera ekonomiska 
undersOkningar. 
11 
multimodalt och regionalt integrerat transportnat och garantera en strategisk utveckling av 
energinat som forbinder Svartahavsomradet med Cenralasien och Europa. Att framja 
kommersiellt samarbete och stimulera investeringar i omradet samt att garantera att den 
strategiska aktionsplanen for miljon vid Svarta havet och Bukarest-konventionen om 
skyddande av Svarta havet genomfors kommer ocksa att forbli viktiga mal. Den 
forvantade nya fokuseringen av "Miljo for Europa" tin de nya oberoende staterna i f.d. 
Sovjetunionen kommer sannolikt att oppna nya perspektiv for miljosamarbete i 
Svartahavsomradet. Dessutom kommer det att vara viktigt att hjalpa till med att minska 
den illegala handeln med narkotika och vapen och den illegala invandringen. Nar nyttan av 
EG-stod till sarskilda initiativ skall bedomas ar ett aktivt deltagande av de direkt berorda 
landerna, och aven ett ekonomiskt deltagande fran deras sida ett viktigt kriterium. 
34. Framjande av Svartahavssamarbetet innebar stora mojligheter till battre samverkan 
mellan Tacis, Phare och Meda och kommer ocksa att i hog grad dra fordelar av en sadan 
samverkan. Dessa tre gemenskapsprogram bar samma mal nar det galler att stodja 
partnerlanderna i den ekonomiska omvandlingsprocessen och att starka demokratin, 
samtidigt som de tacker olika geografiska omraden och bar sina egna regler. Nar sa ar 
lampligt kommer samordning med Interreg-programmet ocksa att ske. For att 
gemenskapssstodet till Svartahavssamarbetet skall bli sa effektivt som mojligt och for att 
samverkan mellan de berorda programmen skall garanteras, kommer nara samrad mellan 
kommissionens enheter i fragor som ror Svartahavsomradet att aga rum, som skapar ett 
ramverk for systematisk gemensam granskning och, i forekommande fall, gemensam 
finansiering av forslag for att starka Svartahavssamarbetet. Ytterligare samordning och 
samarbete med de internationella finansieringsinstituten kommer, oar sa behovs, att 
undersokas narmare. 
3 5. Europeiska gemenskapens viktigaste samtalspartner oar det gall er att utveckla 
intiativ i Svartahavsomradet har hittills varit de berorda Svartahavsstaterna sjalva. 
Kommissionen avser aven i fortsattningen arbeta pa detta satt nar det galler att gora upp 
program for gemenskapsatgarder i Svartahavsomradet, samtidigt som landerna i omradet 
kommer att uppmuntras att utarbeta gemensamma projekt av regional betydelse. 
Kommissionen skulle valkomna det mervarde som BSEC, i egenskap av det framsta 
regionala samarbetsinitiativet av allman karaktar i Svartahavsomradet, skulle kunna ge och 
ar beredd att fortlopande utbyta information om gemenskapsatgarder med relevans for de 
12 
mal som overenskommits inom BSEC. Bidrag fran andra befintliga samarbetsinitiativ i 
Svartahavsomradet skulle ocksa valkomnas, om de tillfor ett mervarde. 
36. Europeiska gemenskapen bar for narvarande inte nagra formella institutionella 
forbindelser med BSEC. Mot bakgrund av Europeiska unionens policy att stodja 
utvecklingen av det regionala samarbetet skulle med fordel nagon form av forbindelser 
med BSEC kunna planeras. I den s.k. Moskva-deklarationen nyligen uttryckte BSEC­
staternas stats-och regeringschefer sin onskan att "tillsammans med EU utveckla en 
gemensam plattform for narmare kontakter och samarbete". Med tanke pa den roll 
kommissionen spelar vid genomforandet av det tekniska bistandet vore det lampligt om 
kommissionen, pa Europeiska gemenskapens vagnar, inbjods att overvara BSEC:s moten. 
Utvecklingen av forbindelser med BSEC ar ett komplement till att starka de bilaterala 
forbindelserna med var och en av de sjalvstandiga staterna i regionen. 
Sammanfattning och slutsats 
3 7. Kommissionen valkomnar och stodjer ett okat regionalt samarbete bland staterna i 
Svartahavsomradet och foreslar utvecklingen av en ny ansats for det regionala samarbetet 
runt Svarta havet som ett led i en mera omfattande EU-strategi for omradet, varvid 
hansyn skall tas till saval Svartahavsstaternas gemensamma intressen som till EU: s 
intressen i omradet. Kommissionen foreslar att denna ansats skall grundas pa befintliga 
instrument -politiska, handelsrelaterade och for tekniskt bistand. Europeiska 
gemenskapen bor vara beredd att stodja atgarder som framjar regionalt samarbete runt 
Svartahavet, aven pa sub-regional niva, sarskilt vad galler transport-, energi-och 
telekommunikationsnat, handelssamarbete, en ekologiskt hallbar utveckling och rattsliga 
och inrikes arenden. 
38. Nar det galler att bedoma nyttan av EG:s stod till sarskilda initiativ bor aktivt 
deltagande av de direkt berorda landerna, aven i ekonomiskt hanseende, vara ett 
huvudkriterium. Tekniskt bistand kommer att tillhandahallas genom befintliga instrument, 
framfor allt genom Tacis, Phare, Meda och, nar sa ar lampligt, genom Interreg, i enlighet 
med de forfaranden som ar faststallda for dessa program och pa grundval av befintliga 
budgetrubriker, samtidigt som "Svartahavssynergier" i mojligaste man utvecklas me11an 
dem. Utvecklingen av ett sadant samarbete kommer att innebara en mojlighet for de 
13 
ekonomiska aktorema i alla medlemsstater att delta fullt ut 1 de overenskomna 
samarbetsprojek:ten. 
3 9. Kommissionens vik:tigaste samtalspartner vid upprattandet av program for 
atgarder i Svartahavsomradet kommer att vara de berorda Svartahavsstatema sjalva, saval 
bilateralt som inom ramen for diskussioner mellan flera lander. Samtidigt kan BSEC, 
sasom det vik:tigaste allmanna samarbetsinitiativet i Svartahavsomradet, vara av stor nytta 
i detta sammanhang. Med tanke pa kommissionens roll nar det galler att genomfora 
bistand vore det lampligt om kommissionen, pa Europeiska gemenskapens vagnar, inbjods 
att overvara BSEC:s moten. Europeiska unionen kommer, genom att uppmuntra det 
regionala samarbetet i Svartahavsomradet, att bidra till okad sakerhet, stabilitet och 
valstand i detta omrade som far allt storre strategisk betydelse for Europeiska unionen. 
14 
.. Yaa.tta e Malta Ionian 
Sea 
IVlediterr,=,,.. · 
q, ,el!JI') 
s._.:b --~a ~ Black s.ea Regionalt samarbete i Svartahavsomridet 
• G I I I I I I -r-·1 I I I I 1· 1 1 ,··r -,-.-,--,-·r"'T 
I I I I I I I I I I I I l'I I I I I I I t-
: I I I I I I I I I I I 1· J I I I I I I -r+-
I f 
0 
i ·W 
Caspian i 
"~\ij:.....,...m +-+-+-11111-t-+-il I IH-HI 11-t-t-tl I l-+-++I I I ;-;-;-111 --t-t-t-1 1 ·1 r n Sea ~ 
.. 
KlllaAI • Tlbllt • 
·" Iran 
---------,-. Cypru!I. iffkoos•O'" ~:· ·o •. ---~\ . . __ / V nt1'!rt t l (TT f Ff I rt/ Iraq 
c:J Medlemsstat i det ekonomiska samarbetet i Svartahavsomr6det (BSEC) 
i,H#ua Medlemsstat i Europeiska unionen (EU) 
c:J Ovriga lander 
F<;;:;,1 Medlemsstat i EU -~edlemsstat i BSEC 
Avtalsforblndelser med Europeiska unlonen 
EW"Opaavtal 
Tullunion 
Associeringsavtal 
Par1nerskaps- och samarbetsavtal 
Samarbetsavtal 
De viktigaste stidernas storlek 
• > 5 miljoner invAnare 
0 1-5 miljoner invAnare 
• Andra viktiga stAder 
Athens Huwdstad 
Folkmingden I BSEC:s medlemsstater• 
(symbolcrnu storlelc Ir i proportion till folkmlngden (miljoner invlnare) 1992) 
, .-· --··-·· ··~-
149 
59 
· .. ,· 
'· 23 ·--~ 
···-\ ........ ;_ 10 
· .. , / 
~····I 
\, __ /·\. 4 
\_) 
Forindringar I folkmingden (lrligt vuiationstal, 
prognoser tbr 1992-2000)* 
- Okning med> 1 % 
- Okning med 0,2 %-1 % 
c:J Otbrandrad (-0,2 %-+o,2 %) 
~ Minskning med > 0,2 % 
*Kalla: ViJrldsbanken 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 597 slutlig 
DOKUMENT 
sv 11 13 02 
Katalognummer : CB-C0-97-612-SV-C 
ISBN 92-78-27534-4 
Byran for Europeiska gemenskapemas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg