Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken – Årlig strategi för hållbar tillväxt 2020

(tilläggsyttrande)

[COM(2019) 650 final]

(2021/C 10/16)

Föredragande: Philip VON BROCKDORFF

Presidiets beslut 28.5.2020 Rättslig grund Artikel 32.1 i arbetsordningen och artikel 29 a i tillämpningsföreskrifterna till arbetsordningen Ansvarig sektion Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 8.9.2020 Antagande vid plenarsessionen 29.10.2020 Plenarsession nr 555 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 250/0/6

Ingress

Detta yttrande ingår i ett paket med två uppföljningsyttranden, ett om den årliga strategin för hållbar tillväxt (COM(2019) 650 final) och ett om rekommendationen om den ekonomiska politiken i euroområdet (COM(2019) 652 final). Syftet är att uppdatera och utveckla EESK:s tidigare förslag (1) , med beaktande av utvecklingen på senare tid, effekterna av covid-19-krisen och återhämtningen samt de olika rapporter och rekommendationer som offentliggjorts inom ramen för den pågående europeiska planeringsterminen. Paketet utgör det samlade bidraget från EU:s civilsamhälle till den ekonomiska politiken samt social- och miljöpolitiken inför den europeiska planeringsterminens nästa cykel, som förväntas inledas i november 2020. EESK uppmanar kommissionen och rådet att utnyttja detta bidrag i det kommande höstterminspaketet och den efterföljande interinstitutionella beslutsprocessen.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Enligt EESK är det positivt att den årliga strategin för hållbar tillväxt nu tar ett viktigt steg framåt mot att anamma en mer social, inkluderande och hållbar ekonomisk modell, målen för hållbar utveckling och framför allt åtagandet att omvandla den nuvarande tillväxtmodellen till en modell med ”grön” tillväxt. Detta åtagande är fortfarande särskilt relevant med tanke på de ekonomiska och sociala effekterna av covid-19 och måste återspeglas i det kommande höstterminspaketet, där kommissionen kommer att redogöra för EU:s ekonomiska och sociala prioriteringar.

1.2 För att på ett ändamålsenligt sätt reagera på effekterna av covid-19 anser EESK att det krävs både ekonomiska och sociala konsekvensbedömningar. Sådana bedömningar kommer att göra det möjligt för medlemsstaterna att till fullo förstå hur effekterna av covid-19 har påverkat ekonomin och rörligheten för personer, varor och tjänster i hela EU. Dessutom måste regeringarna agera snabbt och kraftfullt för att övervinna covid-19 och dess effekter, och detta kan endast ske om de har en tydlig bild av dessa effekter.

1.3 Regeringarna måste reagera genom att anta en stödjande makroekonomisk politik för att bidra till att återställa förtroendet och stödja en återhämtning i efterfrågan. För att detta ska kunna ske rekommenderar EESK dock en översyn av stabilitets- och tillväxtpaktens regler för att stödja den ekonomiska återhämtningen och ge regeringarna tillräckligt manöverutrymme och förmåga att genomföra välbehövliga infrastrukturinvesteringar, särskilt med tanke på klimatförändringarna. Flexibilitet i reglerna om statligt stöd är också nödvändig för att stödja företag av alla storlekar i omställningen till en digital och grön ekonomi. Tillgång till finansiella medel, särskilt för små och medelstora företag, är också viktig, liksom en översyn av SMF-strategin.

1.4 Samma logik gäller på det sociala området, där regeringarna behöver ändamålsenliga folkhälsoåtgärder med tillräckliga resurser för att förhindra ytterligare spridning och, vilket är lika viktigt, tillämpa en välriktad politik för att stödja de sociala trygghetssystemen och skydda inkomsterna hos de utsatta samhällsgrupper som drabbats hårdast till följd av minskade inkomster på grund av den ekonomiska nedgången. Fackföreningsmedlemskap bör också uppmuntras för att bidra till att uppnå målen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, vilket är så nödvändigt i dessa kristider.

1.5 På grund av covid-19 har frågan om rättvis beskattning fått ökad relevans eftersom regeringarna nu står under enorm ekonomisk press att stödja krisåtgärder. EESK anser dock också att den ekonomiska nedgången till följd av covid-19 har blottlagt de inneboende svagheter och den ofullständighet som kännetecknar EU:s monetära union. EU har länge diskuterat en finanspolitisk union, och återhämtnings- och resilienspaketet på 750 miljarder euro visar, trots sina brister, att EU nu tar ett antal stora steg mot integration. Huruvida detta kommer att föra medlemsstaterna närmare en finanspolitisk union återstår att se, men det råder inget tvivel om att det krävs en omprövning av skattepolitiken inom EU, inte minst för att stödja offentliga investeringar i infrastruktur, utbildning, hälso- och sjukvård och socialt skydd.

1.6 EESK betonar den viktiga roll som de politiska ledarna spelar i dessa kristider. De förhandlingar som ledde fram till återhämtnings- och resilienspaketet har avslöjat sprickor inom EU, och dessa sprickor bådar inte väl med tanke på den institutionella och konstitutionella översyn som krävs för att EU ska stå starkare på fötterna och om EU vill fortsätta vara lika relevant och samstämmigt i Europa och globalt.

1.7 EESK anser att planen Next Generation EU är välkommen och kommer i rättan tid. Planen kommer dock att kräva enorma ansträngningar från både medlemsstaternas och kommissionens sida när den ska genomföras samtidigt med EU:s ordinarie allmänna budget för perioden 2021–2027. Frågor kvarstår om skillnader i kapacitet inom EU, och därför kan det bli nödvändigt för kommissionen att ytterligare stödja kapacitetsuppbyggnad samt identifiering av projekt. Kommittén beklagar dock att rådet minskat storleken på den fleråriga budgetramen för perioden 2021–2027 i förhållande till kommissionens ursprungliga förslag. Kommissionens förslag hade redan bedömts vara otillräckligt av Europaparlamentet och av EESK i yttrandet ”Den fleråriga budgetramen för perioden efter 2020” ( 2 )

1.8 Tiden är också av största betydelse; alla onödiga dröjsmål i godkännandet och genomförandet av den överenskomna planen riskerar att allvarligt undergräva EU:s ekonomiska återhämtning och uppfyllelsen av strategins mål och samtidigt äventyra försörjningsmöjligheterna och välfärden för tusentals arbetstagare och ägare till små företag i hela EU.

1.9 EESK ser den årliga strategin för hållbar utveckling som en möjlighet för EU att övergå till en ekonomisk modell där både ekonomiska och sociala/inkluderande mål ges lika stor tyngd. Målen för den årliga strategin för hållbar utveckling får inte sättas ur spel på grund av ekonomiska utmaningar som orsakas av covid-19. Om något har covid-19 visat att den sociala dimensionen är lika viktig som den ekonomiska dimensionen i våra liv.

1.10 EESK stöder insatserna för att öka produktiviteten i EU, men detta får inte ske på bekostnad av ekonomisk hållbarhet eller arbetsförhållanden. Ekonomiskt välstånd är mycket viktigt, och detta kan uppnås om tillväxten skapar mervärde för ekonomin och samhället, gör verklig skillnad i människors liv och samtidigt ökar resiliensen mot framtida exogena chocker och bidrar till att skapa konvergens mellan länder och regioner.

2. Den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020 och covid-19-krisen

2.1 Den 17 december 2019 antog kommissionen höstpaketet, inbegripet den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020 (nedan kallad strategin) och den gemensamma sysselsättningsrapporten (nedan kallad rapporten). Huvudbudskapet i strategin är att ekonomisk tillväxt inte är ett självändamål och att ekonomin måste gagna människorna och planeten. Övergången till en ny tillväxtmodell ligger i linje med den europeiska gröna given och därmed en ekonomi som respekterar att våra naturresurser är begränsade. Den nya ekonomiska tillväxtmodellen överensstämmer även med de sysselsättningsmål som fastställs i rapporten, där skapande av arbetstillfällen framför allt resulterar i varaktigt välstånd i EU.

2.2 Den europeiska gröna given kan definieras som EU:s ”hållbara nya tillväxtmodell”, som bidrar till att målen för hållbar utveckling uppnås, vilket framgår av den övergång som delvis återspeglas i de fyra nya prioriteringarna i strategin: a) miljömässig hållbarhet, b) produktivitetstillväxt, c) rättvisa och d) makroekonomisk stabilitet. Dessa har nu ersatt den föregående strategins ”goda triangel” av investeringar, finanspolitisk hållbarhet och strukturreformer.

2.3 Strategin innebär rent generellt ett viktigt steg mot att anamma diskursen om en mer social, inkluderande och hållbar ekonomisk modell, målen för hållbar utveckling och framför allt åtagandet att omvandla den nuvarande tillväxtmodellen till en modell med grön tillväxt. Kommittén ställer sig positiv till detta. I strategin klargörs också att strategin avser alla slags och inte bara miljömässig hållbarhet. Miljö, produktivitet, rättvisa och stabilitet tillmäts av kommissionen i själva verket lika stor betydelse.

2.4 Kommissionen anser även att den nya ekonomiska agendan kommer att kräva en övergångsperiod som är ”rättvis för alla och sätter människorna i centrum” och att ”kostnaderna inte får drabba de mest utsatta” och medger att klimatförändringarna och den kompletterande politiken ”får stora fördelningspolitiska konsekvenser”. Denna övergångsperiod kommer oundvikligen att medföra att viktiga avvägningar måste göras, till exempel i fråga om stigande transportkostnader och eventuella förluster av arbetstillfällen. Sådana avvägningar kommer enligt EESK att förutsätta sociala konsekvensbedömningar och lämpliga social- och finanspolitiska åtgärder i hela EU. Dessa bedömningar har nu fått en ny dimension i och med de ekonomiska och sociala och, i mindre utsträckning, klimatmässiga effekterna av covid-19.

2.5 De ekonomiska konsekvenserna av covid-19 har huvudsakligen varit trefaldiga: det har direkt påverkat produktionen, det har orsakat störningar i försörjningskedjorna och på marknaden och det har fått ekonomiska konsekvenser för företag och finansiella marknader. Den fulla inverkan på de europeiska ekonomierna kan dock inte bedömas i detta skede och kommer till stor del att bero på om en andra våg drabbar Europa senare i år. Det är dock helt uppenbart att ekonomierna drabbats hårt av covid-19. Det är fortfarande osäkert hur lång tid återhämtningen kommer att ta, och de instabila förhållandena har tillsammans med effekterna av covid-19 på marknaderna lett till en ekonomisk nedgång i hela EU. EU-27:s samlade BNP förväntades öka med 1,2 % under 2020 och beräknas nu sjunka med 7,4 % på grund av covid-19. Som en jämförelse kan nämnas att nedgången under finanskrisen 2009 ledde till en minskning på 4,5 % för EU-28. EU har genom den nuvarande krisen nu drivits in i den djupaste lågkonjunkturen i sin historia, och arbetslösheten förväntas öka till 9 % från 6,7 % 2019.

2.6 Covid-19 har också påverkat de sociala trygghetssystemen, och pandemin och de ekonomiska påfrestningarna har satt bl.a. hälso- och sjukvården, arbetslöshetsförsäkringarna och pensionerna under press, framför allt till följd av utgifter för nödfinansiering och uppskov med skattebetalningar. I takt med att individer och familjer ser sina inkomster minska eller falla bort förväntas antalet personer som lever i relativ fattigdom i EU öka. Att bedöma de sociala konsekvenserna av covid-19 är därför lika viktigt som att bedöma effekterna på ekonomierna.

2.7 De sociala effekterna kommer också att innebära att man måste tänka över vilken tonvikt som bör läggas vid EU:s sociala dimension i de årliga strategierna för hållbar tillväxt. Sociala rättigheter omnämns uttryckligen under strategins rättvisemål, inbegripet i uttalandet att ”För att EU ska kunna stärka sina ekonomiska och sociala resultat måste principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter iakttas fullständigt”. Erfarenheterna av covid-19 har gett exempel på den viktiga roll som det europeiska systemet för arbetslöshetsåterförsäkring (SURE) skulle kunna spela, såsom anges i strategin, och det stöd som arbetstagare skulle kunna få vid yttre ekonomiska chocker. Covid-19-krisen kommer dock sannolikt att öka den ojämlikhet som redan finns på EU:s arbetsmarknad, och den negativa effekten förefaller tydligare för arbetstagare med lägre utbildning och lågavlönade arbeten samt för yngre arbetstagare och kvinnor ( 3 ) . I sin nuvarande form lyckas strategin inte uppnå en jämn balans mellan de sociala och ekonomiska dimensionerna inom EU. Man måste därför i större utsträckning rikta in sig på lågkvalificerade vuxna, den digitala kompetensklyftan och kompetenshöjning och omskolning, särskilt på grund av effekterna av covid-19.

2.8 I ett återhämtningsscenario anser EESK också att den gröna given även måste vara en ekonomisk och social giv, ge företag och konsumenter incitament att övergå till hållbara produkter å ena sidan och förbättra EU-medborgarnas livskvalitet genom att förhindra att klimatförändringar och omställningar leder till skada, i enlighet med den europeiska gröna givens mekanism för en rättvis övergång. I detta sammanhang krävs största möjliga flexibilitet vid tolkningen av reglerna om statligt stöd så att man möjliggör incitament till investeringar och allmänhetens direkta deltagande i projekt för att förnya den ekonomiska verksamheten och optimera skapandet av kvalitetsjobb i de regioner som påverkas av omställningskravet. Samtidigt bör man vid omställningen aktivt verka för att minska ojämlikhet och bekämpa fattigdom som en del av en integrerad strategi för social och hållbar ekonomisk tillväxt.

2.9 Hållbar och socialt fördelaktig produktivitet och ekonomisk tillväxt är, i kombination med anpassningsbara strukturella förändringar, också nödvändiga för att stödja ett fullgott socialt skydd, inte minst tillräckliga pensioner, anständiga inkomster, högkvalitativa arbetstillfällen och offentliga tjänster – i synnerhet när det gäller hälsa och bostäder.

2.10 I strategin talas det om ”rättvis beskattning”, och det råder inget tvivel om att skatteundandragande, skatteflykt, penningtvätt och en stundom oförtröttlig kapplöpning mot botten har undergrävt skattemyndigheternas förmåga att driva in de skatter som behövs för att tillgodose ekonomins och människors behov. I strategin bekräftas även den roll som skatter har för att finansiera välfärdsstater genom att ange att ”de nationella skatte- och bidragssystemen bör optimeras för att stärka incitamenten för deltagande på arbetsmarknaden, öka rättvisan och öppenheten och säkerställa välfärdssystemens ekonomiska hållbarhet och tillräcklighet”. Rättvis beskattning har mot bakgrund av covid-19-krisen också blivit viktigare inte bara för att stödja krisåtgärder utan också för att stödja finansieringen av nationella och europeiska återhämtningsplaner på medellång till lång sikt, framför allt offentliga investeringar i infrastruktur, utbildning, hälso- och sjukvård samt socialt skydd.

2.11 Den makroekonomiska politiken är fortfarande en grundförutsättning för att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt. Dock konstaterades oroväckande tillväxtutsikter i strategin när den lanserades sent förra året. Situationen har nu förvärrats av covid-19, och detta betonar än en gång vikten av den offentliga sektorns intäkter och utgifter, i enlighet med definitionen i finanspolitiken, som är lika relevant som penningpolitiken. En ny åtstramning är inget alternativ, med tanke på de långvariga effekterna efter finanskrisen. En balanserad budget verkar nu vara något helt omöjligt för de flesta om inte alla medlemsstater, åtminstone på kort och medellång sikt. Målet om makroekonomisk stabilitet är dock nyckeln till ekonomisk återhämtning. Detta kan dock inte uppnås om inte stabilitets- och tillväxtpakten revideras utöver den senaste tillfälliga aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen efter covid-19. En översyn av reglerna om statligt stöd för att bland annat stödja gröna investeringar är dessutom också nödvändig.

2.12 Planeringsterminen kommer, med konkurrenskraftig hållbarhet som främsta beståndsdel, att få ännu större betydelse som ett känsligt kontrollinstrument och indikator på nödvändiga politiska åtgärder och reformåtgärder. Målet att säkerställa makroekonomisk tillväxt kan dock inte nås utan social sammanhållning och hållbarhet, på grund av covid-19-krisen och den starka tonvikten på ekonomisk återhämtning. Därav följer att det är viktigt att skapa en starkare rättslig grund för det civila samhällets deltagande i planeringsterminen som jämbördiga parter. EESK betonar också hur viktig perioden efter covid-19 kommer att bli för EU. Hur stor betydelse den får för människorna beror på hur ändamålsenlig återhämtningsplanen och strategin blir, vilket i själva verket handlar om dess förmåga att göra meningsfulla förbättringar i vanliga människors liv.

3. EU:s svar på covid-19 och dess betydelse för strategin

3.1 Covid-19-krisen har slagit hårt mot EU:s ekonomi och den globala ekonomin. Ett antal medlemsstater hotas nu av en recession som kan få långtgående konsekvenser och leda till historiska arbetslöshetsnivåer. Utbudet och efterfrågan har minskat kraftigt till följd av nödvändiga åtgärder som vidtagits för att begränsa spridningen av sjukdomen. Ekonomisk verksamhet inom transportsektorn, detaljhandeln, tillverkningssektorn, fritidssektorn, hotell- och restaurangbranschen samt rekreations-, hantverks- och kultursektorerna har slagits i spillror. Det är också tydligt att allmänhetens tillit till de hälsoåtgärder som vidtas mot covid-19 får direkta och omedelbara ekonomiska effekter.

3.2 De ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen har förvärrats ytterligare av störningar i försörjningskedjan som påverkat tillverkningsindustrin och av sjunkande råvarupriser, tillsammans med kraftigt stigande priser på hälso- och sjukvård och IKT-produkter. Det faktum att medlemsstater har lånat i en aldrig tidigare skådad omfattning för att finansiera de första nödinsatserna mot pandemin har dessutom gjort det svårt att vidta finanspolitiska stimulansåtgärder i den omfattning som krävs för att stabilisera ekonomin och hantera hälsokrisen och den humanitära krisen, för att inte nämna en snabb ekonomisk återhämtning efter krisen.

3.3 De som har drabbats hårdast är små och medelstora företag ( 4 ) , egenföretagare och löntagare med nolltimmesavtal. Krisen har dramatiskt förändrat företagsklimatet för små och medelstora företag, och denna förändring har fått en mycket negativ effekt på hundratusentals små och medelstora företag i hela EU. Förändringen hotar också den grundläggande roll som små och medelstora företag spelar i vår vardag. Små och medelstora företag skapar social stabilitet på lokal och regional nivå, där de utgör ryggraden i den ekonomiska verksamheten i samhällena. De står i centrum för den europeiska sociala välfärdsmodellen, med ägare och chefer som är mer intresserade av företagets och den lokala ekonomins utveckling på medellång och lång sikt än av kortsiktiga vinster och omsättning ( 5 ) . Hantverksföretag och små och medelstora företag har dessutom alltid stått i främsta ledet när det gäller kulturell utveckling i Europa och spelar en viktig roll när det gäller att driva på hållbara förändringar och bevara kulturarv, värden och kunnande. Nu mer än någonsin är de små och medelstora företagen av avgörande betydelse för stadskärnornas livskraft och för landsbygdsområdenas fortsatta dragningskraft, eftersom de tillgodoser befolkningens vardagsbehov och säkerställer social stabilitet och sammanhållning.

3.4 Den nuvarande krisen påverkar alla men hotar att omintetgöra de framsteg som har gjorts i fråga om jämställdhet och öka fattigdomen bland kvinnor, göra kvinnor mer utsatta för våld och göra det svårare för kvinnor att arbeta på lika villkor ( 6 ) . Även om effekterna av covid-19-krisen är alltför komplexa för att kunna bedömas kan man med säkerhet säga att effekterna av krisen riskerar att omintetgöra årtionden av framsteg i fattigdomsbekämpningen och öka ojämlikheten i hela EU. Samtidigt kan medlemsstaterna behöva avsätta mer ekonomiska och mänskliga resurser än planerat för att hålla de tidsfrister som fastställts för uppfyllelsen av målen för hållbar utveckling.

3.5 Stängningar av skolor och högre utbildningsanstalter har fått en lång rad negativa effekter på barn och ungdomar, däribland avbrott i inlärningen. Allt detta kan få konsekvenser för deras kompetensutveckling, karriärmöjligheter och potentiella livsinkomster. Återhämtningen bör därför också stödja tillgång till bredband för låginkomsthushåll och tillhandahållande av datorutrustning för skoländamål till skolbarn.

3.6 Positivt är att digital teknik under denna kris har skapat möjligheter: med hjälp av tekniken har företag kunnat fortsätta sin verksamhet, det har blivit lättare att studera på distans och människor är mer uppkopplade än någonsin tidigare. Dessutom hjälper tekniken människorna att bevara sin psykiska hälsa. Ojämlik tillgång till bredbandsanslutning och avsaknad av IKT försvårar ett ändamålsenligt distansdeltagande och åtkomst till undervisningsarrangemang på distans.

3.7 Något som är av större relevans för 2020 års strategi är att covid-19-krisen skulle kunna få en långtgående och negativ inverkan på de ansträngningar som görs för att uppnå hållbar tillväxt. En utdragen konjunkturavmattning skulle kunna inverka negativt på genomförandet av strategin samt på åtagandena om att respektera tidsfristerna i Parisavtalet om klimatförändringar och målen för hållbar utveckling. Den bistra sanningen är att vi hade kunnat vara bättre förberedda på denna kris om medlemsstaterna hade antagit mer hållbara och ekonomiskt resilienta strategier före krisen. Covid-19-krisen har i själva verket avslöjat att det finns inneboende svagheter i EU:s ekonomier, framför allt att det finns en övertro på huvudsakligen procyklisk ekonomisk politik och på ekonomiska sektorer som är mycket sårbara för yttre ekonomiska chocker.

3.8 På politisk nivå är denna kris ett rop på politiska ledare med beslutsförmåga som tror på solidaritet, öppenhet och samarbete. Det finns inte tid för egenintressen, motanklagelser eller politisering. Framför allt får man inte tillåta avsteg från rättsstatsprincipen i kristider. Den allmänna uppfattningen är att rättsstatsprincipen är oumbärlig för ekonomisk tillväxt ( 7 ) , men rättsstatsprincipen är helt klart ett mångdimensionellt begrepp som omfattar en rad olika åtskilda delar, från personers säkerhet och äganderätt till kontroll av regeringar och korruption. Detta är, enligt EESK:s mening, förenligt med ekonomisk hållbarhet och därmed även strategin.

3.9 EU:s svar på covid-19-krisen har varit omfattande och syftat till att mildra krisens effekter. En sammanfattning av dessa initiativ finns i figur 1 nedan. Figur 1 Europas svar på covid-19-pandemin

3.10 Allt det som nämns ovan kommer att leda till ett kraftigt uppsving i EU:s ekonomiska återhämtning. Faciliteten för återhämtning och resiliens (nedan kallad faciliteten) kommer att erbjuda storskaligt ekonomiskt stöd till offentliga investeringar och välbehövliga reformer som gör medlemsstaternas ekonomier mer resilienta och bättre rustade inför framtiden. Den kommer att hjälpa medlemsstaterna att ta itu med ekonomiska och sociala utmaningar som de möter i krisens efterdyningar, på sådana centrala områden som socialpolitik, sysselsättning, kompetens, utbildning, forskning, innovation och hälsa, men också i frågor med anknytning till företagsklimat, inbegripet offentlig förvaltning och finanssektor. En fråga som behöver tas upp är dock de enskilda medlemsstaternas förmåga att genomföra reformer och främja infrastrukturinvesteringar. Kapaciteten skiljer sig från den ena staten till den andra och ett samordnat svar på EU-nivå kan vara nödvändigt för att säkerställa investeringarnas effektivitet och ändamålsenlighet.

3.11 Ytterst kommer faciliteten även att kunna säkerställa att investeringar inriktas på utmaningarna och investeringsbehoven i samband med den gröna och digitala omställningen och därigenom säkerställa en hållbar återhämtning som är i linje med strategin. Investeringar i grön och digital teknik kommer att bidra till att främja energieffektiviteten inom flera viktiga sektorer av ekonomin och att skapa arbetstillfällen och hållbar tillväxt. EU skulle eventuellt få en fördel genom att gå i täten i den globala kapplöpningen mot återhämtning. Det skulle också kunna bidra till att göra unionen mer resilient och mindre beroende genom att de centrala leveranskedjorna diversifieras.

3.12 Facilitetens framgång kommer i hög grad att bero på den identifiering och det utarbetande som krävs för att kanalisera relevanta projekt i linje med de prioriteringar som presenteras i den europeiska planeringsterminen. Det är också avgörande att man anpassar den ekonomiska politiken och socialpolitiken till rekommendationerna i den europeiska planeringsterminen. EESK delar uppfattningen att planerna för återhämtning och resiliens, som ska finansieras genom faciliteten, utgör en integrerad del av processen vars syfte är att ta itu med de landsspecifika rekommendationerna i enlighet med den europeiska planeringsterminen. Dessa instrument kommer därför att effektivisera processen och främja genomförandet av 2020 års strategi.

3.13 EESK anser även att instrumenten bidrar till att öka tillväxtpotentialen samt den ekonomiska och sociala resiliensen i de berörda medlemsstaterna och att de på så sätt bidrar till social sammanhållning. De stöder också den gröna och digitala omställning som är så viktig för ekonomisk hållbarhet och resiliens. EESK betonar än en gång den viktiga roll som regeringarna har när det gäller att utarbeta projekt som gynnar samhällena och ekonomin i stort. EESK välkomnar även kommissionens planer på att övervaka hela processen, det vill säga identifieringen, utarbetandet och genomförandet av stödberättigande projekt, för att se till att detta sker på ett öppet sätt. Enligt EESK bör dock kommissionen se till att öppenheten även innebär att alla berörda parter involveras i processen.

3.14 I linje med detta är det ytterst viktigt att de finansiella medel som finns tillgängliga inom ramen för återhämtningsplanen Next Generation EU är rättvisa, åtkomliga och tillgängliga för dem som behöver dem mest, särskilt små och medelstora företag, i linje med strategins mål. Detta innebär att man måste se till att finansiella medel och stöd för sådana ändamål utbetalas via lämpliga kanaler, till exempel nationella utvecklingsorgan, eftersom små och medelstora företag i regel skaffar sig finansiering via banksektorn ( 8 ) . Tillgången till finansiella medel är mycket viktig för de små och medelstora företagen, eftersom de ger dem den likviditet som krävs både under krisens akuta skede, under exitfasen och under återhämtningsfasen, och detta gör att de kan investera i vidareutveckling i omställningen till en digital och grön ekonomi. Sådana investeringar hjälper små och medelstora företag att på ett ändamålsenligt sätt hantera problemet med sena betalningar och säkerställer därmed tillräcklig likviditet för små och medelstora företag.

3.15 På grund av de aldrig tidigare skådade utmaningar som små och medelstora företag står inför uppmanar EESK kommissionen att uppdatera strategin för små och medelstora företag för att ta hänsyn till de nya omständigheter som har uppstått sedan covid-19. EESK efterlyser också flernivåstyre med flera aktörer för genomförandet av politiken för små och medelstora företag. Det är ytterst viktigt att åtgärder och budgetar samordnas mellan olika styresnivåer – de europeiska, nationella, regionala och lokala – och att näringslivsfrämjande organisationer deltar i beslutsfattandet.

3.16 Små och medelstora företag kommer också att behöva stöd från nationella arbetsmiljöinspektioner och externa specialiserade arbetsmiljötjänster för att bedöma den nya risken i samband med covid-19 och korrekt genomföra de åtgärder som krävs och minska bördorna och kostnaderna i detta sammanhang. Dessutom kommer små och medelstora företag att behöva stöd för att tillhandahålla nödvändig personlig skyddsutrustning för anställda på arbetsplatsen. Öppenhet och ändamålsenlig kommunikation är avgörande för leverantörer, underleverantörer och kunder.

4. EU:s återuppbyggnad och strategin

4.1 EESK anser att planen Next Generation EU är välkommen och kommer i rättan tid. Det är dock mycket tydligt att det kommer att krävas enorma ansträngningar från både medlemsstaternas och kommissionens sida när denna plan ska genomföras tillsammans med EU:s ordinarie allmänna budget för perioden 2021–2027. Ändå är tiden av största betydelse; alla onödiga dröjsmål i godkännandet och genomförandet av de överenskomna åtgärderna riskerar att allvarligt undergräva EU:s ekonomiska återhämtning och uppfyllelsen av strategins mål och samtidigt äventyra försörjningsmöjligheterna och välfärden för tusentals arbetstagare och ägare till små företag i hela Europa. Lika viktigt är det att det allmänna syftet att uppnå strategins mål inte sätts ur spel på grund av ekonomiska utmaningar eller kortsiktiga politiska överväganden. Kommittén beklagar dock att rådet minskat storleken på den fleråriga budgetramen för perioden 2021–2027 i förhållande till kommissionens ursprungliga förslag. Kommissionens förslag hade redan bedömts vara otillräckligt av Europaparlamentet och av EESK i yttrandet ”Den fleråriga budgetramen för perioden efter 2020” ( 9 )

4.2 Det handlar om att sakta men säkert röra sig mot en tillväxtmodell där icke-ekonomiska och inkluderande mål betraktas som lika viktiga som de ekonomiska målen. Det är dags att EU blir ambitiösare och strävar mot ett mer inkluderande mål: att tillgodose behoven hos så många EU-medborgare som möjligt, när det gäller allt från bostäder till hälso- och sjukvård, och samtidigt skydda våra ekosystem, från ett stabilt klimat och bördiga jordar till friska oceaner och ett skyddande ozonskikt. Med andra ord: att mäta de ekonomiska framstegen som ett sätt att komma bort från en ohållbar och icke-inkluderande tillväxt till en mer hållbar och inkluderande tillväxtmodell.

4.3 EESK anser även att de ekonomiska störningarna till följd av krisen föranleder en översyn av resursanvändningen och svagheterna i försörjningskanalerna. Samtidigt måste EU stärka de strategier som förbättrar såväl resiliensen som effektiviteten, till exempel den cirkulära ekonomin och klimatåtgärderna, och eventuellt höja ambitionsnivån i de nationellt fastställda bidragen – de planerade minskningarna av växthusgasutsläppen.

4.4 Samordning och ändamålsenliga riskdelningsmekanismer är en nödvändighet i en monetär union som euroområdet och bör möjliggöra en bred och trovärdig finanspolitisk kraftansträngning och samtidigt minska skillnaderna inom den monetära unionen. EESK anser att detta är avgörande för ekonomisk återuppbyggnad och återhämtning samt för att stödja de mest utsatta i samhället. Återuppbyggnad och återhämtning är nödvändigt för att skapa arbetstillfällen och välstånd i EU, men det krävs även omfattande finanspolitisk stimulans med riktade åtgärder i syfte att stödja de personer som drabbats hårdast av covid-19-krisen. Åtgärderna kan innefatta en rad olika verktyg för att upprätthålla tillgången till hälso- och sjukvård samt till grundläggande levnadsvillkor.

4.5 De finanspolitiska stimulansåtgärder som avses ovan skulle främjas av en reviderad stabilitets- och tillväxtpakt. En reviderad pakt bör lägga mindre tonvikt på att bedöma medlemsstaternas konjunkturrensade underskott. Fokus bör i stället ligga på att övervaka ökningar i de offentliga utgifterna. I praktiken skulle varje regering göra ett åtagande om att utgifterna ska ligga i linje med de ekonomiska tillväxtutsikterna och de förväntade skatteintäkterna samt med ett skuldsättningsmål på medellång sikt. På så sätt skulle medlemsstaterna få större finanspolitiskt utrymme och större utrymme att fatta nationella beslut (i partnerskap med berörda parter) för att införa planer för återhämtningen efter covid-19-krisen där större tonvikt läggs på regeringarnas roll när det gäller att stimulera den ekonomiska återhämtningen. Att upprätthålla makroekonomisk stabilitet är givetvis en förutsättning för en hållbar ekonomisk tillväxt för alla. Enligt EESK är målet med den makroekonomiska politiken också hållbarhet i den ekonomiska tillväxten, miljöskydd och socialt välbefinnande som uppnås på ett rättvist och balanserat sätt. En mycket viktig uppgift är framför allt att upprätthålla en ekonomi där man ligger så nära full sysselsättning som möjligt, eftersom fattigdom framför allt uppstår till följd av arbetslöshet och undersysselsättning.

4.6 I återuppbyggnads- och återhämtningsfasen bör den sociala aspekten tillmätas samma betydelse som den ekonomiska dimensionen. Hållbar ekonomisk verksamhet innebär att det finns ett nära samband mellan båda dessa dimensioner. Ekonomisk verksamhet, inbegripet kapitalinvesteringar, är nära kopplad till miljödimensionen, till exempel en sparsam resurs- och energianvändning, men också till den sociala dimensionen, där skapande och tryggande av arbetstillfällen med rättvisa löner och bra arbetsvillkor anses vara lika viktigt. EESK anser även att EU:s riktlinjer för sysselsättningen måste uppdateras mot bakgrund av covid-19 och att man bör börja med att bedöma effekterna på arbetsmarknaden.

4.7 Såsom anges i punkt 4.6 främjas miljödimensionen av hållbar ekonomisk verksamhet, och den europeiska gröna given kan ses som en möjlighet till såväl ekonomisk (i betydelsen privat och social) nytta som skapande av arbetstillfällen. EESK delar kommissionens uppfattning att den europeiska gröna given bör ingå som en central del i återuppbyggnaden och återhämtningen samtidigt som den bör åtgärda eventuella negativa effekter på det sociala området som uppstår till följd av övergången till hållbar ekonomisk verksamhet.

4.8 Samma argument gäller särskilt för digitaliseringen, där tonvikten läggs på effektivitet, samtidigt som man minimerar de negativa effekter som kan uppstå till följd av övergången till digitala tjänster. Covid-19 har lyft fram den digitala omvandlingens betydelse för företagens fortsatta verksamhet. Främjandet av digitalisering bland små och medelstora företag inom alla sektorer måste påskyndas och utvidgas, och initiativen måste inriktas på praktiskt inriktade åtgärder för att främja och utvidga digitala affärsprocesser i små och medelstora företag, it-säkerhet och utveckling av digitala färdigheter. Dessutom måste de digitala innovationsknutpunkterna vara tekniköppna och syfta till att digitalisera lokala små och medelstora företag. E-förvaltning har också en viktig roll att spela genom att möjliggöra administrativa förfaranden på nätet för att avlägsna hinder och påskynda processer. Genom digitalisering, genom initiativ för ”e-förvaltning” och genom att minska byråkratin och regelbördan för små och medelstora företag, skulle de offentliga myndigheterna skapa en mer tillgänglig digital miljö för entreprenörer.

4.9 Rättsstatsprincipen och framför allt den ekonomiska styrningen spelar en avgörande roll när det handlar om att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt. Ekonomisk styrning är ett oumbärligt verktyg för att säkerställa social och ekonomisk rättvisa, men för att den ska vara hållbar krävs kunskap om och respekt för de uppfattningar och åsikter som finns hos olika intressegrupper i samhället samt för försök att jämka samman dessa skillnader. I detta avseende krävs det brådskande åtgärder för att främja fackföreningsmedlemskap och deltagandet av de allt fler arbetstagare som för närvarande inte är representerade.

4.10 Högre produktivitet är avgörande för att kompensera den demografiska utvecklingen och för att stödja uppåtgående konvergens mellan länder och regioner, särskilt de länder och regioner i EU som kräver en utvecklings- och produktivitetstakt över genomsnittet för att nå nivåer som bidrar till att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt. För att en ekonomi ska fortsätta att växa på ett hållbart sätt i framtiden måste den öka sin tillväxtförmåga, men endast till den punkt där detta innebär ett mervärde för ekonomin, samhället och befolkningen. Högre produktivitet är därför inget självändamål utan ett medel för att uppnå ett mål: målet är bättre levnadsvillkor, miljöförhållanden och arbetsvillkor som står i proportion till de färdigheter och kvalifikationer som krävs för jobbet. I detta sammanhang måste man genomföra strategier för att förbättra företagens konkurrenskraft på de inhemska och globala marknaderna, med ett aktivt deltagande av arbetstagarna själva, för att främja ett gynnsamt klimat för relationerna mellan arbetsmarknadens parter.

4.11 Covid-19 har varit ett vägskäl för EU, och historien kommer att utvisa om vårt svar har varit effektivt. Detta kommer inte att bero på de omedelbara åtgärder som vidtagits för att stödja personer och hushåll som påverkats av nedstängningens ekonomiska och sociala effekter, utan i vilken mån åtgärderna på medellång och lång sikt leder till en återuppbyggnad och en återhämtning som gör verklig skillnad för miljontals EU-medborgare.

Bryssel den 29 oktober 2020. Christa SCWHENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EUT C 120, 14.4.2020, s. 1 och EUT C 120, 14.4.2020, s. 7.

(2) EUT C 440, 6.12.2018, s. 106.

(3) Fana, M., Tolan, S., Torrejón, S., Urzi Brancati, C. och Fernández-Macías, E, ”The COVID-19 confinement measures and EU labour markets”, nr JRC120578, Joint Research Centre (gemensamma forskningscentrumet), 2020.

(4) ”European SMEs and the Impact of COVID-19”, ECCP (den europeiska plattformen för klustersamarbete), 2020.

(5) SMEunited, ”Exit & Recovery Strategy – COVID-19 crisis: Proposals from SMEunited”, policydokument, 2020.

(6) Pouliakas, K., och Branka, J, ”EU Jobs at Highest Risk of COVID-19 Social Distancing: Will the Pandemic Exacerbate Labour Market Divide?” IZA Discussion Paper, nr 13281, 2020.

(7) Dam, K. W, ”The law-growth nexus: The rule of law and economic development”. Brookings Institution Press, 2007.

(8) Bénassy-Quéré, A., Marimon, R., Pisani-Ferry, J., Reichlin, L., Schoenmaker, D. och di Mauro, B. W, ”COVID-19: Europe needs a catastrophe relief plan”. ”Europe in the Time of Covid-19”, 2020, s. 103.

(9) EUT C 440, 6.12.2018, s. 106.