[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 7.10.2008

KOM (2008) 612 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Slutlig utvärdering av programmet Tull 2007 i enlighet med artikel 19 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2003/EG av den 6 februari 2003 om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007)

RAPPORT FRÅN KOMMISSONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Slutlig utvärdering av programmet Tull 2007 i enlighet med artikel 19 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2003/EG av den 6 februari 2003 om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007)

PROGRAMMET TULL 2007

Programmet Tull 2007 inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2003/EG av den 6 februari 2003. Det var gemenskapens tredje åtgärdsprogram för tullfrågor och omfattade perioden från den 1 januari 2003 till den 31 december 2007. Deltagande i Tull 2007 var öppet för EU:s 27 medlemsstater samt Kroatien och Turkiet. Kostnaden för programmet delades mellan Europeiska gemenskapen och de deltagande länderna.

Programmet Tull 2007 syftade huvudsakligen till att stödja och främja samarbete och samordning mellan medlemsstaternas nationella tullmyndigheter, som var de som programmet i första hand riktades till. För att uppnå programmets mål (som anges i del I i åtgärdsplanen för Tull 2007) använde man sig främst av följande:

- Gemensamma åtgärder, inbegripet seminarier, diskussions- och projektgrupper, tjänstemannautbyte, utbildning, metod- och resultatjämförelser samt andra åtgärder. Omkring 20 % av programmets budget gick till sådana gemensamma åtgärder.

- IT-system, inbegripet det nya datoriserade transiteringssystemet (NCTS), samt ett antal tulltaxerelaterade system (inbegripet informationssystemet för gemenskapens integrerade tulltaxa, TARIC) och system för hantering av och information om risker (inbegripet systemet för elektroniska riskinformationsformulär, RIF). Nästan 80 % av programmets budget var öronmärkt för IT-systemen.

Budgetramen för de fem år under vilka programmet genomfördes var fastställd till 165,55 miljoner euro.

SYFTET MED DEN SLUTLIGA UTVÄRDERINGEN

I artikel 19 i beslut nr 253/2003/EG anges att programmet Tull 2007 ”fortlöpande [ska] utvärderas[1] av kommissionen i samarbete med de deltagande länderna.” Den slutliga utvärderingen inleddes i november 2007 och avslutades i maj 2008. Den omfattade hela programtiden (2003–2007). I instruktionerna för den slutliga utvärderingen anges att den främsta målsättningen är att bedöma:

- vilka effekter (resultat och inverkan) som har nåtts,

- hur de har bidragit till att uppnå målen (verkningsfullhet),

- och huruvida dessa effekter har nåtts till en rimlig kostnad (effektivitet).

Vid den slutliga utvärderingen samlades feedback och uppgifter in från alla grupper som berördes av programmet: kommissionen, de deltagande ländernas tullmyndigheter samt handlare (även kallade ekonomiska aktörer). Eftersom det var svårt att hitta enkla indikatorer för att mäta resultaten av Tull 2007 (på grund av programmets komplexa och mångfasetterade karaktär och den breda uppsättningen mål), bedömdes effekterna av Tull 2007 i en bredare mening, varvid man använde sig av en blandning av kvalitativ information och kvantitativa uppgifter (när sådana var tillgängliga) för att bedöma programmets inverkan och verkningsfullhet.

METOD

Den metod som användes för att samla in uppgifter och information omfattade följande:

- Ett frågeformulär till de nationella tullmyndigheterna för utvärdering: Ett detaljerat frågeformulär sändes till de nationella kontaktpunkterna för Tull 2007 i alla de 29 deltagande länderna, i vilket de ombads framföra sina åsikter om programmet och tillhandahålla uppgifter och saklig information till stöd för åsikterna.

- Ett frågeformulär till Europeiska kommissionen för att erhålla information: Kommissionens generaldirektorat för skatter och tullar (GD TAXUD) tillhandahöll ytterligare uppgifter (mestadels kvantitativ) om insatserna och resultaten av programmet Tull 2007.

- Fallstudier: Fyra fallstudier genomfördes, som var och en fokuserade på någon av programmets prioriteringar. Som en del av fallstudierna genomfördes mer än 80 intervjuer med deltagarna i ett urval gemensamma åtgärder, inbegripet tulltjänstemän från 23 olika deltagande länder, ekonomiska aktörer och tjänstemän vid GD TAXUD.

- Onlineundersökningar: Två olika undersökningar genomfördes – den ena inriktades på tulltjänstemän som deltagit i gemensamma åtgärder inom ramen för Tull 2007 och/eller använder IT-systemen (1 243 svar erhölls), den andra inriktades på ekonomiska aktörer som deltagit i verksamhet inom ramen för Tull 2007 (133 svar).

- Dokumentariska undersökningar: Vid de dokumentariska undersökningarna användes befintliga uppgiftskällor, inbegripet databaserna Art och Circa, samt olika handlingar, både offentliga och sådana som tillhandahölls av berörda parter.

Vid analysen av den information som hade samlats in med dessa verktyg och metoder användes en analysram som omfattade bedömningskriterier och indikatorer som hade utvecklats under det inledande skedet av utvärderingen. Stora delar av denna ram var grundad på programmets interventionslogik (som tagits fram på basen av de mål, prioriteringar och delprioriteringar som anges i åtgärdsplanen för Tull 2007). När så var lämpligt och genomförbart användes även kvantitativa indikatorer som hade utvecklats för programutvärdering år 2003.

RESULT AT OCH INVERKAN/VERKNINGSFULLHET

De fyra huvudsakliga målen för Tull 2007 var följande (jfr. beslutet om Tull 2007 och del I i åtgärdsplanen för Tull 2007):

- Skydd av gemenskapens intressen: Framför allt att erbjuda nödvändigt skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och en trygg och säker miljö för dess medborgare.

- Underlätta handeln: Att göra det möjligt för medlemsstaternas myndigheter att uppfylla de krav som ställs på dem genom globaliseringen och den ökande handelsvolymen och bidra till att stärka Europeiska unionens konkurrenskraft.

- Likvärdiga resultat/infrastruktur: Att göra det möjligt för medlemsstaternas myndigheter att samverka och utföra sina uppgifter lika effektivt som om de vore en enda myndighet samt uppnå likvärdiga resultat överallt i gemenskapens tullområde.

- Utvidgning: Att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att förbereda utvidgningen och stödja integreringen av nya medlemsstater samt garantera säkerheten vid EU:s framtida yttre gräns.

På grundval av syftet med utvärderingen och programmets mål formulerades åtta frågor som utvärderingen skulle ge svar på. De första fyra frågorna gällde i vilken utsträckning Tull 2007 har bidragit till uppnåendet av vart och ett av målen. Den femte frågan syftade till en separat bedömning av i vilken utsträckning IT-systemen har bidragit till att målen har uppnåtts. De viktigaste av de slutsatser som har kunnat dras sammanfattas i nedanstående punkter.

Ha r Tull 2007 bidragit till att erbjuda en trygg och säker miljö för medborgarna och skydda gemenskapens ekonomiska intressen?

Av den information som samlades in under utvärderingen kan man dra slutsatsen att programmet Tull 2007 har bidragit avsevärt till att skydda relevanta gemenskapsintressen. Mer än 80 % av alla nationella tullmyndigheter angav att Tull 2007 har bidragit ”ganska mycket” eller ”mycket” både till att erbjuda en trygg och säker miljö för medborgarna och till att skydda gemenskapens ekonomiska intressen. Detta har uppnåtts genom ett stort antal programinsatser för att förenkla, rationalisera, standardisera och/eller allmänt förbättra tullagstiftningen och tullförfarandena samt insatser för att öka samarbetet mellan tullmyndigheterna i allmänhet.

Den feedback som man har fått från berörda parter visar tydligt att Tull 2007 allmänt anses ha en viktig roll genom att underlätta och fungera som en katalysator för ett pragmatiskt och fruktbart samarbete mellan alla berörda aktörer inom området tullagstiftning, tullförfaranden och tullformaliteter (inbegripet bekämpning av bedrägerier och förfalskning). De konkreta resultaten av arbetet i de olika arbetsgrupper som är/har varit verksamma inom detta område, den bredare effekten av bättre kontakter mellan nationella myndigheter (t.ex. genom utbyte) och de IT-system och system för informationsutbyte som har utvecklats inom ramen för Tull 2007 har alla bidragit till den övergripande positiva bedömningen av den inverkan som Tull 2007 har haft när det gäller att skydda gemenskapens intressen.

Har Tull 2007 bidragit till att underlätta handeln?

Av utvärderingen framgår att Tull 2007 har haft en blandad roll när det gällt att underlätta handeln. Det finns en klar tendens (och har så funnits särskilt under de senaste tre till fyra åren) att de ekonomiska aktörerna ges möjlighet att delta i arbetsgrupper, seminarier och andra gemensamma åtgärder, och på så sätt medverka i hela processen för utformning av nya regler, förfaranden, specifikationer etc. De ekonomiska aktörerna har uttryckt stor uppskattning över kommissionens (och i viss utsträckning även medlemsstaternas) vilja och ansträngningar för att involvera dem och verkligen lyssna på deras synpunkter. En stor majoritet av tulltjänstemännen välkomnar också de ekonomiska aktörernas ökade deltagande, även om ett fåtal har uttryckt farhågor om att ett ”överdrivet” deltagande av de ekonomiska aktörerna ibland kan hindra ett effektivt och verkningsfullt beslutsfattande.

De ekonomiska aktörerna är dock något mindre entusiastiska över samarbetets faktiska inverkan när det gällt att minska de administrativa kraven vid legal handel samt förenkla och modernisera tullförfaranden och tullformaliteter. Även om flera av de insatser som genomförts inom ramen för programmet Tull 2007 har bidragit till att minska bördan för handlarna (t.ex. genomförandet av det nya datoriserade transiteringssystemet), har klagomål framförts om att de flesta nya åtgärder och initiativ som genomförts i Europa efter terroristattackerna den 11 september främst har inriktats på trygghets- och säkerhetsfrågor och ofta har inneburit ytterligare bördor för handlarna. Det relativt obetydliga antalet gemensamma åtgärder som uttryckligen inriktats på målet att underlätta handeln är ytterligare ett tecken på en viss obalans (även om det bör påpekas att ett stort antal andra insatser, som inte uttryckligen avsåg detta mål, sannolikt också indirekt har bidragit till att underlätta handeln).

Ha r Tull 2007 gjort det möjligt för de nationella tullmyndigheterna att utföra sitt arbete som om de vore en enda myndighet?

Av utvärderingen framgår att programmet Tull 2007 har bidragit avsevärt till detta mål genom att underlätta ett enhetligt genomförande av tullagstiftningen samt en harmonisering av arbetsmetoder inom många olika ämnesområden. Detta är en förutsättning för att uppnå likvärdiga resultat överallt i tullområdet, och näringsidkarnas svar på undersökningen visar att tullmyndigheterna i EU:s medlemsstater har gjort betydande framsteg mot att kunna utföra sina uppgifter som om de vore en enda myndighet.

Det står klart att Tull 2007 har bidragit till att närma de nationella myndigheterna till varandra samt till att harmonisera och standardisera processer och strategier. Konkreta exempel på detta är de gemensamma IT-system som har utvecklats inom ramen för Tull 2007 samt den gemensamma utbildningsstrategin och verktygen för e-utbildning. På en mjukare, mer ”human” nivå har insatserna inom ramen för Tull 2007 underlättat utbytet av kunskap, erfarenheter och bästa metoder och har även underlättat personliga kontakter över de nationella gränserna, vilket också har bidragit till att göra det arbete som utförs av tullmyndigheterna i EU mer samordnat.

Ha r Tull 2007 varit ett stöd för de nya medlemsstaterna och kandidatländerna i arbetet för integrering och vid förberedelserna för anslutning?

Av feedbacken från tullmyndigheterna i de nya medlemsstaterna och kandidatländerna själva framgår att programmet Tull 2007 har varit till stor hjälp i arbetet för integrering och vid förberedelserna inför anslutning till EU (majoriteten angav att programmet har bidragit ”mycket” till detta mål). Fallstudien har bekräftat att programmet Tull 2007 uppskattas mycket av tulltjänstemännen i de nya medlemsstaterna, och de har betonat att programmet är värdefullt när det gäller att utbyta kunskaper, erfarenheter och strategier samt för nätverkssamarbete i allmänhet.

Det stöd som Tull 2007 tillhandahållit för de nya medlemsstaternas anslutning och integrering erbjöds huvudsakligen genom följande tre slag av initiativ.

- Ett antal insatser har specifikt riktat sig till de nya medlemsstaterna och/eller kandidatländerna (inbegripet projekt för metod- och resultatjämförelser samt tekniskt stöd). Dessa insatser har ofta haft en positiv inverkan när det gällt att bygga upp kapaciteten samt införa mer effektiva strategier och förfaranden.

- Kandidatländerna har haft möjlighet att delta i programmet och dess olika (icke-utvidgningsinriktade) arbets- och projektgrupper, seminarier etc. redan i ett tidigt skede av anslutningsprocessen. Detta har gett de blivande medlemsstaterna tidig insyn i EU:s lagstiftning, förfaranden och formaliteter samt hur de genomförs, och har gett dem möjlighet att börja uppdatera och anpassa sina egna regler och förfaranden redan före den officiella anslutningen till EU.

- De olika IT-system som har utvecklats med stöd av Tull 2007 och verksamheten för att stödja deras genomförande och utbilda användarna har också bidragit till en smidig integrering av de nya medlemsstaternas tullmyndigheter.

I vilken utsträckning har IT-systemen bidragit till att programmets mål har uppnåtts?

Inom ramen för programmet Tull 2007 har omfattande åtgärder vidtagits för att garantera (inter)operabilitet mellan ett stort antal IT-system. Alla de system som har bedömts verkar fungera smidigt, och den höga användartillfredsställelsen är en stark indikation på deras användbarhet. Detta betyder emellertid inte att det inte kvarstår en del problem. Vid utvärderingen identifierades ett antal svagheter i vissa IT-system och dessa bör åtgärdas.

Av utvärderingen framgår att IT-systemen avsevärt har bidragit till uppnåendet av programmets mål II (underlätta handeln) och III (likvärdiga resultat/infrastruktur). När det gäller det förstnämnda målet förefaller det som om det nya datoriserade transiteringssystemet (NCTS) har varit mest betydelsefullt, genom att förenkla och påskynda transiteringsförfarandet för både näringsidkare och myndigheter i de deltagande länderna. En del tulltaxerelaterade system – särskilt informationssystemet för gemenskapens integrerade tulltaxa (TARIC) och det europeiska informationssystemet för bindande klassificeringsbesked (EBTI) – har också bidragit till att underlätta handeln genom att förbättra tillgången på information och öka rättssäkerheten för näringsidkarna.

När det gäller programmets mål I (skydda gemenskapens intressen) råder utbredd enighet om att IT-systemen (särskilt de tulltaxerelaterade systemen) har förbättrat tillgången på uppgifter och därigenom bidragit till att skydda gemenskapens ekonomiska intressen. Att bekämpa bedrägerier är å andra sidan inte IT-systemens huvudsakliga syfte, eftersom utvecklingen och driften av de IT-system som är avsedda att användas för att bekämpa bedrägerier omfattas av andra rättsinstrument[2]. Systemet med elektroniska riskinformationsformulär (RIF) förväntas emellertid bli allt mer användbart när det gäller att förbättra tullkontrollen och därigenom förhindra bedrägerier i framtiden, allteftersom arbetet med att utveckla en gemensam ram för riskhantering framskrider.

EFF EKTIVITET, NYTTA OCH HÅLLBARHET

De sista tre frågor man ville få svar på genom utvärderingen rörde programmets effektivitet, nytta och hållbarhet. De huvudsakliga slutsatserna om dessa aspekter sammanfattas i nedanstående punkter.

Kunde Tull 2007 ha varit mer effektivt och kunde samma resultat och inverkan ha uppnåtts till lägre kostnad?

Utvärderingens resultat visar att programmet Tull 2007 har varit effektivt. De verktyg som mottagarna anser har varit mest effektiva på nivån för gemensamma åtgärder (särskilt arbetsgrupper, projektgrupper och utbyte) är de som använts mest och på vilka den största delen av budgeten har använts. Av fallstudierna framgår också att i det urval av 20 insatser som bedömdes närmare var potentialen för kostnadsbesparingar liten. Huruvida utvecklingen av och stödet till de olika IT-systemen inom ramen för Tull 2007 har varit effektivt är svårare att bedöma. Av feedbacken från användare och mottagare framgår emellertid att tillfredsställelsen med IT-systemen är stor och deras inverkan bedöms motivera kostnaden.

De som programmet riktade sig till anser även att ledningsstrukturer och ledningsförfaranden har fungerat bra. När det gäller flera av de deltagande länderna har emellertid åsikter framförts om att de resurser (särskilt personalresurser) som anslagits på nationell nivå för ledning och samordning var otillräckliga för att garantera att de potentiella fördelarna med Tull 2007 tillvaratogs till fullo.

Slutligen bör det nämnas att endast omkring 60 % av den budget som hade öronmärkts för Tull 2007 faktiskt hade använts i slutet av 2007. Även om en del av de medel som anslagits för Tull 2007 är planerade att användas under 2008 och 2009 (för långvariga kontrakt som ingåtts inom ramen för Tull 2007, i huvudsak för IT-relaterade tjänster), kommer det totala beloppet att bli betydligt lägre än det tillgängliga budgetanslaget. Detta beror främst på att utgifterna för utveckling av och stöd till IT-system har varit avsevärt mindre än förväntat. Skälen till detta återfinns sannolikt i en kombination av flera olika faktorer, vilket gör det svårt att dra entydiga slutsatser om programmets effektivitet. Det bör ändå påpekas att resultaten av Tull 2007 har uppnåtts inte till en kostnad av 165,55 miljoner euro, utan till en kostnad av omkring 95 miljoner euro hittills, till vilket kommer att fogas ytterligare kostnader som uppskattas till omkring 10–15 miljoner euro för de kommande åren.

Motsvarar inverkan de identifierade behoven och de problem som skulle lösas?

Av utvärderingen framgår att inverkan av programmet i stor utsträckning motsvarar de identifierade behoven och de problem som skulle lösas, på grundval av följande omständigheter:

a) Alla de fyra viktigaste målen för programmet Tull 2007 var relevanta och var inriktade på viktiga behov och prioriteringar hos de deltagande ländernas nationella tullmyndigheter. Det förefaller inte att finnas några andra betydande behov i de deltagande länderna som borde ha täckts av programmet.

b) Inverkan av Tull 2007 har (i viss utsträckning) bidragit till att programmets alla fyra mål kunde uppnås (se ovan).

Programmet har följaktligen varit till stor nytta. Genom att erbjuda mekanismer, verktyg och förfaranden för alla aktörer i EU som berörs av tullfrågor så att de gemensamt har kunnat ta itu med, diskutera och lösa viktiga problem i samband med tullagstiftning och tullförfaranden, har Tull 2007 utan tvekan hjälpt de nationella tullmyndigheterna att göra framsteg mot att kunna utföra sina uppgifter som om de vore en enda tullmyndighet. Programmet har också på ett viktigt sätt bidragit till de nya medlemsstaternas förberedelser för anslutning och integrering samt till att skydda gemenskapens intressen. Slutligen är det, även om det är oklart huruvida de åtgärder som har vidtagits inom ramen för Tull 2007 på det hela taget har bidragit till att underlätta handeln, tydligt att programmet har varit till nytta när det gällt att minska bördorna för lagenliga näringsidkare inom vissa områden och begränsa de ytterligare bördor som tillkommit genom en del nya åtgärder för att öka tryggheten och säkerheten.

Kommer effekterna av Tull 2007 att vara varaktiga på medellång och lång sikt?

Programmet Tull 2007 har utan tvekan gett ett antal konkreta resultat som kommer att ha varaktiga effekter på medellång och lång sikt. Viktiga exempel på insatser med varaktig effekt är de utkast arbetsgrupperna utarbetat inom ramen för Tull 2007 och som nu ingår i lagstiftning som har antagits eller snart kommer att antas, de operativa IT-system som har utvecklats och genomförts med avgörande hjälp från verksamhet inom ramen för Tull 2007 och de moduler för e-utbildning som har utvecklats och redan används i flera medlemsstater.

Huruvida programmets potentiella positiva inverkan kommer att förverkligas fullt ut beror emellertid på programmets fortsättning. Programmet tillhandahåller en vital mekanism för att följa, gemensamt diskutera och utveckla pågående såväl som nya initiativ som ska lanseras inom området för tullfrågor (oavsett om de är av rättslig, förfarandemässig, teknisk, politisk eller annan karaktär) samt förbättra deras kvalitet, effektivitet, enhetlighet och acceptabilitet för de deltagande länderna och de ekonomiska aktörerna. Ett avbrott i tullprogrammet skulle leda till allvarlig oro hos alla mottagare och berörda parter för att samarbetet och samordningen dem emellan ska bli lidande, vilket skulle skada vidare framsteg mot de mål som programmet Tull 2007 syftade till.

RE KOMMENDATIONER

Allmänna rekommendationer

Den slutliga utvärderingen har bekräftat att programmet Tull 2007 har haft en positiv inverkan på tullens arbete i Europa. Det har rönt stor uppskattning hos mottagarna och de berörda parterna och har effektivt (och i en del fall i mycket omfattande utsträckning) bidragit till alla de huvudsakliga målen. Den slutliga utvärderingen bekräftar således det som redan angavs i utvärderingen efter halva tiden, det vill säga att det behövs en fortsättning på programmet Tull 2007. För att säkerställa att det eller de efterföljande programmen kommer att fungera så smidigt och effektivt som möjligt bör man göra följande:

- Bibehålla den målbaserade förvaltningsstrategin för att säkerställa att alla verksamheter syftar till en rad klart definierade mål som är i linje med programmets övergripande mål samt för att underlätta övervakning och utvärdering.

- Se över förteckningen över prioriteringar och delprioriteringar för att garantera att den målbaserade strategin fortfarande är giltig och baserar sig på en klar struktur med relevanta och genomförbara mål. En del av prioriteringarna för Tull 2007 kanske inte längre är relevanta, medan andra kanske är för breda eller specifika.

- Öka det årliga arbetsprogrammets synlighet och användbarhet genom att använda det till att fastställa mycket tydliga huvudprioriteringar för det kommande året (i stället för att begränsa det till endast en genomgång av alla mål och prioriteringar i åtgärdsplanen).

- Fortsätta att i stor utsträckning använda sig av projekt- och arbetsgrupper samt utbyte, som är de insatsslag som mottagarna har ansett är mest effektiva och som när de är välfokuserade har visat sig kunna ge mycket användbara, påtagliga och konkreta resultat.

- Andra slag av gemensamma åtgärder (seminarier, metod- och resultatjämförelser etc.) kan också vara mycket användbara under särskilda omständigheter, men deras resultat beror i stor utsträckning på hur de organiseras. Man bör särskilt se över riktlinjerna för metod- och resultatjämförelser inom ramen för Tull 2007 för att åtgärda de svagheter i användningen av detta verktyg som har identifierats under utvärderingen.

S ärskilda problem inom vissa områden

Vid utvärderingen har man inom vissa ämnesområden identifierat ett antal problem som behöver åtgärdas. För att man ska kunna bygga vidare på de framsteg som hittills gjorts och ta itu med de frågor som är viktigast för de berörda parterna, bör man inom ramen för det eller de efterföljande programmen till Tull 2007 göra följande:

- Öka betoningen på att underlätta handeln. Detta är det viktigaste målet för näringsidkarna och även för många av de deltagande ländernas nationella tullmyndigheter, men har uppmärksammats relativt litet inom ramen för Tull 2007 (jämfört med de övriga huvudsakliga målen). För att minska bördan för lagenliga näringsidkare är det särskilt viktigt att

- garantera att deadlinen för initiativet för e-tull hålls och undvika att man tappar momentum innan fördelarna för de ekonomiska aktörerna börjar märkas,

- prioritera verksamhet som rör enhetstillstånd, inbegripet godkända ekonomiska aktörer och enhetstillstånd för förenklade förfaranden, samt arbeta för att dessa begrepp verkligen ska erkännas och tillämpas enhetligt i hela EU,

- fortsätta att involvera ekonomiska aktörer i relevanta gemensamma åtgärder för att garantera att näringsidkarnas behov, erfarenheter och åsikter erkänns och beaktas vid utvecklingen av nya regler, förfaranden, verktyg etc.

- Vidta ytterligare arbete som avser riskanalys och riskhantering, vilket är ett nyckelområde när det gäller att förbättra och standardisera tullkontroller och tullförfaranden och bekämpa bedrägerier effektivt. Sådant ytterligare arbete vad gäller riskprofiler, indikatorer, regler etc. samt när det gäller att hitta sätt att underlätta och maximera deras användning vid de nationella tullmyndigheterna bör inriktas på att

- identifiera politiskt känsliga element i riskhanteringen (som delvis beror på att det som är lagligt i en medlemsstat kan vara olagligt i en annan) och ta itu med dem på relevant nivå,

- fortsätta att betona verksamhet och praktiska övningar som direkt syftar till ytterligare harmonisering av riskhanteringsstrategier i hela EU.

- Fortsätta att fullfölja och genomföra den nya gemensamma utbildningsstrategin samtidigt som man säkerställer att utvecklingen av moduler för e-utbildning eller för blandformer av traditionell utbildning och e-utbildning inte blir ett självändamål och att andra åtgärdsområden inte försummas. Detta förutsätter

- att det förs en öppen och uttömmande dialog mellan kommissionen och de deltagande länderna för att besluta om prioriteringarna för de kommande åren (inbegripet vilka andra utbildningsrelaterade områden de deltagande länderna vill att programmet ska omfatta),

- att man ser över och vid behov anpassar innehållet, frekvensen, längden och strukturen på mötena inom ledningsgruppen för utbildning, så att den kan få en mer aktiv roll när det gäller att samordna programverksamheten inom området utbildning.

- Fortsätta att bygga vidare på de framsteg som har gjorts beträffande IT-systemen, genom att undersöka vilka ytterligare områden som behöver förbättras och vilka nya åtgärder som behöver vidtas, till exempel att

- ta itu med de särskilda utmaningar och svagheter som har identifierats vid utvärderingen och som påverkar flera av de IT-system som för närvarande används på EU-nivå,

- försöka få till stånd en harmonisering av gränssnitten med näringsidkarna i hela EU avseende samtliga tullförfaranden. Kommissionen har tidigare föreslagit riktlinjer för harmonisering av gränssnitten i hela EU, och av utvärderingen framgår att nästan hälften av alla deltagande länder anser att Tull 2007 kunde eller borde ha bidragit mer till en harmonisering av gränssnitten på EU-nivå.

Kompletterande åtgärder

Avslutningsvis finns det ett antal ”kompletterande” åtgärder som utvärderarna rekommenderar för att förbättra programmets effektivitet och därigenom öka möjligheterna att nå de uppställda målen:

- De deltagande länderna måste anmodas att se till att det vid varje nationell tullmyndighet anslås tillräckliga personalresurser för att samordna, leda och administrera programmet.

- Verksamhet behöver utvecklas för att informera de anställda vid berörda institutioner (särskilt de nationella ministerierna med ansvar för tullfrågor) i syfte att göra Tull 2007 synligare och öka medvetenhet om dess roll, de möjligheter programmet erbjuder och de effekter som det har haft (och på så sätt bland annat öka chanserna att tillräckliga resurser görs tillgängliga).

- De indikatorer för att mäta resultaten som togs fram i början av programmet Tull 2007 behöver ses över i syfte att fastställa en slutgiltig förteckning med relevanta och användbara indikatorer som kan användas för att övervaka och utvärdera program i framtiden.

[1] Utvärderingen efter halva tiden avslutades i december 2005. Se kommissionens arbetsdokument Rapport från kommissionen: Utvärdering efter halva tiden av programmet Tull 2007 ( Report from the Commission: Mid-term evaluation of the Customs 2007 programme ), SEK(2006) 35.

[2] Rådets förordning (EG) nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (EGT L 82, 22.3.1997) och rådets konvention som utarbetats på grundval av artikel K.3 i Fördraget om Europeiska unionen, om användning av informationsteknologi för tulländamål, vilken undertecknades den 26 juli 1995 (EGT C 316, 27.11.1995, s. 34–47).