EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 10.07.1995 
KOM(95) 320 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
om 
marknaden för sardiner 

I Anslutningsakten för Spanien och Portugal från 1985 föreskrevs det för den 
gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter ett särskilt 
övergångssystem för sardinen (artiklarna 169-172 och 356-359 i anslutningsakten). 
Detta övergångssystem omfattade 
en progressiv tillnärmning (i tio etapper räknat från den 1 januari 1986) av de 
sardinpriser som tillämpas längs de två ländernas Atlantkuster och Medelhavet, 
betalning under den period då priserna tillnärmas av ett kompensationsbidrag till 
sardinproducenter inom gemenskapen (då tio medlemsstater), för att garantera dess 
konservindustrier samma kostnader för tillgång till råvara som de spanska och 
portugisiska företagens kostnader. 
Emellertid löper detta system ut den 31 december 1995 och rådet skall, i enlighet med 
artiklarna 171 och 358 i anslutningsakten, före detta datum besluta om lämpliga följder 
för detta system med kömpensationsbidrag. 
För att underlätta detta beslut tycks det nödvändigt med en granskning av marknaden för 
sardiner. Denna rapport har alltså som målsättning att försöka ringa in den verkliga 
situationen på den gemensamma marknaden för denna art. Den följer upp en första analys 
av ämnet som ' utförts av kommissionens tjänster 1992 (arbetsdokument från 
kommissionens tjänster rörande marknaden för sardiner, SEC(92)2221 av den 20 
november 1992). 
En förnyelse av situationen på denna marknad framstår som så mycket angelägnare då de 
två största producenterna inom gemenskapen av denna produkt har integrerats i 
gemenskapen, och de juridiska, ekonomiska och politiska förutsättningarna inom denna 
sektor har utvecklats markant (världsproduktion, konsumtionsvanor, resultaten av 
Uruguay-rundan, fiskeriavtal, utvidgning av den Europeiska gemenskapen...). 
1. PRODUKTEN 
"Sardina pilchardus Walbaum" tillhör familjen Clupeidae och fångas längs östra Atlantens 
kuster från Nordsjön till Gorée-bukten (Senegal) samt i hela Medelhavet, Adriatiska havet 
och Svarta havet. 
I Europa är bestånden tillräckligt rikliga för att täcka marknadens behov och kräver för 
ögonblicket inte några särskilda förvaltningsåtgärder. 
Det rör sig om säsongsproduktion som alltefter fiskezon börjar på våren och slutar i början 
av hösten, och där de största fångsterna sker på sommaren. Emellertid finns det påtagliga 
variationer i produktionen olika regleringsår beroende på klimatologiska och biologiska 
villkor. Dessa oregelbundenheter i lossningarna kan vara orsak till störningar på 
marknaden. 
Produkten används huvudsakligen till människoföda - antingen färsk eller konserverad, 
och den del som fryses används vanligtvis som råvara vid konservering. Produkten fiskas 
också för mjölets skull och används som bete vid annat fiske. 
Produktens näringskvaliteter är utomordentliga vare sig den äts färsk eller konserverad, 
något som tyvärr förbigått alltför många konsumenter som betraktar den som en mycket 
enkel produkt. Allteftersom levnadsstandarden höjs ersätts den av produkter med en bättre 
image, till exempel tonfiskkonserver och fryst vit fisk i filéer. 
2. VÄRLPSPRQPUKTIQN 
Vid analys av FAO:s uppgifter (bilagorna 1, 2,4, 5) ser man en starkt ökande utveckling 
för värsldsfångsterna under andra delen av 80-talet. Jämfört med 1991 sjunker 
totalproduktionen starkt under 1992 (279 812 ton, vilket utgör mindre än 19% av 
produktionen 1991). 
Denna påtagliga nedgång beror främst på minskningen av fiskeflottor från f.d. 
Sovjetunionen och länderna i Östeuropa (Rumänien). I Medelhavet har f.d Jugoslavien 
minskat sin produktion med hälften (från genomsnitdiga 32 000 ton till 15 000 ton 1992). 
Denna utveckling lär fortsätta i vissa fall (f.d. Sovjetunionen) då det blir svårt att snabbt 
återupprätta en sådan flotta, men för Medelhavet är en produktionsuppgång att vänta så 
snart den jugoslaviska konflikten är löst. 
Betydelsen av fisk av familjen Clupeidae minskar i förhållande till de totala 
världsfångsterna (1986: 25,8%, 1992: 20,8%). Denna minskning tycks inte bero på brist 
på tillgång. 
3. EUROPEISKA UNIONENS PRODUKTION OCH REGLERINGSMEKANISMER 
SOM KOMMER AV PEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV 
m+Jm£AaimMtMmàÂiMmmUm4mmL 
Vad unionens produktion beträffar bekräftas den utveckling som redan betonats i rapporten 
från 1992, det vill säga i stort sätt stabila fångster i Medelhavet (se bilagorna 3, 4 och 5) 
med en betydande minskning av italienska fångster vilket kompenseras av en ökning av 
grekiska fångster (se punkt 7 nedan). 
Jämsides med detta märks en långsam minskning av det traditionella sardinfisket i 
Atlanten. Som redan beskrivits 1992 minskar Kanarieöarnas fångster av fisk för 
mjölproduktion stadigt, medan den danska flottan starkt har ökat sin produktion för 
industriellt bruk, med fångster från Nordatlanten. 
Den progressiva sänkningen av produktionen de senaste åren, som främst påverkar 
marknaden för mänsklig konsumtion, har inte räckt till för att återställa balansen på 
marknaden eftersom uttagen på vissa marknader förblir betydande (jfr bilaga 6). 
Trots denna produktionsminskning förblir sardinfiskets relativa betydelse stor, särskilt i 
Spanien och Portugal där det motsvarar 17% respektive 28% av den totala fiskevolymen 
för 1992. Det skall tilläggas att denna produktion normalt sköts hantverksmässigt av en 
flotta bestående av små båtar som totalt sett sysselsätter en stor del lokal arbetskraft. 
Uttagens fördelning speglar marknadens uppdelning som hänger samman med 
möjligheterna till lokal avsättning. 
För atlantsardinen, för vilken konservproduktion är den främsta målsättningen vid 
produktion av människoföda, kan man märka 
en mycket långsam minskning av utbudet på den portugisiska marknaden (13 % på 
5 år), och betydande uttag, särskilt under 1992 och 1993; de provisoriska siffrorna 
för 1994 visar en höjning av produktionen och av priserna samt en minskning av 
uttagen, 
en minskning av utbudet med nästan 50% på 5 år på den spanska kontinentala 
marknaden, samt försumbara uttag trots ett lätt uppsving för produktionen under 
1993, 
på den franska marknaden översteg uttagen under 1992 och 1993 gränsen för 
interventioner som ännu kompenseras finansiellt (> 14 % av de årliga kvantiter 
som saluförts). 
I Medelhavet tycks frånvaron av uttag på den italienska marknaden mer vara en 
konsekvens av brist på organisation inom sektorn (producentorganisationer) än av au det 
råder balans på marknaden. 
Till sist kan man notera bristen på användning av andra regleringsmekanismer på 
marknaden, nämligen bidrag för senareläggning för en produkt som har säsongsbundna 
lossningar och som är avsedd för konservindustrin. 
4. KONSUMTION 
Granskning av den synliga konsumtionen av den färska och frysta produkten visar en 
långsam minskning, som likväl accentueras de senaste åren (bilaga 22). Detta fenomen 
som inte kompenseras av höjda priser illustrerar svårigheterna på en marknad som inte 
längre är understödd. 
Slutsatsen blir densamma vid en analys av konserverade produkter (bilaga 23). Efter 
korrigering av data kan man faktiskt se en stagnation, till och med en långsam försämring 
av den synliga konsumtionen. 
Denna konsumtionsutveckling som återfinns på andra marknader med stor avkastning (t 
ex USA där konsumtionen är större än 0,3 pund (ca 1,35 hekto) per capita 1987 och 0,2 
pund (ca 0,9 hekto) per capita 1992) är viktig i sammanhang för prisanalyser och sektorns 
framtid globalt sett. 
*• PRISER 
Prisnivån är differentierad beroende på om produkten är färsk och avsedd för lokalt bruk 
eller om den skall konserveras. I det senare fallet bestäms priset på råvaran av 
konservburken som deltar i den internationella konkurrensen. Denna situation förklarar 
den varierande prisutvecklingen alltefter olika produktionszoner (bilagorna 8, 9, 10 och 
11). 
I Medelhavet ligger handelns tyngdpunkt på marknaden för färsk fisk samt produktion av 
traditionella halvkonserver (nedsättning...), och prisernas medelnivå är mycket högre än 
för Atlanten. Italien utgör ett undantag eftersom konsumtionen av färsk fisk ligger kvar 
på en mycket obetydlig nivå. 
På Kanarieöarna där en lokal marknad praktiskt taget saknas avsätts hela produktionen för 
människoföda i den enda verksamma konservfabriken, och priset 1992 var 40% lägre än 
gemenskapens medelpris för Atlanten. 
Det är i detta sammanhang som man tillämpat övergångssystemet för integrering av den 
portugisiska och den spanska produktionen i den gemensamma organisationen av 
marknaden, ett regelverk som utformats för att undvika en snedvridande konkurrensfaktor 
inom gemenskapens förädlingsindustri. 
Detta system föreskrev särskilt en tillnärmning under 10 år av orienteringspriserna för 
atlantsardinen (EG 10 och SPA-POR) mot nivån på de priser som tillämpas i Medelhavet. 
I verkligheten har en allmän tillnärmning skett av- marknadspriserna mellan 
medlemsstaterna längs ett och samma hav. Däremot har det inte skett någon tillnärmning 
i riktning mot de priser som tillämpas i Medelhavet (medeltal EG-12 Atlanten/medeltal 
EG-12 Medelhavet 1986: 49%; 1993: 49 %. Se bilaga 11). 
Som för många fiskeriprodukter sjunker eller stagnerar priserna, något som dessutom 
resulterar i att situationen förblir likadan som den varit i åratal. 
6 FÖRÄDLINGSINDUSTRIN 
Europeiska unionens produktion av konserverade sardiner minskar stadigt (bilaga 21). 
Det största producentlandet är fortfarande Spanien där försäljningen i huvudsak riktas mot 
den egna marknaden. Landets industri är mycket splittrad och har problem med 
kapacitetutnyttjande (95 fabriker av 140 är verksamma). 
Den portugisiska produktionen som genomfört en betydande modernisering har 52 
produktionsenheter och är i huvudsak inriktad på export. 
Den franska produktionen har delvis utlokaliserat sina fabriker för traditionell tillverkning 
till Portugal (lägre kostnader för råvaror och arbetskraft) och fortsätter att på franskt 
territorium producera förfinade varor med högt förädlingsvärde. 
Den italienska industrin tycks ha svårast att anpassa sig då den inte kan luta sig mot den 
egna marknaden, som har en mycket låg konsumtion av denna produkt, och då 
produktionskostnaderna tycks alltför höga. 
I detta sammanhang har systemet med kompensationsbidrag lett till att konkurrensen 
kunnat åsidosättas upp en tid och systemet har dolt en konkurrensbrist i en del av 
förädlingssektorn. 
Vid avsättning av sin produktion konfronteras gemenskapens förädlingsindustri å ena sidan 
med en konsumtionsminskning på marknader med stor avsättning, och en minskning av 
köpkraften på de traditionella marknaderna i Östeuropa och Afrika, och å andra sidan med 
konkurrens från producenter av samma produkt i tredje land. 
Konservindustrin är vanligtvis etablerad i kustregioner och sysselsätter många människor. 
Att den anpassar sig till nya förhållanden för att kunna fortsätta sin verksamhet är 
emellertid mycket viktigt för dessa regioner. 
7. KQMPENSATIQNSBIPRAGEN 
Det handlar om ett degressivt bidrag som är kopplat till övergångsperioden för 
tillnärmning av priserna och som har en övre gräns som sätts kvantitativt från land till land 
(bilaga 9). 
Bidraget har nästan inte utnyttjats alls för atlantsardinen. 
Vad Medelhavet beträffar har den maximala utnyttjandevolymen aldrig uppnåtts (bilaga 
13). Av medlemsstaterna har endast Grekland i allt högre grad utnyttjat bidraget och 
genom detta kunnat utveckla en traditionell typ av konservering (nedsaltning) som riktar 
sig till en specifik marknad. De grekiska producenterna har för övrigt ökat sina fångster 
jämsides med denna utveckling. 
De totala utgifterna (bilaga 14) har, efter en långsam start som beror på genomförandet 
av bidraget, nått sin kulmen 1988 för att sedan minska varje år beroende på bidragets 
degressiva karaktär. Betalningarna skall fortsätta att verkställas under 1995 och 1996 med 
anledning av det tilldelningssystem som tillämpas. 
Dessa bidrag skulle ge gemenskapens konservindustri (då tio medlemsstater) tillgång till 
råvara till ett konkurrenskraftigt pris gentemot de spanska och portugisiska industrierna. 
I stället har bidragen gett den franska, italienska och grekiska konservindustrin längs 
Medelhavet tillgång till råvara till kostnader som ibland var lägre än de kostnader som 
tillämpades för Atlanten (bilaga 25). Det bör emellertid påpekas att bidraget har 
utvärderats på grundval av teoretiska försörjningskostnader för industrin. 
Slutligen har den direkta tilldelningen av kompensationsbidrag till konservindustrin inte 
gynnat skapandet av producentorganisationer och har i hög grad bevarat producenternas 
beroendeställning till industrin. Fallet med Italien tycks typiskt i detta hänseende. 
8i INTERNATIONELL KONKURRENS 
I bilaga 24 återfinns en förteckning över de tullavgifter som är tillämpliga för färska, 
frysta och konserverade produkter. 
Utvecklingen för det löpande utbytet de senaste sex åren illustreras i bilagorna 15-20. 
Vad råvara beträffar är importen praktiskt taget obefintlig. Den ryska fiskeflottan som 
1991 och 1992 framkallade stora störningar på marknaden genom massiva lossningar, har 
försvunnit eller riktat in sig på annat mer lönsamt fiske. 
Konservproducenterna gör alltså sina uppköp huvudsakligen på den europeiska 
marknaden. Möjligheten att få tillgång till råvara till ett överkomligt pris är alltså 
synnerligen viktigt för att säkerställa en konkurrenskraftig nivå på den europeiska 
konservindustrins priser. 
Vad konserven beträffar förblir Marocko den största externa leverantören. Trots de smått 
alarmerande uppgifterna om konsekvenserna av tillämpningen av de nya importvillkor som 
gäller sedan 1993, har emellertid kvantiteterna från detta land förblivit relativt stabila. 
Marocko är en potentiellt stor producent men landets industriidkare bör ta itu med de 
svårigheter rörande försörjningskvalitet och kostnadsnivå som-ännu inte tycks helt och 
hållet lösta. 
Nya leverantörer gör sig gällande på marknaden, till exempel Namibia., producenter av 
andra små arter av familjen Clupeidae som säljs under namn som "sardinell", "pilchard", 
"sprat", "briesling", "sardinops"... Det rör sig om andra arter än de som behandlas i 
denna rapport, men för vissa mindre kunniga konsumenter kan det uppstå en 
sammanblandning med dessa produkter som i huvudsak kommer från Sydamerika. I alla 
fall har de, liksom Marocko, rikliga tillgångar och billig arbetskraft. 
Slutligen har produkter importerats under beteckningen "sardiner", trots att de inte 
uppfyller den specificerade gemenskapsnormen (förordning (EEG) nr 2136/89). De 
upptäckta fallen är föremål för undersökning. Denna situation har uppkommit då vissa 
konsumtionsmarknader inte gör åtskillnad på produktens olika egenskaper och då vissa 
konsumtionsvanor inte gynnar upptäckten av en europeisk produkt av god kvalitet. 
9. FRAMTIDSUTSIKTER FÖR PRODUKTIONS- OCH KONSERVSEKTORN 
Producenternas och förädlingsindustrins intressen motsäger och kompletterar varandra 
samtidigt. För producenterna är nämligen färskvarumarknaden mest lönande. För att 
bibehålla den nuvarande fångstnivån måste emellertid en stor del av den europeiska 
produktionen riktas mot konservindustrin, dock till priser som ger förädlingssektorn 
möjlighet att vara konkurrenskraftig i förhållande till företag i tredje land. 
För övrigt är arbetstillfällena ifråga både inom fiskeflottan och industrin mycket viktiga 
för produktionsregionerna och kan inte på ett enkelt sätt styras om till annan verksamhet. 
Vilka åtgärder kan då på en gång skydda dessa intressen och säkerställa sektorns 
långsiktiga fortlevnad? 
Först och främst bör konsumtionen åtgärdas och kartläggas. Det är mycket viktigt att 
utveckla vanor för konsumtion av en produkt som saknar problem med tillgången och som 
dessutom äger omtvistliga näringskvaliteter. 
De säljfrämjande kampanjer som genomförts tidigare inom ramen för strukturprogrammen 
har gett goda resultat och man bör således fortsätta på denna väg. Då dessa program 
vanligtvis verkar nationellt och producentländerna har hög konsumtion (med undantag av 
Italien) borde de säljfrämjande åtgärderna sättas in på marknaderna i de medlemsstater 
som inte är producenter. 
Det handlar alltså om att anpassa utbudet efter efterfrågan och att noga kartlägga denna. 
Marknadsstudier och försök med nya produktutföranden skulle göra det möjligt att bättre 
avgränsa denna potentiella efterfrågan och höja den, till exempel genom 
kvalitetsförbättringar, bättre storleksurval som anpassas efter målmarknad, filéing av 
produkten, små kartonger som kan skydda produkten ända fram till stormarknader, 
färdiglagade rätter,... En av anledningarna till den begränsade konsumtionen av produkten 
är svårigheterna att tillaga den. 
För att utveckla dessa åtgärder är en organiserad och dynamisk produktionssektor 
oundgänglig. Dock är den nuvarande struktureringen av produktionssektorn otillräcklig 
(alltför många små och medelstora företag med svag kapitalisering). Utvecklingen av 
producentorganisationer måste alltså stimuleras av myndigheterna, då de nya 
marknadsbestämmelserna nu är bättre anpassade efter småproducenter. 
Flertalet av dessa åtgärder kan finansieras inom ramen för strukturåtgärderna med stöd av 
nationella eller regionala myndigheter. 
För producenterna är den procentuella försäljningsökningen på färskvarumarknaden i 
förhållande till konserven av stor betydelse. Vissa producentorganisationer i södra 
Frankrike har antagit denna utmaning och goda resultat har uppnåtts. 
Vad konserven beträffar kan liknande betraktelser göras för anpassning till marknaden. 
Den klassiska varianten med sardiner i olja motsvarar nämligen inte längre marknadens 
krav och förnyar inte den bild som produkten förmedlar. 
Dock förblir prisfaktorn avgörande även med ett utbud som är helt anpassat efter 
efterfrågan. 
Därför bör sardinens orienteringspris vara sådant att industrin kan anskaffa råvaror till ett 
pris som inte är förbjudet såsom priset i Medelhavet är för närvarande. 
Härav följer att snarare än att lägga sardinpriset på den nivå som gäller i Medelhavet tycks 
det lämpligt att hädanefter anpassa det gemensamma orienteringspriset efter den prisnivå 
som tillämpas för Atlanten, om nödvändigt med fastställande av särskilda regionala priser 
(storlek 3 för sardinen i Portugal och Spanien). 
I och med utgången av perioden för tillnärmning av priserna upphör också förbudet mot 
att ändra de justeringskoefficienter som gäller för sardiner (artiklarna 172 och 359 i 
Anslutningsakten för Spanien och Portugal). 
Med hänsyn till den framträdande roll som farskvaruförsäljningen har och det nästan 
obefintliga uttaget i Medelhavet bör inte denna prispolitik på ett omåttligt sätt straffbelägga 
producenternas inkomster. 
Vad konservindustrins anskaffning beträffar borde gemenskapens utbud från flottan ligga 
kvar på en tillräcklig nivå. I det sammanhanget borde systemet med bidrag för 
senareläggning ses över för denna art. Särskilt handlar det om att ta på sig en större del 
av kostnaden för senareläggningen - för att den senarelagda produkten enkelt skall kunna 
säljas till konservindustrin, på ett sätt så att man kan fördela leveransperioden för en 
produktion som är starkt säsongsbunden. 
SLUTSATSER 
När det gäller kompensationsbidragen finns det två möjligheter att välja mellan: 
att behålla ett bidragssystem: 
I detta fall bör det utsträckas till att omfatta alla medlemsstater för att undvika 
diskriminering som är oförenlig med den inre marknaden. Detta skulle i förhållande till 
det nuvarande bidragssystemet innebära en betydande ökning av budgeten, förutsatt att 
systemet utsträcks till medlemsstater som är stora sardinproducenter. På grundval av 
utbetalningarna under 1994 kom budgeten för kompensationsbidraget att ökas från 3,5 
miljoner ecu till ungefär 17,3 miljoner ecu. 
Även bortsett från kostnaderna för stödåtgärderna har den grundläggande orsaken bakom 
åtgärden - gapet mellan orienteringspriserna - försvunnit. Dessutom riskerar varje åtgärd 
i detta hänseende att av gemenskapens handelspartners uppfattas som ett bidrag som kan 
snedvrida konkurrensvillkoren. 
att avskaffa systemet: 
De långsiktiga lösningarna på de svårigheter som genomsyrar denna sektor kan endast 
komma genom ett medvetande om och en anpassning till de handelsförutsättningar som 
sektorn har haft nästan 15 år på sig att förbereda sig inför (innan kompenstationsbidraget 
infördes tillämpades särskilda bidrag för möjliggöra en omstrukturering av sektorn). 
Under dessa förutsättningar anser kommissionen inte att det är lämpligt att förlänga 
systemet. 
Sektorn bör alltså sträva mot moderniseringsåtgärder, diversifiering med mer förfinade 
varor som mål och strukturering av yrket för att kunna informera och påverka 
konsumenterna. Myndigheterna kan då stödja dessa ansträngningar huvudsakligen genom 
strukturpolitik för fiske. 
Samtidigt förblir det oundgängligt med en strikt tillämpning i alla medlemsstater av 
gällande sanitetsregler, tulltariffer och regler för saluföring. 
Fram till nu har en del av yrkeskåren med framgång kunnat hålla stånd mot konkurrens 
utifrån, främst tack vare sitt kunnande och sin dynamiska kraft, vilka står som de främsta 
garanterna för denna sektors långsiktiga fortlevnad. 
10 
Förteckning ftyer frtlagpr 
1. Jämförelse total världsproduktion fisk/sardiner 
2. Nominella sardinfångster land- och områdesvis 
3a. Utveckling av gemenskapens sardinproduktion för mänsklig konsumtion 
3b. Utveckling av gemenskapens sardinproduktion för mänsklig konsumtion (diagram) 
4. Jämförelse total gemenskapsproduktion fisk/sardiner 
5. Utveckling av sardinproduktion för medlemsstater och zoner 
6. Utveckling av gemenskapens sardinuttag 
7. Utveckling av gemenskapens överskjutande mängd sardiner 
8. Prisutveckling för medelhavssardiner i gemenskapen 
9. Prisutveckling för atlantsärdiner i gemenskapen 
10. Produktions- och prisutveckling för sardiner på Kanarieöarna 
11. Utveckling av genomsnittspriser för sardiner i gemenskapen och på Kanarieöarna 
12. Kompensationsbidrag medelhavssardiner 
13. Förädlade kvantiteter som berättigat till bidrag 
14. Betalningar från FEOGA avseende bidraget 
15. Import av frusna sardiner 
16. Import av färska eller nedkylda sardiner 
17. Import av konserverade sardiner 
18. Export av frusna sardiner 
19. Export av färska eller nedkylda sardiner 
20. Export av konserverade sardiner 
21. Gemenskapsproduktion av konserverade sardiner 
22. Gemenskapskonsumtion av sardiner för mänsklig konsumtion ' ~ 
23. Gemenskapskonsumtion av konserverade sardiner 
. 24. Tullavgifter på olika utföranden av sardiner 
25. Nettopris på sardinkonserver 
26. Förteckning över livsmedelsbistånd 
yH 
Bilaga 1 
Jämförelse total världsproduktion fisk/sardiner (ton) 
A. Sardinfangst 
1 
Sardiner 
% av familjen Clupeidae 
% av världsfangster 1986 
980604 
4.1% 
1.1% 1987 
1184230 
5.3% 
1.3% 1988 
1366325 
5.6% 
1.4% 1989 
1558304 
6.3% 
1.6% 1990 
1548642 
7.0% 
1.6% 1991 
1478023 
6.8% 
1.5% 1992 
1198211 
5.9% 
1.2% 
B. Nominella världsfangster 
Summa världsfangster 
av fisk 
Fångster av familjen 
Clupeidae 
% av summa 1986 
92845400 
23984049 
25.8% 1987 
94402500 
22374779 
23.7% 1988 
99085700 
24387212 
24.6% 1989 
100311100 
24799654 
24.7% 1990 
97556100 
22280223 
22.8% 1991 
97051700 
21709986 
22.4% 1992 
98112800 
20389148 
20.8% 
C. övriga riktiga arter av familien Clupeidae: 
Stillahavssill 
Sardineller 
Japansk sardin 
Sydamerikansk sardin 
Menhaden 
Europeisk ansjovis 
Japansk ansjovis 
Peruansk ansjovis 
Summa familjen Clupeidae 1986 
324734 
554800 
5191036 
4960771 
828503 
664630 
412272 
4945315 
. 23984049 1987 
348517 
558210 
5321064 
4949842 
907103 
643590 
308238 
2100508 
22374779 1988 
304651 
601053 
5428922 
5382681 
638733 
858792 
303604 
3613107 
24387212 1989 
212251 
634984 
5142930 
4530393 
583350 
488562 
316203 
5407527 
24799654 1990 
198560 
607664 
4732154 
4253718 
519583 
536274 
536271 
3771577 
22280223 1991 
215230 
704854 
3774247 
4189889 
550730 
388502 
613664 
4017106 
21709986 1992 
227108 
669624 
2488533 
3105462 
432848 
393140 
662540 
5451003 
20389148 
/2~ 
Bilaga 2 
Nominella sardinfångster land- och områdesvis (ton) 
A) Atlanten, nordöstra 
Portugal 
Spanien 
Danmark 
Frankrike 
Förenade kungariket 
Nederländerna 
Tyskland 
Summa 1986 
103635 
77155 
3602 
13007 
1374 
198773 1987 
90687 
78613 
1573 
8645 
1993 
181511 1988 
94699 
64951 
3234 
10394 
1777 
175055 1989 
91306 
64951 
4667 
10394 
1523 
11 
172852 1990 
93471 
73085 
• 7312 
10394 
523 
6 
106 
184897 1991 
87193 
67270 
10151 
14660 
1088 
8 
180370 1992 
83316 
66000 
37265 
14470 
2306 
42 
4 
203403 
B) Atlanten, östra, centrala 
Sovjetunionen (+ f.d. S) 
Marocko 
Spanien 
Rumänien 
Portugal 
Sao Tomé 
Tyskland 
Övriga 
Summa 1986 
169290 
258131 
92679 
8425 
198 
17 
1220 
529960 1987 
338685 
246767 
109934 
16808 
79 
17 
3100 
715390 1988 
425929 
290605 
165039 
28065 
51 
18 
35 
909742 1989 
609539 
312138 
161986 
29419 
35 
19 
1113136 1990 
654618 
325845 
120557 
16754 
67 
22 
221 
11 
1118095 1991 
575629 
351827 
116548 
19941 
31 
21 
1063997 1992 
317028 
298352 
\ 20000 
8806 
31 
22 
744239 
C) Medelhavet 
Algeriet 
Spanien 
Turkiet • 
Italien 
Marocko 
Grekland 
Jugoslavien (+ f.d. J) 
Frankrike 
Tunisien 
Albanien 
Summa 1986 
40323 
46264 
14013 
52171 
18970 
10366 
31915 
15691 
18494 
3664 
251871 1987 
68485 
39212 
13873 
47452 
28123 
9681 
40780 
16700 
18350 
4673 
187329 1988 
85307 
41098 
14513 
42761 
17859 
9831 
31509 
16064 
18099 
4487 
281528 1989 
65531 
46278 
25871 
47509 
17966 
10239 
32913 
12491 
10983 
2535 
272316 1990 
61462 
46278 
18808 
37737 
20011 
11053 
27969 
12452 
7250 
2630 
245650 1991 
52464 
40490 
30298 
42169 
18822 
10967 
15982 
12687 
7237 
2540 
233656 1992 
66907 
42000 
29765 
26113 
23890 
20691 
15268 
12421 
10775 
2540 
250370 
1$ 
Bilaga 3a 
Utveckling av gemenskapens sardinproduktion for mänsklig konsumtion 
A). Atlanten (in tonnes) 
Medlemsstat 
Portugal 
Spamen (ej Kanarieöarna) 
Frankrike 
Förenade kungariket 
Summa 1988 
94636 
69307 
9645 
1476 
175064 1989 
91262 
51592 
9799 
166 
152819 1990 
93038 
55364 
10016 
2024 
160442 1991 
87224 
42168 
16541 
2952 
148885 1992 
83315 
28718 
10113 
4199 
126345 1993| 1994| 
första halvan 
82083 
34913 
9366 
4829 
131191 24294 
13220 
3229 
1895 
42638 
B). Medelhavet 
Medlemsstat 
Spanien (ej Kanarieöarna) 
Italien 
Grekland 
Frankrike 
Summa 1988 
41099 
15437 
10911 
16064 
83511 1989 
39635 
16855 
12229 
12491 
81210 1990 
43085 
36386 
11979 
11693 
103143 1991 
49620 
40547 
14943 
10302 
115412 1992 
49887 
25109 
12044 
10933 
97973 19931 1994| 
första halvan 
49020 
32705 
6693 
11348 
99766 25281 
8549 
" 2930 
14592 
51352 
BSumrna gemenskapen || 2585751 2340291 2635851 2642971 224318) 230957) 93990J 
IS95S5SB9KSSESSSSE5ES 
•Frankrike hela 1994 
1« 
fiäigfjb 
UtveckJing nv gemenskapens sardinproduktion fftr mänsklig konsumtion 
A). Atlanten 
1988 'Portugal 
i -nA— Spanien 
i-iX— Fnuikrike 
! —O— Förenade kungariket ; 
1989 1990 1991 
år 1992 1993 first half 
1994 
B). Medelhavet 
j 20000 -
15000* *—^-^i 
5000 | 
0 + • Spanien (ej Kanarieöarna) 
i—f— Italien 
j—O— Grekland 
!—*— Frankrike 
1989 1990 1991 
yean 1992 1993 fint half 
1994 
l\ 
BJiasaJ 
Jämförelse total gemenskapsproduktion fisk/sardiner 1988 och 1992 (ton) 
A. Sardinproduktion land- och omradesvi» 
1998 1992 
Medlemsctat 
•Spanien 
((Portugal 
RDanmark 
Frankrike 
flitalien 
Grekland 
Förenade kungai 
Nederländerna 
Tyskland 
biand 
Belgien Nordöstra 
Atlant» 
•Summa KG 64951 
Q4AOO 
7W77 
3234 
10394 
1777 
0 
175055 öitra, centrala 
Atlanten 
165039 
51 
35 
165125 Medelhavet 
41098 
16064 
42761 
9831 
109754 Samma Nordfetra 
Atlanten 
449934 66000 
83316 
37265 
14470 
2505 
42 
4 
203602 Outra, restrain 
Atlanten 
120000 
31 
120031 Medelhalt 
42000 
12421 
26113 
20691 
101225 228000 
83347 
37265 
26891 
26113 
20691 
2505 
42 
4 
424*58 
P- JEfflffirf >«* gtfiywMpgn» «9t»J« PPMPkfjop ftsk/sardjper 
1988 1992 
Summa fak I Summa sardiner I % sardiner 
RDanmark 
ISpanien 
Förenade kungai 
«Frankrike 
Italien 
Nederländerna 
Tyskland 
Portugal 
Irland 
Grekland 
Belgien 1974426 
1593395 
937702 
888132 
579780 
398853 
392438 
346677 
257549 
126939 
41767 
[Summa EG 1 7537658 3234 
271088 
1777 
26458 
42761 
0 
35 
94750 
0 
9831 
0 
449934 Samma Ask ! Summa sardiner 
0.2% 
17.09b! 
0.2%| 
3.0%) 
7.4% 
0.0%| 
0.0%| 
27.3%| 
0.0%] 
7.7%| 
0.0%| 
6.0%| 1995025 
1330000 
839910 
800000 
555876 
438004 
304768 
295284 
275418 
171690 
37356 
7043331 37265 
228000 
2505 
26891 
26113 
42 
4 
83347 
0 
20691 
0 
424858 % sardiner 
1.9% 
17.1% 
0.3% 
3.4% 
4.7% 
0.0% 
0.0% 
28.2% 
0.0% 
12.1% 
0.0% 
~o"Ô% 
U 
Utveckling av sardinprodduktion medlemsstat- och omradesvi» Bilaga f 
NE-Atlsntic 
Danmark Frankrike • 198S 
Divv; 
Grekland Förenade kungariket 
East Central Atlantic 
Spanien Portugal Danmark Frankrike luben • )9SS 
Qrekland Förenade kungariket 
Mediterranean 
Spanien Portugal Danmark Frankrike Diw: 
Grekland Förenade kungarike; 
Î 
t 150000 
100000 
Spanien . Portugal Total 
JZL i «1988 
Otekland Förenade kungariket 
'? 
Bilaga 6 
Utveckling av gemenskapens sardinuttag (tonï 
(och procentuell andel uttag/landningar) 
A). Atlanten 
Portugal 
% 
Spanien 
% 
Frankrike 
% 
Förenade kungariket 
% 
Summa 
% 1988 
7924 
8.4% 
97 
0.1% 
950 
9.8% 
0 
0.0% 
8971 
5.1% 1989 
6028 
6.6% 
30 
0.0% 
1200 
12.2% 
0 
0.0% 
7258 
4.7% 1990 
3756 
4.0% 
25 
0.0% 
316 
3.2% 
638 
31.5% 
4735 
3.0% 1991 
4133 
4.7% 
5 
0.0% 
1626 
9.8% 
470 
15.9% 
6234 
4.2% 1992 
11095 
13.3% 
124 
0.3% 
1688 
16.7% 
166 
4.0% 
13073 
10.3% 19931 1994|| 
första halvan 
9230 
11.2% 
1164 
4.1% 
1604 
17.1% 
0 
0.0% 
11998 
9.1% 1019 
4.2% 
0 
0.0% 
238 
7.4% 
0 
0.0% 
1257 
2.9% 
B). Medelhavet 
Spanien 
% 
Italien 
% 
Grekland 
% 
Frankrike 
% 
Summa 
% 1988 
0 
0.0% 
393 
2.5% 
142 
1.3% 
133 
0.8% 
668 
0.8% 1989 
0 
0.0% 
20 
0.1% 
232 
1.9% 
0 
0.0% 
252 
0.3% 1990 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
41 
0.3% 
0 
0.0% 
41 
0.0% 1991 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
956 
9.3% 
956 
0.8% 1992 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
49 
0.4% 
1168 
10.7% 
1217 
1.2% 19931 1994| 
första halvan 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
163 
2.4% 
•839 
7.4% 
1002 
1.0% 0 
0.0% 
0 
0.0% 
22 
0.8% 
900 
6.2% 
922 
1\8% 
Summa gemenskapen 
% . 9639 
3.7% 7510 
3.2% 4776 
1.8% 7190 
2.7% 14290 
6.4% 13000 
5.6% 2179 
2.3% 
H 
Annex 7 
Utveckling av gemenskapens överskjutande mängd sardiner 
Atlanten 
Bilaga 8 
Prisutveckling för medelhavssardiner i gemenskapen 
(ECU/ton) 
Medlemsstat 
Frankrike 
Spanien 
Italien 
Grekland 
EG 1986 
423 
417 
434 
728 
449 1987 
. 359 
392 
392 
434 
434 1988 
357 
507 
363 
711 
458 1989 
487 
594 
365 
636 
479 1990 
503 
708 
382 
529 
509 1991 
571 
730 
387 
489 
520 1992 
443 
467 
360 
456 
416 1993 
404 
470 
346 
400 
405 1994 | 
första halvan 
435 
447 
361 
421 
407 
Trend of prices for Mediterranean sardines in the Community 
period 1986 -1994 
1994 
2^D 
Biiâga_9 
Prisutveckling för atlantsardiner i gemenskapen 
(ECU/ton) 
Medlemsstat 
Frankrike 
Spanien 
Portugal 
IlEG 1986 
327 
284 
205 
224 1987 
395 
258 
209 
230 1988 
323 
313 
219 
252 1989 
286 
424 
222 
256 1990 
322 
439 
276 
287 1991 
602 
506 
346 
aa_| 1992 
422 
327 
230 
246 1993 | 1994 K 
första halvan 
390 
216 
190 
198 313 
278 
249 
253Ï 
Trend of prices for Atlantic sardines in the Community 
period 1986 -1994 
•Frankrike 
•Spanien 
•Portugal 
-EG 
1994 
2f 
Bilaga 10 
Produktions- och oristveckling för sardiner nå Kanarieöarna 
A) Produktion 
M 
Ändamål 
Mjöl 
Fryst agn 
Konservering 
Summa 1988 
174787 
6797 
12624 
194208 1989 
164912 
6413 
11910 
183235 1990 
155498 
6764 
6760 
169022 1991 
133776 
5946 
8918 
148640 1992 
81134 
1624 
6328 
89086 1993 
135777 
2530 
6634 
144941 1994 
första hälften 
16381 
966 
742 
18089 
B) Genomsnittliga nriser 
(ECU/ton) 
ssss=ss;psss=s=sss=s=t 
Andarna! 
Mjöl 
Fryst agn 
Konservering 1988 
57 
103 
122 1989 
51 
96 
151 1990 
51 
96 
116 1991 
52 
97 
123 1992 
50 
99 
136 1993 
42 
84 
116 1994 
första hälften 
47 
88 
120 
> 
zt-
Bilagall 
Utveckling av genomsnittspriser för sardiner i gemenskapen och pä Kanarieöarna 
(ECU/ton) 
Medelhavet 
Atlanten 
Kanarieöarna 1986 
449 
224 
100 1987 
434 
230 
100 1988 
458 
252 
122 1989 
479 
256 
151 1990 
509 
287 
116 1991 
520 
361 
123 1992 
416 
246 
136 1993 | 1994 || 
första halvan 
405 
198 
116 407 
253 
120 
Trend of average prices for Mediterranean and Atlantic sardines 
in the Community and Canary Islands 
period 1986 -1994 
Medelhavet 
Atlanten 
Kanarieöarna 
1994 
2.} 
Bilaga 12 
Kompensationsbidrag medelhavssardiner 
Klasserna E. A 
(Priser i ECU/ton) 
Ar Storlek 3 Storlek 4 
SÊSSBSSSSSSSBSSSSSS3SSSSS aSamaMBSaBBBBBBaamasasammmaa^ aaaaäämaBmaamaBammtmmmX 
1986 225 90 
1987 210 79 
1988 197 69 
1989 183 58 
1990 171 48 
1991 160 39 
1992 151 30 
1993 138 19 
1994 120 9 
1995 0 0 
Maximala fångster 
Frankrike 
Italien 
Grekland 
Summa 1986/1991 
8000 
30000 
5000 
43000 1992 
8000 
29000 
6000 
43000 1993 
8000 
28000 
7000 
43000 1994 | 
7500 
27500 
8000 
43000| 
zi. 
Bilaga 13 
Förädlade kvantiteter som berättigat till bidrag 
Reglerings-
år 
1989 FRAIS KRIKE 
i Frankrike 
3229652 i Italien 
9154701 ITALIEN 
673506 GREKLAND 
159766 (kg) 
Summa 
13217625 
1990 3780693 8633362 4608224 3754277 20776556 
1991 2358359 9257644 9471569 239913 21327485 
1992 3451094 9068716 4141773 5292672 21954255 
1993 3225068 4683479 5325634 7034041 20268222 
1994 4486476 8468230 1400255 8898563 23253524 
Summa 20531342 49266132 25620961 25379232 120,79766711 
Observera: 
Systemet är i kraft sedan 1986. 
Da uppgifterna för 1986-1988 är ofullständiga är de inte medtagna i denna tabell. 
&f 
Bilaga 14 
Betalningar från FEOGA avseende bidraget 
(milj ECU) 
Budget­
år 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 )° 
Summa FRANKRIKE 
Från Frankrike 
och Italien 
1.176 
3.498 
3.580 
2.855 
2.804 
2.288 
2.807 
2.471 
< 1.850 
0.581 
23.910 ITALIEN 
0 
0 
2.489 
2.282 
1.658 
1.894 
1.371 
1.293 
0.696 
0.412 
12.095 GREKLAND 
0 
0 
0.184 
0.414 
. 0.567 
0.762 
0.740 
0.832 
1.019 
0.702 
5.220 Total 
Summa 
1.176 
3.498 
6.253 
5.551 
5.029 
4.944 
4.918 
4.596 
3.565 
1.695 
41.225 
)° De 3 första månaderna av budgetåret (16 okt 94 - 31 jan 95) 
Dessa siffror överensstämmer inte med siffrorna i bilaga 13 av 2 anledningar: 
1. Budgetåret från FEOGA löper från 16 Oct -15 Oct. 
2. Medlemsstaterna anger inte sina betalningar i regleringsår. 
2,6 
Bilaga 15 
Import av frusna sardiner "SARDINA PILCHARDUS' 
(ton) 
A) Av medlemsstat 
Medlemsstat 
Frankrike 
Italien 
Portugal 
Spanien 
Grekland 
Förenade kungariket 
Tyskland 
Nederländerna 
Belgien/Luxemburg 
Summa 1988 
2075 
174 
4662 
29 
170 
7110 1989 
3078 
7 
800 
60 
3 
63 
4011 1990 
3258 
6582 
398 
43 
122 
1 
10404 1991 
3430 
8189 
2907 
13 
14 
65 
14618 1992 
2135 
5459 
5327 
1 
18 
36 
19 
12995 1993 
983 
110 
45 
445 
2 
70 
60 
8 
1723 1994 || 
första halvan 
248 
3 
89 
18 
358 
B) Av partner 
1994 || 
första halvan »Partner 1988 1989 1990 1991 1992 1993 
Sovjetunionen/Ryssland 
Marocko 
Turkiet 
Slovenien 
Kroatien 
Tunisien 
Övriga 
Summa 4682 
2144 
156 
114 
14 
7110 819 
3102 
72 
16 
2 6836 
3387 
114 
67 
10404 10890 
' 3614 
8 
106 
14618 10595 
2320 
49 
31 
12995 58 
1350 
89 
194 
17 
15 337 
17 
358] 
2^V 
Bilaga 16 
Import av fiirska eller nedkvlda sardiner "SARDINA PILCHARDUS" 
(ton) 
A) Av medlemsstat 
Medlemsstat 
Frankrike 
Italien 
Portugal 
Spanien 
Grekland 
Förenade kungariket 
Tyskland 
Nederländerna 
Belgien/Luxemburg 
Summa 1988 
196 
4 
7 
207 1989 
17 
1 
4 
22 1990 
2 
1 
3 1991 
1 
1 
2 1992 
18 
24 
42 1993 
75 
1 
3 
79 1994 |j 
första halva 
0 
B) Av partner 
Partner 
Sovjetunionen/Ryssland 
Marocko 
Turkiet 
Norge 
Japan . 
Albanien 
Slovenien 
Kroatien 
Tanzania 
Summa 1988 
196 
7 
2 
2 
207 1989 
17 
1 
4 
22 1990 
2 
1 
3 1991 
1 
• 1 
2 1992 
24 
1 
17 
42 1993 
1 
3 
28 
47 
79 1994 | 
•första halva 
0 
ZÎ 
lilasUZ 
A. Av partner 
Från 
från Marocko 
% från Marocko. 
från Namibia 
% från Namibia 
från Chile 
% från Chile 
övriga 
Vo från övriga 
B. Medlemsstat 
Till Import av konserverade sardiner 
Summa import: 1988 
17275 1989 
18889 1990 
19450 1991 
19002 1992 
28329 1993 | 1994 | 
första halvai 
24168 12673 
(ton) 
1988 
15550 
90.0% 
0 
0.0% 
24 
0.1% 
1701 
9.8% 1989 
17288 
91.5% 
0 
0.0% 
0 
0.0% 
1601 
8.5% 1990 
17827 
91.7% 
0 
0.0% 
1 
0.0% 
1622 
8.3% 1991 
16991 
89.4% 
0 
0.0% 
14 
0.1% 
1997 
10.5% 1992 
19024 
67.2% 
3998 
14.1% 
3355 
11.8% 
1952 
6.9% 1993 | 1994 || 
första hahar 
16479 
68.2% 
3068 
12.7% 
1635 
6.8% 
2986 
12.4% 8488 
67.0% 
1362 
10.7% 
2054 
16.2% 
769 
6.1% 
(ton) 
|Xill förenade kungariket 
% till Förenade kungarike 
iTill Frankrike 
% till Frankrike 
fnil Tyskland 
% Ull Tyskland 
ITill Nederländerna 
% till Nederländerna 
Övriga 
% till övriga 1988 
4254 
24.6% 
5695 
33.0% 
4798 
27.8% 
744 
4.3% 
1784 
10.3% 1989 
4933 
26.1% 
7776 
41.2% 
3070 
16.3% 
1313 
7.0% 
1797 
9.5% 1990 
4966 
25.5% 
6632 
34.1% 
3741 
19.2% 
2122 
10.9% 
1989 
10.2% 1991 
4240 
22.3% 
5324 
28.0% 
4795 
25.2% 
2285 
12.0% 
2358 
12.4% 1992 
' 12653 
44.7% 
6156 
21.7% 
4339 
15.3% 
2923 
10.3% 
2258 
8.0% 1993 | 1994 || 
första halvan 
1 10436 
43.2% 
6005 
24.8% 
3327 
13.8% 
2503 
10.4% 
1897 
7.8% 5868 
46.3% 
1836 
14.5% 
2456 
19.4% 
1156 
9.1% 
1357 
10.7% 
1 Enligt de brittiska myndigheterna inkluderar dessa siffror en okänd kvantitet av 
andra arter än "Sardina Pilchardus" 
2° 
Bilaga 18 
Export av frusna sardiner "SARDINA PILCHARDUS" 
(ton) 
A) Av medlemsstat 
Frän 
Spanien 
Portugal 
Frankrike 
Italien 
Tyskland 
Nederländerna 
Förenade kungariket 
Grekland 
Summa 1988 
1901 
793 
79 
6 
5 
0 
0 
0 
2784 1989 
439 
1339 
16 
4 
6 
2114 
0 
0 
3918 1990 
1847 
1361 
27 
13 
21 
4825 
0 
0 
8094 1991 
1965 
1134 
26 
64 
3 
107 
325 
1 
3625 1992 
1216 
1105 
7 
318 
9 
247 
39 
4 
2945 1993 
2397 
1391 
11 
59 
6 
44 
114 
8 
4030 1994 
första halva 
398 
916 
4 
0 
3 
39 
131 
0 
1491 
B) Av partner 
Till 
Chile 
Argentina 
USA 
Kanada 
Israel 
Brasilien 
Australien 
Macao 
Sydafrika 
Schweiz 
Egypten 
Övriga 
Summa 1988 
1798 
0 
154 
361 
101 
84 
8 
16 
83 
44 
0 
135 
2784 1989 
371 
0 
374 
527 
205 
170 
31 
46 
78 
45 
1840 
231 
3918 1990 
1783 
0 
447 
428 
100 
1162 
31 
63 
120 
83 
3364 
513 
8094 1991 
1965 
0 
378 
371 
157 
41 
37 
69 
113 
69 
0 
425 
3625 1992 
1015 
17 
226 
456 
62 
0 
66 
80 
168 
99 
0 
756 
2945 1993 
819 
1049 
283 
460 
190 
193 
28 
113 
121 
77 
0 
697 
4030 1994 | 
första halva 
378 
0 
159 
297 
276 
30 
0 
30 
27 
63 
0 
231 
1491 
Bilaga 19 
Export av färska eller nedkvlda sardiner "SARDINA PILCHARDUS" 
(ton) 
A) Av medlemsstat 
Från 
Italien 
Portugal 
Spanien 
Grekland 
Förenade kungariket 
Tyskland 
Nederländerna 
Irland 
Frankrike 
Summa 1988 
2 
16 
3 
21 1989 
9 
8 
14 
2 
33 1990 
20 
61 
1 
1 
83 1991 
42 
44 
1 
20 
4 
1 
2 
114 1992 
48 
40 
1 
17 
1 
107 1993 | 1994 || 
första halvan 
101 
18 
34 
25 
4 
21 
1 
204 12 
8 
40 
32 
5 
3 
- 100 
B) Av partner 
Till 
Schweiz 
Kanada 
USA 
Jugoslavien (+ f.d. J) 
övriga 
Summa* 1988 
3 
11 
2 
0 
5 
21 1989 
10 
2 
6 
0 
15 
33 1990 
6 
19 
34 
0 
24 
83 1991 
10 
12 
32 
0 
60 
114 1992 
0 
17 
25 
42 
23 
107 1993 | 1994 | 
första halvan 
22 
6 
12 
80 
84 
204 0 
3 
5 
12 
80 
100 
^i 
Bilaga 20 
A. Medlemsstat 
A. Partner Export av konserverade sardiner 
Summa export: 1988 
16625 1989 
12150 1990 
10108 1991 
7768 1992 
7556 1993 | 1994 | 
första halvan 
7795 4437 
Fran 
från Portugal: 
% från Portugal: 
från Spanien 
% från Spanien 
från Italien 
% från Italien 
övriga 
% från övriga 1988 
12462 
75.0% 
1422 
8.6% 
1197 
7.2% 
1544 
9.3% 1989 
9237 
76.0% 
1576 
13.0% 
94 
0.8% 
1243 
10.2% 1990 
7658 
75.8% 
1475 
14.6% 
276 
2.7% 
699 
6.9% 1991 
4969 
64.0% 
1249 
16.1% 
462 
5.9% 
1088 
14.0% 1992 
4374 
57.9% 
1482 
19.6% 
386 
5.1% 
1314 
17.4% (ton) 
1993 | 1994 | 
första halvan 
4257 
54.6% 
2028 
26.0% 
401 
5.1% 
1109 
14.2% 2386 
53.8% 
680 
15.3% 
324 
7.3% 
1047 
23.6% 
Till 
till f.d. Sovjetunionen 
% till f.d. Sovjetunionen 
till USA 
% till USA 
till Australien 
% till Australien 
till Sydafrika 
% till Sydafrika 
övriga 
% till övriga 1988 
4280 
25.7% 
3050 
18.3% 
953 
5.7% 
745 
4.5% 
7597 
45.7% 1989 
2394 
19.7% 
3049 
25.1% 
647 
5.3% 
631 
5.2% 
5429 
44.7% 1990 
844 
8.3% 
2209 
21.9% 
390 
3.9% 
940 
9.3% 
5725 
56.6% 1991 
11 
0.1% 
1674 
21.5% 
221 
2.8% 
597 
7.7% 
5265 
67.8% 1992 
7 
0.1% 
1029 
13.6% 
161 
2.1% 
537 
7.1% 
5822 
77.1% (ton) <• 
1993 | 1994 | 
första halvan 
150 
1.9% 
1152 
14.8% 
133 
1.7% 
353 
4.5% 
6007 
77.1% 68 
1.5% 
431 
9,7% 
48 
1.1% 
180 
4.1% 
3710 
83.6% 
3 2u 
iiiiSäll 
gemenskapsproduktion av konserverade sardiner 
(ton) 
Medlemsstat 
Italien 
Grekland 
Frankrike 
Spanien 
Portugal 
Förenade kungariket 
Summa gemenskapen 1988 
9110 
1660 
22375 
33937 
27101 
1660 
95843 1989 
8400 
2397 
20215 
29203 
28953 
1660 
90828 1990 
8500 
2697 
19348 
28765 
28189 
2009 
89508 1991 
7000 
3814 
20595 
25888 
24908 
2961 
85166 1992 
5000 
4452 
19500 
25900 
21934 
2961 
79747 1993 
3500 
4496 
19361 
25900 
22264 
2961 
78482 
Uppskattade siffror: 
Förenade kungariket: 1988,1992 and 1993 
Spanien. 1993 
& 
Bilaga 22 
Gemenskapskonsumtion av sardiner (or mänsklig konsumtion 
(ton) 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 | 1994 
första halvan 
[Produktion *) 
Import 
Fryst 
Färsk 
Export 
Fryst 
Färsk 248936 
7110 
207 
2787 
21 
253445 226519 
4011 
22 
3918 
33 258809 
10404 
3 
8094 
83 257107 
14618 
2 
3625 
114 210028 
12995 
42 
2945 
107 
226601 261039 267988 220013 217957 
1723 
79 
4030 
204 
215525 91811 
358 
0 
1491 
100 
90578 
Observera: 
*) Produktion utan uttag 
De olika lagren har inte räknats med 
Kalla, 
Produktion: (bilaga 3 -bilaga 6) 
Import: (bilaga 15 + bilaga 16) 
Export: (bilaga 18 + bilaga 19) 
3* 
PfrgM3 
Gemenskapskonsumtion av konserverade sardiner 
(ton) 
1988 1989 1990 1991 1992 1993» 
Produktion 
Import 
lExEOrt 95843 
17275 
16625 90828 
18889 
12150 89508 
19450 
10108 85166 
19002 
7768 79747 
1 28329 
7556 78482 
1 24168 
7795 
98850 96400 100520 94855 
KäM 
Produktion -bilaga21 
Import - bilaga 17 
Export - bilaga 20 
Se anmärkning i fotnoten i bilaga 17 
-><r 
Bilaga 24 
Tullavgifter på olika utforanden av sardiner 
Länder 
Normal (N) tariff! 
EES 
Rumänien 
Panama 
Andorra 
Centralamerika 
(ej Panama) 
Marocko 
Tunisien 
Algeriet 
Turkiet 
MUL 
(mindre utvecklade länder) 
AVS 
Frankrikes utomeuropeiska 
departement och territorier KN-nummer 
3002 61 10 
23% 
16.5% (94) 
13.2% (95) 
(N) 
(N) 
0%(92 och senare) 
0%(92 och senare) 
0 0303 71 10 
23% 
16.5% (94) 
13.2% (95) 
20.7%(94 och senare) 
(N) 
0%(92 och senare) 
0%(92 och senare) 
0 1604 13 10 
1604 13 11 
1604 13 19 
25% (94 och tidigare) 
22.5% (95 och senare ) 
18.0% (94) 
13.0% (95) 
22.5%(94 och senare) 
0%(92 och senare) 
0%(92 och senare) 
0%(92 och senare) 
0%(92 och tidigare) 
8% (93); 7% (94) 
6%0an-apr 95) 
(N) (maj 95 och senare) 
0 
(N) 
0 
0 >C1 
'C2 
Cl= Kontingent av 10.000 ton för 1992 
C2- Kontingent av 100 tonnes 
i/ 
MåSåM 
NeUppri? pfi sarrJinHpnserver 
1990: 
Kompensationsbidrag medelhavssardiner storlek 3 (CA) : 171 Ecu/ton 
1993: 
Kompensationsbidrag medelhavssardiner storlek 3 (CA) : 138 Ecu/ton 
-Chioggioa 
-Ancona . 
Grekland: 
-Piraeus 
-Kavala 
-Thessaloniki 
Obsen-era: Dessa siffror inkluderar den sardin som am'ands direkt för mänsklig konsumtion 
sr 
Bilaga 26 
Förteckning över livsmedelsbistånd 
Sardinkonserver 
Beslut 
1148-94 
1149-94 
1150-94 
1151-94 
1152-94 
921-94 
922-94 
923-94 
924-94 
925-94 
586-94 
523-94 
1711-93 
1012-93 
1013-93 
1014-93 
1015-93 
1008-93 
1009-93 
1010-93 
1011-93 
370-93 
371-93 
372-93 
169-93 
1600-92 
Summa Bistàndstyp 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA 
UNRWA Mottagare 
ISRAEL 
SYRIEN 
LIBANON 
JORDANIEN 
ISRAEL 
ISRAEL 
SYRIEN 
LIBANON 
JORDANIEN 
ISRAEL 
ALGERIET 
KONGO 
EGYPTEN 
ISRAEL , 
SYRIEN 
LIBANON 
JORDANIEN 
ISRAEL 
SYRIEN 
LIBANON 
JORDANIEN 
ISRAEL 
SYRIEN 
LIBANON 
GHANA 
JORDANIEN Kvantiteter i ton 
180 
70 
65 
80 
87 
168 
84 
84 
112 
294 
438 
38 
457 
375 
84 
100 
156 
490 
84 
150 
211 
323 
121 
160 
167 
238 
4816 
Observera: Inga uppgifter har mottagits från ECHO 
31. 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 320 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 
Katalognummer : CB-CO-95-349-SV-C 
ISBN 92-77-91239-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
3?