Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europarlamentets och rådets förordning över gemenskapsstatistik på inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC)"

(KOM(2001) 754 slutlig - 2001/0293 COD)

(2002/C 149/07)

Den 18 februari 2002 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 10 april 2002. Föredragande var Susanna Florio och medföredragande José Bento Gonçalves och Umberto Burani.

Vid sin 390:e plenarsession den 24-25 april 2002 (sammanträdet den 24 april) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 98 röster för och en nedlagd röst.

1. Inledning

1.1. Behovet av en förordning om gemenskapsstatistik på inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC) motiveras av den prioritet som rådet och kommissionen ägnar kampen mot fattigdom och social marginalisering. Denna prioritering gör det nödvändigt att i rätt tid samla in tillförlitliga och jämförbara data för att få en realistisk bild av situationen och kunna följa utvecklingen av hur den politik som genomförts på området fungerar.

1.2. Den rättsliga grunden för förordningen om gemenskapsstatistiken EU-SILC utgörs av artiklarna 136, 137 och 285 i EG-fördraget. Där betonas vikten och möjligheten av att sammanställa statistik som rör inkomster, levnadsvillkor och social utslagning.

1.3. I slutsatserna från Europeiska råden i Lissabon (23-24 mars 2000) och i Nice (7-9 december 2000) bekräftades dessutom gemenskapens mål att utplåna fattigdomen genom fortsatt dialog samt utbyte av information och bästa praxis utifrån gemensamma indikatorer.

1.4. År 2000 utvecklade kommissionen det program för gemenskapsåtgärder som skall uppmuntra medlemsstaterna att samarbeta för att motverka socialt utanförskap. Ett av programmets mål var "insamling och spridning av jämförbara statistiska uppgifter i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå". I samma program fastställdes finansieringsvillkoren för att erhålla tillförlitliga och jämförbara statistiska data för analysen av fattigdom och social marginalisering.

1.5. I kommissionens meddelande om strukturella indikatorer(1) ingår sådana som rör ojämlikheter i inkomstfördelningen och den andel av befolkningen som lever under fattigdomsgränsen.

1.6. Bakgrunden till förordningen om EU-SILC-statistiken är den andra rapporten om ekonomisk och social sammanhållning.

2. Förslaget till förordning

2.1. Syftet med förordningen är att upprätta en för samtliga medlemsstater gemensam ram för systematiskt utarbetande av gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor för att bättre förstå fenomenet fattigdom och social marginalisering på den nationella nivån och på gemenskapsnivå. Förordningen utgör i sig ett användbart instrument för att uppnå målen och för att övervaka den pågående processen.

2.2. Där fastställs att de insamlade uppgifterna skall röra dels hushåll, dels enskilda individer, och att man skall använda harmoniserade metoder och definitioner som är gemensamma för samtliga medlemsstater.

2.3. De statistiska undersökningarna skall innehålla både tvärsnittsdata och "longitudinella" data. Med tvärsnittsdata avses uppgifter som ger en ram för förhållandena vid ett bestämt ögonblick under en aktuell period.

2.4. Med longitudinella data avses däremot en analys som beaktar de förändringar som skett under en bestämd tidsperiod inom samma urvalsgrupp. Longitudinella data kräver ett mindre urval än tvärsnittsdata och täcker en tidsrymd på minst fyra år.

2.5. Vad gäller uppgiftskällorna innehåller förordningen rekommendationer och uppmaningar om en viss flexibilitet med hänvisning främst till redan existerande nationella data - register, undersökningar, nationella urval, etc. - liksom till integrering av nya källor. Utöver direkta intervjuer är det alltså tillåtet att t.ex. också använda sig av data hämtade ur register, när sådana finns.

2.6. Uppgiftsinsamlingen sker på årsbasis.

2.7. I förordningen fastställs målområden, som bestäms utifrån primära och sekundära variabler, för att möjliggöra att det årligen införs olika moduler för observation av nya företeelser.

2.8. Under programmets fyra första år kommer medlemsstaterna att tilldelas engångsanslag. Därefter kommer kommissionen att stå för två tredjedelar av insamlingskostnaderna.

3. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs förslag(2)

3.1. Såsom redan påpekats i tidigare yttranden förekommer det dock alltjämt för stora skillnader på nationell nivå vad gäller uppgiftsinsamlingen inom de enskilda insamlingssystemen, vilket försvårar jämförelsen och analysen av uppgifterna.

3.2. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ser det som en begränsning att den statistik som fastställs i förordningen endast beaktar den nationella dimensionen av fattigdom och socialt utanförskap. I förordningen sägs ingenting om insamling av data på regional eller lokal nivå. Detta är helt i strid med Europeiska unionens riktlinjer, framför allt vad gäller politiken för ekonomisk och social sammanhållning, som från och med 1992 utgör en av unionens tre pelare.

3.3. Vi kräver en precisering av länken till regionalpolitiken, särskilt med avseende på regioner som släpar efter i utvecklingen (mål 1), där arbetslösheten, fattigdomen och marginaliseringen har nått oroande nivåer.

3.4. En mer riktad analys borde för övrigt genomföras för de stora stadsområdena, i vars utkanter sådana fenomen är särskilt uppenbara. Landsbygdsområden med mer uttalade fattigdomsnivåer borde ägnas stor uppmärksamhet.

3.5. Man har heller inte tänkt sig uppgifter per kön, trots att ett flertal undersökningar utförda av internationella organisationer och av Europeiska kommissionen har visat att utslagning och fattigdom framför allt drabbar den kvinnliga befolkningen.

3.6. Vad gäller behovet av att skapa harmoniserade metoder och definitioner som möjliggör en verklig jämförelser av uppgifterna, vore det kanske på sin plats att fastställa tidsfrister och att här kräva ett konkret åtagande från medlemsstaternas sida, också i ekonomiskt avseende.

3.7. ESK anser att samarbetet mellan Eurostat, Europeiska kommissionen, de näringslivs- och samhällsorganisationer och de organisationer med stark förankring i en verklighet präglad av marginalisering och utslagning som är företrädda i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén är av avgörande betydelse för att instrumenten för analys och övervakning (som EU-SILC) skall kunna tillvaratas och utnyttjas på bästa sätt.

Bryssel den 24 april 2002.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) KOM(2000) 594 slutlig.

(2) Se även

- EESK:s yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen", EGT C 48, 21.2.2002, samt

- EESK:s yttrande "Sociala indikatorer" som är under utarbetande.