SV Europeiska unionens officiella tidning C 348/1

EUROPEISKA UNIONENS KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNING – BUDGETÅRET 2011

2012/C 348/01

INNEHÅLL

Not till den konsoliderade årsredovisningen

DEL I: Konsoliderad årsredovisning och förklarande noter

Balansräkning

Resultaträkning

Kassaflödesanalys

Förändringar i nettotillgångarna

Noter till årsredovisningen

DEL II: Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och förklarande noter

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten

Förklarande noter till de konsoliderade rapporterna om genomförandet av budgeten

NOT TILL DEN KONSOLIDERADE ÅRSREDOVISNINGEN

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2011 har utarbetats på grundval av de uppgifter som övriga institutioner och organ lämnat enligt artikel 129.2 i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget. Härmed intygas att redovisningen utformats i överensstämmelse med avdelning VII i budgetförordningen och de redovisningsprinciper, bestämmelser och metoder som anges i de förklarande noterna till årsredovisningen.

Räkenskapsförarna vid institutionerna och organen har intygat räkenskapernas tillförlitlighet och lämnat alla uppgifter SOM är nödvändiga för ATT utarbeta de räkenskaper som visar Europeiska unionens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Härmed intygas ATT jag med utgångspunkt i dessa uppgifter och de kontroller jag ansett befogade för att kunna godkänna Europeiska kommissionens räkenskaper har fått rimliga garantier för att de i allt väsentligt ger en rättvisande bild av Europeiska unionens ekonomiska situation.

(namnteckning)

Philippe TAVERNE Räkenskapsförare vid Europeiska kommissionen 18 juli 2012

DEL I

Konsoliderade årsredovisningar och förklarande noter (1)

INNEHÅLL

Balansräkning

Resultaträkning

Kassaflödesanalys

Förändringar i nettotillgångarna

Noter till årsredovisningarna:

1. Viktiga redovisningsprinciper

2. Noter till balansräkningen

3. Noter till resultaträkningen

4. Noter till kassaflödesanalysen

5. Eventualtillgångar och eventualförpliktelser samt övriga transaktioner

6. Finansiella korrigeringar och återkrav

7. EU:s upp- och utlåningsverksamhet

8. Hantering av finansiella risker

9. Redovisning av transaktioner med närstående

10. Händelser efter balansdagen

11. Räckvidd för konsolidering

BALANSRÄKNING

miljoner euro Not 31.12.2011 31.12.2010 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR: Immateriella anläggningstillgångar 2.1 149 108 Materiella anläggningstillgångar 2.2 5 071 4 813 Långfristiga investeringar: Placeringar redovisade enligt kapitalandelsmetoden 2.3 374 492 Finansiella anläggningstillgångar: Tillgångar som kan säljas 2.4 2 272 2 063 Finansiella anläggningstillgångar: Långfristiga lån 2.5 41 400 11 640 Långfristiga fordringar och återkrävbara medel 2.6 289 40 Långfristig förfinansiering 2.7 44 723 44 118 94 278 63 274 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR: Lager 2.8 94 91 Kortfristiga investeringar: Finansiella anläggningstillgångar: Tillgångar som kan säljas tillgångar 2.9 3 619 2 331 Kortfristiga fordringar och återkrävbara medel: Finansiella anläggningstillgångar: Kortfristiga lån 2.10 102 2 170 Övriga fordringar och återkrävbara medel 2.11 9 477 11 331 Kortfristig förfinansiering 2.12 11 007 10 078 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel 2.13 18 935 22 063 43 234 48 064 TOTALA TILLGÅNGAR 137 512 111 338 LÅNGFRISTIGA SKULDER: Pensioner och övriga ersättningar till anställda 2.14 (34 835) (37 172) Långfristiga avsättningar 2.15 (1 495) (1 317) Långfristiga finansiella skulder 2.16 (41 179) (11 445) Övriga långfristiga skulder 2.17 (2 059) (2 104) (79 568) (52 038) KORTFRISTIGA SKULDER: Kortfristiga avsättningar 2.18 (270) (214) Kortfristiga finansiella skulder 2.19 (51) (2 004) Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.20 (91 473) (84 529) (91 794) (86 747) TOTALA SKULDER (171 362) (138 785) TILLGÅNGAR NETTO (33 850) (27 447) Reserver 2.21 3 608 3 484 Fordringar på medlemsstaterna (2) 2.22 (37 458) (30 931) TILLGÅNGAR NETTO (33 850) (27 447)

RESULTATRÄKNING

miljoner euro Not 2011 2010 RÖRELSEINTÄKTER Egna medel och andra intäkter 3.1 124 677 122 328 Övriga rörelseintäkter 3.2 5 376 8 188 130 053 130 516 RÖRELSEKOSTNADER Administrationskostnader 3.3 (8 976) (8 614) Driftskostnader 3.4 (123 778) (103 764) (132 754) (112 378) (UNDERSKOTT)/ÖVERSKOTT FRÅN DEN OPERATIVA VERKSAMHETEN (2 701) 18 138 Finansiella intäkter 3.5 1 491 1 178 Kostnader för finansiella transaktioner 3.6 (1 355) (661) Förändringar i fråga om skulder för pensioner och övriga ersättningar till anställda 1 212 (1 003) Nettounderskott från andelar i gemensamma företag och intresseföretag 3.7 (436) (420) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (1 789) 17 232

KASSAFLÖDESANALYS

miljoner euro Not 2011 2010 Ekonomiskt resultat för året (1 789) 17 232 Kassaflöde från den löpande verksamheten 4.2 Amorteringar 33 28 Avskrivningar 361 358 (Ökning)/minskning av långfristiga lån (29 760) (876) (Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering (605) (2 574) (Ökning)/minskning av långfristiga fordringar och återkrävbara medel (249) 15 (Ökning)/minskning av varulager (3) (14) (Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering (929) (642) (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar och återkrävbara medel 3 922 (4 543) Ökning/(minskning) av långfristiga avsättningar 178 (152) Ökning/(minskning) av långfristiga finansiella skulder 29 734 886 Ökning/(minskning) av övriga långfristiga skulder (45) (74) Ökning/(minskning) av kortfristiga avsättningar 56 1 Ökning/(minskning) av kortfristiga finansiella skulder (1 953) 1 964 Ökning/(minskning) av skulder till leverantörer och stödmottagare 6 944 (9 355) Överskott från föregående budgetår som inte påverkar likvida medel (4 539) (2 254) Övriga intäktsposter som inte påverkar likvida medel (75) (149) Ökning/(minskning) av skulder i fråga om pensioner och ersättningar till anställda (2 337) (70) Kassaflöde från investeringsverksamhet 4.3 (Ökning)/minskning av immateriella och materiella anläggningstillgångar (693) (374) (Ökning)/minskning av långfristiga investeringar (91) (176) (Ökning)/minskning av kortfristiga investeringar (1 288) (540) KASSAFLÖDE NETTO (3 128) (1 309) Nettoökning/(minskning) av likvida medel och motsvarigheter till likvida medel (3 128) (1 309) Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets början 2.13 22 063 23 372 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel vid årets slut 2.13 18 935 22 063

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGARNA

miljoner euro Reserver (A) Fordringar på medlemsstaterna (B) Tillgångar netto =(A)+(B) Reserv för verkligt värde Övriga reserver Kumulerat överskott/(underskott) Ekonomiskt resultat för året UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2009 69 3 254 (52 488) 6 887 (42 278) Kontorörelser avseende garantifonden 273 (273) 0 Förändringar i verkligt värde (130) (130) Övrigt: 4 (21) (17) Fördelning av resultatet 2009 14 6 873 (6 887) 0 Budgetutfall 2009 som krediterats medlemsstaterna (2 254) (2 254) Ekonomiskt resultat för året 17 232 17 232 UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2010 (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447) Kontorörelser avseende garantifonden 165 (165) 0 Förändringar i verkligt värde (47) (47) Övrigt: 2 (30) (28) Fördelning av resultatet 2010 4 17 228 (17 232) 0 Budgetutfall 2010 som krediterats medlemsstaterna (4 539) (4 539) Ekonomiskt resultat för året (1 789) (1 789) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2011 (108) 3 716 (35 669) (1 789) (33 850)

NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGARNA

1. VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1 RÄTTSLIG GRUND OCH REDOVISNINGSREGLER

Europeiska unionens redovisning följer bestämmelserna i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni med budgetförordning för Europeiska unionens allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002) och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen.

I enlighet med artikel 133 i budgetförordningen har Europeiska unionen utarbetat sin årsredovisning med hjälp av bestämmelserna om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS). De redovisningsprinciper som kommissionens räkenskapsförare använt tillämpas på alla EU-institutioner och organ som omfattas av den konsoliderade redovisningen, så att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och principerna för att utarbeta årsredovisningar och konsolidering samordnas. Räkenskaperna förs per kalenderår och uttrycks i euro.

1.2 REDOVISNINGSPRINCIPER

En årsredovisning ska ge information om den finansiella ställningen, resultat och betalningsflöden. Informationen ska vara av ett sådant slag att den kan användas av ett stort antal aktörer. För EU som entitet inom den offentliga sektorn är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och visa att de medel den anförtrotts förvaltas på ett korrekt sätt. Föreliggande dokument har utarbetats med detta som ledstjärna.

De hänsynstaganden (eller redovisningsprinciper) som generellt ska följas vid utarbetandet av årsredovisningen finns fastställda i EU:s redovisningsregel 2 och är desamma som beskrivs i IPSAS 1, dvs. följande: rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, sammanslagningar, kvittning och jämförande information.

För att kunna utarbeta årsredovisningen i enlighet med ovannämnda bestämmelser och principer måste ledningen göra uppskattningar som påverkar de redovisade beloppen i vissa poster i balansräkningen och i resultaträkningen, samt uppgifterna om eventualtillgångar och eventualförpliktelser.

1.3 KONSOLIDERING

Räckvidd för konsolidering

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning omfattar alla väsentliga kontrollerade enheter (institutioner och organ), intresseföretag och gemensamma företag. Totalt rör det sig om 50 kontrollerade enheter, fem gemensamma företag och fyra intresseföretag. En fullständig företeckning över konsoliderade enheter finns i not 11.1. Jämfört med 2010 har konsolideringen utvidgats med ytterligare sju kontrollerade enheter (en institution och sex organ). Detta påverkar dock inte den konsoliderade årsredovisningen nämnvärt.

Kontrollerade enheter

Beslutet om huruvida en enhet ska ingå i konsolideringen eller ej beror på hur man definierar kontroll. Kontrollerade enheter är sådana enheter där Europeiska unionen, direkt eller indirekt, har ett bestämmande inflytande över ekonomin och ledningen och därmed kan dra nytta av deras verksamhet. Inflytandet måste kunna utövas utan dröjsmål. Kontrollerade enheter tas till fullo upp i konsolideringen. Konsolideringen inleds den första dagen då kontroll föreligger och upphör när någon sådan kontroll inte längre finns.

De tydligaste tecknen på att Europeiska unionen utövar kontroll är att enheten inrättats genom grundfördragen eller sekundärlagstiftningen, finansieras via den allmänna budgeten, att EU har rösträtt i styrelsen, att revision utförs av Europeiska revisionsrätten och ansvarsfrihet beviljas av Europaparlamentet. En bedömning av varje enhet måste förstås göras för att avgöra om ett eller alla av de ovannämnda kriterierna är tillräckligt för att anse att kontroll föreligger.

Enligt denna hållning anses EU utöva kontroll över alla EU:s institutioner (utom Europeiska centralbanken) och organ (utom sådana som inrättats inom ramen för den f.d. andra pelaren) och dessa ingår därför i konsolideringen. Även Europeiska kol- och stålgemenskapen under avveckling (EKSG) betraktas som en kontrollerad enhet.

Alla väsentliga transaktioner inom enheterna och mellan Europeiska unionens kontrollerade enheter har eliminerats. De orealiserade vinsterna och förlusterna på transaktioner inom och mellan enheterna är oväsentliga och har därför inte eliminerats.

Gemensamma företag

Ett gemensamt företag är ett avtalsförhållande mellan Europeiska unionen och en eller flera parter (de gemensamma ägarna) om att inleda en gemensamt kontrollerad ekonomisk verksamhet. Att verksamheten är gemensamt kontrollerad innebär att parterna avtalat om att gemensamt utöva det bestämmande inflytandet över den ekonomiska verksamheten.

Investeringar i gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas vid första redovisningstillfället upp till anskaffningsvärdet. Europeiska unionens andel av de gemensamma företagens resultat tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i EU:s reserver. Det gemensamma företaget bokförs på balansdagen i räkenskaperna till initialkostnaderna plus efterföljande förändringar (ytterligare bidrag, andelar i resultat och förändringar i reserven, av- och nedskrivningar samt utdelningar).

Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska unionen och de gemensamt kontrollerade företagen är oväsentliga och har därför inte eliminerats. De gemensamma företagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska unionen använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter.

Intresseföretag

Intresseföretagen är alla enheter där Europeiska unionen direkt eller indirekt har ett betydande inflytande, men ingen kontroll. Det förutsätts att Europeiska unionen får ett betydande inflytande vid direkt eller indirekt innehav av 20 % eller mer av rösterna.

Investeringar i intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden och tas upp till anskaffningsvärdet vid första redovisningstillfället. Europeiska unionens andel av intresseföretagens resultat tas upp i resultaträkningen, liksom andelen av förändringar i reserven tas upp i reserverna. Intresseföretaget bokförs på balansdagen i räkenskaperna till initialkostnaderna plus efterföljande förändringar (ytterligare bidrag, andelar i resultat och förändringar i reserven, av- och nedskrivningar samt utdelningar). Erhållna utdelningar från intresseföretaget minskar tillgångens redovisade värde. Orealiserade vinster och förluster på transaktioner mellan Europeiska unionen och intresseföretagen är oväsentliga och har därför eliminerats.

Intresseföretagens redovisningsprinciper kan skilja sig från dem som Europeiska unionen använder för liknande transaktioner och konteringshändelser under liknande omständigheter. När Europeiska unionen äger 20 % eller mer av en investeringsfond försöker EU inte utöva något betydande inflytande. Sådana fonder behandlas som finansiella instrument som kan säljas, och kapitalandelsmetoden tillämpas därför inte.

Enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna men vars medel förvaltas av kommissionen

De medel som kommissionen förvaltar för sjukförsäkringssystemet för EU:s anställda, Europeiska utvecklingsfonden och deltagargarantifonden omfattas inte av Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper eftersom EU inte utövar kontroll över dem – se not 11.2 för ytterligare uppgifter om de berörda beloppen.

1.4 GRUND FÖR UTARBETANDET

1.4.1 Valuta och omräkningsunderlag

Funktionell valuta och rapportvaluta

De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i euro, som är Europeiska unionens funktionella valuta och rapportvaluta.

Transaktioner och saldon

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen.

Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt de växelkurser som gäller den 31 december.

Omräkningskurs för euro

Valuta 31.12.2011 31.12.2010 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,7870 25,0610 DKK 7,4342 7,4535 EEK N/A 15,6466 GBP 0,8353 0,8607 HUF 314,5800 277,9500 LVL 0,6995 0,7094 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,4580 3,9750 RON 4,3233 4,2620 SEK 8,9120 8,9655 CHF 1,2156 1,2504 JPY 100,2000 108,6500 USD 1,2939 1,3362

Omräkningsdifferenser som beror på förändringar i det verkliga värdet av sådana monetära värdepapper som är utställda i utländsk valuta och som kan säljas, tas upp i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser för icke-monetära finansiella tillgångar och skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas i resultaträkningen. Omräkningsdifferenser avseende säljbara icke-monetära finansiella tillgångar tas upp i reserven till verkligt värde.

1.4.2 Användning av uppskattningar

Enligt allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till, skulder i form av ersättningar till anställda, avsättningar för oförutsedda utgifter, finansiella risker avseende lager och fordringar, upplupna intäkter och kostnader, eventualtillgångar och -skulder, samt nedskrivningar på immateriella och materiella anläggningstillgångar. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar. Ändringar i uppskattningarna bokförs under den period de blir kända.

1.5 BALANSRÄKNING

1.5.1 Immateriella anläggningstillgångar

Förvärvade licenser för programvara tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade av- och nedskrivningar. Avskrivningar görs linjärt under den beräknade nyttjandetiden. Internt utvecklade immateriella tillgångar redovisas som immateriella anläggningstillgångar när de relevanta kriterierna för EU:s redovisningsregler är uppfyllda. De redovisade kostnaderna inbegriper alla direkt hänförbara kostnader som krävs för att skapa, framställa och färdigställa tillgången för användning på det sätt företagsledningen avsett. Kostnader som hänför sig till forskningsverksamhet, utvecklingskostnader som inte får tas upp som immateriell anläggningstillgång och underhållskostnader redovisas som kostnader när de uppstår.

1.5.2 Materiella anläggningstillgångar

Alla materiella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade av- och nedskrivningsförluster. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet eller uppförandet av tillgången.

Efterföljande kostnader tas upp i tillgångens redovisade värde eller som en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge Europeiska unionen ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet och att man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den redovisningsperiod då de uppstod. Eftersom Europeiska unionen inte tar upp lån för att finansiera förvärv av materiella anläggningstillgångar förekommer inga lånekostnader för dessa förvärv.

Inga avskrivningar görs för mark eller konstverk eftersom dessa tillgångar anses ha en obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Avskrivningar av övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

Avskrivningstakt

Typ av tillgång Linjär avskrivning Byggnader 4 % Installationer, maskiner och utrustning 10 % till 25 % Inventarier 10 % till 25 % Fast inredning 10 % till 33 % Fordon 25 % Datorprogramvara 25 % Övriga materiella tillgångar 10 % till 33 %

Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med det redovisade värdet och tas upp i resultaträkningen.

Leasingavtal

Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet ligger hos Europeiska unionen tas upp som finansiell leasing. Finansiell leasing bokförs då avtalet ingås till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimi-leaseavgiften. Leaseavgiften fördelas mellan själva skulden och finansieringsavgifter, för att få en fast procentsats på det utestående saldot. Hyresavgifterna netto, efter avdrag av finansieringsavgifter, tas upp under övriga (lång- och kortfristiga) skulder. Räntedelen av finansieringskostnaderna tas upp i resultaträkningen under leasingperioden så att varje redovisningsperiod belastas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den under respektive period redovisade skulden. Tillgångar som innehas enligt finansiell leasing skrivs antingen av under tillgångens nyttjandeperiod eller leasingperioden, beroende på vilken av dem som är kortast.

Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som operationella leasingavtal. Betalningar för operationellt leasingavtal tas upp i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid.

1.5.3 Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga avskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. Tillgångar för vilka värdet behöver skrivas ner prövas så snart händelser eller förändringar i de yttre omständigheterna ger anledning att tro att det redovisade värdet eventuellt ej kan återvinnas. Ett nedskrivningsbehov är det belopp med vilket en tillgångs redovisade värde överstiger dess återvinningsvärde. Återvinningsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet.

Immateriella och materiella tillgångars restvärden och nyttjandeperiod ses över och justeras vid behov minst en gång om året. En tillgångs redovisade värde skrivs omedelbart ned till återvinningsvärdet om tillgångens redovisade värde överstiger beräknat återvinningsvärde. Om de skäl som tidigare motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusterna på motsvarande sätt.

1.5.4 Investeringar

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Kapitalkostnaderna justeras med hänsyn till EU:s andel av ökningar eller minskningar av det ursprungliga bokföringsvärdet på intresseföretagens och de gemensamma företagens nettotillgångar om skäl till nedskrivning föreligger och de skrivs vid behov ned till det lägsta återvinningsvärdet. Återvinningsvärdet bestäms på det sätt som beskrivs i 1.5.3. Om de skäl som motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusten med det bokförda värde som skulle ha varit aktuellt om ingen nedskrivning gjorts.

Investeringar i riskkapitalfonder

Klassificering och värdering

Investeringar i riskkapitalfonder behandlas som tillgångar som kan säljas (se 1.5.5) och ska därför redovisas till verkligt värde, medan vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet (även valutakursdifferenser) tas upp i reserven för verkligt värde.

Beräkning av verkligt värde

Värdet på investeringar i riskkapitalfonder anges post för post till det lägsta värdet av antingen kostnaden eller nettovärdet, då de inte har något börsnoterat marknadsvärde på en aktiv marknad. Orealiserade vinster från beräkningen av verkligt värde tas upp i reserven och för orealiserade förluster görs en bedömning av värdeminskningen för att avgöra om de ska tas upp som nedskrivningar av investeringar i resultaträkningen eller som förändringar av reserven för verkligt värde.

1.5.5 Finansiella tillgångar

Klassificering

Europeiska unionen klassificerar sina finansiella tillgångar i någon av följande kategorier: finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, lån och fordringar, investeringar som hålls till dess de förfaller och slutligen finansiella tillgångar som kan säljas. Hur finansiella instrument klassificeras bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen.

i) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen

En finansiell tillgång klassificeras i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av Europeiska unionen. Derivat förs också till denna kategori. Tillgångar i denna kategori klassificeras som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen.

ii) Utlåning och fordringar

Lånefordringar och fordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppstår när EU tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen.

iii) Investeringar som hålls till dess de förfaller

Investeringar som hålls till dess de förfaller är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som Europeiska unionen har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under budgetåret innehade Europeiska unionen inga investeringar i denna kategori.

iv) Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas utgörs av tillgångar som inte är derivat som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De klassificeras antingen som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på efter hur lång tid EU har för avsikt att avyttra dem. Investeringar i enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna och andra kapitalinvesteringar (t.ex. riskkapital) som inte redovisas med kapitalandelsmetoden klassificeras också som finansiella tillgångar som kan säljas.

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen, investeringar som hålls till förfall eller säljbara investeringar redovisas på affärsdagen – dvs. den dag Europeiska unionen köper eller säljer tillgången. Lån redovisas när likvida medel betalas ut till låntagarna. Finansiella instrument redovisas första gången med verkligt värde plus transaktionskostnader. Det gäller alla finansiella tillgångar som inte identifierats som värderade till verkligt värde via resultaträkningen. Finansiella tillgångar som tagits upp till verkligt värde via resultaträkningen redovisas första gången till verkligt värde och transaktionskostnaderna kostnadsförs i resultaträkningen.

Det verkliga värdet av en finansiell tillgång vid anskaffningstillfället är vanligen transaktionspriset (det verkliga värdet av vad som erhållits). Däremot uppskattas värdet på ett räntefritt långfristigt lån eller ett lån som beviljas med en ränta som ligger under marknadsräntan som nuvärdet av alla framtida kontantbetalningar diskonterade till rådande marknadsränta för ett likartat instrument med en likartad kreditvärdering.

Utlåning av upplånade medel värderas till sitt nominella värde, vilket anses utgöra lånets verkliga värde. Skälet är följande:

— “Marknadsförhållandena” för EU:s utlåning är mycket speciella och skiljer sig från kapitalmarknaden som används för emittering av kommersiella obligationer och statsobligationer. Eftersom långivarna på dessa marknader har möjlighet att välja alternativa investeringar uppdateras dessa till marknadspris. I EU ges dock inte denna möjlighet till alternativa investeringar, eftersom EU inte får investera pengar på kapitalmarknaderna. EU lånar endast upp medel för utlåning till samma ränta. Det innebär att EU inte har tillgång till någon alternativ utlåning eller några investeringsalternativ för de upplånade beloppen. Det finns inga alternativkostnader och därför inget underlag för jämförelser med marknadsräntorna. Faktum är att EU:s utlåningstransaktion i sig själv representerar marknaden. Eftersom alternativkostnaden inte är tillämplig ger marknadspriset ingen rättvisande bild av EU:s lånetransaktioner. Det är därför inte lämpligt att fastställa det verkliga värdet på EU:s utlåning vad gäller kommersiella obligationer eller statsobligationer.

— Eftersom det inte finns någon aktiv marknad eller liknande transaktioner för att göra jämförelser, är den ränta som Europeiska unionen ska använda för att ange det verkliga värdet på sina utlåningstransaktioner via Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen, för betalningsbalansstöd och liknande lån, den som debiteras.

— För dessa lån kompenseras upp- och utlåningen eftersom dessa är så kallade back-to-back-lån. Den effektiva räntan för utlåningen motsvarar därför den effektiva räntan för därmed sammanhängande upplåning. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella instrument tas bort ur balansräkningen när rätten till ingående kassaflöden från investeringen har upphört eller överlåtits och Europeiska unionen överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet.

Efterföljande värdering

i) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde via resultaträkningen redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på förändringar i det verkliga värdet av finansiella instrument värderade till verkligt värde via resultaträkningen tas upp i resultaträkningen för den period då de uppkom.

ii) Utlåning och fordringar samt kategorin investeringar som hålles till förfall och redovisas till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden. Vid utlåning av upplånade medel tillämpas samma effektiva ränta både på in- och utlåningen eftersom det rör sig om så kallade back-to-back-lån och skillnaderna mellan ut- och upplåningsvillkoren och beloppen är oväsentliga. EU:s transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

iii) Investeringar som hålls till förfall – EU har för närvarande inga investeringar som hålls till förfall.

iv) Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet på tillgångar som kan säljas redovisas i reserven för verkligt värde. När tillgångar som kan säljas antingen avyttras eller skrivs ned ska justeringarna av det kumulerade verkliga värdet som tidigare förts upp i reserven för verkligt värde istället tas upp i resultaträkningen. Ränta på finansiella tillgångar som kan säljas som har framräknats enligt effektivräntemetoden tas upp i resultaträkningen. Utdelning på säljbara egetkapitalinstrument tas upp när EU:s rätt till utdelning är fastställd. Det verkliga värdet av investeringar med ett noterat marknadspris på aktiva marknader bygger på den aktuella köpkursen. Om marknaden för en finansiell tillgång inte är aktiv (eller om det gäller icke börsnoterade värdepapper) beräknar Europeiska unionen det verkliga värdet genom en värderingsmetod. Metoderna omfattar bland annat analys av transaktioner mellan oberoende parter på senare tid, andra liknande instrument, analys av diskonterade kassaflöden, optionsvärderingsmodeller och andra värderingsmetoder som vanligen används av marknadsaktörerna. När det verkliga värdet av innehav i egetkapitalinstrument utan noterat marknadspris på en aktiv marknad inte kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, tas investeringarna upp till anskaffningsvärde efter avdrag för nedskrivning.

Nedskrivning av finansiella tillgångar

Europeiska unionen ska per varje balansdag bedöma huruvida det finns objektiva belägg för att en finansiell tillgång eller en grupp av finansiella tillgångar bör skrivas ner. En finansiell tillgång har ett nedskrivningsbehov och skrivs ned endast om det finns objektiva belägg för en nedskrivning till följd av en eller flera händelser som inträffat efter det att tillgången redovisades första gången (en ”förlusthändelse”) och att denna händelse (eller händelser) kommer att påverka den finansiella tillgångens uppskattade framtida kassaflöden på ett sätt som kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt.

a) Tillgångar bokförda till upplupet anskaffningsvärde

Om det finns objektiva belägg som visar att det uppkommit ett nedskrivningsbehov för utlåning och fordringar eller investeringar som hålles till förfall som redovisas till upplupet anskaffningsvärde, beräknas nedskrivningen som skillnaden mellan tillgångens redovisade värde och nuvärdet av uppskattade framtida kassaflöden (exklusive framtida kreditförluster som inte har inträffat) diskonterade till den finansiella tillgångens ursprungliga effektiva ränta. Tillgångens redovisade värde skrivs ned och förlusten tas upp i resultaträkningen. Om ett lån eller en investering som hålls till förfall har rörlig ränta är diskonteringsfaktorn för beräkning av värdeminskningen den löpande effektiva ränta som anges i avtalet. Beräkningen av nuvärdet för de uppskattade framtida kassaflödena för en finansiell tillgång som används som säkerhet speglar de kassaflöden som skulle bli följden vid legalt ianspråktagande av tillgången minus kostnader för att anskaffa och sälja säkerheten, oavsett om legalt ianspråktagande av tillgången är sannolikt eller ej. Om värdeminskningen senare sjunker och detta objektivt kan kopplas till en händelse som inträffade efter nedskrivningen, återförs nedskrivningen i resultaträkningen.

b) Tillgångar bokförda till verkligt värde

För att avgöra om säkerheter ska skrivas ner när det gäller säljbara kapitalinvesteringar tar man hänsyn till om det verkliga värdet av säkerheten sjunkit väsentligt under anskaffningskostnaden eller sjunker permanent (under lång tid). Om så är fallet för finansiella tillgångar som kan säljas dras den kumulerade förlusten av från reserverna och tas istället upp i resultaträkningen. Den kumulerade förlusten beräknas på skillnaden mellan anskaffningskostnaden och det aktuella verkliga värdet, med avdrag för tidigare nedskrivningar av den finansiella tillgången i resultaträkningen. Värdeminskningar av egetkapitalinstrument som tagits upp i resultaträkningen återförs inte via resultaträkningen. Om det verkliga värdet på ett skuldinstrument som klassificeras som en säljbar finansiell tillgång senare ökar, och ökningen objektivt kan hänföras till en händelse som inträffade efter det att nedskrivningen redovisades i resultaträkningen, ska nedskrivningen återföras och det återförda beloppet redovisas i resultaträkningen.

1.5.6 Lager

Lager värderas till anskaffningsvärdet eller nettoförsäljningsvärdet, beroende på vilket som är lägst. Anskaffningsvärdet bygger på först-in-först-ut-principen. Kostnader för färdiga varor och pågående arbete omfattar kostnader för råvaror, direkta arbetskostnader, övriga direkta kostnader och därmed sammanhängande produktionsomkostnader (vid normalkapacitet). Nettoförsäljningsvärde är det uppskattade försäljningspriset i den löpande verksamheten efter avdrag för kostnader för färdigställande och försäljningskostnader. Lager som hålls för kostnadsfri distribution eller distribution med nominellt påslag värderas till det lägre av anskaffningsvärde eller beräknat återanskaffningsvärde. Det beräknade återanskaffningsvärdet motsvarar den kostnad Europeiska unionen skulle ådra sig för att förvärva tillgången på balansdagen.

1.5.7 Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som avtalet anger. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter ska förfinansieringen återbetalas till Europeiska unionen. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som ska återkrävas. Beloppet tas upp som en kostnad.

Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalades ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar.

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteinkomsten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut och inkluderas i balansräkningen.

1.5.8 Fordringar

Fordringar tas upp till ursprungligt belopp efter nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att Europeiska unionen inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens redovisade värde och återvinningsvärdet. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. En allmän nedskrivning av utestående fordringar, baserad på tidigare erfarenheter, görs också för utestående betalningskrav för vilka särskild nedskrivning inte redan har gjorts. Se not 1.5.14 nedan angående behandlingen av upplupna intäkter vid årsskiftet.

1.5.9 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel

Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel är finansiella instrument som tas upp under omsättningstillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader.

1.5.10 Ersättningar till anställda

Pensionsförpliktelser

Europeiska unionen erbjuder förmånsbestämda pensionsplaner. En tredjedel av de beräknade pensionskostnaderna finansieras via avdrag på de anställdas löner, men inga övriga avsättningar görs förrän skulden realiseras. Skulden i balansräkningen avseende förmånsbestämda pensionsplaner tas upp till nuvärdet av den förmånsbestämda förpliktelsen på balansdagen. Den förmånsbestämda förpliktelsen beräknas av aktuarier enligt den så kallade projected unit credit-metoden. Nuvärdet på den förmånsbestämda förpliktelsen räknas fram genom diskontering av beräknade framtida utbetalningar utifrån räntan på statsobligationer som är utställda i samma valuta som den i vilken pensionsförmånen kommer att betalas ut, och som har ungefär samma löptid som pensionsskulden.

Aktuariella vinster och förluster efter justeringar och förändringar av de aktuariella antagandena förs omedelbart in i resultaträkningen. Kostnader avseende tjänstgöring under tidigare perioder tas omedelbart upp på tillgångssidan, om inte förändringar i pensionsplanen bara får göras på villkor att den anställda kvarstår i tjänst under viss tid (intjänandeperioden). I så fall avskrivs kostnaderna för tjänstgöring under tidigare perioder linjärt under intjänandeperioden.

Sjukförsäkringsförmåner efter avslutad tjänst

Europeiska unionen erbjuder sina anställda sjukförsäkringsförmåner genom att ersätta deras sjukvårdskostnader. En särskild fond har inrättats för den löpande administrationen. Såväl anställda i aktiv tjänst, pensionärer, änkor och änklingar som övriga förmånstagare kan få ersättning från systemet. Ersättningar till personer som inte är i aktiv tjänst (pensionärer, efterlevande m.fl.) tas upp som sjukförsäkringsersättningar efter avslutad tjänst. Förmånernas karaktär kräver en aktuariell beräkning. Posten på skuldsidan i balansräkningen har räknats fram på ungefär samma sätt som posten för pensionsförpliktelserna (se ovan).

1.5.11 Avsättningar

Avsättningar tas upp när Europeiska unionen har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida rörelseförluster. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på balansdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. Där avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

1.5.12 Finansiella skulder

Finansiella skulder tas upp som finansiella skulder till verkligt värde via resultaträkningen eller som finansiella skulder till upplupet anskaffningsvärde (upptagna lån). Upptagna lån består av lån från kreditinstitut och förpliktelser för vilka skuldebrev utfärdats. Upptagna lån redovisas initialt till verkligt värde, baserat på det utbetalda beloppet (det verkliga värdet av vad som erhållits) netto – dvs. utan beaktande av transaktionskostnaderna, och detta värde bokförs sedan med upplupet anskaffningsvärde med användning av effektivräntemetoden. Alla skillnader mellan det utbetalda nettobeloppet, med avdrag för transaktionskostnader, och inlösenvärdet redovisas i resultaträkningen under lånets löptid enligt effektivräntemetoden.

De klassificeras som långfristiga skulder, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen. Av väsentlighetsskäl får effektivräntemetoden inte användas på det upptagna och det beviljade lånet när unionen beviljar lån ur upplånade medel. Europeiska unionens transaktionskostnader som belastar den slutliga låntagaren tas upp direkt i resultaträkningen.

Finansiella skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen innefattar derivat när dessas värde är negativt. De behandlas redovisningsmässigt på samma sätt som finansiella tillgångar som värderas till verkligt värde via resultaträkningen, se not 1.5.5.

1.5.13 Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av EU:s skulder avser inte inköp av varor eller tjänster, utan ersättningsanspråk från mottagare av stöd eller annan EU-finansiering. De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningsanspråket gäller när det mottagits. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av Europeiska unionen.

1.5.14 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Enligt Europeiska unionens redovisningsregler ska transaktioner och andra händelser tas upp i redovisningen för den period som de hänför sig till. Vid budgetårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till under perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.

Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i årsredovisningen vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av EU och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag).

Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

1.6 RESULTATRÄKNING

1.6.1 Intäkter

Intäkter som inte är kopplade till utbyte av varor och tjänster

EU:s intäkter faller huvudsakligen inom denna kategori, som främst omfattar direkt och indirekt beskattning och egna medel. Utöver skatter kan även andra typer av inbetalningar göras till Europeiska unionen, t.ex. tullar, böter och donationer.

Egna medel från BNI och mervärdesskatt

Intäkter redovisas för den period när Europeiska kommissionen sänder ut en begäran till medlemsstaterna om inbetalning av egna medel. De värderas till det belopp som betalningsanmodan avser. Eftersom egna medel från mervärdesskatt och BNI bygger på beräkningar av uppgifterna för budgetåret kan de fluktuera efter omständigheterna fram till dess att medlemsstaternas slutliga uppgifter är tillgängliga. Effekterna av att beräkningarna förändrats tas med i beräkningen av nettoöverskott eller -underskott under den period då förändringarna skedde.

Traditionella egna medel

Fordringar och därmed sammanhängande intäkter redovisas när medlemsstaterna lämnar in sina månatliga A-räkenskaper (inklusive uppgifter om uppburna tullar och ostridiga utestående belopp för vilka säkerhet ställts). På balansdagen beräknas vilka intäkter medlemsstaterna haft under perioden men ännu inte ställt till Europeiska kommissionens förfogande. Dessa tas upp som upplupna intäkter. Medlemsstaterna lämnar B-räkenskaper kvartalsvis (som även omfattar utestående tullbelopp för vilka ingen säkerhet ställts, samt belopp för vilka säkerhet ställts men som bestrids av gäldenären). Dessa tas upp som intäkter minus uppbördskostnader (25 %). Dessutom skrivs värdet i resultaträkningen ner med det belopp som man inte beräknar kommer att kunna uppbäras.

Böter

Intäkter från utdömda böter redovisas när EU:s beslut om att utdöma böter har fattats och vederbörligen delgivits den eller de som beslutet riktar sig till. Om företagets solvens kan ifrågasättas skrivs värdet på fordran ner. Efter beslutet att utdöma böter kan gäldenären inom två månader efter delgivningen antingen

— acceptera beslutet och följaktligen inom fastställd tid betala bötesbeloppet, vilket då definitivt inkasseras av EU,

— eller invända mot beslutet och överklaga till Europeiska unionens domstol.

Även vid överklagande måste det huvudsakliga bötesbeloppet betalas inom den fastställda tremånadersfristen, eftersom ett överklagande inte ger uppskov med verkställigheten (artikel 278 i EU-fördraget). Under vissa omständigheter och efter överenskommelse med kommissionens räkenskapsförare kan gäldenären istället få lämna en bankgaranti för beloppet.

Om företaget överklagar beslutet och redan preliminärt betalat in bötesbeloppet, förs detta upp som en eventualförpliktelse. Men eftersom ett överklagande av EU:s beslut inte hindrar verkställighet används de mottagna beloppen till att reglera fordran. Om en banksäkerhet ställs i stället för en inbetalning, står böterna kvar som en fordran. Om det finns en risk att tribunalen inte dömer till förmån för EU görs en avsättning för denna risk (om böterna redan betalats in provisoriskt). Om en bankgaranti istället ställts ut görs en nedskrivning av den utestående fordran på lämpligt sätt. Ackumulerad ränta till Europeiska kommissionen för bankkonton där gjorda inbetalningar deponerats tas upp som intäkter, och eventualförpliktelsen ökas med motsvarande belopp.

Intäkter från bytestransaktioner

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster redovisas i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på balansdagen.

Ränteintäkter och -kostnader

Ränteintäkter och -kostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Det är en metod för att beräkna det upplupna anskaffningsvärdet av en finansiell tillgång eller finansiell skuld och fördela ränteintäkter eller räntekostnader över den relevanta perioden. Vid beräkning av den effektiva räntan ska Europeiska unionen vid beräkningen av kassaflöden beakta samtliga avtalsvillkor för det finansiella instrumentet (exempelvis bestämmelser om förskottsbetalningar) men inte framtida kreditförluster. Beräkningen innefattar alla avgifter som erlagts eller erhållits av avtalsparterna, som är en del av effektivräntan, transaktionskostnader och alla andra överkurser och underkurser.

När en finansiell tillgång eller grupp av likartade finansiella tillgångar har skrivits ned till följd av en värdeminskning, redovisas ränteintäkten genom att använda den räntesats som använts för att diskontera de framtida kassflödena i syfte att värdera nedskrivningen.

Intäkter från utdelning

Intäkter från utdelning bokförs när rätten till utdelning fastställts.

1.6.2 Kostnader

Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av Europeiska unionen. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Kostnader för annat än inköp är speciella för EU och står för huvuddelen av utgifterna. De består av överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till att den inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, tjänsteföreskrifterna eller andra bestämmelser) och förutsatt att den godkänts i avtal, eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.7 EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.7.1 Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska unionens kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt.

1.7.2 Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell förpliktelse som uppkommit på grund av tidigare händelser och som kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom Europeiska unionens kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

2.1 IMMATERIELLA TILLGÅNGAR

miljoner euro Belopp Redovisat bruttovärde per den 31 december 2010 236 Tillägg 80 Avyttringar (13) Övriga förändringar (2) Redovisat bruttovärde per den 31 december 2011 301 Ackumulerad av- och nedskrivning per den 31 december 2010 (128) Avgifter för ackumulerad av- och nedskrivning under året (33) Avyttringar 8 Övriga förändringar 1 Ackumulerade av- och nedskrivningar per den 31 december 2011 (152) Redovisat nettovärde per den 31 december 2011 149 Redovisat nettovärde per den 31 december 2010 108

Beloppen avser huvudsakligen programvara.

2.2 MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Bland tillgångar under uppförande per den 31 december 2011 ingår tillgångar till värde av 219 miljoner euro som avser projektet Galileo, EU:s globala satellitnavigeringssystem, som håller på att byggs med bistånd av Europeiska rymdorganisationen (ESA). När systemet är fullbordat kommer det att innefatta 30 satelliter, 2 kontrollcentraler och 16 markstationer. Beloppet i balansräkningen återspeglar kostnader som kommissionen ådragit sig för detta projekt sedan den 22 oktober 2011, den dag då systemets första två satelliter sköts upp i omloppsbana. Före detta datum ansåg kommissionen, såsom förklarats i tidigare årsräkenskaper, att projektet befann sig i sin forskningsfas, varför alla kostnader, i enlighet med EU:s redovisningsregler, blev kostnadsförda. Sedan inledningen av projektet och fram till utgången av innevarande budgetplan är EU:s planerade kostnad 3 788 miljoner euro för den fas som avser validering i omloppsbana samt första delen av den fas som innebär fullständig operativ kapacitet. För nästa budgetplan planeras ytterligare 5 500 miljoner euro för att fullständigt installera systemet, utnyttja det, leverera Galileotjänster fram till 2020 samt förbereda konstellationens nästa generation, vilket helt kommer att finansieras via EU:s budget. Ett belopp på 268 miljoner euro har redovisats som forskningsutgifter under perioden.

Nästa två satelliter kommer att skjutas upp under hösten 2012 och efter slutförd testningen av dem avslutas den fas av projektet som avser valideringen i omloppsbana (IOV). Denna fas finansierades gemensamt av EU och ESA, och i enlighet med bidragsavtalet mellan de båda parterna ska ESA officiellt överföra konstruerade tillgångar till EU. Denna rättsliga överföring kräver godkännande från ESA-rådet, eftersom alla utom två ESA-medlemsstater (Norge och Schweiz) också är medlemmar i EU. Kommissionen har för närvarande ingen anledning att tro att någon av EAS:s medlemmar skulle blockera en sådan överföring.

miljoner euro Mark och byggnader Anläggningar och utrustning Inventarier och fordon Datorprogramvara Övriga materiella tillgångar Finansiell leasing Tillgångar under uppförande TOTALT Redovisat bruttovärde för tidigare årsslut 4 027 492 226 483 214 2 663 335 8 440 Tillägg 89 37 19 112 22 28 335 642 Avyttringar 0 (11) (19) (44) (12) (6) 0 (92) Överföringar mellan tillgångskategorier 22 1 0 4 0 (2) (24) 1 Övriga förändringar (20) 9 3 2 4 2 (1) (1) Redovisat bruttovärde vid årets slut 4 118 528 229 557 228 2 685 645 8 990 Ackumulerade avskrivningar vid utgången av föregående budgetår (1 868) (382) (167) (378) (124) (708) (3 627) Avskrivningskostnad under året (132) (47) (14) (63) (22) (95) (373) Återförd avskrivning 1 0 0 4 0 7 12 Avyttringar 0 11 16 44 11 0 82 Överföringar mellan tillgångskategorier 0 0 0 (2) 0 1 (1) Övriga förändringar 0 (7) (1) (1) (2) (1) (12) Ackumulerade avskrivningar vid utgången av föregående budgetår (1 999) (425) (166) (396) (137) (796) (3 919) Redovisat nettovärde per den 31 december 2011 2 119 103 63 161 91 1 889 645 5 071 Redovisat nettovärde per den 31 december 2010 2 159 110 59 105 90 1 955 335 4 813

Utestående avgifter för finansiell leasing och liknande fordringar tas upp som lång- eller kortfristiga skulder i balansräkningen (se noterna 2.17 och 2.20.1). De fördelas som följer:

FINANSIELL LEASING

miljoner euro Benämning Kumulerade avgifter (A) Framtida belopp som ska betalas Totalt värde A + B Påföljande kostnader för tillgångar (C) Tillgångarnas värde A + B + C Avskrivningar (E) Redovisat netto-värde = A + B + C + E < 1 år > 1 år > 5 år Sammanlagd skuld (B) Mark och byggnader 931 59 280 1 315 1 654 2 585 62 2 647 (771) 1 876 Övriga materiella tillgångar 23 7 7 1 15 38 0 38 (25) 13 Totalt per den 31.12.2011 954 66 287 1 316 1 669 2 623 62 2 685 (796) 1 889 Totalt per den 31.12.2010 865 65 282 1 390 1 737 2 602 61 2 663 (708) 1 955

2.3 PLACERINGAR REDOVISADE ENLIGT KAPITALANDELSMETODEN

miljoner euro Not 31.12.2011 31.12.2010 Andelar i gemensamma företag 2.3.1 62 138 Andelar i intresseföretag 2.3.2 312 354 Totala investeringar 374 492

2.3.1 Andelar i gemensamma företag

miljoner euro Gemensamma företaget Galileo Sesar Iter IMI Gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas Totalt Belopp per den 31.12.2010 0 11 12 78 37 138 Bidrag 0 18 92 19 59 188 Andel i nettoresultat 0 (29) (104) (72) (59) (264) Belopp per den 31.12.2011 0 0 0 25 37 62

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Följande redovisade värden avser EU:s andelar (procentandelar) i gemensamma företag:

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Anläggningstillgångar 211 176 Omsättningstillgångar 123 165 Långfristiga skulder 0 0 Kortfristiga skulder (314) (208) Intäkter 8 7 Kostnader (379) (247)

Det gemensamma företaget Galileo under avveckling

Det gemensamma företaget Galileo började avvecklas i slutet av 2006 och processen pågår fortfarande. Eftersom företaget inte var verksamt och fortfarande höll på att avvecklas 2011, uppstod inte några intäkter eller kostnader.

Det gemensamma företaget Sesar

Syftet med detta gemensamma företag är att medverka till moderniseringen av den europeiska flygledningstjänsten och till ett snabbt genomförande av generalplanen för flygledningstjänst genom att samordna och koncentrera allt forsknings- och utvecklingsarbete i EU. Den 31 december 2011 innehade kommissionen 59,37 % av andelarna i Sesar. Det sammanlagda (vägledande) bidraget från kommissionen till Sesar (2007–2013) planeras bli 700 miljoner euro. Den ej redovisade andelen av förlusterna för perioden, och även kumulerat, uppgår till 102 miljoner euro.

Internationell fusionsenergiorganisation för gemensamt genomförande av Iterprojektet (Iter)

Deltagarna i Iter är EU, Kina, Indien, Ryssland, Korea, Japan och USA. Iter inrättades för att uträtta följande: handha Iteranläggningarna, uppmuntra nyttjandet av Iteranläggningarna, främja allmänhetens kunskap om och acceptans för fusionsenergi och att vidta eventuella övriga åtgärder som krävs för att uppnå dessa mål. EU:s (Euratoms) bidrag till Iter International ges via byrån för fusionsenergi och omfattar även bidrag från medlemsstaterna och Schweiz. Det sammanlagda bidraget anses rättsligt som ett Euratombidrag till Iter och varken medlemsstaterna eller Schweiz har några ägarintressen i Iter. Eftersom det rättsligt är EU som innehar andelar i det gemensamma företaget Iter International måste EU ta upp detta i sina räkenskaper. Per den 31 december 2011 innehade kommissionen 47 % av andelarna i Iter. Det sammanlagda (vägledande) bidraget från Euratom till Iter (2007–2041) planeras bli 7 649 miljoner euro. Den ej redovisade andelen av förlusterna för perioden, och även kumulerat, uppgår till 4 miljoner euro.

Gemensamma teknikinitiativ

Offentlig-privata partnerskap i form av gemensamma teknikinitiativ som inrättades som den typ av gemensamma företag som avses i artikel 171 i fördraget har inrättats för att genomföra Lissabonstrategins mål avseende tillväxt och sysselsättning. IMI och FCH ingår under denna rubrik, medan tre andra (Artemis, Clean Sky och Eniac), även om de rättsligt ur bokföringsmässigt perspektiv definieras som gemensamma företag, måste anses vara intresseföretag (och omfattas därmed av not 2.3.2), eftersom kommissionen har ett väsentligt inflytande, inte gemensam kontroll över dem.

Det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel (IMI)

Det gemensamma företaget IMI stöder farmaceutisk grundforskning (forskning och utveckling på ett stadium före saluföring) i medlemsstaterna och de associerade länderna. Initiativet syftar till att öka forskningsinvesteringarna i den biofarmaceutiska sektorn och främja de små och medelstora företagens deltagande i verksamheten. Den 31 december 2011 innehade kommissionen 96,51 % av andelarna i IMI. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 1 miljard euro fram till den 31 december 2017.

Det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas (FCH)

Syftet med det gemensamma företaget FCH är att kombinera resurser från den offentliga och den privata sektorn för att stärka forskningsverksamheten i avsikt att öka de europeiska forskningsinsatsernas övergripande effektivitet och påskynda utveckling och tillämpning av bränslecell- och vätgasteknik. Den 31 december 2011 innehade kommissionen 89,32 % av andelarna i FCH. Det högsta vägledande bidraget från EU ska uppgå till 470 miljoner euro fram till den 31 december 2017.

2.3.2 Andelar i intresseföretag

miljoner euro EIF Artemis Clean Sky Eniac Totalt Belopp per den 31.12.2010 305 14 14 21 354 Bidrag 0 11 117 14 142 Andel i nettovinst / (nettoförlust) (3) (25) (131) (15) (174) Andra förändringar i aktiekapital (10) 0 0 0 (10) Belopp per den 31.12.2011 292 0 0 20 312

Andelar i intresseföretag och gemensamma företag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. Följande redovisade värden avser EU:s andelar i intresseföretag:

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Tillgångar 460 447 Skulder (162) (93) Intäkter 28 25 Överskott/(underskott) (167) (180)

Europeiska investeringsfonden (EIF)

Europeiska investeringsfonden (EIF) är EU:s finansiella institution specialiserad på riskkapital och garantier till små och medelstora företag. Kommissionen har betalat in 20 %, och den återstående icke inlösta delen uppgick till 720 miljoner euro.

miljoner euro EIF Totalt kapital i EIF Kommissionens andel Totalt aktiekapital 3 000 900 Inbetald del (600) (180) Obetald del 2 400 720

Det gemensamma företaget Artemis

Artemis skapades för att genomföra ett gemensamt teknikinitiativ tillsammans med den privata sektorn avseende inbyggda datasystem. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 420 miljoner euro. Den ej redovisade andelen av förlusterna för perioden, och även kumulerat, uppgår till 3 miljoner euro.

Det gemensamma företaget Clean Sky

Syftet med Clean Sky är att påskynda utvecklingen, utvärderingen och demonstrationen av miljövänlig teknik för lufttransporter inom EU och i synnerhet att skapa ett innovativt system för lufttransporter som ska minska lufttransportsektorns miljöpåverkan. Det högsta vägledande bidraget från kommissionen ska uppgå till 800 miljoner euro. Den ej redovisade andelen av förlusterna för perioden, och även kumulerat, uppgår till 5 miljoner euro.

Det gemensamma företaget Eniac

Syftet med Eniac är att upprätta en gemensam forskningsagenda på området nanoelektronik för att fastställa forskningsprioriteringar för utveckling och antagande av nyckelkompetens på området. Det gemensamma företaget Artemis bör uppnå sina mål genom att lägga samman resurser från den offentliga och privata sektorn för att stödja FoU-verksamhet i form av projekt. EU:s totala åtagande ska uppgå till 450 miljoner euro. Den 31 december 2011 innehade kommissionen 96,77 % av andelarna i Eniac.

2.4 FINANSIELLA TILLGÅNGAR: TILLGÅNGAR SOM KAN SÄLJAS

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Garantifonden 1 475 1 346 Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling 188 188 Riskkapitaltransaktioner 134 137 ETF start 234 199 Europeiska fonden för sydöstra Europa 111 102 Fonden för grön tillväxt (Green for Growth Fund) 69 20 Globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi 38 56 Instrument för mikrokrediter – Progress 18 14 Övriga investeringar 5 1 Totalt 2 272 2 063

2.4.1 Garantifonden

Garantifondens nettotillgångar (3)

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Tillgångar som kan säljas 1 174 1 154 Likvida medel och motsvarigheter till likvida medel 302 193 Totala tillgångar 1 476 1 347 Summa skulder (1) (1) Tillgångar netto 1 475 1 346

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland täcker lån för vilka EU ställer säkerhet med anledning av rådets beslut, i synnerhet Europeiska investeringsbankens utlåning till länder utanför EU, lån som avser makroekonomiskt bistånd samt Euratomlån till länder utanför EU. Fonden är ett långfristigt instrument som täcker eventuella försummade lån för vilka EU ställt en säkerhet och kan därför ses som en långfristig investering. Detta styrks av det faktum att nära 83 % av de tillgångar som kan säljas har en löptid på mellan 1 och 10 år. Fonden finansieras genom betalningar från EU:s allmänna budget motsvarande 9 % av transaktionsbeloppet, genom ränteintäkter från investeringar av fondens disponibla medel samt återkrävda belopp från försumliga gäldenärer i fall där fondens garanti tagits i anspråk. Eventuella överskott ska återbetalas som inkomst till EU:s budget.

EU ska upprätthålla en garantireserv för att täcka lån till tredjeland. Denna reserv är avsedd att fylla på garantifonden om det skulle utlösas garantier som överstiger fondens disponibla medel, så att de överskjutande beloppen kan finansieras genom budgeten. Denna reserv motsvarar målbeloppet 9 % av de utestående lånen vid årets slut.

2.4.2 Övriga långfristiga tillgångar som kan säljas

Dess utgörs av investeringar och andelar som förvärvats för att hjälpa stödmottagare att utveckla sin verksamhet.

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)

Eftersom EBRD inte är börsnoterad, och med hänsyn till de avtalsmässiga begränsningarna i EBRD:s bolagsordning som bland annat reglerar försäljning av andelar där priset är begränsat till inköpspriset och bara tillåten för befintliga aktieägare, är kommissionens innehav i EBRD värderat till kostnad minus eventuella nedskrivningar.

miljoner euro EBRD Totalt kapital i EBRD Kommissionens andel Totalt aktiekapital 28 380 900 Inbetald del (6 199) (188) Obetald del 22 181 712

Med riskkapitaltransaktioner avses belopp som beviljas finansiella mellanhänder för att finansiera investeringar i eget kapital. De förvaltas av Europeiska investeringsbanken och finansieras inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken.

ETF start avser programmet för tillväxt och sysselsättning, programmet för stöd till små och medelstora företag genom förbättrad tillgång till finansiering (MAP-programmet), ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och pilotprojektet för tekniköverföring, som förvaltas av Europeiska investeringsfonden och som investerar i särskilda riskkapitalfonder. I slutet av året hade åtaganden på ytterligare 126 miljoner euro avsedda för ETF-start och finansieringsinstrumentet för små och medelstora företag ingåtts, men ännu inte nyttjats av övriga parter.

Europeiska fonden för sydöstra Europa, ett investeringsbolag av SICAV-typ, ingår också under denna rubrik. Fondens övergripande mål är att främja den ekonomiska utvecklingen och välståndet i sydöstra Europa genom hållbar tillgång till ytterligare kapital via lokala finansiella förmedlare.

Det övergripande syftet med fonden för grön tillväxt (Green for Growth Fund, tidigare energieffektivitetsfonden för sydöstra Europa) är att öka energieffektivitet och främja förnybar energi i sydöstra Europa genom att tillhandahålla finansiering för företag och hushåll genom partnerskap med finansinstitut och direkt finansiering. Fonden är innovativ och tillhandahåller globalt riskkapital genom privata investeringar för energieffektivitet och förnybara energiprojekt i utvecklingsländer och övergångsekonomier.

2.5 FINANSIELLA TILLGÅNGAR: LÅNGFRISTIGA LÅN

miljoner euro Not 31.12.2011 31.12.2010 Utlåning från EU:s budget och EKSG 2.5.1 170 162 Utlåning av upplånat kapital 2.5.2 41 230 11 478 Totalt 41 400 11 640

2.5.1 Utlåning från Europeiska unionens budget och EKSG under avveckling

miljoner euro Lån på särskilda villkor Fastighetslån från EKSG Totalt Totalt per den 31.12.2010 140 22 162 Nya lån 31 0 31 Återbetalningar (17) (5) (22) Växelkursskillnader (4) — (4) Variationer i redovisat värde 1 2 3 Totalt per den 31.12.2011 151 19 170

Lån på särskilda villkor är lån som beviljas till förmånlig ränta som ett led i samarbetet med länder som inte är medlemmar i EU. Alla belopp förfaller till betalning efter en tidsperiod som överstiger 12 månader efter årets slut. Den effektiva räntan på dessa lån varierar mellan 7,73 % och 14,507 %.

2.5.2 Utlåning av upplånat kapital

miljoner euro Makroekonomiskt stöd Euratom Betalningsbalansstöd Europeisk finansiell stabili-serings-mekanism EKSG under avveckling Totalt Totalt per den 31.12.2010 503 469 12 246 — 264 13 482 Nya lån 126 — 1 350 28 000 — 29 476 Återbetalningar (36) (20) (2 000) — — (2 056) Växelkursskillnader — — — — 6 6 Variationer i redovisat värde 2 2 29 344 (4) 373 Totalt per den 31.12.2011 595 451 11 625 28 344 266 41 281 Belopp som förfaller inom < 1 år 5 — — — 46 51 Belopp som förfaller inom > 1 år 590 451 11 625 28 344 220 41 230

Den stora ökningen av dessa belopp beror på de lån från Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen som utbetalats under 2011 och motsvaras av en ökning i EU:s upplåning (se not 2.16). För mer information om upp- och utlåningsverksamheten, se not 7.

2.6 LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR OCH ÅTERKRÄVBARA MEDEL

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Medlemsstater 268 14 Personallån från EKSG 7 9 Garantier och inlåning 11 14 Övrigt 3 3 Totalt 289 40

Av ovanstående fordringar avser 273 miljoner euro (2010: 14 miljoner euro) intäkter från transaktioner utan direkt motprestation. Den stora ökningen av långfristiga fordringar på medlemsstaterna har samband med ännu inte verkställda beslut rörande EGFJ och landsbygdsutveckling om avslutning av räkenskaperna. Dessa belopp ska återkrävas i flera delbetalningar 2012 och 2013 i samband med finansiellt stöd som beviljats vissa medlemsstater. Belopp som ska återkrävas 2013 har upptagits i tabellen ovan, medan belopp som ska återkrävas 2012 upptas som kortfristiga fordringar (se not 2.11.1 nedan).

2.7 LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

miljoner euro Not 31.12.2011 31.12.2010 Förfinansiering 2.7.1 40 625 40 298 Förutbetalda kostnader 2.7.2 4 098 3 820 Totalt långfristig förfinansiering 44 723 44 118

2.7.1 Förfinansiering

Tidtabellen för återkrav eller utnyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som omsättningstillgång eller långfristig förfinansieringstillgång. Utnyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återbetalningar eller utnyttjande som måste ske inom tolv månader från balansdagen redovisas som kortfristig förfinansiering och därför som omsättningstillgångar, medan saldot är långfristigt.

Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering

Det rör sig om säkerheter som Europeiska kommissionen i vissa fall begär av stödmottagare inför en utbetalning av förskott (förfinansiering). Det finns två typer av värden som behöver redovisas för dessa säkerheter, vilka kan benämnas det nominella respektive det löpande värdet. För det nominella värdet är det det faktum att säkerheten ställts som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det löpande värdet är det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen. Per den 31 december 2011 uppgick det ”nominella” värdet på de säkerheter som tagits emot för förfinansiering till 1 330 miljoner euro och det löpande värdet på dessa säkerheter till 1 083 miljoner euro (2010: 1 227 miljoner euro respektive 1 059 miljoner euro).

Vissa förfinanseringsbelopp som utbetalats inom sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling täcks i realiteten av en deltagargarantifond. Under 2011 hade förfinansiering betalats ut med sammanlagt 3,3 miljarder euro (2010: 3,2 miljarder euro). Denna fond är en separat enhet från Europeiska unionen och konsolideras inte i föreliggande räkenskaper – not 11.2.3.

LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING

miljoner euro Typ av förvaltning 31.12.2011 31.12.2010 Direkt central förvaltning 1 219 1 695 Indirekt central förvaltning 774 620 Decentraliserad förvaltning 697 441 Delad förvaltning 37 249 37 055 Gemensam förvaltning 686 487 Summa långfristig förfinansiering 40 625 40 298

De största beloppen i fråga om långfristig förfinansiering hänför sig till strukturåtgärder för programperioden 2007–2013: regionala utvecklingsfonden, socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Sammanhållningsfonden samt fiskerifonden. Eftersom många av dessa projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förfinansieringar upp som långfristiga tillgångar.

Förhandsfinansieringen motsvarar en stor del av EU:s totala tillgångar, och följs därför upp noggrant och regelbundet. Noteras bör att nivån på förfinansieringen i de olika programmen måste vara tillräcklig för att garantera att stödmottagaren är i stånd att påbörja projektet, och samtidigt trygga EU:s ekonomiska intressen och beakta rättsliga, operativa och kostnadseffektiva begränsningar. Kommissionen har beaktat samtliga dessa faktorer i vederbörlig utsträckning för att förbättra uppföljningen av förfinansieringen.

En närmare titt på utvecklingen av försfinansieringarna visar en accelererad ökning under åren 2007–2009, vilket sammanfaller med de första åren av programperioden 2007–2013. Under denna period inleddes nya program och åtgärder som därefter fick stöd från kommissionen i form av förfinansiering. År 2011 innebar en första minskning av nivån på förfinansieringen, en tendens som bekräftar att ökningen under de första åren av budgetramen 2007–2013 är en normal utveckling som har att göra med de fleråriga programmens utgiftsprofil. I själva verket har den sammanlagda förfinansiering 2011 minskat med 1,5 %, eller 743 miljoner euro, jämfört med 2010, en utveckling som i huvudsak rör kortfristiga belopp i samband med delad förvaltning (se not 2.12.1). Minskningen uppvägs dock genom ökade förutbetalda kostnader till följd av att nya tillgångar medtagits som avser förskott för stödordningar som kommissionen återbetalat till medlemsstaterna (se nedan).

2.7.2 Förutbetalda kostnader

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Finansieringstekniska instrument 3 378 3 820 Stödordningar 720 — Totalt 4 098 3 820

Inom ramen för programmen för sammanhållning och landsbygdsutveckling 2007–2013 kan utbetalningar göras från EU:s budget till medlemsstaterna som bidrag till finansieringstekniska instrument (i form av lån, garantier eller investeringar i eget kapital) som upprättas och förvaltas på medlemsstatens ansvar. Medel som vid årets slut inte utnyttjats genom dessa instrument tillhör EU (såsom är fallet för standardmässig förfinansiering) och tas således upp som en tillgång i kommissionens balansräkning. I de grundläggande rättsakterna är medlemsstaterna dock inte ålagda att regelbundet till kommissionen rapportera om sin användning av dessa förskott, och i vissa fall inte ens identifiera dem på de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen. Både av denna anledning och på grundval av information från medlemsstaterna om hur medlen används, görs en uppskattning vid varje årsslut av värdet av denna tillgång.

Parallellt med att finansieringstekniska instrument tog med i balansräkningen 2010 har kommissionen också analyserat liknande ordningar där förskott betalas ut till medlemsstaterna. Kommissionen begärde uppgifter från medlemsstaterna om hur de använt förskotten från olika stödordningar (statligt stöd, EGFJ-marknadsåtgärder) och bidrag från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Vid utgången av 2010 fanns emellertid inte tillräcklig information från medlemsstaterna för att kommissionen tillförlitligt skulle kunna uppskatta de ej definitiva beloppen per den 31 december 2010. Nu tillgänglig information tyder på att dessa belopp inte skulle ha haft någon väsentlig omfattning. Efter fortsatt arbete under 2011 kan kommissionen nu bättre uppskatta dessa ej definierade förskott på grundval av information som samlats in från medlemsstaterna. En tillgång tas nu därför upp i kommissionens balansräkning per den 31 december 2011, uppdelad mellan långfristiga (720 miljarder euro) och kortfristiga (1 792 miljoner euro, se not 2.12.2), beroende på när förskotten förväntas bli använda. Upptagandet av denna tillgång innebär en minskning av 2011 års kostnader med samma belopp.

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

2.8 VARULAGER

miljoner euro Benämning 31.12.2011 31.12.2010 Vetenskapligt material 78 71 Övrigt 16 20 Totalt 94 91

2.9 FINANSIELLA TILLGÅNGAR: TILLGÅNGAR SOM KAN SÄLJAS

Finansiella tillgångar som kan säljas köps på grund av sin avkastning eller innehas för att upprätta en särskild tillgångsstruktur eller en andra likviditetskälla, och får därför säljas för att möta likviditetsbehov eller ränteförändringar.

TILLGÅNGAR SOM KAN SÄLJAS

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 EKSG under avveckling 1 463 1 283 Bufi-fondinvesteringar 1 358 515 Finansieringsinstrumentet för riskdelning 547 419 Lånegarantiinstrument för TEN-T-projekt 97 111 Europeiska kemikaliemyndigheten 151 — Övrigt 3 3 Totalt 3 619 2 331

När det gäller belopp från EKSG under avveckling är alla investeringar skuldebrev utställda i euro och noterade på en aktiv marknad. Per den 31 december 2011 uppgick de skuldebrev (uttryckt i verkligt värde) som förfaller under 2012 till 481 miljoner euro (294 miljoner euro 2010).

Även om förvärv har förekommit i både finansieringsfaciliteten med riskdelning och lånegarantiinstrumentet för TEN-T-projekt (se även not 5.1.2), beror den stora ökningen från föregående år främst på ökningen av preliminärt inbetalade böter i en särskilt inrättad fond som förvaltas av GD Ekonomi och finans (Bufi). Före 2010 skulle dessa belopp ha förts upp på särskilda bankkonton – se not 2.13.2, som bundna likvida medel.

2.10 FINANSIELLA TILLGÅNGAR: KORTFRISTIGA LÅN

Dessa belopp utgör i första hand lån med en återstående löptid på mindre än 12 månader efter balansdagen (se not 2.5.2 ovan för ytterligare uppgifter). I fjol ingick 2 miljarder euro som avsåg ett betalningsbalanslån till Ungern som återbetalades i december 2011. Rubriken omfattar även de tidsbundna depositioner på 51 miljoner euro som främst avser Europeiska utrikestjänsten och Översättningscentrum för Europeiska unionens organ.

2.11 ÖVRIGA FORDRINGAR OCH ÅTERKRÄVBARA MEDEL

miljoner euro Not 31.12.2011 31.12.2010 Löpande fordringar 2.11.1 6 189 6 786 Diverse fordringar — 21 20 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 2.11.2 3 267 4 525 Totalt 9 477 11 331

Totalsumman ovan innehåller uppskattningsvis 8 955 miljoner euro (2010: 11 009 miljoner EUR) som avser transaktioner utan direkt motsvarande motprestation.

2.11.1 Löpande fordringar

miljoner euro Typ av kreditorer Per den 31.12.2011 Per den 31.12.2010 Bruttobelopp Nedskrivet belopp Nettovärde Bruttobelopp Nedskrivet belopp Nettovärde Kunder 379 (94) 285 207 (79) 128 Böter 3 369 (244) 3 125 4 584 (406) 4 178 Medlemsstater 4 243 (1 550) 2 693 4 011 (1 625) 2 386 Övriga 89 (3) 86 96 (2) 94 Totalt 8 080 (1 891) 6 189 8 898 (2 112) 6 786

Kunder

Detta är betalningskrav som inte redan är bokförda under andra rubriker på tillgångssidan i balansräkningen och som vid årsslutet var bokförda som betalningsanspråk som ska återkrävas.

Böter

Detta avser utestående böter som utdömts av kommissionen. Garantier på totalt 3 012 miljoner euro har tagits emot för de böter som var utestående 31 december 2011 (2010: 2 585 miljoner euro) för dessa fordringar. Av de dessa fordringar förföll 209 miljoner euro till betalning efter den 31 december 2011.

Fordringar på medlemsstaterna

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling EGFJ 1 439 1 130 EJFLU 23 — Tillfälligt instrument för landsbygdsutveckling 37 19 Sapard 142 146 Nedskrivet belopp (771) (814) Totalt 870 481 Erlagd moms som ska återbetalas 41 46 Egna medel A-räkenskaperna 29 81 Särskilda räkenskaperna 1 263 1 285 Nedskrivet belopp (779) (811) Övrigt 114 391 Totalt 627 946 Övriga fordringar på medlemsstaterna Förfinansiering som förväntas krävas åter 963 561 Övrigt 192 352 Totalt 1 155 913 Totalt 2 693 2 386

Fordringar på EGFJ och landsbygdsutveckling

Denna punkt omfattar huvudsakligen fordringar på dem som mottagit EGFJ-stöd per den 31 december, enligt medlemsstaternas ersättningsanspråk och attesteringar per den 15 oktober. För fordringar som uppstått efter detta datum fram till den 31 december har en uppskattning gjorts. Kommissionen gör också en uppskattning av nedskrivningar av sådana fordringar på slutliga stödmottagare som troligen inte kommer att kunna återkrävas. Att en sådan justering görs innebär inte att kommissionen avstår från att i framtiden återkräva dessa belopp. Ett avdrag på 20 % ingår också i anpassningen och motsvarar vad medlemsstaterna har rätt att behålla för att täcka sina administrativa kostnader.

Fordringar på medlemsstaterna (egna medel)

Medlemsstaterna får behålla 25 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnaderna, varför ovanstående siffror avser nettovärdet efter detta avdrag. Med utgångspunkt i medlemsstaternas uppskattningar har nedskrivningar dragits av från fordringarna på medlemsstaterna. Detta innebär dock inte att kommissionen avstår från de belopp som täcks av värdekorrigeringen.

2.11.2 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Upplupna intäkter 2 952 3 445 Förutbetalda kostnader 296 1 061 Övrigt 19 19 Totalt 3 267 4 525

Det största beloppet under denna rubrik är upplupna intäkter:

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Egna medel 2 644 2 657 Inkomster avsatta för särskilda ändamål på jordbruksområdet - november och december 111 72 EGFJ: Icke verkställda beslut om finansiell justering efter förenlighetskontroll — 520 Sammanhållningsfonden, regionala utvecklingsfonden och landsbygdsutvecklingsfonden: finansiella korrigeringar 16 43 Övriga upplupna intäkter 181 153 Totala upplupna intäkter 2 952 3 445

Den kraftigt minskningen av förutbetalda kostnader beror huvudsakligen på förbättrad redovisningsmässig behandling av de medel som medlemsstaterna överfört till de finansieringstekniska instrument som vid årets slut ska redovisas till kommissionen eller återbetalas av densamma. Dessa belopp dras nu av från de upplupna kostnader som de hänför sig till.

Övriga upplupna intäkter är i första hand intäkter från dröjsmålsräntor, bankräntor och räntor på förfinansiering.

2.12 KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING

miljoner euro Not 31.12.2011 31.12.2010 Förfinansiering 2.12.1 8 089 9 123 Förutbetalda kostnader 2.12.2 2 918 955 Totalt kortfristig förfinansiering 11 007 10 078

2.12.1 Förfinansiering

miljoner euro Typ av förvaltning 31.12.2011 31.12.2010 Direkt central förvaltning 3 048 3 038 Indirekt central förvaltning 3 037 2 368 Decentraliserad förvaltning 330 536 Delad förvaltning 761 2 177 Gemensam förvaltning 803 894 Genomförs av andra institutioner eller organ 110 110 Kortfristig förfinansiering totalt 8 089 9 123

Minskningen av den kortfristiga förfinansieringen i samband med delad förvaltning beror på att betydande framsteg har gjorts i avslutsförfarandet för programperioden 2000–2006 (huvudsakligen jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden). Även om utbetalningar för förfinansiering gjordes för nya projekt under 2011 (program som avser perioden 2007–2013), klassificerades de som långfristiga tillgångar i enlighet med förklaringarna i not 2.7.

2.12.2 Förutbetalda kostnader

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Finansieringstekniska instrument 1 126 955 Stödordningar 1 792 — Totalt 2 918 955

Såsom förklaras i not 2.7.2 avser dessa belopp betalningar till medlemsstaterna genom programmen för sammanhållning och landsbygdsutveckling, som avser perioden 2007–2013, för att återbetala belopp som förskottsutbetalats till stödmottagarna, men som ännu inte har använts av instrumentet vid årets slut. Ovan nämnda belopp väntas bli nyttjade under 2012.

2.13 LIKVIDA MEDEL OCH MOTSVARIGHETER TILL LIKVIDA MEDEL

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Obundna likvida medel: Konton i statskassa/finansförvaltning och centralbankskonton 7 450 10 123 Avistakonton 1 099 1 150 Förskottskonton 43 39 Överföringar (pengar på väg) (5) 1 Kortfristig inlåning och övriga motsvarigheter till likvida medel 2 028 1 670 Totalt 10 615 12 983 Bundna likvida medel 8 320 9 080 Totalt 18 935 22 063

2.13.1 Obundna likvida medel

Obundna likvida medel omfattar kommissionens totala medel på konton i medlemsstaterna och Eftaländerna (i statskassa eller centralbank), på avista- och förskottskonton eller som kortfristig bankinlåning och i kassa.

De belopp som tas upp som kortfristig inlåning avser huvudsakligen medel som anförtrotts förvaltare för kommissionens räkning för att genomföra vissa program som finansieras via EU:s budget. Vid årets slut hade åtaganden ingåtts för 118 miljoner euro, vilka ännu inte hade utnyttjats av övriga parter.

2.13.2 Bundna likvida medel

Bundna likvida medel avser belopp som erhållits i samband med böter som fastställts av kommissionen där ärendet fortfarande pågår. Dessa likvida medel hålls på särskilda avistakonton som inte används för någon annan verksamhet. Om ett överklagande gjorts eller om det är okänt ifall den andra parten kommer att överklaga, visas det bakomliggande beloppet som en eventualförpliktelse i not 5.2.

LÅNGFRISTIGA SKULDER

2.14 PENSIONER OCH ÖVRIGS ERSÄTTNINGAR TILL ANSTÄLLDA

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Pensioner – personal 30 617 32 801 Pensioner – övriga 777 840 Gemensamma sjukförsäkringssystemet 3 441 3 531 Totalt 34 835 37 172

2.14.1 Pensioner – personal

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna ska utbetalningar inom pensionssystemet belasta EU:s budget. Systemet täcks inte genom anslag, utan medlemsstaterna ska gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieringen av utgiften. Tjänstemännen ska bidra med en tredjedel till finansieringen av pensionssystemet genom en obligatorisk avgift.

Pensionssystemets skulder värderades på grundval av antalet anställda och pensionerade f.d. anställda per den 31 december 2011 och på bestämmelserna i den version av tjänsteföreskrifterna som gällde detta datum. Värderingen gjordes enligt IPSAS 25-standarden (och var därmed även förenlig med EU:s redovisningsregel 12). Metoden för beräkningen av åtagandet bygger på den s.k. projected unit credit-metoden. De huvudsakliga aktuariella antagandena som fanns tillgängliga på balansdagen var de följande:

Aktuariella antaganden 31.12.2011 31.12.2010 Nominell diskonteringsränta 4,9 % 4,6 % Förväntad inflationstakt 1,8 % 2,1 % Faktisk diskonteringsränta 3,0 % 2,4 % Sannolikhet för giftermål: män / kvinnor 84 %/38 % 84 %/38 % Allmän löneökning / pensionsökning 0 % 0 % 2008 års livslängdstabell för internationella tjänstemän Ja Ja

Den stora minskningen av pensionsskulden kan förklaras med att den betydande ökningen av den tillämpade diskonteringssatsen resulterade i en stor aktuariell vinst för året.

Kontorörelser vad gäller skulder i form av ersättningar till anställda

miljoner euro Skuld för personal-pensioner Sjukförsäkring Bruttoskuld vid utgången av föregående budgetår 36 639 3 791 Service- och normalkostnad 1 255 169 Räntekostnad 1 716 180 Utbetalda ersättningar (1 187) (112) Aktuariella vinster (4 226) (317) Förändringar på grund av nya medlemmar i systemet 36 0 Bruttoskulden vid årets slut 34 233 3 711 Korrigeringskoefficienter tillämpade på pensioner 834 ej tillämpligt Skatteavdrag på pensioner (4 450) ej tillämpligt Förvaltningstillgångar 0 (270) Nettoskuld vid årets slut 30 617 3 441

2.14.2 Pensioner – övriga

Härmed avses skulder avseende pensionsförpliktelser för ledamöter och tidigare ledamöter, eller motsvarande, av kommissionen, domstolen (och tribunalen), revisionsrätten, rådets generalsekreterare, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen samt Europeiska unionens personaldomstol. Rubriken omfattar även pensionsåtaganden för ledamöterna av Europaparlamentet.

2.14.3 Gemensamma sjukförsäkringssystemet

En uppskattning har också gjorts av EU:s åtagande i fråga om dess bidrag till det gemensamma sjukförsäkringssystemet vad gäller anställda som gått i pension. Bruttoskulden har värderats till 3 711 miljoner euro och förvaltningstillgångarna på 270 miljoner euro dras av från bruttoskulden för att få fram nettobeloppet. Diskonteringsräntan och den allmänna löneökning som använts i beräkningen är desamma som de som används vid beräkningen av pensionsskulden till de anställda.

2.15 LÅNGFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

EUR millions Belopp per den 31.12.2010 Ytterligare avsättningar Återförda outnyttjade belopp Utnyttjade belopp Överföring till kortfristiga avsättningar Förändringar i uppskattningen Belopp per den 31.12.2011 Rättsfall 306 95 (29) (4) 0 0 368 Avveckling av kärnkrafts-anläggningar 905 0 0 (8) (29) 137 1 005 Finansiella avsättningar 86 41 0 0 (30) 3 100 Övrigt 20 4 (2) 0 0 0 22 Totalt 1 317 140 (31) (12) (59) 140 1 495

Rättsfall

Detta är en uppskattning av vilka belopp som sannolikt kommer att betalas ut mer än tolv månader efter årsslutet med avseende på ett antal pågående rättsfall. Det största beloppet avser sådana rättsfall som var under behandling vid årets slut avseende finansiella korrigeringar för EGFJ-utgifter och andra rättfall som avser jordbruksutgifter.

Avveckling av kärnkraftsanläggningar

En grupp oberoende experter uppdaterade 2008 sin undersökning från 2003 av de beräknade kostnaderna för nedläggningen av gemensamma forskningscentrumets kärnkraftsanläggningar och avfallshanteringen i samband med nedläggningen. Den reviderade uppskattningen på 1 222 miljoner euro (tidigare 1 145 miljoner euro) ligger till grund för avsättningen i årsredovisningen. Enligt EU:s redovisningsregler har beräkningen indexerats med hänsyn till inflationen och sedan diskonterats till nettonuvärdet (med tillämpning av en nollkupongränta). Mot bakgrund av programmets beräknade varaktighet (cirka 20 år) är det nödvändigt att påpeka att uppskattningen är osäker och att slutkostnaderna kan bli annorlunda än vad som nu förutspås.

Finansiella avsättningar

Detta avser avsättningar för de förluster som beräknas uppstå i samband med SMF-garantierna för 1998, 2001 respektive 2007 inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (Garanti) där Europeiska investeringsfonden har befogenhet att ställa garantier i eget namn men för kommissionens räkning och på dennas risk. Den finansiella risken i samband med åberopade och icke-åberopade garantier utjämnas dock. Långfristiga finansiella avsättningar diskonteras till sitt nettonuvärde (med tillämpning av en årlig swapränta i euro).

2.16 LÅNGFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

miljoner euro Not 31.12.2011 31.12.2010 Långfristig upplåning 2.16.1 41 200 11 445 Avdrag garantifond (4) 2.4.1 (21) — Totalt 41 179 11 445

2.16.1 Långfristig upplåning

miljoner euro Makroekonomiskt stöd Euratom Betalningsbalansstöd Europeisk finansiell stabili-serings-mekanism EKSG under avveckling Totalt Totalt per den 31.12.2010 503 469 12 246 0 231 13 449 Ny upplåning 126 0 1 350 28 000 0 29 476 Återbetalningar (36) (20) (2 000) 0 0 (2 056) Växelkursskillnader 0 0 0 0 6 6 Variationer i redovisat värde 2 2 29 344 (1) 376 Totalt per den 31.12.2011 595 451 11 625 28 344 236 41 251 Belopp som förfaller inom < 1 år 5 0 0 0 46 51 Belopp som förfaller inom > 1 år 590 451 11 625 28 344 190 41 200

Denna rubrik omfattar Europeiska unionens upplåning som har en löptid på mer än ett år. Upplåningen omfattar skulder som styrkts genom intyg som uppgår till 41 011 miljoner euro (2010: 13 211 miljoner euro). Förändringarna i det redovisade värdet motsvarar förändringen i upplupna räntor. För mer information om upp- och utlåningsverksamheten, se not 7

2.17 ÖVRIGA LÅNGFRISTIGA SKULDER

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Finansiella leasingskulder 1 603 1 672 Byggnader som bekostas genom avbetalning 367 382 Övrigt 89 50 Totalt 2 059 2 104

KORTFRISTIGA SKULDER

2.18 KORTFRISTIGA AVSÄTTNINGAR

miljoner euro Belopp den per 31.12.2010 Ytterligare avsättningar Återförda outnyttjade belopp Utnyttjade belopp Överföringar från långfristiga avsättningar Förändringar i uppskattningen Belopp per den 31.12.2011 Rättsfall 29 11 (18) (5) 0 0 17 Avveckling av kärnkrafts-anläggningar 21 0 0 (21) 29 0 29 Finansiella avsättningar 140 27 (2) (33) 30 3 165 Övrigt 24 56 (1) (20) 0 0 59 Totalt 214 94 (21) (79) 59 3 270

Rubriken omfattar den del av avsättningarna som förfaller till betalning inom mindre än ett år.

2.19 KORTFRISTIGA FINANSIELLA SKULDER

Denna rubrik avser upplåning (se not 2.16) som förfaller inom 12 månader från balansdagen.

2.20 SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

miljoner euro Not 31.12.2011 31.12.2010 Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året 2.20.1 81 78 Kortfristiga skulder 2.20.2 22 211 17 615 Diverse skulder — 100 97 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2.20.3 69 081 66 739 Totalt 91 473 84 529

2.20.1 Långfristiga skulder som förfaller till betalning under året

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Skulder i samband med finansiell leasing 66 65 Övrigt 15 13 Totalt 81 78

2.20.2 Kortfristiga skulder

miljoner euro Typ 31.12.2011 31.12.2010 Medlemsstater 22 200 17 035 Leverantörer och övriga 1 511 1 292 Beräknade icke-stödberättigande belopp och förestående förskottsbetalningar (1 500) (712) Totalt 22 211 17 615

Kortfristiga skulder innefattar betalningsansökningar som kommissionen mottagit inom ramen för bidragsverksamheten. De krediteras med det begärda beloppet så snart ansökan har tagits emot. Om motparten är en medlemsstat, klassificeras den som sådan. Det är samma förfarande för fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda ersättningsanspråken har beaktats inom ramen för förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Sedan avgränsningarna gjorts har de beräknade stödberättigande beloppen därför redovisats som kostnader, medan den återstående delen redovisas som ”Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående förskottsbetalningar” (se nedan). För att inte överskatta tillgångar och skulder har det beslutats att det nettobelopp som ska betalas ska redovisas bland kortfristiga skulder.

Medlemsstater

Huvudbeloppen här avser obetalda ersättningsanspråk för strukturfondsåtgärder (5,8 miljarder euro för ESF och 14 miljarder euro för ERUF och Sammanhållningsfonden).

Leverantörer och övriga

I denna rubrik ingår fordringar i samband med bidrag och upphandling, samt belopp som ska betalas ut till offentliga organ och enheter som inte ingår i de konsoliderade räkenskaperna, (t.ex. EUF).

Beräknade icke-stödberättigande kostnader och förestående förskottsbetalningar

Skulderna har satts ned med den del som motsvarar mottagna ersättningskrav som ännu inte hade kontrollerats och senare befunnits icke stödberättigande. De största beloppen avser de generaldirektorat som arbetar med strukturåtgärder. Skulderna minskas även med den del av mottagna ersättningskrav som motsvarar förutbetalda kostnader vid årets slut som återstår att utbetala (1 miljard euro).

2.20.3 Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Upplupna kostnader 68 577 66 326 Förutbetalda intäkter 490 407 Belopp knutna till enheter som ingår i de konsoliderade räkenskaperna 14 6 Totalt 69 081 66 739

De upplupna kostnaderna fördelas på följande sätt:

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 GD Jordbruk och landsbygdsutveckling: EGFJ: Kostnader 16/10–31/12 33 774 33 015 EGFJ: Direktstöd 10 701 10 703 EGFJ: Omstrukturering av sockersektorn 224 400 EGFJ: Övrigt 23 (303) EJFLU 12 127 10 792 Totalt 56 849 54 607 Strukturåtgärder EFF 56 116 Eruf och Sammanhållningsfonden 4 791 4 894 Ispa 172 74 ESF 1 687 2 182 Totalt 6 706 7 266 Övriga upplupna kostnader: FoTU 1 157 1 267 Övrigt 3 865 3 186 Totalt 5 022 4 453 Totala upplupna kostnader 68 577 66 326

Det stora beloppet förutbetalda intäkter per den 31 december 2011 beror på att två av medlemsstaterna i förväg betalade in sina bidrag till egna medel för 2011.

NETTOTILLGÅNGAR OCH RESERVER

2.21 RESERVER

miljoner euro 31.12.2011 31.12.2010 Reserv för verkligt värde (108) (61) Övriga reserver: Garantifonden 1 911 1 746 Uppskrivningsfond 57 57 Övrigt 1 748 1 742 Totalt 3 716 3 545 Totalt 3 608 3 484

2.21.1 Reserv för verkligt värde

I enlighet med redovisningsreglerna redovisas justeringar till verkligt värde i fråga om tillgångar som kan säljas genom reserven för verkligt värde. Under 2011 togs kumulerade minskningar av verkligt värde för 24 miljoner euro netto ut från reserven för verkligt värde och fördes upp i resultaträkningen avseende tillgångar som kan säljas.

I reserven för verkligt värde ingår vid budgetårets slut 87 miljoner euro minskat verkligt värde för grekiska statsobligationer som innehas av EU (nominellt värde 129 miljoner euro). Noteras bör dock att dessa obligationer i början av 2012 utbyttes till nya obligationer med liknande villkor, men som inte ingår i den privata sektorns deltagande i skuldomstruktureringen. Resultatet blev att alla belopp som förfaller till betalning den 20 mars 2012 (39 miljoner euro) och den 18 maj (15,7 miljoner euro) återbetalades till fullo och i tid. Se not 1.5.5 för ytterligare uppgifter om redovisningen av finansiella tillgångar till verkligt värde.

2.21.2 Övriga reserver

Garantifonden

Se även not 2.4.1 avseende Garantifondens förvaltning. Denna reserv avspeglar det fastställda målbelopp på 9 % av de utestående belopp som garanterats genom fonden och som ska hållas som tillgångar.

Uppskrivningsfond

Denna reserv omfattar uppskrivningar av vissa av kommissionens mark och byggnader som gjorts före 2005.

Övriga reserver

Beloppet avser huvudsakligen reserver för EKSG under avveckling, avseende kol- och stålforskningsfonden. Reserven inrättades i samband med avvecklingen av EKSG.

2.22 FORDRINGAR PÅ MEDLEMSSTATERNA

miljoner euro Belopp Fordringar på medlemsstaterna per den 31 december 2010 30 931 Återbetalning av 2010 års budgetöverskott till medlemsstaterna 4 539 Kontorörelser avseende garantifonden 165 Kontorörelser i övriga reserver 34 Ekonomiskt resultat (överskott) för året 1 789 Fordringar på medlemsstaterna totalt per den 31 december 2011 37 458 Uppdelning mellan: Ersättningar till anställda 34 835 Övriga belopp 2 623

Detta belopp utgör de överskjutande kostnader som kommissionen hade ådragit sig per den 31 december 2011 och som måste finansieras genom framtida budgetar. Många kostnader tas enligt den periodiserade redovisningen upp år N även om de faktiskt betalas ut och finansieras via budgeten för år N+1. Skulderna översteg kraftigt tillgångarna vid årsskiftet eftersom dessa kostnader togs upp i räkenskaperna medan de motsvarande beloppen finansieras via framtida budgetar. De största beloppen avsåg EGFJ:s verksamhet. Den största delen av de belopp som begärs in betalas i själva verket ut av medlemsstaterna mindre än 12 månader efter det berörda budgetårets slut som en del av följande års budget.

Huvudsakligen är det kommissionens åtaganden om ersättningar till anställda som betalas ut under en längre period. Det bör noteras att det är medlemsstaterna som garanterar finansieringen av pensionsutbetalningarna ur de årliga budgetarna. I rent informationssyfte visas nedan en uppdelning av de kommande utbetalningarna av ersättningar till anställda:

miljoner euro Belopp På kort frist: belopp som ska erläggas 2012 1 335 På lång frist: belopp som ska erläggas efter 2012 33 500 Totalt skulder i form av ersättningar till anställda per den 31.12.2011 34 835

Det bör noteras att ovanstående inte har någon effekt på budgetutfallet – budgetinkomsterna ska alltid vara lika med budgetutgifterna eftersom eventuella inkomstöverskott återförs till medlemsstaterna.

3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

3.1 EGNA MEDEL OCH ANDRA INTÄKTER

miljoner euro Not 2011 2010 Egna medel: 3.1.1 BNI-medel 88 442 91 178 Egna medel från mervärdesskatt 14 763 12 517 Traditionella egna medel: Tullar 16 528 16 065 Sockeravgifter 161 150 Traditionella egna medel totalt 16 689 16 215 Budgetjusteringar 3.1.2 4 533 2 135 Bidrag från tredje land (inklusive Eftaländer) 250 283 Totalt 124 677 122 328

3.1.1 Egna medel

EU:s intäkter kommer i huvudsak från de egna medlen. Huvuddelen av kostnaderna finansieras genom egna medel, medan övriga intäkter endast utgör en mindre del av den totala finansieringen. Det finns tre kategorier egna medel: traditionella egna medel, momsbaserade medel och BNI-baserade medel. Traditionella egna medel omfattar i sin tur sockeravgifter och tullar. En mekanism för korrigering av obalanser i budgeten (Förenade kungarikets rabatt) och en bruttominskning av Nederländernas och Sveriges årliga BNI-baserade bidrag är också en integrerad del av systemet för egna medel. Medlemsstaterna behåller 25 % av de traditionella e