MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET - Nästa generations Internet - prioriterade åtgärder för övergången till det nya Internetprotokollet IPv6

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning

2. Internet - adresser och tillämpningar

2.1 Internetkommunikation och Internetadresser

2.2 Tilldelning av IP-adress

2.3 Bristande IPv4-adressrymd

2.4 Framtida Internettillämpningar

3. Utveckling och spridning av IPv6

3.1 IPv6-standarder

3.2 IPv6-relaterad forskning och utveckling

3.3 Från IPv4 till IPv6

3.4 Global spridning av IPv6

3.5 Skydd av privatlivet

4. Åtgärder på EU-nivå

5. Ordlista

Sammanfattning och kommentarer

Internet och dess stora spridning är av central betydelse för den kunskapsbaserade ekonomin. På grund av dess snabba tillväxt krävs dock nya åtgärder, så att Internet även i framtiden uppfyller nya och förändrade behov.

Det råder bred enighet om att Europeiska unionen måste öka sitt engagemang i utvecklingen och utnyttjandet av den basteknik som ligger till grund för nästa generations Internet. Det gäller att påskynda utvecklingen av en högeffektiv, tillförlitlig och säker kommunikationsinfrastruktur med möjlighet till ständig uppkoppling och med stor trådlös mobilitet.

Europeiska unionen kan endast uppnå sitt mål att fram till 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi genom att också gå i bräschen för en utbyggnad av Internets möjligheter. Det är därför av största vikt att Europa bevarar sin ledande ställning och flyttar fram sina positioner när det gäller trådlösa och mobila kommunikationer, och att man sörjer för en smidig övergång till nästa generations Internet, som bygger på det nya Internetprotokollet (IPv6).

Gränserna mellan mobil kommunikation och Internet kommer sannolikt att suddas ut. Detta ger den europeiska tillverkningsindustrin och tjänstesektorn ett enastående tillfälle att slå mynt av sitt tekniska know-how, befästa sin konkurrensfördel och frigöra sitt entreprenörspotential på ett sätt som röjer väg för nya tillämpningar och tjänster, och därmed nya affärsmöjligheter, till gagn för alla aktörer i den nya Internetbaserade ekonomin.

En snabb spridning av nya Internettjänster förutsätter dock att man strukturerar, stärker och samlar sina ansträngningar i fråga om IPv6, bland annat genom att utbilda tillräckligt med kvalificerad arbetskraft, fullt ut harmonisera sina strategier där så behövs, fortsätta forska, främja arbetet med standarder och specifikationer samt se till att alla branscher i den nya ekonomin som kan komma att beröras av IPv6 är helt medvetna om den nya teknikens potential.

På grundval av det arbete som utförts av IPv6-insatsstyrkan föreslår kommissionen en rad åtgärder för att säkerställa att Europeiska unionen behåller initiativet och ledningen i denna globala utveckling. För dessa åtgärder krävs en samordnad strukturering, stärkning och samling av det europeiska IPv6-arbetet, särskilt genom följande mått och steg:

1. Ökat stöd till IPv6 i offentliga nät och tjänster.

2. Utarbetande och inledande av utbildningsprogram om IPv6.

3. Införande av IPv6 med hjälp av informationskampanjer.

4. Fortsatt främjande av Internets spridning i hela EU.

5. Ökat stöd till IPv6-verksamhet i sjätte ramprogrammet.

6. Ökat stöd till IPv6-anpassning av nationella och europeiska forskningsnät.

7. Aktivt bidrag till främjandet av IPv6-standardiseringsarbetet.

8. Integration av IPv6 i alla strategiska planer avseende nya Internettjänster.

1. Inledning

Informations- och kommunikationstekniken (IKT) håller på att revolutionera näringslivet och samhället och banar väg för nya arbets-, handels- och kommunikationsformer. Informations- och kommunikationsteknikens fortsatta utveckling in på 2000-talet kommer inte bara att påverka ekonomin på ett omfattande och varaktigt sätt utan också varje aspekt av människans liv och därmed leda till genomgripande och långtgående förändringar. Förändringarna handlar inte bara om teknik utan också om att skapa välstånd och nya affärsmöjligheter, sprida kunskap, sammanföra olika grupper och berika alla människors liv.

Mot bakgrund av den förväntade utvecklingen satte Europeiska rådet vid sitt möte i Lissabon [1] i mars år 2000 [2] upp målet att Europa skulle bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning.

[1] Europeiska rådet i Lissabon, 23-24 mars 2000: ordförandeskapets slutsatser, http://europa.eu.int/council/off/conclu/index.htm

[2] eEurope - Ett informationssamhälle för alla. Meddelande om kommissionens initiativ inför Europeiska rådets extramöte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000, http://europa.eu.int/information_society/eeurope/action_plan/index_en.htm

I juni 2000 ställde sig Europeiska rådet bakom handlingsplanen "eEurope 2002" [3] där man fastställer vilka åtgärder som krävs för att uppnå målet med "ett informationssamhälle för alla". Tre nyckelmål ställs upp i planen (billigare, snabbare och säkrare Internet, investeringar i människor och kompetens samt stimulans till användning av Internet), där åtgärder på europeisk nivå förväntas ge mervärde. Vidare beskrivs en rad strategiska åtgärder med koppling till dessa mål. Handlingsplanens åtgärder gäller bland annat tillgång till rimlig kostnad till en kommunikationsinfrastruktur i världsklass för företag och medborgare och snabb utveckling av ett stort antal konkurrenskraftiga nättjänster. I planen ägnas särskild uppmärksamhet åt nästa generations Internet, inbegripet mobilt Internet, och behovet av ett kraftigt utökat antal IP-adresser på Internet som motsvarar den förväntade medel- och långfristiga efterfrågan. Uppkomsten av icke-hierarkisk kommunikation, den snabba utvecklingen av infrastruktur för bredbandsanslutning såsom ADSL, efterfrågan på kommunikation från maskin till maskin, allt detta nödvändiggör snabba framsteg mot nästa generations Internet.

[3] Handlingsplan eEurope 2002, http://europa.eu.int/information_society/eeurope/action_plan/actionplantext/index_en.htm

I sitt meddelande om tredje generationens mobila kommunikationer [4] lyfter kommissionen dessutom fram att det nuvarande Internetprotokollet (IPv4) på lång sikt kan bli ett hinder för ett fullt utnyttjande av 3G-tjänster. Med den föreslagna nya versionen av Internetprotokollet, IPv6, kan man råda bot på IPv4-protokollets adressbrist och möjliggöra nya funktioner. Genom att införa IPv6 i de mobila näten banar man också väg för trådlös samtrafik mellan maskiner och utökar därmed 3G-tillämpningsområdet avsevärt. Det råder visserligen allmän enighet om att övergången till rena IPv6-nät kommer att kräva flera års arbete, men det anses också att en försening kan hindra användningen av nämnda avancerade 3G-tjänster i ett senare skede och samtidigt beröva Europeiska unionen ett ypperligt tillfälle att bli en viktig aktör i den nya Internetgenerationen.

[4] Införande av tredje generationens system för mobil kommunikation i Europeiska unionen: Lägesrapport och förslag till åtgärder, KOM(2001) 141, http://europa.eu.int/ISPO/infosoc/telecompolicy/en/com2001-141en.pdf

Ministrar från 28 europeiska länder enades den 29 november 2001 om en förklaring om samhällsinformation på nätet, där de uppmanar Europeiska kommissionen att göra de investeringar i forskning och teknisk utveckling som krävs för att sörja för driftskompatibilitet och driftsäkerhet i nästa generationers infrastrukturer [5] och öppna system, särskilt inom ramen för sjätte ramprogrammet.

[5] Inbegripet en snabb, men ändå enhetlig övergång till bredbandsanslutning och nästa Internetprotokoll.

Tack vare sin förmåga att sätta upp ambitiösa, strategiska mål som ligger rätt i tiden, och på grund av dynamiken hos nätverksoperatörer och tillverkare av utrustning, har Europeiska unionen intagit en klart ledande position inom mobila kommunikationer, vilket illustreras av den mycket stora spridningen (i genomsnitt nästan 73 % i januari 2002). När det gäller Internet, ökar den genomsnittliga spridningen i EU:s medlemsstater fortfarande, även om skillnaderna mellan de olika länderna fortfarande är stora, och för närvarande är 35 % av hushållen och över 50 % av arbetstagarna uppkopplade [6].

[6] Eurobarometer, november 2001 - Arbete i den kunskapsbaserade ekonomin: kvalitet för förändring.

Kommunikationsindustrins olika sektorer förväntas konvergera. Detta ger den europeiska tillverkningsindustrin och tjänstesektorn ett enastående tillfälle att slå mynt av sitt tekniska know-how, befästa sin konkurrensfördel, frigöra sitt entreprenörspotential och framgångsrikt ta språnget in i den trådlösa Internetvärlden. Tillgång till och användning av Internet med hjälp av mobil kommunikations utrustning/mobiltelefon eller digital-tv-box förväntas bli något helt vardagligt under de kommande åren, vilket kommer att röja väg för nya tillämpningar och tjänster, och därmed nya affärsmöjligheter, till gagn för alla aktörer i den nya Internetbaserade ekonomin.

Genom att snabbt och smidigt införa IPv6 undviker man också onödigt stora övergångskostnader i framtiden och undviker tidspress, som skulle göra processen mer riskfylld och dyrare. För en lång rad branscher är detta en fråga av största betydelse, eftersom de tillverkar produkter med integrerad Internetanslutning, bland annat bilar och konsumentelektronik samt fasta, mobila och trådlösa kommunikationer (det finns nämligen en avsevärd risk för en ökande, global brist på IPv4-adresser fram till 2005).

En snabb spridning av nya Internettjänster förutsätter att man strukturerar, stärker och samlar sina ansträngningar i fråga om det nya Internetprotokollet IPv6, bland annat genom att utbilda tillräckligt med kvalificerad arbetskraft, fullt ut harmonisera sina strategier där så behövs, fortsätta forska, främja arbetet med standarder och specifikationer samt se till att alla branscher i den nya ekonomin som kan komma att beröras av IPv6 är helt medvetna om den nya teknikens potential.

Det krävs därför en samordnad ansträngning som bidrar till att stärka Europeiska unionens samlade konkurrenskraft på detta strategiskt viktiga utvecklingsområde.

2. Internet - adresser och tillämpningar

År 2050 kommer världens befolkning att ha ökat till runt 9 miljarder människor. Det krävs därför en teknisk planering som ger alla dessa människor möjlighet att få tillgång till Internet. IPv6 är den enda tekniska lösning som kan tillfredsställa en så stor befolknings adressbehov, och som samtidigt kan användas för nätverk och samtrafik med alla tänkbara i bilar, hushåll, flygplan, med hemelektroniska artiklar osv.

2.1. Internetkommunikation och Internetadresser

En Internetanvändare kan identifiera en dator med hjälp av datorns domännamn. På nätet skulle man exempelvis kunna använda namnet "www.IPv6-TaskForce.org" som webbadress för IPv6-insatsstyrkan eller "editors@IPv6-TaskForce.org" som en användares e-postadress. Medan det för människan är lättare att hantera sådana domännamn, kommunicerar nätanslutna enheter såsom webbservrar, e-postservrar och hemdatorer med varandra med hjälp av ett numeriskt adressformat och en samling regler för hur kommunikationen skall gå till, som kallas Internetprotokollet. Man skulle kunna jämföra domännamn och IP-adresser med en persons namn och postadress. Internetprotokollet förutsätter att de kommunicerande enheterna, som befinner sig någonstans i Internet, har unika IP-adresser så att datapaket kan överföras (dirigeras) dem emellan via ett eller flera Internetleverantörsnät (ISP-nät).

Internetprotokollets nuvarande version, IPv4, har använts i över tjugo år. När det togs fram i början av 1970-talet var det dock ingen som kunde ana hur snabbt Internet skulle växa, och det skulle ännu dröja många år innan webben kom på plats. På grund av den dåvarande datorutrustningens begränsningar bestämde sig de ursprungliga Internetutvecklarna för att uttrycka IPv4-adresser med bara 32 bit. Med dessa 32 bit kan man skapa 232, dvs. drygt 4 miljarder, IPv4-adresser.

För närvarande finns det inte tillräckligt med IP-adresser för hela världsbefolkningen. Trycket på adressrymden blir uppenbart, om man tänker sig att hushåll, kontor, bilar och andra miljöer i en snar framtid kommer att innehålla flera IP-utrustade enheter, där varje enhet i nätet skall kunna kopplas till alla andra enheter (t.ex. bilhandlarens datorsystem som på distans kontrollerar sensorer i en bil för att övervaka driften och förebygga problem). Trycket ökar dessutom på grund av att man aldrig kan utnyttja alla IP-adresser, och man i Internets barndom delade ut adresser i stora mängder till Internetleverantörer respektive webbplatser.

IPv6, som varit under utveckling sedan början/mitten av 1990-talet, har nu nått en mognadsgrad där de första kommersiella produkterna kommer ut på marknaden och de första tillämpningarna har utvecklats. Den största fördelen med IPv6 är att det använder 128 bitars adressers, vilket räcker för att man skall kunna ge en för hela världen unik IP-adress till varje enhet som inom en överskådlig framtid behöver en sådan [7]. Mot bakgrund av att all Internetkommunikation bygger på IP kan betydelsen av tillgången på IP-addressrymd inte nog betonas.

[7] Med dessa 128 bit kan man skapa 2128, dvs. drygt 4 miljarder*4 miljarder*4 miljarder*4 miljarder, IPv4-adresser.

2.2. Tilldelning av IP-adress

I Europa är det RIPE NCC [8] som förvaltar IPv6-addressrymden och tilldelar Internetleverantörerna adresser. De tre regionala registren - RIPE NCC, APNIC och ARIN, som ansvarar för tilldelningen av IP-adresser, följer en gemensam tilldelningsstrategi.

[8] RIPE NCC: http://www.ripe.net/

Tillgången på IPv6-addressrymd och marknadskrafterna torde leda till att slutanvändaren får billigare (jämfört med IPv4) eller till och med gratis IPv6-adresser. Många ADSL-användare har för närvarande ingen möjlighet att få ens en enda, statisk IPv4-adress för sina hemnät. IPv6 innebär inte bara att en hemnätsanvändare får en hel uppsättning med IPv6-adresser (i stället för bara en enda IPv4-adress), utan också att Internetleverantören inte längre behöver begränsa tillgången till statiska IP-adresser på grund av adressbrist.

Om hemnäten får tillgång till flera, globalt åtkomliga IPv6-adresser i kombination med bredbandsanslutning, banar detta väg för en hel rad nya tillämpningar för fjärråtkomst i hemmet (t.ex. flera webbkameror eller trådlösa temperaturavkännare) som inte är möjliga med IPv4.

2.3. Bristande IPv4-adressrymd

Risken för att globala IPv4-adresser kommer att vara en bristvara 2005, och adressrymdens sned fördelning mellan Nordamerika [9] och övriga världen, är ett så allvarligt problem att det omgående krävs ett snabbt ingripande, som också skulle bidra till uppnåendet av Lissabonstrategins mål. IPv4-adresserna kommer kanske aldrig att utnyttjas fullt ut. Samtidigt råder det allt större brist på adresser, särskilt för storskaliga behov. Bristen leder till onödiga kostnader för dem som behöver IP-adresser.

[9] 74 % av IPv4-adressrymden har redan tilldelats organ och företag i Nordamerika (USA:s regering står ensam för 15 %): Universitetet i Stanford och MIT har var för sig fler adresser än Folkrepubliken Kina.

På grund av bristen på global IP-adressrymd måste tillämpningarna arbeta med mekanismer som bygger på tilldelning av lokal webbplatsadress, vilket kan jämföras med den tidiga telefonin, där man var tvungen att tala med en eller flera telefonister innan man blev uppkopplad. Sådana mekanismer (dvs. adressöversättare, NAT) begränsar Internets änd-till-änd-kapacitet och försämrar den totala prestandan. En användare (klient) som döljer sig bakom en adressöversättare kan visserligen nå ut och kommunicera med servrar på Internet (klient-serverteknik), men är inte garanterat åtkomlig för utomstående enheter som vill upprätta en förbindelse (som i ett icke-hierarkiskt nät [peer-to-peer]).

Eftersom tillämpningar med ständig uppkoppling (t.ex. privat Internetanslutning via bredband, kabelmodem eller satellit) måste vara åtkomliga utifrån, kan man inte använda IP-adressomvandling, pooler eller metoder för tillfällig adresstilldelning med hjälp av adressöversättare. Privata, ständigt uppkopplade "plug and play"-tillämpningar för Internet sätter ytterligare press på adressrymden. I stället för tillfällig uppkoppling till uppringt Internet med en temporär IP-adress, som slumpvis tagits från en pool, behöver framtidens användare och tillämpningar ständig åtkomlighet med dedikerade IP-adresser.

Genom IPv6 får man återigen änd-till-änd-säkerhet och änd-till-änd-kommunikation. Det nya protokollet stöder dessutom "plug and play" och förenklar därmed användningen i exempelvis hushållen för både säljare och användare, eftersom någon konfigurering av nättillämpningar inte längre är nödvändig.

2.4. Framtida Internettillämpningar

En rejäl utökning av IP-adressrymden (vilket endast kan uppnås med IPv6) banar väg för ett överflöd av nya tjänster och tillämpningar för Internet. Den förväntade utvecklingen av kommunikationen i icke-hierarkiska nät, användningen av nya interaktiva multimedietjänster via bredband, ökande kommunikation från maskin till maskin, allt detta gör en snabb övergång till IPv6 ännu mer angelägen.

Genom att införa IPv6 i de mobila näten banar man också väg för trådlös samtrafik mellan maskiner och utökar därmed 3G-tillämpningsområdet avsevärt. Det råder visserligen allmän enighet om att övergången till rena IPv6-nät kommer att kräva flera års arbete, men det anses också att en försening kan hindra användningen av nämnda avancerade 3G-tjänster i ett senare skede och samtidigt beröva Europeiska unionen ett ypperligt tillfälle att bli en viktig aktör i den nya Internetekonomin.

I inledningsfasen för GPRS/UMTS med några få miljoner terminaler är IPv4 en helt rimlig lösning. Om man däremot vill erbjuda en utökningsbar tjänst för över en miljard terminaler, är IPv6 en absolut nödvändighet. Med IPv6 får den europeiska mobilbranschen ett enastående tillfälle att utforska framtida möjligheter och att vara först, tillsammans med alla andra Internetaktörer, exempelvis Internetleverantörer, nätverksoperatörer och kabelnät. På så sätt uppnås en konkurrensfördel som kan utnyttjas och exporteras.

Kombinationen av IP-baserad röstöverföring (VoIP, också kallad Internet- eller IP-telefoni) och trådlösa lokala nätverk kan få stor betydelse för näringslivet, eftersom tekniken erbjuder viss mobilitet med tillgång till Internet och billig, integrerad röstkommunikation.

IPv6 kommer att underlätta tillgången till IP-baserade tjänster och tillämpningar med hjälp av många olika former av åtkomstteknik. Nätverksoperatörerna kommer att kunna tillhandahålla sina tjänster oberoende av kommunikationsformen (t.ex. UMTS eller trådlösa lokala nätverk) och ge sina kunder skarvlösa Internetfunktioner. Användaren kan koppla upp sig till valfri webbplats, logga in på sitt företags intranät (och vara åtkomlig i det nätet), telefonera via Internet, spela upp bild- och ljudfiler direkt eller använda önskade nätverkstillämpningar (t.ex. i samband med utbildning, hälsovård, transporter eller spel). Härvid är de inte hänvisade till det begränsade antal mervärdes tjänster som Internetleverantörerna själva erbjuder via sina portaler. Denna grad av driftskompatibilitet kommer både att öka konkurrensen och förbättra den sociala sammanhållningen i Europeiska unionen.

3. Utveckling och spridning av IPv6

Införandet av IPv6 har just inletts. Processen måste dock påskyndas så att IPv4-protokollets befintliga brister inte står i vägen för Internets fortsatta utveckling, marknaden för den nya generationens tjänster blir öppnare och mer konkurrensutsatt samt onödigt stora övergångskostnader på grund av en försening undviks.

3.1. IPv6-standarder

IPv6-standarderna utarbetas av Internet Engineering Task Force (IETF) [10], en icke-kommersiell, internationell organisation för utveckling av Internet, där flera arbetsgrupper ängar sig åt IPv6. För trådlösa system utarbetas standarder av 3GPP [11] och 3GPP2 samt ITU [12]. Arbetet inom 3GPP och 3GPP2 är avgörande, eftersom 3G-tjänster anses utgöra det viktigaste området för en tidig kommersiell användning av IPv6.

[10] Internet Engineering Task Force: http://www.ietf.org/

[11] 3G-partnerskapsprojekt: http://www.3gpp.org/

[12] Internationella telekommunikationsunionen: http://www.itu.org/

IETF fastställer visserligen standarder, men organisationen varken följer eller förordar någon särskild linje. Andra organisationer, såsom Internet Society (ISOC) [13] och IPv6-forumet [14], har viktiga utbildnings- respektive informationsuppgifter.

[13] Internet Society: http://www.isoc.org/

[14] IPv6-forumet: http://www.ipv6forum.org/

3.2. IPv6-relaterad forskning och utveckling

En lång rad organisationer, teleoperatörer, tillverkare av utrustning samt högskolor och universitet ägnar sig åt allt som har att göra med IPv6, särskilt forsknings- och utvecklingsfrågor.

Europeiska kommissionen har gett ett viktigt bidrag till finansieringen av IPv6-relaterad forskning och utveckling. Kommissionen har bland annat som svar på slutsatserna från toppmötet i Stockholm trappat upp sina FoU-ansträngningar inom ramen för femte ramprogrammet. Ett stort antal IPv6-projekt med en gemenskapsfinansiering på totalt cirka 55 miljoner euro har nu kommit igång, bland annat två storskaliga IPv6-fältförsök, nämligen 6NET [15] och Euro6IX [16]. Dessa fältförsök kompletterar ansträngningar på både medlemsstatsnivå, inom ramen för de nationella forsknings- och utbildningsnätverken, och europeisk nivå, inom ramen för initiativ som GEANT [17].

[15] 6NET-projektet: http://www.6net.org/

[16] Euro6IX-projektet: http://www.euro6ix.org/

[17] GEANT-projektet: http://www.dante.org.uk/geant/

Vid förberedelserna av sjätte ramprogrammet betonade kommissionen vikten av fortsatta FoU-ansträngningar i fråga om IPv6 för att ge forskarvärlden fler möjligheter och inte minst säkerställa utvecklingen av innovativa verktyg, tjänster och tillämpningar.

3.3. Från IPv4 till IPv6

Även om Internets framtid stavas IPv6, kommer IPv4 inte bara att försvinna över en natt. IPv6 införs redan nu parallellt med IPv4. Processen påbörjades 1996 med IPv6-provningsnätverket 6Bone [18], som numera omfattar över 50 länder och 1 000 webbplatser. Kommersiell användning av IPv6 förekommer också, främst i Japan och i länder som av historiska skäl tilldelats färre IPv4-adresser (framför allt i Asien).

[18] 6Bone-projektet: http://www.6bone.net/

Eftersom övergången till IPv6 sker stegvis och olika snabbt i olika branscher, kommer det att behövas riktlinjer för övergången till och integrationen av IPv6, där man tar hänsyn till att IPv4 och IPv6 kommer att existera parallellt under många år, att utfasningen av IPv4 kommer att ske mjukt och stegvis och att det därför inte kommer att finnas något magiskt datum (som millennieskiftet), då man måste byta till IPv6. I stället kommer man att ge incitament till en övergång, innan det blir för sent och för dyrt.

En smidig övergång gör att leverantörer och användare kan fortsätta investera i befintliga IPv4-tjänster och samtidigt förbereda sig för en smidig övergång till IPv6 i och med att fler IPv6-enheter kopplas upp. IETF har utarbetat en lång rad övergångs- och integrationslösningar, så att leverantörerna kan välja den metod som passar dem bäst. Så småningom kommer man att få en renodlad IPv6-användning i stället för isolerade "IPv6-öar", som sammanlänkas med hjälp av det befintliga IPv4nätet.

3.4. Global spridning av IPv6

När det gäller tidsplanen för IPv6 tog Japan nyligen ledningen genom att den 21 september 2000 meddela att alla kommersiella och offentliga sektorers befintliga nät skulle vara uppgraderade senast 2005. Japan ser IPv6 som en möjlighet att med hjälp av Internet vitalisera den japanska ekonomin och har inrättat ett IPv6-råd [19] som skall genomföra e-Japan-programmet.

[19] IPv6 Promotion Council: http://www.v6pv.jp och http://cwg.v6/keel.net/apwg/en/index.html

Det japanska initiativet har haft mycket stor betydelse för Asien-Stillahavsområdet. Korea följde Japans exempel den 22 februari 2001 och meddelade sin avsikt att införa IPv6. Även Taiwan har fattat ett beslut om IPv6 och bland annat inrättat en IPv6-styrkommitté. Folkrepubliken Kina och Japan har fört bilaterala samråd på ministernivå om hur man kan främja IPv6 ytterligare.

Trots att utvecklingen av IPv6 och kommersiella tillämpningar till stor del sker i USA, har man där fram till alldeles nyligen inte tillmätt IPv6 lika stor ekonomisk betydelse som i andra delar av världen. USA var nämligen först i rusningen efter IPv4-adressrymd, och läget är därför inte lika kritiskt där som i Asien-Stillahavsområdet eller Europa. Det alltmer trängande behovet av en Internetuppgradering föranledde i december 2000 ett branschlett initiativ till inrättandet av en nordamerikansk IPv6-insatsstyrka.

Jämfört med Asien-Stillahavsområdet har IPv6-protokollet i Europeiska unionen ännu bara fått ett obetydligt kommersiellt genomslag och är mest begränsat till provningsanläggningar.Detta föranledde Europeiska kommissionen att på branschens begäran i april 2001 inrätta en IPv6-insatsstyrka, där många av de viktigaste aktörerna inom mobilkommunikation, telekommunikation och Internet deltar [20]. Insatsstyrkan har nu avslutat sitt arbete [21] och utfärdat en rad rekommendationer med krav på fler snabba åtgärder på europeisk nivå. De förslag till ytterligare åtgärder som presenteras i detta meddelande bygger till stor del på IPv6-insatsstyrkans arbete.

[20] ETSI, Eurescom, EICTA, DANTE, EACEM, europeiska ISPA, UMTS-forum, GSM Europa, IPv6-forum, RIPE, Eurocontrol, SITA, ISOC UK, ITU och företrädare för stora tillverkare, operatörer samt universitet och högskolor.

[21] EU:s IPv6-insatsstyrka: http://www.IPv6-TaskForce.org

3.5. Skydd av privatlivet

På grund av att Internet från första början betraktades som öppet nätverk har dess kommunikationsprotokoll många särdrag som, mer tillfälligt än avsiktligt, kan leda till otillbörligt intrång i den enskilde Internetanvändarens personliga integritet.

Med jämna mellanrum höjs röster om att man måste göra en avvägning mellan Internets öppna struktur och motstridande krav på effektiv nätförvaltning och nätavlusning samt skydd av Internetanvändarnas personliga uppgifter. Den grundläggande rätten till skydd av privatlivet och skydd av uppgifter fastställs i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och beskrivs i detalj i EU:s dataskyddsdirektiv 95/46/EG och 97/66/EG, som båda gäller behandling av personuppgifter på Internet. Redan i sitt meddelande om organisation och förvaltning av Internets domän namns system från april år 2000 kom kommissionen fram till att en IP-adress kan vara en personuppgift i den mening som avses i regelverket (t.ex. dynamiska IP-adresser). Likaså har arbetsgruppen för dataskydd enligt artikel 29 i direktiv 95/46/EG, ett oberoende rådgivande EU-organ för skydd av uppgifter och privatlivet, vid flera tillfällen lyft fram integritetsfrågor i samband med Internet. Både den arbetsgruppen och den så kallade Berlingruppen, en internationell arbetsgrupp för dataskydd i telekommunikationer, avser att särskilt inrikta sitt arbete på IPv6.

Det är därför absolut nödvändigt att Europeiska kommissionen och hela Europeiska unionen ägnar sig åt integritetsfrågor i samband med Internets vidareutveckling. Integritetsfrågor beaktas redan [22] vid utvecklingen av IPv6, men det är viktigt att säkerställa Internetanvändarnas tillit till och förtroende för systemet som helhet, även i fråga om deras grundläggande rättigheter.

[22] http///www.ietf.org/internet-drafts/darft-ietf-ipngwg-temp-addresses-v2-00.txt

4. Åtgärder på EU-nivå

Det råder bred enighet om att Europeiska unionen måste öka sitt engagemang i utvecklingen och utnyttjandet av den basteknik som ligger till grund för nästa generations Internet, särskilt genom att påskynda införandet av tjänster som möjliggörs genom att man utvecklar en högeffektiv, tillförlitlig och säker kommunikationsinfrastruktur med möjlighet till ständig uppkoppling och med stor trådlös mobilitet.

En snabb spridning av nya Internettjänster förutsätter dock att man strukturerar, stärker och samlar sina ansträngningar i fråga om det nya Internetprotokollet (IPv6) för att se till att det finns tillräckligt med kvalificerad arbetskraft, att forskningen fortsätter, att arbetet med standarder och specifikationer främjas och att alla branscher i den nya ekonomin som kan komma att beröras av IPv6 är helt medvetna om den nya teknikens potential.

Det krävs därför strategiska samordnade åtgärder som bidrar till att stärka Europeiska unionens konkurrenskraft. Standardiseringen måste fortsätta, samtidigt som utvecklare av tillämpningar och företag som erbjuder nya IP-baserade tjänster bör se till att dessa är IPv6-kompatibla och rustade för framtiden.

Ett snabbt införande av IPv6 skulle ge det europeiska näringslivet i allmänhet, och alla Internetbaserade aktörer i synnerhet, både i fasta (t.ex. kabel, ADSL) och trådlösa nät (t.ex. 3G, WLAN), ett enastående tillfälle att utforska framtida möjligheter och att vara först. På så sätt uppnås en konkurrensfördel som kan utnyttjas och exporteras. Överlägsenhet i fråga om IPv6, både i fråga om tekniken och tillämpningar i allmänhet, kommer att ge Europeiska unionen en strategisk fördel i världshandeln och utvecklingen.

Mot denna bakgrund har kommissionen utarbetat följande rekommendationer för införandet av IPv6 i alla relevanta IKT-sektorer:

EU:s medlemsstater uppmanas göra följande:

>Plats för tabell>

Näringslivet uppmanas göra följande:

>Plats för tabell>

Kompletterande åtgärder att vidtas av Europeiska kommissionen:

Sjätte ramprogrammet har ännu inte antagits. De relevanta anslagen kommer att fördelas med hänsyn till förfarandena och de särskilda målen i programmets rättsliga grund. Med hänsyn till detta och som komplement till ovannämnda åtgärder från medlemsstaternas och näringslivets sida föreslår Europeiska kommissionen följande:

>Plats för tabell>

5. Ordlista

>Plats för tabell>