Edash med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen.
Edash med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism (A5-0104/
1999).
1. Parlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.
2. uppmanar kommissionen att på nytt höra parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt
ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.
3. uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.
7. Sammanhållningsfonden
A5-0108/1999
Europaparlamentets resolution om meddelandet från kommissionen om strukturfonderna och
samordningen med Sammanhållningsfonden TdashRiktlinjer för programmen för perioden
2000−2006(KOM(1999)344TdashC5-0122/1999Tdash1999/2127(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
Edash med beaktande av meddelande från kommissionen (KOM(1999) 344 Edash C5-0122/1999).
Edash med beaktande av EU-fördraget, särskilt artikel 2 i detta, och särskilt artikel 158ff samt artikel 299.2.
Edash med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfon-
derna (1), särskilt artikel 10.3 och 11.3b i denna.
Edash med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings-och
garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden (2), särskilt artikel 1 i denna.
Edash med beaktande av kommissionens första treårsrapport om ekonomisk och social sammanhållning
(KOM(1996) 542 Edash C4-0016/1997).
Edash med beaktande av den sjätte periodiska rapporten om den sociala och ekonomiska situationen i
Europeiska unionens regioner (SEK(1999) 66 Edash C5-0120/1999).
Edash med beaktande av förslagen som i kommissionens dokument ”Agenda 2000 En förstärkt och utvidgad
union” (KOM(1997) 2000) framlagts för att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen ochsin resolution av den 18 juni 1998 om Agenda 2000 En förstärkt och utvidgad union, Del 1, AvsnittII: Ekonomisk och social sammanhållning (
3).
Edash med beaktande av kommissionens riktlinjer om prioriteringar för anpassning av strukturfondspro-
grammen fram till slutet av 1999 (C4-0640/1997).
Edash med beaktande av sin resolution av den 19 november 1998 (4) och sitt beslut av den 6 maj 1999 (5)
om de allmänna bestämmelserna för strukturfonderna.
Edash med beaktande av utvecklingsprogrammet för det europeiska området, antaget i maj 1999, sin
resolution av den 2 juli 1998 om den fysiska planeringen och utvecklingsprogrammet för det euro-peiska området (
6) och den handlingsplan som ministrarna med ansvar för regionalpolitik och fysisk
planering antog vid sitt möte i Tammerfors den 4-5 oktober 1999.
(1) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.
(2) EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.
(3) EGT C 210, 6.7.1998, s. 189.
(4) EGT C 379, 7.12.1998, s. 164.
(5) EGT C 279, 1.10.1999, s. 292.
(6) EGT C 226, 20.7.1998, s. 42.24.10.2000 SV C 304/57 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag18januari2000
Edash med beaktande av det femte åtgärdsprogrammet för miljön och sin resolution om detta av den 22 april
1993 (1).
Edash med beaktande av gemenskapens fjärde handlingsprogram för jämställdhet mellan kvinnor och män
(1996−2000) (KOM(1995) 381) och sin resolution av den 17 november 1995 (2) i detta ämne.
Edash med beaktande av kommissionens meddelande ”En hållbar utveckling i Europas städer: ett handlings-
program” (KOM(1998) 605) och sin resolution av den 4 maj 1999 (3) i detta ämne.
Edash med beaktande av kommissionens meddelande om samordningen av stödåtgärder för små och medel-
stora företag och hantverksföretag (KOM(1997) 610) och kommissionens meddelande om Europeiskakapitalmarknader för små och medelstora företag: framtidsutsikter och tänkbara hinder för framsteg(KOM(1997) 187) samt Europaparlamentets resolutioner av den 5 november 1998 (
4) och den
17 september 1998 (5) i dessa ämnen.
Edash med beaktande av kommissionens meddelande om en europeisk strategi för att främja lokala utveck-
lings-och sysselsättningsinitiativ (KOM(1995) 273) och sin resolution av den 6 september 1996 (6)i
detta ämne.
Edash med beaktande av kommissionens meddelande om miljö och sysselsättning (KOM(1997) 592) och sin
resolution av den 16 juli 1998 (7) i detta ämne.
Edash med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om bedömning av vissa planers och pro-
grams inverkan på miljön (KOM(1996) 511) och sitt yttrande av den 20 oktober 1998 (8) i detta
ämne.
Edash med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism och yttrandena
från jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet försysselsättning och socialfrågor, utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi ochfiskeriutskottet (A5-0108/1999), och av följande skäl.
A. Inom den gemensamma marknaden koncentreras den ekonomiska tillväxten till vissa tyngdpunkts-
områden. Detta sker på bekostnad av de mindre gynnade regionerna och natur och miljö. De vinster
som integrationen för med sig kommer inte alla till godo på samma grunder och därför utgör struk-
turfonderna och Sammanhållningsfonden de viktigaste verktygen för att utjämna skillnaderna mellanregionerna och få till stånd en harmonisk utveckling av hela gemenskapen.
B. I riktlinjerna betonas främjandet av hållbar utveckling och ökad konkurrenskraft i sysselsättnings-
skapande syfte. Detta bör välkomnas.
C. I artikel 158 första stycket i EG-fördraget innefattas minst gynnade öar i de regioner vilkas utveckling
måste utgöra en grundläggande prioritering för unionens sammanhållningspolitik. Kommissionen bördärför tillskriva öarna motsvarande betydelse inom ramen för de riktlinjer som den föreslår medlems-staterna.
D. Såväl kommissionen som medlemsstaterna bär ansvaret för ett ”medborgarnas Europa” där var och en
skall få jämförliga möjligheter oavsett i vilken region han eller hon bor eller vilken social ställning haneller hon har. Samtidigt måste det ses till att inte kommande generationer riskerar att hamna i ensituation där de inte kan tillgodose sina behov.
E. Av särskild betydelse i detta sammanhang är artikel 1 i förordning (EG) nr 1260/1999 om struktur-
fonderna där det inte bara uppställts geografiska utan också innehållsliga mål för de europeiskafonderna. Dessa mål ställer krav på ett integrativt tillvägagångssätt vid programplaneringen och påatt gemenskapens övergripande politik skall förverkligas i programmen.
(1) EGT C 150, 31.5.1993, s. 292.
(2) EGT C 323, 4.12.1995, s. 167.
(3) EGT C 279, 1.10.1999, s. 44.
(4) EGT C 359, 23.11.1998, s. 98.
(5) EGT C 313, 12.10.1998, s. 195.
(6) EGT C 277, 23.9.1996, s. 45.
(7) EGT C 292, 21.9.1998, s. 149.
(8) EGT C 341, 9.11.1998, s. 18.C 304/58 SV 24.10.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag18januari2000
F. Europeiska unionens regionalpolitik utgör unionens andra budget för ingripande via strukturfonderna
och Sammanhållningsfonden. För att det skall kunna garanteras att gemenskapens prioriteringar beak-tas vid de strukturpolitiska åtgärderna bör de av kommissionen utarbetade riktlinjerna i framtiden gesformen av riktlinjer med föreskrifter för hurdana åtgärderna inom de program som fastställts avstaterna i samverkan med lokala och regionala partner bör vara för att kunna komma i fråga förbidrag.
G. Innehållet och slutsatserna, och i synnerhet den del som fastställer faktorer som verkligen påverkar de
europeiska regionernas konkurrenskraft, i kommissionens sjätte periodiska rapport om den sociala ochekonomiska situationen i Europeiska unionens regioner är av stor betydelse och stort intresse när manfastställer de gemenskapsprioriteringar som strukturåtgärderna skall grunda sig på för att ge resultat.Kommissionen uppger att den fullt ut beaktat dessa prioriteringar när den utarbetat sina riktlinjer. Defyra faktorer som utgör säkra hävstänger för regional utveckling och som kräver en koncentrering avstrukturinvesteringarna ä.
Edash den produktiva basen och den ekonomiska strukturen.Edash den tekniska nivån och forskningsnivån.Edash infrastrukturen som garanterar tillgänglighet, oc.Edash arbetskraftens kompetens.
H. Gemenskapens mål för reformen inom ramen för Agenda 2000 heter koncentration, effektivitet och
förenklade förvaltningsstrukturer, och kommissionen är skyldig att genomföra dessa mål vid utvärder-ingen av programmen.
I. Kommissionen lade i juni 1998 fram ett meddelande till Europeiska rådet om en strategi för att integ-
rera miljöskyddskrav med Europeiska unionens politik (KOM(1998) 333). Meddelandets slutsats om att
integrering av miljöfrågor inte är ett alternativ utan en skyldighet bör särskilt beaktas.
J. I meddelandet om Europeiska gemenskapens strategi för biologisk mångfald (KOM(1998) 42) bör man
i synnerhet beakta punkt 25 som framhäver målet att främja en hållbar regional utveckling som inbe-griper åtgärder för ett hållbart bevarande och utnyttjande av den biologiska mångfaldeninom ramenför strukturfondernas operativa program.
K. Enligt artikel 10.3 i ovannämnda förordning (EG) nr 1260/1999 skall kommissionen efter att förord-
ningen trätt i kraft och före den i artikel 42 föreskrivna utvärderingen efter halva tiden offentliggöraallmänna vägledande riktlinjer (i kommissionens meddelande om riktlinjerna kallade ”indikativa rikt-linjer” på svenska), baserade på relevant och antagen gemenskapspolitik. Dessa riktlinjer kommer attvara en väsentlig faktor vid förhandlingarna om programmen och översynen av dem.
L. Europaparlamentet har inte i tid rådfrågats om innehållet i riktlinjerna och har inte kunnat utvärdera
innehållet i dem innan de börjat gälla.
M. De nya mål 1-programmen hade redan skisserats upp innan riktlinjerna började tillämpas.
1. Parlamentet betonar hur viktiga riktlinjerna är för att gemenskapens reformmålsättningar effektivitet,
koncentration och enklare förvaltning skall kunna uppnås och betonar ytterligare strukturpolitikens euro-peiska dimension och välkomnar i detta sammanhang att kommissionen i rätt tid gått ut med information.
2. uppfattar riktlinjerna som ett viktigt hjälpmedel för att medlemsstaterna och regionerna skall kunna
sätta prioriteter vid programplaneringen och uppnå det enhetliga övergripande målet om en hållbarutveckling av missgynnade regioner och av regioner med utvecklingssvårigheter, också med tanke på detaktiva och preventiva sysselsättningsfrämjandet; väntar sig därigenom största möjliga synergi mellan allainstrument och budgetanslag samt en balans mellan åtgärder för miljön, ekonomiska åtgärder och social-politiska åtgärder.24.10.2000 SV C 304/59 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag18januari2000
3. anser det vara ett framsteg inom strukturfrämjandet att de vägledande riktlinjerna ordnats efter
ämnesområden, eftersom de endast på detta sätt kan tjäna syftet att främja ett helhetsbetonat grepp påde nya planerna och programmen vilka måste stödja sig på decentraliserat utarbetade planer för utvecklingoch strukturomvandling.
4. konstaterar att det inte står någonting om hur dessa riktlinjer skall tolkas i övergångsprogrammen.5. betonar vikten av riktlinjerna såsom instrument för ett decentraliserat, effektivt och omfattande part-
nerskap som måste stödja sig på kompetens och engagemang hos alla aktörer inom de regionala ochlokala organen, vilka är i akut behov av tekniskt stöd så att de skall kunna kvalificera sig för sina uppgifter;yrkar med tanke på detta på en vidareutveckling av det vägledande instrumentet eftersom detta hittills inteinnehållit några minimikrav eller någon vägledning vad gäller partnernas medverkan.
6. anser yttermera att förvaltningen av strukturfondens finansiella resurser följaktligen borde decentrali-
seras så att den tar hänsyn både till möjligheterna till partnerskap och till kompetensen hos de regionalaoch lokala myndigheterna, varvid kontrollen bör skärpas, både av anslagsanvändningen och av att de målsom uppställts av unionen respekteras.
7. beklagar att kommissionens dokument inte innehåller några rekommendationer till medlemsstaterna
om förenkling av nationella rättsliga förfaranden och bestämmelser när det gäller inlämning och de natio-nella myndigheternas handläggning av projekt, samt finansiering, genomförande och kontroll; anser att deregler och administrativa krav som ställs upp av vissa medlemsstater ibland utgör allvarliga hinder vadgäller den tillgång operatörerna, i synnerhet mikroföretagen, de små och medelstora företagen och hant-verkarna, har till strukturfonderna.
8. uppmanar kommissionen att vid förhandlingarna med medlemsstaterna om nya planer och program
rikta in uppmärksamheten på att främja en gynnsam omgivning för sysselsättningsintensiva små ochmedelstora företag genom att ställa upp klara mål för alternativa finansieringskällor, inklusive system förriskkapital och privat finansiering samt stödtjänster för företagen, inklusive ny informationsteknologi ochinvesteringar på nya områden.
9. anser att det är nödvändigt att kommissionen på grundval av de fastställda riktlinjerna utarbetar ett
dokument för bedömning och analys av de mest innovativa projekten (best practice) och att detta sprids istor omfattning bland strukturpolitikens aktörer; uppmanar kommissionen att stöda utbytet av erfarenhetermellan medlemsstater och regioner för att på så sätt verka till förmån för bästa tillvägagångssätt inomskapande av nytänkande och inom förvaltningen samt undersöka vilka möjligheter det finns att inrätta endatabank med förevisningar av sådana projekt.
10. anser att riktlinjerna i dagens läge bör bedömas inte bara ur innehållssynvinkel utan också ur syn-
vinkel av hur användbara de är för kommissionen vid förhandlingarna om programmen; betonar här att deövergripande formerna för gemenskapens politik skall respekteras och understryker att det snabbt ocheffektivt bör ageras till förmån för att programmen skall godkännas; i detta sammanhang bör man se tillatt lokala sammanslutningar i den privata sektorn involveras i planerings-och genomförandeprocessen ochslutligen säkerställa att vägledning ges i avslutningsstategier i slutet av programperioden.
11. konstaterar att de vägledande riktlinjerna kan ge ett minimum av orientering endast under förutsätt-
ning att de framsteg som görs går att mäta utgående från mål som kan göras till föremål för utvärderingoch utgående från i vilken mån framstegen överensstämmer med strategierna för gemenskapens politik;beklagar att endast trevande ansatser till detta framkommit i det föreliggande dokumentet och anser att
det råder ett akut behov av förbättring.
12. beklagar att riktlinjerna inte innehåller särskilda bestämmelser eller klargöranden angående utvidg-
ningens konsekvenser för både regionala och nationella myndigheter som genomför strukturfondsprogramoch för ansökarländerna, och uppmanar med kraft kommissionen att ta itu med den här frågan i sambandmed den översyn som görs efter halva programtiden.
13. betonar att anslagsanvändningen kommer att kunna samordnas med framgång endast under förut-
sättning att också kommissionen når fram till att dess olika avdelningar samarbetar med varandra tvärsöver de organisatoriska skrankorna som skiljer dem åt och förutsatt att det inte bara på sektorsplanet tashänsyn till de övergripande formerna för gemenskapens politik; insisterar i detta sammanhang särskilt påatt städernas och landsbygdens utveckling skall vara hållbar.C 304/60 SV 24.10.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag18januari2000
14. rekommenderar, inom ramen för kommissionens rekommendationer för hållbar utveckling, att
medlemsstaternas integrationspolitik skall förenhetligas utifrån de riktlinjer som dragits upp i planen förutveckling av gemenskapens område.
15. kritiserar att riktlinjerna endast marginellt uppmärksammat frågan om städerna och uppmanar
kommissionen att se till att anslag till projekt i stadsmiljö beviljas i alla regionala program och målområ-den i medlemsstaterna, varvid handlingsprogrammet för en hållbar utveckling i Europas städer bör beaktasoch adekvata resurser ställas till förfogande med hjälp av instrumentet globalt stöd (som i det ovannämndahandlingsprogrammet på svenska kallats ”rambidrag”).
16. riktar kritik mot att det inte inom det instrument som riktlinjerna utgör i vederbörlig grad kunnat
tas hänsyn till att utvecklingen av landsbygden har en dubbel funktion att fylla, nämligen dels att utgöra ettbidrag till reformen av den europeiska jordbruksmodellen och dels att bidra till ekonomisk och socialsammanhållning och uppmanar kommissionen att med tanke på utvecklingen både av landsbygdsområdenoch fiskeberoende områden göra ökat bruk av decentraliserade instrument för stöd och inte inskränkafrämjandet av modellregionerna till att bli en fråga bara för gemenskapsinitiativet Leader.
17. yrkar på att kommissionen i samverkan med medlemsstaterna skall ta hänsyn till att integrerade
koncept om att ingjuta nytt liv i relationerna mellan stad och landsbygd bör ägnas ökad uppmärksamhet
och betonar än en gång den grundläggande betydelsen hos utvecklingsprogrammet för det europeiskaområdet.
18. betonar att det måste säkerställas att de regionala utvecklingsprogrammen, Sammanhållningsfonden
och gemenskapens initiativ samordnas och bättre överensstämmer med varandra i fråga om målsättning-arna för politiken, samordningen av finanserna och genomförandet av partnerskapet.
19. förordar en inriktning på en jämnare fördelning av strukturfondernas och Sammanhållningsfondens
medel med hänsyn till jämvikten mellan transportmedlen och betonar i detta sammanhang i synnerhetkriteriet om hållbarhet, transportsäkerhet och integrering av transportmedel samt uppmanar kommissionenatt särskilt beakta detta kriteriet i beviljandet av stöd.
20. uppmanar kommissionen att innan förhandlingarna med medlemsstaterna om planeringsdokumen-
ten avslutas avlägga rapport inför parlamentet om hur riktlinjerna påverkan på planerna, särskilt medhänsyn till de övergripande formerna för gemenskapens politik, samt om eventuella svårigheter meddetta instrument.
21. uppmanar kommissionen att vid halvtidsutvärderingen av programmen överta parlamentets förslag
inför den slutliga översynen av riktlinjerna och påminner kommissionen om uppförandekodexen och deskyldigheter denna för med sig.
22. förordar att halvtidsutvärderingen, tilldelningen av resultatreserven och den slutliga bedömningen
grundas på objektiva och pragmatiska kriterier som kan säkerställa ett fullständigt samspel mellan struktu-råtgärder och strukturprogram vilka per definition är mångfacetterade, så att man inte endast beaktarkvantitativa indikatorer, utan även med samma intresse analyserar de kvalitativa faktorerna, inklusivemänsklig utveckling såsom definierad av Föranta nationerna och den sysselsättningsskapande effekten(”employment benchmarking”).
23. erinrar kommissionen om att denna i fortsättningen skall se till att parlamentet i samband med alla
förslag till riktlinjer får medverka redan när arbetet befinner sig på förslagsstadiet.
Sysselsättning och socialfrågor
24. beklagar att mål 3 inte kan uppfylla sin funktion som referensram för sysselsättningsåtgärderna i
strukturpolitiken nu när den nya programplaneringsperioden 2000-2006 skall fastställas eftersom planernaför mål 3 ännu inte fastställts slutgiltigt; kräver att samordningen och den strategiska överensstämmelsenmellan mål 1, 2 och 3 skall säkerställas när de nya planerna och programmen skall utarbetas.
25. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i samband med de lokala och regionala pak-
terna, använda pakterna på lokal och regional nivå som samråds-och samordningsramar för strukturstö-den mellan de berörda aktörerna, eftersom en systematisk utvidgning av modellen för lokala och regionalapakter säkerställer en korrekt tillämpning av partnerskapsprincipen.24.10.2000 SV C 304/61 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag18januari2000
26. förväntar sig att stödet till utbildning av mänskliga resurser rättar sig efter behoven och framtidens
tillväxtmarknader; kräver därför intensivare ansträngningar för att utröna framtida efterfrågan på tjänstersom kräver särskild kompetens och för att stödja överföring av teknik till de små och medelstora företagen.
27. understryker vikten av att stödja program med specifika åtgärder som främjar återinträde på arbets-
marknaden för arbetslösa över 40 år; dessa personer bildar en grupp som har svårigheter att anpassa sigtill ny teknik och till företagens nuvarande krav.
Industri
28. anser det vara viktigt att man framför allt i sammanhållningsländerna utvidgar forskningsinfrastruk-
turen genom att placera högre utbildning och läroanstalter så att de bättre tjänar invånarna i mindre
utvecklade regioner och gör det lättare för utbildade personer att stanna kvar i sin hembygd.
29. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fästa större uppmärksamhet vid program för
utnyttjande av energikällor med låg energiförbrukning och investering i förnybara energikällor för attuppnå en hållbar regional utveckling.
Konkurrenspolitik
30. påpekar på nytt att program som stöds av nationella och regionala myndigheter skall vara fullstän-
digt förenliga med Europeiska unionens konkurrenspolitik och bestämmelser, särskilt när det gäller tillämp-ningen av sådan politik och sådana bestämmelser med avseende på statligt stöd.
*
**
31. uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.
8. Sjätteperiodiskarapporten
A5-0107/1999
Europaparlamentetsresolutionomdensjätteperiodiskarapportenomdensocialaochekonomiska
situationeniEuropeiskaunionensregioner(SEK(1999)66TdashC5-0120/1999Tdash1999/2123(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
Edash med beaktande av den sjätte periodiska rapporten (SEK(1999) 66 Edash C5-0120/1999).
Edash med beaktande av artikel 8 i förordning (EEG) nr 2083/93 av den 20 juli 1993 om en reform av
Europeiska regionala utvecklingsfonden (1).
Edash med beaktande av förordning (EEG) 2082/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EG nr
4253/88 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om samordningen av de olikastrukturfondernas verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andrabefintliga finasieringsorgans verksamheter (
2).
Edash med beaktande av förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för
strukturfonderna (3).
Edash med beaktande av gemenskapen enligt EG-fördragets artikel 2 och 3.2 har till uppgift att främja jäm-
ställdhet mellan kvinnor och män och undanröja bristande jämställdhet, samt av gemenskapens fjärdehandlingsprogram för jämställdhet mellan kvinnor och män (1996-2000) (KOM(1995) 381) och sinresolution i detta ämne av den 17 november 1995 (
4).
(1) EGT L 193, 31.7.1993, s. 34.
(2) EGT L 193, 31.7.1993, s. 20.
(3) EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.
(4) EGT C 323, 4.12.1995, s. 167.C 304/62 SV 24.10.2000 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag18januari2000