Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om inrättande av ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet"

(97/C 158/03)

Den 14 februari 1997 beslutade Europeiska unionen, i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor, som ansvarat för kommitténs förberedande arbete i detta ärende, antog sitt yttrande den 5 mars 1997. Föredragande var Soscha zu Eulenburg.

Ekonomiska och sociala kommittén antog följande yttrande vid sin 344:e plenarsession den 19-20 mars 1997 (sammanträdet den 19 mars 1997) med 95 röster för, 5 emot och 8 nedlagda röster.

1. Allmänna kommentarer

1.1. Principerna i detta förslag från kommissionen, framlagt i form av förordning, har redan godkänts vid flera möten i Europeiska unionens råd. I ordförandeskapets slutsatser från mötet den 13-14 december 1996 i Dublin förklarade Europeiska rådet följande: "Europeiska rådet välkomnar de framsteg som gjorts sedan mötet i Florens och anmodar ministerrådet att fullfölja sitt arbete med avsikt att snarast upprätta ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet som skall ha ett nära samarbete med Europarådet."

1.2. Ekonomiska och sociala kommittén intog samma ståndpunkt i sitt yttrande om "Meddelande från kommissionen om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism" och "Förslag till rådets beslut om att utse 1997 till Europaåret mot rasism" (), i vilka kommissionen redan hade förordat att ett centrum för övervakning inrättas. "Av samma skäl stöder ESK att man omedelbart upprättar ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet" (punkt 5.2 i ovan anförda yttrande).

1.3. Kommittén välkomnar uttryckligen samtliga uppgifter som i kommissionens förslag, artikel 2, åläggs centrumet för övervakning.

2. Särskilda kommentarer

2.1. Motiveringen till förordningen bör kompletteras med en ny punkt 7 a som innehåller en hänvisning till den överenskommelse som nåddes vid Europeiska rådets möte i Dublin. I den "Finansieringsöversikt" som fogats till förslaget till förordning bör punkt 9, "Analys av kostnadseffektivitet", ändras i konsekvens med denna överenskommelse.

2.2. Det krävs ett nytt yttrande om artikel 235 som rättslig grund, vilken faktiskt och på den punkten är kommittén ense med kommissionen är den enda möjliga rättsliga grunden för förordningen, även om rådet redan har givit uttryck för sin politiska enighet. En uttrycklig hänvisning till artikel 235 och till det förfarande som denna bestämmelse implicerar gör det möjligt att på ett tydligt sätt fastställa vilket kompetensområde Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet skall ha.

2.3. Kommissionens förslag artikel 2 e, punkt 20 i motiveringen, punkt 4.1 i finansieringsöversikten kan ge upphov till viss förvirring, eftersom de engelska och tyska versionerna är formulerade på ett sätt som skiljer sig från den franska text som är den gällande.

Kommittén anser att man inte får lämna utrymme för några tvivel härvidlag och föreslår därför en ny skrivning av artikel 2 e enligt följande: "formulera slutsatser som skall offentliggöras och delges behöriga myndigheter på både nationell nivå och gemenskapsnivå."

Syftet med denna nya formulering är att säkerställa centrumets inflytande och oberoende. Detta skall ske genom att centrumet får möjlighet att offentliggöra alla de slutsatser som det finner lämpligt att dra från iakttagelser av vissa företeelser inom dess kompetensområde, dock utan att det därför får formell rätt att gå in på gemenskapens eller medlemsstaternas organs kompetensområden genom utarbetande av rekommendationer, yttranden eller förslag.

2.3.1. Detta förslag - ESK är mycket bestämd på den punkten - har ingenting att göra med frågan om huruvida en sådan utvidgning av gemenskapens kompetensområde eventuellt vore önskvärd i detta fall. ESK har för övrigt redan förordat denna grundtanke i sitt ovan anförda yttrande om "meddelandet" om rasismen, genom att helhjärtat ansluta sig till att en "icke-diskrimineringsklausul" införs i fördraget och genom att uttryckligen stödja "alla antirasistiska ställningstaganden från gemenskapens institutioner" (punkt 5.1 i yttrandet). ESK anser sig emellertid också tvungen att av juridiska skäl klart fastslå att en utvidgning av gemenskapens kompetensområde aldrig kan ske indirekt med stöd av artikel 235.

2.3.2. Centrumets rapporter, arbeten och slutsatser skall emellertid i enlighet med detta förfarande och med de olika gemenskapsinstitutionernas och medlemsstaternas kompetensområden kunna påverka hur förslagen utformas och vilka åtgärder som vidtas, och detta såväl på gemenskapsnivå som på nationell nivå.

2.4. ESK föreslår dessutom att artikel 2.1 kompletteras på följande sätt:

"2) Centrumets huvudmål skall vara att till gemenskapen och dess medlemsstater tillhandahålla objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism på europeisk nivå, särskilt inom de områden som anges i artikel 3.3. Informationen skall underlätta för gemenskapen och medlemsstaterna när de inom sina respektive kompetensområden kompletterar befintliga åtgärder. Detta förutsätter likaså att centrumet utvärderar den effekt på rasismen och främlingsfientligheten som dessa åtgärder eller insatser på gemenskapsnivå och nationell nivå har haft, särskilt åtgärder och insatser som genomförts av de mest skilda anledningar och riktats mot grupper som drabbats av rasism och främlingsfientlighet."

ESK vill rikta uppmärksamheten på att rasism och främlingsfientlighet ofta kan uppmuntras eller rentav framkallas av åtgärder som vidtas av myndigheter. Rasismens och främlingsfientlighetens orsaker och verkningar kan alltså framträda såväl i privata relationer som i den offentliga sektorn. I så fall bör centrumets uppdrag vidgas i enlighet med detta.

2.4.1. I det yttrande från ESK om "Meddelande om rasismen" som nämndes ovan står följande under punkt5.4.4.2: "ESK begär att satsen 'Rasistiska och främlingsfientliga attityder kan utgöra ett hinder för ett effektivt utövande av rätten till fri rörlighet' på sidan 27 i kommissionens dokument, skall lyda som följer: 'En begränsning av rätten till fri rörlighet för medborgare från tredje land som bor i EU bidrar till att förstärka rasistiska och främlingsfientliga fördomar.'"

2.5. ESK menar också att arbetsområdena beskrivs på ett exakt och fullständigt sätt i artikel 3 i förslaget till förordning. Kommittén anser emellertid att de uppgifter som nämns i artikel 3.3 i kommissionens förslag inte är klart avgränsade. Centrumet har därmed mandat att övervaka och arbeta med alla rasistiska yttringar, särskilt rasismen i vardagen.

2.6. ESK är belåten med att samarbetet med "icke-statliga organisationer" regleras på ett tillfredsställande sätt i förordningen (jfr. punkt 21 i motiveringen och artikel 7.1 i förslaget till förordning), med undantag av regeln som säger att centrumet endast "kan" samarbeta med dessa organisationer. Detta verb bör ersättas med "bör". Enligt kommitténs uppfattning måste artikel 7 kompletteras med en bestämmelse om samarbetet med arbetsmarknadsorganisationerna och andra intresseorganisationer.

2.7. Det finns anledning att fråga sig varför det i artikel 8, som rör centrumets styrelse, inte anges att en företrädare för ESK skall ingå i denna styrelse? Kommittén erinrar om sitt yttrande (CES 533/96 av den 24 april 1996) om förslaget till rådets beslut om att utse 1997 till "Europaåret mot rasism" och särskilt punkt 5.4.5 i detta yttrande, där kommittén "inser att en viktig roll spelas av arbetsplatserna när man skall ta itu med denna fråga" och ställer sig bakom arbetsmarknadens parters gemensamma förklaring som antogs i oktober 1995 i Florens om "förebyggande av diskriminering på grund av ras och av främlingsfientlighet samt främjande av likabehandling på arbetsplatsen". Kommitténs engagemang för kampen mot rasism och främlingsfientlighet har alltså redan tillräckligt bevisats. De socioekonomiska krafterna i medlemsstaterna, krafter som skiljer sig mycket åt de olika länderna emellan och som är väl företrädda i ESK, är av avgörande betydelse för att samhället skall kunna mobilisera sig långsiktigt mot rasism och främlingsfientlighet. Därför kräver ESK att få bli representerad i styrelsen.

Bryssel den 19 mars 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT nr C 204, 15.7.1996, s. 23.