Den europeiska gröna given

1.Inledning – att vända en akut utmaning till en unik möjlighet

I detta meddelande presenteras en europeisk grön giv för Europeiska unionen (EU) och dess invånare. Kommissionen upprepar här sin fasta beslutsamhet att ta itu med de klimat- och miljörelaterade utmaningar som är vår generations viktigaste uppgift. Atmosfären värms upp och klimatet förändras för varje år som går. En miljon av de åtta miljoner arterna på planeten riskerar att försvinna. Skogar och oceaner förorenas och förstörs.

Den europeiska gröna given är ett svar på dessa utmaningar. Den är en ny tillväxtstrategi som ska ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen.

Den ska också skydda, bevara och förbättra EU:s naturkapital och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande från miljörelaterade risker och effekter. Samtidigt måste omställningen vara rättvis och inkluderande. Vi måste sätta människorna i centrum och ägna särskild uppmärksamhet åt de regioner, branscher och arbetstagare som ställs inför de största utmaningarna. Eftersom det kommer att bli stora förändringar, är det ytterst viktigt att allmänheten är aktivt delaktig och känner förtroende för omställningen, för att politiken ska kunna fungera och vinna acceptans. Det behövs en ny samhörighet mellan alla slags medborgare och nationella, regionala, lokala och lokala myndigheter, det civila samhället och näringslivet, i nära samarbete med EU:s institutioner och rådgivande organ.

EU har den kollektiva förmågan att starta om sin ekonomi och sitt samhälle och få in dem på en hållbar väg. EU kan bygga vidare på sin styrka som världsledande inom klimat- och miljöåtgärder, konsumentskydd och arbetstagarrättigheter. Att minska utsläppen ytterligare är en utmaning. Det förutsätter massiva offentliga investeringar och ökade satsningar på att styra privat kapital till klimat- och miljöåtgärder och samtidigt undvika inlåsning i ohållbara metoder. EU måste gå i täten när det gäller att samordna de internationella insatserna för att skapa ett samordnat finansiellt system som främjar hållbara lösningar. Denna inledande investering är också ett tillfälle att se till att EU tydligt slår in på en ny väg mot hållbar tillväxt för alla. Den europeiska gröna given ska påskynda och stödja den omställning som behövs inom alla sektorer.

Den gröna givens miljöambitioner kan inte uppnås av EU på egen hand. Drivkrafterna bakom klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald är globala och hejdas inte av nationsgränser. EU kan använda sitt inflytande, sitt kunnande och sina ekonomiska resurser för att få med sig sina grannar och partner på en mer hållbar väg. EU kommer att fortsätta att leda de internationella insatserna och vill bygga upp allianser med likasinnade. EU erkänner också behovet av att bevara sin försörjningstrygghet och konkurrenskraft även när andra är ovilliga att agera.

I detta meddelande presenteras en första färdplan för de centrala politiska strategier och åtgärder som krävs för att den europeiska gröna given ska bli verklighet. Den kommer att uppdateras i takt med att behoven utvecklas och de politiska åtgärderna utformas. Alla EU:s åtgärder och politiska strategier måste bidra till den europeiska gröna givens mål. Utmaningarna är komplexa och hänger samman med varandra. Det politiska svaret måste vara djärvt och heltäckande och syfta till att maximera fördelarna för hälsa, livskvalitet, motståndskraft och konkurrenskraft. Det förutsätter intensiv samordning för att ta vara på de tillgängliga synergieffekterna mellan alla politikområden.

Den gröna given är en viktig del av kommissionens strategi för att genomföra FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling samt de andra prioriteringar som står i ordförande Ursula von der Leyens politiska riktlinjer. Som en del i den gröna given ska kommissionen åter rikta in den europeiska planeringsterminens process för makroekonomisk samordning på att integrera FN:s mål för hållbar utveckling, sätta hållbarhet och invånarnas välbefinnande i centrum för den ekonomiska politiken och målen för hållbar utveckling i centrum för EU:s beslutsfattande och åtgärder.

I rutan nedan illustreras den gröna givens olika delar.

2.En omställning av EU:s ekonomi för en hållbar framtid

2.1.En politik för djupgående förändringar

För att genomföra den europeiska gröna given finns det behov av att ställa om politiken för ren energiförsörjning i ekonomi, industri, produktion, konsumtion, storskalig infrastruktur, transporter, livsmedel, jordbruk, byggverksamhet, skatter och socialpolitik. För att nå dessa mål måste vi sätta högre värde på skydd och återställande av naturliga ekosystem, hållbar resursanvändning och förbättringar av människors hälsa. Det är här som djupgående förändringar behövs bäst och kan skapa störst nytta för EU:s ekonomi, samhälle och naturliga miljö. EU bör också främja och investera i den digitala omställning och de digitala verktyg som krävs, eftersom dessa är förutsättningar för förändringarna.

Även om alla dessa åtgärdsområden är nära sammanlänkade och stärker varandra måste man vara mycket uppmärksam när det krävs kompromisser mellan ekonomiska, miljömässiga och sociala mål. I den gröna given kommer alla politiska verktyg att användas konsekvent: reglering och standardisering, investeringar och innovation, nationella reformer, dialog med arbetsmarknadens parter och internationellt samarbete. Den europeiska pelaren för sociala rättigheter kommer att vara vägledande så att ingen sätts på undantag.

Enbart nya åtgärder räcker inte till för att uppnå den europeiska gröna givens mål. Förutom nya initiativ vill kommissionen också samarbeta med medlemsstaterna och intensifiera EU:s insatser för att se till att gällande lagstiftning och politik av betydelse för den gröna given verkställs och genomförs verkningsfullt.

2.1.1.Skärpning av EU:s klimatmål för 2030 och 2050

Kommissionen har redan slagit fast en tydlig vision om hur klimatneutralitet kan ha uppnåtts 2050. Denna vision bör ligga till grund för den långsiktiga strategi som EU i början av 2020 ska lägga fram enligt Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar. För att tydligt fastställa villkoren för en fungerande och rättvis omställning, skapa förutsägbarhet för investerarna och säkerställa att omställningen är oåterkallelig kommer kommissionen att lägga fram ett förslag om den första europeiska klimatlagen i mars 2020. På så sätt byggs målet om klimatneutralitet 2050 in i lagstiftningen. Klimatlagen är även avsedd att säkerställa att all EU-politik bidrar till målet om klimatneutralitet och att alla sektorer drar sitt strå till stacken.

EU har redan börjat modernisera och ställa om ekonomin för att uppnå klimatneutralitet. Mellan 1990 och 2018 minskade utsläppen av växthusgaser med 23 %, medan ekonomin växte med 61 %. Dagens politik kan dock endast minska utsläppen av växthusgaser med 60 % fram till 2050. Mycket återstår att göra, med början i mer ambitiösa klimatåtgärder det kommande decenniet.