EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 26.05.1997 
KOM(97) 238 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
Lägesrapport och framtida strategier 
CARE 
Gemenskapsdatabasen för trafikolyckor 
Rådets beslut av den 30 november 1993 
(93/704/EG) 

Innehållsförteckning 
1. INLEDNING 
1.1 Rapportens syfte 
1.2 Bakgrunden till CARE 
2. SITUATIONEN I NULÄGET 
2.1 Utformningen av CARE 
2.2 Initialfascn 
2.3 Överföring, tillgänglighet och godkännande av data 
2.4 Sekretess och säkerhet 
2.4.1 Uttryckligen sekretessbelagda data 
2.5 Definitionernas och strukturernas heterogenitet 
2.6 Resultat och slutsatser från de första tre åren 
2.6.1 Databankens funktion 
2.6.2 Uppgifternas homogenitet 
2.6.3 Uppgifternas tillgänglighet 
2.6.4 Sekretess och säkerhet 
2.6.5 Samarbete med medlemsstaterna 
2.6.6 Uppgifternas kvalitet 
2.6.7 Uppgifternas komplexitet 
2.6.8 Offentliggörande 
3. FRAMTIDSUTSIKTER 
3.1 Mot ett effektivt informationssystem 
3.2 Policy för användning och spridning av uppgifter 
3.2.1 Direkt tillgång till referensdatabanken CARE 
3.2.2 Direkt tillgång till spridningsdatabanken 
3.2.3 Tillgång till standardtabeller via datasystemet CARE 
3.2.4 Publikationer 
3.3 Allmänna aspekter på CARE:s framtida utveckling 
4. SLUTSATS 
^ 
1. INLEDNING 
1.1 Rapportens syfte 
Vägtrafikolyckor i unionens medlemsstater kostar varje år cirka 45 000 människor 
livet och skadar mer än 1,5 miljoner människor. Kostnaderna för detta uppskattas till 
150 miljoner ecu. Sedan 1984 har ett stort antal åtgärder vidtagits på gemenskapsnivå 
för att minska antalet olyckor på vägarna. Bland dessa åtgärder ingår rådets beslut av 
den 30 november 1993 om upprättandet av en gemenskapsdatabas för trafikolyckor 
(93/704/EG)1. 
Det är en allmänt omfattad mening att en sådan databas på gemenskapsnivå kan bidra 
till att identifiera och kvantifiera trafiksäkerhetsproblem, att värdera effektiviteten hos 
trafiksäkerhetsåtgärder, att fastställa relevansen av gemenskapens insatser samt att 
underlätta utbytet av erfarenheter inom detta område. 
I artikel 6 i beslutet föreskrivs att kommissionen tre år efter det att beslutet 
genomförts, skall upprätta en rapport där projektet utvärderas och dess fortsatta 
inriktning anges. 
1.2 Bakgrunden till CARE 
Som en följd av en resolution från rådet 1984, som krävde gemenskapsåtgärder inom 
området för trafiksäkerhet, begärde Europaparlamentet i sin resolution 1986 om 
gemensamma åtgärder för att minska antalet trafikolyckor2, att en gemenskapsdatabas 
för trafikolyckor skulle upprättas. 
År 1988 underströk en expertgrupp inom OECD behovet av att "skapa ett regelverk 
för sammanhängande databaser med (detaljerad) statistik om trafik och 
trafikolyckor". Kommissionen föreslog 1989 i sitt meddelande "Trafiksäkerhet: En 
prioriterad fråga för gemenskapen" att en databas för trafikolyckor skulle upprättas. 
Två år senare anammades denna idé av en arbetsgrupp på hög nivå, som ansåg att den 
borde prioriteras (Gérondeau-rapporten, februari 1991). 
På grundval av en förstudie som utförts av kornmissionen i nära samarbete med en 
grupp representanter från medlemsstaternas regeringar, arbetsgruppen på hög nivå för 
trafiksäkerhet, bekräftade denna grupp vid sitt möte den 15-16 oktober 1992 
nödvändigheten av att upprätta en dylik databas. 
'EGTnrL329, 30.12.1993, s. 63 
2EGTnrC68, 24.3.1986, s. 35. 
3 
År 1993 presenterade kommissionen både sin vitbok om den framtida utvecklingen av 
den gemensamma transportpolitiken och sitt meddelande om ett handlingsprogram för 
trafiksäkerhet. 1 dessa dokument bedömdes frågan återigen som prioriterad. Ett 
förslag till beslut (KOM(93) 348 slutlig) framlades tor rådet och Europaparlamentet i 
juli 1993-\ Den 30 november 1993 antog rådet slutligen förslaget om att upprätta en 
gemenskapsdatabas (CARE) för trafikolyckor. 
2. SITUATIONEN I NULÄGET 
2.1 Utformningen av CARE 
CARE är en gemenskapsdatabas för trafikolyckor vilka leder till dödsfall eller 
personskador. Den omfattar inte materiella skador. Den viktigaste skillnaden mellan 
CARE och de flesta andra befintliga internationella databaser är att den är mycket 
detaljerad. Detta betyder att CARE innehåller detaljerade data om enskilda olyckor 
insamlade av medlemsstaterna. Denna struktur garanterar största möjliga flexibilitet 
och potential för analys av de uppgifter som systemet innehåller och öppnar nya 
möjligheter inom området för trafikolycksanalys. 
Istället för att inleda en tidsödande process för att utforma och skapa en harmoniserad 
databas för trafikolyckor på gemenskapsnivå - väl vetande att detta bland annat skulle 
medföra stora förändringar för de nationella myndigheterna (såsom harmonisering av 
olycksrapportering, av definitioner och av insamlingsmetoder) - beslöt rådet, med 
beaktande av kommissionens förslag, att de nationella dataregistren skulle införas i 
CARE-databasen /' sin ursprungliga form efter det att konfidentiella uppgifter som kan 
identifiera enskilda uteslutits och att en struktur skulle väljas som gjorde de nationella 
registren tillgängliga på gemenskapsnivå (se figur 1). 
3EGTnrC225, 20.8.1993, s. 6. 
CARE 
Initialfasen från 1.4.1994 till 1.4.1997 
Referensdatabas 
Detajjwade uppgifte* 
Nationell 
uppgifts-
lämnare 
2.2 Initialfasen 
CARE:s intialfas inleddes i praktiken den 1 april 1994 genom att medlemsstaterna 
ålades att vidarebefordra uppgifter för åren 1991 och 1992 från sina nationella 
dataregister till Gemenskapens statistikkontor (Eurostat) före den 31 mars 1994. 
Tabell 1 visar tidpunkten för de olika årliga nationella dataregistrens överföring 
såsom läget är vid tiden för denna rapports sammanställande. 
Alla medlemsstater överför nu regelbundet sina dataregister. Statistik från Österrike, 
Finland och Sverige för åren 1991 till 1995 har införlivats med CARE. 
i" 
Tabell 1: Överföring av uppgifter frän medlemsstaterna 
A 
B 
D 
DK 
E 
F 
FIN 
GR 
I 
IRL 
L 
NL 
P 
S 
UK(GB) 
UK(NI*) överföring av uppgifter 
2:a 
kvartalet 
94 
91 
91/92 
91 
91 
91 
91 
91 
91/92 
91/92 3:e 
kvartalet 
94 
92/93 
91/92 
92 
92 4:e 
kvartalet 
94 1:a 
kvartalet 
95 
91/92 
93 
92/93 
92/93 
91-93 
93 
93 
92 
93 2:a 
kvartalet 
95 
93/94 
94 
94 
93 
93 3:e 
kvartalet 
95 
94 
94 4:e 
kvartalet 
95 
93 
94 1:a 
kvartalet 
96 
94 
92-93 
94 2:a 
kvartalet 
96 
92-95 
94 
95 
95 
94 
95 
91-94 
95 3:e 
kvartalet 
96 
91-94 
94 
94 4:e 
kvartalet 
96 
91 
95 
95 
95 
94 
91 
95 
95 
95 
*): Av tekniska skäl behandlas statistiken från Nordirland och Storbritannien separat från varandra. 
Tabell 2 visar hur långt den statistiska behandlingen av data som medlemsstaterna 
överfört till CARE har framskridit vid tiden för denna rapports sammanställande. 
Tabell 2: Lägesrapport för databehandlingen i CARE 
A 
B 
D 
DK 
E 
F 
FIN 
GR 
1 
IRL 
L 
NL 
P 
S 
UK(GB*) 
UK(NI*) 1991 
R 
RC 
r 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 1992 
RC 
RC 
r 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
Re 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 1993 
RC 
RC 
r 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
Re 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 1994 
RC 
RC 
r 
RC 
RC 
RC 
RC 
Rx 
RC 
RC 
Re 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 1995 
RC 
R 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
RC 
Rx 
RC 
RC 
RC 
Förkortningar : 
R = Erhållna uppgifter 
r = Uppgifter som har överförts med tillämpning av förordning 1588/90 om utlämnande av insynsskyddade 
uppgifter 
C = Uppgifter som införts i CARE 
c = Uppgifter som delvis införts i CARE (i väntan på slutliga uppgifter) 
x = Icke läsbara uppgifter 
*): Av tekniska skäl behandlas statistiken från Nordirland och Storbritannien separat från varandra. 
G 
2.3 Överföring, tillgänglighet och godkännande av data 
Medlemsstaterna har deltagit aktivt i CARE:s upprättande i takt med att resurser gjorts 
tillgängliga. De nya medlemsstaterna har integrerats utan problem tack vare deras 
aktiva deltagande. 
Överföringen av medlemsstaternas uppgifter om trafikolyckor sker för närvarande via 
elektroniska media (magnetband eller diskett) på grundval av de årsvisa dataregistren, 
med en eftersläpning pä högst nio månader efter slutet på referensåret. På så sätt införs 
varje år cirka 1,2 miljoner olyckor i CARH-databasen. 
Medlemsstaterna är ansvariga för tillförlitligheten av de trafikolycksdata som de 
bidrar med. De måste godkänna resultatet av den statistiska behandlingen av sina 
uppgifter efter att dessa data införts i CARE-databasen. För att få tillgång till de 
nationella data som CARE innehåller, krävs en överföringslinje och en särskild 
programvara. Varje medlemsstat utser en särskild institution och anmäler vilken denna 
är till kommissionen. I allmänhet är det medlemsstaternas nationella statistikkontor 
som får denna uppgift. Det är således uppgiftslämnaren som även är den som 
godkänner behandlingen av uppgifterna. Godkännandeproceduren, det vill säga 
bekräftelsen på att CARE-databasens uppgifter är identiska med de resultat som de 
nationella systemen kommit fram till, anses som utomordentligt viktig för CARE:s 
tillförlitlighet. 
Efter att den nationella institutionen godkänt "sina" uppgifter i CARE, ger 
medlemsstaten alla de andra nationella institutionerna tillgång till sina data på 
grundval av ömsesidighet. 
Tabell 3 visar den nivä av tillgänglighet till CARE som de olika medlemsstaterna 
(MS) har uppnått vid tiden för denna rapports sammanställande. 
Tabell 3: Medlemsstatemas tillgänglighetsnivå 
Överförda uppgifter 
Uppgifter införda i CARE 
Linjeuppkoppling 
Utbildning av användare 
Försök 
Godkännande av MS 
Tillträde beviljat andra 
MR 
Tillträde verkställt av en 
annanJMS A 
V 
S B 
S 
^ 
^ 
V 
S D 
'•> DK 
V 
S 
V 
S 
S 
S 
S 
S E 
^ 
V 
s 
s 
s 
s 
V 
s F 
V 
s 
V 
y 
s 
y 
s 
v FIN 
S 
S GR 
• 
S 1 
S 
>/ 
• IRL 
^ 
^ 
^ 
S 
V 
S 
S 
S L 
S 
V 
s NL 
• 
V 
V 
s 
s 
V 
y 
s p 
V 
s 
V 
s 
V 
V 
s 
s s 
^ 
• UK 
(GB) 
• 
• 
V 
s 
V 
s 
s 
V UK 
(NI) 
V 
s 
s 
V 
s 
s 
V 
s 
*) = i enlighet med förordning 1588/90 om utlämnande av insynsskyddade uppgifter 
? 
Vid tiden för denna rapports sammanställande är tio medlemsstater anslutna till 
CARE, främst för godkännandeändamål, vilket framgår av tabell 4. De nya 
medlemsstaterna är inte med, då de inte förrän de senaste månaderna har behövt 
överföra sina data och då de inte ännu har upprättat en förbindelse för att utnyttja 
CARE-databasen. 
Tabell 4: Medlemsstaternas tillgång till CARE i valideringssyfte 
(period: 7 februari 1995 till 12 december 1996) 
E 
UK (GB) 
NL 
P 
F 
IRL 
B 
DK 
UK (NI) 
I 
L 
GR 
D 
Totalt: 
Kommissionen 
2.4 Se Antal 
uppkopplingar 
iabs. 
hl 
$0 
210 
114 
89 
91 
30 
37 
25 
6 
14 
8 
0 
0 
1154 
2203 
tretes % 
46 
18 
10 
8 
8 
3 
3 
2 
-
1 
-
-
-
100% 
s och s Uppkopplingstid 
tim 
51 
41 
30 
15 
10 
8 
6 
4 
2 
171 
392 
äkerh min 
36 
02 
16 
20 
21 
51 
39 
33 
23 
19 
22 
48 
30 
et sek 
54 
38 
44 
6 
58 
30 
24 
28 
54 
36 
14 
26 
06 % 
30 
24 
18 
9 
6 
5 
4 
3 
1 
-
-
100% CPU-tid 
tim 
2 
5 
9 
119 min 
28 
46 
38 
19 
3 
10 
4 
3 
1 
37 
39 sek 
32 
15 
38 
53 
23 
22 
26 
47 
50 
11 
2 
19 
37 % 
26 
61 
6 
3 
-
2 
-
-
-
-
-
100% 
Frågan om sekretess gäller huruvida en användare av systemet lyckas identifiera de 
personer som varit inblandade i en olycka eller inte. Medan de data som förs in i 
systemet från varje land är detalj uppgifter om den enskilda olyckan, får den slutliga 
användaren alla rapporter i sammanställd form, till exempel alla olyckor per månad 
eller olyckor med offer i en viss ålderskategori. Eftersom en rapport av detta slag 
innehåller tiotals, hundratals eller tusentals olycksoffer, är det inte möjligt att genom 
en sådan rapport identifiera en enskild individ. 
Dessutom rensar medlemsstaterna, i samråd med kommissionen, sina register på alla 
uppgifter som kan anses som konfidentiella, det vill säga alla uppgifter som kan göra 
det möjligt att identifiera en enskild (såsom fordons registreringsnummer eller namn 
eller adress på en person), innan registren skickas till kommissionen. Om nödvändigt, 
kan sådana känsliga uppgifter även strykas av CARE-databasens handhavare. 
Endast den som handhar databasen kan få tillgång till de ursprungliga registreringarna 
av de data som överförs av medlemsstaterna. Efter en betryggande behandling av 
dessa data kan behöriga användare (som utsetts av varje medlemsstat) under vissa 
villkor få tillgång till en så kallad referensdatabank, en del av CARE som innehåller 
uppgifter vilka godkänts av medlemsstaterna. På så sätt är inga konfidentiella 
uppgifter tillgängliga för användarna av CARE. 
3 
Den som använder sig av CARE måste ha en giltig användaridentitet och ett lösenord. 
Moderna chiffreringstekniker har använts för att i praktiken göra tillträde för 
obehöriga omöjligt. Informationssökningen sker genom användning av menyer, vilket 
hindrar en användare från att välja andra kommandon än dem som är godkända av 
CARE och förutses av systemet. 
Det har framgått efter diskussioner med specialister från medlemsstaterna att de 
ovannämnda åtgärderna i praktiken garanterar sekretessen, säkerheten och 
integritetsskyddet hos de uppgifter som finns i CARE-databanken. 
2.4.1 Uttryckligen sekretessbelagda data 
Som framgår av tabell 3, har Tyskland begärt tillämpning av det förfarande som avses 
i rådets förordning 1588/90 om utlämnande av insynsskyddade uppgifter. För 
närvarande pågår diskussioner med de tyska myndigheterna för att få till stånd en snar 
integrering i CARE av tyska trafikolycksdata. 
2.5 Definitionernas och strukturernas heterogenitet 
Uppgifterna från olycksrapporter innehåller detaljerade uppgifter om olycksplats, om 
inblandade personer (offer) och fordon liksom ytterligare kompletterande uppgifter 
om allt från förhållandena före olyckan och de skador som fordonen åsamkats till last 
av olika slags farligt gods. Såväl detaljer som definitioner och antal variabler varierar 
betydligt mellan medlemsstaterna; ett problem som uppmärksammades redan i 
förstudien. 
Som nämnts ovan är måste data med så skilda definitioner och olikartade strukturer 
behandlas för att CARE skall kunna fungera. Följaktligen har ett antal organisatoriska 
åtgärder som berör själva systemet vidtagits för att göra jämförelser mellan nationella 
trafikolycksdata möjliga, utan att man för den skull kräver av medlemsstaterna att de 
skall behandla eller anpassa uppgifterna. 
• Uppgifterna görs jämförbara på tre olika sätt: Översättning av 
definitionerna av ursprungsvariabler till ett gemensamt språk, närmare 
bestämt engelska, gör sådana variabler omedelbart jämförbara, till exempel 
"månad = januari", "dag = söndag". 
• Jämförbarheten av vissa variabler garanteras genom tillämpning av enkla 
matematiska regler: förarens ålder erhålls både genom fältet för "ålder", till 
exempel "förarens ålder = 31", och genom fältet för förarens födelsedatum, 
till exempel "födelsedatum = 05.10.1965". 
• "Homogeniseringen" av andra variabler såsom de olika värdena för 
"ljusförhållanden" eller "väglag" är ett betydligt mer komplicerat problem. 
Möjligheten att "harmonisera" heterogena data har påvisats av en grupp om 
sex medlemsstater inom ramen för ett projekt som kallas CARE PLUS. 
Det främsta målet var att före slutet av 1996 fastställa strukturella regler för 
omvandling av viktiga variabler, begränsat till 28 stycken från början. 
Dessutom är en andra målsättning att sammanställa en ordbok med 
^ 
variabel- och värdedefinitioner som används i de 15 medlemsstaternas 
nationella dataregister. 
Det är inte kommissionens avsikt att föreslå ändringar i de definitioner som används i 
medlemsstaternas databanker. Snarare ville man fastställa en samling 
omvandlingsregler som kan användas i CARE-databanken för att kunna öka 
uppgifternas jämförbarhet och därigenom förbättra systemets funktion. Inte desto 
mindre har de ovannämnda insatserna resulterat i samling gemensamma variabler 
som, om en medlemsstat så önskar, skulle kunna fungera som referens vid framtida 
anpassningsarbete på nationell nivå. 
2.6 Resultat och slutsatser från de första tre åren 
2.6.1 Databankens funktion 
CARE:s förberedande fas började den 1 april 1994. På relativt kort tid, med tanke på 
projektets komplexitet, har de tekniska problemen kring systemets funktion lösts. 
2.6.2 ( Ippgiftemas homogenitet 
"Homogeniseringsprocessen", det vill säga att inom CARE-systemet skapa 
omvandlingsregler mellan de olika medlemsstaternas databanker på grundval av den 
metod som experimentgruppen CARE PLUS utarbetat, fortskrider oförtrutet. 
2.6.3 Uppgifternas tillgänglighet 
Via CARE kan rapporter sammanställas som tidigare inte var möjliga och som ingen 
annan databank kan göra. Bilaga 2 innehåller till exempel en jämförelse på 
gemenskapsnivå av personer som varit inblandade i vägolyckor, åldersvis (år för år), 
en analys som endast är möjlig tack vare användningen av separata nationella 
uppgifter. 
2.6.4 Sekretess och säkerhet 
En mycket hög grad av sekretess och säkerhet i allmänhet har omgärdat uppgifterna 
ända sedan tillkomsten av CARE. Även om CARE innehåller nationella uppgifter av 
mycket detaljerat slag, så är det omöjligt för en användare att identifiera personer via 
CARE-databanken. 
2.6.5 Samarbete med medlemsstaterna 
Det nära samarbetet med en grupp experter från medlemsstaternas regeringar spelar 
en avgörande roll vid utvecklingen av CARE. De nationella uppgiftslämnarnas roll är 
väsentlig både vad gäller CARE:s nuvarande och framtida funktion och vad gäller 
godkännandet av uppgifterna, det vill säga som bekräftelse på att de uppgifter som 
CARE-systemet producerar exakt återspeglar de siffror som finns i de nationella 
databankerna, och slutligen vad gäller att göra de årliga nationella uppgifterna 
tillgängliga för andra användare på grundval av ömsesidighet. 
A O 
2.6.6 Uppgifternas kvalitet 
CARE:s innehåll återspeglar direkt de nationella databankernas innehåll. Kvaliteten 
på varje analys beror således omedelbart på kvaliteten hos den underliggande 
nationella trafikolycksrapporteringen, vilken i sin tur är står i ett nära 
beroendeförhållande till de nationella insamlingsmetoderna. Hur stort mörkertalet för 
olyckor är varierar inte bara mellan medlemsstaterna, utan beror också på hur svåra 
dessa olyckor är. Sålunda är dödsolyckorna i stort sett kartlagda, men detsamma kan 
inte sägas om olyckor som leder till personskador. Detta konstaterande har generell 
giltighet: de nationella uppgifterna uppvisar en viss grad av brister som främst beror 
pä olyckornas svårighetsgrad. Det finns dessutom utrymme för en vid tolkning av 
vissa variabler, till exempel "olyckans svårighetsgrad = okänd". Olycksorsakerna, om 
dessa överhuvudtaget rapporteras, är ofta subjektiva och om uppgifterna om dem skall 
användas måste det ske med den allra största försiktighet. 
2.6.7 Uppgifternas komplexitet 
Ett användarvänligt system för tillträde har utvecklats som gör det möjligt att med 
lätthet ställa samman samlade rapporter på grundval av detaljerade olycksdata. Trots 
detta finns det en risk att en användare som är föga van vid systemet misstolkar 
systemets uppgifter. För att motverka detta måste användarna av CARE-databanken 
äga en viss kännedom om systemets arkitektur och de olikartade datastrukturer som 
CARE är uppbyggt av. Det har visat sig nödvändigt med en adekvat utbildning av 
CARE:s användare för att försäkra sig om att de resultat som erhållits från databasen 
CARE, såsom den ser ut vid tiden för denna rapports sammanställande, är 
tillförlitliga. 
2.6. H Offentliggörande 
Enligt överenskommelse med medlemsstaterna får varken uppgiftslämnarna, 
kommissionen eller medlemsstaterna sprida CARE-statistiken under projektets 
pilotfas. 
? -i 
3. FRAMTIDSUTSIKTER 
3.1 Mot ett effektivt informationssystem 
Den fortgående "homogeniseringen" av olycksuppgifterna i CARE-systemet måste, 
som nämnts i avsnitt 2.5, drivas framåt. Medlemsstaternas stöd och samarbete 
kommer att spela en mycket viktig roll i detta arbete, vilket, till att börja med, skall 
inriktas på att uppnå en hög grad av överensstämmelse mellan de olycksdata som 
finns i CARE-basen. 
När denna etapp väl är avslutad, är det ändå så att vissa nationella olycksdata genom 
sin natur är omöjliga att jämföra. Detta kan leda till misstolkningar vid-jämförande 
internationella analyser om man inte tar hänsyn till sammanhanget och särskilt då 
trafikförhållandena. Att lösa detta problem måste anses som en prioriterad fråga vid 
utvecklingen av varje framtida system som har till syfte att ge användarna värdefull 
information. 
För att uppnå detta måste kompletterande uppgifter ställas till CARE-användarnas 
förfogande som på gemenskapsnivå möjliggör relevanta jämförelser och förbättrar 
möjligheterna att analysera vägtrafikolyckor. Dessa kompletterande uppgifter skulle 
kunna innefatta 
• riskexponeringen såsom —-— 
fordon - km 
fordonspark 
passagerare - km 
population 
vägnätets beskaffenhet, etc, 
• resultat från fördjupade studier av olycks- och skadeorsaker, 
• trafiksäkerhetsåtgärder som vidtagits av staterna, kontrollnivån, resultat från 
effektivitetsstudier av olika åtgärder och projekt, 
• etc. 
Sådana kompletterande uppgifter kan resultera i ett datasystem (se figur 2) som består 
av ett antal olika uppgiftskällor som fungerar som satellitdataregister anslutna till 
CARE-databanken genom att utgöra grundläggande styrprogram. Dessutom skulle en 
komplett ordlista kunna finnas tillgänglig för användarna, med definition av 
nationella variabler, med regler för omvandling som integrerats i systemet och annan 
skriftlig information som är väsentlig vid komparativ forskning. 
Genom att utveckla ett dylikt datasystem skulle stora framsteg kunna göras vad 
beträffar kvaliteten på och tillgången till olycksdata för analys av 
trafiksäkerhetsproblem. Problem såsom mörkertal för olyckor kan inte lösas på kort 
sikt, men genom att utvärdera problemets omfattning och införa denna dimension i 
CARE säkerställer man att dylika problem systematiskt och analytiskt tas med i 
1 ? 
systemet. Samma sak gäller för tillgången till och de olika metoderna för utvärdering 
av riskexponering och andra därmed sammanhängande uppgifter. 
Datasystemet för trafiksäkerhet 
CARE 
Figur 2: Datasystemet för trafiksäkerhet, CARE 
3.2 Policy (or användning och spridning av uppgifter 
Den höga nivån på sekretessen och säkerhet för de uppgifter som finns i det 
nuvarande systemet, det vill säga omöjligheten att få tillgång till personuppgifter i 
kombination med kontroll av tillträdet, måste förbli en hörnsten i CARE-basen. 
Det måste finnas en helhetssyn på förfarandet för att ff tillträde till CARE och sätten 
för att sprida information. Att efterfråga uppgifter i CARE-databanken är en enkel sak 
för den som har tillträde till systemet, men att ställa de rätta frågorna är en svår 
uppgift om man vill undvika risken för feltolkning. Endast erfarna användare som 
^'i 
äger en fördjupad kännedom om strukturen hos de nationella uppgifterna och 
definitionerna kan hämta detaljerade upplysningar ur CARE. 
Kriterierna för tillträde till det framtida datasystemet för trafiksäkerhet liksom typen 
av och innehållet i de uppgifter som erbjuds kommer att vara avgörande för systemets 
nyttjandegrad. Att ha ett system som är slutet och dit endast de administrativa 
myndigheterna i medlemsstaterna har tillträde skulle i onödan begränsa möjligheten 
att effektivt använda systemet för forskning kring trafiksäkerhet i gemenskapen. 
Däremot skulle ett väl uppbyggt system med användbara och skiftande data på olika 
nivåer som är öppet för skilda användargrupper (med olika grad av behörighet) 
möjliggöra ett maximalt utnyttjande av systemet. 
För samtliga system, och enligt ingressen i rådets beslut 93/704/EG av den 30 
november 1993, skall alla uppgifter om identifierbara personer behandlas i enlighet 
med gällande lagstiftning om uppgiftsskydd. 
Politiken för informationsspridning bör syfta till att nå ut till så många användare som 
möjligt under bästa möjliga förhållanden, utan att inverka på de nationella 
uppgiftslämnarnas finansieringskällor. 
3.2.1 Direkt tillgång till referensdatabanken CARE 
För närvarande är uppgiftslämnarna i medlemsstaterna de enda organ som är behöriga 
att få tillgång till referensdatabanken CARE, som innehåller de mest detaljerade 
olycksuppgifterna. Samtidigt kan dessa organs intresse av att utnyttja internationella 
uppgifter vara begränsat. Följaktligen måste man överväga att utöka tillträdet till 
systemet, exempelvis till en institution i varje medlemsstat som utses av denna stat 
och som är direkt berörd av trafiksäkerhetsfrågor, så att referensdatabanken kan 
utnyttjas på bästa sätt. Den nationelle uppgiftslämnaren kommer fortsätta att spela en 
nyckelroll vid godkännandet av de nationella uppgifter som sänds till CARE, såvida 
inte medlemsstaten väljer delegera denna uppgift till den andra institutionen. 
Uppgifter om olycksstatistik skulle, under vissa villkor, kunna lämnas av de godkända 
institutionerna till andra användare. 
3.2.2 Direkt tillgång till spridningsdatabanken 
Efter överenskommelse med medlemsstaterna skulle en underavdelning till 
referensdatabanken CARE kunna bildas. Denna skulle kallas för 
spridningsdatabanken och innehålla detaljerade uppgifter med en hög grad av 
jämförbarhet. Syftet vore att erbjuda fler personer som arbetar yrkesmässigt med 
trafiksäkerhet tillträde till systemet. Även här skulle goda kunskaper fordras så att den 
nämnda spridningsdatabanken används korrekt, men det skulle inte krävas djupa 
kunskaper om definitioner och strukturer. Denna del av datasystemet CARE skulle 
kunna tjäna som ett flexibelt gränssnitt i stor skala för expertanvändare vilkas frågor 
varierar beroende på den aktuella forskningsuppgiften och vilkas behov inte 
tillgodoses i tillräcklig grad av den internationella statistik som är tillgänglig i 
nuläget. 
Till att börja med skulle spridningsdatabanken kunna begränsas till uppgifter om 
dödsolyckor. Detta skulle både garantera en hög kvalitet och en god tillgång till 
uppgifter på området i fråga och det skulle bland annat lösa problemet med mörkertal 
'^ 
vad gäller olyckor som leder till kroppsskador. Dessutom skulle antalet uppgifter att 
behandla bara uppgå till en bråkdel (+- 1/30) av antalet uppgifter från gemenskapen, i 
motsats till vad som är fallet med referensdatabanken CARE, som omfattar alla 
olyckor som leder till kroppsskador. På så sätt kan man minska svarstiden vilket 
innebär en stor fördel för användarna. 
3.2.3 7 il Igång till standardtabeller via datasystemet CARE 
Ett urval av standardtabeller som regelbundet uppdateras skall, efter 
överenskommelse med medlemsstaterna, kunna vara direkt tillgängliga. Ett interaktivt 
gränssnitt skall kunna leda användaren till den tillgängliga informationen. Stora 
grupper skulle kunna ha tillträde till denna del av systemet. 
3.2.4 Publikationer 
Periodisk publicering av standardtabeller kan komma att ske i traditionell, tryckt 
form, elektroniskt via Internet, på CD-ROM eller på de sätt som vanligtvis används 
av Eurostat. Denna sammanförda statistik, vars innehåll skall godkännas av 
medlemsstaterna, skall ha som syfte att tillgodose de flesta användares önskemål 
samtidigt som den upprätthåller strikta kvalitetskrav. Även andra internationella 
organisationer, exempelvis FN:s ekonomiska kommission för Europa (ECE/UN) eller 
Europeiska transportministerrådet, skulle kunna förses med sådana tabeller inom 
ramen för de samarbetsavtal som existerar med dessa internationella organisationer. 
3.3 Allmänna aspekter på CARE:s framtida utveckling 
Den mångfald av tjänster som det framtida datasystemet CARE kommer att kunna 
erbjuda, möjliggör nya grepp vad gäller analys av olycksdata från gemenskapen. Det 
svarar på så sätt mot de behov som olika grupper har och omspänner allt från 
forskningsverksamhet på trafiksäkerhetsområdet till allmänna publikationer. 
Datasystemet CARE kommer vidare inte enbart vara ett användbart verktyg för 
olycksanalys. Det kommer dessutom att underlätta utbytet av information på 
trafiksäkerhetsområdet genom att fungera som plattform på lokal, regional, nationell 
nivå eller gemenskapsnivå såväl för rådgivande organ, för institutioner och 
myndigheter som för industrins parter och sammanslutningar vilka berörs av 
trafiksäkerhet. De verktyg som finns till hands i datasystemet CARE kommer också 
att vara till nytta för den gemensamma transportpolitiken. 
Eftersom rådets beslut 93/704/EG är en av de bestämmelser som ingår i avtalet om ett 
europeiskt ekonomiskt sam arbetsområde måste man planera för att ta med statistik 
från Island, Liechtenstein och Norge eftersom detta fördes in i EES-avtalet genom 
beslut 7/94 av den gemensamma kommittén av den 21 mars 1994. 
V 
4. SLUTSATS 
På grundval av de erfarenheter som har vunnits sedan rådets beslut om upprättandet 
av databanken CARE genomfördes, kan man dra slutsatsen att resultaten från 
initialfasen har varit positiva. Detta utvecklas närmare i avsnitt 2. 
Framtidsutsikterna för databanken CARE, vilka beskrivs i avsnitt 3, och särskilt dess 
utveckling mot ett datasystem för trafiksäkerhet, ter sig lovande för fackmännen på 
området. Den framtida utvecklingen är i enlighet med de överväganden och mål som 
föranledde rådets beslut 1993. 
Samarbetet med medlemsstaterna, särskilt i CARE:s expertgrupp med representanter 
för medlemsstaternas regeringar, måste fortsätta och förstärkas, ty det spelar en 
betydande roll för driften av gemenskapsdatabanken och för kvaliteten på 
uppgifterna. En lika stor betydelse har samarbetet för utvecklingen av policyn för 
tillträde till och utnyttjande av de data som CARE spottar fram. 
Kommissionen kommer regelbundet att informera arbetsgruppen på hög nivå för 
trafiksäkerhetsfrågor med representanter för medlemsstaternas regeringar om hur 
utvecklingen av datasystemet CARE framskrider. 
K 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 238 slutlig 
TTv f~\~w^rT TTV^flJ1 TVITT 
SV 07 05 
Katalognummer : CB-CO-97-230-SV-C 
ISBN 92-78-19861-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
n\