RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 24:E ÅRSRAPPORTEN FRÅN RÅDGIVANDE KOMMITTÉN FÖR ARBETARSKYDDSFRÅGOR 1999

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

RESUMÉ

1. KOMMITTÉNS SAMMANSÄTTNING

1.1. Bildande, behörighet, mandat

1.2. Sammansättning, arbetssätt

2. VERKSAMHET 1999

2.1. Tjugotredje verksamhetsrapporten från Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor

2.2. Antagna yttranden

2.2.1. Kommitténs yttrande om förslaget (dokument III/4101/97 vers. 3, 5.10.1998) till ändring av maskindirektivet 98/37/EG (dokument nr 0128/2/99).

2.2.2. Yttrande om ett förfarande och en metod som ger den rådgivande kommittén möjlighet att avge yttranden som Europeiska kommissionen begär om medlemsstaternas rapporter om genomförandet av direktiv som överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén (dokument nr 0637/1/99).

2.2.3. Yttrande om utarbetande av ledningssystem för arbetsmiljön (dokument nr 510/1/99) och utkast till europeiska riktlinjer för hur arbetsmiljöarbetet skall organiseras (dokument nr 0135/2/99).

2.2.4. Yttrande om utkasten till uppdrag till de europeiska standardiseringsorganen. Utkasten återfinns i dok. 24/99, 37/99, 40/99, 41/99, 42/99, 43/99 och 44/99 (dokument nr 0641/99).

2.2.5. Yttrande om den studie CEN utfört på uppdrag av Europeiska kommissionen rörande möjligheten att utarbeta en handledning för valet av personlig skyddsutrustning (Dokument nr 6224/1/98)

2.2.6. Yttrande om en första förteckning över yrkeshygieniska gränsvärden (Dokument nr 6037/1/98)

2.2.7. Yttrande om skydd av egenföretagares hälsa och säkerhet (Dokument nr 6227/2/9).

2.2.8. Kommitténs yttrande om utkastet till arbetsprogram för 2000 för Arbetsmiljöbyrån i Bilbao:

3. ARBETSGRUPPERNAS VERKSAMHET/SAMMANSÄTTNING VID ÅRETS SLUT

3.1. Aktiva arbetsgrupper under 1999 som fortsätter arbetet 2000

3.1.1. Programmering

3.1.2. Standardisering

3.1.3. Fastställande av exponeringsgränser

3.1.4. Företagshälsovård

3.1.5. Förebyggande av våld på arbetsplatsen

3.1.6. Omorganisation av kommittéerna (gruppen för programmering)

3.1.7. Rapport om Arbetsmiljöbyråns verksamhet

3.1.8. Muskuloskeletala besvär

3.2. Tillsättande av arbetsgrupper 1999

3.3. Nedlagda arbetsgrupper

3.3.1. Genomförande av direktiv

3.3.2. Egenföretagare

3.3.3. Maskiner

4. Samarbete med andra organ

4.1. Permanenta organet

4.2. Kommittén för yrkesinspektörer

4.3. Vetenskapliga kommittén för exponeringsgränser för kemiska agenser i arbetslivet

4.4. Arbetsmarknadens parter

4.5. Tekniska fackföreningsbyrån

4.6. Internationella arbetsbyrån

4.7. Europeiska fonden

4.8. Europeiska arbetsmiljöbyrån i Bilbao

BILAGA A

BILAGA B

BILAGA C

BILAGA D

RESUMÉ

24:E ÅRSRAPPORTEN FRÅN RÅDGIVANDE KOMMITTÉN FÖR ARBETARSKYDDSFRÅGOR 1999 (Dok. 135/01 SV)

Eftersom det är lämpligt att inrätta ett permanent organ för att bistå kommissionen när det gäller att bereda och genomföra verksamhet som rör arbetsmiljön och för att underlätta samarbetet mellan nationella förvaltningar och fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, inrättade Europeiska gemenskapernas råd genom sitt beslut den 27 juni 1974 (74/325/EEG), en rådgivande kommitté för arbetarskyddsfrågor.

Kommittén är en instans med tre parter som består av ordinarie ledamöter med två representanter för varje medlemsstat, två representanter för regeringen, två representanter för de fackliga organisationerna samt två representanter för arbetsgivarorganisationerna. För varje ordinarie ledamot utses en suppleant. Ordinarie ledamöter och suppleanter i kommittén utses av rådet som offentliggör förteckningen över ledamöterna för kännedom i Europeiska gemenskapernas tidning. Ordförande i kommittén är en ledamot av kommissionen eller vid förhinder en tjänsteman i kommissionen som utses av ordföranden.

Kommittén utarbetar årligen en verksamhetsrapport som kommissionen sänder till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt till Rådgivande kommittén för Europeiska kol- och stålgemenskapen.

År 1999 sammanträdde kommittén två gånger i Luxemburg. Ordförande var generaldirektören sysselsättning och sociala frågor (GD EMPL). Vid varje sammanträde informerade kommissionen kommittén om hur arbetet med ärenden när det gäller arbetsmiljön fortskred.

Kommitténs verksamhet återgavs i antagandet av en årsrapport om kommitténs verksamhet under 1998, genom antagandet av sex yttranden som återges kortfattat under punkt 2.2 i denna rapport samt genom undersökningar av ämnen som skulle kunna utgöra dess arbetsprogram för 2000.

1. KOMMITTÉNS SAMMANSÄTTNING

1.1. Bildande, behörighet, mandat

Eftersom det är lämpligt att inrätta ett permanent organ för att bistå kommissionen i att bereda och genomföra verksamhet som rör arbetsmiljön, och att underlätta samarbetet mellan nationella förvaltningar, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, har Europeiska gemenskapernas råd genom sitt beslut den 27 juni 1974 (74/325/EEG) inrättat en rådgivande kommitté för arbetarskyddsfrågor.

Kommittén har följande uppgifter (artikel 2. 2 i beslutet):

(1) Att på grundval av tillgänglig information utväxla synpunkter och erfarenheter när det gäller nuvarande och kommande föreskrifter.

(2) Att bidra till utarbetandet av ett gemensamt synsätt för problem inom arbetsmiljön samt till valet av gemenskapens prioriteringar och åtgärder för att genomföra dem.

(3) Att uppmärksamma kommissionen på de områden där det uppenbart behövs att man inhämtar nya kunskaper och genomför lämpliga insatser inom utbildning och forskning.

(4) Att inom ramen för gemenskapens handlingsprogram och genom samarbete med det permanenta organet för säkerhet och hälsa i stenkolsgruvorna och andra utvinningsindustrier fastställa

- kriterier och mål i kampen mot olycksrisker i arbetet och hälsofaror på företag,

- metoder för företag och anställda som kan hjälpa dem att utvärdera och förbättra skyddsnivån.

(5) Att bidra med information till nationella förvaltningar, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer om gemenskapens insatser för att underlätta deras samarbete och främja deras initiativ när det gäller utbyte av erfarenheter och fastställande av förhållningsregler.

1.2. Sammansättning, arbetssätt

Kommittén är en instans med tre parter som består av ordinarie ledamöter, som är två representanter från varje medlemsstats regering, två representanter från de fackliga organisationerna och två representanter från arbetsgivarorganisationerna. För varje ordinarie ledamot utses en suppleant. Ordinarie ledamöter och suppleanter i kommittén utses av rådet som publicerar förteckningen över ledamöterna för kännedom i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Ordföranden i kommittén är ledamot av kommissionen, eller vid förhinder en tjänsteman i kommissionen som utses av ordföranden.

Kommittén kan tillsätta arbetsgrupper där en ledamot av kommittén är ordförande. Dessa arbetsgrupper lägger fram sina arbeten i form av rapporter vid kommitténs plenarmöten.

Kommittén utarbetar årligen en verksamhetsrapport som kommissionen sänder till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén samt till Rådgivande kommittén för Europeiska kol- och stålgemenskapen.

Kommitténs yttranden antas med absolut majoritet av antalet avgivna giltiga röster. Kommitténs omröstning är giltig när två tredjedelar av ledamöterna är närvarande.

Kommittén har lagt fast sin arbetsordning som trädde i kraft den 30 april 1976 efter det att rådet godkänt den enligt kommissionens yttrande.

Representanter från regeringar samt fackföreningar och arbetsgivarorganisationer är organiserade i tre olika intressegrupper där varje grupp utser en talesman. Talesmännen deltar i möten inom respektive intressegrupp och i kommittén där de presenterar arbetsgruppens ståndpunkt.

Kontakten mellan ledamöterna i regeringarnas intressegrupp sker genom en kommittéledamot från regeringen i det land som innehar ordförandeskapet i rådet. Kontakten mellan de kommittéledamöter som representerar arbetsgivarna sker genom Samarbetsorganisationen för europeiska arbetsgivareföreningar och industriförbund (UNICE). När det gäller arbetstagarnas representanter samordnas deras ställningstaganden av en medlem av en facklig organisation på gemenskapsnivå som intressegruppen utsett, nämligen Europeiska fackliga samorganisationen (EFS).

Kommitténs och arbetsgruppernas sekretariatstjänster handhas av kommissionen. Sekretariatet ligger under generaldirektorat EMPL (enhet D/6).

2. VERKSAMHET 1999

Den 7 juli 1997 utsåg rådet, på förslag från medlemsstaterna, kommitténs ordinarie ledamöter och suppleanter för perioden 7 juli 1997 - 6 juli 2000 till följd av att de tidigare mandaten för perioden 4 mars 1994 - 3 mars 1997 löpt ut. De två listorna med ledamöterna för 1999 finns i bilaga B.

År 1999 sammanträdde kommittén två gånger i Luxemburg, i maj och i oktober. Vid varje sammanträde informerade kommissionen kommittén om hur arbetet med ärendena inom arbetsmiljön fortskred.

Dagen före kommitténs sammanträden hölls möten inom de respektive intressegrupperna för regeringsföreträdare, arbetsgivare och fackföreningsrepresentanter. Intressegrupperna har under året hållit ytterligare två möten.

Kommitténs arbete under 1999 framskred i takt med kommissionens arbete så som beslutats i gemenskapens program för 1996-2000. Arbetet och prioriteringarna har föreslagits kommittén av arbetsgruppen för programmering som har sammanträtt fyra gånger.

Verksamheten inom de åtta arbetsgrupper som har till uppgift att undersöka specialiserade områden om vilka kommittén ville yttra sig krävde att man höll femton möten.

Kommittén lade ned följande tre arbetsgrupper som hade avslutat sitt arbete:

- Genomförande av direktiv.

- Egenföretagare.

- Maskiner.

Kommittén tillsatte följande fem arbetsgrupper och antog deras mandat:

- Asbest (dokument nr 0306/1/99).

- Genomförande av direktiven (dokument nr 0136/1/99).

- Vägledning beträffande direktivet om kemiska agenser (dokument nr 0307/2/99).

- Muskuloskeletala besvär (dokument nr 0303/99).

- Rapport om Arbetsmiljöbyrån (dokument nr 0305/99).

Dessutom gav kommittén programplaneringsgruppen i uppdrag att omorganisera kommittéerna (dokument nr 0304/99) och reviderade mandatet för arbetsgruppen för fastställande av exponeringsnivåer (dokument nr 0314/1/99).

En sammanfattning av dessa gruppers arbete finns under punkt 3 i rapporten.

Kommitténs verksamhet återgavs genom antagandet av en årsrapport om kommitténs verksamhet under 1998 och genom antagandet av åtta yttranden som återges kortfattat under punkt 2.2 i denna rapport, samt genom undersökningar i ämnen som skulle kunna utgöra arbetsgruppens arbetsprogram för 2000.

2.1. Tjugotredje verksamhetsrapporten från Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor

Dokument nr 0649/99

Kommittén antog den tjugotredje verksamhetsrapporten för 1998 vid det 59:e plenarmötet den 27 oktober 1999.

2.2. Antagna yttranden

2.2.1. Kommitténs yttrande om förslaget (dokument III/4101/97 vers. 3, 5.10.1998) till ändring av maskindirektivet 98/37/EG (dokument nr 0128/2/99).

Kommittén tillsatte den 29 oktober 1997 en arbetsgrupp för att förbereda ett yttrande från Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor om ett preliminärt förslag till rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner genom ändring av direktiv 98/37/EEG (den kodifierade versionen av direktiv 89/392/EEG).

I yttrandet påpekade kommittén att texten i förslaget till direktiv är svårbegriplig. Den konstaterade att om man inte vill göra ändringar i texten, måste man vidta kompletterande åtgärder för att se till att texten kan förstås och tillämpas på samma sätt i Europeiska unionens alla medlemsstater.

Enligt kommitténs uppfattning bör ändringarna i direktivet gälla hela produktionskedjan ända tills att en maskin första gången tas i bruk. Det får inte uppstå någon lucka i lagstiftningen mellan bestämmelserna i maskindirektivet och det ändrade direktivet 89/655.

I översynen måste man likaså klargöra begreppet "komponentmaskiner" och bestämma hur dessa skall behandlas ur rättslig synpunkt. Bland annat måste man fastställa vilket ansvar som kan åläggas de olika aktörerna.

Kommittén antog förslaget till yttrande den 27 oktober 1999 med majoritet.

2.2.2. Yttrande om ett förfarande och en metod som ger den rådgivande kommittén möjlighet att avge yttranden som Europeiska kommissionen begär om medlemsstaternas rapporter om genomförandet av direktiv som överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén (dokument nr 0637/1/99).

Den 29 oktober 1997 tillsatte kommittén arbetsgruppen för rapporter som har till uppgift att förbereda ett förfarande och en metod som ger den möjlighet att avge de yttranden som Europeiska kommissionen begär. Kommissionen är skyldig att lämna dessa rapporter till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

I enlighet med mandatet indelas yttrandet i två delar:

- I den första delen behandlas den rådgivande kommitténs kommentarer till den mall som de nationella myndigheterna använder när de sammanställer sina rapporter. Enligt de direktiv som bygger på artikel 118A i fördraget skall medlemsstaterna rapportera till kommissionen om det praktiska genomförandet av direktivet och därvid ange arbetstagarnas och arbetsgivarnas synpunkter.

- I den andra delen behandlas mer ingående det förfarande och den metod som den rådgivande kommittén tillämpar vid utarbetandet av sitt yttrande om Europeiska kommissionens rapporter samt rekommendationer om vad dessa rapporter i huvudsak skall innehålla.

Kommittén antog med majoritet förslaget till yttrande den 27 oktober 1999.

2.2.3. Yttrande om utarbetande av ledningssystem för arbetsmiljön (dokument nr 510/1/99) och utkast till europeiska riktlinjer för hur arbetsmiljöarbetet skall organiseras (dokument nr 0135/2/99).

Arbetsgruppen tillsattes den 29 oktober 1997 för att, mot bakgrund av marknadernas successiva globalisering och den lagstiftning som grundar sig på artikel 137 i EG-fördraget, utarbeta riktlinjer för hur ledningssystem för arbetsmiljön skall utformas.

För att uppnå de mål som fastställdes i mandatet hölls fyra möten.

Dokument nr 0510/1/99, yttrande:

Rådgivande kommittén anser att ett systematiskt tillvägagångssätt är en förutsättning för att den höga arbetarskyddsnivå som föreskrivs i ramdirektivet skall kunna uppnås. Den anser vidare att det av allt att döma inte finns något allmängiltigt ledningssystem för arbetsmiljön som är användbart i alla organisationer oberoende av storlek, sektor och särskilda risker. Trots detta tror den att vissa grundläggande villkor kan fastställas och läggas fram som riktlinjer för att främja ett gemensamt tillvägagångssätt för införandet av ett sådant system.

Dokument nr 0135/2/99, riktlinjer:

I början av detta dokument motiveras utarbetandet av riktlinjerna av att de bidrar till att en hög arbetarskyddsnivå kan uppnås. Därefter utarbetas riktlinjerna på grundval av följande huvudpunkter och centrala förfaranden:

- Arbetsmiljöpolicy och -strategi.

- Ansvar, uppgifter och befogenheter.

- Uppbyggnad av ledningssystemet för arbetsmiljön.

- Informationsflöde samt internt och externt samarbete.

- Integrering av hälsa och säkerhet i arbetet för arbetstagarna.

- Dokumentation och dokumenthantering.

- Bestämning och utvärdering av resultat samt förbättring av ledningssystemet för arbetsmiljön.

Kommittén antog enhälligt förslaget till yttrande den 27 oktober 1999.

2.2.4. Yttrande om utkasten till uppdrag till de europeiska standardiseringsorganen. Utkasten återfinns i dok. 24/99, 37/99, 40/99, 41/99, 42/99, 43/99 och 44/99 (dokument nr 0641/99).

Kommittén påpekar att även om uppdragen redan har granskats av kommittén för standardisering bör denna bistå kommissionen med ett yttrande om utkasten till uppdrag innan dessa överlämnas till de europeiska standardiseringsmyndigheterna, detta för att göra det möjligt att ta med även arbetarskyddsfrågor i bedömningen.

- Dok. 24/99 - Utkast till uppdrag till CEN, CENELEC och ETSI på området elektromagnetisk kompatibilitet

- Kommittén beslutade godkänna dokumentet utan att föreslå några ändringar.

- Dok. 37/99 - Utkast till uppdrag till CEN om att fastställa standardiserade metoder för att mäta koncentrationen av PM 2,5 i luften.

- Rådgivande kommittén rekommenderar kommissionen att utvärdera om man behöver utarbeta särskilda mätmetoder för arbetsplatser eller om uppdraget så som det nu är formulerat täcker alla olika typer av miljöer.

- Dok. 40/99 - Uppdrag till CEN inom ramen för direktiv 89/686/EEG om personlig skyddsutrustning, med beaktande av EN 1384-standarden för ridhjälmar.

- Kommittén rekommenderar att kommissionen i uppdraget också beaktar arbete i samband med ridsport samt andra fritidsaktiviteter till häst.

- Dok. 41/99 - Utkast till uppdrag till CEN-CENELEC-ETSI rörande en standard för kvalitetssäkring

- Kommittén godkände uppdraget utan kommentarer.

- Dok. 42/99 - Utkast till uppdrag till CEN-CENELEC-ETSI på området informationsteknik och telekommunikationer

- Kommittén godkände uppdraget utan kommentarer.

- Dok. 43/99 - Utkast till uppdrag till de europeiska standardiseringsmyndigheterna om barnsäkerhet och konsumentsäkerhet

- Kommittén rekommenderar kommissionen att stoppa förfarandet för att överlämna detta uppdrag, för att i stället lämna plats för en mer långtgående diskussion om vilka mål man vill uppnå och vad man vill skall ingå i standarden. Utkastet är ofullständigt och motsägelsefullt och detta måste absolut rättas till. Dessutom måste man på ett acceptabelt sätt göra klart hur man tänkt sig att undanta de trappor som uppdraget gäller från användning i samband med yrkesverksamhet. Kommittén är beredd att bistå kommissionen med en översyn av utkastet till uppdrag om den så önskar.

Kommittén antog enhälligt förslaget till yttrande den 27 oktober 1999.

2.2.5. Yttrande om den studie CEN utfört på uppdrag av Europeiska kommissionen rörande möjligheten att utarbeta en handledning för valet av personlig skyddsutrustning (Dokument nr 6224/1/98)

Kommittén betvivlar att ytterligare allmänna råd skulle vara till någon nytta, särskilt för de små och medelstora företagen, men medger samtidigt att dokument som riktar sig till små och medelstora företag skall vara lättillgängliga och lättfattliga.

Utarbetandet av handledningar per yrkesområde eller typ av arbete skulle kunna genomföras i form av pilotprojekt för två eller tre områden som skulle väljas ut utifrån problem i samband med val av personlig skyddsutrustning.

Kommittén stöder till fullo arbetsgruppens rekommendation enligt vilken man vid kommande ändringar noggrant bör granska antalet nödvändiga skyddsklasser i förhållande till olika potentiella risknivåer under tänkbara användningsförhållanden.

Kommittén antog förslaget till yttrande den 6 maj 1999.

2.2.6. Yttrande om en första förteckning över yrkeshygieniska gränsvärden (Dokument nr 6037/1/98)

Utkastet till yttrande gäller sammanställandet av en riktgivande förteckning över yrkeshygieniska gränsvärden för 63 kemiska agenser.

Kommittén antog förslaget till yttrande den 6 maj 1999.

2.2.7. Yttrande om skydd av egenföretagares hälsa och säkerhet (Dokument nr 6227/2/9).

Yttrandet motiverades av att det ökade antalet egenföretagare i många europeiska länder är en del av en mer omfattande förändring av sysselsättningsmönstret, med företag som krymper genom att de lägger ut många uppgifter på entreprenad till mycket små företag och till egenföretagare, vilket skapar nya säkerhetsproblem. Ofta omfattas dessa personer dessutom inte av gällande lagstiftning om hälsa och säkerhet i arbetet även om de löper samma hälso- och säkerhetsrisker som anställda arbetstagare som utför samma arbete. Kommittén anser därför att det krävs ett gemenskapsinitiativ för skydd av egenföretagares hälsa och säkerhet.

Kommittén antog förslaget till yttrande den 6 maj 1999.

2.2.8. Kommitténs yttrande om utkastet till arbetsprogram för 2000 för Arbetsmiljöbyrån i Bilbao:

Enligt vad som föreskrivs i förordningen om inrättandet av Arbetsmiljöbyrån i Bilbao, har kommittén förelagts ett utkast till Arbetsmiljöbyråns arbetsprogram för 2000 som fastställts av direktören för Arbetsmiljöbyrån, innan arbetsprogrammet presenteras för byråns styrelse. De ståndpunkter som de olika intressegrupperna uttryckte i närvaro av Arbetsmiljöbyråns direktör, kan sammanfattas på följande sätt:

Efter att ha läst arbetsprogrammet för 2000 anser fackföreningarna och arbetsgivarorganisationerna också i år, även om situationen har blivit bättre, att programmet fortfarande är mycket ambitiöst, trots att det fastställda och godkända målet var att begränsa antalet nya projekt och slutföra de pågående projekten.

Dessa två grupper meddelade att de motsätter sig att arbetsmiljöbyrån delar ut priser, särskilt i samband med organisationen av den europeiska veckan. De kritiserade även gemensamt att projektet för frivilliga avtal är alltför inexakt och oklart och hoppades att styrelsen i högre grad skulle beakta deras önskemål och kommentarer. Byråns verksamhet bör i högre grad än hittills bygga på ett gott samarbete mellan arbetsmarknadens parter.

Det förefaller som om det inte fanns någon kontakt mellan byrån och kommittén. Det skulle vara värdefullt med en bättre kommunikation.

Arbetsgivarnas företrädare uttryckte mycket klart sin önskan att byrån skulle utvidga sitt nätverk och samla in uppgifter om de länder som ansökt om medlemsskap i Europeiska unionen.

Slutligen uttryckte regeringsrepresentanterna sin oro för att uppgifter på senaste tid har överförts från kommissionen till byrån och från byrån till myndigheterna i medlemsstaterna som redan nu är överbelastade av byråns krav. Representanterna för regeringarna önskade att färre uppgifter skulle överföras och att det skulle ske på ett öppnare sätt.

3. ARBETSGRUPPERNAS VERKSAMHET/SAMMANSÄTTNING VID ÅRETS SLUT

3.1. Aktiva arbetsgrupper under 1999 som fortsätter arbetet 2000

3.1.1. Programmering

Programmeringsgruppen sammanträdde fyra gånger under 1999 för att förebereda de nya mandaten och organisera och följa upp gruppernas arbete.

3.1.2. Standardisering

Gruppen bedriver ett arbete av löpande karaktär. Kommittén har gett denna grupp i uppdrag att diskutera standardiseringsfrågor allteftersom kommissionen remitterar dem till standardiseringsmyndigheterna. Arbetsgruppen behandlar också allmänna frågor som rör arbetsmiljö i samband med standardisering.

Under 1999 sammanträdde gruppen två gånger och diskuterade nio förslag till uppdrag. Gruppen "standardisering" önskar att kommissionen i framtiden försöker inhämta yttranden i arbetarskyddsfrågor i god tid och under alla omständigheter innan uppdragen överlämnas till standardiseringsmyndigheterna.

3.1.3. Fastställande av exponeringsgränser

Gruppen sammanträdde tre gånger under 1999 och utarbetade ett utkast till förslag till kommissionens direktiv om fastställandet av en första förteckning om yrkeshygienska gränsvärden, som genomför rådets direktiv 98/24/EG om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet. I bilagan till detta förslag ingår särskilt förteckningarna över kemiska agenser från kommissionens direktiv 96/94/EG samt ett antal ämnen för vilka vetenskapliga kommittén för yrkeshygieniska gränsvärden har rekommenderat indikativa yrkeshygieniska gränsvärden.

Utkastet till yttrande lades fram för Rådgivande kommittén som antog det den 6 maj 1999. Direktivet väntas bli antaget under 2000.

Gruppen har även börjat utarbeta en andra förteckning över indikativa yrkeshygieniska gränsvärden.

Gruppen kommer att fortsätta sitt arbete under 2000.

3.1.4. Företagshälsovård

Denna grupp fick sitt uppdrag bekräftat i november 1996, då de bägge grupper som fanns dessförinnan slogs ihop.

Denna grupp har till uppgift att undersöka de problem som har konstaterats och den information som har samlats in vid inrättandet av företagshälsovård för skydd och förebyggande när det gäller arbetstagare inom alla sektorer, alla branscher och alla företag, statliga eller privata.

Denna grupp har även till uppgift att analysera hur övervakningen av hälsa och säkerhet sker i de olika medlemsstaterna.

Gruppen sammanträdde två gånger under 1999. Arbetet har framskridit väl och beräknas vara slutfört under 2000.

3.1.5. Förebyggande av våld på arbetsplatsen

Gruppen tillsattes den 29 oktober 1997 och den sammanträdde en gång under 1999. Den har till uppgift att förbereda kommitténs yttrande om kommissionens förslag till rekommendationer och om övriga gemenskapsåtgärder som kan visa sig nödvändiga. Våldet verkar vara ett tilltagande, men dolt och underskattat problem, och tillförlitlig statistik saknas. Ledamöterna i gruppen samlar in studier och goda lösningar på detta område för att utarbeta ett utkast till ett yttrande.

3.1.6. Omorganisation av kommittéerna (gruppen för programmering)

Gruppen har inte sammanträtt om detta ämne under 1999.

3.1.7. Rapport om Arbetsmiljöbyråns verksamhet

Gruppen har inte sammanträtt under 1999.

3.1.8. Muskuloskeletala besvär

Gruppen sammanträdde en gång under 1999. Den har till uppgift att förbereda ett yttrande om eventuella gemenskapsinsatser om förebyggande av muskuloskeletala besvär i arbetet. Förekomsten av dessa besvär blir allt vanligare och leder till en hög nivå av arbetsoförmåga och höga ekonomiska kostnader.

3.2. Tillsättande av arbetsgrupper 1999

Kommittén tillsatte fem arbetsgrupper och antog deras mandat:

Grupper som tillsattes den 6 maj 1999:

- Asbest (dokument nr 0306/1/99)

- Denna grupp har till uppgift att förbereda rådgivande kommitténs yttrande om ett förslag till rådets direktiv om en andra ändring av direktiv 83/477/EEG med syfte att koncentrera skyddsåtgärderna på de arbetstagare som för närvarande är mest utsatta, se till att adekvat riskbedömning görs, att förebygga och minska exponeringen för asbest samt se över exponeringsgränserna.

- Genomförande av direktiven (dokument nr 0136/1/99)

- Denna grupp har till uppgift att att fastställa en metod för utarbetandet av de yttranden av den rådgivande kommittén som kommissionen begär inom ramen för sin rapporteringsskyldighet gentemot Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

- Vägledning beträffande direktivet om kemiska agenser (dokument nr 0307/2/99)

- Denna grupp har till uppgift att utarbeta ett yttrande för Rådgivande kommittén om ett vägledande dokument om de frågor som avses i artiklarna 3-6 och i bilaga II punkt 1 i rådets direktiv 98/24/EG.

- Muskuloskeletala besvär (dokument nr 0303/99)

- Denna grupp har till uppgift att förbereda ett yttrande om eventuella gemenskapsinsatser om förebyggande av muskuloskeletala besvär i arbetet.

- Rapport om Arbetsmiljöbyrån (dokument nr 0305/99).

- Denna grupp har till uppgift att förbereda ett yttrande från Rådgivande kommittén om den rapport som skall utarbetas av Europeiska kommissionen, åtföljd av ett förslag om översyn av förordningen om inrättande av Europeiska arbetsmiljöbyrån.

3.3. Nedlagda arbetsgrupper

Kommittén beslutade att lägga ned tre arbetsgrupper som hade avslutat sitt arbete.

3.3.1. Genomförande av direktiv

Denna grupp, som tillsattes den 6 maj, sammanträdde en gång under 1999 (se punkt 3.2 ovan).

Utkastet till yttrande antogs den 27 oktober 1999 och därefter lades gruppen ned.

3.3.2. Egenföretagare

Gruppen återuppstod vid kommitténs 57:e sammanträde (5.11.1998) för att undersöka utkastet till "rådets förslag till rekommendation angående tillämpning av lagstiftningen om hälsa och säkerhet i arbetet för egenföretagare" (dokument 0522/96).

Utkastet till yttrande antogs den 6 maj 1999 och därefter lades gruppen ned.

3.3.3. Maskiner

Denna grupp, som tillsattes den 29 oktober 1997, har till uppgift att förbereda ett yttrande från Rådgivande kommittén om utkastet till förslag till direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner. För att underlätta arbetet med att förbereda yttrandet deltog arbetsmarknadens parter, med en företrädare för varje grupp, i det arbete som påbörjats av GD III. Gruppen sammanträdde tre gånger under 1999.

Utkastet till yttrande antogs och gruppen lades ned vid sammanträdet den 27 oktober 1999.

4. Samarbete med andra organ

4.1. Permanenta organet

Permanenta organet för säkerhet och hälsa i stenkolsgruvorna och andra utvinningsindustrier skall i första hand följa utvecklingen av hälsa och säkerhet inom utvinningsindustrierna, lägga fram praktiska förslag för medlemsstaternas regeringar om förbättringar på arbetsplatserna och främja utbytet av ändamålsenlig information.

Representanter för det permanenta organet har sedan 1994 deltagit som observatörer i kommitténs plenarmöten. På samma sätt deltar representanter för kommittén i det permanenta organets möten med två observatörer från varje intressegrupp. Detta förfarande garanterar ett bättre informationsflöde mellan de två organen. Erfarenheterna visar beröringspunkter, men intrycket att det rör sig om två skilda tillvägagångssätt förstärks. Permanenta organet är huvudsakligen ett tekniskt organ som behandlar specifika säkerhetsproblem inom utvinningsindustrin. Det är konkret tekniska aspekter som arbetet i första hand gäller medan kommittén är kvalificerad att diskutera de grundläggande frågorna om säkerhet och hälsoskydd på arbetsplatserna.

4.2. Kommittén för yrkesinspektörer

Kommissionen tillsatte genom sitt beslut 95/319/EG av den 12 juli 1995 kommittén för yrkesinspektörer som består av två representanter från yrkesinspektionstjänsten i varje medlemsstat och med en representant från kommissionen som ordförande.

Kommittén lämnade en årsrapport till kommissionen om sin verksamhet, särskilt om alla problem som gäller tillämpning eller kontroll av tillämpning av gemenskapens lagstiftning för hälsa och säkerhet på arbetsplatserna. Kommissionen lämnade denna rapport till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor.

4.3. Vetenskapliga kommittén för exponeringsgränser för kemiska agenser i arbetslivet

Kommittén bildades på rådets initiativ genom kommissionens beslut 95/320/EG den 12 juli 1993 och har till uppgift att studera kemiska agensers effekt på arbetstagarnas hälsa på arbetsplatserna. Detta arbete följs av Rådgivande kommittén och särskilt av arbetsgruppen för exponeringsgränser i samband med utarbetandet av dess yttranden om förslagen till direktiv om antagande av yrkeshygieniska gränsvärden i enlighet med rådets direktiv 98/24/EG.

4.4. Arbetsmarknadens parter

En representant från Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) och en ledamot från Samarbetsorganisationen för europeiska arbetsgivarorganisationer och industriförbund (UNICE) har inbjudits att delta som observatörer i kommitténs plenarmöten.

4.5. Tekniska fackföreningsbyrån

Europeiska tekniska fackföreningsbyrån för hälsa och säkerhet bildades 1989 av Europeiska fackliga samorganisationen för att följa den tekniska utvecklingen hos organisationerna för standardisering. Europeiska tekniska fackföreningsbyrån bildades med stöd av Europaparlamentet som gav den en budgetram 1989 och undertecknade ett flerårigt avtal med kommissionen samma år. Byrån utför studier och ger information med direkt anknytning till harmoniseringsarbetet och europeiska standarder för hälsa och säkerhet på arbetsplatserna och med kommitténs standardiseringsgrupp. En representant från tekniska fackföreningsbyrån deltar som observatör i kommitténs plenarmöten.

4.6. Internationella arbetsbyrån

En företrädare för Internationella arbetsbyrån bjuds in för att delta i kommitténs möten.

4.7. Europeiska fonden

En representant från Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor inbjuds som observatör vid kommitténs plenarmöten för att bland annat presentera stiftelsens arbetsprogram.

4.8. Europeiska arbetsmiljöbyrån i Bilbao

Enligt beslutet om att bilda Arbetsmiljöbyrån är kommittén ansvarig för dess arbetsprogram och årsrapport.

BILAGA A

RÅDETS BESLUT

RÄTTSLIG GRUND

(Utdrag)

I rådets beslut av den 27 juni 1974 om inrättande av en rådgivande kommitté för arbetarskyddsfrågor anges bl.a. följande:

Europeiska gemenskapernas råd har beslutat (...) med beaktande av följande: Ett permanent organ bör inrättas som skall bistå kommissionen med att förbereda och genomföra verksamhet inom arbetarskyddsområdet och med att underlätta samarbetet mellan nationella förvaltningar, fackföreningar och arbetsgivarorganisationer...

HÄRMED BESLUTAS FÖLJANDE.

Artikel 1

En rådgivande kommitté för arbetarskyddsfrågor, nedan kallad "kommittén", skall inrättas.

Artikel 2

Kommittén skall ha till uppgift att bistå kommissionen vid förberedelse och genomförande av verksamhet inom arbetsmiljöområdet.

Artikel 3

(1) Kommittén skall utarbeta en årlig rapport om sin verksamhet.

(2) Kommissionen skall sända denna rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt till Europeiska kol- och stålgemenskapens rådgivande kommitté.

Artikel 4

(1) Kommittén skall bestå av (.) ordinarie ledamöter, på så sätt att varje medlemsstat har två företrädare för regeringen, två företrädare för fackföreningar och två företrädare för arbetsgivarorganisationer.

(2) För varje ordinarie ledamot utses en suppleant. (....)

(3) Ordinarie ledamöter och suppleanter i kommittén skall utses av rådet som, när det gäller företrädare för fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, skall sträva efter att uppnå en rättvis balans i kommitténs sammansättning mellan de olika berörda branscherna.

(4) Förteckningen över ledamöterna och suppleanterna skall offentliggöras av rådet i Europeiska gemenskapernas officiella tidning för kännedom.

Artikel 5

De ordinarie ledamöterna och suppleanterna skall utses på tre år. Deras mandat skall kunna förnyas.

Artikel 6

(1) Kommittén skall ha en företrädare för kommissionen som ordförande eller, undantagsvis om denne har förhinder, en tjänsteman från kommissionen som skall utses av honom. Ordföranden får inte rösta.

(2) Kommittén skall sammankallas av ordföranden, antingen på hans initiativ eller efter begäran av minst en tredjedel av dess ledamöter.

(3) Kommittén kan inrätta arbetsgrupper där en ledamot av kommittén är ordförande. De skall överlämna resultaten av sitt arbete i form av en rapport vid ett möte med kommittén.

(4) Företrädare för den avdelning inom kommissionen som är berörd skall delta i kommitténs och arbetsgruppernas möten. Kommittén och arbetsgrupperna skall förses med sekreterartjänster av kommissionen.

Artikel 7

Kommitténs omröstning är giltig när två tredjedelar av ledamöterna är närvarande.

Artikel 8

Kommittén skall anta en arbetsordning vilken skall träda i kraft när rådet, efter att ha erhållit ett yttrande från kommissionen, har gett sitt godkännande.

BILAGA B

B2 - KOMMITTÉNS SAMMANSÄTTNING 1999

I. REGERINGSREPRESENTANTER

a) Ordinarie ledamöter

>Plats för tabell>

b) Suppleanter

>Plats för tabell>

II. ARBETSTAGARREPRESENTANTER

a) Ordinarie ledamöter

>Plats för tabell>

b) Suppleanter

>Plats för tabell>

III. ARBETSGIVARREPRESENTANTER

a) Ordinarie ledamöter

>Plats för tabell>

b) Suppleanter

>Plats för tabell>

BILAGA C

ARBETSGRUPPER 1999

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvariga tjänstemän: E. ROTHER - tfn 322 68, E.DELAVAL - tfn 327 81

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvariga tjänstemän: E. ROTHER - tfn 322 68 - A. LOMMEL - tfn 338 71

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman: A. Fuente - tfn 32739

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman: A Angelidis- tfn 337 47

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman : Dr ALVAREZ Tel:345 47

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman: Dr. ALVAREZ Tel. 345 47

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvariga tjänstemän: T. MOITINHO - tfn 348 31 - R. JUNGHANNS - tfn 329 67

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman: A ANGELIDIS - tfn 337 47

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman: A. LOMMEL Tel. 338 71

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvariga tjänstemän: Dr. ALVAREZ Tel. 345 47 - Dr ARESINI - Tél 322 60

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman: H. VAN LOON tfn 320 34, E. ROTHER - tfn 322 78

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman: Dr. ARESINI Tel. 322 60

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Ansvarig tjänsteman: E. ROTHER - tfn 322 68

BILAGA D

MÖTESDATUM 1999

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(*Permanenta organet, Internationella arbetsbyrån, Arbetsmiljöbyrån i Bilbao och Dublinfonden har inbjudits att delta som observatörer i kommitténs plenarmöten.)