EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 13.12.1996 
KOM(96) 653 slutlig 
ÅRSRAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA 
KOMMITTÉN SAMT REGIONALKOMMITTÉN 
EUROPEISKA EKONOMISKA S AM ARBETSOMRÅDET 
DEN FINANSIELLA MEKANISMEN 

I. Den finansiella mekanismen 
För att stimulera ekonomisk sammanhållning och utveckling mellan regionerna i Europeiska 
ekonomiska samarbetsområdet (EES) upprättades en finansiell mekanism för att stödja 
utvecklingsprojekt i Grekland, Irland, Nordirland, Portugal och delar av Spanien (mål 1-
regionerna enligt 1988 års definition) den 1 januari 1994 (artiklarna 115-116 i EES-avtalet och 
protokoll 38). 
Under de fem år den finansiella mekanismen verkar (fram till den 31 december 1998) kommer 
500 miljoner ecu att delas ut till de bidragsberättigade regionerna i form av stöd och 
räntesubventioner på 2 % per år (på 10 år med 2 amorteringsfria år) på lån om 1,5 miljarder 
ecu från Europeiska investeringsbanken (ED3). 
Företräde bör ges åt projekt som särskilt betonar miljön (inklusive stadsutveckling), transport 
(inklusive transportinfrastruktur) eller utbildning. Bland de projekt som inlämnas av privata 
företag uppmärksammas små- och medelstora företag särskilt. 
Mekanismen administreras av EIB som utvärderar varje projekt enligt nV>nsiella, 
ekonomiska och tekniska kriterier samt efter hur väl de överensstämmer med EU:s mål för 
sektorspolitik, miljöbestämmelser och miljönormer. 
EIB lämnar sedan in förslag till kommittén för den finansiella mekanismen, som utses av de 
deltagande EFTA-länder och kommissionen, vilken beslutar hur mekanismens ekonomiska 
resurser skall fördelas. 
Mekanismen finansierades först av de deltagande EFTA-länderna. Kommissionens roll var att 
yttra sig på grundval av förslagen innan EFTA: s kommitté för den finansiella mekanismen 
godkände dem. 
Till följd av Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning till Europeiska unionen, föreskrivs det 
i artiklarna 83, 111 och 136 i akten om villkoren för denna anslutning och i ändringen av de 
fördrag som EU grundas på, att de tre nya ländernas förpliktelser att finansiera mekanismen i 
enlighet med artikel 116 i EES-avtalet från och med den 1 januari 1995 skall finansieras inom 
ramen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. 
Kommissionen har därmed blivit medansvarig för mekanismen i enlighet med artikel 205 i 
fördraget varigenom kommissionen skall genomföra budgeten. Genom kommissionens 
meddelande som antogs den 30 mars 1995 (C(95) 753) upprättades en handledning för hur 
den finansiella mekanismen skall skötas inom kommissionen. 
Till följd av att EES-avtalet för Furstendömet Liechtenstein trädde i kraft den 1 maj 1995 
deltar nu furstendömet till fullo i mekanismen. 
II. Den andra årsrapporten 
Kommissionen presenterade den första årsrapporten för rådet i juni 1995. Denna rapport 
behandlade mekanismens verksamhet under perioden 1 jan 1994 - 31 maj 1995. 
Den andra årsrapporten presenterar mekanismens verksamhet under perioden 1 jan 1995 - 30 
juni 1996. 
1. Mekanismens verksamhet fram till 30 juni 1996 
Från det att mekanismen infördes och fram till den 30 juni 1996 har kommittén för den 
finansiella mekanismen godkänt stödansökningar till ett sammanlagt värde av 148,2 miljoner 
ecu och räntesubventioner på en sammanlagd låneportfölj om 548,9 miljoner ecu enligt 
följande: 
Beviljade stöd Godkända lån 
Grekland 22,6 4^9 
Irland 2 : 
Nordirland 8^0 -
Portugal 2^5 127,7 
Spanien 92,1 378,3 
Totalt 1 148,2 | 548,9 
Beviljade stöd (i miljoner ecu) 
Trans­
port 
Miljö 
Utbild­
ning 
Övrigt 
Totalt Grekland 
12,1 
8,3 
1,1 
1,1 
22,6 Irland Nord­
irland 
8,0 
8,0 Portugal 
25,5 
25,5 Spanien 
46,7 
45,4 
92,1 Totalt 
45,6 
55,0 
46,5 
1,1 
148,2 
Godkända lån (i miljoner ecu) 
Trans-port 
Miljö 
Utbild­
ning 
Totalt Grekland 
42,9 
42,9 Irland Nord­
irland Portugal 
127,7 
127,7 Spanien 
164,1 
214,2 
378,3 Totalt 
334,7 
214,2 
548,9 
Verksamheten 1995 
Följande stödansökningar, som uppgick till 68,07 miljoner ecu, godkändes under 1995: 
Klostren i Athos i Grekland 
Stöd på 3 684 ecu för renovering och utbyggnad av klosterbyggnader vid Iviron-klostret och 
på 0,89 miljoner ecu till Simonos Petras-klostret. Stöd på 1,745 miljoner ecu för utveckling av 
ett diagnostiskt center för studier av bysantinskt och postbysantinskt religiöst måleri och 
omstrukturering av två inre gårdsplaner vid Ormylia-klostret . Stöd på 1,833 miljoner ecu för 
stabilisering av klippgrunden vid Stavronitika-klostret. Genomförandet av dessa projekt 
kommer att bidra till att unika kulturminnen bevaras och underlätta utvecklingen av områdets 
turismpotential och dess inriktning på exklusiv kulturell turism. 
Santorinis reningsverksprojekt i Grekland 
Stöd på 50 000 ecu för att ta fram ett omarbetat förslag för investeringar till lägsta kostnad. 
Ekonomisk utdelning förväntas i form av miljöförbättringar som leder till ökad tillströmning av 
turister. 
Projektet för Tsivlos vattenkraftverk i Grekland 
Stöd på 1,071 miljoner ecu för byggnad av ett 2,5 MW vattenkraftverk på Peloponesos. 
Projektet bidrar till utvecklingen av en lokal energikälla och minskar Greklands beroende av 
extern energitillförsel. 
Projektet för Piraeus-hamnen i Grekland 
Stöd på 12,1 miljoner ecu för utrustning till containerterminalen Ikonion II. Projektet kommer 
att förbättra hamnens effektivitet vilket innebär ekonomiska fördelar för Grekland som för 
närvarande använder sjötransport för mer än 90 % av sin internationella handel. 
Puertos marina övervakningsprojekt i Spanien 
Stöd på 4,7 miljoner ecu för utbyggnad av ett marint kontroll- och övervakningssystem i 
spanska vatten utmed Asturias, Galiciens, Andalusiens och Kanarieöarnas kuster. Dess 
huvudsakliga ekonomiska fördel är minskad risk för olyckor i de största sjöfartslederna vilket 
leder till minskade oljeutsläpp och bättre skydd av kusterna och därmed mindre risk för att 
turism och fiske skadas. 
Stadsförnyelseprojekt i Vigo, Spanien 
Stöd på 19,5 miljoner ecu för omformning av den del av staden som vetter mot havet. Detta 
projekt är den andra etappen av ett allmänt stadsförnyelseprogram i Vigo för att förbättra 
livskvaliteten för invånarna och mer allmänt göra staden mer attraktiv. 
Stadsförnyelseprojekt i Gandia, Spanien 
Stöd på 22,5 miljoner ecu för restauration av den historiska stadskärnan och den del av staden 
som vetter mot havet. Projektet syftar till att förbättra stads- och naturmiljön för stadens 
turister. 
Följande r&ntesiibventkmsafisëkningar för ett totalt lånebelopp på 302,4 miljoner ecu 
gosHcônctes uader 1995 : 
Väginfrastrukturprojektet för Galicien i Spanien 
Räntesubvention för ett lånebelopp på 19,5 miljoner ecu för anläggande av två 
motorvägssträckor och upprustning av regionala vägsträckor. 
Projektet för avgiftsbelagd motorväg i Galicien. 
Räntesubvention för ett lånebelopp på 32 miljoner ecu för anläggande av tre sträckor 
avgiftsbelagd motorväg. 
Båda projekten bidrar till att förbättra trafikförhållandena i Galicien, en region som saknar 
motorvägsinfrastruktur. 
Beskogningsprojektet för Andalusien i Spanien 
Räntesubvention för ett lånebelopp på 32 miljoner ecu för beskogningsprojektet, inklusive 
plantskolor, föryngring av förstörda skogsområden, anläggande och upprustning av 
skogsvägar, erosionsförebyggande åtgärder samt ökning av kapaciteten för bekämpning av 
skogsbränder. Detta projekt bidrar uppenbarligen till bättre miljöskydd. 
ICO:s globala miljölåneprojekt i Spanien 
Räntesubvention för ett lånebelopp på 64 miljoner ecu för ett globallån från EIB till spanska 
statens kreditinstitut och utvecklingsbanken Instituto de Credito Oficial för finansiering av 
privata och offentliga små- och medelstora miljöprojekt i de bidragsberättigade regionerna i 
Spanien. 
BCLis globala miljölåneprojekt i Spanien 
Räntesubvention för ett lånebelopp på 32 miljoner ecu för ett globallån från EIB till spanska 
Banco de Crédito Local för finansiering av miljöprojekt i de bidragsberättigande regionerna i 
Spanien. 
Båda projekten bidrar till bättre miljöskydd och mindre föroreningar i Spanien. 
RENFE järnvägsprojekt i Spanien 
Räntesubvention för ett lånebelopp på 60 miljoner ecu för delfinansiering av investeringar i 
pendeltågsnätverket och intercity-linjerna för förbättring av den spårbundna trafiken och 
infrastrukturen. Detta projekt gynnar nuvarande användare och kommer att dra till sig nya 
kunder och således bidra till minskade trafikstockningar vilket naturligtvis är bra för miljön. 
Projektet för vägförbättring och dricksvattenförsörjning i Extremadura 
Räntesubvention för ett lånebelopp på 20 miljoner ecu för finansiering av 15 program för 
vattenförsörjning i provinserna Badajoz och Cåceres och 17 program för förbättring av 
småvägar. Förbättringarna av infrastrukturen för vattenförsörjning förväntas ha en positiv 
inverkan på miljön (högre vattenkvalitet) och investeringar i basvägnätet bör förbättra 
utvecklingsförhållandena för Extremadura-regionen. 
Projektet för Piraeus-hamnen i Spanien 
Räntesubvention för ett lånebelopp på 42,9 miljoner ecu för anläggande av container­
terminalen Ikonion II och utrustning till denna. Detta projekt kommer att öka hamnens 
effektivitet vilket innebär ekonomiska fördelar för Grekland som för närvarande använder 
sjötransport för mer än 90 % av sin internationella handel. 
Verksamheten 1996 (fram till den 30 juni 1996) 
Endast en stödansökan för Ballycastle/Rathlin Island-hamnarna i Nordirland; 8 miljoner ecu 
för förbättring av de två hamnarna. Projektet kommer att göra regionen mer lättåtkomlig och 
bidra till utvecklingen av turismen i Nordirland. 
Följande räntesubventionsansökningar för ett totalt lånebelopp på 68,5 miljoner ecu har 
godkänts: 
ENA Galicien, två avgiftsbelagda motorvägssträckor 
Räntesubvention för ett lånebelopp på 32 miljoner ecu för anläggande och drift av två 
avgiftsbelagda motorvägssträckor i provinserna La Corua och Pontevedra. Projektet bidrar 
till att förbättra trafikförhållandena i Galicien, en region som saknar adekvat 
motorvägsinfrastruktur. 
Program för vattenförsörjning och skogsvård i Costilla y Leôn-regionen 
Räntesubvention för ett lånebelopp på 20 miljoner ecu för delfinansiering av ett 
investeringsprogram för infrastrukturen för vattenförsörjning och skogsvård. Programmet 
bidrar till kontinuerlig och tillförlitlig vattenförsörjning av städerna och stöder ekonomisk 
verksamhet. Skogsvårdsprojekten bidrar till att skydda och utöka regionens skogsresurser. 
Program för vägar och vattenrening i Murcia 
Räntesubvention för ett lånebelopp på 16,5 miljoner ecu för delfinansiering av investeringar i 
reningsverk och vägar. Projektet bidrar till att utöka och upprusta reningsverk i Murcia-
regionen enligt moderna normer, dvs i linje med EG-direktiv, och främjar turism som ställer 
högre krav på miljön. 
2. Gemenskapens bidrag 
I anslutningsakten (artiklarna 83,111 och 136) föreskrivs att de nya medlemsstaternas andelar i 
mekanismen skall finansieras genom gemenskapernas allmänna budget. På kommissionens 
förslag (COM(94) 398) har budgetplanen redan omarbetats i enlighet med detta genom att en 
ny rubrik lagts till under "Strukturell verksamhet". De budgetar som antagits för 1995 och 
1996 innehåller en rubrik med relevanta kommentarer (B2-40Î). Det belopp som beräknas för 
vardera året uppgår till 108 miljoner ecu. 
Vad beträffar de faktiska utbetalningarna innebär övertagandet av de nya medlemsstaternas 
andelar att man uppfyller villkoren i artikel 4 A i samarbetsavtalet mellan EFTA-ländema och 
EEB, daterat den 30 juni 1992 och ändrat genom ändringsprotokollet av den 18 juni 1993. 
I linje med dessa förfaranden fastställdes bidragen för 1995 och 1996 samt andelarna mellan de 
deltagande EFTA-länderna och kommissionen var för sig av kommittén för den finansiella 
mekanismen den 19 december 1994 och den 20 december 1995. Dessa bidrag beräknades på 
grundval av bruttonationalprodukten till marknadspriser med hjälp av uppgifterna för de tre 
senaste kalenderåren och förutsätter ett totalt årligt bidrag från gemenskapen och EFTA-
staterna på 110 miljoner ecu. 
Sålunda betalade kommissionen 89 793 000 ecu under 1995 och 87 076 000 ecu under 1996 
ur gemenskapens budget. Dessa belopp ligger långt under beräkningen på 108 miljoner ecu för 
vardera kalenderåret i gemenskapens budget. Det belopp som inte har överförts från 
gemenskapens budget till EIB-kontot kan inte överföras vid en senare tidpunkt. 
Den resterande kredit på mekanismens konto i EIB som ännu inte använts på grund av att 
mekanismen fungerar långsamt uppbär ränta till en månatlig kurs. Trots att alla bidrag inte 
använts är det viktigt att upprätthålla ett rimligt bidrag till mekanismens konto varje år som 
svajar mot framtida slutliga åtaganden i slutet av 1998. 
Kostnadsdelning för den ursprungliga finansieringen av påfyllning av den finansiella 
mekanismen: 
miljoner ecu 
P.'.IA'.I.I.I.'.HI.UU.I.'.'.I.'.U.V.I. 
1,078 
(0,98%) 18,436 
(16,76%) 0,187 
(0,17%) 29,348 20,526 40,425 
(26,68%) (18,66%) (36,75%) 
Totalt : (82,09%) 
1,111 
(1,01%) 19,063 
(17,33%) 0,198 
(0,18%) 89,628' 
(81,48%) 110 
1,122 
(1,02%) 21,604 
(19,64%) 0,198 
(0,18%) 87,076 
(79,16%) 110 
•awjMMWJ.'.':' 
3,311 59,103 0,583 267,003 330 
Kommissionen begärde inte någon överföring av Liechtensteins återbetalning i augusti 1995. 
Detta belopp drogs därför av från den tredje avbetalningen 1996. 
3. Mekanismens konto i EIB 
Saldot på den finansiella mekanismens konto uppgick den 31 december 1995 till 
212 923 519 ecu. En summering av kontoöverföringarna under 1995 ser ut på följande sätt: 
Saldo den 31 december 1994 113 665 937 
Kredit 
Andra avbetalningen 1995 110 000 000 
Upplupen ränta 1995 10 842 555 
Liechtensteins återbetalning2 405 236 
Debet 
Räntesubventioner - 7 964 055 
Stödutbetalningar3 -13 789 898 
Överföring av Liechtensteins återbetalning4 - 236 256 
Saldot den 31 december 1995 212 923 519 
Den 30 juni 1996 var saldot på den finansiella mekanismens konto 302 326 080 ecu. En 
summering av kontoöverföringarna fram till den 30 juni 1996 ser ut på följande sätt: 
Saldo den 31 december 1995 212 923 519 
Kredit 
Tredje avbetalningen 19965 110 000 000 
-4 183 
Upplupna räntor fram till 30.6.1996 6 203 935 
Debet 
Räntesubventioner -9 286 183 
Stödutbetalningar - 17 511 007 
Saldo den 30 juni 1996 302 326 080 
Till följd av ikraftträdandet av EES-avtalet för Liechtenstein den 1 maj 1995, återbetalade 
Liechtenstein till Österrike, Finland, Island, Norge, Sverige och kommissionen de belopp som 
dessa lånat ut för att täcka Liechtensteins andel av mekanismen 1994-1995 (405 236 ecu). För 
Österrike, Finland, Norge och Sverige överfördes de relevanta beloppen (totalt 236 256 ecu) 
medan kommissionens och Islands andelar står kvar på den finansiella mekanismens konto för 
att dras av från den tredje avbetalningen 1996. 
Beloppet på stödutbetalningarna består av beloppet på de faktiska stödutbetalningarna ökat med 
0,5% av detta belopp för EIB:s administrativa kostnader. 
För Österrike, Finland, Norge och Sverige överfördes de relevanta beloppen (totalt 236 256 ecu) 
medan kommissionens och Islands andelar står kvar på den finansiella mekanismens konto för 
att dras av från den tredje avbetalningen 1996. 
Island begärde inte någon överföring av Liechtensteins återbetalning i augusti 1995 och har 
därför dragit av 4 183 ecu från sin inbetalning. 
4. Samordning och överensstämmelse med Europeiska unionens övriga finansorgan 
Kommissionen garanterar inom ramen för partnerskapet att de projekt som genomförs under 
den finansiella mekanismen samordnas med och överensstämmer med de åtgärder som vidtas 
av strukturfonderna, sammanhållningsfonden, Europeiska investeringsbanken och Europeiska 
unionens övriga finansorgan. 
I detta avseende har praktiska bestämmelser för kombinering och överlappning av stöd från 
den finansiella mekanismen och gemenskapens övriga stöd tydligt fastställts i "De praktiska 
arrangemangen", som slöts mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken den 9 
mars 1994. 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 653 slutlig 
DOKUMENT 
SV 09 10 13 
Katalognummer : CB-CO-96-665-SV-C 
ISBN 92-78-13249-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
/o