15.

Regionkommittén framhåller att det system med tre pelare som Horisont 2020 grundar sig på skapar möjligheter att uppnå de strategiska målen för Europa 2020-strategin. Med tanke på att Horisont 2020 fokuserar på forskning, utveckling och innovation på EU-nivå, som borde fungera som katalysator för forskning, utveckling och innovation i medlemsstaterna och regionerna, borde följande rekommendationer beaktas när bestämmelserna och metoderna för Horisont 2020 ses över: a) Om man ser till utvärderings- och finansieringskriterierna ligger tonvikten på global spetsforskning. Alla aktiviteter grundar sig på vetenskaplig expertis. Man borde dock framhålla att varje pelare måste ha sina egna kvalitetskriterier: inom den första borde det vara vetenskaplig spetskompetens; inom den andra pelaren spetskompetens i fråga om industriella innovationer och förnyelse av företag; och inom den tredje pelaren spetskompetens i fråga om samhällsinnovationer och deras inverkan. b) Inom pelaren vetenskaplig spetskompetens borde större tonvikt läggas på vikten av framtida eller nya teknikområdens tvärvetenskapliga karaktär. Utöver vetenskapliga publikationer och patent borde konsekvensbedömningskriterierna också avse andra former av kunskapsflöden mellan olika aktörer, från skapare av kunskap, via användare av kunskap till de slutliga mottagarna. c) Inom pelaren för industriellt ledarskap borde tonvikten i stor utsträckning ligga på att kombinera olika teknikområden inom forskning, utveckling och innovation för att öka de europeiska företagens – och särskilt de små och medelstora företagens – tillväxtpotential. Detta skulle kunna omfatta ett främjande av de små och medelstora företagens deltagande i offentlig-privata partnerskap. För att ta itu med komplexa industriella frågor krävs det också större flexibilitet i fråga om forskning, utveckling och innovation, och detta innebär att små och medelstora företag måste medverka i större utsträckning. Teknikområdena borde betraktas som instrument för snabb utveckling och till och med för radikala förändringar, och detta innebär att den största tonvikten bör ligga på att integrera digitalisering, mänskligt beteende och marknadsdynamik. d) Inom pelaren ”Samhällsutmaningar” borde tonvikten ligga på att kombinera bästa tillgängliga europeiska sakkunskaper med storskaliga och gemensamt skapade projekt, som gör det möjligt för Europa att genomföra stora strukturella systemförändringar över de traditionella gränserna. Ämnesinriktad forskning är inte tillräcklig för att skapa kunskaper för att lösa stora samhällsutmaningar. Inriktningen borde ligga på tvärvetenskaplig forskning, utveckling och innovation som leder till koncept och komponenter som behövs i dessa strukturella systemförändringar. Forskning grundar sig på experiment och testning. Ett bra exempel på detta är det omfattande verksamhetsområdet för projektet Smart City. En viktig del av allt detta är att resultaten kan anpassas till olika förhållanden över hela Europa. e) Eftersom man även på kort sikt måste nå resultat av toppkvalitet, bör i synnerhet pelaren för samhälleliga utmaningar användas för att förnya rampolitiken, som för närvarande är alltför stelbent och isolerad från verkligheten. De olika programmen har olika finansieringssystem beroende på sina mål. En lösning skulle kunna vara en strategi för finansiering i flera faser, där varje fas erhåller fullt stöd och resultaten utvärderas på grundval av kriterier som framhäver behovet av toppkvalitet. Endast framgångsrika projekt, dvs. projekt som uppfyller dessa kvalitetskriterier, får fortsätta till nästa nivå. Nivåerna skulle kunna uppdelas i projektfaser som 1) genomförbarhet, 2) försök, 3) gemensamt kunskapsskapande och 4) lansering och användning i stor skala. Den första fasen fokuseras på att skapa lösningar genom omfattande och öppen interaktion. Syftet med den andra fasen är att testa de olika alternativen och göra sig en föreställning om systemet. Under den tredje fasen utarbetar de mest framstående forskarna de nödvändiga elementen. Den fjärde fasen består av en rad parallella, målinriktade och samtidigt nyskapande experiment som ökar projektets samhälleliga effekter. f) Under förutsättning att den tillämpas på ett öppet sätt och att resultaten sprids på ett effektivt sätt kommer den strategi i flera faser som beskrivs ovan att ge regionerna och andra mottagare av sammanhållningsstöd en mycket stor mängd nyttiga upplysningar om redan existerande sakkunskap och potentiella aktörer när det gäller utvecklingsverksamhet.