C 228/83

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ‒ Mot en heltäckande EU-ram för hormonstörande ämnen

[COM(2018) 734 final]

(2019/C 228/12)

Föredragande: Brian CURTIS (UK‒II)

Remiss Europeiska kommissionen, 14.12.2018 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Beslut av EESK:s plenarförsamling 10.7.2018 Ansvarig facksektion Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö Antagande av facksektionen 27.2.2019 Antagande vid plenarsessionen 21.3.2019 Plenarsession nr 542 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 173/0/1

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar kommissionens meddelande om hormonstörande ämnen, som syftar till att skydda människors och djurs hälsa på ett bättre sätt. EESK anser det i synnerhet vara nödvändigt att genomföra en fullständig kontroll av gällande lagstiftnings ändamålsenlighet, inbegripet de sociala och ekonomiska konsekvenserna, i syfte att fastställa det faktiska läget. Ett helhetsgrepp är av avgörande vikt för att stödja en långsiktig strategi som gör det möjligt att ta itu med hormonstörande ämnen på ett samstämmigt, konsekvent och vetenskapligt sätt. Kommittén anser dock att denna strategi bör förstärkas med en realistisk åtgärdsplan med mål och tidsfrister.

1.2 försiktighetsprincipen , i linje med de faktiska bestämmelser som redan antagits för biocider och bekämpningsmedel Kommittén stöder förslaget, som syftar till att fastställa en mer enhetlig lagstiftningsram. Inom denna ram kommer det att vara viktigt att respektera principen ”ett ämne, en toxikologi”och att basera den nya strategin på harmoniserad tillämpning av, i linje med de faktiska bestämmelser som redan antagits för biocider och bekämpningsmedel ( 1 ) . Den nya strategin skulle kunna inkluderas under det ”sektorsövergripande paraply”som Reachförordningen utgör.

1.3 Förvaltningsmekanismen bör vara vetenskapligt baserad för att säkerställa insyn för medborgare och berörda aktörer. Av denna anledning bör offentlig och oberoende forskning understödjas av en lämplig budget. I synnerhet skulle oberoende forskning kunna tillhandahålla överenskomna vetenskapliga kriterier och/eller metoder för att hantera, stödja och stimulera europeisk industriell verksamhet och produktion rörande FoI. EESK rekommenderar att denna budget inte bör vara lägre än den nuvarande budgeten inom ramen för Horisont 2020. Kommittén rekommenderar i synnerhet att en särskild budgetpost inrättas för tidig identifiering av hormonstörande ämnen och riskerna för djurs och människors hälsa, fastställande av säkra alternativa ämnen och miljösanering.

1.4 Förbud mot eller restriktioner för vissa ämnen eller produkter, när de väl på ett trovärdigt sätt konstaterats vara hormonstörande, skulle kunna få en relevant inverkan på företag och arbetsplatser. Av denna anledning rekommenderar EESK att kommissionen sörjer för en särskild finansiell mekanism som främjar övergången till mer hållbar produktion i syfte att förbättra industrins teknik och mekanismer för produktion samt uppdatera arbetstagarnas kompetens.

1.5 EESK stöder förslaget om ett årligt möte med berörda aktörer. Kommittén anser dock att dialogen mellan aktörerna och kommissionen bör inbegripa ett permanent, strukturerat system för informationsutbyte och samråd för att den ska vara verkligt effektiv.

1.6 Kommittén anser att den breda upplysningskampanj om långlivade organiska föroreningar som kommissionen ska driva på EU-nivå bör utvecklas med hänvisning till en liknande strategi med fokus på hormonstörande ämnen. EESK upprepar även sin rekommendation om att det bör inrättas en öppen databank för långlivade organiska föroreningar och hormonstörande ämnen som ett användbart verktyg för företag och konsumenter.

1.7 Kommittén är fast övertygad om att den europeiska strategin för hormonstörande ämnen bör ha en internationell dimension i syfte att på ett effektivt sätt skydda medborgarnas hälsa mot potentiellt osäkra produkter från tredjeländer. Av denna anledning stöder EESK kommissionens förslag om att EU ska agera mer proaktivt på global nivå och bistå OECD vid förbättringen av dess tester. EESK anser vidare att EU bör främja hållbarhet och upprätthållandet av bestämmelserna om hormonstörande ämnen i bilaterala och multilaterala handelsavtal. I detta sammanhang skulle EU kunna samarbeta med WHO och Unep för att underteckna en global konvention om hormonstörande ämnen, såsom unionen redan gjort för långlivade organiska föroreningar (Stockholmskonventionen), som baseras på FN:s befintliga förteckning över fastställda eller potentiella hormonstörande ämnen. Dessa initiativ kommer även att vara användbara för att skapa lika villkor och skydda den europeiska produktionsmodellen mot otillbörlig konkurrens.

1.8 EESK stöder den öppna strategi som kommissionen genomför och anser att det organiserade civila samhället skulle kunna ha en avgörande uppgift när det gäller att ta fram nationella upplysningskampanjer i syfte att upplysa ett större befolkningsunderlag om EU:s insatser för att skydda medborgarnas hälsa. Sådana initiativ bör påbörjas i skolorna för att minska risken för exponering för hormonstörande ämnen och för att främja ett säkert beteende. EESK rekommenderar särskilt att utbildningsinitiativen harmoniseras och ses som en del av samma strategi enligt en metod som baseras på livslångt lärande. Särskilda utbildningar bör vara obligatoriska och tillgängliga för alla europeiska arbetstagare vars arbete är direkt eller indirekt kopplat till hormonstörande ämnen.

2. Inledning

2.1 Hormonstörande ämnen är syntetiska eller naturliga kemiska ämnen som påverkar det endokrina systemets funktion, och följaktligen inverkar de negativt på människors och djurs hälsa, inbegripet metabolism, tillväxt, sömn och humör. Exponering för hormonstörande ämnen beror på ett antal olika källor, t.ex. restsubstanser av bekämpningsmedel, metaller och tillsatser eller främmande ämnen i livsmedel och kosmetika. Vissa hormonstörande ämnen förekommer naturligt i miljön. Människor och djur kan exponeras för hormonstörande ämnen genom livsmedel, damm eller vatten, genom inandning av gaser och partiklar i luften, eller helt enkelt genom hudkontakt (kroppsvårdsprodukter). Ibland märks effekterna av ett hormonstörande ämne först en lång tid efter exponeringen är syntetiska eller naturliga kemiska ämnen som påverkar det endokrina systemets funktion, och följaktligen inverkar de negativt på människors och djurs hälsa, inbegripet metabolism, tillväxt, sömn och humör. Exponering för hormonstörande ämnen beror på ett antal olika källor, t.ex. restsubstanser av bekämpningsmedel, metaller och tillsatser eller främmande ämnen i livsmedel och kosmetika. Vissa hormonstörande ämnen förekommer naturligt i miljön. Människor och djur kan exponeras för hormonstörande ämnen genom livsmedel, damm eller vatten, genom inandning av gaser och partiklar i luften, eller helt enkelt genom hudkontakt (kroppsvårdsprodukter). Ibland märks effekterna av ett hormonstörande ämne först en lång tid efter exponeringen ( 2 ) . Det bör noteras att produkter med hormonstörande ämnen kan omfatta ämnen som finns i särskilda livsmedel (t.ex. grönsaker), vissa vitaminer och andra kosttillskott samt viktiga läkemedel (t.ex. för behandling av cancer, och särskilt preventivmedel för kvinnor). EU-medborgarna kan utsättas för stora mängder hormonstörande ämnen genom sådana produkter.

2.2 Hormonstörande ämnen har orsakat växande oro ända sedan 1990-talet. I december 1999 antog kommissionen gemenskapsstrategin för hormonstörande ämnen ( 3 ) , som sedan dess har utvecklats genom åtgärder inom forskning, reglering och internationellt samarbete. I en omfattande studie som genomfördes av Världshälsoorganisationen (WHO) behandlades problemet med hormonstörande ämnens stora inverkan på ett stort antal människor och djur, i synnerhet på foster och gravida kvinnor (prematura födslar och låg födelsevikt, missbildningar och störningar i nervsystemets utveckling), barn och ungdomar (förändringar i fortplantningssystemets normala utveckling och funktion, t.ex. att brösten börjar utvecklas tidigare hos unga flickor), men även på vuxna (infertilitet, fetma, cancer) ( 4 )

2.3 Vi vet att ett stort antal antropogena och naturligt förekommande kemiska ämnen interagerar med hormonsyntesen, den hormonella aktiviteten och ämnesomsättningen, men endast för ett fåtal har man ordentligt undersökt risken för negativa effekter genom hormonrelaterade mekanismer, såsom också angetts i en FN-rapport nyligen. Den hastighet med vilken ökningen av antalet sjukdomsfall har skett de senaste årtiondena utesluter genetiska faktorer som den enda sannolika förklaringen. Miljörelaterade och andra icke-genetiska faktorer, däribland kost, moderns ålder, virussjukdomar och kemisk exponering, inverkar också, men är inte alltid lätta att identifiera ( 5 )

2.4 Det har gjorts betydande framsteg när det gäller att förstå och reglera hormonstörande ämnen, och EU är i dag erkänt världsledande på att hantera dessa kemikalier, och dess lagstiftning ger störst skydd i världen. Nu finns det särskilda bestämmelser i lagstiftningen om bekämpningsmedel och biocider, kemikalier i allmänhet (Reachförordningen), medicintekniska produkter och vatten ( 6 ) . Annan lagstiftning, t.ex. om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel, kosmetika, leksaker eller arbetarskydd ( 7 ) , innehåller inga särskilda bestämmelser om hormonstörande ämnen. Ämnen med hormonstörande egenskaper är dock föremål för lagstiftningsåtgärder från fall till fall på grundval av de allmänna lagstiftningskraven. Bristen på samordning har dock gjort den nuvarande lagstiftningen fragmenterad och ibland osammanhängande (t.ex. bisfenol A är en råvara som används i stor omfattning i flera tillverkningssektorer; det är förbjudet i kosmetika och nappflaskor, men är fortfarande tillåtet i andra material avsedda att komma i kontakt med livsmedel/foder samt i termopapper).

3. Sammanfattning av förslaget

3.1 I meddelandet, som kommer nästan 20 år efter antagandet av gemenskapsstrategin, anges det att kommissionen avser att genomföra en kontroll den nuvarande lagstiftningens ändamålsenlighet i syfte att fastställa det aktuella läget. Detta bör vara det första steget mot att uppdatera EU-lagstiftningen och göra den samstämmig och samordnad med avseende på tre avgörande aspekter: fastställande, identifiering och rättsliga konsekvenser (i synnerhet rörande skyddsåtgärder).

3.2 En gemensam definition av hormonstörande ämnen är utgångspunkten för den övergripande strategin och är en viktig del av det nya tillvägagångssättet. Den kommer att baseras på WHO:s definition av hormonstörande ämnen ( 8 ) . En gemensam definition är nödvändig för att etablera en harmoniserad metod för identifiering av hormonstörande ämnen.

3.3 När det gäller identifiering strävar kommissionen efter att förbättra tre handlingslinjer: — En övergripande mekanism för identifiering av hormonstörande ämnen. — Uppdatering av datakrav i lagstiftning för att på ett mer precist sätt identifiera nya hormonstörande ämnen. — Förbättrad kommunikation genom hela distributionskedjan med avseende på hormonstörande ämnen i enlighet med Reach (säkerhetsdatablad).

3.4 Den tredje aspekten innebär ett genomförande av samma åtgärder och bestämmelser i linje med försiktighetsprincipen för att skydda allmänheten mot skada, i fall där en vetenskaplig undersökning har påvisat en sannolik risk. Detta bör innebära ett förbud mot produktion av sådana ämnen med begränsade möjligheter till undantag. Av denna anledning kommer kontrollen av ändamålsenligheten att ägna särskild uppmärksamhet åt konsekvensen och intensiteten hos åtgärderna för att skydda alla medborgare, med särskilt fokus på sårbara befolkningsgrupper som är särskilt känsliga för hormonstörande ämnen när det endokrina systemet befinner sig i en föränderlig fas, t.ex. hos foster, ungdomar och gravida kvinnor.

3.5 Forskningen kommer att ha en avgörande betydelse i den framtida lagstiftningsramen, eftersom det fortfarande finns kunskapsluckor som t.ex. följande: — Exakt hur exponeringen för hormonstörande ämnen bidrar till sjukdomsutveckling. — Huruvida ”säkra gränsvärden”kan fastställas för hormonstörande ämnen, under vilka inga skadliga effekter väntas uppstå. — Vilken kombination som kan skapa en ”cocktaileffekt”och hur ”kombinationer”fungerar i allmänhet. — Hur vi kan göra våra testmetoder mer effektiva.

3.6 Sedan 1999 har över 50 projekt rörande hormonstörande ämnen finansierats inom EU:s ramprogram för forskning och utveckling (över 150 miljoner euro i finansiering ( 9 ) ). Ytterligare 52 miljoner euro har anslagits inom ramen för Horisont 2020. Nya projekt kommer att finansieras inom ramen för programmet Horisont Europa ( 10 ) . Kommissionen föreslår särskilt följande forskningsområden: — Vidareutveckling av farlighetsbedömning, riskbedömning och hantering av kemikalier, inbegripet vad gäller cocktaileffekter, och insamling, utbyte och kombinering av nödvändiga uppgifter. — Avlägsnande av ämnen som inger betänkligheter vid produktion och i produkternas slutskede, stöd till utveckling av säkra ersättningsämnen samt säker och kostnadseffektiv produktionsteknik. — Miljöinnovation för att förebygga och sanera miljöföroreningar av farliga ämnen och kemikalier som nu anses inge betänkligheter, samtidigt som man också beaktar gränssnittet mellan kemikalier, produkter och avfall.

3.7 För att göra den nya strategin mer effektiv räknar kommissionen med att EU ska agera mer proaktivt på global nivå och föra en öppen dialog med intressenter och allmänheten. Sådan verksamhet kommer att struktureras kring fyra initiativ: — Ett forum om hormonstörande ämnen kommer att anordnas årligen. Forumet kommer att göra det möjligt för forskare och offentliga och privata intressenter att utbyta information och bästa praxis, fastställa utmaningar och bygga upp synergier, för att stödja kommissionens arbete. — Förbättrat stöd till det arbete som utförs vid berörda internationella organisationer, med särskilt fokus på att förse Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) med det stöd som krävs för att göra framsteg i utvecklingen av internationellt överenskomna testriktlinjer. — Utforskande av möjligheterna att inkludera hormonstörande ämnen i det befintliga internationella systemet för klassificering av kemikalier. Detta skulle utgöra en global lösning för identifiering av hormonstörande ämnen (liknande det system som redan finns för andra faroklasser, t.ex. mutagena ämnen, carcinogener och reproduktionstoxiska ämnen). — En internetportal som fungerar som gemensam kontaktpunkt för information till enskilda, företag och berörda parter om detta ämne. Eftersom informationen och medvetenheten i Europa varierar kommer medlemsstaterna att uppmuntras att utarbeta särskilda kampanjer med särskilt fokus på utsatta grupper.

4. Allmänna kommentarer

4.1 EESK välkomnar kommissionens meddelande om hormonstörande ämnen. Kommittén anser det i synnerhet vara nödvändigt att genomföra en fullständig kontroll av den gällande lagstiftningens ändamålsenlighet, inbegripet de sociala och ekonomiska konsekvenserna, i syfte att fastställa det faktiska läget. Ett helhetsgrepp är av avgörande vikt för att stödja en långsiktig strategi ( 11 ) som gör det möjligt att ta itu med hormonstörande ämnen på ett samstämmigt, konsekvent och vetenskapligt sätt.

4.2 försiktighetsprincipen i enlighet med de faktiska bestämmelser som redan antagits för biocider och bekämpningsmedel Kommittén håller med kommissionen om att hormonstörande ämnen inger särskilt stora betänkligheter. Av denna anledning stöder kommittén förslaget om att skapa en enhetlig rättslig ram och en harmoniserad användning avi enlighet med de faktiska bestämmelser som redan antagits för biocider och bekämpningsmedel ( 12 )

4.3 bisfenol A , som används i stor utsträckning inom olika sektorer, hanteras på mycket olika sätt. Av denna anledning är det viktigt att respektera den vetenskapliga principen ”ett ämne, en toxikologi” EESK anser i synnerhet att enhetligheten hos den nya rättsliga ramen kommer att vara EU:s främsta utmaning eftersom vissa ämnen, t.ex., som används i stor utsträckning inom olika sektorer, hanteras på mycket olika sätt. Av denna anledning är det viktigt att respektera den vetenskapliga principen ”ett ämne, en toxikologi” ( 13 ) . Detta innebär att kriterierna för fastställande av att ett ämne är hormonstörande måste vara konsekventa och enhetliga inom alla lagstiftningsområden i EU. Även om undantag är möjliga bör regleringsbesluten därför i allmänhet vara enhetliga och samordnade. Sist men inte minst skulle den nya strategin kunna inkluderas under det ”sektorsövergripande paraply”som Reach utgör, för att säkerställa konsekvens.

4.4 I det nya sammanhanget bör förvaltningsmekanismen vara vetenskapligt baserad för att säkerställa insyn för medborgare och intressenter. Av denna anledning är det viktigt att fastställa en lämplig budget till stöd för offentlig och oberoende forskning. EESK anser att överenskomna vetenskapliga kriterier och/eller metoder som baseras på oberoende forskningsdata skulle kunna hantera, stödja och stimulera europeisk industriell verksamhet och produktion rörande FoI.

4.5 Kommittén anser att de förbud eller restriktioner som införts för vissa ämnen eller produkter, när de väl konstaterats vara hormonstörande ämnen, skulle kunna få en relevant inverkan på företagen och arbetsplatserna. Av denna anledning bör kommissionen sörja för en särskild finansiell mekanism som främjar övergången till mer hållbar produktion, både för företag, i syfte att göra deras teknik och mekanismer för produktion mer innovativa, och för arbetstagare, i syfte att uppdatera deras kompetens ( 14 )

4.6 Oberoende forskning är av avgörande vikt för att förbättra och komplettera vår kunskap om hormonstörande ämnen. Kommittén noterar att kommissionens förslag inte innehåller någon uppgift om den exakta budgeten för forskning och innovation rörande hormonstörande ämnen i programmet Horisont Europa. EESK rekommenderar att denna budget inte bör vara lägre än den nuvarande budgeten inom ramen för Horisont 2020.

4.7 EESK samtycker till kommissionens förslag om investeringar i forskning och innovation, men anser att vissa andra områden kommer att vara avgörande de kommande åren och därför bör finansieras: a) Tidig identifiering av hormonstörande ämnen. Enligt WHO finns det över 800 ämnen som är potentiella hormonstörande ämnen (15). På grund av den omfattande användningen av dessa är det viktigt att investera i att påskynda teknik och mekanismer avseende vetenskaplig individualisering för dataanalys (i syfte att bättre tolka befintliga data). b) Fastställande av säkra alternativa ämnen och metoder. Den nya väg som kommissionen har valt skulle kunna påskynda upptäckten av många nya hormonstörande ämnen. Vissa av dessa ämnen är särskilt användbara i många tillverkningssektorer, och det är därför viktigt att investera i forskning kring säkra alternativ och säkra produktionsmetoder. Avsaknad av data innebär inte att ett ämne är säkert, och av denna anledning är det viktigt att intensifiera den vetenskapliga utredningen. Insatser bör göras för att bredda förteckningen över ämnen som utvärderats, så att den inte enbart fokuserar på ämnen som redan testats i stor utsträckning. c) Miljösanering. Så snart ett nytt hormonstörande ämne sannolikt har identifierats är det viktigt att tillämpa ett särskilt förfarande avseende riskbedömning och riskhantering för sådana ämnen i miljön i syfte att, om så krävs (i synnerhet pga. deras beständighet), planera en särskild strategi för miljösanering.

4.8 EESK stöder förslaget om ett årligt möte med berörda aktörer. Kommittén anser dock att dialogen mellan aktörerna och kommissionen bör inbegripa ett permanent, strukturerat system för informationsutbyte och samråd för att den ska vara verkligt effektiv. EESK skulle vilja delta i och bidra till det årliga mötet.

4.9 Hormonstörande ämnen och långlivade organiska föroreningar är skilda ämnen och har olika inverkan på människor och på miljön, men de är lika hälsovådliga och okända för medborgarna. Eftersom EU:s strategi för långlivade organiska föroreningar har många likheter med kommissionens meddelande om hormonstörande ämnen föreslår kommittén att dessa strategier utvecklas på liknande sätt i syfte att förbättra den politiska och vetenskapliga processen. I synnerhet efterlyser kommittén, i enlighet med EESK:s yttrande NAT/719 om omarbetningen av förordningen om långlivade organiska föroreningar (POP), att särskild uppmärksamhet ägnas hormonstörande ämnen inom ramen för den breda upplysningskampanj om långlivade organiska föroreningar som ska lanseras av kommissionen på EU-nivå. EESK upprepar även sin rekommendation om att det bör skapas en öppen databank för långlivade organiska föroreningar och hormonstörande ämnen som ett användbart verktyg för företag och konsumenter.

5. Särskilda kommentarer

5.1 EESK ser kommissionens meddelande som ett viktigt steg mot bättre skydd av medborgarnas hälsa genom att det definierar ett mer hållbart tillverkningssystem. Kommittén anser dock att denna strategi bör förstärkas med en realistisk åtgärdsplan med mål och tidsfrister.

5.2 En väl utformad cirkulär ekonomi, med särskilt fokus på sekundära råvaror ( 16 ) , skulle kunna bli ett verktyg för minimering av EU-medborgarnas exponering för hormonstörande ämnen. Kommittén anser att kommissionens förslag tydligt och strikt måste kopplas till den nuvarande lagstiftning som utarbetats inom ramen för det sjunde miljöhandlingsprogrammet ( 17 ) och de andra viktiga politiska initiativen för hållbarhet, t.ex. handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och plaststrategin som syftar till att exkludera tillverkningen av giftiga produkter. Detta är en mycket känslig fråga, i synnerhet när det gäller cocktaileffekter som orsakar sjukdomar hos människor och är skadliga för miljön.

5.3 EESK uppmanar kommissionen att mer exakt avgränsa förslaget om att anordna ett offentligt samråd om hormonstörande ämnen. Kommittén är övertygad om att det organiserade civila samhället självt, mer än enskilda personer, skulle kunna ha en viktig uppgift, främst på grund av att särskild kunskap och erfarenhet krävs för att ge användbara, tillförlitliga och vetenskapligt baserade råd ( 18 )

5.4 Kommittén är fast övertygad om att en europeisk strategi för hormonstörande ämnen under alla omständigheter bör ha en internationell dimension och utarbetas på internationell nivå i syfte att på ett effektivt sätt skydda medborgarnas hälsa mot potentiellt osäkra produkter från tredjeländer. Av denna anledning stöder EESK kommissionens förslag om att EU ska agera mer proaktivt på global nivå och bistå OECD vid förbättringen av dess tester. EESK anser vidare att EU bör främja hållbarhet och upprätthållandet av bestämmelserna om hormonstörande ämnen i bilaterala och multilaterala handelsavtal. I detta avseende skulle EU kunna samarbeta med WHO och Unep för att underteckna en global konvention om hormonstörande ämnen, såsom unionen redan gjort för långlivade organiska föroreningar (Stockholmskonventionen), som baseras på FN:s befintliga förteckning över fastställda eller potentiella hormonstörande ämnen ( 19 ) . Dessa initiativ kommer även att vara användbara för att skapa lika villkor och skydda den europeiska produktionsmodellen mot otillbörlig konkurrens ( 20 )

5.5 öppna strategi som kommissionen genomför och anser att det organiserade civila samhället skulle kunna ha en avgörande uppgift i utarbetandet av nationella upplysningskampanjer i syfte att upplysa ett större befolkningsunderlag om EU:s insatser för att skydda medborgarnas hälsa. En effektiv upplysningskampanj bör påbörjas i skolorna för att minska risken för exponering för hormonstörande ämnen och för att främja ett säkert beteende EESK stöder densom kommissionen genomför och anser att det organiserade civila samhället skulle kunna ha en avgörande uppgift i utarbetandet av nationella upplysningskampanjer i syfte att upplysa ett större befolkningsunderlag om EU:s insatser för att skydda medborgarnas hälsa. En effektiv upplysningskampanj bör påbörjas i skolorna för att minska risken för exponering för hormonstörande ämnen och för att främja ett säkert beteende ( 21 ) . EESK rekommenderar särskilt att utbildningsinitiativen harmoniseras och ses som en del av samma strategi enligt en metod som baseras på livslångt lärande. Vidare anser kommittén att särskilda utbildningskurser bör vara obligatoriska och tillgängliga för alla europeiska arbetstagare vars arbete är direkt eller indirekt kopplat till hormonstörande ämnen ( 22 )

Bryssel den 21 mars 2019. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 167, 27.6.2012, s. 1), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

(2) Echas webbplats. https://chemicalsinourlife.echa.europa.eu/endocrine-disrupters-and-our-health. Enligt WHO:s vitt erkända definition (WHO/det internationella programmet för kemikaliesäkerhet) från 2002 är ett hormonstörande ämne ett exogent ämne eller en exogen blandning som påverkar funktioner i hormonsystemet och som därigenom orsakar skadliga effekter i en intakt organism, i dess avkomma eller i (under)populationer.

(3) COM(1999) 706.

(4) Världshälsoorganisationen, ”State of the Science of Endocrine Disrupting Chemicals”, 2012, sidorna VII–XII.

(5) https://www.unenvironment.org/explore-topics/chemicals-waste/what-we-do/emerging-issues/scientific-knowledge-endocrine-disrupting.

(6) Förordning (EG) nr 1107/2009, förordning (EU) nr 528/2012, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (EUT L 117, 5.5.2017, s. 1), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

(7) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 (EUT L 338, 13.11.2004, s. 4), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 (EUT L 342, 22.12.2009, s. 59), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG (EUT L 170, 30.6.2009, s. 1), rådets direktiv 98/24/EG (EGT L 131, 5.5.1998, s. 11), Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 50).

(8) Ett exogent ämne eller blandning som orsakar förändringar i det endokrina systemets funktion och därmed ger upphov till skador i en intakt organism, i dess avkomma eller i (under)populationer.

(9) Uppgifter från kommissionen.

(10) COM(2018) 435 final och COM(2018) 436 final – se i synnerhet, i den andra pelaren om globala utmaningar och industriell konkurrenskraft, hälsoklustret (med en föreslagen budget på 7,7 miljarder euro) och gemensamma forskningscentrumets icke-nukleära direkta åtgärder (med en föreslagen budget på 2,2 miljarder euro).

(11) EESK:s yttrande om ”Dricksvattendirektivet”(EUT C 367, 10.10.2018, s. 107), EESK:s yttrande om ”EU:s åtgärder för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen och miljöstyrningen”(EUT C 283, 10.8.2018, s. 83), EESK:s yttrande om ”Det befintliga systemet för att garantera livsmedelssäkerhet och tryggad livsmedelsförsörjning i EU samt möjligheterna att förbättra det”(EUT C 268, 14.8.2015, s. 1), EESK:s yttrande om ”Leksakers säkerhet”(EUT C 77, 31.3.2009, s. 8), EESK:s yttrande om ”Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU”(EUT C 129, 11.4.2018, s. 18).

(12) Förordning (EU) nr 528/2012; förordning (EG) nr 1107/2009; EESK:s yttrande om ”Biocidprodukter”(EUT C 347, 18.12.2010, s. 62).

(13) ”Scientific principles for the identification of endocrine-disrupting chemicals: a consensus statement”, Solecki, 2017: https://link.springer.com/article/10.1007/s00204-016-1866-9

(14) EESK:s yttrande om ”Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet”(EUT C 288, 31.8.2017, s. 56), EESK:s yttrande om ”Omarbetning av förordningen om långlivade organiska föroreningar (POP)”(EUT C 367, 10.10.2018, s. 93).

(15) Enligt TEDX (Endocrine Disruption Exchange) omfattar den förteckningen över 1 000 ämnen.

(16) EESK:s yttrande om ”Gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall”(EUT C 283, 10.8.2018, s. 56).

EESK:s yttrande om ”Strategi för plast i en cirkulär ekonomi (inklusive åtgärder mot marint skräp)”(EUT C 283, 10.8.2018, s. 61).

(17) Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU (EUT L 354, 28.12.2013, s. 171).

(18) EESK:s yttrande om ”Omarbetning av förordningen om långlivade organiska föroreningar (POP)”(EUT C 367, 10.10.2018, s. 93).

(19) I augusti 2018 offentliggjorde FN en förteckning över 45 kemikalier, eller grupper av kemikalier, som har konstaterats vara hormonstörande ämnen eller potentiellt hormonstörande ämnen efter en grundlig vetenskaplig bedömning som baserades på WHO:s/det internationella programmet för kemikaliesäkerhets definitioner av hormonstörande ämnen och potentiellt hormonstörande ämnen från 2002. Dessvärre gör avsaknaden av en internationell konvention om hormonstörande ämnen att det inte är möjligt att upprätta ett överenskommet internationellt förfarande för att skydda människors och djurs hälsa från exponering för sådana ämnen: https://www.unenvironment.org/explore-topics/chemicals-waste/what-we-do/emerging-issues/scientific-knowledge-endocrine-disrupting

(20) EESK:s yttrande om ”Övergången till en mer hållbar europeisk framtid”(EUT C 81, 2.3.2018, s. 44).

(21) T.ex. Decalog for citizens on Eds: http://old.iss.it/inte/index.php?lang=2&id=289&tipo=29

(22) EESK:s yttrande om ”Omarbetning av förordningen om långlivade organiska föroreningar (POP)”(EUT C 367, 10.10.2018, s. 93).