1.Inledning och bakgrund

I rådets rekommendation om befrämjande av hälsofrämjande fysisk aktivitet i alla sektorer (nedan kallad rådets rekommendation) , som antogs i november 2013, uppmanades kommissionen att vart tredje år rapportera om genomförandet av rekommendationen och om dess mervärde. Den första lägesrapporten publicerades i december 2016 och omfattade perioden 2014–2016 . Den här rapporten är den andra i ordningen och omfattar perioden 2017–2019.

Idrott och fysisk aktivitet bidrar till fysisk, psykisk och social hälsa. Ändå visar 2018 års särskilda Eurobarometerundersökning om idrott och fysisk aktivitet att alltför många av EU:s invånare inte når upp till Världshälsoorganisationens (WHO:s) rekommenderade miniminivåer av fysisk aktivitet. Syftet med rådets rekommendation är att angripa detta problem. Utövandet av idrott och fysisk aktivitet varierar med ålder, kön, utbildningsnivå och socioekonomisk bakgrund, men också mellan olika länder, vilket tyder på att nationell politik och nationella riktlinjer kan påverka människors beteende. I rådets rekommendation uppmuntras EU:s medlemsstater att utveckla nationella strategier och handlingsplaner för främjande av fysisk aktivitet där alla relevanta sektorer, inklusive men inte begränsat till idrott och folkhälsa, deltar. De uppmuntras också att bedriva ett nära samarbete sinsemellan och med kommissionen genom regelbundna utbyten av information och bästa praxis.

Den här översikten över genomförandet av rådets rekommendation visar på en positiv utveckling där nya politiska åtgärder vidtagits och både det sektorsövergripande samarbetet på nationell nivå och samarbetet över landsgränserna förbättrats.

2.Metod

I bilagan till rådets rekommendation finns en uppsättning om 23 indikatorer (nedan kallad övervakningsramen) som används för att övervaka de framsteg som medlemsstaterna gör när det gäller att främja hälsofrämjande fysisk aktivitet (HFA) och för att utvärdera nivåerna av fysisk aktivitet. En indikator anses genomförd när en medlemsstat har infört en policy eller ett program som övervakas med ledning av indikatorn.

I rådets rekommendation uppmanas alla medlemsstater att utse en nationell kontaktpunkt för fysisk aktivitet, med uppgift att på nationell nivå samordna insamlingen av uppgifter för övervakningsramen. Kontaktpunktsnätverket har sammanträtt fem gånger sedan den första lägesrapporten om rådets rekommendation, med stöd från kommissionen och WHO. Mötena har använts som ett forum för att utvidga det sektorsövergripande samarbetet genom att engagera andra viktiga berörda parter på området. För att kunna främja fysisk aktivitet krävs ett sektorsövergripande förhållningssätt. Om åtgärderna inom alla relevanta sektorer vidtas på ett samordnat och samspelt sätt undviker man dubbelarbete och inkonsekvenser. I oktober 2018 i Luxemburg träffades nätverket t.ex. i ett gemensamt möte med den högnivågrupp för kost och fysisk aktivitet som inrättats som en del av hälsopolitiken. Vid mötet i juni 2019 i Bryssel deltog medlemsstaternas representanter i högnivågruppen för kost och fysisk aktivitet och i den kommitté för den samlade marknadsordningen inom jordbruket (program för frukt, grönsaker och mjölk i skolan) som inrättats som en del av jordbrukspolitiken.

Sedan rådets rekommendation trädde i kraft har kommissionen i samarbete med WHO stöttat medlemsstaterna och deras kontaktpunkter via Erasmus+-programmet. Uppgifterna som används i den här lägesrapporten har samlats in av de nationella kontaktpunkterna.

Såväl WHO som rådets arbetsgrupp för idrottsfrågor har också bidragit med underlag till rapporten.

3.WHO:s portal för europeisk hälsoinformation och landspecifika faktablad om HFA

Alla uppgifter som samlas in via övervakningsramen överförs till WHO:s portal för europeisk hälsoinformation, som vid lanseringen 2016 ersatte organisationens europeiska databas om kost, fetma och fysisk aktivitet. Portalen utgör ett enkelt sätt för alla de 53 stater i Europaregionen som är WHO-medlemmar att få tillgång till uppgifter, information och resurser om hälsa och bidrar till människors hälsa genom att förbättra den information som ligger till grund för politiska åtgärder. Via denna heltäckande, interaktiva informationscentral för hälsofrågor kan uppgifter för över 3 500 indikatorer åskådliggöras och analyseras.

Kommissionen bedrev ett nära samarbete med WHO för att sammanställa EU-medlemsstaternas bidrag till de landspecifika faktabladen om fysisk aktivitet, som publicerades i september 2018. Faktabladen innehåller sammanfattande information om hur fysisk inaktivitet motverkas på politisk nivå. Tematiska faktablad om hur fysisk aktivitet främjas inom hälso- och sjukvård respektive utbildningssektorn har också utarbetats. Dessa innehåller sammanfattande lägesbeskrivningar för arbetet inom respektive sektor samt ett urval framgångshistorier, eller exempel på bästa praxis, från EU-medlemsstaterna. De framgångsrika politiska åtgärder som beskrivs kan inspirera andra att utarbeta eller utvidga nya initiativ för att främja fysisk aktivitet inom dessa sektorer.

4.Utarbetande och genomförande av HFA-policy på nationell nivå

Alla de 28 EU-medlemsstaterna samlade in uppgifter om genomförandet av de 23 indikatorerna på nationell nivå. De insamlade uppgifterna ger en god överblick över främjandet av HFA i EU.

Sedan den första rapporten kom har det skett en generell ökning av antalet länder som har policyer och strategier för att främja fysisk aktivitet hos befolkningen. De flesta länder rapporterade uppgifter från nationella system för övervakning av fysisk aktivitet. Detta är positivt, eftersom sådana uppgifter gör det möjligt att analysera trender och att identifiera effektiva åtgärder eller förbisedda policyområden och befolkningsgrupper. Det ökade antalet länder som har en nationell samordningsmekanism och avsatta medel för HFA från flera sektorer är också positivt. Det indikerar att fler länder använder en bred, sektorsövergripande metod för att främja fysisk aktivitet och att vikten av fysisk aktivitet erkänns i allt större utsträckning.

För 16 indikatorer ser vi en övergripande förbättring mellan 2015 och 2018. För 11 av dessa har förbättringen varit över 20 % (se figur 1). Direkta jämförelser mellan uppgifterna från 2015 och de från 2018 ska dock göras med försiktighet eftersom undersökningsmetoderna skilde sig något åt, nya kontaktpunkter kan ha samlat in uppgifter på ett annat sätt och fler medlemsstater deltog i undersökningen 2018 än 2015 (Grekland deltog inte i undersökningen 2015). Indikatorer som endast ett fåtal länder hade genomfört 2015 (t.ex. indikator 7 och 18 som båda rör användningen av riktlinjer) var fortfarande underrapporterade. Finland är det enda land som fullt ut beaktat och genomfört övervakningsramens samtliga 23 indikatorer (se bilagan).

En översikt över resultaten från övervakningsramen ges nedan. Detaljerad information om länderna finns på portalen för europeisk hälsoinformation och i de landspecifika faktabladen om fysisk aktivitet.