Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Strategisk framsynsrapport 2021 – EU:s handlingsförmåga och handlingsfrihet

(COM(2021) 750 final)

(2022/C 290/06)

Föredragande: Sandra PARTHIE

Remiss Kommissionen, 1.3.2022 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Inre marknaden, produktion och konsumtion Antagande av sektionen 4.3.2022 Antagande vid plenarsessionen 23.3.2022 Plenarsession nr 568 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 199/3/0

1. Inledning

1.1 Kommissionens rapport och yttrandet utarbetades före det ryska angreppet, kriget i Ukraina och den efterföljande humanitära krisen, och deras konsekvenser återspeglas således inte i yttrandet. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) understryker att dessa tragiska händelser naturligtvis inverkar allvarligt på vårt sätt att leva, och uppmanar därför JRC och kommissionen att i sin pågående strategiska framsynsverksamhet inför den kommande strategiska framsynsrapporten i mycket större utsträckning än vad som tidigare planerats beakta de geopolitiska effekterna av dessa strategiska förändringar, t.ex. högre energipriser, ökade utgifter för säkerhet och försvar, nya migrationsströmmar och otrygg försörjning, inte bara inom utan även utanför Europa.

2. Slutsatser och rekommendationer

2.1 Kommittén är alltjämt mycket positiv till att framsynsmetoden har inkluderats i EU:s politiska beslutsprocess. Eftersom strategisk framsyn är en deltagandeprocess förväntar vi oss fortsatt att synergier och strukturellt deltagande av alla EU-institutioner, inklusive EESK, ska blomstra på denna grundval. I detta sammanhang framhåller EESK det europeiska systemet för strategisk och politisk analys (Espas) som ett gott exempel på EU:s interinstitutionella samarbete.

2.2 fyra viktiga globala trenderna är relevanta för den grundläggande frågan om EU:s handlingsförmåga och handlingsfrihet. De representerar vår tids centrala övergripande megatrender som kommer att fortsätta att vara av stor betydelse för utformningen av EU:s politik. Utvecklingen av dem är dock alltjämt brett upplagd och tar upp flera olika aspekter, samtidigt som det saknas ”djupdykningar” i enskilda underliggande ämnen. Kommittén beklagar särskilt att den sociala dimensionen inte har beaktats i tillräcklig utsträckning och att ungdomsfrågor och rättvisefrågor mellan generationerna inte har tagits med, trots att dessa frågor utvecklas i den underliggande rapporten från gemensamma forskningscentrumet (JRC), ”Shaping & Securing the EU’s Open Strategic Autonomy by 2040 and beyond” EESK anser att deär relevanta för den grundläggande frågan om EU:s handlingsförmåga och handlingsfrihet. De representerar vår tids centrala övergripande megatrender som kommer att fortsätta att vara av stor betydelse för utformningen av EU:s politik. Utvecklingen av dem är dock alltjämt brett upplagd och tar upp flera olika aspekter, samtidigt som det saknas ”djupdykningar” i enskilda underliggande ämnen. Kommittén beklagar särskilt att den sociala dimensionen inte har beaktats i tillräcklig utsträckning och att ungdomsfrågor och rättvisefrågor mellan generationerna inte har tagits med, trots att dessa frågor utvecklas i den underliggande rapporten från gemensamma forskningscentrumet (JRC), ”Shaping & Securing the EU’s Open Strategic Autonomy by 2040 and beyond” ( 1 )

2.3 EESK håller med om att det ämne som valts för 2021 års strategiska framsynsrapport är av stor politisk relevans och kan skapa de rätta ramvillkoren för ett väl förvaltat ömsesidigt beroende och ett öppet strategiskt oberoende som bygger på gemensamma värderingar, sammanhållning, ett starkt multilateralt styre och regelbaserat samarbete. Vi uppmanar dock till en korrekt användning av framsynsprocessens metoder för att fastställa framtida ämnen. Det är ytterst viktigt att bedöma utvecklingen över tid, dvs. de nuvarande FoU-investeringarna eller antalet patent måste inte bara jämföras med Kinas eller Förenta staternas utan även med tidigare nivåer för att få en tydlig bild av huruvida vi rör oss i rätt riktning.

2.4 Tillvägagångsättet att använda strategisk framsyn och rapportens ämnesinriktning ifrågasätts inte, men det är fortfarande oklart vad som skiljer ut 2021 års strategiska framsynsrapport som en verklig framsynsresurs. Det saknas en tydlig koppling mellan valet av trender, de(n) framtid(er) som man tittar på och de logiska slutsatserna för rapportens huvudfråga.

Utöver avsaknaden av en tydlig framsynsmetod lyckas kommissionen i sin andra strategiska framsynsrapport, för 2021, inte tillhandahålla en logisk, sammanhängande och handlingsinriktad ram för EU:s beslutsfattande och därmed göra det möjligt för beslutsfattarna att fastställa strategiska prioriteringar och handla.

2.5 Ett mycket viktigt ämne för en djupdykning är den roll som icke-statliga aktörer spelar i dagens styrningssystem, särskilt multinationella företag. Vi anser att det strategiska oberoendet som ett minimum bör utökas med hänsyn till aktörer som de facto har en regel- och normgivande ställning, såsom stora teknikföretag, globalt aktiva banker och finansiella aktörer samt organisationer i det civila samhället.

2.6 Potentialen hos rapportens framsynsdimension kommer endast att fullt ut kunna förverkligas för EU:s beslutsfattare om den i grunden är utformad som en öppen, pluralistisk och mångsidig tvärvetenskaplig ansats med deltagande av organiserade arbetsmarknadsparter och det civila samhället, särskilt EESK, i alla skeden av den framsynsprocess som leder fram till (framtida) strategiska framsynsrapporter.

2.7 I detta sammanhang uppmanar EESK särskilt JRC att fullt ut involvera kommittén i sin framsynscykel och stödja den i granskningen av befintlig framsynsverksamhet som bedrivs av det civila samhällets organisationer, fackföreningar och näringslivsorganisationer. Kommittén föreslår också att stöd ska ges till organisationer i det civila samhället i EU så att de kan utveckla sakkunskap om framsyn och bedriva prognosverksamhet som en del av en strukturerad process, tillsammans med JRC, t.ex. i form av ett pilotprojekt med EESK-ledamöter och organisationer i det civila samhället.

2.8 Även om ambitionen är varmt välkommen finns det således fortfarande utrymme för förbättringar i nästa framsynsrapport när det gäller följande: — Rapporten måste bättre knyta samman megatrender och strategiska hörnstenar med avseende på samstämmighet, sannolikhet och relevans. — Framsynsprocessen fram till nästa rapport bör ge EESK och andra relevanta aktörer konkreta möjligheter att lära av, bidra till och förbättra dess kvalitet. — EESK har i synnerhet redan utarbetat ett antal yttranden med hänsyn till den kommande framsynsrapporten för 2022, närmare bestämt om den gröna och den digitala omställningen (2). — I detta sammanhang föreslår EESK att kommissionen, i samarbete med JRC, utvecklar en årlig samrådscykel för att bidra till utarbetandet av den årliga framsynsrapporten. Kommissionen bör involvera EESK, Europeiska regionkommittén och andra EU-institutioner, till exempel genom att anordna regelbundna och särskilda workshoppar och genom att involvera EESK:s ledamöter i den underliggande framsynsverksamhet som bedrivs av gemensamma forskningscentrumet och generalsekretariatet. — En fokusgrupp med arbetsmarknadens parter/det civila samhällets aktörer bör inrättas för att diskutera hur denna målgrupp kan dra nytta av kommissionens strategiska framsynsrapporter och hur framtida rapporter skulle kunna utformas för att ge dem störst värde. — En kommissionsledd begäran om att ministernätverket bör inbegripa arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället i nätverkets framsynsrelaterade verksamhet.

2.9 EESK föreslår att kommitténs egna arbetsprocesser när det gäller de årliga framsynsrapporterna omformas så att den på förhand tillhandahåller insikter, sakkunskap och specifika förslag, dvs. under utarbetandet av respektive rapporter i stället för att bara kommentera dem i efterhand. Vi tror att detta kommer att förbättra de uppgifter som samlas in för årliga framsynsrapporter eftersom EESK-ledamöterna har starka och djupgående kopplingar till sina respektive samhälls- och ekonomisektorer och har bättre kapacitet att upptäcka viktiga så kallade ”svaga signaler” i anknytning till relevant utveckling. Dessutom kan EESK förmedla och sprida framsynsresultat och insikter och därigenom hjälpa de nationella aktörerna i det civila samhället att bättre förstå EU:s politiska beslut.

2.10 Slutligen uppmanar EESK kommissionen att fortsätta att utveckla EU:s agenda för strategisk framsyn. Kommittén är övertygad om att ytterligare integrering av framsyn i EU:s beslutsfattande är rätt väg att gå och upprepar sitt erbjudande om att hjälpa kommissionen och andra EU-institutioner med denna målsättning.

3. Allmänna kommentarer

3.1 EESK stöder helhjärtat att rapporten belyser vikten av en öppen, konkurrenskraftig och fullt fungerande inre marknad för att företagen ska kunna växa i den utsträckning som krävs för att konkurrera globalt. Detta gäller även rapportens rekommendation om fullt ut genomföra kapitalmarknadsunionen och bankunionen, vilket EESK anser direkt bidrar till EU:s motståndskraft mot finanskriser, skydd för insättare och en robust och stabil ekonomisk återhämtning ( 3 )

3.2 EESK välkomnar offentliggörandet av de reviderade riktlinjerna och verktygslådan för bättre lagstiftning, som är inriktade på att fastställa hur strategisk framsyn bör användas i konsekvensbedömningar och utvärderingar. För att tillämpningen ska bli framgångsrik är det viktigt att kommissionen ger den personal som utför konsekvensbedömningar och utvärderingar lämplig utbildning och tillräckliga resurser.

3.3 I rapporten framhålls behovet av deltagarbaserad och inkluderande styrning för ökat förtroende och legitimitet på alla nivåer som ett sätt att ta itu med ett mer utmanande samhällsstyrningsklimat, vilket ökar betydelsen av plattformar som EESK. Vi anser att det är viktigare än någonsin att ge det civila samhället en röst i hela EU för att möjliggöra en effektiv styrning under 2000-talet och välja brett förankrade och hållbara, snarare än enkla, lösningar.

3.4 Vi noterar kommissionens uppföljning ( 4 ) av vårt yttrande om ”Strategisk framsynsrapport 2020 – Med riktning mot ett mer resilient Europa” ( 5 ) och känner oss föranledda att reagera på aspekter som vi fortfarande anser är relevanta, med tanke på att de inte har behandlats tillräckligt i den strategiska framsynsrapporten för 2021: — I uppföljningsdokumentet hävdas det att framsyn ingick i den strategiska framsynsrapporten för 2020. EESK menar dock att det råder brist på transparens kring hur principer och metoder för framsyn har använts för att komma fram till rapportens slutsatser och hur externa aktörer har inkluderats i framsynsverksamheten. EESK har till exempel inte erbjudits någon tydlig väg till deltagande. — I uppföljningsdokumentet påpekas det att enskilda frågor måste vidareutvecklas och specificeras, såsom EESK efterfrågat, och att de bör införlivas i politiska förslag samt att framsynsrapporten endast utgör en utgångspunkt för eftertanke. EESK anser att rapportens nuvarande utformning varken lämpar sig för att ta fram politiska förslag eller ger några konkreta utgångspunkter för eftertanke. — I uppföljningsdokumentet betonas också vikten av att beskriva den nuvarande situationen och status quo i en framsynsanalys. EESK håller med om att detta traditionellt sett är det allra första steget i en framsynsanalys. Till skillnad från i andra strategiska framsynsrapporter, bör det dock endast utgöra en utgångspunkt för en framtidsinriktad analys, vilket skulle vara en mer relevant metod för EESK-ledamöternas framläggande av handlingsrekommendationer.

3.5 De tio områden där EU skulle kunna stärka sitt öppna strategiska oberoende och globala ledarskap är i allmänhet relevanta, ur EESK:s synvinkel, men de presenteras inte som logiska strategiska slutsatser utifrån en ram som omfattar trender och osäkerhetsfaktorer. Det kan därför inte förutsättas att de utgör holistiska och korrekta strategiska hörnstenar ur ett framsynsperspektiv.

3.6 EESK tror inte att det finns någon faktisk brist på framsyn eller strategisk planering från kommissionens sida. Vi anser att den verkliga frågan är bristen på politisk vilja hos EU:s beslutsfattare att omvandla framsyn till långtgående förslag. Om den politiska viljan saknas kommer inte ens framsyn att leda till att önskvärda åtgärder vidtas.

3.7 EESK pekar på bristerna med en sluten framsynsprocess med begränsat samråd, och noterar att frågan om stigande inflation och ökande energipriser inte nämns, som båda är avgörande komponenter när det gäller strategiskt oberoende. Inom ramen för sin rådgivande roll håller EESK redan på att utarbeta framåtblickande yttranden ( 6 ) för att bidra till EU:s förmåga att bättre integrera framsyn i beslutsfattandet.

3.8 De sociala trygghetssystemens roll, inklusive utvecklingen av välfärdsstaten, nämns heller inte i rapporten. Rent allmänt verkar de sociala aspekterna av frågan ha förbisetts till förmån för tekniska och ekonomiska aspekter. EU-medborgarna förväntar sig att staten ska tillhandahålla en hög nivå av social trygghet och välfärd. Mot bakgrund av det strategiska oberoendet kvarstår därför en obesvarad fråga om hur de sociala trygghetssystemen ska finansieras i framtiden. Vi skulle verkligen välkomna en mer djupgående analys av denna fråga med hjälp av framsynsverktyg.

3.9 Den strategiska framsynsrapporten 2021 innehåller en omfattande förteckning över utmaningar. Den ger dock ingen tydlig vägledning angående prioriteringar och prioriterade åtgärder eller förslag på hur företag eller arbetstagare kan eller bör förbereda sig för att möta dessa utmaningar. Många trender kan komma att påverka medborgare och företag samtidigt. Detta är en missad möjlighet, men här skulle EESK kunna kliva in, tanke på kommitténs erfarenheter när det gäller att ta itu med stora utmaningar och omsätta föreslagna lösningar i vardagen, särskilt bland arbetsgivare och arbetstagare.

3.10 Tackling Obesities: Future Choices Rapporten lever för närvarande inte upp till sitt namn som ett framsynsdokument, i enlighet med beskrivningen i tidigare EPSC:s ”Foresight Primer”, till exempel ( 7 ) . Ett exempel på god praxis för metodologiskt transparenta framsynsrapporter är ( 8 ) , som beställts av den brittiska regeringens framsynsavdelning.

3.11 Rapporten hänvisar särskilt till EU:s framsynsnätverk av framtidsministrar och den därmed förenade utvecklingen av framsynskapacitet på nationell nivå. Vi uppmanar kommissionen att även i detta nätverk se till att aktörer som EESK aktivt beaktas vid genomförandet av framtidsstudier i stället för att få resultaten presenterade för sig.

3.12 EESK uppmanar kommissionen att fortsätta att utveckla EU:s agenda för strategisk framsyn. Som framgår av yttrandet måste flera ändringar göras. Kommittén är dock övertygad om att ytterligare integrering av framsyn i EU:s beslutsfattande är rätt väg att gå och upprepar sitt erbjudande om att hjälpa och samarbeta med kommissionen och andra EU-institutioner när det gäller denna målsättning. Framsynsverksamhetens fastställda mål kommer att uppnås endast om den är öppen, pluralistisk, mångsidig och tvärvetenskaplig, och om man involverar organiserade arbetsmarknadsparter och det civila samhället, särskilt EESK, i alla skeden av framsynsprocessen.

Bryssel den 23 mars 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC125994/open_strategic_autonomy_2040_online_1.pdf

(2) EESK:s yttranden: EUT C 311, 18.9.2020, s. 36, EUT C 364, 28.10.2020, s. 143, EUT C 440, 18.12.2020, s. 99, EUT C 429, 11.12.2020, s. 268, EUT C 429, 11.12.2020, s. 51, EUT C 429, 11.12.2020, s. 66, EUT C 429, 11.12.2020, s. 187, EUT C 429, 11.12.2020, s. 259, EUT C 374, 16.9.2021, s. 84.

(3) https://www.eesc.europa.eu/sv/policies/policy-areas/financial-services-and-capital-markets

(4) Sidorna 187–200 https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/04_eesc_follow-up_report_april_2021_gri.pdf

(5) EUT C 220, 9.6.2021, s. 67.

(6) Här är några färska exempel på framåtblickande EESK-yttranden:

— CCMI/184 – Föregripande av strukturella och sektoriella förändringar samt omformning av industrikulturer – mot nya gränser för återhämtning och resiliens i de olika delarna av Europa

— EUT C 341, 24.8.2021, s. 1. EESK anordnar också aktiviteter för att främja framåtblickande debatter, till exempel följande:

— ECO-sektionens konferense om ekonomiska aspekter av strategisk framsyn och EU:s beslutsfattande (juni 2021).

— REX-sektionens konferens om den europeiska gröna givens geopolitik, en övergripande inblick i den europeiska gröna givens geopolitiska konsekvenser (december 2021).

— REX-sektionens debatt vid sektionens sammanträde: Strategisk framsyn – en vision för Europas framtid (februari 2022).

(7) ”What strategic foresight is not? Not a report – a carefully designed and purposeful intervention. Strategic foresight is a learning process that offers a decision-maker new and refreshing perspectives on the present situation – which is often puzzling, socially messy and uncertain. It engages with uncertainty as a friend rather than as a foe. It is not a report but a means to some other end. The carefully designed and purposeful intervention focusses the social learning process on the needs of a specific set of users and their needs (i.e. their uses foresight).” Europeiska kommissionen, Europeiska centrumet för politisk strategi; Wilkinson, A., Strategic Foresight Primer, Publikationsbyrån, 2017, hämtad den 16 januari 2022 från https://data.europa.eu/doi/10.2872/71492.

(8) Tackling obesities: Future choices – project report. Hämtad den 14 januari 2022 från https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/287937/07-1184x-tackling-obesities-future-choices-report.pdf