Yttrande om innovativa åtgärder inom ramen för strukturfonderna 1995-1999 - riktlinjer för det andra åtgärdsprogrammet i enlighet med artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) (96/C 100/25)

Den 5 december 1994 beslutade Regionkommittén att, med hänvisning till artikel 198c i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, utarbeta ett yttrande på eget initiativ om innovativa åtgärder inom ramen för strukturfonderna 1995-1999 - riktlinjer för det andra åtgärdsprogrammet i enlighet med artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF).

Ärendet remitterades till Utskott 1 "Regional utveckling, Ekonomisk utveckling och Finansiella frågor på lokalt och regionalt plan". Bengt Holgersson och Dennis Pettitt utsågs till föredragande.

Vid utarbetandet av yttrandet har föredragandena också tagit hänsyn till kommissionens dokument "Innovativa åtgärder inom ramen för strukturfonderna 1994-1999 - föreslagna prioriteringar för 1994-1999 i enlighet med ERUF-förordningens artikel 10" samt till utkastet till tilläggsyttrande av utskott 4 "Stadspolitik".

Vid sin 9:e plenarsession den 20-21 september 1995 (sammanträdet den 21 september 1995) antog Regionkommittén nedanstående yttrande.

Inledning

Regionkommittén har beaktat Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och då särskilt dess artikel 130.

Enligt fördraget kan gemenskapen utveckla och driva åtgärder i syfte att stärka den ekonomiska och sociala utjämningen, och då i synnerhet verka för större jämlikhet mellan olika regioner och utveckling av de minst gynnade regionerna.

Denna målsättning stöds av artikel 10 i förordningen om ERUF som främjar samverkande och nyskapande projekt, gemensamt genomförda av lokala och regionala myndigheter.

Anmärkningar beträffande kommissionens tillvägagångssätt

Regionkommittén beklagar att kommissionen begärt in anbud för en rad projekttyper redan till september 1995 inom ramen för ERUFs artikel 10, utan att invänta Regionkommitténs yttrande och utan att kommissionens arbetsdokument görs tillgängliga på alla officiella språk.

Allmänna iakttagelser

1. Regionala och lokala myndigheters erfarenheter från den första periodens verksamhet enligt artikel 10 i förordningen om ERUF talar för ett brett stöd för de studier och pilotprojekt som initierats. Regionkommittén stöder till fullo en fortsättning av dessa initiativ in i den andra perioden. Den välkomnar också det tillägg till förordningen om strukturfonderna som möjliggör för alla tre fonderna att stödja innovativa åtgärder. ReK skulle gärna se pilotprojekt finansierade av Europeiska socialfonden (ESF) och Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruk (EUGFJ) för att uppmuntra att dessa fonder används för innovativa åtgärder. Kommissionen borde ha en mer samordnad inställning till tillgänglig finansiering för nyskapande projekt från alla dessa tre fonder.

2. Initiativ under artikel 10 har:

- med framgång fört samman olika regioner inom gemenskapen till erfarenhetsutbyte och då särskilt mellan regioner inom stödområden och regioner utanför;

- börjat angripa problemen i gränsregioner, både inom och utanför gemenskapen, samt;

- börjat undersöka fysiska konsekvenser av gemenskapens politik och då funnit att denna kan ha effekter över nationella gränser.

3. Artikel 10:s villkor uppfattas i vida kretsar som ett möjligt lovande och flexibelt instrument genom vilket gemenskapen kan stödja nyskapande interregionala projekt utanför huvudfåran i ERUF:s centrala program. Möjligheten för regioner utanför stödområden att dela med sig av sina erfarenheter och tillsammans med mindre gynnade områden delta i gemenskapens program ses som en värdefull väg att förstärka kontakterna och medvetenheten om gemenskapens mål och aktiviteter.

4. Finansieringen enligt artikel 10 är främst en katalysator eller en plattform för försök för nyskapande experiment som sker i samverkan samt för utveckling. Projekten som finansierats har varit av mindre skala som kunnat introduceras på större skala om de visade sig vara lyckosamma efter en utvärdering. Både gemenskapens INTERREG- och URBAN-initiativ utvecklades från erfarenheter som erhållits från projekt som finansierats enligt artikel 10.

5. Regionkommittén noterar därför med besvikelse att de uppskattade tillgängliga resurserna för perioden 1994-1999 ligger markant under den maximala nivån på 1 % som tillåts av förordningarna. Det framgår i dokumentet inte ens hur föreslagen budget på 400 miljoner ecu för 1996-1999 har beräknats.

6. Kommissionen ombes undersöka om ytterligare medel, upp till det belopp som tillåts i förordningarna, kan anslås till dessa åtgärder. Kommissionen borde även överväga att reservera en större del av fonderna till mer flexibla syften än som förutsetts i riktlinjerna eftersom det är ganska naturligt att artikel 10-fonder, med sitt experimentella syfte, kan användas för syften som är svåra att förutse idag.

7. Artikel 10 har visserligen möjligheter att främja den sammanhållning och likformighet som eftersträvas, men lokala och regionala myndigheters erfarenheter av att söka anslag under perioden 1989-1993 tyder på att vissa tillägg och förbättringar måste göras i den administrativa gången för att:

- bibehålla entusiasmen för föreslagna åtgärder,

- tillförsäkra att begränsade medel ger största möjliga utbyte, samt

- begränsa bortkastat arbete för dem som ansöker om medel.

8. Det har noterats att kommissionens riktlinjer erkänner behovet av en förbättrad administration. Riktlinjerna innehåller ändå alltför detaljerade krav, vilka verkar stå i motsatsförhållande till nyskapande i liten skala enligt artikel 10.

9. Vissa allmänna principer för artikel 10-fonder, baserade på tidigare erfarenheter, formuleras nedan:

a) Projekt under artikel 10 behöver tydliga mål. Detta gäller särskilt samarbete över gränser och mellan regioner där det gemensamma temat för ett samarbetsprojekt måste vara klart.

b) Alla åtgärder kräver klara urvalskriterier; upphandlingsprocessen har ofta varit tidskrävande och kriterierna för godkännande av projekt oförutsägbara och svåra att överblicka. För att undvika bortkastat arbete för sökanden skall inte förslag kunna avvisas utan konkret motivering.

Kommissionen bör överväga att anslå medel till uppföljning för att genom återbesök värdera projektens effektivitet och varaktighet.

c) Administrationen av projekt under artikel 10 skall utgå från ett "nerifrån-upp" -perspektiv. Lokala och regionala myndigheter har tidigare varit, och kommer under den andra perioden att vara, huvudintressenter i dessa projekt och bör tillsammans med sina nationella organisationer och ReK vara med och fastställa kriterier för fördelning av medel under artikel 10. De bör även delta i förberedelsen av projekt för att försäkra projektens överensstämmande med utvecklingsstrategier som antagits på regional och lokal nivå.

d) Prioritet skall ges till initiativ som uppmuntrar nya former av samarbete mellan kommuner och regioner.

e) Fortsatt uppmuntran bör ges till samarbete mellan fattiga och rika regioner.

f) Det finns vidare en känsla i vissa regioner att det i samband med interregionalt samarbete i allmänhet under den första perioden förelegat en avsevärd obalans i fördelning av medel till fördel för samarbete över gränserna jämfört med övrigt interregionalt samarbete. Dessutom har gränsöverskridande samarbete finansierat av INTERREG i sig försvårats för regioner med långa kuststräckor genom kommissionens önskan att lägga större betoning på samarbete över landgränser. Kommissionen bör överväga en mer rättvis balans för projekt mellan sammanhängande och icke-sammanhängande regioner samt försäkra att kustregionerna inte missgynnas när det gäller tillgången till fonderna.

g) Finansieringen av projekt skall, när så är möjligt, sträcka sig över flerårsperioder.

h) Erfarenheter gjorda av intressenter i samarbetsprojekt är sannolikt värdefulla för andra regioner och för kommissionen. Man bör därför söka sprida resultaten från dessa projekt och utnyttja erfarenheten i framtida politik.

i) Man bör fästa vikt vid mer publicitet i lokala medier för projekt finansierade under artikel 10, detta för att öka allmänhetens medvetande om gemenskapens insatser.

j) Som utskott 4 betonat måste innovativa lokala och regionala åtgärder för ekonomisk utveckling på många områden ta hänsyn till de stora och medelstora städernas roll i den ekonomiska utvecklingen.

k) För 1995-1999 bör åtgärder planeras enligt artikel 10 - i linje med kommissionens förslag - även för skapande av nätverk mellan EU:s regioner och städer och deras partners i angränsande länder i Central- och Östeuropa och i Medelhavsområdet. I de berörda gränsregionerna bör man inleda samarbete 1995-1999 inom strukturfondens samtliga bidragsområden i syfte att öka deras möjligheter till anslutning.

10. Medan ReK väntar sig att kommissionen vill ha den geografiska balansen i åtanke vid fördelningen av medel som stöd till artikel 10-projekt, anser kommittén att kommissionen i första hand måste följa relevanta kriterier. Detta förhindrar inte ett relativt brett spektrum av tänkbara samarbetsteman som led i en flexibel användning av artikel 10-medel. Det är projektets kvalitet - inte dess tema eller geografiska belägenhet - som skall avgöra huruvida det godkänns.

11. Upprättandet av ReK har förstärkt regionala och lokala myndigheters roll i påverkandet av gemenskapens politik och till att denna förklaras på ett mer förståeligt sätt. Kommissionen föreslår att medlemsstaterna hålls informerade om dess planer genom årliga rapporter till Rådgivande kommittén för utveckling och omvandling av regioner.

12. ReK anser dock att lokala och regionala myndigheter som arbetar genom ReK skall spela en viktig roll i spridandet av information om både lyckade och mindre lyckade projekt, både på lokal och regional nivå, för att se till att en bred krets kan dra lärdom av detta. Förslaget att ge ReK en årlig rapport om det interregionala samarbetet är ett viktigt steg mot att kommittén och myndigheterna i medlemsstaterna får delta i processen. Kommittén bör dock gå längre än så och säkerställa att medlemskap av den Rådgivande kommittén för utveckling och omvandling av regioner inte begränsas till representanter för medlemsstaterna utan också omfattar representanter för de lokala och regionala myndigheterna.

13. Regionkommittén påpekar att det är en målsättning inom ramen för artikel 10-kravet att stödja nyskapande projekt och samla erfarenheter av nya regionalpolitiska idéer och stödåtgärder. Dessa kan sedan tillföras debatten om framtida program och utveckling av europeiska stödmodeller inom berörda politiska sektorer. Om insynsmöjligheterna skall öka måste erfarenheter från programperioden bearbetas på bred front och vägas in på lämpligt sätt när nya interventionssystem konstrueras. Kommittén uppmanar därför kommissionen att hålla sig à jour med hur de prioriterade förslagen omsätts i praktiken. Den föreslår en gemensam konferens för Regionkommittén, kommissionen och de regionala och lokala förvaltningarna som omfattas av artikel 10-kravet. Här bör ett erfarenhetsutbyte ske omkring slutsatserna för framtidens struktursträvanden inom gemenskapen.

Kommentarer angående specifika förslag inför framtiden

a) Nya prioriteringar för perioden 1995-1999

14. ReK ger sitt fulla stöd till att aktiviteterna under artikel 10 drivs vidare liksom till koncentrationen till ett begränsat antal prioriteringar för den nya perioden som förutses i kommissionens riktlinjer. Betoningen på främjandet av gränsöverskridande, interregionalt och transnationellt samarbete välkomnas, liksom stödet till transnationella aktiviteter inom området fysisk planering och utveckling av stadspolitiken.

15. Man stöder de allmänna principer som skall tillämpas i den nya perioden. En större geografisk täckning välkomnas som ett svar på behovet av närmare relationer med Central- och Östeuropa, de Baltiska staterna och länderna kring Medelhavet. Det bör dock understrykas att detta kan medföra en urvattning av resurserna under föreslagna budgetramar. Detta leder i sin tur till att vikten av klara urvalskriterier under ansökningsprocessen behöver uppmärksammas för att minimera onödigt arbete för sökandena. Betoningen på åtgärder som bidrar till att åstadkomma ekonomisk aktivitet och arbetstillfällen stöds. Man måste göra försök att erhålla större samverkan med andra av gemenskapens program, såsom PHARE och TACIS. Man måste också vara noga med att undvika all överlappning med andra EU-program som URBAN och Med URBS, gemenskapsinitiativen Sysselsättning och ADAPT och det fjärde ramprogrammet. Vad beträffar teknologisk utveckling och telematikprojekt finns det ett behov av samordning med det fjärde ramprogrammet och andra EU-initiativ på teknologiområdet.

16. Fastän kommittén stöder förslagens generella mål ser den med oro på förslagen i relation till de finansiella och administrativa arrangemangen.

Finansiering

17. Kommittén bekräftar att den önskar se kommissionen använda 1 % av fonderna för artikel 10-projekt såsom tillåts i förordningarna, för att tillgodose de lokala och regionala förvaltningarnas klara önskningar om att få maximal fördel av detta flexibla och nyskapande medel.

18. I förslaget läggs vikt vid att kommissionen generellt sett skall finansiera färre men större projekt enligt artikel 10 i den andra perioden. Det är främst resultatet av att förslaget föreskriver en nedre gräns på 1 miljon ecu på flera typer av projekt. Denna nedre gräns är enligt kommitténs mening satt alldeles för högt och kommer att resultera i att små eller mindre framgångsrika förvaltningar utesluts.

19. Kommittén förstår de bakomliggande syftena till förslaget med en större insyn i Europeiska unionens finansiering samt ett förenklad handläggning men inser samtidigt faran med att artikel 10:s grundläggande syfte att finansiera små, nyskapande projekt samt att uppmuntra samarbete mellan samtliga typer av förvaltningar kan gå förlorad. Om tröskeln sätts för högt kommer bara större, välmående förvaltningar eller de med tidigare erfarenhet att känna att de har möjlighet att ansöka.

20. I samband med att tröskeln för projekten sänks måste kommissionen undersöka möjligheterna att:

- skapa en fond för nyetablering som bidrar till att täcka ansökningskostnader för små och fattiga förvaltningar. Detta förutsågs i parlamentsledamoten (på parlamentets vägnar) Richard Stuart Howitts utkast till yttrande;

- större förvaltningar eller nationella och regionala organisationer skall få möjlighet att få verka som agenter, projektledare eller som ledningsförvaltningar på de mindre förvaltningarnas vägnar när de mindre förvaltningarna så önskar.

21. Det finns på lokal och regional nivå mycket kunskap och erfarenhet inom de områden mot vilka artikel 10 riktar sig. Erfarenheten visar att de projekt där denna lokala kunskap utnyttjas är mest framgångsrika. ReK anser att det fortsättningsvis bör vara de lokala och regionala myndigheterna som själva skall föreslå projekt, ansöka om projektanslag och administrera projekten med lämplig assistans från sina internationella organisationer, AER (sammanslutningen av europeiska regioner) och CEMR (Europeiska rådet för kommuner och lokala myndigheter), i stället för att anlita konsulter. Det gäller särskilt i relation till samarbetande nätverk, medan konsulterna lämpligen är verksamma med övervakning och utvärdering.

22. ReK välkomnar riktlinjernas erkännande av de regionala och lokala förvaltningarnas roller som partners. Rek noterar förslaget angående RECITE att grupper av regionala och lokala myndigheter, eller deras nationella organisationer, kan anmodas lägga fram projekt. Detta tillvägagångssätt välkomnas och kan med framgång tillämpas på andra initiativ under artikel 10.

23. Kommittén skulle ändå föredra att se en större betoning på att förvaltningarna medverkar i sammansättningen av "administrationsenheterna" för administration och övervakning av programmets genomförande. Kommittén vill också med hänsyn till programmet om fysisk utveckling att regionala och lokala förvaltningars delaktighet stärks och inte bara lämnas till medlemsstaten. Valda företrädare för regionala och lokala myndigheter borde vara representerade i övervakningskommittéer.

b) Interregionalt samarbete och regionalt ekonomiskt nyskapande

24. Kommittén noterar att förslaget kombinerar flera åtgärder till ett program för att stödja internt och externt interregionalt samarbete samt innovativa åtgärder.

Internt samarbete

25. Till följd av den europeiska integrationsprocessen har vissa delar av kontinenten kommit varandra närmare, både politiskt och ekonomiskt. Detta innebär att man på lokal och regional nivå kommer att behöva beakta förutsättningar utanför den egna nationella gränsen. Kommittén välkomnar därför den fortsatta betoningen på internt interregionalt samarbete.

26. Vid fortsättningen av programmet finns det emellertid ett behov av att kommissionen klargör balansen mellan gränsöverskridande initiativ och dem mellan regioner med gränser som inte är gemensamma. En rättvis balans måste skapas som på samma gång inte missgynnar kustregioner. ReK rekommenderar också ett närmare samarbete mellan rika och fattiga områden såsom kommissionen föreslagit, men att detta samarbete inte skall begränsas till sammanhängande områden.

PACTE

27. Det finns ett brett stöd för idén att sammanlänka fattiga regioner med rikare. Samarbete på regional nivå utgör grunden för mycket av arbetet mot den europeiska integrationen. Mångfalden av strukturer, ansvarsfördelning och kompetensområden visar att det finns mycket att lära av detta samarbete.

28. PACTE-programmet har bidragit avsevärt till att introducera städer och regioner till interregionalt samarbete med mer erfarna motparter. Erfarenheten med RECITE-programmet låter förstå att de projekt som haft bästa resultat ofta på förhand har dragit nytta av finansiering från PACTE.

29. Kommittén är därför bekymrad över att kommissionen inte föreslår att bibehålla B2 600 budgeten som finansierar PACTE-programmet. Kommittén delar inte kommissionens åsikt i riktlinjerna att skillnaden inte längre är berättigad mellan det stigande medvetandet om PACTE-programmet och uppföljningsprogrammen enligt RECITE. Kommissionen borde ompröva det här förslaget.

RECITE

30. ReK stöder föreslagna typer av interregionalt samarbete som möjliggörs i detta program. Tidigare erfarenheter gjorda av lokala och regionala myndigheter stöder dokumentets påstående att projekt med relativt få myndigheter inblandade uppnår bättre resultat.

31. ReK stöder kommissionens förslag att vidga områdena till att inbegripa regioner med naturliga gemensamma intressen, t ex Medelhavet, Östersjön och Nordsjön. Detta bör också omfatta regioner i gränsområdet till central- och östeuropeiska stater med EU-anslutningsavtal och bör också gälla övriga initiativ under artikel 10.

Externt interregionalt samarbete inklusive OUVERTURE/ECOS

32. Det finns ett starkt stöd hos regionala och lokala myndigheter för åtgärder för att främja interregionalt stöd mellan sådana myndigheter inom unionen och i Central- och Östeuropa. Det är viktigt att sådana åtgärder inbegriper stöd till konsolideringen av demokratin i östra Europa och då i synnerhet i områden i det forna Sovjetunionen.

33. ReK noterar med tillfredsställelse att kommissionen har erkänt erfarenheter gjorda av lokala och regionala myndigheter inom detta område genom att föreslå att de skall bli ledande partners vid ansökan om medel till program under denna åtgärd. Regionkommittén konstaterar med tillfredsställelse att det bland annat beträffande ECOS/OUVERTURE har gjorts framsteg med att införliva medel från PHARE och strukturfonderna i projekten. Det är viktigt att deltagare från Central- och Östeuropa kan erhålla delfinansiering av sina kostnader om deltagarna i ett projekt skall vara jämbördiga parter.

Innovativa åtgärder

34. Det finns ett allmänt stöd för tre ämnen som föreslogs för den första fasen:

- åtgärder som hänför sig till vitbokens regionalpolitiska aspekter om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning;

- utnyttjandet av kulturella tillgångar samt det europeiska kulturarvet.

35. De villkor som påverkar regionalt utvecklingsarbete på regional och lokal nivå håller nu på att ändras. Några faktorer som ligger bakom ändringen av dessa villkor är följande:

- nationalstatens minskade ekonomiska resurser;

- tendenserna till internationalisering av den nationella ekonomin;

- de ökade möjligheterna att på lokal och regional nivå påverka arbetet;

- en ökad grad av samarbete mellan olika organisationer i samhället;

- behovet av att stödja en hållbar utveckling som reaktion på miljökrav från breda folkgrupper.

36. Slutsatsen blir att man på lokal och regional nivå i större utsträckning kommer att skapa "sin egen" framtid. Det är på dessa nivåer som "lokal" kunskap kan utvecklas och på längre sikt inriktas mot lokal utveckling. Det finns därför ett större behov av kunskaper om, och utveckling av metoder för, hur man på lokal och regional nivå kan bidra till regional utveckling. ReK vill därför betona vikten av insatser inom detta område och då huvudsakligen genom att prioritera denna typ av pilotstudier. Prioritet bör också ges till spridande av de resultat som uppnås med tillvaratagande av lokala och regionala myndigheters kunskaper. Detta kan ske genom dokumentering, konferenser och seminarier.

Mobilisering av lokala krafter för regional utveckling

37. Modern forskning har visat att de regioner som bäst lyckas skapa enighet har bäst förutsättningar att främja sin ekonomiska utveckling. Vid sidan av offentliga politiska institutioner finns allmänhetens förmåga att i sin närmiljö bygga upp den gemensamhet och enighet som utgör grogrunden för varaktig ekonomisk utveckling. ReK vill därför starkt förorda detta förslag. Erfarenheter från landsbygden visar också att arbetet måste byggas på en helhetssyn. Projekten måste integreras och koordineras med övriga lokala aktiviteter för att nå framgång. Okonventionella metoder, ibland kombinerade med nya metoder, är ofta framgångsrika. Regler måste vara flexibla för att uppmuntra till lokala lösningar på lokala problem. Därför krävs alternativa metoder som bör avpassas till småskaligheten.

Teknologisk utveckling och informationsteknologi inom fattigare regioner

38. ReK förordar förslaget men vill samtidigt betona att detta är ett av de områden där samarbete mellan rikare och fattigare regioner har mest att bidra. Satsningarna bör därför utvidgas till att innefatta även sådant samarbete. ReK betonar dessutom betydelsen av utveckling av informationsteknologi till stöd för en ökad decentralisering.

Kulturens betydelse för regional utveckling

39. Åtskilliga undersökningar visar att kulturen har en ökande betydelse som utvecklingsfaktor. Det är därför viktigt att integrera kulturfrågor i utvecklingen av kommuner och regioner. Det finns dock olika synsätt på hur stor betydelse kulturen har i detta sammanhang. Pilotprojekt kommer därför att vara till nytta, och ReK förordar förslaget.

Fysisk planering på europeisk nivå

40. ReK anser att arbetet inom detta område skall stödja:

- social utveckling;

- ekonomisk utveckling och sysselsättning;

- lokala och regionala myndigheters roll i planeringsprocessen.

41. Ett fortsatt stöd under artikel 10 till nätverk för utbyte av erfarenheter mellan gränsområden välkomnas. Det finns på alla administrativa nivåer ett ökat erkännande av behovet av en utvärdering av frågor om fysisk planering på europeisk nivå och arbetet med Europa 2000 har setts som värdefullt.

42. Vid sitt möte i Strasbourg den 30 och 31 mars 1995 bekräftade ministrarna med ansvar för fysisk planering och regionalpolitik betydelsen av fysisk planering för den ekonomiska och sociala utjämningen och för en varaktig och balanserad utveckling av Europeiska unionens medlemsstater. Denna bekräftelse välkomnas av ReK.

43. ReK välkomnar därför att kommissionens förslag uttryckligen bekräftar detta i tre typer av åtgärder under artikel 10:

- pilotåtgärder inom de största transnationella europeiska planeringsområdena. ReK skulle vilja se att kommissionen gav ett klarare stöd till att de regionala och lokala myndigheterna kan delta, hellre än att lämna denna handlingsfrihet till medlemsstaterna;

- nyskapande pilotprojekt i specifika områden. ReK välkomnar att de regionala och lokala myndigheterna har erkänts som huvudparter;

- åtgärder för att sprida kunskap och att stödja samarbete.

44. ReK vill påpeka att utvidgningen av unionen innebär att nya regioner med ekonomiska och geografiska egenskaper som skiljer sig en del från många andra medlemsstater tillkommer. Gles befolkning och stora avstånd mellan tätorter och städer medför annorlunda relationer mellan stad och landsbygd och annorlunda infrastrukturer för att betjäna dessa. Projekt under artikel 10 kan vara värdefulla som stöd till informationsnätverk för att utbyta erfarenheter om dessa områdens speciella problem. Detta gäller även för artikel 10-insatser i central- och östeuropeiska stater med Europaanslutningsavtal, i syfte att stimulera deras integrationsprocess i EU.

45. Kriterier för program måste medge att projekt drivs efter varje medlemsstats särskilda egenskaper och förhållanden.

Städernas roll

46. ReK stöder kommissionens erkännande av behovet att på unionsnivå i större grad uppmärksamma städernas problem och att bidra till att en politik med stadsprofil som utvecklas på nationell, regional och lokal nivå förs ut på fältet.

47. ReK välkomnar URBAN-initiativet som ett möjligt värdefullt tillskott då man tar sig an problem i stadsområden.

48. Aktiviteter under artikel 10 som komplement till URBAN-initiativet stöds, men det krävs en mycket större klarhet och insynsmöjlighet i urvalsprocessen av projekt. Tydliga kriterier måste fastställas.

49. De föreslagna projekten syftar till att tillsammans lösa gemensamma problem, stödja innovativa projekt och främja samarbete privat/offentlig sektor och kommer att ge ett betydelsefullt bidrag till en stadsutvecklingsstrategi. Mer uppmärksamhet måste dock ges städernas roll i den ekonomiska utvecklingen och lokala och regionala myndigheters kapacitet att föra samman parter som kan bidra till att man skapar nya arbetstillfällen.

Pilotprojekt för stadsområden

50. ReK föreslår att beslut om pilotprojekt under artikel 10 skall fattas av kommissionen på grundval av förslagens verkliga betydelse ur ett europeiskt perspektiv. Detta gäller särskilt nyskapande projekt som kan tjäna som exempel. Prioriteringar bör göras av projekt som innebär verkliga satsningar på att utveckla transnationellt arbete för stadsförnyelse.

Slutsatser

51. ReK välkomnar det fortsatta stödet för spektrat av olika aktiviteter under artikel 10 i förordningen om ERUF. Kommissionen ombes dock överväga huruvida budgetanslagen är tillräckliga.

52. ReK anser att kommissionen skall tillgängliggöra resurser upp till det belopp om 1 % som förordningarna tillåter.

53. Kommissionen ombes sörja för att lokala och regionala myndigheter ansvarar för administrationen och beslutsfattandet vid tillämpningen av artikel 10.

54. Kommissionen ombeds också beakta ett antal förslag i yttrandet rörande ansökningsprocessen, balansen mellan olika typer av initiativ och spridandet av den information som genereras till följd av projekten. Dessa skall garantera ett bättre utnyttjande av resurserna till stöd för projekt för samarbete och utveckling mellan regionala och lokala myndigheter.

Bryssel den 21 september 1995.

Regionkommitténs ordförande

Jacques BLANC

BILAGA

Tilläggsyttrande från Regionkommittén

Den 5 december 1994 beslutade Regionkommitténs presidium att i enlighet med artikel 198c i Maastrichtfördraget utarbeta ett yttrande på eget initiativ om "Nyskapande åtgärder inom ramen för strukturfonderna 1995-1999. Riktlinjer för det andra åtgärdsprogrammet under artikel 10 i ERUF-förordningen".

Utskott 4 "Stadspolitik" utsågs att ansvara för beredningen av ett tilläggsyttrande. Föredragande var Mary Freehill.

Detta tilläggsyttrande biläggs Regionkommitténs yttrande som antogs vid kommitténs 9:e plenarsession (sammanträdet den 21 september 1995).

Inledning

Utskott 4 har tagit initiativ till att utarbeta ett kompletterande yttrande rörande artikel 10 från ett stadsutvecklingsperspektiv. Utskottet menar att med tanke på det stora behovet av stadsprojekt inom ramen för artikel 10 kan detta yttrande vara ett viktigt komplement till det yttrande som utskott 1 "Regional utveckling, Ekonomisk utveckling och Finansiella frågor på lokalt och regionalt plan" håller på att utarbeta.

Med hänsyn till

1. att samarbete inom projekt som finansieras i enlighet med artikel 10 utgör ett viktigt bidrag till den ekonomiska och sociala samhörigheten i Europeiska unionen,

2. att dessa projekt också bidrar till att öka den europeiska integrationen,

3. att lokala och regionala myndigheter ofta spelar en viktig roll i utförandet av olika projekt och sålunda hjälper till att föra Europa närmare medborgarna,

4. att stora och medelstora städer spelar en viktig roll i den ekonomiska utvecklingen och att dessa städer också konfronteras med stora sociala problem,

5. att städer måste anpassa sig till de omvandlingsprocesser som skapas av den inre marknaden,

6. att städer har ett huvudansvar för hållbar utveckling, konstaterar Regionkommitténs utskott 4.

konstaterar REGIONKOMMITTÉNS utskott 4

7. att det är tillfredsställande att man i stort sett kommer att fortsätta med den politik som förs under artikel 10, även om ett antal viktiga ändringar har införts,

8. att det belopp som finns tillgängligt för verksamheter under artikel 10 är betydligt mindre än den gräns på 1 % som fastställdes i ERUF-förordningen,

9. att lokala och regionala myndigheter lyckligtvis har tilldelats en viktig roll i den lokala och regionala ekonomiska politik som kommissionen föreslagit,

10. att det är positivt att stadspilotprojekten kommer att fortsätta i en annan form,

11. att en omfattande del av fondmedlen öronmärks för stadsprojekt,

12. att det belopp som finns tillgängligt för varje projekt ökas och att projekten kan få fondmedel flera år,

13. att det är tillfredsställande att samarbete mellan offentlig och privat sektor uppmuntras,

14. att artikel 10 fortsätter att täcka både interregionala projekt och gränsöverskridande projekt, där lokala och regionala myndigheter spelar en särskilt viktig roll,

15. att kommissionen tänker ge stort utrymme åt samarbete med lokala och regionala myndigheter i Central- och Östeuropa och i Medelhavsområdet,

16. att det är tillfredsställande att dessa förslag redan tar hänsyn till en eventuell anslutning av nya medlemsstater,

17. att samarbete på lokal och regional nivå med Central- och Östeuropa och Medelhavsområdet både bidrar till den ekonomiska utvecklingen av dessa områden och en bättre förståelse för de perifera regionernas särskilda behov och dessutom spelar en stor roll för stärkandet av demokratin,

18. att kommissionen avser att göra insamlandet av statistiskt material mer intensivt, särskilt inom området stadsutveckling,

19. att det är positivt att kommissionen har vidtagit omfattande åtgärder för verksamheter som bidrar till spridandet - via seminarier, konferenser och studier - av de kunskaper som erhållits genom de olika projekten,

20. att det är tillfredsställande att Directoria-verksamheten kommer att fortsätta,

21. att ansökningsprocedurerna tidigare var onödigt komplicerade och att de olika kriterierna inte var tillräckligt tydliga,

22. att det är positivt att man föreslår förbättringar av programmets förvaltning vilket skulle förbättra insynen i politiken,

23. att det är tillfredsställande att Regionkommittén kommer att få årliga lägesrapporter om de olika projekten.

Därför anser Regionkommittén

24. att resurserna som är tillgängliga under artikel 10 i ERUF-förordningen måste ökas till den gräns på 1 % som nämns i förordningen,

25. att de föreslagna prioriteringarna skall godkännas,

26. att städer också måste tilldelas en ansenlig del av fondmedlen under artikel 10, med hänsyn till ovannämnda påpekande om städernas betydelse för ekonomisk utveckling,

27. att innovativa lokala och regionala utvecklingsåtgärder måste ta särskild hänsyn till stora och medelstora städers roll som motorer för den ekonomiska utvecklingen,

28. att medan de föreslagna projekten som är inriktade på att gemensamt lösa gemensamma problem, ge stöd till innovativa projekt och främja samarbete mellan offentlig och privat sektor kommer att ge ett betydande bidrag till en stadsutvecklingsstrategi, ägnar de inte tillräcklig uppmärksamhet åt städernas roll i den ekonomiska utvecklingen och åt lokala och regionala administrationers förmåga att föra samman parter som kan bidraga till att nya jobb skapas,

29. att städernas två ovannämnda roller tydligare måste framgå i politiken,

30. att projekten måste bidraga till att den nya sysselsättningsprioriteringen uppnås, så som den framställdes i vitboken om "tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning",

31. att projekten också måste bidraga till en hållbar ekonomisk utveckling tillsammans med den stadsmiljöpolitik som utvecklats av GD XI, och som följer principerna för de lokala miljöprojekten enligt Agenda 21 i städer,

32. att man måste försöka erhålla större samordningsvinster med andra gemenskapsprogram som PHARE och TACIS och Med URBS,

33. att man måste vara noga med att undvika överlappning med andra EU-program som gemenskapsinitiativen URBAN, EMPLOYMENT och ADAPT och det fjärde ramprogrammet,

34. att projekt för teknologisk utveckling och telekommunikationsprojekt behöver samordnas med den fjärde ramprogrammet och andra EU-initiativ på teknologiområdet,

35. att en ökning av finansieringen av enskilda projekt kommer att leda till en minskning av antalet vilket kan undergräva målet att föra Europa närmare medborgarna, vilket gör att det är nödvändigt att fortsätta med de små projekten som de i "PACTE-programmet",

36. att då man måste fortsätta med de initiativ som inletts under artikel 10 inom området fysisk planering måste de vara öppna för revidering i ljuset av resultatet av diskussionerna under regeringskonferensen,

37. att den föreslagna reserven på 5 % av den totala tillgängliga budgeten bör användas till att stödja ett flexiblare tillvägagångssätt vad gäller projektförslag som inte täcks av den normala proceduren,

38. att procedurerna måste förenklas ytterligare och att kriterierna måste göras öppnare,

39. att den föreslagna nya administrativa strukturen och den större spridningen av resultat kommer att hjälpa till att öka effekten av projekt som finansierats under artikel 10,

40. att de föreslagna effektivitetsåtgärderna måste stödjas,

41. att bland annat Regionkommitténs yttrande om stadspolitik inom EU, understryker nödvändigheten av att se på stadspolitiken på ett integrerat sätt för att ge riktlinjer för pilotprojekten,

42. att medlemsstaternas inblandning begränsas till att förbättra samordningen av lokal, regional och europeisk politik för ekonomisk utveckling,

43. att medlemskap i den rådgivande kommittén för regional utveckling och omvandling måste begränsas till representanter från medlemsstaterna men också vara öppet för representanter från lokala och regionala myndigheter,

44. att stor vikt måste läggas vid största möjliga spridning av den kunskap och erfarenhet som erhålls i de olika projekten,

45. att den (statistiska) information som kommissionen samlar in kan ge ett värdefullt bidrag till att öka effekten av politik som utvecklats på lokal och regional nivå och att den uppmärksamhet som ägnas åt insamlingen av information om stadsutveckling välkomnas,

46. att hög prioritet därför måste ges åt största möjliga spridning av den erhållna informationen till lägsta möjliga kostnad.

Regionkommittén anmodar därför

kommissionen och rådet att ta hänsyn till dess synpunkter vid den fortsatta utvecklingen av handläggningsriktlinjerna under artikel 10 i ERUF-förordningen.