Gemensam ståndpunkt (EG) nr 48/2000

antagen av rådet den 28 september 2000

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/.../EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället

(2000/C 344/01)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 47.2 samt artiklarna 55 och 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag(1),

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget(3), och

av följande skäl:

(1) I fördraget föreskrivs upprättandet av en inre marknad och inrättandet av ett system som säkerställer att konkurrensen på den inre marknaden inte snedvrids. En harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om upphovsrätt och närstående rättigheter bidrar till att uppnå dessa mål.

(2) Europeiska rådet framhöll vid sitt möte på Korfu den 24-25 juni 1994 behovet av att skapa allmänna och flexibla rättsliga ramar på gemenskapsnivå för att främja informationssamhällets utveckling i Europa. För detta krävs bland annat en inre marknad för nya varor och tjänster. En betydande gemenskapslagstiftning som kan ligga till grund för ett sådant regelverk finns redan eller håller på att utarbetas. Upphovsrätt och närstående rättigheter är av stor betydelse i detta sammanhang, eftersom dessa rättigheter skyddar och stimulerar utveckling och marknadsföring av nya varor och tjänster samt skapandet och utnyttjandet av det kreativa innehållet i dessa.

(3) Den föreslagna harmoniseringen kommer att underlätta genomförandet av den inre marknadens fyra friheter och har samband med efterlevnaden av de grundläggande rättsprinciperna och särskilt avseende äganderätt, inklusive immaterialrätt, samt yttrandefrihet och allmänintresset.

(4) Harmoniserade rättsliga ramar för upphovsrätt och närstående rättigheter kommer genom ökad klarhet i rättsligt hänseende och genom att en hög skyddsnivå skapas inom området för immaterialrätt att uppmuntra till betydande investeringar i kreativ och innovativ verksamhet, bl.a. då det gäller nätinfrastruktur, vilket i sin tur leder till tillväxt och ökad konkurrenskraft för europeisk industri inom såväl innehållsskapande som informationsteknik och mer allmänt inom ett brett område av industri- och kultursektorer. Detta kommer att säkerställa sysselsättningen och främja skapandet av nya arbetstillfällen.

(5) Genom den tekniska utvecklingen har formerna för skapande, produktion och utnyttjande mångfaldigats och diversifierats. Även om detta inte kräver nya begrepp för skyddet inom området för immaterialrätt, bör den nu gällande lagstiftningen om upphovsrätt och närstående rättigheter anpassas och kompletteras för att på ett tillfredsställande sätt svara mot den ekonomiska verkligheten, t.ex. de nya utnyttjandeformerna.

(6) Utan en harmonisering på gemenskapsnivå kan nationellt lagstiftningsarbete, som redan har inletts i ett antal medlemsstater för att svara mot de tekniska utmaningarna, leda till betydande skillnader i skyddet och därmed till inskränkningar av den fria rörligheten för varor och tjänster, som innehåller eller bygger på immaterialrätt, med en ny splittring av den inre marknaden och inkonsekvens i lagstiftningen som följd. Effekterna av sådana rättsliga skillnader och osäkerhetskällor kommer att bli än större i takt med den fortsatta utvecklingen av informationssamhället, som redan har lett till att immateriella rättigheter i allt högre grad utnyttjas över nationsgränserna. Denna utveckling kommer att intensifieras och bör så göra. Betydelsefulla rättsliga skillnader och oklarheter i fråga om skyddet kan vara ett hinder för att uppnå stordriftsfördelar för nya varor och tjänster med innehåll som omfattas av upphovsrätt och närstående rättigheter.

(7) Den gemenskapsrättsliga ramen för skyddet av upphovsrätt och närstående rättigheter måste därför även anpassas och kompletteras i den utsträckning som krävs för att den inre marknaden skall fungera väl. Därför bör sådana nationella bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter anpassas, vilka skiljer sig avsevärt åt mellan medlemsstaterna eller vilka skapar rättslig oklarhet till hinder för en väl fungerande inre marknad och en sund utveckling av informationssamhället i Europa, vidare bör inkonsekventa nationella åtgärder med anledning av den tekniska utvecklingen undvikas, medan däremot skillnader som inte har några negativa effekter på den inre marknadens funktion inte behöver avlägsnas eller förebyggas.

(8) Informationssamhällets sociala, samhälleliga och kulturella konsekvenser kräver att man beaktar de specifika egenskaperna hos varornas och tjänsternas innehåll.

(9) Utgångspunkten för en harmonisering av upphovsrätt och närstående rättigheter måste vara en hög skyddsnivå, eftersom dessa rättigheter har en avgörande betydelse för det intellektuella skapandet. Skyddet av dem bidrar till att bevara och utveckla kreativiteten och gagnar upphovsmän, utövande konstnärer, producenter, konsumenter, kultur, näringsliv och allmänhet. Immaterialrätt har därför erkänts som en integrerad del av äganderätten.

(10) För att upphovsmännen och de utövande konstnärerna skall kunna fortsätta med sin skapande och konstnärliga verksamhet måste de få en skälig ersättning för utnyttjandet av sina verk och detsamma gäller producenterna som måste kunna finansiera denna verksamhet. De investeringar som krävs för att producera varor, t.ex. fonogram, filmer eller multimedieprodukter, och tjänster, t.ex. sådana som tillhandahålls på begäran, är betydande. Ett tillfredsställande rättsligt skydd av immateriella rättigheter är nödvändigt för att säkerställa sådan ersättning och för att möjliggöra en tillfredsställande avkastning på investeringarna.

(11) Ett effektivt och strikt system för skydd av upphovsrätten och närstående rättigheter är ett av de viktigaste sätten för att se till att det europeiska kulturskapandet och den europeiska kulturproduktionen får nödvändiga resurser och för att värna om skapande och utövande konstnärers självständighet och värdighet.

(12) Ett tillfredsställande skydd för upphovsrättsliga verk och alster som omfattas av närstående rättigheter är även av stor betydelse kulturellt sett. Enligt artikel 151 i fördraget skall gemenskapen beakta de kulturella aspekterna då den handlar.

(13) Att tillsammans söka efter, och på europeisk nivå konsekvent tillämpa, tekniska åtgärder för att skydda verken och de andra alstren och ge nödvändig information om rättigheterna är av grundläggande betydelse, eftersom det yttersta syftet med dessa åtgärder är att säkerställa tillämpningen av i lag fastlagda principer och garantier.

(14) Detta direktiv bör främja utbildning och kultur genom skyddet av verk och andra alster och på samma gång medge undantag eller inskränkningar i allmänhetens intresse när det gäller utbildning och undervisning.

(15) Den diplomatkonferens som hölls under ledning av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (WIPO) i december 1996 utmynnade i att två nya fördrag antogs, WIPO-fördraget om upphovsrätt och WIPO-fördraget om framföranden och fonogram, som behandlar skydd för upphovsmän respektive skydd för utövande konstnärer och fonogramproducenter. Genom dessa fördrag uppdateras det internationella skyddet av upphovsrätt och närstående rättigheter i betydande utsträckning, inte minst i fråga om den så kallade digitala agendan, och möjligheterna för att bekämpa piratkopieringen runt om i världen förbättras. Gemenskapen och en majoritet av medlemsstaterna har redan undertecknat fördragen, och förberedelseprocessen för gemenskapens och medlemsstaternas ratificering av fördragen pågår. Genom detta direktiv uppfylls också ett antal av dessa nya internationella förpliktelser.

(16) Eftersom ansvarsfrågan, då det gäller verksamheter i nätmiljö, inte endast berör upphovsrätt och närstående rättigheter utan även andra områden, t.ex. förtal, vilseledande reklam och varumärkesintrång, kommer denna fråga att behandlas på ett övergripande sätt i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden ("Direktiv om elektronisk handel")(4) som förtydligar och harmoniserar olika rättsliga frågor i samband med informationssamhällets tjänster, bl.a. elektronisk handel. Det här direktivet bör genomföras enligt en tidsplan liknande den för genomförandet av direktivet om elektronisk handel, eftersom det direktivet utgör en harmoniserad ram för principer och bestämmelser som bl.a. berör vissa viktiga delar i det här direktivet. Det här direktivet påverkar inte bestämmelserna om ansvar i det direktivet.

(17) I synnerhet mot bakgrund av de krav som den digitala miljön medför är det nödvändigt att säkerställa att rättighetsförvaltande organisationer uppnår en högre grad av rationalisering och överblick i fråga om efterlevnaden av konkurrensreglerna.

(18) Detta direktiv påverkar inte bestämmelser i medlemsstaterna när det gäller förvaltning av rättigheter, t.ex. kollektiva avtalslicenser med utsträckt verkan.

(19) Rättsinnehavarnas ideella rättigheter bör utövas i enlighet med medlemsstaternas lagstiftning och bestämmelserna i Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk, WIPO-fördraget om upphovsrätt och WIPO-fördraget om framföranden och fonogram. Dessa ideella rättigheter omfattas inte av detta direktiv.

(20) Detta direktiv bygger på de principer och regler som redan fastlagts genom de direktiv som nu är i kraft på området, särskilt direktiven 91/250/EEG(5), 92/100/EEG(6), 93/83/EEG(7), 93/98/EEG(8) och 96/9/EG(9),samt utvecklar och sätter in dem i ett sammanhang, nämligen informationssamhället. Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka bestämmelserna i de direktiven, om inte annat föreskrivs i detta direktiv.

(21) I detta direktiv bör området fastställas för de handlingar som omfattas av mångfaldiganderätten i fråga om de olika rättsinnehavarna. Detta bör göras i överensstämmelse med gemenskapens regelverk. En vid definition av dessa handlingar krävs för att säkerställa klarhet i rättsligt avseende på den inre marknaden.

(22) Syftet att på lämpligt sätt främja spridning av kultur får inte nås genom att ett strikt skydd av rättigheter offras eller genom att otillåtna former av spridning av efterbildade kulturella verk tolereras.

(23) I detta direktiv bör upphovsmannens rätt till överföring till allmänheten harmoniseras ytterligare. Denna rätt bör förstås i vid mening och omfatta all överföring till allmänheten som inte är närvarande på den plats varifrån överföringen sker. Denna rätt bör omfatta all sådan sändning eller vidaresändning av ett verk till allmänheten på trådbunden eller trådlös väg, inklusive radio- och televisionssändningar. Denna rätt omfattar inga andra åtgärder.

(24) Rätten som avses i artikel 3.2, att göra andra alster tillgängliga för allmänheten, bör anses omfatta alla åtgärder varigenom sådana alster görs tillgängliga för den del av allmänheten som inte är närvarande på den plats varifrån tillgängliggörandet sker och omfattar inte några andra åtgärder.

(25) De rättsliga oklarheterna i fråga om nivån och arten av skydd för handlingar som består av tillhandahållande på begäran via nät av upphovsrättsligt skyddade verk och alster som skyddas av närstående rättigheter bör lösas genom bestämmelser om harmoniserat skydd på gemenskapsnivå. Det bör klargöras att alla rättsinnehavare som erkänns i detta direktiv har ensamrätt att göra upphovsrättsligt skyddade verk och andra alster tillgängliga för allmänheten genom interaktiva tillhandahållanden på beställning. Sådant interaktivt tillhandahållande på begäran utmärks av att enskilda personer kan få tillgång till dem på en plats och vid en tidpunkt som de bestämmer individuellt.

(26) När det gäller tjänster som programföretag tillhandahåller på begäran vilka avser radio- och televisionsprogram som innehåller musik från kommersiella fonogram såsom en integrerad del, skall kollektiva licensavtal uppmuntras så att ersättning för de berörda rättigheterna lättare kan ges.

(27) Enbart tillhandahållandet av de fysiska förutsättningarna för att möjliggöra eller genomföra en överföring skall inte i sig betraktas som överföring i den mening som avses i detta direktiv.

(28) I det upphovsrättsliga skyddet enligt detta direktiv ingår ensamrätt att bestämma över spridning av verk som ingår i en fysisk vara. Genom den första försäljningen inom gemenskapen av originalet eller kopior av ett verk, om den görs av rättsinnehavaren eller med dennes samtycke, konsumeras bestämmanderätten över vidareförsäljningen av föremålet inom gemenskapen. Denna rätt bör dock inte vara konsumerad då det gäller original eller kopior av ett verk som säljs utanför gemenskapen av rättsinnehavaren eller med dennes samtycke. Upphovsmannens uthyrnings- och utlåningsrättigheter fastställs i direktiv 92/100/EEG. Den spridningsrätt som föreskrivs i det här direktivet påverkar inte de bestämmelser om uthyrnings- och utlåningsrättigheter som återfinns i kapitel I i det direktivet.

(29) Frågan om konsumtion uppstår inte då det gäller tjänster, särskilt inte i fråga om online-tjänster. Det gäller även fysiska kopior av ett verk eller av andra alster som framställts av en användare av en sådan tjänst med rättsinnehavarens samtycke. Detta gäller därför även uthyrning och utlåning av originalet och kopior av verk eller andra alster eftersom dessa handlingar är att karaktärisera som tjänster. Till skillnad från cd-rom och cd-i, där immateriella rättigheter ingår i ett fysiskt medium, nämligen ett exemplar av en vara, är varje online-tjänst en handling för vilken tillstånd krävs, om den omfattas av upphovsrätt eller en närstående rättighet.

(30) De rättigheter som avses i detta direktiv kan överföras, överlåtas eller bli föremål för avtalade licenser utan att detta påverkar den relevanta nationella lagstiftningen om upphovsrätt och närstående rättigheter.

(31) En skälig avvägning mellan rättigheter och intressen hos de olika kategorierna av rättsinnehavare samt mellan de olika kategorierna av rättsinnehavare och användarna av skyddade alster måste upprätthållas. De befintliga undantag och inskränkningar från rättigheterna som fastställts av medlemsstaterna måste bli föremål för en ny bedömning där hänsyn tas till den nya elektroniska miljön. De skillnader som finns i fråga om undantag och inskränkningar, då det gäller vissa handlingar som omfattas av ensamrättigheter, har en direkt negativ inverkan på hur den inre marknaden för upphovsrätt och närstående rättigheter fungerar. Sådana skillnader kan mycket väl bli mer uttalade på grund av den vidare utvecklingen av gränsöverskridande utnyttjande av verk samt av verksamheter som sker över nationsgränser. För att säkerställa en väl fungerande inre marknad bör dessa undantag och inskränkningar ges en mer harmoniserad definition. Harmoniseringsgraden bör vara beroende av undantagens effekter på den inre marknadens förmåga att fungera väl.

(32) Detta direktiv innehåller en uttömmande förteckning över undantagen och inskränkningarna från mångfaldiganderätten och rätten till överföring till allmänheten. Vissa undantag och inskränkningar gäller endast mångfaldiganderätten, när så är lämpligt. I denna förteckning tas vederbörlig hänsyn till de olika rättstraditionerna i medlemsstaterna, samtidigt som syfter är att säkerställa en fungerande inre marknad. Medlemsstaterna bör nå samstämmighet i tillämpningen av dessa undantag och inskränkningar, och detta kommer att utvärderas vid den kommande översynen av genomförandelagstiftningen.

(33) Ensamrätten till mångfaldigande bör omfattas av ett undantag som medger vissa fall av tillfälligt mångfaldigande som är flyktigt eller utgör en underordnad användning och som utgör en integrerad och väsentlig del i en teknisk process som uteslutande syftar till att möjliggöra antingen en effektiv överföring i ett nät mellan tredje parter via en mellanhand eller en laglig användning av ett verk eller annat alster. Det aktuella mångfaldigandet bör inte ha något självständigt ekonomiskt värde. I den mån som det uppfyller dessa villkor, bör detta undantag även omfatta åtgärder som gör att webbläsning och cachelagring kan ske, inbegripet sådana som gör att överföringssystem kan fungera effektivt, under förutsättning att mellanhanden inte ändrar informationen och inte ingriper i den lagliga användningen av den teknik som är allmänt vedertagen och som används inom branschen för att få fram data om hur informationen används. En användning bör anses laglig om den görs med rättsinnehavarens tillstånd eller inte är otillåten enligt lag.

(34) Medlemsstaterna bör ges möjlighet att besluta om vissa undantag och inskränkningar, t.ex. för pedagogiskt eller vetenskapligt syfte, till förmån för offentliga institutioner, t.ex. bibliotek och arkiv, för användning i nyhetsrapportering, för citat, för användning av funktionshindrade, för allmän säkerhet och för användning i administrativa och rättsliga förfaranden.

(35) När det gäller vissa undantag eller inskränkningar bör rättsinnehavarna få rimlig kompensation för att ge dem skälig ersättning för användningen av deras skyddade verk eller andra alster. Vid fastställande av formen, de närmare bestämmelserna om och den eventuella nivån på denna rimliga kompensation bör de särskilda förhållandena i varje enskilt fall beaktas. När dessa förhållanden bedöms är ett värdefullt kriterium den eventuella skadan för rättsinnehavarna av åtgärden i fråga. I de fall när rättsinnehavarna redan har erhållit betalning i någon annan form, t.ex. som en del av en licensavgift, behöver det inte krävas någon särskild eller separat betalning. Vid fastställandet av nivån på den rimliga kompensationen bör full hänsyn tas till i hur stor utsträckning sådana tekniska åtgärder som avses i detta direktiv används. I vissa situationer när förfånget för rättsinnehavaren är obetydligt behöver det inte uppkomma någon betalningsskyldighet.

(36) Medlemsstaterna får bestämma om rimlig kompensation till rättsinnehavare även när de tillämpar de frivilliga bestämmelserna om undantag eller inskränkningar för vilka någon sådan kompensation inte erfordras.

(37) De befintliga nationella ordningarna för reprografi skapar, i den mån de förekommer, inte några större hinder för den inre marknaden. Medlemsstaterna bör ges möjlighet att besluta om undantag eller inskränkningar i fråga om reprografi.

(38) Medlemsstaterna bör ges möjlighet att besluta om undantag eller inskränkningar, förutsatt att rimlig kompensation säkerställs, från mångfaldiganderätten för vissa former av mångfaldigande av ljudmaterial, bildmaterial och audiovisuellt material för privat bruk. Detta kan omfatta införande eller förlängning av ersättningssystem som kompensation för förfånget för rättsinnehavarna. Även om skillnader mellan dessa ersättningssystem påverkar den inre marknadens funktion, bör dessa skillnader, då det gäller analog privatkopiering, inte få några betydande effekter på informationssamhällets utveckling. Digital privatkopiering kan bli vanligare och få större ekonomisk betydelse. Vederbörlig hänsyn bör därför tas till skillnaderna mellan digital privatkopiering och analog privatkopiering, och det bör i vissa avseenden göras åtskillnad mellan dem.

(39) När medlemsstaterna tillämpar undantaget eller inskränkningen för privatkopiering bör de vederbörligen beakta den tekniska och ekonomiska utvecklingen, särskilt i fråga om digital privatkopiering och ersättningssystem, när effektiva tekniska skyddsåtgärder finns att tillgå. Sådana undantag eller inskränkningar bör inte hindra användningen av tekniska åtgärder eller att de genomdrivs för att hindra kringgående.

(40) Medlemsstaterna får besluta om undantag eller inskränkningar till förmån för vissa inrättningar utan vinstsyfte, t.ex. bibliotek som är tillgängliga för allmänheten och liknande institutioner, samt arkiv. Detta bör dock begränsas till vissa särskilda fall som omfattas av mångfaldiganderätten. Sådana undantag eller inskränkningar bör inte omfatta användning i samband med online-leveranser av skyddade verk och andra alster. Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas möjlighet till undantag från den exklusiva rätten till offentlig utlåning enligt artikel 5 i direktiv 92/100/EEG. Det är därför lämpligt att uppmuntra särskilda kontrakt eller licenser som på ett balanserat sätt främjar dessa inrättningar och deras syften vad avser spridningsändamål.

(41) När undantaget eller inskränkningen för efemära upptagningar som utförs av radio- och televisionsföretag tillämpas är det underförstått att företagets egen utrustning också omfattar sådan utrustning som tillhör en person som agerar på radio- och televisionsföretagets vägnar och under dess ansvar.

(42) När undantaget eller inskränkningen för utbildning och vetenskaplig forskning i icke-kommersiella syften, inbegripet distansundervisning, tillämpas bör den aktuella verksamhetens icke-kommersiella natur avgöras av verksamheten som sådan. Den berörda inrättningens organisationsstruktur och finansieringssätt är i detta avseende inte avgörande.

(43) Det är under alla omständigheter viktigt att medlemsstaterna vidtar alla åtgärder som är nödvändiga för att underlätta tillgången till verk för personer som har ett funktionshinder som hindrar dem från att utnyttja själva verken och härvid ägna särskild uppmärksamhet åt tillgängliga förmedlingsformer.

(44) Tillämpningen av undantagen och inskränkningarna i detta direktiv bör ske i överensstämmelse med internationella förpliktelser. Sådana undantag och inskränkningar bör inte tillämpas på ett sätt som inkräktar på rättsinnehavarens legitima intressen eller gör intrång i det normala utnyttjandet av dennes verk eller andra alster. När medlemsstaterna beslutar om sådana undantag eller inskränkningar, bör de särskilt ta vederbörlig hänsyn till de ökande ekonomiska verkningar dessa undantag eller inskränkningar kan få i den nya elektroniska miljön. Räckvidden för vissa undantag eller inskränkningar kan därför behöva begränsas ytterligare, då det gäller vissa nya användningar av upphovsrättsligt skyddade verk och andra alster.

(45) De undantag och inskränkningar som anges i artikel 5.2, 5.3 och 5.4 bör emellertid inte utgöra ett hinder för att närmare fastställa avtalsförhållanden som är avsedda att garantera rimlig kompensation till rättsinnehavarna, om den nationella lagstiftningen tillåter det.

(46) Med hjälp av medlare kan man hjälpa användare och rättsinnehavare att lösa tvister. Kommissionen bör i samarbete med medlemsstaterna genomföra en undersökning inom ramen för kontaktkommittén för att finna nya juridiska sätt för att lösa tvister om upphovsrätt och närstående rättigheter.

(47) Den tekniska utvecklingen kommer att ge rättsinnehavarna möjlighet att tillämpa tekniska åtgärder som utformats för att förhindra eller begränsa handlingar som inte är godkända av innehavarna av någon upphovsrätt, till upphovsrätten närstående rättighet eller rätt av sitt eget slag angående databaser. Det finns dock risk för att olaglig verksamhet kan komma att bedrivas i syfte att möjliggöra eller underlätta ett kringgående av det tekniska skydd som dessa åtgärder ger. För att förhindra en uppsplittring i fråga om juridiska metoder som skulle kunna hindra den inre marknaden från att fungera, krävs det att det upprättas ett harmoniserat rättsligt skydd mot kringgående av effektiva tekniska åtgärder och mot tillhandahållande av anordningar, produkter och tjänster i detta syfte.

(48) Ett sådant rättsligt skydd bör ges för tekniska åtgärder som effektivt begränsar åtgärder som inte är godkända av innehavarna av någon upphovsrätt, till upphovsrätten närstående rättighet eller rätt av sitt eget slag angående databaser, dock utan att hindra den elektroniska utrustningens normala funktion eller den tekniska utvecklingen av den. Detta rättsliga skydd innebär ingen skyldighet att utforma anordningar, produkter, komponenter eller tjänster så att de motsvarar tekniska åtgärder, så länge som en sådan anordning, produkt, komponent eller tjänst inte på annat sätt omfattas av förbudet i artikel 6. Det rättsliga skyddet bör vara förenligt med proportionalitetsprincipen och inte medföra förbud mot sådana anordningar eller verksamheter som har något annat kommersiellt betydelsefullt syfte eller användningsområde än att kringgå tekniskt skydd. Detta skydd får i synnerhet inte hindra kryptografisk forskning.

(49) Det rättsliga skyddet för tekniska åtgärder påverkar inte tillämpningen av nationella bestämmelser som förbjuder privat innehav av anordningar, produkter eller komponenter för kringgående av tekniska åtgärder.

(50) Ett sådant harmoniserat rättsligt skydd påverkar inte de särskilda skyddsbestämmelserna enligt direktiv 91/250/EEG. Det bör i synnerhet inte omfatta skyddet för sådana tekniska åtgärder som används i samband med datorprogram som behandlas uteslutande i det direktivet. Det bör inte hämma eller förhindra utveckling eller användning av några vägar för att kringgå en teknisk åtgärd som behövs för att möjliggöra handlingar som utförts i enlighet med bestämmelserna i artikel 5.3 eller artikel 6 i direktiv 91/250/EEG. Undantag från de ensamrättigheter som gäller datorprogram fastställs endast i artiklarna 5 och 6 i det direktivet.

(51) Tillämpligheten av det rättsliga skyddet för tekniska åtgärder påverkar inte allmän ordning, enligt artikel 5, eller allmän säkerhet. Medlemsstaterna bör främja frivilliga åtgärder från rättsinnehavarnas sida, inbegripet ingående och genomförande av avtal mellan rättsinnehavare och andra berörda parter, så att syftet med vissa undantag eller inskränkningar enligt nationell lagstiftning skall kunna uppnås i enlighet med detta direktiv. I avsaknad av sådana frivilliga åtgärder eller avtal inom rimlig tid bör medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att se till att rättsinnehavarna ger de personer som har rätt till sådana undantag eller inskränkningar lämpliga möjligheter att utnyttja dessa, genom att ändra en genomförd teknisk åtgärd eller på annat sätt. För att förhindra missbruk av sådana åtgärder som vidtagits av rättighetsinnehavarna, bl.a. inom ramen för avtal, eller av medlemsstaterna, bör dock alla tekniska åtgärder som används vid genomförandet av sådana åtgärder åtnjuta rättsligt skydd.

(52) När medlemsstaterna genomför ett undantag eller inskränkning för privat kopiering i enlighet med artikel 5.2 b bör de på samma sätt främja frivilliga åtgärder för att syftet med undantaget eller inskränkningen skall kunna uppnås. Om inga sådana frivilliga åtgärder för att göra mångfaldigande för privat bruk möjligt har genomförts inom rimlig tid får medlemsstaterna vidta åtgärder så att de personer som har rätt till undantaget eller inskränkningen i fråga kan utnyttja denna rätt. Frivilliga åtgärder från rättsinnehavarnas sida, inbegripet avtal mellan rättsinnehavare och andra berörda parter, eller åtgärder som vidtas av medlemsstaterna, hindrar inte rättsinnehavarna från att vidta tekniska åtgärder som överensstämmer med de undantag eller inskränkningar för kopiering för privat bruk i den nationella lagstiftningen som överensstämmer med artikel 5.2 b, varvid hänsyn skall tas till att rimlig kompensation skall utges enligt den bestämmelsen och till de eventuella skillnaderna mellan olika användningsvillkor i enlighet med artikel 5.5, till exempel begränsning av antalet exemplar vid mångfaldigandet. För att förhindra missbruk av sådana åtgärder bör alla tekniska åtgärder som tillämpas vid genomförandet av dem åtnjuta rättsligt skydd.

(53) Betydande framsteg har gjorts i fråga om internationell standardisering av tekniska system för identifiering av verk och andra skyddade alster i digital form. I en miljö som i ökande utsträckning utnyttjar nät kan skillnader mellan de tekniska åtgärderna leda till inkompatibilitet mellan system inom gemenskapen. Kompatibilitet och interoperabilitet mellan olika system bör främjas. Det är i högsta grad önskvärt att utvecklingen av globala system främjas.

(54) Den tekniska utvecklingen kommer att underlätta spridning av verk, särskilt via nät, och det kommer därför att krävas att rättsinnehavarna bättre kan identifiera verket eller alstret, upphovsmannen eller någon annan rättsinnehavare samt att de lämnar information om villkoren för användningen av verket eller alstret för att underlätta förvaltningen av de rättigheter som är knutna till dem. Rättsinnehavarna bör uppmuntras att använda märkning som, utöver den ovannämnda informationen, bland annat innehåller deras tillstånd när verk eller andra alster läggs ut på näten.

(55) Det finns dock risk för att olaglig verksamhet kommer att äga rum i syfte att avlägsna eller ändra den till verket knutna elektroniska informationen om förvaltningen av rättigheterna eller på annat sätt sprida, importera i spridningssyfte, sända via radio eller television, överföra till eller göra tillgängliga för allmänheten verk eller andra skyddade alster från vilka denna information har avlägsnats utan tillstånd. För att förhindra en uppsplittring i rättsligt avseende som skulle kunna hindra den inre marknaden från att fungera, krävs att ett harmoniserat rättsligt skydd mot varje sådan verksamhet upprättas.

(56) Varje sådant informationssystem för förvaltning av rättigheter som avses ovan kan, beroende på dess utformning, samtidigt behandla personuppgifter om individers konsumtionsmönster i fråga om skyddade alster och göra det möjligt att kartlägga dessa individers beteende i online-sammanhang. De tekniska åtgärderna måste därför bland sina funktioner ha spärrar för skydd av privatlivet enligt Europaparlaments och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda när det gäller behandling av och fri rörlighet för personuppgifter(10).

(57) Medlemsstaterna bör se till att det finns effektiva sanktioner och möjligheter att vidta rättsliga åtgärder mot överträdelser av de rättigheter och skyldigheter som fastställs i detta direktiv. De bör vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att dessa sanktioner och möjligheter att vidta rättsliga åtgärder tillämpas. Dessa sanktioner bör vara effektiva, proportionella och avskräckande och bör inbegripa möjligheten att söka skadestånd och/eller begära föreläggande samt, i tillämpliga fall, begära beslag av det material som använts vid överträdelsen.

(58) I synnerhet i den digitala miljön kan de tjänster som mellanhänder erbjuder i ökande grad utnyttjas av en tredje part för att göra intrång. I många fall är det dessa mellanhänder som har de största möjligheterna att sätta stopp för sådant intrång. Utan att andra tillgängliga sanktioner och möjligheter att vidta rättsliga åtgärder påverkas bör rättsinnehavare därför ha möjlighet att begära ett föreläggande mot en mellanhand som i ett nät förmedlar en tredje mans intrång i ett skyddat verk eller annat alster i ett nät. Denna möjlighet bör finnas tillgänglig även i sådana fall då de åtgärder som mellanhanden vidtar är undantagna enligt artikel 5. Villkoren och bestämmelserna för förelägganden av detta slag bör medlemsstaterna själva bestämma om i sin nationella lagstiftning.

(59) Det skydd som föreskrivs i detta direktiv bör inte påverka nationella bestämmelser eller gemenskapsbestämmelser på andra områden, t.ex. industriell äganderätt, dataskydd, villkorad tillgång, tillgång till allmänna handlingar och regeln om kronologi för utnyttjande i media, som kan påverka skyddet av upphovsrätt eller närstående rättigheter.

(60) För att följa bestämmelserna i WIPO-fördraget om framföranden och fonogram bör direktiven 92/100/EEG och 93/98/EEG ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Syfte och tillämpningsområde

Artikel 1

Tillämpningsområde

1. Detta direktiv avser det rättsliga skyddet för upphovsrätt och närstående rättigheter inom den inre marknaden, med särskild tonvikt på informationssamhället.

2. Med undantag av de fall som anges i artikel 11 skall detta direktiv inte på något sätt påverka befintliga gemenskapsbestämmelser om

a) det rättsliga skyddet för datorprogram,

b) uthyrnings- och utlåningsrättigheter samt vissa upphovsrätten närstående rättigheter på immaterialrättens område,

c) upphovsrätt och närstående rättigheter beträffande satellitsändningar och vidaresändningar via kabel av program,

d) skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter,

e) det rättsliga skyddet för databaser.

KAPITEL II

Rättigheter och undantag

Artikel 2

Rätten till mångfaldigande

Medlemsstaterna skall föreskriva en ensamrätt att tillåta eller förbjuda direkt eller indirekt, tillfälligt eller permanent, mångfaldigande, oavsett metod och form, helt eller delvis

a) för upphovsmän: av deras verk,

b) för utövande konstnärer: av upptagningar av deras framföranden,

c) för fonogramframställare: av deras fonogram,

d) för framställarna av de första upptagningarna av filmer: av original och kopior av deras filmer,

e) för radio- och televisionsföretag: av upptagningar av deras utsändningar, trådöverförda såväl som luftburna, inklusive kabel- och satellitsändningar.

Artikel 3

Rätten till överföring av verk till allmänheten och rätten att göra andra alster tillgängliga för allmänheten

1. Medlemsstaterna skall ge upphovsmän ensamrätt att tillåta eller förbjuda varje överföring till allmänheten av deras verk, på trådbunden eller trådlös väg, inbegripet att verken görs tillgängliga för allmänheten på ett sådant sätt att enskilda kan få tillgång till dessa verk från en plats och vid en tidpunkt som de själva väljer.

2. Medlemsstaterna skall ge ensamrätt att tillåta eller förbjuda tillgängliggörandet för allmänheten, på trådbunden eller trådlös väg, på ett sådant sätt att enskilda kan få tillgång till dem från en plats och vid en tidpunkt som de själva väljer,

a) för utövande konstnärer: av upptagningar av deras framföranden,

b) för fonogramframställare: av deras fonogram,

c) för framställarna av de första upptagningarna av filmer: av originalet och kopior av deras filmer, och

d) för radio- och televisionsföretag: av upptagningar av deras sändningar, trådöverförda såväl som luftburna, inklusive kabel- och satellitsändningar.

3. De rättigheter som avses i punkterna 1 och 2 skall inte anses vara konsumerade genom någon form av överföring till allmänheten eller genom att alster görs tillgängliga för allmänheten enligt denna artikel.

Artikel 4

Spridningsrätt

1. Medlemsstaterna skall ge upphovsmän ensamrätt att tillåta eller förbjuda all slags spridning till allmänheten, genom försäljning eller på annat sätt, av originalet av deras verk eller av kopior av detta.

2. Spridningsrätten för originalet eller kopior av verket skall inte konsumeras inom gemenskapen förutom i de fall då den första försäljningen av exemplaret i fråga, eller då den första gången någon annan form av överföring av äganderätten till detta, görs inom gemenskapen av rättsinnehavaren eller med dennes samtycke.

Artikel 5

Undantag och inskränkningar

1. Tillfälliga former av mångfaldigande enligt artikel 2, som är flyktiga eller utgör ett inkluderande av underordnad betydelse och som utgör en integrerad och väsentlig del i en teknisk process vars enda syfte är att möjliggöra

a) en överföring i ett nät mellan tredje parter via en mellanhand eller

b) en laglig användning

av ett verk eller annat alster och som inte har någon självständig ekonomisk betydelse, skall undantas från den rätt till mångfaldigande som avses i artikel 2.

2. Medlemsstaterna får föreskriva undantag eller inskränkningar från den rätt till mångfaldigande som avses i artikel 2 i följande fall:

a) För mångfaldigande på papper eller varje annat liknande medium utfört med någon form av fotografisk teknik eller genom någon annan process med liknande resultat, med undantag av notblad, under förutsättning att rättsinnehavarna får rimlig kompensation.

b) För mångfaldigande på alla typer av medier utfört för en fysisk persons privata bruk och i icke-kommersiellt syfte, under förutsättning att rättsinnehavarna får rimlig kompensation varvid hänsyn skall tas till huruvida de tekniska åtgärder som avses i artikel 6 har tillämpats på det berörda verket eller alstret eller inte.

c) För särskilda fall av mångfaldigande, utan direkt eller indirekt ekonomisk eller kommersiell vinning, av bibliotek, utbildningsanstalter eller museer som är tillgängliga för allmänheten eller av arkiv.

d) För efemära upptagningar av verk som utförs av radio- och televisionsföretag med hjälp av egen utrustning och för användning i de egna sändningarna; bevarande av dessa inspelningar i officiella arkiv får tillåtas med hänvisning till deras särskilda dokumentära värde.

e) För mångfaldigande av radio- och televisionssändningar som utförs av sociala institutioner med icke-kommersiella syften, till exempel sjukhus eller fängelser, under förutsättning att rättsinnehavarna får rimlig kompensation.

3. Medlemsstaterna får föreskriva undantag eller inskränkningar i de rättigheter som avses i artiklarna 2 och 3 i följande fall:

a) Användning uteslutande i illustrativt syfte inom undervisning eller vetenskaplig forskning, i den utsträckning som är motiverad med hänsyn till det icke-kommersiella syfte som skall uppnås, förutsatt att källan, inbegripet upphovsmannens namn, anges när detta är möjligt.

b) Användning för funktionshindrade, om användningen har direkt samband med funktionshindret och är av icke-kommersiell natur, i den utsträckning som krävs med hänsyn till funktionshindret i fråga.

c) Mångfaldigande av pressen, överföring till allmänheten eller tillgängliggörande av utgivna artiklar om aktuella ekonomiska, politiska eller religiösa ämnen eller av verk eller andra alster av liknande slag i radio- eller televisionssändningar om sådan användning inte är förenad med uttryckliga förbehåll och förutsatt att källan, inbegripet upphovsmannens namn, anges, eller användning av verk eller andra alster i samband med nyhetsrapportering, i den utsträckning som är motiverad med hänsyn till informationssyftet och förutsatt att källan, inbegripet upphovsmannens namn, anges när detta är möjligt.

d) Citat för användning i t.ex. kritik och recensioner, förutsatt att de avser ett verk eller annat alster som redan lagligen gjorts tillgängligt för allmänheten, att källan, inbegripet upphovsmannens namn, anges när detta är möjligt och att användningen sker i enlighet med god sed samt i den utsträckning som krävs med hänsyn till de särskilda ändamålet.

e) Användning i den allmänna säkerhetens intresse eller för att garantera ett korrekt genomförande eller en korrekt rapportering av ett administrativt, parlamentariskt eller rättsligt förfarande.

f) Användning av politiska tal samt utdrag ur offentliga föreläsningar eller liknande verk eller alster i den utsträckning som är motiverad med hänsyn till informationssyftet och förutsatt att källan, inbegripet upphovsmannens namn, anges när detta är möjligt.

g) Användning under religiösa högtidligheter eller officiella högtidligheter som anordnas av en offentlig myndighet.

h) Användning av verk, till exempel arkitektoniska verk eller skulpturer, avsedda att vara stadigvarande placerade på allmän plats.

i) Inkluderande av underordnad betydelse av ett verk eller annat alster som del i ett annat material.

j) Användning i syfte att annonsera en offentlig utställning eller försäljning av konstnärliga verk, i den utsträckning som behövs för att främja evenemanget.

k) Användning i karikatyr-, parodi- eller pastischsyfte.

l) Användning i samband med demonstration eller reparation av utrustning.

m) Användning av ett konstnärligt verk i form av en byggnad eller en ritning eller plan av en byggnad i syfte att rekonstruera denna byggnad.

n) Användning genom överföring eller genom tillgängliggörande för enskilda i forskningssyfte eller för privata studier genom därför avsedda terminaler i lokalerna hos sådana inrättningar som avses i punkt 2 c av verk och andra alster som finns i deras samlingar och som inte omfattas av köpe- eller licensvillkor.

o) Användning i vissa andra fall av mindre betydelse där undantag eller inskränkning redan finns enligt nationell lagstiftning, förutsatt att de endast berör analog användning och inte påverkar den fria rörligheten för varor och tjänster inom gemenskapen, om inte annat föreskrivs i de övriga undantag och inskränkningar som anges i denna artikel.

4. Om medlemsstaterna får föreskriva undantag eller inskränkning från rätten att mångfaldiga enligt punkterna 2 och 3 får de också föreskriva undantag eller inskränkning från spridningsrätten enligt artikel 4 i den utsträckning som är motiverad med hänsyn till syftet med det tillåtna mångfaldigandet.

5. De undantag och inskränkningar som föreskrivs i punkterna 1, 2, 3 och 4 får endast tillämpas i vissa särskilda fall som inte strider mot det normala utnyttjandet av verket eller annat alster och inte oskäligt inkräktar på rättsinnehavarnas legitima intressen.

KAPITEL III

Skydd av tekniska åtgärder och av information om rättighetsförvaltning

Artikel 6

Förpliktelser i fråga om tekniska åtgärder

1. Medlemsstaterna skall ge tillfredsställande rättsligt skydd mot kringgående av effektiva tekniska åtgärder om personen som utför kringgåendet känner till eller har skälig anledning att anta att han eller hon utför en sådan handling.

2. Medlemsstaterna skall ge tillfredsställande rättsligt skydd mot tillverkning, import, spridning, försäljning, uthyrning, marknadsföring i försäljnings- eller uthyrningssyfte eller innehav i kommersiellt syfte av anordningar, produkter eller komponenter eller tillhandahållande av tjänster som

a) marknadsförs eller utannonseras i syfte att kringgå, eller

b) endast har ett begränsat kommersiellt intresse eller användningsområde av betydande art utöver att kringgå, eller

c) huvudsakligen är utformade, konstruerade, anpassade eller framtagna i syfte att möjliggöra eller underlätta kringgående av

en effektiv teknisk åtgärd.

3. I detta direktiv avses med teknisk åtgärd varje teknik, anordning eller komponent som har utformats till att vid normalt bruk förhindra eller begränsa handlingar, med avseende på verk eller andra alster, som inte är tillåtna av innehavaren av enligt lag föreskriven upphovsrätt eller enligt lag föreskrivna till upphovsrätten närstående rättigheter eller av den rätt av sitt eget slag som föreskrivs i kapitel III i direktiv 96/9/EG. Tekniska åtgärder skall anses vara "effektiva" om användningen av ett skyddat verk eller annat alster kontrolleras av rättsinnehavarna genom en åtkomstkontroll- eller skyddsprocess, t.ex. kryptering, kodning eller annan omvandling av verket eller alstret eller en kontrollmekanism för kopiering, om processen uppfyller skyddsändamålet.

4. Trots det rättsliga skyddet enligt punkt 1, i avsaknad av frivilliga åtgärder från rättsinnehavarnas sida, inbegripet avtal mellan rättsinnehavare och andra berörda parter, skall medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att rättsinnehavarna gör det möjligt för en person, som enligt nationell lagstiftning har rätt att utnyttja undantag eller inskränkningar i enlighet med artikel 5.2 a, 5.2 c-e, 5.3a-b eller 5.3 e, att utnyttja sådana undantag eller inskränkningar i den mån som behövs för att sådana undantag eller inskränkningar skall kunna utnyttjas, om denna person har laglig tillgång till det skyddade verket eller alstret i fråga.

Medlemsstaterna får även vidta sådana åtgärder när det gäller en person som har rätt att utnyttja ett undantag eller en inskränkning enligt artikel 5.2 b, om inte rättsinnehavarna redan möjliggjort mångfaldigande för privat bruk i den mån som behövs för att undantaget eller inskränkningen i fråga skall kunna utnyttjas och i enlighet med bestämmelserna i artikel 5.2 b och artikel 5.5, utan att rättsinnehavarna hindras från att i enlighet med dessa bestämmelser vidta lämpliga åtgärder vad avser antalet exemplar vid mångfaldigandet.

De tekniska åtgärder som tillämpas frivilligt av rättsinnehavarna, inbegripet sådana som tillämpas vid genomförandet av frivilliga avtal, och tekniska åtgärder som tillämpas vid genomförandet av de åtgärder som vidtas av medlemsstaterna, skall åtnjuta det rättsliga skydd som föreskrivs i punkt 1.

Bestämmelserna i första och andra stycket skall inte tillämpas på verk eller andra alster som gjorts tillgängliga för allmänheten i enlighet med överenskomna avtalsvillkor på ett sätt som gör att enskilda kan få tillgång till dem från en plats och vid en tidpunkt som de själva väljer.

När denna artikel tillämpas inom ramen för direktiven 92/100/EEG och 96/9/EG skall denna punkt gälla i tillämpliga delar.

Artikel 7

Förpliktelser beträffande information om rättighetsförvaltning

1. Medlemsstaterna skall ge tillfredsställande rättsligt skydd mot följande handlingar som utförs av personer med vetskap om att detta sker utan tillstånd, nämligen

a) avlägsnar eller ändrar elektronisk information om rättighetsförvaltning, eller

b) vad gäller verk eller andra alster, som är skyddade enligt detta direktiv eller enligt kapitel III i direktiv 96/9/EG och från vilka information om rättighetsförvaltning har avlägsnats eller ändrats utan tillstånd, sprider, importerar i spridningssyfte, sänder ut i radio eller television, överför till eller gör dessa verk eller alster tillgängliga för allmänheten om personen i fråga vet eller har skälig anledning att anta att han därigenom orsakar, möjliggör, underlättar eller döljer intrång i någon i lag föreskriven upphovsrätt eller i lag föreskrivna upphovsrätten närstående rättigheter eller enligt den rätt av sitt eget slag som föreskrivs i kapitel III i direktiv 96/9/EG.

2. I denna artikel avses med information om rättighetsförvaltning all information, lämnad av rättsinnehavare i syfte att identifiera att verk eller annat alster som avses i detta direktiv eller omfattas av den rätt av sitt eget slag som föreskrivs i kapitel III i direktiv 96/9/EG, upphovsmannen eller andra rättsinnehavare, eller information om villkoren för användning av verket eller alstret liksom eventuella nummer eller koder som uttrycker sådan information.

Bestämmelserna i första stycket skall gälla när någon av dessa uppgifter är kopplad till en kopia av, eller framträder i samband med överföring till allmänheten av, ett verk eller annat alster som avses i detta direktiv eller omfattas av den rätt av sitt eget slag som föreskrivs i kapitel III i direktiv 96/9/EG.

KAPITEL IV

Gemensamma bestämmelser

Artikel 8

Sanktioner och möjligheter att vidta rättsliga åtgärder

1. Medlemsstaterna skall se till att det finns lämpliga sanktioner och möjligheter att vidta rättsliga åtgärder i fråga om intrång i de rättigheter och skyldigheter som fastställs i detta direktiv samt vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att dessa sanktioner och möjligheter att vidta rättsliga åtgärder tillämpas. Sanktionerna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande.

2. Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att rättsinnehavare, vilkas intressen berörs av en intrångshandling som utförs inom dess territorium, kan föra talan om skadestånd och/eller begära föreläggande samt, i tillämpliga fall, föra talan om beslag av det material som använts vid intrånget och även av sådana anordningar, produkter eller komponenter som avses i artikel 6.2.

3. Medlemsstaterna skall se till att rättsinnehavare har möjlighet att begära ett föreläggande gentemot mellanhänder vars tjänster utnyttjas av en tredje part för att göra intrång i en upphovsrätt eller närstående rättighet.

Artikel 9

Fortsatt tillämpning av andra rättsliga bestämmelser

Detta direktiv påverkar inte bestämmelser om i synnerhet patenträtt, varumärkesrätt, mönsterrätt, bruksmodeller, kretsmönster i halvledarprodukter, typsnitt, villkorad tillgång, tillgång till kabelöverföringar av radio- och televisionstjänster, skyddet för nationalskatter, deponeringsskyldighet enligt lag, lagstiftning om kartellbildning och illojal konkurrens, affärshemligheter, säkerhet, sekretess, dataskydd och skydd för privatlivet, tillgång till allmänna handlingar samt avtalsrätt.

Artikel 10

Tillämpning i tiden

1. Bestämmelserna i detta direktiv skall tillämpas på alla verk och alla andra alster som avses i detta direktiv och som den ...(11) skyddas genom medlemsstaternas lagstiftning om upphovsrätt och närstående rättigheter eller som uppfyller kriterierna för skydd enligt bestämmelserna i detta direktiv eller i de bestämmelser som avses i artikel 1.2.

2. Detta direktiv skall inte påverka åtgärder som har vidtagits och rättigheter som har förvärvats före den...(12)

Artikel 11

Tekniska anpassningar

1. Direktiv 92/100/EEG ändras härmed på följande sätt:

a) Artikel 7 skall utgå.

b) Artikel 10.3 skall ersättas med följande:

"3. Inskränkningarna får endast tillämpas i vissa särskilda fall som inte strider mot det normala utnyttjandet av alstret och inte oskäligt inkräktar på rättsinnehavarens legitima intressen."

2. Artikel 3.2 i direktiv 93/98/EEG skall ersättas med följande:

"2. Fonogramframställares rättigheter skall upphöra 50 år efter det att upptagningen gjordes. Om fonogrammet har publicerats lagligt under den tiden skall dock dessa rättigheter upphöra 50 år från dagen för den första lagliga publiceringen. Om ingen laglig publicering har ägt rum under den period som anges i första meningen och om fonogrammet har lagligen överförts till allmänheten under denna period skall rättigheterna upphöra 50 år efter den dag då den första lagliga överföringen gjordes till allmänheten. Om emellertid skyddstiden enligt denna punkt, i dess lydelse före ändringen genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/.../EG av den ... om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället(13), har löpt ut och fonogramframställares rättigheter inte längre är skyddade den ...(14), skall denna punkt inte innebära att de rättigheterna åter blir skyddade."

Artikel 12

Slutbestämmelser

1. Senast den ...(15) och därefter vart tredje år skall kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén överlämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv, i vilken kommissionen bl.a. med stöd av särskild information som lämnats av medlemsstaterna särskilt skall undersöka tillämpningen av artiklarna 5, 6 och 8 mot bakgrund av utvecklingen på den digitala marknaden. När det gäller artikel 6 skall den särskilt undersöka om den artikeln ger en tillräcklig skyddsnivå och om lagliga handlingar påverkas negativt av användningen av effektiva tekniska åtgärder. När så krävs, särskilt för att säkerställa en fungerande inre marknad enligt artikel 14 i fördraget, skall kommissionen föreslå ändringar av detta direktiv.

2. Skyddet av närstående rättigheter enligt detta direktiv inverkar inte på något sätt på skyddet av upphovsrätt.

3. En kontaktkommitté inrättas härmed. Den skall bestå av företrädare för de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. Den skall ha en företrädare för kommissionen som ordförande och sammanträda antingen på dennes initiativ eller på begäran av en medlemsstats delegation.

4. Kommittén skall ha följande uppgifter:

a) Att anordna samråd om alla frågor i samband med tillämpningen av detta direktiv.

b) Att underlätta informationsutbytet om den relevanta utvecklingen såväl i fråga om lagstiftning och rättspraxis som på det ekonomiska, sociala, kulturella och tekniska området.

c) Att fungera som ett forum för bedömning av den digitala marknaden för verk och andra alster, däribland även privatkopiering och användning av tekniska åtgärder.

Artikel 13

Genomförande

1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den ...(16). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 14

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 15

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

Talman

På rådets vägnar

Ordförande

(1) EGT C 108, 7.4.1998, s. 6 och EGT C 180, 25.6.1999, s. 6.

(2) EGT C 407, 28.12.1998, s. 30.

(3) Europaparlamentets yttrande av den 10 februari 1999 (EGT C 150, 28.5.1999, s. 171), rådets gemensamma ståndpunkt av den 28 september 2000 och Europaparlamentets beslut av den... (ännu ej offentliggjort i EGT).

(4) EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(5) Rådets direktiv 91/250/EEG av den 14 maj 1991 om rättsligt skydd för datorprogram (EGT L 122, 17.5.1991, s. 42). Direktivet ändrat genom direktiv 93/98/EEG.

(6) Rådets direktiv 92/100/EEG av den 19 november 1992 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter inom det immaterialrättsliga området (EGT L 346, 27.11.1992, s. 61). Direktivet senast ändrat genom direktiv 93/98/EEG.

(7) Rådets direktiv 93/83/EEG av den 27 september 1993 om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel (EGT L 248, 6.10.1993, s. 15).

(8) Rådets direktiv 93/98/EEG av den 29 oktober 1993 om harmonisering av skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (EGT L 290, 24.11.1993, s. 9).

(9) Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser (EGT L 77, 27.3.1996, s. 20).

(10) EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(11) Två år efter detta direktivs ikraftträdande.

(12) Två år efter detta direktivs ikraftträdande.

(13) EGT L ...

(14) Två år efter detta direktivs ikraftträdande.

(15) Fyra år efter detta direktivs ikraftträdande.

(16) Två år efter detta direktivs ikraftträdande.

RÅDETS MOTIVERING

I. INLEDNING

1. Den 21 januari 1998 överlämnade kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället(1) på grundval av artikel 47.2 samt artiklarna 55 och 95 i EG-fördraget.

2. Ekonomiska och sociala kommittén lämnade sitt yttrande den 9 september 1998(2).

3. Europaparlamentet lämnade sitt yttrande vid första behandlingen den 10 februari 1999(3).

4. Kommissionen lade fram ett ändrat förslag den 25 maj 1999(4).

5. Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt enligt artikel 251 i EG-fördraget den 28 september 2000.

II. SYFTE

6. Syftet med kommissionens förslag är att tillhandahålla en harmoniserad och lämplig rättslig ram för upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället. Det justerar och kompletterar den existerande ramen för att säkerställa en väl fungerande inre marknad och skapa en gynnsam miljö som skyddar och stimulerar kreativitet och nyskapande verksamhet inom gemenskapen. Syftet med förslaget är också att genomföra de nya internationella åtaganden som följer av WIPO-fördraget om upphovsrätt och WIPO-fördraget om framföranden och fonogram, vilka ingicks i Genève den 20 december 1996.

III. GEMENSAM STÅNDPUNKT

Skäl

7. Rådet har ändrat, strukit eller slagit ihop ett antal skäl i kommissionens ändrade förslag och antagit ett fåtal ytterligare skäl. Hänvisning till de viktigaste ändringarna i skälen görs under respektive artiklar.

Artiklar

Artikel 1 (Räckvidd)

8. Rådet har godtagit den nya lydelsen av denna artikel enligt kommissionens ändrade förslag, med undantag av termen "specific", som ansågs onödig och kunde skapa förvirring om sambandet mellan bestämmelserna i detta direktiv och dem i befintliga gemenskapsdirektiv om upphovsrätt och närstående rättigheter. I slutet av skäl 20 har rådet antagit ett tillägg som klargör att bestämmelserna i de befintliga gemenskapsdirektiven om upphovsrätt och närstående rättigheter skall gälla, om inte annat föreskrivs i detta direktiv.

Artikel 2 (Rätten till mångfaldigande)

9. I ändringsförslag 29 hade Europaparlamentet föreslagit att orden "av original och kopior" i artikel 2 a skall utgå. Både kommissionen och rådet har godtagit detta förslag.

Artikel 3 (Rätten till överföring av verk till allmänheten och rätten att göra andra alster tillgängliga för allmänheten)

10. Rådet har något ändrat lydelsen både i överskriften och i punkt 2 denna artikel i syfte att klargöra att detta direktiv, när det gäller andra alster än verk, endast skall reglera rätten att göra tillgänglig för allmänheten och inte rätten att överföra till allmänheten, vilket redan har behandlats i artikel 8 i rådets direktiv 92/100/EEG av den 19 november 1992(5).

11. I överensstämmelse med bestämmelsen i artikel 2 a (se punkt 9) beslutade rådet att orden "original och kopior av" i artikel 3.1 skall utgå.

12. Med ändringsförslag 13 hade Europaparlamentet bland annat föreslagit att termen "privata överföringar" i skäl 16 (nu skäl 25) skall ersättas med "direkta framställningar och framträdanden". I sitt ändrade förslag antog kommissionen detta förslag. Rådet ansåg dock att dessa termer skulle kunna skapa rättslig oklarhet, i avsaknad av en godtagen gemenskapstäckande definition. I ett försök att på ett klart och positivt sätt beskriva vilka åtgärder som faller inom räckvidden för de rättigheter som behandlas i artikel 3, föredrog rådet att stryka dessa termer och klargöra frågan i skälen 23 och 24.

13. I ändringsförslag 31 hade Europaparlamentet föreslagit en tilläggspunkt till artikel 3 i överensstämmelse med den överenskomma förklaringen till artikel 8 i WIPO-fördraget om upphovsrätt. I sitt ändrade förslag hade kommissionen godtagit detta förslag. Eftersom en motsvarande förklaring redan återfanns i skäl 17 i kommissionens ändrade förslag, föredrog rådet emellertid att ta med denna förklaring endast i ingressen (se skäl 27), eftersom man ansåg att detta som ett klargörande inte hörde hemma i direktivets huvuddel.

Artikel 4 (Spridningsrätt)

14. Rådet godtar i sak artikel 4 enligt kommissionens ändrade förslag, men har ändrat lydelsen något i första punkten i denna artikel för att anpassa den till definitionerna i artiklarna 2 och 3 samt till befintliga gemenskapsdirektiv om upphovsrätt och närstående rättigheter.

15. Rådet har också infört ett tillägg i skäl 28 för att klargöra att spridningsrätten för upphovsmän, som föreskrivs i artikel 4.1 i detta direktiv, inte skall strida mot upphovsmannens uthyrnings- och utlåningsrättigheter, som behandlas i direktiv 92/100/EEG.

16. Dessutom specificerade rådet i skäl 29 att den konsumtionsprincip som anges i artikel 4.2 i detta direktiv inte skall tillämpas på de uthyrnings- och utlåningsrättigheter som fastställs i direktiv 92/100/EEG (se också artikel 1.4 i det direktivet).

Artikel 5 (Undantag från artiklarna 2, 3 och 4)

Punkt 1

17. I punkt I anges det enda obligatoriska undantaget från någon av de rättigheter som föreskrivs i artiklarna 2-4. I sitt ändrade förslag hade kommissionen godtagit en del av Europaparlamentets ändringsförslag 33 om den första punkten i artikel 5. I sin gemensamma ståndpunkt har rådet ytterligare ändrat denna bestämmelse för att uppnå rättvis balans mellan rättsinnehavarnas och mellanhändernas intressen (exempelvis leverantörer av Internettjänster) och användarna. Enligt rådets lydelse är villkoren "flyktiga" och "utgör en underordnad användning" inte längre kumulativa, utan alternativa. I rådets bestämmelse skiljer man också mellan rent tekniska former, vars enda syfte är att möjliggöra ren överföring i ett nät mellan tredje parter via en mellanhand av ett verk eller annat alster, utan hänsyn till hur detta skall användas av mottagaren av överföringen, och former vars enda syfte är att möjliggöra en användning, som måste vara laglig, av ett verk eller annat alster. I båda fallen måste de andra villkoren i denna bestämmelse också vara uppfyllda för att undantaget skall kunna utnyttjas. I skäl 33 har rådet lagt till en definition av termen "laglig användning", till övervägande del med ledning av Europaparlamentets ändringsförslag 33. Rådet har i skäl 33 också infört formuleringar från direktivet om elektronisk handel(6) och har infört tekniska anpassningar i skäl 16, där hänsyn tas till att det direktivet har antagits sedan dess.

Punkt 2

18. Punkterna 2-4 innehåller frivilliga undantag från de rättigheter som föreskrivs i artiklarna 2-4.

19. Med ändringsförslagen 34, 36, 37 och 41 hade Europaparlamentet infört begreppet "skälig ersättning" som ett villkor för ett antal undantag. I sitt ändrade förslag hade kommissionen godtagit de ovan nämnda ändringsförslagen, dock utan att ange någon definition av termen "skälig ersättning". Rådet beslutade att i skäl 35 ge vägledning för tillämpningen av detta nya begrepp. Slutligen specificerade rådet i det nya skäl 36 att inget hindrar medlemsstaterna från att tillämpa villkoret om skälig ersättning också på undantag för vilka detta inte uttryckligen krävs i direktivet.

20. Med ändringsförslag 34 hade Europaparlamentet föreslagit att notblad skall undantas från undantaget för reprografiskt mångfaldigande och att detta skall göras avhängigt av skälig ersättning till rättsinnehavarna. Både kommissionen och rådet har kunnat godta dessa förslag.

21. Europaparlamentet hade i ändringsförslag 36 och 37 föreslagit att analog och digital privat kopiering skall behandlas i två skilda stycken. Kommissionen hade följt detta förslag i sitt ändrade förslag. Rådet ansåg dock att en sådan uppdelning mellan analog och digital privat kopiering inte bör göras i artikel 5; därför beslutade det att slå ihop punkterna b och ba i artikel 5.2 i kommissionens ändrade förslag till en enda punkt b, medan man i skälen 38 och 44 erkänner behovet av att skilja mellan analog och digital privat kopiering i vissa avseenden (se också punkt 44 andra strecksatsen).

22. Med ändringsförslag 36 och 37 föreslog Europaparlamentet dessutom att undantaget för privat kopiering skulle göras avhängigt av skälig ersättning för rättsinnehavarna. Både kommissionen och rådet har godtagit detta förslag.

23. Med samma ändringsförslag hade Europaparlamentet också efter "privata" föreslagit tillägget av orden "och rent personliga". Kommissionen hade godtagit orden "och strängt personliga" i sitt ändrade förslag. Rådet strök dessa ord, eftersom man ansåg att de var överflödiga eller onödigt inskränkande.

24. Rådet

- ersatte dessutom hänvisningen till "analoga/digitala ljud-, bild- eller AV-inspelningsmedier" i kommissionens ändrade förslag med "alla medier" för att förenkla ordalydelsen,

- använde uttrycket "utfört för en fysisk persons privata bruk" för att täcka inte endast mångfaldigande utfört av en fysisk person utan också mångfaldigande utfört för en fysisk persons räkning,

- föreskrev att medlemsstaterna, vid beräkning av vilken ersättning som är skälig för privat kopiering, bör ta hänsyn till om de tekniska åtgärder som avses i artikel 6 har tillämpats.

25. Med ändringsförslag 38 hade Europaparlamentet föreslagit att det i artikel 5.2 c specificeras att endast de fall av mångfaldigande som utförs för dokumentation eller bevarande skall undantas. Kommissionen godtog detta förslag. Rådet föredrog dock en flexiblare formulering, som skulle tillåta medlemsstaterna att också undanta sådant mångfaldigande som utförs av de berörda inrättningarna för ett syfte annat än de ovan nämnda, om dessa fall saknar all ekonomisk eller kommersiell betydelse.

26. Europaparlamentet hade också föreslagit och kommissionen godtagit, att det i artikel 5.2 c skall finnas en öppen förteckning över vilka inrättningar som skulle kunna komma i fråga för undantag. Rådet valde däremot en uttömmande förteckning.

27. Bestämmelsen i artikel 5.2 d hade lagts till listan över undantag i kommissionens ändrade förslag på förslag av Europaparlamentet (ändringsförslag 39). Rådet har ersatt "upptagningar" med "inspelningar" och lagt till en andra klausul till denna punkt för att anpassa lydelsen till artikel 11a i Bernkonventionen. Rådet utredde också begreppet "med hjälp av egen utrustning" i det nya skälet 41 för att ge medlemsstaterna tillräcklig flexibilitet att anpassa sin lagstiftning till förändringar i marknaden.

28. Undantaget i artikel 5.2 e har lagts till av rådet för att personer, som vistas på icke-kommersiella sociala institutioner på grund av sin hälsa eller andra lika tvingande skäl, skall kunna titta på och/eller lyssna till sina favoritprogram, också när de sänds vid en tidpunkt som inte är förenlig med de berörda institutionernas normala verksamhet.

Punkt 3

29. I ändringsförslag 43 och 44 hade Europaparlamentet föreslagit att orden "och om möjligt upphovsmannens namn" skulle komplettera skyldigheten att ange källan i undantagen i artikel 5.3 c-d. Kommissionen godtog dessa förslag i sitt ändrade förslag. För att harmonisera lydelsen i olika klausuler när det gäller angivande av källan, har rådet beslutat att använda orden "att källan, inbegripet upphovsmannens namn, anges när detta är möjligt" i artiklarna 5.3 a, c-d och f.

30. Med ändringsförslag 41 hade Europaparlamentet föreslagit att göra undantaget i artikel 5.3 a avhängigt av skälig ersättning. Kommissionen hade godtagit detta förslag. Rådet ansåg dock inte detta vara nödvändigt med tanke på de berörda verksamheternas icke-kommersiella syfte och möjligheten för medlemsstaterna att införa ett sådant villkor (se skäl 36).

31. När det gäller artikel 5.3 b har rådet i praktiskt taget oförändrat skick antagit lydelsen i kommissionens ändrade förslag, som grundade sig på Europaparlamentets ändringsförslag 42.

32. I kommissionens ändrade förslag (se också Europaparlamentets ändringsförslag 43) hade artikel 5.3 c vägletts av det undantag som anges i artikel 10a.2 i Bernkonventionen. Rådet beslutade dock att i denna klausul införa både de undantag som anges i artikel 10a i Bernkonventionen och att närmare följa ordalydelsen i denna.

33. I artikel 5.3 d godtog rådet i praktiskt taget oförändrat skick formuleringen i kommissionens ändrade förslag, som följde Europaparlamentets ändringsförslag 44.

34. I artikel 5.3 e antog rådet kommissionens ändrade förslag, som följde Europaparlamentets ändringsförslag 45.

35. I bestämmelserna i artikel 5.3 f-n godtog rådet ytterligare ett antal snävt avgränsade undantag för att tillgodose krav från medlemsstaterna.

36. Dessutom har rådet antagit den nya bestämmelsen i artikel 5.3 o, som tillåter medlemsstaterna att behålla undantag av mindre vikt som redan återfinns i nationell lagstiftning när direktivet träder i kraft, förutsatt att dessa undantag gäller analog användning och inte påverkar den fria rörligheten för varor och tjänster inom gemenskapen. Denna bestämmelse utgör tillsammans med de ytterligare undantagen i artikel 5.3 f-n en rimlig kompromiss mellan den sida som skulle ha föredragit en helt öppen förteckning över frivilliga undantag och den sida som skulle ha föredragit en mycket kortare förteckning över enbart obligatoriska undantag.

Punkt 4

37. I artikel 5.4 antog rådet i oförändrat skick lydelsen i kommissionens ändrade förslag, som grundade sig på Europaparlamentets ändringsförslag 46.

Punkt 5

38. I artikel 5.5 föredrog rådet att anpassa ordalydelsen till lydelsen i artikel 10 i WIPO-fördraget om upphovsrätt och artikel 16 i WIPO-fördraget om framföranden och fonogram. Den ytterligare frågan om förhållandet mellan undantag och tekniska åtgärder, som i detta sammanhang togs upp av Europaparlamentet i dess ändringsförslag 47, har behandlats av rådet i samband med artikel 6 (se punkterna 43-44).

39. I sitt ändrade förslag tog kommissionen inte med en bestämmelse som motsvarar Europaparlamentets ändringsförslag 48. Rådet har följt kommissionen i detta avseende.

Artikel 6 (Förpliktelser i fråga om tekniska åtgärder)

40. Rådet har följt den struktur för artikel 6 som föreslogs i Europaparlamentets ändringsförslag 49-54 och godtogs av kommissionen i dess ändrade förslag.

41. I syfte att förenkla utkastet strök rådet orden "utformats för att skydda upphovsrätten eller ... direktiv 96/9/EG" och "olovlig" i de två första punkterna i artikel 6 på grund av att dessa täcktes av den definition av tekniska åtgärder som gavs i punkt 3.

42. I artikel 6.2 föredrog rådet att utförligare beskriva bestämmelsens räckvidd genom att komplettera listan över de olika verksamheter för vilka medlemsstaterna måste ge tillfredsställande rättsligt skydd om de andra villkoren i punkten uppfylls.

43. I ändringsförslag 47 hade Europaparlamentet föreslagit att det i artikel 5.4 (nuvarande artikel 5.5) skall fastställas att det rättsliga skyddet för tekniska åtgärder skall gälla framför de undantag som förtecknas i artikel 5. Kommissionen hade tagit upp denna fråga i artikel 6.3 i sitt ändrade förslag och fastslagit att endast tekniska åtgärder som förhindrar eller begränsar kränkning av upphovsrätten skyddades genom artikel 6. Detta innebar att tekniska åtgärder för att förhindra eller begränsa i lag tillåtna åtgärder (t.ex. i kraft av ett undantag) inte skyddades genom artikel 6. Med andra ord gällde enligt kommissionens ändrade förslag de undantag som anges i artikel 5 framför det rättsliga skyddet för tekniska åtgärder enligt artikel 6.

Rådet har valt ett annat tillvägagångssätt, som det anser skapar en skälig balans mellan rättsinnehavarnas intressen och de intressenter som de som har rätt att utnyttja undantag har. Rådet har i första meningen i artikel 6.3 i sin gemensamma ståndpunkt antagit en definition av skyddsbara tekniska åtgärder som är mer omfattande än i kommissionens ändrade förslag eller i Europaparlamentets ändringsförslag 54. Orden "... utformats till att ... förhindra eller begränsa åtgärder, med avseende på verk eller andra alster, som inte är tillåtna av innehavaren av ... upphovsrätt ..." i rådets definition visar klart att artikel 6.1 skyddar mot kringgående av alla tekniska åtgärder som är utformade för att förhindra eller begränsa åtgärder som inte är tillåtna av rättsinnehavaren, oberoende av om den person som gör sig skyldig till överträdelsen har rätt att utnyttja ett av de undantag som anges i artikel 5.

44. Å andra sidan har rådet tillhandahållit garantier för skydd av de legitima intressen som de som har rätt att utnyttja undantagen har genom att lägga till en ny punkt 4 till artikel 6 samt de nya förklarande skälen 51 och 52. I artikel 6.4

- fastställer rådet en förpliktelse för medlemsstaterna att, i avsaknad av frivilliga åtgärder från rättsinnehavarnas sida, vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att rättsinnehavarna möjliggör för en person som har rätt att utnyttja undantag/inskränkningar i enlighet med punkt 1 att utnyttja sådana undantag eller inskränkningar,

- ger rådet medlemsstaterna alternativet att, i avsaknad av frivilliga åtgärder från rättsinnehavarnas sida, under vissa omständigheter vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att rättsinnehavarna möjliggör för användarna att utnyttja undantaget för privat kopiering (stycke 2),

- utsträcker rådet det rättsliga skydd som anges i artikel 6.1 till tekniska åtgärder som utformats för att säkerställa möjligheten att utnyttja undantagen/inskränkningarna (stycke 3),

- föreskriver rådet att överenskomna avtalsvillkor för begärd leverans av verk eller andra alster skall gälla framför bestämmelserna i styckena 1-2 i artikel 6.4,

- utvidgar rådet tillämpningen av denna punkt till de tekniska åtgärder som tillämpas i samband med två av de befintliga gemenskapsdirektiven inom området upphovsrätt och/eller närstående rättigheter.

45. I artikel 6.3 andra meningen strök rådet ordet "åtkomst-", eftersom man ansåg att de frågor som sammanhänger med åtkomst till verk eller andra alster faller utanför upphovsrättsområdet. Rådet antog också ett antal tekniska ändringar i denna punkts ordalydelse för att förenkla den ytterligare.

Artikel 7 (Förpliktelser beträffande information och rättighetsförvaltning)

46. I artikel 7.1 har rådet närmat ordalydelsen till artikel 12.1 i WIPO-fördraget och artikel 19.1 i WPPT-fördraget. Dessutom har rådet delat upp skäl 33 i kommissionens ändrade förslag i två delar (se skälen 54 och 55) genom att i slutet av skäl 54 lägga till en mening om rättsinnehavarnas användning av märkning som innehåller deras tillstånd när de lägger ut verk eller annat material på nätet.

Artikel 8 (Sanktioner och rättsmedel)

47. I artikel 8.1 behöll rådet ordet "avskräcka(nde)", som är det ord som vanligtvis används i gemenskapslagstiftningen i samband med sanktioner och rättsmedel, men strök orden "från intrång", eftersom de ansågs överflödiga.

48. I artikel 8.2 hade rådet lagt till medlemsstaternas förpliktelse att tillhandahålla möjligheten till beslag av sådana olagliga anordningar, produkter eller komponenter som avses i artikel 6.2. Rådet har lagt till en liknande formulering i skäl 57.

49. Rådet lade också till en ny punkt 3 till artikel 8, i vilken medlemsstaterna uppmanas att se till att rättsinnehavarna har möjligheten att begära ett föreläggande mot mellanhänder som gör intrång för tredje parts räkning, även när de berörda mellanhändernas åtgärder faller under det undantag som anges i artikel 5.1. Denna nya punkt åtföljs av ett nytt skäl 58.

Artikel 9 (Fortsatt tillämpning av andra rättsliga bestämmelser)

50. Europaparlamentet hade i ändringsförslag 11 föreslagit ett nytt skäl 13a för att undanta tillämpningen av direktivet på mönster. I sitt ändrade förslag hade kommissionen godtagit detta förslag, dock med något ändrad ordalydelse. För rättssäkerhetens skull föredrog rådet att införa en bredare "utan att det påverkar"-klausul i direktivets huvuddel under den nya artikel 9, som också omfattar rättsliga bestämmelser på andra områden.

Artikel 10 (Tillämpningen i tiden)

51. I artikel 10 föredrog rådet att sammanföra delar av punkt 3 i artikel 9 i kommissionens ändrade förslag med punkt 2 och att stryka resten av punkt 3 samt hela punkt 4, eftersom det ansågs att frågor om tolkning av avtal snarare bör falla under nationell lagstiftning.

Artikel 11 (Tekniska anpassningar)

52. I artikel 11.1 b anpassade rådet ordalydelsen i artikel 10.3 i direktiv 92/100/EEG till den nya ordalydelsen i artikel 5.5 i det här direktivet.

53. I artikel 11.2 ändrade rådet artikel 3.2 i direktiv 93/98/EEG genom tillägg av

- en andra mening till det första stycket i artikeln för att anpassa denna bestämmelse till artikel 17 i WIPO-fördraget,

- ett andra stycke, som utesluter att denna ändring resulterar i återinförande av skydd för fonogram som hade blivit allmän egendom enligt den nuvarande texten i artikel 3.2 i direktiv 93/98/EEG innan denna ändring började gälla.

Artikel 12 (Slutbestämmelser)

54. Rådet flyttade de bestämmelser som gäller genomförandefrågor (artikel 11.1 i kommissionens ändrade förslag) till en ny separat artikel (se artikel 13).

55. I artikel 12.1 införde rådet en tilläggstext i översynsklausulen för att göra den precisare och mer målinriktad. Rådet har därför enats om att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt frågor som utveckling på den digitala marknaden eller den känsliga balansen mellan rättsinnehavare och dem som har rätt att utnyttja undantagen under utvärderingen av tillämpningen av artiklarna 5, 6 och 8.

56. I artikel 12.2 godtog rådet ordalydelsen i artikel 11.3 i kommissionens ändrade förslag, vilken hade föreslagits av Europaparlamentet i ändringsförslag 57.

57. I artikel 12.3 och 12.4 följde rådet i sak artikel 11.4 a och 11.4 b i kommissionens ändrade förslag, men gjorde flera redaktionella ändringar i texten.

Artikel 13 (Genomförande)

58. I artikel 13.1 strök rådet orden "före den 30 juni 2000", som inte längre var aktuella, och beslutade att genomförandeperioden skulle vara två år från det att direktivet träder i kraft.

Artikel 14 (Ikraftträdande)

59. I artikel 14 fastställde rådet i enlighet med gällande praxis att direktivet träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Artikel 15 (Adressater)

60. Artikel 15 godtogs som i kommissionens ändrade förslag.

IV. SLUTSATSER

61. I sin gemensamma ståndpunkt har rådet godtagit ett betydande antal ändringar föreslagna av Europaparlamentet. I hela den gemensamma ståndpunkten har rådet eftersträvat en skälig och genomförbar balans mellan rättsinnehavarnas och andra parters intressen. I detta läge kan kommissionen godta rådets gemensamma ståndpunkt.

(1) EGT C 108, 7.4.1998, s. 6.

(2) EGT C 407, 28.12.1998, s. 30.

(3) EGT C 150, 28.5.1999, s. 171.

(4) EGT C 180, 25.6.1999, s. 6.

(5) EGT L 346, 27.11.1992, s. 61.

(6) EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.