EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 02.05.1997 
KOM(97) 159 slutlig 
97/0121 (SYN) 
Förslag till 
RÅDETS REKOMMENDATION 
OM 
EUROPEISKT SAMARBETE 
I FRÅGA OM KVALITETSSÄKRING 
I HÖGSKOLEUTBILDNING 
(framlagt av kommissionen) 

MOTIVERING 
I. INLEDNING 
1. Kvaliteten på högskoleutbildning har visat sig vara en mycket angelägen fråga, 
såväl för medlemsstaterna som för högskolorna själva. Europeiska unionens 
uppmuntran och stöd samt komplettering av de nationella åtgärderna kan 
effektivt bidra till utvecklingen av kvaliteten i denna utbildning. 
2. Av kommissionens memorandum om högskoleutbildning! och 
medlemsstaternas svar efter en omfattande debatt om detta ämne^ framgick 
att kvaliteten i en allt mer diversifierad högskoleutbildning är en fråga som har 
avgörande betydelse. Det konstaterades också att bedömning av enbart 
forskningens vetenskapliga kvalitet och av personalen inte längre kan 
garantera undervisningens kvalitet, och att bedömningen av kvaliteten av 
kursplaner, undervisningsmetoder, administrationsteknik, strukturer och 
kommunikation är lika viktig. Bedömningens roll för strategisk förvaltning 
betonades, liksom bedömningens kulturella dimension. Det fanns en positiv 
inställning till införandet av effektiva och godtagbara metoder, som bygger på 
europeiskt samarbete och gränsöverskridande erfarenhetsutbyte och 
etablering av nätverksstrukturer bland bedömningsexperter. 
3. På grundval av resultatet av detta memorandum och efter flera års nära 
samverkan inom ramen för Erasmus-programmet önskade rådet^ och 
utbildningsministrarna församlade i rådet i november 1991 utveckla 
gemenskapens insatser inom kvalitetsbedömning i högskoleutbildning. 
Utbildningsministrarna ansåg att mångfalden av nationella 
kvalitetsbedömningsmetoder skulle kunna berikas av erfarenheter av europeisk 
kvalitetsbedömning, utan att man för den skull ifrågasatte behörighet och 
ansvar hos medlemsstaterna och högskolornas självständighet. En studie^ om 
de metoder för kvalitetsbedömning som vid aktuell tidpunkt tillämpades i 
medlemsstaterna gav en översikt över de "traditionella metoderna" och de 
"nya metoderna". Då det av denna studie även framgick att det fanns ett 
växande intresse för kvalitet i högskoleutbildningen och gemensamma 
beståndsdelar i de redan befintliga "nya metoderna", inledde kommissionen i 
samverkan med medlemsstaternas behöriga myndigheter två europeiska 
pilotprojekt - ett inom teknisk utbildning och det andra inom 
kommunikation/information, alternativt konst/formgivning - i vilket 42 
högskolor i medlemsstaterna (plus fyra högskolor i Island och Norge) deltog. 
4. Under 1990-talets första hälft, när kommissionen inledde projekten, var det 
få europeiska länder som hade utvecklat en systematisk bedömning av sina 
1 KOM (91)349 final 
2 Quel avenir pour l'enseignement supérieur dans la Communauté européenne? ("Vilken framtid har Europeiska 
gemenskapens högskoleutbildning?") Svar på memorandum, studie nr 2 från arbetsgruppen för mänskliga resurser, 
utbildning och ungdomsfrågor, Luxemburg 1993. 
3 EGT nr 321, 12.12.1991,5.2. 
4 Gestion de la qualité et assurance de la qualité dans l'enseignement supérieur européen. Méthodes et mécanismes. 
("Kvalitetsstyrning och kvalitetssäkring i europeisk högskoleutbildning. Metoder och mekanismer.") Studie nr 1 från 
arbetsgruppen för mänskliga resurser, undervisning, utbildning och ungdomsfrågor. Luxemburg 1993. 
-2-
högskoleutbildningssystem. Syftet med dessa projekt var därför att höja 
medvetenheten om behovet att bedöma högskoleutbildningen i Europa, att 
komplettera befintliga nationella bedömningsförfaranden, att ge 
kvalitetsbedömningen en europeisk dimension, att stödja 
erfarenhetsöverföringen och att bidra till förbättringen av ömsesidigt 
erkännande av examensbevis och studietider genom att främja samarbetet 
mellan högskolor och genom att förstärka det ömsesidiga förtroendet tack 
vare insikt i kurser som lärs ut i olika kulturella sammanhang. 
5. Pilotprojekten för bedömning av kvaliteten i högskoleutbildning genomfördes 
under 1994 och 1995 i samarbete med de behöriga myndigheterna i 
medlemsstaterna. De var koncentrerade på bedömningen av 
undervisningskvaliteten av ett bestämt ämne vid en bestämd högskola, men 
uteslöt inte eventuell växelverkan med forskningsverksamhet och 
högskoleförvaltning. Metoden byggde på de fyra principer som var 
gemensamma för de fyra kvalitetsbedömningssystem i Europa som tillämpades 
vid den tidpunkt då projektet utformades (Danmark, Frankrike, 
Nederländerna och Förenade kungariket). Projektens målsättning, metoder 
och organisation finns beskrivna i "Riktlinjer för deltagande högskolor", som 
har översatts till alla gemenskapens språk och distribuerats till samtliga 
deltagare i pilotprojekten. 
6. Resultaten av den dialog som ägde rum under de Europaomfattande 
pilotprojektens genomförande mellan högskolor, experter, offentliga 
myndigheter och berörda icke-statliga organisationer redovisades i en 
informerande not^ som Edith Cresson lade fram för EG-institutionerna, 
tillsammans med en rapport som utarbetats av den ledningsgrupp som bistod 
kommissionen vid pilotprojektens genomförande. Starten och genomförandet 
av de europeiska pilotprojekten har bemötts av de berörda aktörerna med 
stor tillfredsställelse. Deltagarna har bekräftat sin fasta avsikt att fortsätta med 
samarbetet och utbytet av erfarenheter och att använda de strukturer som 
införts av alla länder inom ramen för pilotprojekten, oavsett om de redan har 
fastställt en politik för kvalitetssäkring eller ej. 
7. Vid sitt sammanträde den 6 maj 1996, under vilket den informerande noten 
om pilotprojektens resultat lades fram, uttryckte rådet (utbildning) sin 
tillfredsställelse över kommissionens framgångar och noterade kommissionens 
avsikt att lägga fram ett förslag till rekommendation med samma inriktning 
som angavs i den informerande noten^. 
II. ALLMÄN BAKGRUND 
8. I det nya kapitlet 3 i avdelning VIII i EG-fördraget fastställs gemenskapens 
viktiga roll i utvecklingen av undervisning av god kvalitet, utan att 
harmonisera medlemsstaternas lagar och andra författningar på området, och 
man bekräftar medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och för 
deras organisation av deras egna utbildningssystem. För att säkerställa 
rörelsefrihet inom en gemensam marknad krävs ett öppet utbildningsområde 
med ömsesidigt erkännande av examensbevis. En kvalitetsutbildning, som ger 
alla chansen att nå upp till europeisk och global standard och att utnyttja 
5 SEQ96) 800. 
6 Protokoll från rådets (utbildning) 1920:e möte (SI (96) 428) 
-3-
rörelsefriheten inom hela gemenskapen, måste bygga på rörlighet och 
samverkan över nationsgränserna. Gemenskapens program för främjande av 
rörligheten inom utbildning har sedan starten 1986 allt mer visat att rörlighet 
och samarbete på europeisk skala har fördjupat kunskaperna om och 
förståelsen av de olika nationella utbildningssystemen, har skapat större 
tydlighet och ömsesidigt förtroende och har därigenom bidragit till att minska 
hindren för ömsesidigt erkännanden av examensbevis och kunskaper. ! 
kommissionens nyligen offentliggjorda grönbok 7 om utbildning, 
vidareutbildning och forskning - hinder för rörlighet över gränserna, erkänns 
att det dock fortfarande kvarstår många hinder mot rörlighet. 
9. Kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring inom högskoleutbildning samt 
gränsöverskridande samarbete i kvalitetsfrågor ligger i linje med denna 
tradition och har fortsatt positiv effekt på växelspelet mellan fri rörlighet, 
kvalitetsundervisning och främjande av tydlighet och förståelse. 
Skapandet av varaktiga mekanismer för kvalitetsbedömning i medlemsstaterna 
och institutionaliseringen av ett europeiskt samarbete kommer att ge ett 
kvalitativt mervärde. Å ena sidan kan högskolorna i medlemsstaterna, med 
stöd av icke-statliga organ eller grupper, jämföra sina starka och svaga sidor 
mot respektive ämnesområdens målsättning, sin högskoleprofil och med 
avseende på europeiska och internationella utbildningskrav och sålunda 
bevara kvaliteten i de olika högskolesystems resultat, varvid den därav 
resulterande flexibiliteten och kompetenshöjningen skulle underlätta den fria 
rörligheten. À andra sidan ger ett institutionaliserat utbyte av erfarenheter 
och ett europeiskt samarbete inom kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring en 
ny dimension till kunskapen om läget inom de olika ämnesområdena, en insikt 
i kurser som lärs ut i europeiska länder samt i mekanismer för kvalitetssäkring 
vid högskolorna. 
Ett institutionaliserat samarbete inom kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring 
skulle med tiden kunna förena ett rationellt utnyttjande av olika kulturella 
förhållningssätt och gemensamma metodologiska komponenter som utvecklats 
på frivillig basis med utgångspunkt i ömsesidigt förtroende och insikt. Detta 
skulle utgöra ett stort bidrag i riktning mot ett övervinnande av hindren mot 
rörligheten. 
10. Användningen av gemensamma metodiska element leder inte fram till någon 
"hierarkisk klassificering" eller till någon gemensam europeisk norm. 
Kvalitetsbedömningsmetoderna är regier som gäller formen, inte innehållet. 
Det betyder att metoderna fastställer tillvägagångssättet vid bedömning av 
kvalitet (vem man skall engagera, vad man skall se på, osv.), men talar inte 
om vad som avgör kvalitetskriterierna. Dessa metoder hjälper aktörerna att 
bedöma sina egna starka och svaga sidor genom att de undersöker resultaten 
inom sitt ämnesområde eller sina högskolor, och ställer sig frågan om 
resultatet utgör en fullgod lösning på konkreta problem i det ekonomiska, 
samhälleliga och kulturella sammanhanget som gäller för deras högskolor. 
Omdömena om kvaliteten på svaret från högskolorna fälls av aktörerna själva 
och av dem som de bett samverka. 
KOM(96)462 slutlig. 
-4 
11. Ekonomiernas internationalisering, vilken bl.a. medför en intensifierad 
internationell konkurrens genom att det skapas en alltmer integrerad 
världsomspännande marknad, har lagt en ny dimension till de ekonomiska, 
sociala och kulturella mål som ingår i Europeiska gemenskapens 
utvecklingsuppgift. Det målet kan nås endast om en hel rad 
strukturförändringar genomförs, som gör det möjligt för gemenskapen att 
höja sin konkurrenskraft. Ett av de viktigaste målen för företagens strategier 
och den offentliga förvaltningens politik är att utnyttja de konkurrensfördelar 
som sammanhänger med den successiva övergången till en kunskapsbaserad 
ekonomi. Därför får utbildningens kvalitet en dominerande betydelse för 
förverkligandet av gemenskapens mål, såsom de fastställs i artikel 3 i EG-
fördraget. I vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning8 
uppmanas medlemsstaterna att ta fasta på de beståndsdelar som de anser 
kunna ge ett positivt bidrag till deras egna insatser, och man föreslår 
gemenskapsåtgärder för att ge ny stimulans åt Europas konkurrenskraft. 
12. I denna anda betonas i den nyligen publicerade vitboken om undervisning och 
inlärning^ att de förändringar som pågår visserligen har förbättrat den 
enskildes tillgång till information och kunskaper, men har samtidigt förändrat 
arbetsorganisationen och kunskapskraven på ett sådant sätt, att det krävs en 
avsevärd omorganisering av utbildningsresurserna för att man skall undvika 
otrygghet och social utslagning i ett kunskapsbaserat samhälle, där den 
enskildes ställning blir alltmer beroende av den kunskap som han eller hon har 
byggt upp. 
13. I detta sammanhang måste de offentliga myndigheternas gamla 
styrmekanismer ändras för ge den nödvändiga flexibiliteten för anpassning. En 
ny tolkning av högskolornas självständighet är under framväxt, vilken syftar till 
att ge dem större marginal för fastställandet av arbetsuppgifter och sätten för 
att utföra dem, däribland medelsfördelning, men ge dem också större ansvar 
för kvaliteten i den utbildning som de erbjuder. 
14. De erfarenheter som vunnits i medlemsstaterna och under samarbetet inom 
de europeiska pilotprojekten har visat att kvalitetsbedömnings- och 
kvalitetssäkringsförfarandena, förutom att erbjuda högskolorna en form av 
redovisning av deras egna resultat, kan stimulera dem att skärpa sin självsyn 
och sin förmåga att omorganisera sina utbildningsprogram, så att de bättre 
uppfyller de krav som deras ekonomiska, sociala och kulturella miljö ställer. 
Denna utveckling kan betraktas som ett första steg mot utarbetandet av 
konsekventa strategier för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring vid 
högskolorna, vilket utgör ett led i en mer omfattande utveckling av deras 
förmåga att förnya sig. 
Några medlemsstater och/eller högskolor söker systematiskt efter metoder för 
att främja denna utveckling som en del av en övergripande strategi för 
omdefiniering av relationerna mellan högskolor, stat och samhälle. 
Högskolornas förmåga att rationellt och snabbt möta de komplexa 
8 Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Utmaningarna och vägarna in i 2000-talet. Vitbok, Bryssel och Luxemburg 
1994. 
9 Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället. Vitbok, Bryssel och Luxemburg 1995. 
förändringar som äger rum i deras omvärld kan förbättras genom att de får 
förutsättningar för intern analys och korrigering. På det sättet skulle 
kvalitetsbedömningsförfaranden och kvalitetssäkringsförfaranden förena de 
europeiska akademiska traditionerna med behoven av ökad konkurrenskraft 
och nödvändigheten av en "holistisk" högskoleutbildning av hög kvalitet, som 
icke blott beaktar de ekonomiska utan även de samhälleliga och kulturella 
kraven. 
15. Europas medborgare är intresserade av en motivering för användningen av 
investerade medel eftersom de deltar både 1 egenskap av skattebetalare och 
främsta bidragsgivare till statens finansiering av högskoleutbildningen, och, 
ibland även som direktbetalare av avgifter för högskolestudier. Ungdomar har 
rätt till information om kursutbudets kvalitet för att kunna välja de 
utbildningslinjer som svarar mot deras preferenser, och på så sätt förvärva de 
nödvändiga kunskaperna. 
III. RÄTTSLIG GRUND FÖR REKOMMENDATIONEN 
16. Bland de medel som Europeiska gemenskapen förfogar över för att uppnå 
sina övergripande mål finns avskaffandet mellan medlemsstaterna av hindren 
för den fria rörligheten för varor, personer, tjänster och kapital (artikel 3.c i 
EG-fördraget) och bidraget till utbildning av god kvalitet samt till kulturens 
utveckling i medlemsstaterna (artikel 3.p i EG-fördraget). 
I artikel 3b i EG-fördraget föreskrivs att på de områden där gemenskapen inte 
är ensam behörig skall den i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen 
vidta en åtgärd endast om och i den mån som målen för den planerade 
åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och 
därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning eller verkningar, 
bättre kan genomföras av gemenskapen. 
Vad gäller utbildning, anges i artiklarna 126 och 127 att gemenskapens 
bidrag består i att främja samarbetet mellan medlemsstaterna och genom att 
vid behov stödja och komplettera deras insatser, med full respekt för 
medlemsstaternas ansvar för undervisningens innehåll och 
utbildningssystemens organisation samt staternas kulturella och språkliga 
mångfald. 
17. Rekommendationen respekterar olikheterna i de europeiska 
utbildningssystemen och utgår från frivillig samverkan och anpassning. 
Gemenskapens insatser på området skulle kunna ha ett mervärde, då ingen 
enskild medlemsstat eller grupp medlemsstater skulle kunna åtnjuta fördelarna 
med samarbete på europeisk nivå utan att förbindelser upprättas med alla de 
andra. Utvecklingstakten på detta område nödvändiggör kontinuerligt utbyte 
av erfarenheter och information om alla utvecklingstendenser i 
medlemsstaterna, för att det skal! bli möjligt att hålla jämna steg med 
utvecklingen. I och med att detta erfarenhetsutbyte skulle bygga på all 
kapacitet för problemlösning i Europa, kan den stärka utvecklingens dynamik 
och höja den europeiska högskoleutbildningens kvalitet avsevärt och på ett 
effektivt sätt. 
IV. I REKOMMENDATIONEN FÖRESLAGNA MÅL OCH MEDEL OCH 
DERAS SYNERGIEFFEKTER 
18. Denna rekommendation anmodar medlemsstaterna att överväga inrättandet 
av mekanismer för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring för deras 
högskoleutbildning, och framhäver användbarheten av sådana mekanismer 
och vissa av deras funktionsprinciper, utan att för detta föreskriva vissa 
metoder, strukturer eller finansieringssätt, för vilket medlemsstaterna är 
ensamma behöriga. 
19. Rekommendationen fäster särskilt avseende vid fördelarna med europeiskt 
samarbete inom kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring, så att alla 
medlemsstaterna får möjlighet att uppfylla de nya kvalitetskraven på 
utbildningssystemen. Kontinuerliga observationer och jämförelser av hur de 
juridiska och administrativa ramverken är kopplade till de uppnådda 
resultaten kommer att göra det lättare att undvika eventuella oönskade 
sidoeffekter av kvalitetsbedömningssystemen i de olika medlemsstaterna och 
bidra till ökad effektivitet. Framtagningen av strategier för kreativa lösningar i 
högskoleutbildning kommer också att underlättas genom samarbetet. 
20. Upprättandet av ett europeiskt nätverk för kvalitetsbedömning i 
högskoleutbildning kommer att främja samarbetet mellan medlemsstaterna 
och högskolorna genom att främja informations- och erfarenhetsutbytet på 
europeisk nivå. 
21. Det finns skäl att förvänta sig att å ena sidan de befintliga gemenskapsprogram 
som avser att främja samarbete inom utbildning, och å andra sidan 
medlemsstaternas bedömningsorgan och det föreslagna nätverket för 
kvalitetsbedömning av högskoleutbildning stimulerar varandra. Bara några av 
de mest uppenbara exemplen kan nämnas: universiteten skulle kunna, för sin 
verksamhet inom ramen för de institutionella avtalen inom 
gemenskapsprogrammen Sokrates/Erasmus (såsom utarbetande av kursplaner 
eller ECTS-verksamhet), få värdefull kompletterande information från 
nationella bedömningsorgan eller bedömningsprojekt som stöds av nätverket 
för kvalitetsbedömning. De "tematiska nätverken", som med ledning av 
tidigare erfarenhet beslutar om införandet av kvalitetsbedömning av 
utbildningen inom sina ämnesområden i hela Europa, skulle kunna finna 
direkt samarbetsstöd hos detta nätverk. Omvänt skulle båda dessa länkar 
kunna vara en resurs för information och uppbyggnad av internationella 
analoga organ för kvalitetsbedömning. På längre sikt är det möjligt att göra en 
sammankoppling med annan verksamhet som öppen undervisning och 
distansundervisning och etablera samarbete mellan universitet och näringsliv, 
för att därigenom förbättra de högskoleutbildades möjligheter att ta sig in på 
arbetsmarknaden. 
22. Europeiska och internationella organisationer och sammanslutningar, som är 
behöriga och verksamma inom högskoleutbildning, medverkade vid 
pilotprojektens utformning. En studie^, som genomförts för kommissionens 
räkning, gav en systematisk översikt av de kvalitetssäkrings- och 
'O "Initiativ till kvalitetssäkring och kvalitetsbedömning inom högskoleutbildning i Europa"- Kommissionsdokument. 
-7-
kvalitetsbedömninginsatser som genomförts av internationella organisationer, 
och av de olika genomförda projekten. Som ett allmänt resultat visade 
studien hur många och utomordentligt intressanta, men också hur isolerade 
de initiativ var som genomfördes av behöriga internationella organisationer 
för att förbättra högskolornas kvalitet. Samarbete mellan dessa organisationer 
och deras deltagande i nätverket för kvalitetsbedömning skulle inte bara bidra 
till att skapa gemensamma intresseområde och ge multiplikatoreffekter, med 
även och främst bevara samarbetets tydlighet på ett område där klarheten 
skulle kunna gå förlorad om alltför många nätverk arbetar vid sidan av 
varandra med olika dimensioner och på olika nivåer. 
-8 
FÖRSLAG 
TILL RÅDETS REKOMMENDATION OM 
EUROPEISKT SAMARBETE 
I FRÅGA OM KVALITETSSÄKRING 
I HÖGSKOLEUTBILDNING 
(framlagt av kommissionen) 
V ÖL 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt 
artiklarna 126 och 127 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag! 1^ 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ^7 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande 1 %, 
I enlighet med det förfarande som anges I artikel 189c i fördraget 14, och 
med beaktande av följande: 
Alla medlemsstater värnar om kvalitet i utbildningen. Gemenskapen är välkommen att ta 
del i det ständigt pågående kvalitetsarbetet genom att uppmuntra samarbetet mellan 
medlemsstaterna och, om det är nödvändigt, stödja och komplettera deras insatser. 
Gemenskapen skall emellertid helt och fullt respektera att medlemsstaterna ansvarar för 
utbildningens innehåll, utbildningsväsendets organisation samt den kulturella och språkliga 
mångfalden. 
I rådets slutsatser av den 25 november 199115 anges att arbetet med att förbättra 
kvaliteten i högskoleutbildningen är en uppgift som engagerar alla medlemsstater och alla 
högskolor i Europeiska gemenskapen. Eftersom många olika metoder används på det 
nationella planet, kan erfarenheterna på nationell nivå kompletteras med europeiska 
erfarenheter från ett antal pilotprojekt som utformats för att etablera ett samarbete på 
området eller förstärka befintligt samarbete. 
Utvecklingen och verksamheten i medlemsstaterna samt samarbetet över gränserna och 
lärares och studenters rörlighet (bland annat inom sådana gemenskapsprogram som 
Sokrates, särskilt Erasmus-delen i detta), har gjort europeiska högskolor medvetna om 
svårigheten att bedöma kvaliteten i utlandsstudier och att jämföra den med kvaliteten i 
studierna inom det egna systemet. 
Ett dominerande inslag i svaren 1 à på kommissionens memorandum om 
högskoleutbildningen var åsikten att den gamla idén om att inrätta en kvalitetshierarki 
mellan högskolor vars examensbevis traditionellt betraktas som inträdesbiljetter till samhället 
blir alltmer förlegad. Betoningen ligger numera i allt högre grad på hur viktigt det är med 
kvalitet på alla plan inom utbildningssystemet och inom varje inrättning. Kvalitet måste 
säkerställas på alla nivåer och inom alla sektorer, varvid skillnaderna begränsas till att gälla 
mål, metoder och efterfrågan. Det råder en positiv inställning till att införa effektiva och 
1 ! EGT nr ... 
12 EGT nr... 
13 EGT nr... 
14 
15 EGT nr C 321, 12 december 1991, s. 2. 
'^ Quel avenir pour l'enseignement supérieur dans la Communauté européenne? ("Vilken framtid har Europeiska 
gemenskapens högskoleutbildning?") Svar på memorandum, studie nr 2 från arbetsgruppen för mänskliga resurser, 
utbildning och ungdomsfrågor, Luxemburg 1993. 
-9-
godtagbara kvalitetsbedömningsmetoder baserade på europeiskt samarbete och 
gränsöverskridande erfarenhetsutbyte, som framhäver den roll bedömningen spelar för 
strategisk styrning, samt bedömningens kulturella dimension. 
Av kommissionens studie 17 över läget i medlemsstaterna när det gäller kvalitetsbedömning 
framgår att de nya kvalitetsbedömningssystemen innehåller vissa gemensamma element. Två 
pilotprojekt som därefter genomfördes var uppbyggda kring en kärna av gemensamma 
element ur de befintliga nationella systemen. Genom pilotprojekten prövades metoden med 
framgång och det visade sig att samtliga aktörer på området mycket gärna vill fortsätta att 
utbyta erfarenheter under det att högskoleutbildningen omorganiseras i allmänhet, och 
under det att kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring utvecklas i synnerhet 18. 
Högskolorna bör inte enbart uppfylla sådana krav på allmän och yrkesinriktad utbildning 
som ett internationellt "kunskapssamhälle" ställer, utan också erbjuda en lösning på 
inhemska sociala problem. De skall därför sträva efter erforderlig kvalitet i sitt tjänsteutbud 
genom att utveckla nya initiativ (var för sig eller gruppvis genom sammanslutningar av 
högskolor) för att garantera utbildningskvaliteten. 
Öppenhet gentemot omvärlden tillsammans med massutbildning leder till ständigt växande 
krav som ställer de offentliga myndigheterna i samtliga medlemsstater inför en ny utmaning. 
Utmaningen är att anpassa högskoleutbildningen och dess roll gentemot stat och samhälle. 
Detta skall ske med respekt för befintliga akademiska normer och värden samt via stärkt 
oberoende och ansvar för de enskilda inrättningarna. 
Av diskussionen om kommissionens meddelande av den 13 februari 199419 framgår att 
medlemsstaterna för närvarande överväger att skapa bättre system för ömsesidigt 
erkännande av yrkesmässiga och akademiska kvalifikationer, eller reformera de befintliga 
systemen. Kvalitetssäkring i högskoleutbildningen kan ge de enskilda inrättningarna 
nödvändig flexibilitet och bidra till att de moderniseras. 
I vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning^ beskrivs bristen på ett öppet 
utbildningsområde i gemenskapen som en svaghet förorsakad av bristande tydlighet i 
kvalifikationssystemet. I vitboken framhålls också att nationellt välstånd i stigande grad vilar 
på förmågan att skapa och utnyttja kunskap, samt att utbildningskvalitet och den förmåga 
organisationer i samhället har att reagera strategiskt på samhällsutvecklingen hör till 
konkurrenskraftens nyckelkomponenter. 
I vitboken Lära och lära ut^l, och genom begreppet "kunskapssamhället" som den bygger 
på, betonas utbildningens roll som "den viktigaste vägen till identitet, tillhörighet, socialt 
avancemang och personlig utveckling" och det faktum att "de enskilda människornas 
ställning i samhällslivet alltmer kommer att vara beroende av deras förmåga att lära och av 
behärskning av grundläggande kunskaper". Utbildning som företeelse har dels en social och 
kulturell sida, dels en ekonomisk sida, och dessa två sidor går inte att skilja åt. Därför är 
17 Gestion de la qualité et assurance de la qualité dans l'enseignement supérieur européen. ("Hantering av kvalitet och 
kvalitetssäkring i högskoleutbildning i Europa.") Metoder och organisation, studie nr 1 från arbetsgruppen för mänskliga 
resurser, utbildning och ungdomsfrågor, Luxemburg 1993. 
18 Informationsrapport om resultaten från det europeiska pilotprojektet för bedömning av kvaliteten på högskoleutbildning 
(SEK(96)800), från kommissionen till rådet den 6 maj 1996. 
19 KOM (94)596 slutlig. 
20 Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. Utmaningarna och vägarna in i 2000-talet. Vitbok, Bryssel, Luxemburg 
1994. s. 80. 
2 ' Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället. Vitbok, Bryssel, Luxemburg 1995. 
- 10-
kvalitetskraven på utbildningen mångfacetterade, och de framstår som ytterligt viktiga för 
de europeiska medborgarna. 
I kommissionens grönbok^ 0m rörlighet över gränserna behandlas svårigheter för 
studenter som önskar bedriva studier utomlands, och det betonas att om utbildningen skall 
ha sådan kvalitet att de enskilda kan uppfylla europeiska och internationella krav och kan 
utnyttja fri rörlighet inom gemenskapen, bör den vila på rörlighet över gränserna. 
I. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA 
A. att med hänsyn till sitt ansvar för organisationen av högskoleutbildningen skapa 
tydliga system för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring som skall vara 
inriktade på att 
- värna om kvaliteten i högskoleutbildningen under de ekonomiska, sociala 
och kulturella förhållanden som är utmärkande för respektive stat, och 
därvid beakta den europeiska dimensionen och de krav som följer av 
internationaliseringen, 
- hjälpa högskolor att använda kvalitetssäkringsmetoder som styrmedel för att 
åstadkomma en smidig organisation med förmåga till ständig förbättring i en 
omvärld under snabb utveckling, 
- utgöra en fast punkt för europeiskt och internationellt samarbete så att 
andras erfarenheter kan komma till nytta i arbetet med de två ovannämnda 
uppgifterna, 
B. att basera systemen för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring på följande 
principer: 
De myndigheter som ansvarar för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring bör 
vara fristående och oberoende. 
Dessa myndigheter bör vara fristående och oberoende när det gäller 
förfaranden och metodik, såväl gentemot den politiska makten som gentemot 
högskolorna. 
Bedömningsförfarandena bör relateras till högskolornas profil med full respekt 
för deras oberoende. 
Varje enskilt förfarande för kvalitetsbedömning eller kvalitetssäkring bör 
omfatta frågor om vad högskolorna härför bild av sig själva, exempelvis hur 
de definierar sin uppgift, både hela högskolans uppgift och varje institutions 
uppgift, varvid syftet skall vara att erbjuda ett rikt urval av 
utbildningsmöjligheter som skall svara mot arbetsmarknadens och samhällets 
olika behov. 
Förfarandena bör omfatta en intern och en extern del. 
Ett förfarande för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring bör omfatta både 
ett internt granskningsmoment och ett externt moment som skall vara byggt 
på yttranden från utomstående experter. 
22 Grönbok: Grundutbildning, vidareutbildning, forskning: hinder för rörlighet över gränserna. KOM(96)462 slutlig. 
- 11 -
Alla berörda parter bör delta. 
Det interna momentet bör vara sådant att alla behöriga aktörer vid 
högskolan bringas att delta i den interna granskningen, särskilt lärarna, den 
del av förvaltningen som ansvarar för studie- och yrkesvägledning samt 
studenterna. 
Det externa momentet bör vara en samarbetsprocess kännetecknad av 
rådfrågning och rådgivning mellan oberoende externa experter och aktörer 
vid högskolan ifråga. 
Före detta studenter, arbetsmarknadens parter, yrkessammanslutningar och 
övriga berörda grupper i samhället bör vara representerade i 
expertgrupperna så att relevanta samhälleliga och yrkesmässiga aspekter 
beaktas under bedömningsförfarandet. 
Man bör främja deltagande av utländska experter från andra medlemsstater i 
kvalitetsbedömningar som genomförs av experter från andra högskolor som 
på så sätt kan bidra till bedömningen genom att redogöra för erfarenheter i 
andra länder och göra jämförelser mellan de iakttagna förfarandena och 
normerna i utlandet samt genom att främja kulturell förståelse. 
Rapporter över kvalitetsbedömningar bör offentliggöras. 
Rapporterna över kvalitetsbedömningarna bör offentliggöras på ett för varje 
enskild medlemsstat lämpligt sätt och de bör utgöra ett tillfredsställande 
referensmaterial för de berörda parterna och en informationskälla för 
medborgare i allmänhet. 
C. att se till att uppföljningsåtgärder vidtas på nationell, regional eller annan nivå 
så att högskolorna kan genomföra planerade åtgärder för att förbättra 
kvaliteten och för att ge nyutbildade bättre tillträde till arbetsmarknaden. 
D. att se till att offentliga myndigheter och ledningen för högskolorna 
högprioriterar löpande erfarenhetsutbyte och samarbete om kvalitetsbedömning 
och kvalitetssäkring med de övriga medlemsstaterna, liksom med internationella 
organisationer och sammanslutningar verksamma inom högskoleutbildning. 
II. I DETTA SYFTE UPPMANAS KOMMISSIONEN 
1. att ge sitt stöd till etableringen av ett "Europeiskt nätverk för kvalitetssäkring" 
som skall bestå dels av sådana myndigheter med ansvar för kvalitetsbedömning 
av högskoleutbildningen som medlemsstaterna har tillsatt, dels av organisationer 
och sammanslutningar inom Europeiska gemenskapen med behövlig erfarenhet 
av kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring av högskoleutbildningen. 
Detta "nätverk" kan särskilt ägna sig åt följande uppgifter: 
a. Informations- och erfarenhetsutbyte via konferenser, seminarier på 
europeisk nivå och genom användning av ny teknik. 
b. Teknisk hjälp till medlemsstaternas behöriga myndigheter med att 
genomföra konkreta projekt inriktade på att åstadkomma eller förbättra 
metoder för kvalitetsbedömning eller kvalitetssäkring. 
12-
c. Stöd till grupper av högskolor i olika länder som önskar samarbeta i en 
kvalitetsbedömnings- eller kvalitetssäkringsprocess, bl.a. via "Tematiska 
nätverk" inom Erasmus-delen av Sokrates-programmet. 
d. Hjälp till högskolor bl.a. genom att informera om metodikutveckling och 
ge exempel på bra metoder, genom att underlätta kontakter med 
internationella experter och genom att bilda en "think-tank" eller skapa 
"verktygslådor" med metodikinnehåll. 
e. Sammankoppling av kvalitetsbedömning med annan verksamhet inom 
särskilt gemenskapsprogrammen Sokrates och Leonardo da Vinci eller 
med erkännande av kvalifikationer på gemenskapsnivå. 
f. Utarbetande av metoder för att ge nyutbildade bättre tillträde till den 
europeiska arbetsmarknaden. 
"Europeiskt nätverk för kvalitetssäkring" skulle kunna erhålla gemenskapsstöd 
från programmen Sokrates och Leonardo da Vinci, enligt fastställda mål och 
förfaranden för dessa program. För sistnämnda program gäller att företagen 
måste engagera sig konkret och delta aktivt i kvalitetsbedömningsarbetet med 
avseende på högskoleutbildning. Detta är dock önskvärt även när det gäller 
Sokrates. 
2. att vartannat år sammanställa rapporter till rådet, Europaparlamentet och 
behöriga institutioner över hur systemen för kvalitetsbedömning och 
kvalitetssäkring utvecklas i de olika medlemsstaterna och över europeiskt 
samarbete på området, 
att lägga fram av slutsatserna I rapporterna påkallade förslag till bättre 
kvalitetssäkring i högskoleutbildningen. 
13 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 159 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 
Katalognummer : CB-CO-97-147-SV-C 
ISBN 92-78-18325-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
- 4Vf -