EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 11.11.2011 KOM(2011) 714 slutlig 2011/0314(CNS) Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royaltyer som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (omarbetning) {SEK(2011) 1332 slutlig}

{SEK(2011) 1333 slutlig}



MOTIVERING 1.BAKGRUND Rådets direktiv 2003/49/EG (nedan kallat direktivet) reglerar det gemensamma systemet för beskattning av räntor och royaltyer som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater. Eftersom direktivet ändrats flera gånger görs genom detta förslag en omarbetning av direktivet i syfte att skapa tydlighet och klarhet. I motiveringen anges skälen till varje föreslagen innehållsmässig ändring och vilka bestämmelser i den tidigare rättsakten som förblir oförändrade. De problem som åtgärdas genom direktivet har uppstått på grund av de särskilda hinder för den inre marknaden som finns på bolagsskatteområdet: gränsöverskridande betalningar av ränta och royalty omfattas av högre beskattning än inhemska transaktioner. När det gäller rent inhemska transaktioner omfattas det bolag som mottar betalningen av bolagsskatt i den medlemsstat där det har sin skatterättsliga hemvist. När det gäller internationella betalningar kan bolaget också omfattas av källskatt i källmedlemsstaten. Direktivets syfte är att likställa gränsöverskridande betalningar av ränta och royaltyer med inhemska betalningar genom att avskaffa dubbelbeskattning och undanröja tunga administrativa formaliteter och likviditetsproblem för de berörda företagen. Kommissionen och internationella intressenter på skatteområdet har alltid varit övertygade om att det finns behov av ett EU-instrument, eftersom varken åtgärder som vidtagits ensidigt av medlemsstaterna eller bilaterala skatteavtal kunnat erbjuda en tillfredsställande lösning som helt och hållet tillgodoser den inre marknadens krav. Bilaterala skatteavtal täcker inte alla bilaterala relationer mellan medlemsstater, de leder inte till att dubbelbeskattningen försvinner helt och hållet och de erbjuder framför allt aldrig en enhetlig lösning när det gäller trepartsrelationer och multilaterala relationer mellan medlemsstater. Kommissionen betonade i sitt meddelande av den 5 november 1997 med titeln ”Ett åtgärdspaket för att angripa skadlig skattekonkurrens i Europeiska unionen” att det föreligger ett behov av samordnade åtgärder på europeisk nivå för att angripa skadlig skattekonkurrens, i syfte att bidra till uppnåendet av vissa mål, t.ex. att minska fortsatta snedvridningar på den inre marknaden, förhindra alltför stora skattebortfall eller ge skattestrukturerna en mer sysselsättningsvänlig inriktning. Vid Ecofinrådets möte den 1 december 1997 hölls en bred debatt baserad på det meddelandet och det beslutades (ett av flera initiativ) att kommissionen skulle ombes lägga fram ett förslag för att harmonisera gränsöverskridande betalningar av räntor och royaltyer. Den 4 mars 1998 antog kommissionen ett förslag till rådets direktiv om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (KOM (1998) 67 slutlig). Den 3 juni 2003 antog Ecofinrådet direktivet. För att direktivet inte skulle få alltför tunga budgetkonsekvenser för de medlemsstater som var nettoimportörer av kapital och teknik och för vilka skatterna på den här typen av betalningar utgjorde en icke oansenlig inkomstkälla, föreföll det vara lämpligt att gå successivt tillväga i fråga om direktivets tillämpningsområde. Direktivet ändrades en första gång 2004 genom direktiven 2004/66/EG och 2004/76/EG i samband med Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning. Genom det första infördes i direktivet de skatter och bolag från dessa nya medlemsstater som direktivet skulle tillämpas på. Det senare ändrade texten i direktivets artikel 6 så att övergångsbestämmelser infördes för Tjeckien, Lettland, Litauen, Polen och Slovakien. Senare kom rådets direktiv 2006/98/EG att omfatta de skatter och företag från Bulgarien och Rumänien för vilka direktivet skulle gälla. Bilagorna IV.6 och VII.7 till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien innehöll tidsbegränsade undantag. Enligt artikel 8 i direktivet är kommissionen skyldig att rapportera till rådet om direktivets tillämpning, särskilt med tanke på en utvidgning av dess tillämpningsområde till andra företag som ännu inte omfattas av direktivet. För att få den information som behövdes för att utarbeta rapporten uppdrog GD Taxud åt IBFD (International Bureau of Fiscal Documentation) att granska tillämpningen av direktivet. Kommissionens rapport om direktivets tillämpning lades fram den 23 april 2009. Den visar att genomförandet i allmänhet har varit tillfredsställande och tar upp möjliga ändringar för att utvidga direktivets omfattning. Denna omarbetning söker lösa några av de problem som uppstår på grund av direktivets begränsade tillämpningsområde. Det finns gränsöverskridande betalningar som direktivet inte täcker och som därför omfattas av källskatt. Därför föreslås en utökning av förteckningen över de företag som omfattas av direktivet tillsammans en minskning av det kapitalinnehav som krävs för att företagen ska räknas som närstående bolag. Vidare införs ett nytt krav för att få omfattas av undantag från skatteplikt: mottagaren måste omfattas av bolagsskatt i etableringsmedlemsstaten på den inkomst som härrör från betalningen av ränta eller royalty. Detta villkor är avsett att garantera att skattelättnaden inte beviljas när den motsvarande inkomsten inte omfattas av skatt, och därigenom täppa till ett kryphål som skulle kunna utnyttjas för skattesmitning. Slutligen föreslås en teknisk ändring för att undvika situationer där betalningar som görs av ett fast driftställe och som härrör från dess verksamhet nekas undantag på grund av att de inte utgör en avdragsgill kostnad. 2.RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER SAMT KONSEKVENSANALYSER Mellan 24 augusti och 31 oktober 2010 hölls ett offentligt samråd om möjliga ändringar av direktivet. Samrådet hölls på webbportalen Din röst i Europa och på GD Taxuds webbplats. Det kom 71 svar från olika intressenter, bland annat multinationella företag (25 svar), storföretag (3 svar), företags- och branschorganisationer (18 svar), skatterådgivare (16 svar), yrkesorganisationer (8 svar) samt en statstjänsteman i en medlemsstat. Den första slutsats som kan dras från de mottagna svaren är att det finns ett intresse för de initiativ som tagits av kommissionen. Av svaren framgår att det finns ett tydligt stöd för att vidta åtgärder och ändra direktivet. Endast 7 % av svaren anser att det inte är nödvändigt att uppdatera förteckningen över rättssubjekt som omfattas av direktivet och 4 % är emot en ändring av den tröskel för kapitalinnehav som måste uppnås för att bolag ska betraktas som närstående. Majoriteten av respondenterna var också för en anpassning av direktivets tillämpningsområde till direktivet om moderbolag och dotterbolag när det gäller de personer som ska omfattas av direktivet (stöddes av 90 % av svaren). En ändring av direktivet så att det blir möjligt att beakta indirekt innehav vid fastställande av om företag är närstående mottogs positivt av 91 % av respondenterna, och en sänkning av tröskeln för när företag räknas som närstående från ett kapitalinnehav på 25 % till 10 % sågs som positivt av 87 % av de som svarade. Kommissionens konsekvensanalys tar upp de problem som härrör från källskatt på gränsöverskridande betalningar av ränta och royalty: ekonomiska snedvridningar i företagens agerande, efterlevnadskostnader på grund av omfattande pappersarbete och förseningar i förverkligandet av skattelättnader samt risk för dubbelbeskattning. Flera alternativ beaktades. Alternativet att inte vidta någon politisk åtgärd förkastades eftersom de problem som identifierats skulle fortsätta att snedvrida processen för gränsöverskridande resurstilldelning. Att låta alla betalningar mellan icke närstående företag omfattas av förmånerna enligt direktivet skulle effektivt minska de beskrivna negativa konsekvenserna, men skulle vara mindre effektivt och oförenligt med andra åtgärder i syfte att förbättra tillämpningen av direktivet: utdelning, ränta och royalty skulle fortsätta att beskattas olika med de åtföljande ekonomiska snedvridningar som detta innebär, medlemsstaternas skatteintäkter skulle minskas kraftigare, och direktivet skulle bli svårare att genomföra eftersom det inte finns några erfarenheter av harmonisering av gränsöverskridande betalningar mellan icke närstående företag. Ett annat alternativ vore att anpassa direktivets krav i fråga om beskattning av utdelning till de krav som gäller enligt direktivet om moderbolag och dotterbolag. Detta är det alternativ som valts för denna omarbetning eftersom det ger ett mer balanserat resultat: det är effektivare när det gäller att minska ekonomiska snedvridningar och det minskar inte medlemsstaternas skatteintäkter lika mycket som det förra alternativet, vilket är en viktig faktor med tanke på de omständigheter som för närvarande påverkar de offentliga finanserna. När det gäller räntebetalningarna torde förlusten inte överstiga 200 till 300 miljoner euro och skulle påverka de 13 EU-medlemsstater som fortfarande tillämpar källskatt på utgående räntebetalningar – Belgien, Bulgarien, Grekland, Irland, Italien, Lettland, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Storbritannien, Tjeckien och Ungern. När det gäller betalningar av royalty torde förlusten inte överstiga 100 till 200 miljoner euro och den skulle påverka de sju länder som har de största negativa royaltybalanserna som andel av BNP – Bulgarien, Grekland, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien och Tjeckien. Som nämnts är detta det alternativ som föredras av de intressenter som svarat på det offentliga samrådet. Den åtgärd som innebär att betalningar inte får omfattas av direktivets förmåner när inkomsten inte beskattas i det mottagande bolagets medlemsstat och den tekniska ändring som gjorts i syfte att undvika situationer där betalningar som görs av ett fast driftställe och som härrör från dess verksamhet nekas undantag från skatteplikt på grund av att de inte utgör en avdragsgill kostnad, är båda rent tekniska åtgärder vars effekter inte kan mätas. 3.RÄTTSLIGA ASPEKTER Subsidiaritetsprincipen Subsidiaritetsprincipen är tillämplig i den mån som förslaget inte avser ett område där Europeiska unionen är ensam behörig. Medlemsstaterna kan inte i tillräcklig utsträckning själva uppnå de mål som förslaget avser. Källskattesatserna fastställer varje medlemsstat i sin nationella lagstiftning, i enlighet med sin skattepolitik. Genom bilaterala avtal om dubbelbeskattning kan dessa avgifter minskas eller behöver inte tas ut. Varje enskilt avtal har dock sin egen skattesats, som fastställs genom en kompromiss mellan de två stater som ingått avtalet. Följden blir att källskatterna varierar med varje bilateral överenskommelse mellan medlemsstater, och det kommer inte att ske någon spontan samordning mellan medlemsstaterna. Den andra aspekten som bör undersökas är om och hur målen bättre kan uppnås genom åtgärder från EU:s sida. Orsaken till att det krävs åtgärder på EU-nivå är problemets gränsöverskridande karaktär. Insatser på EU-nivå kommer helt klart att garantera harmoniserade och samordnade skattestrategier på detta specifika skatteområde. Alla medlemsstater kommer att vara bundna av undantaget från källskatt i samma utsträckning. Proportionalitetsprincipen

De ändringar som föreslås i denna omarbetning bör vara proportionella. Mot bakgrund av de problem som konstaterats bör de erbjuda lösningar som sannolikt leder till att de fastställda målen uppnås. Huvudorsaken till ekonomiska snedvridningar, höga efterlevnadskostnader och risken för alltför hög beskattning eller dubbelbeskattning är att skatt får tas ut vid källan. Ett annat problem är att skillnader i beskattningen av olika typer av gränsöverskridande kapitalflöden leder till snedvridning av företagens agerande. Ändringarna som föreslås i denna omarbetning har till syfte att utvidga direktivets tillämpningsområde och att låta undantaget från skatteplikt omfatta ett större antal fall. Denna lösning kommer att bidra till att skapa skattemässig neutralitet, minska efterlevnadskostnaderna och undanröja risken för dubbelbeskattning i ett större antal fall, så att ekonomiska aktörer kan fördela resurserna på ett effektivare sätt. Initiativet går inte längre än vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål och det ger medlemsstaterna utrymme för nationella beslut, eftersom det endast kommer att påverka de gränsöverskridande betalningarna inom EU. Förslaget är därför förenligt med proportionalitetsprincipen. Förenklingar Som nämns ovan fastställs de bestämmelser som reglerar systemet för beskattning av gränsöverskridande betalningar av räntor och royaltyer i de fyra direktiven och i de två bilagorna till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien. Det finns ingen konsoliderad text. Detta leder till juridisk komplexitet som skapar problem för dem som behöver veta vilken lagstiftning som gäller. Om all befintlig lagstiftning samlas och harmoniseras i en enda rättsakt blir den också enklare och tydligare och det blir lättare för företag och branschmänniskor som arbetar med dessa frågor att tillämpa den. Konsekvensanlysen visar att de förfaranden för beskattning vid källan och för återbetalning som krävs för att genomföra de skattelättnader som föreskrivs i inhemsk lagstiftning eller i avtalen om dubbelbeskattning resulterar i höga efterlevnadskostnader. Det krävs pappersarbete för att intyga rätten att tillämpa undantaget från att omfattas av dubbelbeskattning eller för att avräkna den skatt som erlagts utomlands och i motsvarande grad minska den bolagsskatt som tas ut i etableringsstaten. Vidare krävs det att företagen innehåller skatter som sedan betalas tillbaka om skatteförvaltningen anser att de uppfyller kraven för undantag eller minskning enligt fördragets bestämmelser. När källskattesatserna uppvägs av skattetillgodohavanden i hemlandet tas källskatt ut på betalningen, medan skattenedsättningen i etableringsstaten först blir möjlig i ett senare skede när skattedeklarationen lämnas in. Resultat blir att det uppstår likviditetskostnader för företagen. Enligt konsekvensanalysen skulle de olika initiativ i omarbetningsförslaget som går ut på att avskaffa källskatt i ett utökat antal fall innebära besparingar i efterlevnadskostnader på mellan 38,4 och 58,8 miljoner euro. Kommentarer till de enskilda artiklarna Undantag från skatteplikt Artikel 1.1 ändras. Syftet är att undanta betalningar av ränta och royalty från all beskattning vid källan. I de uttalanden till rådets protokoll som antogs samtidigt med direktivet sägs följande: ”Rådet och kommissionen är överens om att förmånerna enligt direktivet om räntor och royaltyer inte bör tillfalla företag som är undantagna inkomstskatt enligt detta direktiv. Rådet uppmanar kommissionen att föreslå nödvändiga ändringar av direktivet inom rimlig tid.” I skälen i direktivet anges att ”det är nödvändigt att se till att räntor och royaltyer beskattas en gång i en medlemsstat”. Kommissionen delar rådets åsikt att direktivet inte bör innehålla några kryphål som gör att beskattningen av betalningar av räntor och royaltyer kan kringgås. Därför antog den ett förslag 2003 som nästan ledde till en överenskommelse i Ecofinrådet. Kommissionen drog tillbaka det förslaget eftersom den skulle lägga fram sin omarbetning av direktivet, i enlighet med planeringen i bilaga II till kommissionens arbetsprogram för 2010. Därmed ändras artikel 1.1 genom omarbetningen i syfte att tydliggöra att medlemsstaterna endast måste bevilja de förmåner som föreskrivs i direktivet när den aktuella betalningen av ränta eller royalty inte är befriad från bolagsskatt hos den som har rätt till räntan eller royaltyn i den medlemsstat där vederbörande är etablerad. Härigenom åtgärdas i synnerhet den situation där ett företag eller ett fast driftställe betalar inkomstskatt men omfattas av särskilda skatteregler enligt vilka ränta eller royalty från utlandet är skattefri. I sådana fall kommer den medlemsstat där räntan eller royaltyn betalas ut inte att vara tvingad att undanta räntan eller royaltyn från källskatt i enlighet med direktivet. Definition av källstat Enligt artikel 1.2, som förblir oförändrad, är källstaten den medlemsstat där betalningarna görs. För tillämpningen av denna definition förtydligas i artikel 1.3 att ett fast driftställe endast ska behandlas som betalare av räntor eller royaltyer när betalningen innebär en avdragsgill kostnad. I kommissionens rapport om direktivet sägs det att det av sammanhanget framgår att kravet på ”avdragsgill kostnad” syftar till att förmånerna med direktivet bara ska gälla de betalningar som är utgifter som kan hänföras till det fasta driftstället. Med tanke på ordalydelsen gäller bestämmelsen också fall där avdrag nekas av andra orsaker. Genom omarbetningen ändras detta stycke för att göra klart att direktivet är tillämpligt när betalningen är knuten till det fasta driftställets verksamhet. Definition av begreppet faktisk betalningsmottagare I artikel 1.4 och 1.5 anges vem som ska behandlas som den som har rätt till räntan eller royaltyn; dessa punkter ändras inte. Betalningar som görs eller som mottas av fasta driftställen Artikel 1.6 reglerar de fall där betalningar görs eller tas emot av fasta driftställen och ändras inte. Krav för behandling som närstående bolag Artikel 1.7 och 1.10 behandlar de villkor som bolag ska uppfylla för att betraktas som närstående när de är involverade i den transaktion som ger upphov till betalningen; dessa punkter ändras inte. Territoriellt tillämpningsområde Artikel 1.8, där det föreskrivs att direktivet endast är tillämpligt på betalningar inom EU, förblir oförändrad. Beskattning i det mottagande bolagets medlemsstat

Artikel 1.9 som avser beskattningsrättigheter i mottagarens medlemsstat ändras inte. Intyg Artikel 1.11, 1.12, 1.13 och 1.14 om förfarandet för intygande av rätt till undantag ändras inte. Förfarande för återbetalning I artikel 1.15 och 1.16 fastställs förfarandet för återbetalning av innehållen källskatt när bolaget har rätt till undantag; dessa punkter ändras inte. Definition av ränta och royalty Definitionerna av ränta och royalty i artikel 2 förblir oförändrade. Denna artikel slås samman med artikel 3, som också innehåller definitioner som är relevanta för tillämpningen av direktivet. Definition av bolag I enlighet med artikel 3 a, nu artikel 2 c, omfattar direktivet bolag i en medlemsstat som föreligger i en av de former som anges i bilaga I, som har sin hemvist i en medlemsstat och som är skyldiga att erlägga någon av de inkomstskatter som förtecknas i direktivet. Förteckningen över rättssubjekt som omfattas har upprättats med hänvisning till de nationella lagar som är tillämpliga på affärsdrivande bolag och ingår i bilaga I. Omarbetningen ändrar även direktivets tillämpningsområde vad gäller vilka personer som omfattas och målet är att utvidga det till ett så stort antal rättssubjekt som möjligt. Härvidlag har två kriterier tillämpats. För det första är förteckningen över de rättssubjekt som omfattas av direktivet för närvarande snävare än förteckningen i bilagan till direktivet om moderbolag och dotterbolag. Det senare direktivet är tillämpligt på vinstutdelningar och har samma syfte som det här direktivet, dvs. att avskaffa källskatter och undanröja risken för dubbelbeskattning i samband med gränsöverskridande kapitalflöden: det här direktivet omfattar betalningar av ränta och royalty, och direktivet om moderbolag och dotterbolag rör betalning av utdelning. Ändringen av direktivet innebär en utvidgning av dess förteckning, i syfte att anpassa den till förteckningen i direktivet om moderbolag och dotterbolag. Denna lösning kommer att bidra till att göra skattereglerna mer neutrala. Ett av resultaten av denna ändring är att Europabolag (SE-bolag) och europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) kommer att ingå i förteckningen över företag som omfattas av direktivet. På så sätt stöder man det som är målet med dessa två europeiska rättsliga former, dvs. att man ska kunna bilda och driva bolag med en europeisk dimension, utan att olikheterna i och den begränsade territoriella tillämpningen av de nationella företags- och skattelagstiftningarna hindrar eller försvårar detta. Europabolagsformen kommer därigenom att ge företag med verksamhet i flera medlemsstater möjligheten att etableras som ett enda företag enligt EU-lagstiftning, vilket gör att företaget kan bedriva verksamhet i hela EU enligt en enda uppsättning bolagsregler och med ett enhetligt lednings- och rapporteringssystem. Även om det i stadgan för Europabolag inte finns några bestämmelser som direkt behandlar beskattning, anges det i rättsakten att Europabolag ska omfattas av ”de lagbestämmelser i medlemsstaterna som skulle gälla för ett publikt aktiebolag bildat i överensstämmelse med lagstiftningen i den medlemsstat där SE-bolaget har sitt säte”. Sådana publika aktiebolag, vilka förtecknas i en bilaga till stadgan för Europabolag, finns också med i förteckningen över bolag i bilagan till direktivet. I praktiken åtnjuter således Europabolag redan förmånerna enligt direktivet om ränta och royalty, eftersom den medlemsstat där bolaget har sitt säte måste bevilja samma förmåner som den beviljar nationella typer av publika aktiebolag. Kommissionen föreslår dock, både för tydlighetens skull och för att understryka den vikt som kommissionen fäster vid denna bolagsform, att Europabolag uttryckligen nämns i förteckningen över bolag i bilagan till direktivet. Stadgan för SCE-föreningar innehåller inte heller några särskilda bestämmelser om beskattning, så det är medlemsstaternas och EU:s skatteregler som gäller. Kommissionen anser att det är väsentligt att stödja denna nya företagstyp och att tillhandahålla en ram som gör det möjligt för företagen utnyttja denna rättsliga form på bästa sätt. Europeiska kooperativa föreningar kommer att få samma behandling som kooperativ i den medlemsstat där de har sitt säte och kommer därför indirekt att omfattas av de förmåner i direktivet som avser de nationella typer av kooperativ som redan omfattas av det. Även om vissa av dem redan ingår i förteckningen i bilagan till direktivet, föreslås det att fler sådana kooperativ omfattas av den nya bilagan. Under dessa omständigheter föreslår kommissionen att även europeiska kooperativa föreningar tas med i förteckningen över bolag. Även om denna åtgärd precis som i fallet med Europabolag mera kan ses som en signal leder upptagandet i förteckningen till att osäkerhet och tveksamhet kan undvikas, och den vikt som kommissionen fäster vid europeiska kooperativa föreningar betonas. För det andra är några av de nationella posterna i förteckningen i bilagan till direktivet bredare än de som ingår i direktivet om moderbolag och dotterbolag. Detta gäller poster som förts in av Tjeckien, Cypern, Slovenien och Slovakien. I dessa fall ändras inte förteckningen eftersom dessa rättsliga former som redan åtnjuter förmånerna enligt direktivet inte bör ställas utanför det harmoniserade skattesystemet. Detta skulle innebära brott mot deras berättigade förväntningar och de skulle ställas inför de skattehinder på den inre marknaden som EUF-fördraget och detta direktiv söker undanröja. Vissa andra poster ändras inte då de är identiska med dem som ingår i direktivet om moderbolag och dotterbolag. Detta gäller för lettiska, litauiska, maltesiska, polska, portugisiska, rumänska, finska och brittiska rättssubjekt. Förteckningen måste å andra sidan uppdateras, och två rättssubjekt bör utgå eftersom de inte längre existerar. Det rör som om det tyska ”bergrechtliche Gewerkschaft” och det ungerska ”közhasznú társaság”. Genom denna omarbetning ersätts även förteckningen över de skatter som företagen måste omfattas av. Den ingår för närvarande i artikel 3 a iii, men kommer att föras in i bilaga I del B. Definition av närstående bolag Enligt artikel 3 b anses bolag för närvarande vara närstående om ett av bolagen direkt innehar minst 25 % av kapitalet i det andra bolaget, eller ett tredje bolag direkt innehar minst 25 % av kapitalet både i det betalande och det mottagande bolaget. Medlemsstaterna kan om de så önskar föreskriva ett kapitalinnehav under 25 % för fastställande av huruvida ett företag utövar tillräcklig kontroll över ett annat. De kan vidare ersätta kriteriet om lägsta kapitalinnehav med ett kriterium om lägsta röstandel. Denna tröskel för kapitalinnehav är högre än tröskeln enligt direktivet om moderbolag och dotterbolag, där det endast krävs ett direkt eller indirekt kapitalinnehav på 10 %. Denna bestämmelse ändras genom omarbetningen och anpassas till de krav med avseende på begreppet närstående bolag som fastställs i direktivet om moderbolag och dotterbolag. Tröskeln, dvs. ett direkt kapitalinnehav på 25 %, sänks till ett direkt eller indirekt kapitalinnehav på 10 %. Denna nya tröskel bör ge möjlighet att undvika en del av de ekonomiska snedvridningar som uppstår på grund av att de två direktiven har olika tillämpningsområden. Denna bestämmelse numreras om till artikel 2 d.

Definition av fast driftställe Artikel 2 c som innehåller definitionen av fast driftställe numreras om till artikel 2 e, men innehållet förblir oförändrat. Betalningar som inte anses som räntor eller royaltyer Artikel 4, som numreras om till artikel 3, innebär att betalningar som härrör från transaktioner av hybrid art inte omfattas av definitionen av ränta och royalty; artikeln ändras inte. Bedrägeri och missbruk Artikel 5, som numreras om till artikel 4 och som innehåller bestämmelser för att motverka missbruk, ändras inte genom denna omarbetning. Övergångsbestämmelser Artikel 6 som omnumrerats till artikel 5 ändras inte i väsentliga delar, men dess lydelse ändras med hänsyn till övergångsbestämmelserna för Bulgarien i den motsvarande anslutningsakten och för att ta bort hänvisningen till Slovakien, eftersom landet inte längre åtnjuter övergångsundantag sedan den 1 maj 2006. Översyn Enligt artikel 8 ska kommissionen rapportera till rådet om tillämpningen av direktivet, och en sådan rapport lades fram i april 2009. Denna bestämmelse numreras om till artikel 7 och uppdateras, och innehåller nu en ny tidsfrist för rapportering om direktivets effekter och kontroll av att målen har uppfyllts. Kommissionen ska lämna en rapport till Ecofinrådet och till Europaparlamentet om omarbetningens effekter fyra år efter direktivets införlivande. Avgränsningsklausul Artikel 8 är en standardbestämmelse om skatteharmonisering. Direktivet fastställer minimikrav när det gäller beskattning av gränsöverskridande betalningar av ränta och royalty, men utesluter inte mer fördelaktiga system inom ramen för nationella lagar eller dubbelbeskattningsavtal. Införlivande, upphävande, ikraftträdande och adressater Artiklarna 6, 9, 10 och 11 är standardbestämmelser som används särskilt i samband med omarbetning. Artikel 12 är en standardbestämmelse som anger att direktivet riktar sig till medlemsstaterna. 4.BUDGETKONSEKVENSER Denna omarbetning får inga budgetkonsekvenser för EU. ê 2003/49/EG (anpassad) 2011/0314 (CNS)

Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royaltyer som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (omarbetning) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om upprättandet av  Europeiska unionens  gemenskapen  funktionssätt , särskilt artikel 94  115  i detta, med beaktande av kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, och i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och av följande skäl:  ny (1)Rådets direktiv 2003/49/EG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royaltyer som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater har ändrats flera gånger. Med anledning av nya ändringar bör det av tydlighetsskäl omarbetas. ê 2003/49/EG skäl 1 (2)På en inre marknad med samma särdrag som en nationell marknad bör transaktioner mellan bolag i olika medlemsstater inte vara underkastade mindre förmånliga skattevillkor än dem som gäller för samma transaktioner mellan bolag i samma medlemsstat.  2003/49/EG skäl 2

(3)Detta krav är för närvarande inte uppfyllt när det gäller räntor och royaltyer. Nationella skattelagar, i tillämpliga fall i kombination med bilaterala eller multilaterala avtal, innebär inte alltid upphävande av dubbelbeskattning, och tillämpningen av dem medför ofta betungande administrativa formaliteter och likviditetsproblem för de berörda bolagen.  2003/49/EG skäl 4 (4)Att avskaffa beskattningen av betalningar av räntor och royaltyer i den medlemsstat där de uppstår, oberoende av om beskattningen sker vid källan eller genom taxering, är det lämpligaste sättet att eliminera de nyss nämnda formaliteterna och problemen och att säkerställa lika behandling i beskattningshänseende mellan nationella och gränsöverskridande transaktioner. Det är särskilt nödvändigt att avskaffa dessa skatter på sådana betalningar mellan närstående bolag i olika medlemsstater samt mellan sådana bolags fasta driftställen.  2003/49/EG skäl 3  ny (5)Det är nödvändigt att se till att räntor och royaltyer beskattas en gång i en medlemsstat  och att de förmåner som direktivet innebär endast är tillämpliga när inkomst som härrör från räntan eller royaltyn beskattas i den medlemsstat där det mottagande bolaget har sin hemvist eller i den medlemsstat där det mottagande fasta driftstället är beläget. ò ny (6)Detta direktiv bör endast vara tillämpligt på företag som föreligger i en av de former som anges i förteckningen i bilaga I del A och målet bör vara att förteckningen utvidgas till att omfatta så många bolagsskattepliktiga företag som möjligt. (7)För att utvidga förteckningen över rättssubjekt som omfattas av detta direktiv kan två kriterier tillämpas: För det första kan det konstateras att många av posterna i förteckningen är snävare än de som ingår i rådets direktiv 90/435/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater. Det är viktigt att anpassa de två förteckningarna till varandra och att utvidga den som ingår i bilaga I till detta direktiv. (8)För det andra är några av posterna i förteckningen i bilaga I till detta direktiv identiska med eller bredare än de som ingår i direktiv 90/435/EEG och bör inte ändras, eftersom dessa rättssubjekt bör kunna fortsätta att åtnjuta de förmåner som följer av detta direktiv. (9)Enligt definitionen av närstående bolag i detta direktiv krävs det att det andra bolaget innehar minst 25 % kapitalet i det första, medan direktiv 90/435/EEG medger undantag vad avser vinstutdelning för bolag med direkt eller indirekt innehav av andelar motsvarande 10 %. Det harmoniserade systemet för beskattning av räntor och royaltyer bör samordnas med systemet enligt direktiv 90/435/EG och kapitalinnehavskravet enligt det här direktivet bör således minskas till en direkt eller indirekt andel på 10 %. (10)För undantag från skatteplikt enligt detta direktiv för betalningar som görs av fasta driftställen krävs att betalningarna innebär en avdragsgill utgift för det fasta driftstället i den medlemsstat där det är beläget, vilket kan resultera i att förmånerna enligt det här direktivet inte kan åtnjutas om avdrag skulle nekas, även i det fall betalningarna är knutna till det fasta driftställets verksamhet. Det är viktigt att klargöra att undantaget gäller i de fall betalningen utgör en utgift som har uppstått i förbindelse med det fasta driftställets verksamhet. 2003/49/EG skäl 5 (11)Bestämmelserna bör endast tillämpas på de eventuella belopp, i form av betalningar av räntor eller royaltyer, som skulle ha avtalats mellan betalaren och den som har rätt till betalningen, om särskilda förbindelser mellan dem inte förelåg. 2003/49/EG skäl 6

(12)Det är dessutom nödvändigt att inte hindra medlemsstaterna från att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa bedrägeri och missbruk. 2003/49/EG skäl 7 (anpassad) (13)Av budgetskäl bör  Bulgarien , Grekland och Portugal tillåtas att utnyttja en övergångsperiod för att gradvis kunna sänka skatterna på betalningar av räntor och royaltyer, oberoende av om de tas ut vid källan eller genom taxering, till dess att de kan tillämpa bestämmelserna i artikel 1. 2003/49/EG skäl 8 (14)Av budgetskäl bör Spanien, som har satt i gång en plan för att öka Spaniens tekniska potential, tillåtas att under en övergångsperiod inte tillämpa bestämmelserna om betalningar av royaltyer i artikel 1. 2004/76/EG skäl 2 och 3 (anpassad) (15)Tillämpningen av Ö detta Õ direktiv 2003/49/EG kan leda till budgetproblem för Lettland, Litauen, Polen, Slovakien och Tjeckien med tanke på de källskattesatser som tillämpas enligt nationell lagstiftning och på grundval av skatteavtal beträffande inkomst och kapital och intäkter inom ramen för dessa. (16)Dessa anslutande Ö medlems Õstater bör därför tillåtas att tillfälligt, intill den tillämpningsdag som avses i artikel 17.2 och 17.3 i rådets direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, inte tillämpa vissa bestämmelser i Ö artikel 1 i detta direktiv Õ 2003/49/EG, vad beträffar Lettland och Litauen, gällande räntor och royaltyer, och vad beträffar Polen, Slovakien och Tjeckien, endast gällande royaltyer.  2003/49/EG skäl 9 (anpassad)  ny (17)Det är nödvändigt att kommissionen lämnar en rapport till rådet  och Europarlamentet om effekterna  tillämpningen av detta direktiv tre år efter det att det skall ha införlivats  i syfte att kontrollera om direktivets mål har uppfyllts , särskilt med tanke på en utvidgning av dess tillämpningsområde till andra bolag eller företag, och en översyn av räckvidden för definitionen på räntor och royalties i enlighet med den nödvändiga tillnärmningen av bestämmelserna om räntor och royalties i nationell lagstiftning och i bilaterala eller multilaterala dubbelbeskattningsavtal.  2003/49/EG skäl 10 (anpassad) (18)Eftersom målet för den föreslagna åtgärden, nämligen inrättande av ett gemensamt system för beskattning av räntor och royaltyer som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskaps  unions  nivå, kan gemenskapen  unionen  vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget  om Europeiska unionen  . I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.  ny

(19)Skyldigheten att införliva detta direktiv med den nationella lagstiftningen bör begränsas till de bestämmelser som medför en innehållsmässig ändring jämfört med de tidigare direktiven. Skyldigheten att införliva de bestämmelser som förblir oförändrade följer av de tidigare direktiven. (20)Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilaga II del B.  2003/49/EG (anpassad)  ny HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Räckvidd Tillämpningsområde och förfarande 1. De betalningar av räntor eller royaltyer som uppkommer i en medlemsstat skall undantas från varje form av skatt som påförs sådana betalningar i denna  medlems  stat, oavsett om den tas ut vid källan eller genom taxering, under förutsättning att den som har rätt till räntan eller royaltyn är ett bolag i en annan medlemsstat, eller ett fast driftställe som är beläget i en annan medlemsstat och tillhör ett bolag i en medlemsstat  som faktiskt beskattas för inkomst som härrör från de nämnda betalningarna i den andra medlemsstaten . 2. En betalning som gjorts av ett bolag i en medlemsstat eller av ett fast driftställe som är beläget i en annan medlemsstat skall anses ha uppkommit i den medlemsstaten, nedan kallad ”källstaten”.  2003/49/EG (anpassad)  ny 3. Ett fast driftställe skall behandlas som betalare av räntor eller royaltyer endast i den mån dessa betalningar innebär en avdragsgill kostnad som  uppstått  för det fasta driftstället  till följd av dess verksamhet  i den medlemsstat där det är beläget.  2003/49/EG 4. Ett bolag i en medlemsstat skall behandlas som den som har rätt till räntor eller royaltyer endast om det tar emot betalningarna för egen del och inte som mellanhand, till exempel som representant, förvaltare eller bemyndigad undertecknare för någon annan person. 2003/49/EG (anpassad) 5. Ett fast driftställe skall behandlas som den som har rätt till räntor eller royaltyer

a) om de fordringar, rättigheter eller det utnyttjande av de upplysningar som givit upphov till betalning av räntor eller royaltyer äger verkligt samband med det fasta driftstället, och b) om betalningarna av räntor eller royaltyer utgör intäkter för vilka det fasta driftstället, i den medlemsstat där det är beläget, beskattas med någon av de skatter som nämns i artikel 3 a iii Ö bilaga I del B Õ eller, när det gäller Belgien, ”impôt des non-résidents/belasting der niet-verblijfhouders” eller, när det gäller Spanien, ”impuesto sobre la renta de no residentes”, eller en identisk eller i huvudsak likartad skatt, vilken påförs efter detta direktivs ikraftträdande vid sidan av eller i stället för de för närvarande utgående skatterna.  2003/49/EG 6. Om ett fast driftställe som tillhör ett bolag i en medlemsstat behandlas som betalare av eller den som har rätt till räntorna eller royaltyn, skall ingen annan del av bolaget behandlas som betalare av eller den som har rätt till dessa räntor eller royaltyer enligt denna artikel. 7. Denna artikel skall endast gälla om det bolag som är betalare, eller det bolag vars fasta driftställe behandlas som betalare, av räntor och royaltyer är ett närstående bolag till det bolag som har rätt till, eller vars fasta driftställe behandlas som den som har rätt till, dessa räntor eller royaltyer. 8. Denna artikel skall inte gälla om räntor och royaltyer betalas av eller till ett fast driftställe som är beläget i tredje stat och tillhör ett bolag i en medlemsstat och bolagets affärsverksamhet helt eller delvis bedrivs genom det fasta driftstället. 9. Ingenting i denna artikel skall hindra en medlemsstat från att beakta de räntor eller royaltyer som mottas av dess bolag, de fasta driftställen som tillhör dess bolag eller de fasta driftställen som är belägna i den staten när staten tillämpar sin skattelagstiftning.  2003/49/EG (anpassad) 10. En medlemsstat skall ha valfriheten att inte tillämpa detta direktiv på ett bolag i en annan medlemsstat eller på ett fast driftställe tillhörande ett bolag i en annan medlemsstat i de fall där villkoren i artikel 3 b Ö 2 d Õ inte varit oavbrutet uppfyllda under minst två år. 11. Källstaten får begära att det påvisas genom ett intyg att villkoren i denna artikel och i artikel 3 Ö 2 Õ var uppfyllda vid tidpunkten för betalningen av räntor eller royaltyer. Om det inte har intygats att villkoren i denna artikel var uppfyllda vid tidpunkten för betalningen, har medlemsstaten rätt att kräva källskatteavdrag. 12. Källstaten får ställa som villkor för undantag enligt detta direktiv att den har fattat ett beslut om att bevilja undantag till följd av ett intyg om att kraven i denna artikel och i artikel 3 Ö 2 Õ har fullgjorts. Ett beslut om undantag skall fattas inom tre månader efter det att intyget och sådana upplysningar till stöd för detta som källstaten rimligen kan begära har lämnats in och skall gälla under minst ett år efter dagen för beslutet. 13. När det gäller punkterna 11 och 12, skall det intyg som skall utfärdas gälla för vart och ett av betalningskontrakten under minst ett år och högst tre år från dagen för utfärdandet och det skall innehålla följande upplysningar: a) Bevis för det mottagande bolagets skatterättsliga hemvist och, om så är nödvändigt, för förekomsten av ett fast driftställe, intygad av skattemyndigheten i den medlemsstat i vilken det mottagande bolaget har sin skatterättsliga hemvist eller i vilken det fasta driftstället är beläget. b) Att det mottagande bolaget har rätt till betalningen enligt punkt 4 eller att villkoren enligt punkt 5 är uppfyllda, om ett fast driftställe är betalningsmottagare. c) Att villkoren enligt artikel 3 a iii Ö 2 c iii Õ är uppfyllda för det mottagande bolaget. d) Minsta ägarandel eller kriteriet om minsta röstandel enligt artikel 3 b Ö 2 d Õ. e) Den tid under vilken ägandet enligt d har förelegat. Medlemsstaterna får dessutom begära in den rättsliga grunden för betalningar enligt kontraktet (t.ex. låneavtal eller licensavtal).

 2003/49/EG 14. Om villkoren för undantag inte längre är uppfyllda, skall det mottagande bolaget eller fasta driftstället omedelbart underrätta det betalande bolaget eller fasta driftstället och, om källstaten begär det, den behöriga myndigheten i den staten. 15. Om det betalande bolaget eller fasta driftstället har hållit inne källskatt som skall undantas enligt denna artikel, får krav ställas om återbetalning av denna källskatt. Medlemsstaten får begära in den information som anges i punkt 13. En ansökan om återbetalning måste lämnas in inom den fastställda perioden. Perioden får inte understiga två år räknat från och med det datum då räntor eller royaltyer betalas. 16. Källstaten skall återbetala den överskjutande innehållna källskatten inom ett år efter det att en ansökan och sådana upplysningar till stöd för denna som den rimligen kan begära vederbörligen mottagits. Om den innehållna källskatten inte har återbetalats inom denna period, har det mottagande bolaget eller fasta driftstället vid det berörda årets utgång rätt till ränta på den skatt som skall återbetalas motsvarande den nationella räntesats som är tillämplig i jämförbara fall enligt källstatens nationella lagstiftning. 2003/49/EG (anpassad) Artikel 2 Definition  er  I detta direktiv avses med  gäller följande definitioner : a) ränta: inkomst av varje slags fordran, antingen den säkerställts genom inteckning i fast egendom eller inte, och antingen den medför rätt till andel i gäldenärens vinst eller inte; uttrycket åsyftar särskilt inkomst av värdepapper och obligationer eller debentures, däri inbegripet agiobelopp och vinster som hänför sig till sådana värdepapper, obligationer eller debentures; straffavgift på grund av sen betalning anses inte som ränta. b) royalty: varje slags betalning som tas emot som ersättning för nyttjandet av eller för rätten att nyttja upphovsrätt till litterärt, konstnärligt eller vetenskapligt verk, häri inbegripet biograffilm och programvara, patent, varumärke, mönster eller modell, ritning, hemligt recept eller hemlig tillverkningsmetod, eller för upplysning om erfarenhetsrön av industriell, kommersiell eller vetenskaplig natur; betalningar för nyttjandet av eller för rätten att nyttja industriell, kommersiell eller vetenskaplig utrustning skall anses vara royalty.  2003/49/EG (anpassad) c) bolag i en medlemsstat: i) varje bolag som föreligger i en av de former som anges i förteckningen i bilagan I del A, och ii) som enligt skattelagstiftningen i en medlemsstat anses ha hemvist i den medlemsstaten och som inte enligt ett dubbelbeskattningsavtal beträffande inkomst med tredje stat anses ha skatterättslig hemvist utanför  unionen  gemenskapen, och iii) som är skyldigt att erlägga någon av följande de skatter  som förtecknas i bilaga I del B  utan rätt till undantag från skatteplikt, eller en skatt som är identisk eller i huvudsak likartad och som påförs efter tidpunkten för detta direktivs ikraftträdande vid sidan av, eller i stället för, nedanstående för närvarande utgående skatter:. 2003/49/EG

–impôt des sociétés/vennootschapsbelasting i Belgien, –selskabsskat i Danmark, –Körperschaftsteuer i Tyskland, –Φόρος εισοδήματος νομικών προσώπων i Grekland, –impuesto sobre sociedades i Spanien, –impôt sur les sociétés i Frankrike, –corporation tax i Irland, –imposta sul reddito delle persone giuridiche i Italien, –impôt sur le revenu des collectivités i Luxemburg, –vennootschapsbelasting i Nederländerna, –Körperschaftsteuer i Österrike, –imposto sobre o rendimento da pessoas colectivas i Portugal, –yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund i Finland, –statlig inkomstskatt i Sverige, –corporation tax i Förenade kungariket,  2004/66/EG artikel 1 och bilagan –Daň z příjmů právnických osob i Tjeckien, –Tulumaks i Estland, –φόρος εισοδήματος i Cypern,

–Uzņēmumu ienākuma nodoklis i Lettland, –Pelno mokestis i Litauen, –Társasági adó i Ungern, –Taxxa fuq l-income i Malta, –Podatek dochodowy od osób prawnych i Polen, –Davek od dobička pravnih oseb i Slovenien, –Daň z príjmov právnických osôb i Slovakien, 2006/98/EG artikel 1 och bilagan punkt 9 a –корпоративен данък i Bulgarien, –impozit pe profit, impozitul pe veniturile obținute din România de nerezidenți in Romania. 2003/49/EG, (anpassad)  ny d) Ett bolag är ett närstående bolag till ett annat bolag, om åtminstone i) det första bolaget direkt innehar minst 25  10  % av kapitalet i det andra bolaget, eller om ii) det andra bolaget direkt innehar minst 25  10  % av kapitalet i det första bolaget, eller om iii) ett tredje bolag direkt innehar minst 25  10  % av kapitalet både i det första och i det andra bolaget. Innehavet skall endast gälla bolag som har hemvist inom gemenskapens Ö unionens Õ territorium. Medlemsstaterna skall dock ha möjlighet att ersätta kriteriet om lägsta kapitalandel med ett kriterium om lägsta röstandel.

e) Beteckningen fast driftställe: avser en stadigvarande plats för affärsverksamhet belägen i en medlemsstat, från vilken ett bolags verksamhet helt eller delvis bedrivs.  2003/49/EG Artikel 3 Undantag för betalningar som räntor eller royaltyer 1. Källstaten är inte skyldig att säkerställa de förmåner som detta direktiv innebär i följande fall: a) Betalningar som behandlas som vinstutdelning eller som återbetalning av kapital i enlighet med källstatens lagstiftning. b) Betalningar från fordringar som medför rätt att få del av gäldenärens vinster. c) Betalningar från fordringar som ger borgenären rätt att byta ut sin rätt till ränta mot rätt att få del av gäldenärens vinster. d) Betalningar från fordringar som inte innehåller någon bestämmelse om återbetalning av kapitalbeloppet eller om återbetalningen skall göras mer än 50 år efter tidpunkten för utfärdandet. 2. Om, på grund av särskilda förbindelser mellan betalaren och den som har rätt till räntor eller royaltyer, eller mellan någon av dem och tredje man, beloppet av dessa räntor eller royaltyer överstiger det belopp som skulle ha avtalats mellan betalaren och den som har rätt till betalningen om sådana förbindelser inte förelegat, skall bestämmelserna i detta direktiv endast tillämpas på det eventuella senare beloppet. Artikel 4 Bedrägeri och missbruk 1. Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av nationella eller avtalsgrundade bestämmelser för att förebygga bedrägeri eller missbruk. 2. Medlemsstaterna får, när det gäller transaktioner som har skatteflykt, skatteundandragande eller missbruk som huvudsakligt syfte eller som ett av huvudsyftena, återkalla de förmåner som detta direktiv innebär eller vägra att tillämpa direktivet.  2003/49/EG (anpassad) 1 2004/76/EG art. 1.1 Artikel 5 Övergångsregler för  Bulgarien  , 1 Tjeckien  , Grekland, Spanien, 1 Lettland, Litauen, Polen , och Portugal och Slovakien

 2003/49/EG (anpassad) 1 2004/76/EG art. 1.1 1. Grekland, è1 Lettland, Polen ç och Portugal skall tillåtas att inte tillämpa bestämmelserna i artikel 1  i detta direktiv  förrän den tillämpningsdag som avses i artikel 17.2 och 17.3 i direktiv 2003/48/EG av den 3 juni 2003 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar. Under en övergångsperiod om åtta år med början nyss nämnda datum får skattesatsen på betalningar av räntor och royaltyer till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, inte överstiga 10 % under de fyra första åren och 5 % under de fyra sista åren.  2004/76/EG artikel 1.1 (anpassad) Litauen skall tillåtas att inte tillämpa bestämmelserna i artikel 1  i detta direktiv  förrän den tillämpningsdag som avses i artikel 17.2 och 17.3 i direktiv 2003/48/EG. Under en övergångsperiod om sex år med början ovannämnda datum får skattesatsen på betalningar av royaltyer till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, inte överstiga 10 %. Under de fyra första åren av den sex år långa övergångsperioden får skattesatsen på betalningar av räntor till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat, inte överstiga 10 % och under de därpå följande åren får den inte överstiga 5 %.  2003/49/EG (anpassad) 1 2004/76/EG art. 1.1 (anpassad) è1 Tjeckien och ç Spanien skall tillåtas att, endast vad gäller royaltyer, inte tillämpa artikel 1  i detta direktiv  förrän den tillämpningsdag som avses i artikel 17.2 och 17.3 i direktiv 2003/48/EG. Under en övergångsperiod om sex år med början ovannämnda datum får skattesatsen på betalningar av royaltyer till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe beläget i en annan medlemsstat och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, inte överstiga 10 %. Slovakien skall tillåtas att, endast vad gäller royalties, inte tillämpa artikel 1 under en övergångsperiod om två år som börjar löpa den 1 maj 2004.  2003/49/EG (anpassad) 1 2004/76/EG art. 1.1 (anpassad) Bulgarien skall tillåtas att inte tillämpa bestämmelserna i artikel 1 förrän den 31 december 2014. Under denna övergångsperiod får skattesatsen på betalningar av räntor och royaltyer till ett närstående bolag i en annan medlemsstat, eller till ett fast driftställe som är beläget i en annan medlemsstat och tillhör ett närstående bolag i en medlemsstat, inte överstiga 10 % till och med den 31 december 2010 och 5 % de följande åren till och med den 31 december 2014.  För tillämpningen av dessa övergångsregler gäller emellertid att om det i mellan  Bulgarien,  è1 Tjeckien ç, Grekland, Spanien, è1 Lettland, Litauen, Polen ç,  eller  Portugal eller Slovakien och andra medlemsstater ingångna bilaterala avtal föreskrivs en lägre skattesats än dem som avses i första, andra och tredje styckena, skall denna lägre skattesats även fortsättningsvis tillämpas. Före utgången av någon av de övergångsperioder som anges i denna artikel punkt får rådet enhälligt, på förslag av kommissionen, besluta om en eventuell förlängning av nämnda övergångsperioder.  2003/49/EG (anpassad) 1 2004/76/EG art. 1.1 2. Om ett bolag i en medlemsstat, eller ett fast driftställe beläget i den medlemsstaten och tillhörande ett bolag i en medlemsstat,

–erhåller räntor eller royaltyer från ett närstående bolag i  Bulgarien,  Grekland, 1 Lettland, Litauen, Polen  eller Portugal, ê 2003/49/EG è1 2004/76/EG art. 1.1 (anpassad) –erhåller royaltyer från ett närstående bolag i è1 Tjeckien eller ç Spanien eller Slovakien,  2003/49/EG (anpassad) 1 2004/76/EG art. 1.1 –erhåller räntor eller royaltyer från ett fast driftställe beläget i  Bulgarien,  Grekland, 1 Lettland, Litauen, Polen  eller Portugal och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, eller 2003/49/EG (anpassad) 1 2004/76/EG art. 1.1 (anpassad) –erhåller royaltyer från ett fast driftställe beläget i 1 Tjeckien  ,  eller  Spanien eller Slovakien och tillhörande ett närstående bolag i en medlemsstat, skall den förstnämnda medlemsstaten medge en nedsättning, motsvarande den skatt som betalats i  Bulgarien,  1 Tjeckien , Grekland, Spanien, 1 Lettland, Litauen, Polen  eller Portugal eller Slovakien på denna inkomst i enlighet med punkt 1, av inkomstskatten för det bolag eller fasta driftställe som erhöll denna inkomst.  2003/49/EG (anpassad) 1 2004/76/EG art. 1.1 (anpassad) 3. Den nedsättning som föreskrivs i punkt 2 behöver inte överstiga det lägsta av följande belopp, nämligen a) den skatt som skall erläggas i  Bulgarien,  1 Tjeckien  , Grekland, Spanien, 1 Lettland, Litauen, Polen  eller Portugal eller Slovakien på denna inkomst på grundval av punkt 1,

2003/49/EG eller b) den del av den före nedsättningen beräknade inkomstskatt som skall betalas av det bolag eller fasta driftställe som erhöll betalningarna av räntor eller royaltyer, och som kan hänföras till betalningarna i enlighet med den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där bolaget har hemvist eller det fasta driftstället är beläget.  2003/49/EG (anpassad) Artikel 6 Genomförande  Införlivande  1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv  artikel 1.1 och 1.3, artikel 2 c och d samt bilaga I del A  senast den 1 januari 2004  2012 . De ska genast underrätta till kommissionen om detta  överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv . När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. De ska även innehålla en uppgift om att hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till de direktiv som upphävs genom detta direktiv ska anses som hänvisningar till detta direktiv. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras och om hur uppgiften ska formuleras ska varje medlemsstat själv utfärda.  2003/49/EG 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv samt en jämförelsetabell över bestämmelserna i detta direktiv och de nationella bestämmelser som antagits. 2003/49/EG (anpassad)  ny Artikel 7 Översyn Kommissionen skall senast den 31 december 2006  senast den 31 december 2016  överlämna en rapport till rådet om  de ekonomiska effekterna  tillämpningen av detta direktiv, särskilt med tanke på en utvidgning av dess tillämpningsområde till andra bolag eller företag än dem som avses i artikel 3 och bilagan.

 2003/49/EG Artikel 8 Avgränsningsklausul Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av nationella eller avtalsgrundade bestämmelser som går utöver bestämmelserna i detta direktiv och är utformade för att avskaffa eller mildra dubbelbeskattning av räntor och royaltyer. ny Artikel 9 Upphävande Direktiv 2003/49/EG, ändrat genom de akter som anges i bilaga II del A, ska upphöra att gälla den 1 januari 2013, dock utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av direktiven som anges i bilaga II del B. Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga III.  2003/49/EG (anpassad) Artikel 10 Ikraftträdande Detta direktiv träder i kraft samma dag som  den tjugonde dagen efter  det  att det har offentliggjorts  offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. ò ny Artikel 1.1 och 1.3, artikel 2 c och d samt bilaga I del A ska tillämpas från och med den 1 januari 2013. 2003/49/EG

Artikel 11 Adressater Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande  2003/49/EG (anpassad) BILAGA I DEL A FÖRTECKNING ÖVER BOLAG SOM OMFATTAS AV ARTIKEL 2 c i direktivet ny (1)Europabolag eller Societas Europaea (SE-bolag) i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag och rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande. ï  ny (2)Europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) och rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande . ï  2003/49/EG ð ny

(3a)Bolag som enligt belgisk rättsordning går under benämningen ”naamloze vennootschap/société anonyme, commanditaire vennootschap op aandelen/société en commandite par actions, besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid/société privée à responsabilité limitée”,  ”coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”/”société coopérative à responsabilité limitée”, ”coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid”/”société coopérative à responsabilité illimitée”, ”vennootschap onder firma”/”société en nom collectif”, ”gewone commanditaire vennootschap”/”société en commandite simple”, offentliga företag som antagit någon av de ovannämnda associationsformerna samt andra bolag som bildats enligt belgisk rättsordning och som omfattas av belgisk bolagsskatt  samt de offentliggrättsliga organ som bedriver verksamhet enligt civilrättsliga regler. 2006/98/EG artikel 1 och bilagan punkt 9 b ny (4aa)Bolag i bulgarisk rätt som kallas som enligt bulgarisk rättsordning går under benämningen: ”събирателното дружество”, ”командитното дружество”, ”дружеството с ограничена отговорност”, ”акционерното дружество”, ”командитното дружество с акции”,  ”неперсонифицирано дружество”,  ”кооперации”, ‘кооперативни съюзи”, ”държавни предприятия” som bildats i enlighet med bulgarisk lagstiftning och som bedriver kommersiell verksamhet. 2004/66/EG artikel 1 och bilagan (5p)Bolag som enligt tjeckisk rättsordning går under benämningen ‘akciová společnost’, ‘společnost s ručením omezeným’, ‘veřejná obchodní společnost’, ‘komanditní společnost’, ‘družstvo’. 2003/49/EG ny (6b) Bolag som enligt dansk rättsordning går under benämningen ”aktieselskab” och ”anpartsselskab”  och andra enligt bolagsskattelagen skattepliktiga bolag, i den utsträckning deras beskattningsbara inkomst beräknas och beskattas enligt de allmänna skatterättsliga bestämmelserna för ”aktieselskaber” . (7c) Bolag som enligt tysk rättsordning går under benämningen ”Aktiengesellschaft”, ”Kommanditgesellschaft auf Aktien”, ”Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, och ‘bergrechtliche Gewerkschaft”  ”Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, ”Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft”, ”Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts” och andra bolag som bildats enligt tysk rättsordning och som omfattas av tysk bolagsskatt. 2004/66/EG artikel 1 och bilagan (8q)Bolag som enligt estnisk rättsordning går under benämningen ‘täisühing’, ‘usaldusühing’, ‘osaühing’, ‘aktsiaselts’, ‘tulundusühistu’. 2003/49/EG (anpassad) ny (9g) Bolag som  bildats enligt  irländsk rättsordning  eller som enligt irländsk rätt betraktas som bolag  , går under benämningen ”public companies limited by shares or by guarantee”, ”private companies limited by shares or by guarantee”, organ registrerade enligt ”Industrial and Provident Societies Act”, hypotekskassor registrerade enligt ”Building Societies Acts”  samt ”trustee savings banks” i den mening som avses i ”Trustee Savings Bank Act” från 1989 .

2003/49/EG  ny (10d)Bolag som enligt grekisk rättsordning går under benämningen ”ανώνυμη εταιρíα”,  ”εταιρεία περιορισμένης ευθύνης (Ε.Π.Ε.)” samt andra bolag som bildats enligt grekisk rättordning och som omfattas av grekisk bolagsskatt . (11e)Bolag som enligt spansk rättsordning går under benämningen ”sociedad anónima”, ”sociedad comanditaria por acciones”, ”sociedad de responsabilidad limitada”, de offentligrättsliga organ som bedriver verksamhet enligt civilrättsliga regler  samt andra associationsformer som bildats enligt spansk rättsordning och som omfattas av spansk bolagsskatt (”Impuesto sobre Sociedades”) . (f12)Bolag som enligt fransk rättsordning går under benämningen ”société anonyme”, ”société en commandite par actions”, ”société à responsabilité limitée” ,”sociétés par actions simplifiées”, ”sociétés d’assurances mutuelles”, ”caisses d’épargne et de prévoyance”, ”sociétés civiles” som automatiskt omfattas av fransk bolagsskatt, ”coopératives”, ”unions de coopératives”,  industriella och affärsdrivande offentliga organ och företag samt andra bolag som bildats enligt fransk rättsordning och som omfattas av fransk bolagsskatt . (13h)Bolag som enligt italiensk rättsordning går under benämningen ”società per azioni”, ”società in accomandita per azioni”, ”società a responsabilità limitata” , ”società cooperative”, ”società di mutua assicurazione”  och offentliga och privata företag som bedriver industriell verksamhet eller affärsverksamhet. 2004/66/EG artikel 1 och bilagan (14r)Bolag som är bildade enligt cypriotisk rättsordning, dvs. bolag som är bildade enligt bolagslagen, offentliga företag samt andra organ som enligt inkomstskattelagen är att anse som bolag. (s15)Bolag som enligt lettisk rättsordning går under benämningen ‘akciju sabiedrība’, ‘sabiedrība ar ierobežotu atbildību’. (t16)Bolag som är bildade enligt litauisk rättsordning. 2003/49/EG (anpassad) ny (i17)Bolag som enligt luxemburgsk rättsordning går under benämningen ”société anonyme”, ”société en commandite par actions”, och ”société à responsabilité limitée”, ”société coopérative”, ”société coopérative organisée comme une société anonyme”, ”association d’assurances mutuelles”, ”association d’épargne-pension”, ”entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l’Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public” samt andra bolag som bildats enligt luxemburgsk rättsordning och som omfattas av luxemburgsk bolagsskatt. 2004/66/EG artikel 1 och bilagan (u18)Bolag som enligt ungersk rättsordning går under benämningen ”közkereseti társaság”, ”betéti társaság”, ”közös vállalat”, ”korlátolt felelősségű társaság”, ”részvénytársaság”, ”egyesülés”, ”közhasznú társaság”, ”szövetkezet”. (v19)Bolag som enligt maltesisk rättsordning går under benämningen ”Kumpaniji ta’ Responsabilita’ Limitata”, ”Soċjetajiet in akkomandita li l-kapital tagħhom maqsum f’azzjonijiet”.

 2003/49/EG (anpassad) ny (j20)Bolag som enligt nederländsk rättsordning går under benämningen ”naamloze vennootschap”, och ”besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, ”open commanditaire vennootschap”, ”Coöperatie”, ”onderlinge waarborgmaatschappij”, ”fonds voor gemene rekening”, ”vereniging op coöperatieve grondslag”, ”vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt” samt andra bolag som bildats enligt nederländsk rättsordning och som omfattas av nederländsk bolagsskatt . (k21)Bolag som enligt österrikisk rättsordning går under benämningen ”Aktiengesellschaft”, och ”Gesellschaft mit beschränkter Haftung”,  ”Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit”, ”Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften”, ”Betriebe gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts”, ”Sparkassen” samt andra bolag som bildats enligt österrikisk rättsordning och som omfattas av österrikisk bolagsskatt. 2004/66/EG artikel 1 och bilagan ðny (w22)Bolag som enligt polsk rättsordning går under benämningen ”spółka akcyjna”, ”spółka z ograniczoną odpowiedzialnością” , ”spółdzielnia”, ”przedsiębiorstwo państwowe”. 2003/49/EG (l23)Handelsföretag eller de bolag som är bildade enligt civillagstiftning och som har handelsföretagsform samt kooperativa och offentliga företag, vilka är bildade i enlighet med portugisisk rättsordning. 2006/98/EG artikel 1 och bilagan punkt 9 b (ab24)Bolag i rumänsk rätt som kallas som enligt rumänsk rättsordning går under benämningen: ”societăți pe acțiuni”, ”societăți în comandită pe acțiuni”, ”societăți cu răspundere limitată”. 2004/66/EG artikel 1 och bilagan (25)Bolag som enligt slovensk rättsordning går under benämningen ”delniška družba”, ”komanditna delniška družba”, ”komanditna družba”, ”družba z omejeno odgovornostjo”, ”družba z neomejeno odgovornostjo”. (26)Bolag som enligt slovakisk rättsordning går under benämningen ”akciová spoločnost”, ”spoločnosť s ručením obmedzeným”, ”komanditná spoločnost”, ”verejná obchodná spoločnost”, ”družstvo”.

2003/49/EG (m27)Bolag som enligt finländsk rättsordning går under benämningen ”osakeyhtiö/aktiebolag”, ”osuuskunta/andelslag”, ”säästöpankki/sparbank” och ”vakuutusyhtiö/försäkringsbolag”. 2003/49/EG (anpassad) ny (n28)Bolag som enligt svensk rättsordning går under benämningen ”aktiebolag”, och ”försäkringsaktiebolag”, ”ekonomiska föreningar”, ”sparbanker”, ”ömsesidiga försäkringsbolag” . 2003/49/EG (o29)Bolag som är bildade enligt brittisk rättsordning. 2003/49/EG (anpassad) DEL B FÖRTECKNING ÖVER DE SKATTER SOM AVSES I ARTIKEL 2 c  2003/49/EG –Belgien: impôt des sociétés/vennootschapsbelasting. 2006/98/EG artikel 1 och bilagan punkt 9 a –Bulgarien: корпоративен данък.

 2004/66/EG artikel 1 och bilagan –Tjeckien: Daň z příjmů právnických osob.  2003/49/EG –Danmark: selskabsskat. –Tyskland: Körperschaftsteuer.  2004/66/EG artikel 1 och bilagan –Estland: Tulumaks.  2003/49/EG –Irland: corporation tax. –Grekland: Φόρος εισοδήματος νομικών προσώπων. –Spanien: impuesto sobre sociedades. –Frankrike: impôt sur les sociétés. –Italien: imposta sul reddito delle persone giuridiche.  2004/66/EG artikel 1 och bilagan –Cypern: φόρος εισοδήματος. –Lettland: Uzņēmumu ienākuma nodoklis.

–Litauen: Pelno mokestis.  2003/49/EG –Luxemburg: impôt sur le revenu des collectivités.  2004/66/EG artikel 1 och bilagan –Ungern: Társasági adó. –Malta: Taxxa fuq l-income.  2003/49/EG –Nederländerna: vennootschapsbelasting. –Österrike: Körperschaftsteuer.  2004/66/EG artikel 1 och bilagan –Polen: Podatek dochodowy od osób prawnych.  2003/49/EG –Portugal: imposto sobre o rendimento da pessoas colectivas.  2006/98/EG artikel 1 och bilagan punkt 9 a

–Rumänien: impozit pe profit, impozitul pe veniturile obținute din România de nerezidenți.  2004/66/EG artikel 1 och bilagan –Slovenien: Davek od dobička pravnih oseb. –Slovakien: Daň z príjmov právnických osôb.  2003/49/EG –Finland: yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund. –Sverige: statlig inkomstskatt. –Förenade kungariket: corporation tax.  BILAGA II DEL A Upphävt direktiv och en förteckning över dess senare ändringar (som avses i artikel 9) Rådets direktiv 2003/49/EG (EUT L 157, 26.6.2003, s. 49.) Rådets direktiv 2004/66/EG Endast punkt V.3 i bilagan