Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft

[COM(2020) 274 final]

Förslag till rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft

[COM(2020) 275 final]

(2021/C 10/07)

Föredragande: Tatjana BABRAUSKIENĖ

Remiss Europeiska kommissionen, 12.8.2020 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av sektionen 9.9.2020 Antagande vid plenarsessionen 29.10.2020 Plenarsession nr 555 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 218/0/5

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK påminner om att en kompetent och kvalificerad arbetskraft är en av den europeiska sociala och ekonomiska modellens främsta tillgångar och att stöd till utbildning för unga och vuxna måste användas som en hävstång för att stärka den långsiktiga och hållbara ekonomiska tillväxten , eftersom detta bidrar till att öka innovation, produktivitet och konkurrenskraft och stöder arbetstagarna vid en rättvis omställning samt karriär- och löneutveckling.

1.2 EESK välkomnar att kompetensagendan och den föreslagna rekommendationen om yrkesutbildning har utarbetats inom ramen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter och att kompetensagendans motto är den första principen i pelaren.

1.3 EESK anser att projekten med yrkeskunskapscentrum och finansiering av länders deltagande i EuroSkills-tävlingarna hör till de instrument som kommer att leda till förbättringar i hela systemet för yrkesutbildning genom att öka kvaliteten på, attraktiviteten hos och inkluderingen i yrkesutbildning för alla. Detta bör uppnås med berörda arbetsmarknadsparter och civilsamhällesorganisationer , med deltagande av familjer, föräldrar och studerande.

1.4 nyckelkompetenser och STEAM ( 1 ) -färdigheter måste ingå i tillhandahållandet av ” rätt kompetens ” för att tillgodose ungas och vuxnas omedelbara behov av att leva framgångsrikt i samhället samt behoven på arbetsmarknaden i den digitala och gröna omställningen. EESK påminner om attmåste ingå i tillhandahållandet av ”” för att tillgodose ungas och vuxnas omedelbara behov av att leva framgångsrikt i samhället samt behoven på arbetsmarknaden i den digitala och gröna omställningen.

1.5 inriktningen på social och medborgerlig kompetens , som är avgörande för individen som en demokratisk medborgare. Medborgarskapsutbildning bör vara tillgänglig för alla, särskilt för missgynnade grupper rådets rekommendation om främjande av gemensamma värden europeiska värden och europeisk identitet inom yrkesutbildningen och vuxenlärandet . EESK understryker, som är avgörande för individen som en demokratisk medborgare. Medborgarskapsutbildning bör vara tillgänglig för alla, särskilt för missgynnade grupper ( 2 ) . EESK uppmuntrar medlemsstaterna att genomföra ( 3 ) och att även stärka lärandet om

1.6 Kommittén välkomnar förslaget till en kompetenspakt för arbetstagares omskolning och kompetensutveckling och uppmanar till att utforma uppnåbara mål och överenskomna gemensamma kvalitetsprinciper med deltagande av berörda arbetsmarknadsparter , civilsamhällesorganisationer och andra viktiga aktörer i syfte att tillhandahålla ändamålsenliga lösningar för alla .

1.7 EESK efterlyser större tonvikt på väglednings- och rådgivningsstrategier med avseende på den gröna och digitala omställningen på arbetsmarknaden genom att utvidga de stödmekanismer som erbjuds av olika informationsleverantörer, t.ex. fackföreningarnas program för utbildningsambassadörer, personalförvaltningsstöd för företag och det civila samhällets arbete för att motivera vuxna och arbetstagare till kompetensutveckling och omskolning . EESK påminner om att stöd till människor i form av utbildning i en rättvis digital och grön omställning börjar med validering av icke-formellt och informellt lärande och med säkerställande av erkännande och certifiering av utbildningskurser så att dessa kan utgöra en del av fullständiga kvalifikationer.

1.8 EU-fonder (t.ex. ESF+ och fonderna för en rättvis omställning) måste användas på ett effektivt och enhetligt sätt för att på ett ändamålsenligt sätt stödja utbildningspolitiken. EESK hänvisar till sitt yttrande ”Hållbar finansiering för livslångt lärande och kompetensutveckling i samband med brist på kvalificerad arbetskraft” ( 4 ) och noterar att återhämtningsplanen, Next Generation EU och andra(t.ex. ESF+ och fonderna för en rättvis omställning) måste användas på ett effektivt och enhetligt sätt för att på ett ändamålsenligt sätt stödja utbildningspolitiken.

1.9 Kommittén efterlyser forskning på EU-nivå om tanken på ett europeiskt initiativ om individuella utbildningskonton som ett paraplyinitiativ eller särskilt stöd för medlemsstaternas behov. EESK uppmanar kommissionen att inleda en social dialog om individuella utbildningskonton och om utvecklingen av europeiska basprofiler inom yrkesutbildning för att beakta sektorernas behov, nationella krav beträffande yrkesutbildningsyrken i enlighet med kollektivavtal, förändrade yrkes- och sysselsättningsprofiler samt företagens behov, och att rådgöra med berörda civilsamhällesorganisationer.

1.10 EESK uppmanar till att ompröva och uppdatera indikatorerna och riktmärkena så snart mer data om covid-19-krisens inverkan blir tillgängliga. Data och information om yrkesutbildning, kompetens och arbetsmarknadens behov måste förbättras i förhållande till EU:s mål för utbildning, och de nya indikatorerna bör verkställa genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling och den europeiska planeringsterminen . I syfte att uppnå de föreslagna indikatorerna senast 2025 skulle frekvensen i övervakningen kräva en årlig uppdatering om en rad data för att bättre kunna följa upp förbättringarna i yrkesutbildningssektorn och om tillhandahållandet av kompetensutveckling och omskolning.

1.11 god, inkluderande yrkesutbildning och lärlingsutbildning , med vederbörlig hänsyn till den europeiska ramen för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet lärlingsutbildning i samarbete mellan företag uppmuntras. EESK begär att alla yrkesstuderande garanteras rätt och tillgång till, med vederbörlig hänsyn till den europeiska ramen för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet ( 5 ) . Utöver den indikator för deltagande i arbetsplatsförlagt lärande som fastställs i den föreslagna rekommendationen om yrkesutbildning, skulle en indikator för företagsbaserat lärande kunna fastställas ochmellan företag uppmuntras.

1.12 kompetensram för behoven av grön kompetens , med deltagande av myndigheter, arbetsmarknadsparter och civilsamhällesorganisationer . EESK hänvisar till sitt yttrande ”Mot en EU-strategi för att förbättra gröna färdigheter och grön kompetens för alla” ( 6 ) och uppmanar kommissionen att utarbeta en strategi för gröna färdigheter och kompetenser på EU-nivå i linje med den europeiska gröna given och fastställa indikatorer för en, med deltagande av

1.13 EESK uppmanar till att utarbeta strategier för att göra yrket som yrkeslärare och yrkesutbildare mer attraktivt genom att erbjuda strategiska uppdateringar av deras grundutbildning och fortbildning så att de är förberedda för den gröna och digitala omställningen av yrkesutbildningen, genom att förbättra deras status, arbetsmiljö och arbetsvillkor och genom att involvera dem i utformningen av läroplaner om den digitala och gröna omställningen för skolor och institutioner för yrkesutbildning som en del av en genuin social dialog.

1.14 handlingsplanen för digital utbildning praktiskt stöd för berörda parter inom skolsfären för att förbättra den digitala kompetensen och investeringarna i digitala verktyg och internettillgång samt tillhandahålla stöd så att digital kompetens, både mjuk (för det sociala livet och privatlivet) och hård (teknik- och jobbrelaterad), når alla . Vi uppmanar kommissionen att tillhandahålla relevanta data om tillgången till digitala verktyg och internettillgång i skolorna i förhållande till Selfie-verktyget EESK skulle vilja att man i ( 7 ) föreslårför att förbättra den digitala kompetensen och investeringarna i digitala verktyg och internettillgång samt tillhandahålla stöd så att. Vi uppmanar kommissionen att tillhandahålla relevanta data om tillgången till digitala verktyg och internettillgång i skolorna i förhållande till Selfie-verktyget ( 8 ) . Det är viktigt med kompetensutveckling och omskolning av arbetstagarna i nödvändig digital kompetens.

1.15 EESK rekommenderar att man genomför en undersökning på EU-nivå för att kartlägga olika anordnares befintliga mikromeriter för att ta reda på europeiska företags, arbetsgivares, arbetstagares och arbetssökandes faktiska behov när det gäller mikromeriter och deras inverkan på kvalifikationer och kollektivavtal.

1.16 EESK rekommenderar att Europass-plattformen förbättras med tillförlitlig information för arbetssökande, studerande, arbetsgivare och beslutsfattare, och att informationen även bör vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättning och finnas på olika språk, däribland de större språken bland migranter, flyktingar och asylsökande.

1.17 Kommittén efterlyser nationella kompetensåtgärder för att lägga tonvikten på stöd till kvinnliga studerande, kvinnliga arbetstagare och kvinnliga arbetslösa , med skräddarsydd utbildning, även med fokus på ändamålsenligt stöd till familjer som har mött allvarliga svårigheter under covid-19-krisen.

1.18 EESK uppmuntrar kommissionen att utarbeta åtgärder som säkerställer att varje enskild flykting och asylsökande ges möjlighet att validera sina färdigheter och sin kompetens och erbjuds lärlingsutbildning, omskolning och kompetensutveckling för att integreras på arbetsmarknaden, i linje med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna .

1.19 EESK föreslår att tankarna bakom de initiativ i kompetensagendan som rör högre utbildning och forskning samt ytterligare politiska åtgärder diskuteras närmare med myndigheter, berörda arbetsmarknadsparter och civilsamhällesorganisationer. Partnerskap mellan företag och högre utbildning bör vara lika fördelaktiga för båda parter och bör inte leda till minskade offentliga budgetar för högre utbildning.

1.20 EESK efterlyser hållbara nationella offentliga investeringar i högre utbildning och forskning som ett led i den europeiska planeringsterminen, och anser att detta bör stödjas med EU-medel för att göra högre utbildning och forskning helt inkluderande och tillgängliga för studerande och framtida forskare och garantera en stödjande arbetsmiljö för akademiker och forskare. EESK begär att förslagen om forskares färdighets- och kompetensutveckling diskuteras närmare med de avsedda mottagarna av initiativen.

1.21 att akademisk frihet och integritet, institutionellt självbestämmande, deltagande av studerande och personal i styrningen av högre utbildning samt offentligt ansvar respekteras som grunden för det europeiska området för högre utbildning. EESK uppmanar medlemsstaterna att respektera de grundläggande värdena i Bolognaprocessen samt tillämpa principerna om den sociala dimensionen och om lärande och undervisning av god kvalitet, och uppmanar uppföljningsgruppen för Bolognaprocessen att säkerställa ett fortsatt genomförande av de gemensamt överenskomna Bolognamålen. EESK framhåller även vikten av att genomföra 1997 års FN-rekommendation om statusen för lärare inom högre utbildning EESK uppmanar medlemsstaterna att genomföra Pariskommunikén (2018) och den kommande Romkommunikén (2020) och att se tillsamt offentligt ansvar respekteras som grunden för det europeiska området för högre utbildning. EESK uppmanar medlemsstaterna att respektera de grundläggande värdena i Bolognaprocessen samt tillämpa principerna om den sociala dimensionen och om lärande och undervisning av god kvalitet, och uppmanar uppföljningsgruppen för Bolognaprocessen att säkerställa ett fortsatt genomförande av de gemensamt överenskomna Bolognamålen. EESK framhåller även vikten av att genomföra 1997 års FN-rekommendation om statusen för lärare inom högre utbildning ( 9 )

2. Bakgrund

2.1 I meddelandet ”Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft” fastställs politiska prioriteringar och åtgärder som syftar till att utbilda fler människor oftare och i kompetens som behövs för ett arbete , i synnerhet för att bemästra den gröna och digitala omställningen .

2.2 tolv initiativ och fyra kvantitativa mål som ska uppnås senast 2025 . I förslaget till rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft föreslås ytterligare mål för yrkesstuderande. Det aktuella yttrandet är inriktat på båda initiativen. Det nya förslaget bygger på meddelandet ”En ny kompetensagenda för Europa: Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften” (2016) ( 10 ) . I den uppdaterade kompetensagendan (2020) föreslås. I förslaget till rådets rekommendation om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft föreslåsför yrkesstuderande. Det aktuella yttrandet är inriktat på båda initiativen.

3. Allmänna kommentarer

3.1 arbetslösheten i EU-27 stiga från 6,7 % år 2019 till 9 % år 2020 digitala omställningen i utbildningen, arbetet och vardagslivet . Kommissionens åtgärdspaket har därför kommit vid rätt tidpunkt för att ge upphov till diskussioner om ändamålsenliga strategier för utbildning . Covid-19-pandemin har drivit in den europeiska ekonomin i en djup recession och ökande arbetslöshet. Samtidigt som Eurostat uppskattar att den senaste tidens ökning av arbetslösheten har varit liten jämfört med nedgången i den ekonomiska verksamheten, förväntasi EU-27 stiga från 6,7 % år 2019 till 9 % år 2020 ( 11 ) . Å andra sidan har covid-19-krisen påskyndat den. Kommissionens åtgärdspaket har därför kommit vidför att ge upphov till diskussioner om

3.2 EESK välkomnar att kompetensagendan och den föreslagna rekommendationen om yrkesutbildning har utarbetats inom ramen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att bidra till dennas första princip om rätten till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande. Alla européer bör ha rätt till tillgång till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande inom ramen för en rättvis omställning och i förhållande till de demografiska förändringarna . Vi framhåller behovet att ta itu med utbildningsfattigdomen, som har fördjupats till följd av ojämlik tillgång till utbildning under covid-19-krisen.

3.3 nyckelkompetenser omfattar social och medborgerlig kompetens som är avgörande för individen som en demokratisk medborgare, särskilt när ökad social och ekonomisk ojämlikhet kan leda till radikalism, populism och ökad brottslighet. I kompetensagendan bör man ägna större uppmärksamhet åt utvecklingen av nyckelkompetenserna i de obligatoriska utbildningscyklerna/läroplanerna, samt för ungas och vuxnas lärande. Kompetensagendans fokus på STEM ( 12 ) -utbildning och företagarkompetens är mycket välkommet, tillsammans med en förståelse av de breda kompetensbehoven i samhället och på arbetsmarknaden och förutsatt att det även finns ett fokus på sociala och generella färdigheter. STEAM Vi anser att nyckelkompetenser och mjuka färdigheter är lika viktiga som den ”rätta kompetens” som krävs på arbetsmarknaden. Dessaomfattarsom är avgörande för individen som en demokratisk medborgare, särskilt när ökadkan leda till radikalism, populism och ökad brottslighet. I kompetensagendan bör man ägna större uppmärksamhet åt utvecklingen av nyckelkompetenserna i de obligatoriska utbildningscyklerna/läroplanerna, samt för ungas och vuxnas lärande. Kompetensagendans fokus påär mycket välkommet, tillsammans med en förståelse av de breda kompetensbehoven i samhället och på arbetsmarknaden och förutsatt att det även finns ett fokus på sociala och generella färdigheter. STEAM ( 13 ) -färdigheterna måste förbättras ytterligare, eftersom konst, humaniora och samhällsvetenskap samt de fria yrkena bidrar väsentligt till ett lands BNP.

3.4 europeiska utbildningsområdet (2018) missgynnade grupper europeiska pelaren för sociala rättigheter . Det är viktigt att medlemsstaterna uppmuntras att genomföra rådets rekommendation om att främja gemensamma värden gemensamma europeiska värden och EU:s identitet . Vi påpekar att EESK i sitt yttrande om det(2018) ( 14 ) välkomnade att man i detta initiativ föreslog mer inkludering i framtida utbildningssystem och underströk att det bör ses som en rättighet för alla att lära sig om EU, demokratiska värden, tolerans och medborgarskap, inom ett holistiskt utbildningskoncept, med särskild inriktning på ( 15 ) och som ett led i genomförandet av den. Det är viktigt att medlemsstaterna uppmuntras att genomföra ( 16 ) . I enlighet med EESK:s yttrande ”Utbildning om Europeiska unionen” ( 17 ) påpekar vi att yrkesutbildning och vuxenlärande även bör inriktas på att stärka

4. Särskilda kommentarer

4.1 EESK välkomnar förslaget till en kompetenspakt för arbetstagares omskolning och kompetensutveckling . Det är viktigt att pakten utformas tillsammans med berörda arbetsmarknadsparter, civilsamhällesorganisationer och andra viktiga aktörer i enlighet med målgrupperna, för att fastställa mål för mottagarna av en sådan pakt och se till att dessa mål uppnås. Pakten bör tillhandahålla ändamålsenliga lösningar för unga och vuxna , arbetslösa, lågkvalificerade och arbetstagare med särskild uppmärksamhet på socioekonomiskt missgynnade gruppers tillgång till god, inkluderande yrkesutbildning, vuxenlärande, omskolning och kompetensutveckling som tillhandahålls av ett stort antal anordnare, såsom offentliga arbetsförmedlingar, företag och yrkesutbildningsinstitutioner.

4.2 validering av icke-formellt och informellt lärande före en utbildning. Utbildningen bör vara erkänd och certifierad, med tydligt angivande av kvalifikationsnivån eller enheten/delen av den kvalifikation som intyget ingår i. Detta krav skulle stärka genomförandet av rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna Ett av kvalitetskriterierna för dessa utbildningar bör avseföre en utbildning. Utbildningen bör vara erkänd och certifierad, med tydligt angivande av kvalifikationsnivån eller enheten/delen av den kvalifikation som intyget ingår i. Detta krav skulle stärka genomförandet av rådets rekommendation om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna ( 18 ) och rådets rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande ( 19 )

4.3 EU-fonder (t.ex. ESF+ och fonderna för en rättvis omställning) bör används på ett effektivt och enhetligt sätt för att se till att företag och sociala företag överlever krisen, att de kan erbjuda och bevara goda arbetstillfällen och att arbetstagare och arbetslösa får ändamålsenligt stöd när det gäller att tillägna sig färdigheter av hög kvalitet. ESF+ bidrar som en kompletterande fond till att genomföra de utbildningsreformer som fastställts i den europeiska planeringsterminen och bör stödja målen i EU:s hållbara industristrategi och politiken för små och medelstora företag när det gäller kompetensutveckling. I linje med EESK:s tidigare yttrande ”Hållbar finansiering för livslångt lärande och kompetensutveckling i samband med brist på kvalificerad arbetskraft” ( 20 ) anser vi att återhämtningsplanen, Next Generation EU och andra(t.ex. ESF+ och fonderna för en rättvis omställning) bör används på ett effektivt och enhetligt sätt för att se till att företag och sociala företag överlever krisen, att de kan erbjuda och bevara goda arbetstillfällen och att arbetstagare och arbetslösa får ändamålsenligt stöd när det gäller att tillägna sig färdigheter av hög kvalitet. ESF+ bidrar som en kompletterande fond till att genomföra de utbildningsreformer som fastställts i den europeiska planeringsterminen och bör stödja målen i EU:s hållbara industristrategi och politiken för små och medelstora företag när det gäller kompetensutveckling.

4.4 EESK noterar att kommissionen i sitt förslag erkänner de olika strategier i medlemsstaterna som gör att människor kan bygga upp sin kompetens under hela livet och talar om ”konton” snarare än ”konto” i singular. Trots det måste tanken på ett europeiskt initiativ om individuella utbildningskonton som ett paraplyinitiativ eller särskilt stöd för medlemsstaterna undersökas ytterligare genom lämplig forskning, i syfte att se till att det verkligen kan tillhandahålla en ändamålsenlig lösning för att stödja kompetensutveckling och omskolning och bygga på valideringen av icke-formellt och informellt lärande för att tillhandahålla individuella lärandealternativ. Ytterligare politiska åtgärder bör därför beslutas tillsammans med berörda arbetsmarknadsparter, inklusive på sektorsnivå.

4.5 industrisektorer där stöd till kompetensutveckling och omskolning samt arbetstagarnas motivation, efter praktisk vägledning och rådgivning, att delta i utbildning som bidrar till deras yrkes- och karriärutveckling och företagets intresse är viktiga. I förhållande till initiativet till en kompetensstrategi europeisk basprofil inom yrkesutbildning är det värt att notera att potentiella synergier mellan branschspecifika kompetensprofiler för vissa yrken måste diskuteras ytterligare med berörda arbetsmarknadsparter på sektorsnivå. Övergripande strategier, bl.a. konkurrenskraft, företagens forsknings- och innovationsstrategier samt industrihemligheter måste beaktas. Kompetenspakten skulle kunna inriktas pådär stöd till kompetensutveckling och omskolning samt arbetstagarnas motivation, efter praktisk vägledning och rådgivning, att delta i utbildning som bidrar till deras yrkes- och karriärutveckling och företagets intresse är viktiga. I förhållande till ( 21 ) och tanken på att ta fram enär det värt att notera att potentiella synergier mellan branschspecifika kompetensprofiler för vissa yrken måste diskuteras ytterligare med berörda arbetsmarknadsparter på sektorsnivå. Övergripande strategier, bl.a. konkurrenskraft, företagens forsknings- och innovationsstrategier samt industrihemligheter måste beaktas.

4.6 god, inkluderande yrkesutbildning och lärlingsutbildning med iakttagande av rådets rekommendation om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet från 2018 yrkeskunskapscentrum skulle kunna ha ett större fokus på social delaktighet och lika tillgång till högkvalitativ och attraktiv utbildning. Det är viktigt att beakta yrkesutbildningsanordnarnas roll i det nationella sammanhanget och deras samverkan med arbetsmarknadens parter när det gäller att anpassa läroplanerna till kompetensbehoven. På samma sätt kan förslaget om finansiering av länders deltagande i EuroSkills-tävlingarna öka yrkesutbildningarnas attraktivitet. De utvalda yrkesstuderandenas exceptionella förberedelser kommer dock att tjäna som ett exempel för myndigheterna när det gäller att förbättra kvaliteten på yrkesutbildningsskolorna i allmänhet genom ändamålsenliga åtgärder. Alla yrkesstuderande bör ha rätt tillmed iakttagande av rådets rekommendation om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet från 2018 ( 22 ) . I indikatorerna för anställbarheten hos utexaminerade från yrkesutbildningar bör man ta hänsyn till covid-19-krisens inverkan på branscherna samt de utexaminerades krav på rimligt och gott arbete. Lärlingsutbildningar i samarbete mellan företag skulle kunna uppmuntras ytterligare. Projekten medskulle kunna ha ett större fokus på social delaktighet och lika tillgång till högkvalitativ och attraktiv utbildning. Det är viktigt att beakta yrkesutbildningsanordnarnas roll i det nationella sammanhanget och deras samverkan med arbetsmarknadens parter när det gäller att anpassa läroplanerna till kompetensbehoven. På samma sätt kan förslaget om finansiering av länders deltagande i EuroSkills-tävlingarna öka yrkesutbildningarnas attraktivitet. De utvalda yrkesstuderandenas exceptionella förberedelser kommer dock att tjäna som ett exempel för myndigheterna när det gäller att förbättra kvaliteten på yrkesutbildningsskolorna i allmänhet genom ändamålsenliga åtgärder.

4.7 EESK påminner om Rigaslutsatserna om yrkesutbildningsstrategin för 2015–2020, där det fastställs att arbetsplatsförlagt lärande omfattar praktiskt lärande i skolor och företag ( 23 ) . Eftersom tillgång till någon form av arbetsplatsförlagt lärande bör vara normen för alla yrkesutbildningselever är indikatorerna för deltagande i arbetsplatsförlagt lärande definitivt inte ambitiösa och kan svårligen tillämpas för att förbättra tillhandahållandet av lärlingsutbildningar.

4.8 kompetensinventeringen , på grundval av Cedefops arbete på senare tid förutse kompetensbehov i förhållande till sociala förändringar och förändringar på arbetsmarknaden för att säkerställa en bättre styrning av kompetensstrategierna inom en ändamålsenlig social dialog och samråd med berörda civilsamhällesorganisationer och aktörer, inklusive företag. Det skulle vara välkommet om de indikatorer som föreslås i kompetensagendan och den föreslagna rekommendationen om yrkesutbildning omprövades och uppdaterades i enlighet med forskningen om covid-19-krisens inverkan på utbildning och arbetsmarknad. Att stärka, på grundval av Cedefops arbete på senare tid ( 24 ) , är viktigt även för att fastställa och övervaka medlemsstaternas resultat i förhållande till indikatorerna om vuxenlärande och yrkesutbildning. Det är viktigt atti förhållande till sociala förändringar och förändringar på arbetsmarknaden för att säkerställa en bättre styrning av kompetensstrategierna inom en ändamålsenlig social dialog och samråd med berörda civilsamhällesorganisationer och aktörer, inklusive företag. Det skulle vara välkommet om de indikatorer som föreslås i kompetensagendan och den föreslagna rekommendationen om yrkesutbildning omprövades och uppdaterades i enlighet med forskningen om covid-19-krisens inverkan på utbildning och arbetsmarknad.

4.9 Mer allmänt måste data och information om yrkesutbildning, kompetens och arbetsmarknaden förbättras i förhållande till EU:s mål för utbildning och de nya indikatorer som föreslås för att verkställa genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling , särskilt mål 4 (utbildning), mål 5 (jämställdhet), mål 8 (anständiga arbetsvillkor) och mål 13 (klimatförändringar), och den europeiska planeringsterminen . För att uppnå de föreslagna indikatorerna senast 2025 skulle frekvensen i övervakningen av Eurostat och byråer såsom Cedefop och Eurofound kräva en årlig uppdatering. Ytterligare indikatorer skulle kunna stödja företag och arbetstagare på ett bättre sätt när det gäller att fastställa investeringar, tillhandahållande och kompetensbehov, med fokus på ”andelen företag som tillhandahåller utbildning efter typ av utbildning” och ”företagens utgifter för utbildningskurser som andel av den totala arbetskraftskostnaden”. Dessa data samlas redan in av Eurostat vart femte år, men en sådan tidsperiod främjar inte arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande i kompetensprognoser och införandet av nödvändig utbildning , något som man i kompetensagendan föreslår ska stärkas. Betald studieledighet som en del av förhandlade kollektivavtal kan vara ett verktyg som kan inkluderas i indikatorer, tillsammans med mätning av tillhandahållandet av information och vägledning för arbetstagare.

4.10 miljöansvar är en skyldighet för alla . Proaktiv kompetensutveckling och omskolning för att underlätta den rättvisa omställningen till en grön ekonomi bör vara tillgänglig för alla, särskilt för arbetstagare inom sektorer på tillbakagång. Det är nödvändigt att övervaka tillhandahållandet av utbildning i mjuka (för vardagslivet och samhället) och hårda (teknik- och yrkesrelaterade) gröna färdigheter och kompetenser , i enlighet med en tydlig indikator som är relevant för alla i Europa och inte bara vuxna. En sådan indikator och EU:s strategi för gröna färdigheter och kompetenser bör baseras på en noggrann undersökning och bedömning på EU-nivå av nationella strategier för gröna färdigheter och kompetenser . Införandet av indikatorer och en kompetensram för grön kompetens måste baseras på den öppna samordningsmetoden. Yrkeslärare och yrkesutbildare bör erhålla god fortbildning, även inom företag I EESK:s yttrande ”Mot en EU-strategi för att förbättra gröna färdigheter och grön kompetens för alla” ( 25 ) påpekas det attför att underlätta den rättvisa omställningen till en grön ekonomi bör vara tillgänglig för alla, särskilt för arbetstagare inom sektorer på tillbakagång. Det är nödvändigt att övervaka tillhandahållandet av utbildning i mjuka (för vardagslivet och samhället) och hårda (teknik- och yrkesrelaterade), i enlighet med en tydlig indikator som är relevant för alla i Europa och inte bara vuxna. En sådan indikator och EU:s strategi för gröna färdigheter och kompetenser bör baseras på en noggrann. Införandet av indikatorer och enbaseras på den öppna samordningsmetoden.bör erhålla god fortbildning, även inom företag ( 26 ) , och måste delta i utformningen av läroplaner om den digitala och gröna omställningen.

4.11 skolor spelar en stor social roll och att undervisningsmetoderna bör stödjas med digitalisering som ett verktyg och inte som ett mål i sig. Ändamålsenligt stöd till skolor, studerande, lärare, föräldrar och familjer i syfte att förbättra den digitala kompetensen och investeringarna i utrustning är viktigt och bör tas upp inom den europeiska planeringsterminen och i handlingsplanen för digital utbildning . Eftersom branscher och ekonomin digitaliseras kontinuerligt är det viktigt med kompetensutveckling och omskolning av arbetstagarna i nödvändig digital kompetens med hjälp av social dialog. Vi uppmanar kommissionen att tillhandahålla relevanta data om tillgången till digitala verktyg och internet i skolorna i förhållande till Selfie-verktyget Vi betonar attoch att undervisningsmetoderna bör stödjas med digitalisering som ett verktyg och inte som ett mål i sig. Ändamålsenligt stöd till skolor, studerande, lärare, föräldrar och familjer i syfte att förbättra den digitala kompetensen och investeringarna i utrustning är viktigt och bör tas upp inom den europeiska planeringsterminen och i. Eftersom branscher och ekonomin digitaliseras kontinuerligt är det viktigt med kompetensutveckling och omskolning av arbetstagarna i nödvändig digital kompetens med hjälp av social dialog. Vi uppmanar kommissionen att tillhandahålla relevanta data om tillgången till digitala verktyg och internet i skolorna i förhållande till Selfie-verktyget ( 27 )

4.12 Det är nödvändigt att i samråd med arbetsmarknadens parter finna en gemensam europeisk definition och förståelse av mikromeriter . EESK rekommenderar att man genomför en undersökning på EU-nivå för att kartlägga befintliga mikromeriter som används av företag i olika sektorer, utbildningsanordnare och utbildningsinstitutioner (yrkesutbildning och högre utbildning) och ta reda på europeiska företags, arbetsgivares, arbetstagares och arbetssökandes behov och intresse när det gäller att erhålla och efterfråga mikromeriter. Mikromeriter skulle kunna ses som en av flera lösningar och ett av flera resultat av förfaranden för erkännande samt kompetensutveckling eller omskolning. De bör tydligt ange hur intyget är kopplat till en fullständig kvalifikation. Fastställandet av standarder och ytterligare politiska åtgärder på EU-nivå om mikromeriter måste diskuteras med arbetsmarknadens parter, särskilt för att säkerställa kvalitet och öppenhet samtidigt som man beaktar en sådan undersökning på EU-nivå och en grundlig konsekvensbedömning, inklusive dess inverkan på kvalifikationer och kollektivavtal.

4.13 I förhållande till lanseringen av den nya Europass-plattformen skulle frågan om tilltro inom certifieringar och kvalifikationer kunna lösas med digitala referenser, samtidigt som man respekterar förfarandena för erkännande och validering. Informationen bör också vara tillgänglig för personer med funktionsnedsättning och finnas på olika språk, däribland de större språken bland migranter, flyktingar och asylsökande. Tanken på att använda digitala utmärkelser för ett påskyndat erkännande bör undersökas närmare.

4.14 inkludering och jämställdhet i yrkesutbildning. Covid-19-krisen har särskilt drabbat kvinnor med familjer enligt färska rapporter från FN EESK välkomnar kommissionens förslag om att stödja strategiska nationella kompetensåtgärder med fokus påi yrkesutbildning. Covid-19-krisen har särskiltenligt färska rapporter från FN ( 28 ) , Europarådet och Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) ( 29 ) . Kvinnor har drabbats av ökade nivåer av våld i hemmet samt sexuellt och könsrelaterat våld, och uppmärksamhet måste även fästas vid de möjliga långsiktigare effekterna av pandemin på balansen mellan yrkesliv och privatliv och på kvinnors ekonomiska självständighet, eftersom många av dem kan tvingas att göra svåra val och övergå till oavlönat arbete ( 30 ) . Därför föreslår EESK att man i nationella kompetensåtgärder bör lägga tonvikt på stöd till kvinnliga studerande, kvinnliga arbetstagare och kvinnliga arbetslösa, med skräddarsydd utbildning. Dessa åtgärder bör också inriktas på ändamålsenligt stöd till familjer som har mött allvarliga svårigheter under covid-19-krisen.

4.15 EESK påminner om att flyktingar måste behandlas lika oavsett kompetensnivå , och varje enskild flykting och asylsökande bör ges möjlighet att validera sina färdigheter och sin kompetens och få tillgång till lärlingsutbildning, omskolning och kompetensutveckling för att integreras på arbetsmarknaden, i linje med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. I migrations- och asylpakten bör det erkännas att flyktingar har kompetens och olika kvalifikationsnivåer som kan ha ett mervärde för mottagarländerna och deras lokala arbetsmarknad och företagens behov.

4.16 Det är viktigt att sträva efter fler förbindelser mellan det europeiska området för högre utbildning och det europeiska forskningsområdet för att förbättra kvaliteten på och inkluderingen i högre utbildning och forskning för alla studerande, oavsett ålder eller socioekonomisk bakgrund. Att förbättra kvaliteten och erkännandet av studier mellan universitet måste vara ett viktigt fokus för initiativet Europauniversitet. Högre utbildning är visserligen en nationell befogenhet, men kommissionens förslag om en europeisk examen, en stadga för Europauniversitet och ett europeiskt system för erkännande och kvalitetssäkring tycks vara ett steg mot synkronisering av högre utbildning. Därför begär EESK att tankarna bakom dessa initiativ och ytterligare politiska åtgärder diskuteras ytterligare med myndigheter, berörda arbetsmarknadsparter och civilsamhällesorganisationer.

4.17 EESK påpekar att covid-19-krisen har haft en mycket negativ inverkan på universitetens intagningar, närvaro, sociala roll och investeringar. Hållbara nationella offentliga investeringar i högre utbildning och forskning måste säkerställas och EU-medlen bör förbättras för att göra utbildning och forskning helt inkluderande och tillgängliga för studerande och framtida forskare och för att garantera en stödjande arbetsmiljö för akademiker och forskare.

4.18 akademisk frihet och integritet, institutionellt självbestämmande, deltagande av studerande och personal i styrningen av högre utbildning samt offentligt ansvar för och av den högre utbildningen utgör ryggraden i det europeiska området för högre utbildning. EESK hänvisar även till 1997 års FN-rekommendation om statusen för lärare inom högre utbildning Partnerskap mellan företag och högre utbildning bör gynna båda parter utan yttre påtryckningar och vara balanserade för att säkerställa företagens forsknings- och innovationsarbete i sig självt och de offentliga målen för högre utbildning och forskning i sig själva. Ministrarnas åtaganden i de 48 Bolognaprocessländerna måste beaktas i förhållande till förslagen i kompetensagendan:för och av den högre utbildningen utgör ryggraden i det europeiska området för högre utbildning. EESK hänvisar även till 1997 års FN-rekommendation om statusen för lärare inom högre utbildning ( 31 )

4.19 forskare och en klassificering av färdigheter för forskare samt utveckla läroplaner för öppen vetenskap och vetenskapsförvaltning för forskare är ambitiösa idéer men undergräver högre utbildningsinstitutioners akademiska frihet när det gäller att förbereda framtida akademiker och forskare för att stärka kunskaps- och forskningsfriheten. I artikel 13 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna fastställs följande: ”Konsten och den vetenskapliga forskningen ska vara fria. Den akademiska friheten ska respekteras ( 32 ) ”. Förslagen om att upprätta en europeisk kompetensram föroch en klassificering av färdigheter för forskare samt utveckla läroplaner för öppen vetenskap och vetenskapsförvaltning för forskare är ambitiösa idéer men undergräver högre utbildningsinstitutioners akademiska frihet när det gäller att förbereda framtida akademiker och forskare för att stärka kunskaps- och forskningsfriheten.

Bryssel den 29 oktober 2020. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, humaniora och matematik.

(2) EIGE.

(3) Rådets rekommendation om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (EUT C 195, 7.6.2018, s. 1).

(4) EUT C 232, 14.7.2020, s. 8.

(5) Rådets rekommendation av den 15 mars 2018 om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet.

(6) Yttrande SOC/636 (pågående), titeln håller på att ändras.

(7) Kommissionens sida om en ny handlingsplan för digital utbildning.

(8) Selfie-verktyget.

(9) Recommendation concerning the Status of Higher-Education Teaching Personnel.

(10) COM(2016) 381 final.

(11) Eurostats pressmeddelande ”Euro area unemployment at 7,8%”, juli 2020.

(12) Naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik.

(13) Naturvetenskap, teknik, HUMANIORA, ingenjörsvetenskap och matematik.

(14) EUT C 62, 15.2.2019, s. 136.

(15) EIGE.

(16) Rådets rekommendation (EUT C 195, 7.6.2018, s. 1).

(17) EUT C 228, 5.7.2019, s. 68.

(18) EUT C 484, 24.12.2016, s. 1.

(19) Rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande.

(20) Se fotnot 4.

(21) Strategi för branschsamverkan kring kompetens.

(22) Rådets rekommendation av den 15 mars 2018 om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet.

(23) Se definitionen av arbetsplatsförlagt lärande i fotnot 6 i Rigaslutsatserna från 2015.

(24) Cedefops webbsida om kompetensinventering.

(25) Se fotnot 6.

(26) Cedefop, ”Guiding principles for professional development of trainers in VET”, 2014, och ETUCE Policy Paper on VET in Europe, 2012.

(27) Selfie-verktyget.

(28) UN Policy Brief: The Impact of COVID-19 on Women, 2020.

(29) Se EIGE:s relevanta webbsida.

(30) https://www.coe.int/en/web/genderequality/women-s-rights-and-covid-19

(31) UN Recommendation concerning the Status of Higher-Education Teaching Personnel, 1997.

(32) Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.