Yttrande om Grönbok om upphovsrätt och angränsande rättigheter i informationssamhället (96/C 97/03)

Den 27 juli 1995 beslutade kommissionen, enligt artikel 198 i Romfördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om Grönbok om upphovsrätt och angränsande rättigheter i informationssamhället.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som har berett kommitténs arbete i detta ärende, antog yttrandet den 10 januari 1996. Föredragande var Robert Moreland.

Ekonomiska och sociala kommittén antog enhälligt följande yttrande vid sin 332:a plenarsession (sammanträdet den 31 januari 1996).

1. Kommissionens dokument

1.1. I grönboken ställs ett antal frågor om eventuella ytterligare harmoniseringsåtgärder inom gemenskapen, som kan bli nödvändiga när "informationsmotorvägarna" utvecklas.

1.2. Informationsmotorvägar innebär kortfattat ett nätverk av datorer för att utföra, förevisa, distribuera, utbyta och lagra arbeten och information digitalt. Detta sätt att överföra information, kulturella arbeten och underhållning blir allt viktigare när mer information och kulturella arbeten än någonsin tidigare kan överföras digitalt.

1.3. Grönboken är en begäran om synpunkter på vissa juridiska frågor som uppstår när denna avancerade teknik sprids.

2. Kommissionens allmänna frågor

2.1. Kommissionen ställer först några inledande allmänna frågor. Bl a:

2.1.1. På vilken nivå är det lämpligast att hantera immaterialrätt i informationssamhället: nationellt, inom gemenskapen eller internationellt?

2.1.2. Medför existensen av multimediaprodukter (t ex CD-ROM) att det krävs speciell lagstiftning för att skydda kulturarvet?

2.1.3. Hur skall det totala ekonomiska värdet mätas på upphovsrätt och angränsande rättigheter, som skyddar verk som blir tillgängliga på informationsmotorvägen?

2.1.4. Man begär specifika ekonomiska eller statistiska data om verksamheter på infomotorvägen, och de ekonomiska konsekvenserna av immaterialrättsskydd för produkter och tjänster som distribueras på infomotorvägen, särskilt beträffande små och medelstora företag samt påverkan på sysselsättningen.

2.2. Grönboken diskuterar sedan vissa speciella punkter och tar återigen upp vissa punkter i form av frågor.

3. Kommissionens specifika frågor

3.1. Immaterialrätt är territoriell, och det kommer att bli svårt att avgöra var ett brott mot den äger rum. Kommissionen vill ha synpunkter på om en regel om "ursprungsland" i linje med direktivet om samordning av vissa regler om upphovsrätt och angränsande rättigheter för satellit- och kabelsändningar (kabel- och satellitdirektivet) kan vara ett sätt att lösa problemet. Med andra ord skulle lagen i det land som materialet sänds från reglera hela transaktionen.

3.2. Man begär synpunkter på frågan om internationell konsumtion av rättigheter (rätten att till EU importera produkter som placerats på marknaden med medgivande från innehavaren av den intellektuella äganderätten för spridning i länder utanför EU).

3.3. Man frågar om överföring av ett verk till digital form utgör en reproduktion och således är ett brott mot upphovsrättsbestämmelserna, om den görs utan copyrightinnehavarens medgivande.

3.4. Kommissionen vill ha synpunkter på sändningar för privat bruk och i vilka fall sändningar skall anses vara riktade till allmänheten.

3.5. Kommissionen frågar om copyrightinnehavaren skall ha en speciell rätt att bestämma över digital spridning.

3.6. Digitala sändningar tillåter många fler sändningar med högre kvalitet på ljud och bild på samma frekvens och betydligt fler gränsöverskridande sändningar. Om mer sänds, kan mer kopieras. Man önskar synpunkter på om utövare eller andra innehavare av "angränsande rättigheter" skall ha exklusiv rätt att hindra att deras framträdanden etc sänds i radio eller TV.

3.7. En författares moraliska rättigheter innefattar hans eller hennes rätt att få sitt författarskap erkänt, att inte få verk ändrade utan sitt medgivande och inte utsättas för intrång. Man önskar synpunkter på om lagar om moraliska rättigheter inom gemenskapen bör harmoniseras, på om man avstår från sina moraliska rättigheter genom att godkänna att ett verk överförs till digital form, samt på om det behövs kollektivavtal mellan författare och förläggare.

3.8. Kommissionen ställer frågor om exploatering av rättigheter, särskilt huruvida det bör finnas ett centralt system för att hantera rättigheter för multimediaprodukter och om gemenskapen skall skapa regler för en sådan centralstyrning.

4. Allmänna synpunkter

4.1. Kommittén välkomnar grönboken, särskilt som teknologins snabba utveckling innebär att de lagar som reglerar den ständigt omvärderas.

4.2. Den lämpligaste nivån för frågor om immaterialrätt i informationssamhället måste på lång sikt vara den internationella: informationssamhället minskar de nationella gränsernas betydelse. Därför bör initiativ inom detta område åtminstone tas på gemenskapsnivå, snarare än på nationell nivå, och tyngdpunkten måste ligga på att komma fram till en gemensam ståndpunkt för EU. Detta kommer att vara särskilt viktigt mot bakgrunden av de slutsatser som fastställdes av USA:s regering i dess senaste vitbok i detta ämne.

4.3. Även om kommissionen skall gratuleras för den lagstiftning om vilken kommissionen hittills har lyckats få rådet att besluta, är detta en långsam och komplicerad process och nationella och europeiska kulturer måste beaktas. Det är viktigt att prioritera och ta itu med sådana fall som är mest skadliga för det europeiska näringslivet och för EU:s möjligheter att aktivt utnyttja sitt kulturarv i konkurrens med omvärlden och där det finns tydliga problem som hänger samman med handelshinder på den gemensamma marknaden.

4.4. Kommittén anser att följande åtgärder bör prioriteras (i den ordning som de omnämns i grönboken):

4.4.1. Att definiera vilken lag som gäller gränsöverskridande transaktioner inom gemenskapen samt till och från tredje land.

4.4.2. Att harmonisera lagen om konsumtion av rättigheter.

4.4.3. Att garantera ett fullt skydd för rätten att begränsa överföring till digital form som en del av reproduktionsrätten.

4.4.4. Att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning (och/eller definition) beträffande tidpunkten när verk som sprids via informationsmotorvägen kan anses bli tillgängliga för allmänheten.

4.4.5. Att inom gemenskapen harmonisera de mycket olikartade lagarna om moraliska rättigheter.

4.5. Lösningen på dessa behov skall ta hänsyn till intressebalansen mellan "författare", producenter och konsumenter.

5. Särskilda synpunkter

5.1. Allmänna frågor

5.1.1. På vilken nivå är det lämpligast att hantera immaterialrätt i informationssamhället: nationellt, inom gemenskapen eller internationellt? Den lämpligaste nivån för frågor om immaterialrätt i informationssamhället måste vara den internationella. (se Allmänna synpunkter ovan).

5.1.2. Direktivet om rättsligt skydd för databaser är tillräckligt för att skydda de flesta multimediaprodukter. Dessutom finns det argument för lagstiftning inom området för ideella rättigheter på EU-nivå.

5.1.3. Kommittén tror det är svårt att mäta det totala ekonomiska värdet av upphovsrätt och angränsande rättigheter som skyddar de verk som skall finnas tillgängliga på informationsmotorvägarna. Vad beträffar följderna för små och medelstora företag tror kommittén att direktivet om mjukvaror balanserar den småskalige utvecklarens rättigheter mot det stora företagets. Något liknande kan vara lämpligt här. Ibland måste man hitta en balans mellan totalförbud och krav på godkännande. Dessutom anser kommittén att upphovsrättslagstiftningens påverkan på sysselsättningen inte skall underskattas och att den rättfärdigar den betydande uppmärksamhet som bör ägnas immaterialrätten på EU-nivå.

5.2. Särskilda frågor

5.2.1. Tillämplig lagstiftning

I princip håller kommittén med om kommissionens förslag att lösningen på problemet med den myckna överföringen av data mellan länder kan vara en regel om "ursprungsland" i linje med kabel- och satellitdirektivet. Men man måste se till att arbeten inte sänds från de medlemsstater som har sämre skydd eller sämre förmåga att genomdriva det. Lagen i det land där servern eller någon annan som sprider arbeten är placerad bör reglera ivägsändandet av arbete till servern och dess spridning från servern. Men allt tillhandahållande av information som äger rum på ett legalt sätt måste garantera att innehavaren av rättigheterna kan förstärka sina rättigheter inom det territorium där inhämtningen äger rum. Det finns också behov att harmonisera, stärka och praktisera regler för skydd och kontroll på EU-nivå.

5.2.2. Konsumtion av rättigheter

Detta är ett komplicerat ärende. Den grundläggande frågan är om elektronisk eller fysisk import som omfattar intellektuell äganderätt från länder utanför gemenskapen är föremål för kontroll från innehavaren av den intellektuella äganderätten när informationen tas in i gemenskapen. Detta beror på hur man använder det skyddade arbetet eller närliggande material. Enligt den befintliga gemenskapslagstiftningen gäller principen om konsumtion av rättigheter endast när dessa ingår i fysiska produkter, inte vid elektronisk distribution. En innehavare av intellektuell äganderätt skulle följaktligen behålla kontrollen över elektronisk import som kommer från ett land utanför gemenskapen och dess vidare spridning. Kommittén anser emellertid att detta borde gälla även import av arbete och annat skyddat material när det ingår i fysiska produkter när den kommer in i gemenskapen. Men när det gäller omständigheter där ett tredje land har lämpligt skydd av intellektuella rättigheter och innehavaren av de intellektuella rättigheterna har tillåtit distribution av produkterna i elektronisk form, kan denna allmänna princip variera. När det gäller dessa begränsade omständigheter, bör innehavaren av de intellektuella rättigheterna inte automatiskt ha rätt att begränsa import till EU. Ett exempel på denna senare begränsning är det mycket vanliga bruket med inhämtning av filer och dokument från en server i USA till en dator i något av EU:s medlemsländer. Det är praktiskt taget omöjligt att övervaka sådana aktiviteter. Under dessa förhållanden är det bara så, enligt kommitténs åsikt, att den som hämtar in information till ett EU-land bör ha exakt samma rättigheter - varken mer eller mindre - som den som hämtar in information till USA.

5.2.3. Överföring till digital form

Man frågar om överföring av verk till digital form utgör en reproduktion och således är ett brott mot upphovsrättsreglerna om den görs utan copyrightinnehavarens medgivande. Att överföra ett verk till digital form (permanent eller temporärt) är samma sak som alla andra former av kopiering och skall i princip behandlas på samma sätt; i den mån denna princip inte finns i alla medlemsstater bör detta åtgärdas genom harmonisering. En andra, och besläktad fråga är om copyrightinnehavarens rätt i fråga om digitalisering skall innebära en rätt att hindra andra från att digitalisera verket utan medgivande; eller om det bara skall vara en rätt att få ersättning för digitalisering, vilken skulle bli auktoriserad i och med betalningen. Om överföring till digital form inte skiljer sig från andra kopieringsmetoder, ser kommittén inga skäl att frångå grundprincipen att copyrightinnehavarens rätt att hindra den skall vara utan undantag.

5.2.4. Privat kopiering

Fastän privat kopiering inte skall behandlas som automatiskt tillåten, skall man i första hand prioritera att se till att otillåten kopiering för kommersiellt bruk blir förbjuden. Kopiering för utbildnings- eller forskningsändamål förtjänar att ägnas särskild uppmärksamhet. Vad beträffar privat, icke-kommersiell kopiering bör sådana fall prioriteras som har uppenbart skadliga följder.

5.2.5. Tekniskt skydd

Man har tagit upp frågan om medlemsländer skall vidta rättsliga åtgärder som garanterar tekniska system för skydd mot kopiering. Denna fråga uppdelas i två punkter, nämligen om tillverkare skall vara skyldiga att inkludera tekniskt skydd i sin hårdvara; och om det skall göras likvärdigt med att kränka upphovsrätt eller andra rättigheter i produkter som är föremål för tekniskt skydd för att producera eller sälja hårdvaror som omger detta tekniska skydd. Enligt kommitténs åsikt är det inte lämpligt att tvinga innehavare av rättigheter och tillverkare att följa något speciellt system av tekniskt skydd, men om man följer något system skall det vara olagligt att medverka till att kringgå det.

5.2.6. Digitala radiosändningar

De principer som anges i punkt 5.2.3 ovan pekar på att även "angränsande rättigheter" i princip skall vara utan undantag, och inte bara vara rätten att få skälig ersättning och att det i detta sammanhang inte skall vara någon skillnad mellan analoga och digitala radiosändningar.

5.2.7. Digital spridning och överföringsrättigheter

Kommissionen ställer frågan om det är lämpligt att utsträcka direktivet om hyresrättigheter till elektronisk överföring från punkt till punkt. Kommittén anser inte att det är lämpligt; en sådan utsträckning skulle bli konstlad (överföring är inte på något sätt att hyra) och onödig (hyresrättighet introduceras till en del för att kompensera för konsumtion av innehavarens rättigheter på fysiska kopior av arbeten och, som det har påpekats ovan, absolut konsumtion av rättigheter med avseende på elektronisk överföring är inte lämplig). Enligt kommitténs åsikt skall överföring omfattas av innehavarens exklusiva rättigheter inklusive den exklusiva rätten att göra arbeten tillgängliga för allmänheten. En enkel metod skulle kunna vara att säkerställa att rättigheten att förhindra överföring från punkt till punkt utgör en del av rättigheten att förhindra reproduktion. Ett alternativ, som stöds av USA:s regering i deras vitbok, skulle kunna vara att skapa en exklusiv rättighet för överföringar som en del av distributionsrättigheten. Det första förslaget är enklare.

5.2.8. Ideella rättigheter

Ideella rättigheter är viktiga för författare. Den ökade gränsöverskridande trafiken med verk innebär att harmonisering är viktigare än tidigare. Den lätthet med vilken verk i digital form kan ändras, visar enligt kommittén att starka ideella rättigheter, åtminstone på Bernkonventionens nivå, är motiverade. Att avsäga sig från att utnyttja dessa rättigheter skall emellertid tillåtas i tydliga fall.

5.2.9. Administration av rättigheter

Man ställer också frågor om förvärv och administration av rättigheter, om tekniska skyddssystem, och framförallt huruvida det bör finnas ett centralt system för hantering av rättigheter för multimediaprodukter, och huruvida gemenskapen skall fastställa regler för en central styrning av sådana system. Kommittén anser att det är för tidigt att fundera över en central administration av rättigheter på detta sätt. Om författare vill sälja sina rättigheter kollektivt, finns det inga skäl att anta att de inte kommer att slå sig ihop för att göra det utan gemenskapens inblandning, precis som hittills skett i medlemsstaterna.

5.3. Övriga frågor - Verk skapade av datorer

Kommittén har hänvisat till detta problem i tidigare yttranden [till exempel dess yttrande om förslaget till direktiv om rättsligt skydd av dataprogram (91/250/EEG)]. Grönboken tar inte upp frågan om skyddet för verk skapade av datorer, dvs verk som har skapats direkt av ett datorprogram och, enligt min mening inte av några människor. Teknikens framsteg har ökat antalet sådana program och höjt deras kvalitet och kommittén anser att denna punkt bör tas upp till förnyat övervägande. Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att studera frågan ytterligare.

Bryssel den 31 januari 1996.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Carlos FERRER