Andelen för medlemsstaternas program utgör 60 % av fondens totala finansieringsram. Det föreslås att medlemsstaterna förses med 50 % av finansieringsramen i början av programperioden, medan man behåller möjligheten att periodvis utöka anslaget. Enligt planen görs ett fast tillägg på 10 % av finansieringsramen efter halva tiden (teknisk justering av fördelningsnyckeln med förbehåll för ekonomiska resultat, dvs. att en medlemsstat bör ha lämnat in betalningsansökningar som omfattar minst 10 % av de ursprungliga betalningsbemyndigandena).

Fördelningsnyckeln kommer att beakta olika grupper och flöden av kategorier och återspegla dessa särdrag mellan medlemsstaterna, där vissa kan drabbas av ett större tryck avseende återvändanden och andra på integrationsområdet och påverkas på olika sätt under de olika stadierna av mottagning av tredjelandsmedborgare. Det föreslås att en viktning på 30 % ges till asylområdet, 30 % för området laglig migration och integration samt 40 % till området bekämpning av irreguljär migration, inbegripet återvändanden. I detta sammanhang föreslås att det inom asylområdet ges en vikning på 60 % till antalet första asylansökningar, 30 % viktning till antalet personer med internationellt skyddsstatus i en medlemsstat och en viktning på 10 % till antalet personer som har vidarebosatts. På integrationsområdet ges en viktning på 60 % till antalet första uppehållstillstånd och 40 % till det totala antalet tredjelandsmedborgare i en medlemsstat under ett visst år. När det gäller kriterierna för att bekämpa irreguljär migration, inbegripet återvändanden, tas det hänsyn till antalet utvisningsbeslut (50 %) och effektiva återvändanden (50 %), varvid den specifika situationen i en viss medlemsstat beaktas.

Under de stora migrationsströmmarna under 2015 och 2016 har det finansiella och tekniska stöd som EU gett sina medlemsstater bidragit till en bättre hantering av utmaningarna på områdena asyl, migration och yttre gränser. Unionens budget har haft en avgörande roll som ett stöd för hanteringen av asylsökande och migranter, utveckling av sök- och räddningskapaciteten för att rädda människor som försöker nå Europa, hantering av effektiva återvändanden och andra åtgärder som kräver en samordnad insats inom ramen för den europeiska migrationsagendan.

Fonden kommer att fungera i full komplementaritet med dessa organ, för vilka en betydande förstärkning föreslås för den kommande perioden. I sitt meddelande En modern budget för ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum föreslår kommissionen att ett belopp på 865 000 000 EUR (i löpande priser) tilldelas unionens organ på migrationsområdet. Denna förordning omfattar inte finansieringen av dessa organ. Deras finansiering fastställs under det vanliga årliga budgetförfarandet. Kommissionen föreslår dessutom att ett belopp på 12 013 000 000 EUR (i löpande priser) tilldelas för att stödja en betydlig utökning av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och göra den fullständigt operativ med en fast styrka på ungefär 10 000 gränsbevakningstjänstemän och en välfungerande Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA).

Inom ramen för AMIF har hållbarhet varit mycket viktigt genom mekanismer som införts under programplanerings- och genomförandestadiet via olika genomförandemekanismer, även om det gjorts i mindre utsträckning vid bistånd i nödsituationer (på grund av åtgärdernas karaktär). Hållbarhetskriterierna skulle kunna beaktas i större utsträckning vid utformningen av Amifs interventioner.

På det hela taget har Amif genererat ett betydande EU-mervärde trots fondens relativt begränsade storlek jämfört med de utmaningar som krisen medförde under denna period. Det huvudsakliga EU-mervärdet följer av den gränsöverskridande dimensionen av vissa insatser (unionsåtgärder och det europeiska migrationsnätverket) samt fördelning av bördor på EU-nivå, som bland annat stöds genom bistånd i nödsituationer och omplaceringsmekanismen inom ramen för nationella program som båda är ett bevis på att solidaritetsprincipen tillämpades.

Det vidtogs åtgärder under fondens utformning, planering och programplanering för att säkerställa att den var enhetlig, ett komplement till och anpassad till EU:s andra finansieringsinstrument och EU:s relevanta centrala politiska strategier. Under genomförandet säkerställde kommissionen att EU:s fonder med liknande mål användes på ett samordnat sätt. På nationell nivå säkerställde de stora flertalet medlemsstater samstämmighet och komplementaritet genom att inrätta samordningsmekanismer, främst i form av övervakningskommittéer med de myndigheter som deltar i genomförandet av fonderna.

Trots utmaningarna är Amif fortfarande mycket relevant eftersom den har visat sig vara tillräckligt flexibel, bred och heltäckande för att tillgodose olika behov och de nationella programmen överensstämmer med medlemsstaternas behov. Medlemsstaternas skiftande behov under genomförandeperioden kräver dock ett flexiblare system för de finansiella anslagen. Behoven är mycket olika mellan medlemsstaterna och olika områden, t.ex. asyl, integration och återvändande, volymen och räckvidden har varierat men i allmänhet ökat. Asylområdet har prioriterats i många länder. Till följd av migrationskrisen blev Amifs räckvidd annorlunda än vad som ursprungligen planerats och den ursprungliga finansieringsnivån visade sig vara otillräcklig.

Ekonomiskt stöd från unionens budget är nödvändigt för genomförandet av Asyl- och migrationsfonden för att stödja medlemsstaterna genom att säkerställa gemensamma regler och förfaranden för att ta emot personer i behov av internationellt skydd, främja fler lagliga vägar för migranter, stödja integrering av tredjelandsmedborgare samt minska incitamenten till irreguljär migration genom en hållbar återvändande- och återtagandepolitik. Dessa mål kommer att eftersträvas i full överensstämmelse med unionens åtaganden i fråga om grundläggande rättigheter. Detta kommer att övervakas noggrant under genomförandet av fonden.

Rapporten har reviderats för att klargöra hur den nya nödsituationsmekanismen kommer att fungera (avsnitt 4.1.3). Bistånd i nödsituationer som ges genom fonderna bör vara ett komplement till reserven för katastrofbistånd (under EU:s budget) och användas i tydligt definierade situationer. På grund av den inbyggda flexibiliteten i den tematiska delen förväntas användningen av bistånd i nödsituationer vara mer begränsad än under den pågående programperioden. Bistånd i nödsituationer kan genomföras genom delad, direkt eller indirekt förvaltning.

4) I rapporten bör det klargöras hur den nya nödsituationsmekanismen kommer att fungera inom finansieringsramarna för var och en av de tre fonderna för migration och säkerhet, och att användningen av bistånd i nödsituationer bör vara begränsad till följd av den nya flexibilitet som möjliggörs genom den tematiska delen. Den bör förklara varför den här mekanismen är att föredra framom nödsituationsfinansieringen under den föregående programperioden.

Rapporten har reviderats för att uppdatera och klargöra den valda mekanismen, med beaktande av erfarenheter från andra EU-fonder och utvecklingen inom ramen för utarbetandet av den framtida förordningen om gemensamma bestämmelser för delad förvaltning (avsnitt 4.1.4). Ingen särskild prestationsreserv presenteras i det rekommenderade alternativet. En miniminivå för genomförandet av budgeten anges för tilldelning av tilläggsfinansiering i den tekniska justeringen efter halva tiden, medan prestationselement skulle tas i beaktande vid tillhandahållande av ytterligare medel via den tematiska delen.

3) Nämnden förstår att den nya mekanismen för prestationsreserver fortfarande var under utveckling vid utarbetandet av rapporten. I den slutliga versionen bör den valda mekanismen dock uppdateras, klargöras och motiveras mot bakgrund av erfarenheter från andra EU-fonder (som muntligen förklarades för nämnden).

För Asyl- och migrationsfonden, instrumentet för gränsförvaltning och visering (en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning) och Fonden för inre säkerhet har rapporten reviderats för att förklara hur EU:s ökade befogenheter och byråernas större roll påverkar respektive fonds roll (avsnitt 3.2). Genom sin centrala roll i genomförandet av unionens migrations- och säkerhetspolitik kommer byråerna för inrikes frågor att spela en viktig roll under programplaneringen av nationella program, medan deras övervakning ligger till grund för halvtidsöversynen. Byråernas utvidgade mandat skulle inte syfta till att ersätta de uppgifter som för närvarande utförs av medlemsstaterna, utan snarare till att förbättra och uppgradera unionens och medlemsstaternas åtgärder på områdena migration, gränsförvaltning och säkerhet.

Arbetet med att utarbeta de framtida finansieringsinstrumenten för inrikes frågor inleddes 2016 och fortsatte 2017 och 2018. Som en del av detta arbete utfördes en studie om budgetramen under 2017 och 2018 till stöd för den konsekvensbedömning som inleddes i september 2017. Dessa studier är en sammanställning av tillgängliga resultat från utvärderingar av de befintliga finansieringsinstrumenten och från samråden med berörda parter, och de utreder de problem, mål och politiska alternativ – även deras sannolika konsekvenser – som tas upp i konsekvensbedömningen.

Vid delad förvaltning förväntas medlemsstaterna rapportera om genomförandet av sina program regelbundet och lämna in en slutrapport över resultaten i slutet av programperioden.

(12)Med beaktande av de stora migrationsströmmarna till unionen under de senaste åren och vikten av att säkerställa sammanhållningen i våra samhällen är det centralt att stödja medlemsstaternas strategier för att i ett tidigt skede integrera tredjelandsmedborgare som vistas lagligt i medlemsstaterna, även på de prioriterade områden som anges i handlingsplanen för integration av tredjelandsmedborgare som antogs av kommissionen 2016.

(11)Partnerskap och samarbete med tredjeländer är en viktig del av unionens asylpolitik för att säkerställa en lämplig hantering av tillströmningen av personer som ansöker om asyl eller andra former av internationellt skydd. Med målet att ersätta de farliga och irreguljära inresorna med lagliga och säkra inresor till medlemsstaternas territorium för tredjelandsmedborgare eller statslösa personer i behov av internationellt skydd, uttrycka solidaritet med länder i regioner till vilka eller inom vilka ett stort antal personer i behov av internationellt skydd har fördrivits genom att hjälpa till att minska trycket på dessa länder, bidra till att uppnå unionens migrationspolitiska mål genom att öka unionens inflytande gentemot tredjeländer samt effektivt bidra till globala vidarebosättningsinitiativ genom att tala med en röst i internationella forum och med tredjeländer bör fonden ge ekonomiska incitament till genomförandet av unionens ram för vidarebosättning [och humanitärt mottagande].

(7)Fonden bör stödja en effektiv förvaltning av migrationsströmmarna, bland annat genom att främja gemensamma åtgärder på asylområdet, inbegripet medlemsstaternas insatser för att ta emot personer i behov av internationellt skydd genom vidarebosättning och överföring av personer som ansöker om eller åtnjuter internationellt skydd mellan medlemsstaterna, stödja integreringsstrategier samt en effektivare politik för laglig migration för att säkerställa unionens långsiktiga konkurrenskraft och framtiden för den europeiska sociala modellen och att minska incitamenten för irreguljär migration genom en hållbar politik på området återvändande och återtagande. Fonden bör stödja en förstärkning av samarbetet med tredjeländer för att stärka förvaltningen av flödena av personer som ansöker om asyl eller andra former av internationellt skydd, vägarna för laglig migration och bekämpa irreguljär migration och säkerställa ett hållbart återvändande och effektivt återtagande i tredjeländer.

(6)Fonden bör bygga vidare på de resultat och investeringar som uppnåtts med stöd från dess föregångare, dvs. Europeiska flyktingfonden som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut 573/2007/EG, Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare som inrättades genom rådets beslut 2007/435/EG, Europeiska återvändandefonden som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut 575/2007/EG för perioden 2007–2013 och Asyl-, migrations- och integrationsfonden för perioden 2014–2020 som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 516/2014. Den bör samtidigt beakta all relevant ny utveckling.

(54)I enlighet med punkterna 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 behöver denna fond utvärderas på grundval av den information som samlats in till följd av särskilda övervakningskrav, samtidigt som överreglering och en administrativ börda, särskilt för medlemsstaterna, undviks. Dessa krav kan i förekommande fall innefatta mätbara indikatorer som kan användas som utgångspunkt för utvärdering av fondens faktiska konsekvenser. För att mäta fondens resultat bör gemensamma indikatorer och relaterade mål fastställas för vart och ett av fondens särskilda mål. Genom dessa gemensamma indikatorer och finansiell rapportering bör kommissionen och medlemsstaterna övervaka fondens genomförande i enlighet med de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../2021 [förordningen om gemensamma bestämmelser] och denna förordning.

(50)I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013, rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95, rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 och rådets förordning (EU) 2017/1939 ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt, korrigering och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra administrativa utredningar, inbegripet kontroller och inspektioner på plats, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller andra straffbara gärningar som påverkar unionens ekonomiska intressen. I överensstämmelse med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371. I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullständigt för att skydda unionens ekonomiska intressen för att ge kommissionen, Olaf och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som behövs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter.

(48)Genom förordning (EU) .../2021 [förordningen om gemensamma bestämmelser] inrättas en ram för åtgärder under Eruf, ESF+, Sammanhållningsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Asyl- och migrationsfonden (AMF), Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, och den innehåller i synnerhet regler om programplanering, övervakning, utvärdering, förvaltning och kontroll av unionens medel som genomförs genom delad förvaltning. Det är därför nödvändigt att specificera målen för AMF och att fastställa särskilda bestämmelser om den typ av verksamhet som kan finansieras genom AMF.

(45)I denna förordning fastställs en finansieringsram för hela fonden som ska utgöra det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i [hänvisningen ska vid behov uppdateras enligt det nya interinstitutionella avtalet: punkt 17 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning] för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

(c)blandfinansieringsinsats: åtgärder som stöds genom unionens budget, inbegripet blandfinansieringsinstrument enligt definitionen i artikel 2.6 i budgetförordningen, i vilka icke-återbetalningspliktiga former av stöd eller finansieringsinstrument från unionens budget sammanförs med återbetalningspliktiga former av stöd från institutioner för utvecklingsfinansiering eller andra offentliga finansinstitut, kommersiella finansinstitut och investerare.

(56)I syfte att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på förteckningen över åtgärder som berättigar till större samfinansiering i bilaga IV, driftsstöd samt för att ytterligare utveckla den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

(55)För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringar i överensstämmelse med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla Förenta nationernas mål för hållbar utveckling, kommer denna fond att bidra till att rationalisera klimatinsatser och till att uppnå det övergripande målet att 25 % av utgifterna i EU-budgeten ska stödja klimatmålen. Relevanta åtgärder kommer att identifieras under förberedelserna och genomförandet av fonden och omprövas i samband med relevant utvärderings- och översynsarbete.

3.Inom ramen för de särskilda mål som fastställs i punkt 2 ska fonden genomföras via de genomförandeåtgärder som förtecknas i bilaga II.

Fonden ska vara öppen för tredjeländer i enlighet med de villkor som fastställs i ett särskilt avtal som omfattar tredjelandets deltagande i Asyl- och migrationsfonden, under förutsättning att avtalet

3.Fonden ska genomföras enligt delad, direkt eller indirekt förvaltning i enlighet med artikel [62.1 a, b och c] i budgetförordningen.

3.Finansieringen ska inte användas för andra åtgärder i programmet, utom under vederbörligen motiverade omständigheter, och efter att kommissionen godkänt det genom en ändring av programmet.

2.Om minst 10 % av den ursprungliga tilldelningen för ett program som avses i artikel 11.1 a inte har täckts av betalningsansökningar som lämnats in i enlighet med artikel [85] i förordning (EU) .../2021 [förordningen om gemensamma bestämmelser], ska den berörda medlemsstaten inte vara berättigad till det tilläggsanslag för programmet som avses i punkt 1.

2.En medlemsstat får använda upp till 10 % av det belopp som tilldelats enligt fonden till dess program för att finansiera driftsstöd enligt målen i artikel 3.2 a och 3.2 c.

8.Finansieringen ska inte användas för andra åtgärder i programmet, utom under vederbörligen motiverade omständigheter, och om det godkänts av kommissionen genom en ändring av programmet.

7.De ytterligare belopp som avses i punkterna 1–5 ska tilldelas medlemsstaternas program under förutsättning att den person avseende vilken bidraget tilldelas, beroende på vad som är tillämpligt, faktiskt har överförts till en medlemsstat, faktiskt har återvänt eller registrerats som sökande i den ansvariga medlemsstaten i enlighet med förordning (EU) .../.. [Dublinförordningen].

5.En medlemsstat ska, utöver sin tilldelning som beräknats i enlighet med artikel 11.1 a, motta ett bidrag på [500] EUR för varje sökande av internationellt skydd som överförts från en medlemsstat till en annan, för varje sökande som överförts i enlighet med artikel 34 i första stycket led c i förordning (EU) ../... [Dublinförordningen] och, i tillämpliga fall, för varje sökande som överförts enligt artikel 34 j led g i förordning (EU) ../... [Dublinförordningen].

4.En medlemsstat som avses i punkterna 1 och 2 ska motta ett ytterligare bidrag på [10 000 ] EUR per person avseende vilken medlemsstaten kan visa, på grundval av en uppdatering av de uppgifter som anges i artikel 11 d i förordning ../.. [Eurodacförordningen], att personen har lämnat medlemsstatens territorium, antingen på obligatorisk eller frivillig basis, i enlighet med ett beslut om återvändande eller avlägsnande.

3.En medlemsstat som avses i punkterna 1 och 2 ska motta ett ytterligare bidrag på [10 000] EUR per sökande som har beviljats internationellt skydd för att genomföra integrationsåtgärder.

3.Finansieringen ska inte användas för andra åtgärder i programmet, utom under vederbörligen motiverade omständigheter, och efter att kommissionen godkänt det genom en ändring av programmet.

3.Unionsåtgärderna får tillhandahålla finansiering i alla de former som anges i budgetförordningen, särskilt bidrag, priser och upphandling. De får också tillhandahålla finansiering i form av finansieringsinstrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser.

Unionsstöd enligt detta avsnitt ska genomföras antingen direkt av kommissionen i enlighet med artikel 62.1 a i budgetförordningen eller indirekt i enlighet med led c i den artikeln.

STÖD OCH GENOMFÖRANDE UNDER DIREKT OCH INDIREKT FÖRVALTNING

Stöd och genomförande under delad, direkt och indirekt förvaltning

1.I enlighet med rapporteringskraven i artikel [43.3 h.i iii] i budgetförordningen ska kommissionen informera Europaparlamentet och rådet om prestationerna i enlighet med bilaga V.

1.En åtgärd som har fått ett bidrag genom fonden kan också erhålla ett bidrag från något annat unionsprogram, inbegripet fonder inom ramen för delad förvaltning, under förutsättning att bidragen inte täcker samma kostnader. Reglerna för varje bidragande unionsprogram ska tillämpas på dess respektive bidrag till åtgärden. Den kumulativa finansieringen får inte överstiga de totala stödberättigande kostnaderna för åtgärden och stödet från de olika unionsprogrammen får beräknas proportionellt i enlighet med de handlingar där villkoren för stödet fastställs.

3.Bistånd i nödsituationer får tilldelas medlemsstaternas program utöver deras tilldelning beräknad i enlighet med artikel 11.1 och bilaga I, förutsatt att det är öronmärkt som sådant i programmet. Finansieringen ska inte användas för andra åtgärder i programmet, utom under vederbörligen motiverade omständigheter, och om det godkänts av kommissionen genom en ändring av programmet.

4.Prestationsrapporteringssystemet ska säkerställa att uppgifter för övervakning av programmets genomförande och resultat samlas in på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och i tid. För detta ändamål ska proportionella rapporteringskrav ställas på mottagarna av unionens medel och, i förekommande fall, medlemsstaterna.

5.För att säkerställa en effektiv bedömning av fondens framsteg i riktning mot att uppnå dess mål, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 32 i syfte att ändra bilaga VIII för att se över och komplettera indikatorerna, om det är nödvändigt, och komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av en ram för övervakning och utvärdering, inbegripet för information om projekten som ska tillhandahållas av medlemsstaterna.

Artikel 29

Utvärdering

1.Kommissionen ska genomföra en halvtidsöversyn och en efterhandsutvärdering av denna förordning, inbegripet av de åtgärder som vidtas inom ramen för fonden.

2.Halvtidsöversynen och efterhandsutvärderingen ska utföras i god tid för att kunna bidra till beslutsprocessen.

Delavsnitt 2 Regler för delad förvaltning

Artikel 30

Årliga prestationsrapporter

1.Senast den 15 februari 2023, och senast samma dag varje efterföljande år till och med år 2031, ska medlemsstaterna till kommissionen lämna in en årlig prestationsrapport i enlighet med artikel 36.6 i förordning (EU) …/2021 [förordningen om gemensamma bestämmelser]. Den rapport som lämnas in år 2023 ska omfatta genomförandet av programmet under perioden till den 30 juni 2022.

2.Den årliga prestationsrapporten ska särskilt innehålla uppgifter om följande:

(a)Framsteg med att genomföra programmet och att uppnå delmålen och målen, med hänsyn till de senaste uppgifter som krävs enligt artikel [37] i förordning (EU) …/2021 [förordningen om gemensamma bestämmelser].

(b)Eventuella problem som påverkar programmets prestation och de åtgärder som vidtagits för att lösa dem.

(c)Komplementaritet mellan de åtgärder som stöds av fonden och det stöd som ges genom andra unionsfonder, särskilt i eller i förhållande till tredjeländer.

(d)Programmets bidrag till genomförandet av relevanta delar av unionens regelverk och handlingsplaner.

(e)Genomförandet av kommunikations- och synlighetsåtgärder.

(f)Uppfyllandet av de tillämpliga nödvändiga villkoren och tillämpningen av dem under hela programperioden.

(g)Antalet personer som vidarebosatts med stöd från fonden i enlighet med de belopp som avses i artikel 16.1.

(h)Antalet sökande av internationellt skydd och personer som beviljats internationellt skydd som överförs från en medlemsstat till en annan i enlighet med artikel 17.