Resultaten av ett offentligt samråd anordnat av kommissionen tidigare under 2016 bekräftade denna bild. De viktigaste slutsatserna var följande:

Det finns många orsaker till detta, men enligt en uppskattning skulle uppemot en miljon nya arbetstillfällen kunna skapas och uppemot 2 000 miljarder euro kunna läggas till EU:s BNP under de kommande 20 åren om andelen expanderande företag vore densamma som i Förenta staterna. På grund av det positiva sambandet mellan företagsstorlek och produktivitet skulle detta förbättra Europas produktivitetstillväxt. Att identifiera sätt att hjälpa nystartade företag att expandera skulle också kunna vara till nytta för traditionella företag, genom stöd till dem att verka och växa på den inre marknaden.

en begränsad och målinriktad uppsättning praktiska åtgärder, och framför allt

partnerskap.

2. Att avlägsna hindren

Många innovativa unga företag är rädda för att bestraffas med mer betungande regler om de skulle växa för mycket, också utan att expandera över gränserna. Många pågående initiativ i syfte att sänka hindren för gränsöverskridande verksamhet är inte begränsade till uppstartsföretag, men kan ha en särskilt positiv inverkan på dem. Detta gäller till exempel arbetet med delningsekonomin, de pågående initiativen för att ytterligare förbättra tillhandahållandet av tjänster på den inre marknaden och inom e-förvaltning, liksom prioriteringarna för standardisering på området informations- och kommunikationsteknik (IKT).

Först och främst kan det vara tidskrävande att identifiera och följa rättsliga och administrativa regler och förfaranden, eftersom informationen om nationella regler och EU-regler ofta är utspridd och svår att få överblick över. Att förstå alla skyldigheter när det gäller bland annat skatter liksom bolags- och arbetsrätt är en verklig utmaning, särskilt för uppstartsföretag med begränsade resurser eller begränsad expertis. Av samrådet framgick det att uppstartsföretag, även när de förstår och uppfyller samtliga relevanta krav, anser att dessa är alltför betungande. Nästan 40 % av uppgiftslämnarna tyckte att det var svårare än förväntat att expandera.

Uppstartsföretag, i synnerhet digitala sådana, anser även att det är svårt att anställa personal med hemvist i andra EU-länder (eftersom skatte- och anställningsbestämmelserna varierar). Att grunda dotterbolag är många gånger för besvärligt och sammanfaller inte med deras behov (t.ex. att bara anställa en person).

Detta innebär att offentliga myndigheter på alla nivåer – lokalt, regionalt, nationellt och på europeisk nivå – måste agera för att avlägsna onödiga hinder och bördor, och bistå företagen i att hantera de hinder som är oundvikliga.

Kommissionen har redan börjat handla och har tillkännagett ytterligare åtgärder på ett flertal av dessa områden. Kommissionen har för avsikt att under 2017 presentera initiativ för en gemensam digital ingång i syfte att tillhandahålla enkel tillgång online till information om den inre marknaden, e-förfaranden, bistånd, rådgivnings- och problemlösningstjänster för medborgare och företag, liksom möjligheter till att fullfölja gränsöverskridande förfaranden via internet.

De nationella myndigheterna i medlemsstaternas expertgrupp håller på att se över den generella rättsliga ramen för uppstartsföretag, med stöd av enheten för politiskt stöd inom ramen för Horisont 2020, som möjliggör för de enskilda medlemsstaterna att få vägledning angående hur de kan förbättra de kommersiella ramarna för sådana företag. För att se till att kommissionen och medlemsstaterna har detaljerad information och detaljerade uppgifter om uppstartsföretag och expanderande företag, inom ramen för det moderniserade Europeiska observatoriet för kluster och industriell förändring, kommer kommissionen för första gången att systematiskt inhämta information om nystartade och expanderande företag, genomföra ingående analyser och ge återkoppling och information till medlemsstaterna för att hjälpa dem att förbättra politikens utformning och effektivisera genomförandeverktygen.

För det andra är uppstartsföretag särskilt oroade över skatter och den belastning som det innebär att ta hänsyn till 28 olika skattesystem: 58 % av dem som svarade på kommissionens samråd uppgav att de hade höga kostnader för efterlevnad av skattebestämmelser. Små och medelstora företag lägger cirka 30 % av alla skatterelaterade utgifter på efterlevnadskostnader, och ännu mer om de expanderar över gränserna. Att åtgärda detta problem skulle göra verklig skillnad och skulle kunna bidra till möjligheten för uppstartsföretag att växa.

Enligt vad som presenteras i kommissionens handlingsplan, som antogs den 6 april 2016, avser kommissionen att modernisera och förenkla det system för mervärdesskatt (moms) som gäller vid gränsöverskridande handel inom EU genom att inrätta ett gemensamt område för mervärdesskatt. I detta syfte kommer kommissionen att under de närmaste månaderna presentera ett omfattande paket för att minska komplexiteten och fragmenteringen i det europeiska momssystemet, och därigenom åstadkomma en miljö som främjar företagstillväxt och är förmånlig för gränsöverskridande handel. Under de kommande veckorna kommer kommissionen att föreslå en förenkling av den gemensamma kontaktpunkten i miniformat (Mini-One Stop Shop) och utöka den till att omfatta gränsöverskridande leveranser av varor och andra tjänster mellan företag och konsumenter. Under 2017 kommer kommissionen att lägga fram ett paket för förenklad moms riktat till små och medelstora företag, däribland uppstartsföretag. Den kommer även att föreslå ett slutgiltigt momssystem för gränsöverskridande handel inom EU som ytterligare kommer att minska bördan för uppstartsföretag och expanderande företag.

Vidare innehåller de nyligen antagna förslagen om att återinföra den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen åtgärder för att stimulera företag till att växa och expandera över gränserna på den inre marknaden. För innovativa uppstartsföretag och expanderande företag som skulle välja nämnda bolagsskattebas innehåller denna i synnerhet ett superavdrag för forskning och utveckling samt ett bidrag för att se till att finansiering med eget kapital och lån behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt.

För det tredje drabbas hederliga risktagare alltför ofta av ineffektiva och överdrivet långa insolvensförfaranden. Livskraftiga företag har dessutom inte möjlighet till omstrukturering. Det verkar därutöver finnas mycket lite utrymme för en andra chans för hederliga överskuldsatta företagare, även om misslyckande ofta är en del av resan för en framgångsrik företagare. Rädsla för att misslyckas och för att bli straffad för ett sådant misslyckande kan avskräcka från investeringar i syfte att växa.

Vad gäller bolags- och insolvenslagstiftning har kommissionen i dag antagit ett laginstrument som kommer att i) garantera en tidig varningsmekanism och möjligheten till omstrukturering av ramar i medlemsstaterna för att återställa lönsamhet och undvika insolvens, i synnerhet för små och medelstora företag, ii) ge enskilda hederliga överskuldsatta företagare en andra chans genom att befria dem från deras skulder och iii) öka effektiviteten i förfarandena för omstrukturering, insolvens och skuldbefrielse. Kommissionen har även för avsikt att under 2017 presentera ett bolagsrättsinitiativ för att underlätta användningen av digital teknik under ett företags hela livscykel, särskilt när det gäller registrering och arkivering av företagshandlingar och företagsinformation, och avseende gränsöverskridande sammanslagningar och delningar, däribland en uppdatering av reglerna för gränsöverskridande sammanslagningar och en komplettering av dessa med regler för gränsöverskridande delningar. Enligt vad som har tillkännagetts avseende den digitala inre marknaden och i handlingsplanen för e-förvaltning kommer ett storskaligt pilotprojekt om genomförande av principen ”endast en gång” över gränserna att inledas 2016 på området företag och myndigheter med deltagande av medlemsstaterna.

För det fjärde kommer kommissionen att, när det gäller arbetsrätt, fortsätta arbetet med att underlätta uppstartsförtagens efterlevnad av och respekt för arbetstagarnas rättigheter, också vad gäller efterlevnad av EU:s bestämmelser om arbetstider och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

EU kommer dessutom att fortsätta att använda handelspolitiken till att öppna upp möjligheter för uppstartsföretag och expanderande företag på utländska marknader, särskilt genom handelsavtal och lämpliga åtgärder för att garantera förutsebara och tydliga handelsbestämmelser.