[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 22.3.2006

KOM(2006) 135 slutlig

2006/0042 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande av gemensamma regler för rapporteringen av grunduppgifter om köpkraftspariteter och för beräkningen och spridningen av dessa

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Varför behövs en förordning om köpkraftspariteter?

Köpkraftspariteter är omräkningstal för olika valutor som omvandlar ekonomiska indikatorer uttryckta i nationell valuta till en gemensam valuta, samtidigt som hänsyn tas till skillnader i prisnivån i de olika länderna. Det är således möjligt att göra rena volymjämförelser av bruttonationalprodukten (BNP) och dess aggregat mellan olika länder.

Syftet med denna förordning om köpkraftspariteter är att kodifiera vad som redan görs av Europeiska unionen (EU), medlemsstaterna och Eurostat för att beräkna årliga köpkraftspariteter och därigenom ge arbetet en rättslig grund. Det införs visserligen nya element när det gäller kvalitetskontroll, men i övrigt kommer förordningen inte att innebära ökad arbetsbörda och den skall inte heller omfatta andra områden såsom prisjämförelser i allmänhet.

Enligt förordningen om strukturfonderna, rådets förordning (EG) nr 1260/1999, är det kommissionens ansvar att beräkna BNP på grundval av köpkraft. Genom en ny rättsakt inom detta område kan de nationella myndigheternas roll och ansvar förtydligas när det gäller att sammanställa denna statistik och sända den till Eurostat.

Genom att en rättslig grund för köpkraftspariteter upprättas kommer insyn, aktualitet och kvalitet för hela förfarandet för utarbetandet av köpkraftspariteter att förbättras både vid de nationella statistikkontoren och inom Eurostat. Användningen av en förordning för att förbättra köpkraftspariteternas kvalitet generellt sett kan ses som ett mål, inte bara för Eurostat som utarbetar de samordnade resultaten, utan också för länderna själva.

2. EKONOMISK BAKGRUND

2.1 BNP-jämförelser

BNP, som är ett av de viktigaste nationalräkenskapsaggregaten, uttrycker på ett koncist sätt resultaten av de ekonomiska aktörernas samlade aktivitet inom ett bestämt ekonomiskt område och under en bestämd tid, vanligtvis ett år. BNP beräknas enligt ett system för nationalräkenskaper som för EU är Europeiska nationalräkenskapssystemet 1995 (ENS-95). BNP och dess aggregat är viktiga indikatorer för makroekonomiska analyser och den ekonomiska politiken. BNP kan mätas utifrån produktions-, utgifts- och inkomstsidan. När det gäller köpkraftspariteter är mätningen av utgifterna särskilt viktig. Den visar hur stor andel av de varor och tjänster som produceras (eller importeras) inom ett lands ekonomi som används för privat konsumtion, offentlig konsumtion, investeringar eller export.

Internationella jämförelser av ekonomiska aggregat såsom BNP kräver för det första att det underlag som används för mätningen av aggregaten är konsekvent i de länder som jämförs, och för det andra att en jämförbar måttenhet används. Konsekvens när det gäller underlaget för mätningen av aggregaten uppnås genom överensstämmelse med ENS 95.

Skillnaderna i värdeuppgifter för BNP mellan länderna gäller inte bara komponenten för ”varu- och tjänstevolymen” utan också en ”prisnivåkomponent”, som ibland kan anta ansenliga proportioner (värdet är produkten av pris och volym). För att åstadkomma en verklig volymjämförelse är det därför nödvändigt att använda omräkningsfaktorer (spatiala deflatorer) som speglar prisnivåskillnaderna mellan länderna.

Användningen av växelkurser som omräkningsfaktorer medger inte en sådan verklig jämförelse av den varu- och tjänstevolym som produceras och används i de olika länderna. Detta beror på att växelkurserna bestäms av de många faktorer som påverkar efterfrågan och utbud av valutor, t.ex. internationell handel och skillnader i räntesatser. Med andra ord avspeglar växelkurserna vanligtvis andra element än endast prisskillnaderna.

Köpkraftspariteterna mellan olika länders valutor har utvecklats särskilt så att de kan användas som spatiala omräkningsfaktorer.

2.2 Vad är köpkraftspariteter?

Köpkraftspariteter är omräkningstal för olika valutor som omvandlar ekonomiska indikatorer uttryckta i nominell nationell valuta till en gemensam artificiell valuta, kallad köpkraftsstandard, som utjämnar olika nationella valutors köpkraft och på så sätt gör det möjligt att göra meningsfulla rena volymjämförelser av BNP och dess aggregat mellan länderna. Med andra ord är köpkraftspariteter både prisdeflatorer och valutaomräknare; de eliminerar prisnivåskillnader mellan länderna under omräkningsprocessen.

Ekonomiska volymaggregat i köpkraftsstandarder uppnås genom att deras ursprungliga värde i nationella valutaenheter divideras med deras respektive köpkraftsparitet. En (1) köpkraftsstandard gör det möjligt att köpa samma givna volym varor och tjänster i alla länder, medan olika mängder nationella valutaenheter behövs för att köpa denna volym varor och tjänster i de enskilda länderna, beroende på den nationella prisnivån. Det är alltså möjligt att göra rena volymjämförelser av olika länders BNP uttryckta i köpkraftsstandard genom att använda köpkraftspariteter som omvandlingsfaktorer, då prisnivåkomponenten har avlägsnats.

Genom införandet av euron i euroområdets medlemsstater kan priserna för första gången jämföras direkt mellan dessa länder. Euron har emellertid olika köpkraft i de enskilda länderna inom euroområdet, beroende på den nationella prisnivån. För att kunna upprätta rena volymaggregat i köpkraftsstandarder är det därför fortfarande nödvändigt att beräkna köpkraftspariteter. Med andra ord är köpkraftspariteterna för länderna utanför euroområdet valutaomräknare och de eliminerar effekterna av de olika prisnivåerna, medan de för länderna inom euroområdet endast fyller den sistnämnda funktionen, d.v.s. som prisdeflator.

Inom ramen för en årlig multilateral beräkning uppnås köpkraftspariteter som medeltalet av prisförhållandena mellan de olika länderna för en korg med jämförbara varor och tjänster. Dessa väljs ut så att de representerar en hel rad väldefinierade utgiftsklassifikationer och så att de är representativa för konsumtionsmönstren i de olika länderna.

3. ANVÄNDNINGEN AV KÖPKRAFTSPARITETER INOM KOMMISSIONEN

3.1 Struktur- och sammanhållningsfonderna

Reformen av strukturfonderna och deras utvidgning till nya medlemsstater framgår av rådets förordning (EG) nr 1260/99 och av bilaga II till 2003 års anslutningsakt, där avsnitt 15 bär rubriken ”Regionalpolitik och samordning av strukturinstrument”. I förordningen finns allmänna bestämmelser om strukturfonderna för nuvarande period, i vilka det fastslås att regioner vars BNP per capita, mätt i köpkraftspariteter, är lägre än 75 % av medeltalet i gemenskapen, är berättigade till stöd från strukturfonderna. Det fastslås också att kriterierna skall beräknas med hjälp av objektiva statistiska uppgifter. Det kan antas att liknande bestämmelser kommer att gälla under nästa period, som inleds 2007. I bilagan ändras dessa principer till att även omfatta de nya medlemsstaterna.

Denna nya rättsliga grund står i kontrast till den tidigare situationen där den enda hänvisningen till köpkraftspariteter i samband med strukturfonderna fanns i skälen till rådets förordning (EEG) nr 2052/88, där det helt enkelt fastslås att ”Förteckningen bör omfatta regioner på administrativ NUTS II-nivå, där BNP per invånare mätt i köpkraftsenheter är lägre än 75 % av genomsnittet i gemenskapen, …”. Det fanns inga genomförandebestämmelser i själva förordningen. För närvarande uppfylls kraven när det gäller strukturfonderna genom att regionala BNP-värdeuppgifter kombineras med nationella köpkraftspariteter.

I förordningen om sammanhållningsfonden (rådets förordning (EG) nr 1164/94 av den 25 maj 1994) fastslås att det är gemenskapens uppgift att främja ekonomisk och social sammanhållning och solidaritet mellan medlemsstaterna och att sammanhållningsfonden är ett instrument som skall medverka till att uppnå detta mål. I artikel 2.1 i förordningen fastställs att ”fonden skall ge finansiellt stöd till projekt som bidrar till att uppnå de mål som fastlagts i Fördraget om Europeiska unionen på områdena miljö och transeuropeiska transportinfrastrukturnätverk i medlemsstater med en bruttonationalprodukt (BNP) per invånare, mätt i köpkraftenheter, som är lägre än 90 % av genomsnittet i gemenskapen”. Därför åläggs också kommissionen i förordningen om sammanhållningsfonden lagstadgad förpliktelse att beräkna köpkraftspariteter.

3.2 Korrigeringskoefficienter

Det huvudsakliga målet med förordningen är visserligen att erhålla prisuppgifter som möjliggör internationella BNP-jämförelser, men den skall också utgöra en rättslig grund för insamling av de prisuppgifter som kommissionen behöver för att kunna uppfylla en stor del av de juridiska kraven i artikel 64 i tjänsteföreskrifterna. Med andra ord används de prisuppgifter som samlas in i samband med utarbetandet av köpkraftspariteter även för att upprätta de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas på löner och pensioner för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna. I artikel 1 i bilaga XI i tjänsteföreskrifterna anges att ”den ekonomiska pariteten skall beräknas på så sätt att varje post kan prövas genom en direktkontroll minst en gång vart femte år”.

3.3 Prisjämförelser

Det finns inom kommissionen ett ökande behov av uppgifter för att kunna göra spatiala prisjämförelser särskilt när det gäller konsumentpriser. Dessa krav kan förklaras av ett antal politiska behov, särskilt övervakningen av priskonvergens på den inre marknaden, förbättringen av prisindikatorerna för att övervaka hur marknaderna för offentlig upphandling fungerar och övervakningen av priskonvergensen inom euroområdet efter eurons införande. Prisnivåindex för hushållens samlade privata konsumtion, erhållna vid arbetet med köpkraftspariteter, finns redan som strukturella indikatorer i kommissionens meddelande om strukturella indikatorer och kommissionens årliga sammanfattningsrapport till Europeiska rådet.

Ur ett konsumentskyddsperspektiv finns det också behov av att övervaka prisskillnader hos en lång rad konsumtionsvaror i EU. En stor del av dessa behov, särskilt på en mer aggregerad nivå, kan uppfyllas som en biprodukt av det mer omfattande programmet för köpkraftspariteter.

Prisjämförelser är således av särskild vikt inom många av gemenskapens politikområden, t.ex. utvecklingen av den inre marknaden, övervakningen av EMU när det gäller priskonvergensen och konsumentskyddet när det gäller kartläggningen av prisskillnader. Arbetsprogrammet för köpkraftspariteter, som det utformas i detta förslag till förordning, kommer inte nödvändigtvis att tillhandahålla alla de uppgifter som behövs för dessa andra användningar, men det kommer åtminstone att upprätta en ram som kan användas som underlag för ytterligare arbete med prisjämförelser. Dessutom finns det ingenting i denna förordning som hindrar kommissionen från att utforska och undersöka nya alternativa källor till prisuppgifter. Sådana undersökningar görs för närvarande av kommissionen för att utreda om streckkoder och Internet kan vara lämpliga källor när det gäller internationella prisjämförelser.

4. Slutsatser

Ekonomiska aggregat omräknade till en gemensam valuta med hjälp av köpkraftspariteter kan användas på många sätt inom kommissionen. Köpkraftspariteter är ekonomiskt och politiskt oumbärliga indikatorer för EU.

Kommissionen har lagstadgad förpliktelse att beräkna BNP på grundval av köpkraften; medlemsstaterna har emellertid för närvarande ingen juridisk skyldighet att samarbeta. Med tanke på att detta arbete till sin natur är multilateralt, skulle dess giltighet äventyras om ett enda land skulle dra sig ur samarbetet. Det är därför viktigt att upprätta en stabil, bindande och tillförlitlig rättslig ram som kan garantera att dessa uppgifter blir tillgängliga i rätt tid.

2006/0042 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande av gemensamma regler för rapporteringen av grunduppgifter om köpkraftspariteter och för beräkningen och spridningen av dessa

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[1],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[2],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[3], och

av följande skäl:

1. För att kunna jämföra volymen på medlemsstaternas bruttonationalprodukt (BNP) är det mycket viktigt att gemenskapen har köpkraftspariteter som speglar prisnivåskillnaderna mellan medlemsstaterna.

2. Gemenskapens köpkraftspariteter bör utarbetas enligt en harmoniserad metod, i enlighet med förordning (EG) nr 2223/1996 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen[4] (ENS 95), i vilken ramar för upprättandet av nationalräkenskaper i medlemsstaterna fastställs.

3. Artikel 3.1 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna[5] måste läsas tillsammans med del 15 i bilaga II till 2003 års anslutningsakt: ”Regionalpolitik och samordning av strukturinstrument”. I artikel 3.1 fastställs att de regioner som omfattas av mål 1 skall motsvara de nivå II- regioner i NUTS vars BNP per capita mätt i köpkraftspariteter och beräknad på gemenskapsuppgifter är lägre än 75 % av gemenskapens genomsnitt. I avsaknad av regionala köpkraftspariteter bör nationella köpkraftspariteter användas vid upprättandet av förteckningen över de regioner som kan vara berättigade till stöd ur strukturfonderna; de kan också användas för att avgöra storleken på de anslag som bör beviljas varje region.

4. Artikel 2.1 i rådets förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inrättandet av en sammanhållningsfond[6] måste läsas tillsammans med del 15 i bilaga II till 2003 års anslutningsakt: ”Regionalpolitik och samordning av strukturinstrument”. I artikel 2.1 fastställs att fonden skall ge finansiellt stöd till projekt som bidrar till att uppnå de mål som fastlagts i Fördraget om Europeiska unionen på områdena för miljö och nät för transeuropeisk transportinfrastruktur i medlemsstater med en BNP per capita, mätt i köpkraftspariteter, som är lägre än 90 % av genomsnittet i gemenskapen och som har ett program som leder till uppfyllandet av de villkor om ekonomisk konvergens som avses i artikel 104c i fördraget.

5. I artikel 1 i bilaga XI till tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna fastställs att med avseende på den översyn som föreskrivs i artikel 65.1 i tjänsteföreskrifterna skall Eurostat varje år före utgången av oktober utarbeta en rapport om förändringarna av levnadskostnaderna i Bryssel, den ekonomiska pariteten mellan Bryssel och vissa orter i medlemsstaterna samt utvecklingen av köpkraften för lönerna för tjänstemän i nationella centralförvaltningar.

6. De metoder och den praxis som redan tillämpas inom Europeiska unionen och som för närvarande styrs som enskilda statistiska program genom rådets förordning (EG) nr 322/1997 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik[7] bör för framtiden införas i en rättslig ram.

7. De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[8].

8. Kommittén för det statistiska programmet, som inrättats genom beslut 89/382/EEG, Euratom av den 19 juni 1989 om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program [9], har tillfrågats i enlighet med artikel 3 i det beslutet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mål

Målet för denna förordning är att fastställa gemensamma regler för rapportering av grunduppgifter om köpkraftspariteter samt för beräkning och spridning av dem. Köpkraftspariteterna skall endast återge skillnader i prisnivåer och utgiftsandelar.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1. De grunduppgifter som skall lämnas skall vara de som krävs för att beräkna och kvalitetssäkra köpkraftspariteterna.

Dessa grunduppgifter skall omfatta priser, fördelning av BNP-utgifter och andra uppgifter som anges i bilaga I.

2. Köpkraftspariteterna skall beräknas utifrån nationella årsmedelpriser för varor och tjänster baserat på grunduppgifter avseende medlemsstaternas ekonomiska territorium enligt det ENS 95-system som införts genom förordning (EG) nr 2223/1996 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (ENS 95).

3. Köpkraftspariteterna skall beräknas i överensstämmelse med de basgrupper som anges i bilaga II, enligt de relaterade BNP-klassificeringar som definieras i förordning (EG) nr 2223/1996.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a) köpkraftspariteter: spatiala deflatorer och valutaomräknare som eliminerar effekterna av skillnader i prisnivåer mellan länder, och således gör det möjligt att göra volymjämförelser av BNP-komponenter och jämförelser av prisnivåer.

b) köpkraftsstandard: den artificiella gemensamma referensvalutaenhet som används i Europeiska unionen för att uttrycka volymen av ekonomiska aggregat för spatiala jämförelser på ett sådant sätt att skillnaderna mellan ländernas prisnivåer elimineras.

c) priser: de inköpspriser som betalas av slutanvändarna.

d) utgiftsandelar: utgiftskomponenternas andel av BNP i löpande priser.

e) basgrupp: den lägsta aggregeringsnivå för poster i BNP-fördelningen för vilken paritetstal beräknas.

f) post: en vara eller eller tjänst som noggrant definierats för att användas vid prisundersökningar.

g) faktiska och imputerade hyror: i den betydelse de har enligt kommissionens beslut 95/309/EG, Euratom[10].

h) löner och kollektiva avgifter: i den betydelse de har enligt rådets förordning (EG) nr 2223/1996[11].

i) tidsjusteringsfaktorer: faktorer som används för att omvandla de medelpriser som erhölls vid tidpunkten för undersökningen till årsmedelpriser.

j) spatiala justeringsfaktorer: faktorer som används för att omvandla de medelpriser som erhölls från en eller flera platser inom medlemsstaternas ekonomiska territorium till nationella medelpriser.

k) representativa poster: poster som är eller anses vara bland de viktigaste posterna som köps på den nationella marknaden, relativt de totala utgifterna inom en basgrupp.

l) representativitetsindikatorer: markörer eller andra indikatorer som kännetecknar de poster som länderna valt ut som representativa.

m) likarepresentativitet: en egenskap som krävs av förteckningen över poster i en basgrupp. Varje land kan prismäta det antal representativa produkter som motsvarar produkternas heterogenitet och prisnivåer ingående i basgruppen samt utgifterna inom basgruppen.

n) transitiv: en direkt jämförelse mellan två länder, vilka som helst, som ger samma resultat som en indirekt jämförelse via vilket annat land som helst.

o) fel: användning av felaktiga grunduppgifter eller felaktig tillämpning av beräkningsmetoden.

p) referensår: ett kalenderår som de årliga resultaten refererar till.

q) given jämförelsenorm: köpkraftspariteterna som beräknats mellan länderna i en viss grupp länder bibehålls när resultaten därefter beräknas för en större grupp länder.

Artikel 4

Uppgifter och ansvarsområden

1. Kommissionen skall ansvara för att

a) samordna rapporteringen av grunduppgifter,

b) beräkna och offentliggöra köpkraftspariteterna,

c) kvalitetssäkra köpkraftspariteterna i enlighet med artikel 7,

d) utveckla metoder i samråd med medlemsstaterna,

e) säkerställa att medlemsstaterna får möjlighet att kommentera köpkraftsparitetsresultaten innan de offentliggörs och att kommissionen (Eurostat) tar vederbörlig hänsyn till dessa kommentarer.

Dessa uppgifter skall utföras av Eurostat på kommissionens vägnar.

2. Medlemsstaterna skall vid rapporteringen av grunduppgifter följa det förfarande som anges i bilaga I.

När granskningen av uppgifterna enligt punkt 5.2 i bilaga I avslutats skall medlemsstaterna skriftligen godkänna de undersökningsresultat för vilka de ansvarar.

De skall godkänna uppgiftsinsamlingsmetoden och kontrollera uppgifternas rimlighet, inbegripet enskilda grunduppgifter som lämnas av kommissionen (Eurostat).

Artikel 5

Överföring av grunduppgifter

1. Medlemsstaterna skall överföra de grunduppgifter som anges i bilaga I till kommissionen (Eurostat) i enlighet med gällande gemenskapsbestämmelser om överföring av uppgifter.

2. Grunduppgifterna i bilaga I skall överföras i det tekniska format och inom de tidsfrister som anges i bilagan i fråga.

3. Om kommissionen (Eurostat) förser medlemsstaterna med enskilda grunduppgifter, skall kommissionen överföra en metodredovisning som gör det möjligt för medlemsstaterna att kontrollera uppgifternas rimlighet.

Art ikel 6

Statistiska enheter

1. De grunduppgifter som anges i bilaga I skall erhållas från statistiska enheter enligt rådets förordning (EG) nr 696/1993[12] eller från andra källor som tillhandahåller uppgifter som uppfyller de kvalitetskrav som anges i punkt 5.1 i bilaga I.

2. De statistiska enheter som medlemsstaterna ålägger att lämna uppgifter eller medverka vid uppgiftsinsamlingen skall tillåta kontroll av de priser som faktiskt begärts och ge sanna och kompletta uppgifter vid den tidpunkt då det begärs.

Artikel 7

Kvalitetskriterier och kvalitetskontroll

1. Kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna skall upprätta ett system för kvalitetskontroll som grundar sig på rapporter och utvärderingar i enlighet med punkt 5.3 i bilaga I.

2. Medlemsstaterna skall på kommissionens (Eurostat) begäran överföra alla uppgifter som krävs för att utvärdera kvaliteten i de grunduppgifter som anges i bilaga I.

Medlemsstaterna skall också förse kommissionen (Eurostat) med detaljerade uppgifter om eventuella senare ändringar i de metoder som använts.

3. Varje medlemsstat skall förse kommissionen (Eurostat) med kvalitetsrapporter om de undersökningar som de ansvarar för i enlighet med punkt 5 i bilaga I.

Artikel 8

Periodicitet

Kommissionen (Eurostat) skall beräkna köpkraftspariteter för varje kalenderår.

Artikel 9

Spridning

1. Kommissionen (Eurostat) skall offentliggöra de slutliga årliga resultaten senast 36 månader efter referensårets slut.

Offentliggörandet skall baseras på uppgifter som finns tillgängliga för kommissionen (Eurostat) senast tre månader före det datum då de skall offentliggöras.

Denna punkt skall inte påverka kommissionens (Eurostat) rätt att offentliggöra preliminära resultat tidigare än 36 månader efter referensårets slut.

2. De resultat som offentliggörs av kommissionen (Eurostat) på aggregerad nivå för varje medlemsstat skall minst omfatta

a) köpkraftspariteter på BNP-nivå,

b) köpkraftspariteter för hushållens privata konsumtionsutgifter och faktiska individuella konsumtion,

c) prisnivåindex i förhållande till EU-genomsnittet,

d) BNP, hushållens privata konsumtionsutgifter och faktiska individuella konsumtion och respektive uppgifter per capita i köpkraftsstandard.

3. Om resultaten beräknas för en större grupp länder skall köpkraftspariteterna för medlemsstaterna likväl bibehållas i enlighet med principen om given jämförelsenorm.

4. Offentliggjorda slutliga köpkraftspariteter skall i allmänhet inte revideras.

Vid fel som faller under punkt 10 i bilaga I skall emellertid korrigerade resultat offentliggöras i enlighet med det förfarande som fastställs i denna.

Allmänna revisioner skall undantagsvis genomföras om BNP-volymindex för någon medlemsstat ändras med mer än en procentenhet, beroende på ändringar i de begrepp som ligger till grund för ENS 95 och som påverkar köpkraftsparitetsresultaten.

Artikel 10

Korrigeringskoefficienter

Medlemsstaterna skall inte åläggas att utföra undersökningar enbart för att kunna utarbeta korrigeringskoefficienter som skall tillämpas på löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda vid gemenskapen i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda vid Europeiska gemenskaperna.

Artikel 11

Kommittéförfarande

1. Kommissionen skall biträdas av Kommittén för det statistiska programmet som inrättas genom artikel 1 i beslut 89/382/EEG, Euratom.

2. I fall då hänvisning sker till denna punkt skall det föreskrivande förfarandet enligt artikel 5 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG19 tillämpas i enlighet med artikel 8 i det.

Den period som anges i artikel 5.6 i rådets beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3. Kommittén skall anta sin arbetsordning.

Artikel 12

Genomförandeåtgärder

De åtgärder som krävs för att genomföra bestämmelserna i denna förordning, inbegripet åtgärder för att beakta ekonomiska och tekniska förändringar, skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 11.2, under förutsättning att det inte innebär oproportionerligt ökade kostnader för medlemsstaterna.

Sådana åtgärder skall särskilt gälla

a) anpassning av definitioner,

b) upprättande av minimistandarder för att uppfylla de nödvändiga kraven när det gäller uppgifternas jämförbarhet och representativitet,

c) exakta krav när det gäller den metod som skall användas,

d) justering av förteckningen över basgrupper och upprättande och justering av detaljerade beskrivningar av innehållet i basgrupperna, under förutsättning att dessa förblir kompatibla med ENS 95 eller ett eventuellt framtida system.

Artikel 13

Översyn och rapportering

Bestämmelserna i denna förordning skall ses över fem år efter det datum då den trädde i kraft. Den skall vid behov revideras mot bakgrund av en kommissionsrapport och ett förslag som framläggs för Europaparlamentet och rådet.

Artikel 14

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA I METOD

1. METODHANDBOK OCH ARBETSPROGRAM

1.1 Efter samråd med medlemsstaterna skall kommissionen (Eurostat) utarbeta en metodhandbok som beskriver de metoder som används på de olika stadierna i arbetet med att sammanställa köpkraftspariteterna, inbegripet de metoder som används för att göra en skattning av de grunduppgifter och pariteter som saknas. Metodhandboken kommer att revideras varje gång en betydande metodändring görs. Nya metoder kan införas för att förbättra uppgifternas kvalitet, minska kostnader eller lätta uppgiftslämnarnas arbetsbörda.

1.2 Senast den 31 oktober varje år skall kommissionen (Eurostat) i samråd med medlemsstaterna utarbeta ett årligt arbetsprogram för följande kalenderår som skall innehålla tidsplanen för utarbetande och överföring av de grunduppgifter som krävs för året i fråga.

1.3 I det årliga arbetsprogrammet fastställs det format som medlemsstaterna skall använda då de överför uppgifterna samt alla andra åtgärder som krävs för att beräkna och offentliggöra köpkraftspariteterna.

1.4 De grunduppgifter som överförs i enlighet med punkt 1.2 kan komma att revideras, men resultaten för referensåret skall beräknas utifrån tillgängliga uppgifter enligt den tidsplan som beskrivs i artikel 9. Om uppgifterna inte är kompletta eller tillgängliga vid detta datum skall kommissionen (Eurostat) göra en skattning av de grunduppgifter som saknas.

2. GRUNDUPPGIFTER

2.1 GRUNDUPPGIFTSPOSTER

För tillämpningen av denna förordning skall grunduppgifterna enligt artiklarna 2 och 4 och lägsta frekvensen för inlämning av nya uppgifter vara som följer:

Grunduppgifter | Den lägsta frekvensen |

Värdeuppgifter för BNP:s användning | Årlig |

Faktiska och imputerade hyror | Årlig |

Löner och kollektiva avgifter | Årlig |

Tidsjusteringsfaktorer | Årlig |

Priser på konsumtionsvaror och tjänster och relaterade representativitetsindikatorer | 3 år1 |

Priser på maskiner och transportmedel | 3 år |

Priser på byggnads- och anläggningsprojekt | 3 år |

Spatiala justeringsfaktorer | 6 år |

1) Den lägsta frekvensen avser överföring av uppgifter för en särskild produktgrupp, enligt det rullande undersökningsschemat.

2.2 FÖRFARANDE FÖR INSAMLING AV GRUNDUPPGIFTER

Kommissionen (Eurostat) skall ta vederbörlig hänsyn till medlemsstaternas synpunkter och därefter fastställa vilka källor och vilka uppgiftslämnare som skall användas för var och en av ovanstående grunduppgifter. Om kommissionen (Eurostat) inhämtar grunduppgifter från en annan uppgiftslämnare än en medlemsstat, skall medlemsstaten befrias från de krav som fastställs i punkterna 5.1.4-5.1.13.

3. NATIONELLA MEDELPRISER

3.1 Trots bestämmelserna i artikel 2.2 kan uppgiftsinsamlingen begränsas till ett eller flera geografiska områden inom det ekonomiska territoriet. Sådana uppgifter kan användas för att beräkna köpkraftspariteter under förutsättning att de åtföljs av lämpliga spatiala justeringsfaktorer. Justeringsfaktorerna skall användas för att anpassa undersökningsuppgifter från dessa områden till dem som är representativa för det nationella genomsnittet.

3.2 Spatiala justeringsfaktorer skall tillhandahållas på basgruppsnivå. De får inte vara mer än sex år gamla under undersökningens referensperiod.

4. ÅRSMEDELPRISER

Trots bestämmelserna i artikel 2.2 får uppgiftsinsamlingen begränsas till en bestämd tidsperiod. Uppgifterna som samlas in kan användas för att beräkna köpkraftspariteter under förutsättning att de åtföljs av lämpliga tidsjusteringsfaktorer. Justeringsfaktorerna skall användas för att anpassa undersökningsuppgifter från denna period till dem som är representativa för det årliga genomsnittet.

5. KVALITET

5.1 MINIMISTANDARDER FÖR GRUNDUPPGIFTER

5.1.1 Förteckningen över de poster som skall prismätas skall utformas så att den omfattar de poster vars specifikationer garanterar att de är jämförbara länderna emellan.

5.1.2 Förteckningen över de poster som skall prismätas skall utformas så att varje medlemsstat för varje basgrupp kan ange åtminstone en representativ post, som kan prismätas i minst ett annat land.

5.1.3 Förteckningen över poster skall vara utformad på ett sådant sätt att den ger högsta möjliga grad av likarepresentativitet, varje land skall prismäta minst en representativ post inom varje basgrupp och denna måste prismätas av minst ett annat land.

5.1.4 Varje medlemsstat skall prismäta poster enligt specifikationerna i förteckningen över poster.

5.1.5 Varje medlemsstat skall inom varje basgrupp prismäta ett tillräckligt antal poster som finns på landets marknad, även om de inte kan anses som representativa för basgruppen i fråga.

5.1.6 Varje medlemsstat skall inom varje basgrupp prismäta minst en representativ post. De representativa posterna skall anges med en representativitetsindikator.

5.1.7 Varje medlemsstat skall samla in ett tillräckligt antal prisnoteringar för varje prismätt post så att ett tillförlitligt medelpris kan beräknas för varje post med hänsyn till marknadsstrukturen.

5.1.8 Urvalet av försäljningsställen skall utformas så att det korrekt speglar konsumtionsmönstret för posten i fråga i medlemsstaten.

5.1.9 Urvalet av försäljningsställen inom ett bestämt område skall utformas så att det korrekt speglar invånarnas konsumtionsmönster och posternas tillgänglighet.

5.1.10 Varje medlemsstat skall förse kommissionen (Eurostat) med uppgifter om löner och kollektiva avgifter inom vissa yrken inom den offentliga sektorn (S 13) enligt ENS 95.

5.1.11 Varje medlemsstat skall förse kommissionen (Eurostat) med tidsjusteringsfaktorer som gör det möjligt att beräkna köpkraftspariteter som korrekt speglar årsmedelprisnivån, utifrån priser som samlats in under en bestämd period.

5.1.12 Varje medlemsstat skall förse kommissionen (Eurostat) med spatiala justeringsfaktorer som gör det möjligt att beräkna köpkraftspariteter som korrekt speglar den nationella medelprisnivån utifrån priser som samlats in inom ett visst geografiskt område.

5.1.13 Varje medlemsstat skall förse kommissionen (Eurostat) med viktningstal för varje basgrupp som anges i bilaga II, som speglar utgiftsmönstret i medlemsstaten under referensåret.

5.2 MINIMISTANDARDER FÖR GRANSKNING AV PRISUNDERSÖKNINGSRESULTAT

5.2.1 Innan de överför uppgifterna till kommissionen (Eurostat) skall varje medlemsstat kontrollera uppgifternas rimlighet på grundval av

- maximi- och minimipriser,

- medelpris och variationskoefficient,

- antal prismätta poster per basgrupp,

- antal prismätta representativa poster per basgrupp,

- antal observerade priser per post.

5.2.2 Kommissionen (Eurostat) skall förse medlemsstaterna med ett elektroniskt verktyg med de algoritmer som krävs för de ändamål som avses i punkt 5.2.1.

5.2.3 Innan den färdigställer undersökningsresultaten skall kommissionen (Eurostat) utföra granskningskontroller i samarbete med medlemsstaterna, bl.a. utifrån följande indikatorer:

För varje basgrupp

- antal prismätta poster för varje land,

- antal poster som varje land försett med en representativitetsindikator,

- prisnivåindex,

- resultaten från tidigare undersökningar av samma basgrupp,

- prisnivåindex i köpkraftspariteter för varje land.

För varje post

- antal observerade priser för varje land,

- variationskoefficienterna för

(i) medelpriser i nationella valutor,

(ii) prisnivåindex i köpkraftspariteter,

(iii) prisnivåindex i köpkraftspariteter för varje land.

5.2.4 Innan den färdigställer köpkraftsparitetsresultaten på aggregerad nivå skall kommissionen (Eurostat) utföra granskningskontroller baserade på bl.a. följande indikatorer:

För den totala BNP och dess huvudaggregat

- överensstämmelse mellan å ena sidan BNP-utgifter och befolkningsskattningar och å andra sidan offentliggjorda uppgifter,

- jämförelser av volymindex per capita för aktuella och tidigare beräkningar,

- jämförelser av prisnivåindex för aktuella och tidigare beräkningar.

För varje basgrupp

- jämförelser av BNP:s viktningstruktur för aktuella och tidigare beräkningar,

- om nödvändigt, skattning av uppgifter som saknas.

5.3 RAPPORTERING OCH UTVÄRDERING

5.3.1 Varje medlemsstat skall tillhandahålla dokument som ger en fullständig beskrivning av hur denna förordning tillämpats. Dessa dokument skall finnas tillgängliga för kommissionen (Eurostat) och övriga medlemsstater.

5.3.2 Kommissionen (Eurostat) skall minst vart sjätte år utvärdera varje medlemsstats köpkraftsparitetsberäkningar. I utvärderingarna, som planeras varje år och som ingår i det årliga arbetsprogrammet, skall efterlevnaden av denna förordning granskas. På grundval av denna utvärdering skall kommissionen (Eurostat) utarbeta en rapport.

5.3.3 I enlighet med artikel 7.3 skall medlemsstaterna strax efter varje konsumentprisundersökning leverera en rapport för kommissionen (Eurostat) med uppgifter om hur undersökningen genomfördes. Kommissionen (Eurostat) skall förse varje medlemsstat med en sammanfattning av dessa rapporter.

6. Genomförandet av konsumentprisundersökningar

6.1 MEDLEMSSTATERNA SKALL UTFÖRA PRISUNDERSÖKNINGARNA I ENLIGHET MED AR betsprogrammet.

6.2 För varje undersökning skall kommissionen (Eurostat) förbereda en förteckning över de poster som skall undersökas, på grundval av förslag som varje medlemsstat skall lämna för varje basgrupp.

6.3 Tillsammans med förteckningen skall kommissionen (Eurostat) bifoga en översättning av alla specifikationer i varje undersökningsförteckning till alla Europeiska unionens officiella språk.

7. Beräkningsmetoder

7.1 BERÄKNING AV BILATERALA PARITETSTAL PÅ BASGRUPPSNIVÅ

a) Beräkningen av multilaterala EKS-paritetstal (Èltetò-Köves-Szulc) på basgruppsnivå skall baseras på en matris av bilaterala paritetstal för varje par av deltagande länder.

b) Beräkningen av bilaterala paritetstal skall göras på grundval av de undersökta posternas observerade priser och representativitetsindikatorer.

c) Medelpriset för varje undersökt post skall beräknas som det enkla aritmetiska medelvärdet av de priser som observerats för posten i fråga.

d) Det nationella årsmedelpriset skall vid behov skattas på grundval av undersökningens medelpris med hjälp av lämpliga spatiala justeringsfaktorer och tidsjusteringsfaktorer.

e) Därefter skall, om möjligt, relationen mellan de justerade medelpriserna beräknas tillsammans med deras invers för varje post och för varje par deltagande länder.

f) Därefter skall, om möjligt, för varje par deltagande länder en köpkraftsparitet beräknas för basgruppen. För varje par deltagande länder skall köpkraftspariteten beräknas som det viktade geometriska medelvärdet av

- det geometriska medelvärdet av prisrelationerna för de poster som angivits som representativa för båda länderna,

- det geometriska medelvärdet av prisrelationerna för de poster som angivits som representativa för det första landet men inte för det andra landet,

- det geometriska medelvärdet av prisrelationerna för de poster som angivits som representativa för det andra landet men inte för det första landet,

med hjälp av viktningar som återger den relativa representativiteten hos alla de poster som prismätts av båda länderna.

7.2 SKATTNING AV BILATERALA PARITETSTAL SOM SAKNAS

Om det för en basgrupp inte är möjligt att beräkna bilaterala köpkraftspariteter skall de saknade bilaterala köpkraftspariteterna om möjligt skattas med hjälp av standardförfarandet för beräkning av det geometriska medeltalet av de indirekta paritetstal som erhållits från tredjeländer. Om matrisen av bilaterala köpkraftspariteter för en basgrupp fortfarande saknar några värden efter detta skattningsförfarande kommer det inte att gå att beräkna multilaterala EKS-paritetstal för de länder där bilaterala köpkraftspariteter saknas. Sådana saknade EKS-paritetstal skall då skattas av kommissionen (Eurostat) med hjälp av referensköpkraftspariteter från liknande basgrupper eller någon annan lämplig skattningsmetod.

7.3 BERÄKNING AV BILATERALA PARITETSTAL PÅ AGGREGERAD NIVÅ

a) Bilaterala paritetstal på en särskild aggregeringsnivå i nationalräkenskaperna skall beräknas med hjälp av EKS-paritetstal (se punkt 7.4) och värdeuppgifter för BNP:s användning för de underliggande basgrupperna.

b) Ett paritetstal av Laspeyres-typ skall därefter beräknas för den utvalda aggregeringsnivån som det aritmetiska medelvärdet av paritetstalen för de underliggande basgrupperna, viktat med den relativa procentandelen (eller nominella värdet) för det andra landet i varje par deltagande länder.

c) Ett paritetstal av Paasche-typ skall därefter beräknas för den utvalda aggregeringsnivån som det harmoniska medelvärdet av paritetstalen för de underliggande basgrupperna, viktat med den relativa procentandelen (eller nominella värdet) för det första landet i varje par deltagande länder.

d) Ett paritetstal av Fisher-typ skall därefter beräknas för den utvalda aggregeringsnivån som det geometriska medelvärdet av de paritetstal av Laspeyres- och Paasche-typ som beräknats för varje par deltagande länder.

7.4 BERÄKNING AV TRANSITIVA MULTILATERALA KÖPKRAFTSPARITETER

Multilaterala transitiva paritetstal skall beräknas antingen på basgruppsnivå eller på vilken aggregerad nivå som helst med hjälp av EKS-modellen, som grundar sig på en komplett matris av paritetstal av Fisher-typ mellan varje par av deltagande länder,

[pic]

där [pic] anger EKS-paritetstalet mellan land s och land t ,

[pic] anger paritetstalet av Fisher-typ mellan land s och land t ,

z anger antalet deltagande länder.

8. ÖVERFÖRING

8.1 KOMMISSIONEN (EUROSTAT) SKALL FÖRSE MEDLEMSSTATERNA MED MODELLER FÖR ELEKTRONISK ÖVERFÖRING AV DE grunduppgifter som är nödvändiga för beräkningen av köpkraftspariteter.

8.2 Medlemsstaterna skall sända grunduppgifter till kommissionen (Eurostat) enligt dessa modeller.

9. Offentliggörande

Utöver bestämmelserna i artikel 9.2 får kommissionen (Eurostat) offentliggöra mer detaljerade resultat efter samråd med medlemsstaterna.

10. RÄTTELSER

10.1 OM EN MEDLEMSSTAT UPPTÄCKER ETT FEL SKALL DEN PÅ EGET INITIATIV OMEDELBART FÖRSE KOMMISSIONEN (EUROSTAT) MED KORREKT a grunduppgifter. Dessutom skall medlemsstaten informera kommissionen (Eurostat) om den misstänker att beräkningsmetoderna inte använts på rätt sätt.

10.2 När ett fel har upptäckts, antingen av en medlemsstat eller av kommissionen (Eurostat), skall kommissionen (Eurostat) inom en månad informera medlemsstaterna och göra nya beräkningar av köpkraftspariteterna.

10.3 Om de upptäckta felen medför en förändring på minst 0,5 procentenheter för BNP per capita i köpkraftsstandard för en medlemsstat, skall kommissionen (Eurostat) så snart som möjligt offentliggöra en rättelse, såvida ett sådant fel inte upptäcks senare än tre månader efter det att resultaten offentliggjorts.

10.4 Om fel uppstått, skall behörigt organ vidta åtgärder för att undvika att det händer igen.

10.5 Revideringar av värdeuppgifterna för BNP:s användning eller befolkningsskattningar som görs 21 månader efter referensårets slut kräver inte att köpkraftsparitetsresultaten ändras.

BILAGA II Basgrupper enligt artikel 3

BH | Varuslag |

Nr |

HUSHÅLLENS INDIVIDUELLA KONSUMTIONSUTGIFTER |

LIVSMEDEL OCH ALKOHOLFRIA DRYCKER |

Livsmedel |

Bröd och övriga spannmålsprodukter [COICOP 01.1.1] |

1 | Ris |

2 | Övrig spannmål, mjöl och andra spannmålsprodukter |

3 | Bröd |

4 | Andra bagerivaror |

5 | Pastaprodukter |

Kött [COICOP 01.1.2] |

6 | Nötkött |

7 | Fläskkött |

8 | Kött av lamm, får och getter |

9 | Kött av fjäderfä |

10 | Annat kött och ätbara slaktbiprodukter |

11 | Delikatessprodukter och andra köttberedningar |

Fisk och skaldjur [COICOP 01.1.3] |

12 | Färsk, kyld eller fryst fisk och färska, kylda eller frysta skaldjur |

13 | Konserverad eller beredd fisk och konserverade eller beredda skaldjur |

Mjölk, ost och ägg [COICOP 01.1.4] |

14 | Färsk mjölk |

15 | Konserverad mjölk och andra mjölkprodukter |

16 | Ost |

17 | Ägg och äggprodukter |

Oljor och fetter [COICOP 01.1.5] |

18 | Smör |

19 | Margarin |

20 | Andra ätliga oljor och fetter |

Frukt [COICOP 01.1.6] |

21 | Färsk eller kyld frukt |

22 | Fryst, konserverad eller bearbetad frukt och fruktbaserade produkter |

Grönsaker [COICOP 01.1.7] |

23 | Färska eller kylda grönsaker utom potatis |

24 | Färsk eller kyld potatis |

25 | Frusna, konserverade eller bearbetade grönsaker och grönsaksbaserade produkter |

Socker, sylt, honung, choklad och konfektyr [COICOP 01.1.8] |

26 | Socker |

27 | Sylt, marmelader och honung |

28 | Konfektyr, choklad och andra beredningar innehållande kakao |

29 | Glass och sorbet |

Livsmedel, ej tidigare nämnda [COICOP 01.1.9] |

30 | Livsmedel, ej tidigare nämnda |

Alkoholfria drycker |

Kaffe, te och choklad [COICOP 01.2.1] |

31 | Kaffe, te och choklad |

Mineralvatten, läskedrycker, frukt- och grönsaksjuice [COICOP 01.2.2] |

32 | Mineralvatten |

33 | Läskedrycker och koncentrat |

34 | Frukt- och grönsaksjuice |

ALKOHOLHALTIGA DRYCKER, TOBAK OCH NARKOTIKA |

Alkoholhaltiga drycker |

Spritdrycker [COICOP 02.1.1] |

35 | Spritdrycker |

Vin [COICOP 02.1.2] |

36 | Vin |

Öl [COICOP 02.1.3] |

37 | Öl |

Tobak |

Tobak [COICOP 02.2.0] |

38 | Tobak |

Narkotika |

Narkotika [COICOP 02.3.0] |

39 | Narkotika |

KLÄDER OCH SKOR |

Kläder |

Material för klädesplagg [COICOP 03.1.1] |

40 | Material för klädesplagg |

Klädesplagg [COICOP 03.1.2] |

41 | Kläder för herrar |

42 | Kläder för damer |

43 | Kläder för barn och spädbarn |

Övriga klädesplagg och tillbehör till klädesplagg [COICOP 03.1.3] |

44 | Övriga klädesplagg och tillbehör till klädesplagg |

Kemtvätt, reparation och uthyrning av kläder [COICOP 03.1.4] |

45 | Kemtvätt, reparation och uthyrning av kläder |

Skodon |

Skor och andra skodon [COICOP 03.2.1] |

46 | Skodon för män |

47 | Skodon för kvinnor |

48 | Skodon för barn och spädbarn |

Lagning och uthyrning av skodon [COICOP 03.2.2] |

49 | Lagning och uthyrning av skodon |

BOSTÄDER, VATTEN, ELEKTRICITET, GAS OCH ANDRA BRÄNSLEN |

Faktiska betalda hyror för bostäder |

Faktiska betalda hyror för bostäder [COICOP 04.1.1 och 04.1.2] |

50 | Faktiska betalda hyror för bostäder |

Imputerade hyror för bostäder |

Imputerade hyror för bostäder [COICOP 04.2.1 och 04.2.2] |

51 | Imputerade hyror för bostäder |

Underhåll och reparation av bostaden |

Material för underhåll och reparation av bostaden [COICOP 04.3.1] |

52 | Material för underhåll och reparation av bostaden |

Tjänster för underhåll och reparation av bostaden [COICOP 04.3.2] |

53 | Tjänster för underhåll och reparation av bostaden |

Vattenförsörjning och diverse andra tjänster förknippade med bostaden |

Vattenförsörjning [COICOP 04.4.1] |

54 | Vattenförsörjning |

Andra tjänster förknippade med bostaden [COICOP 04.4.2, 04.4.3 och 04.4.4] |

55 | Andra tjänster förknippade med bostaden |

Elektricitet, gas och andra bränslen |

Elektricitet [COICOP 04.5.1] |

56 | Elektricitet |

Gas [COICOP 04.5.2] |

57 | Gas |

Flytande bränslen [COICOP 04.5.3] |

58 | Flytande bränslen |

Fasta bränslen [COICOP 04.5.4] |

59 | Fasta bränslen |

Värmeenergi [COICOP 04.5.5] |

60 | Värmeenergi |

INVENTARIER, HUSHÅLLSUTRUSTNING OCH RUTINUNDERHÅLL AV BOSTADEN |

Möbler och inventarier, mattor och andra golvbeläggningar |

Möbler och inventarier [COICOP 05.1.1] |

61 | Köksmöbler |

62 | Sovrumsmöbler |

63 | Vardagsrums- och matsalsmöbler |

64 | Andra möbler och inventarier |

Mattor och andra golvbeläggningar [COICOP 05.1.2] |

65 | Mattor och andra golvbeläggningar |

Reparation av möbler, inventarier och golvbeläggningar [COICOP 05.1.3] |

66 | Reparation av möbler, inventarier och golvbeläggningar |

Hushållstextilier |

Hushållstextilier [COICOP 05.2.0] |

67 | Hushållstextilier |

Hushållsutrustning |

Större hushållsutrustning, både elektrisk och övrig [COICOP 05.3.1] |

68 | Större hushållsutrustning, både elektrisk och övrig |

Mindre elektriska hushållsapparater [COICOP 05.3.2] |

69 | Mindre elektriska hushållsapparater |

Reparation av hushållsapparater [COICOP 05.3.3] |

70 | Reparation av hushållsapparater |

Glas, porslin och bestick samt övrigt husgeråd |

Glas, porslin och bestick samt övrigt husgeråd [COICOP 05.4.0] |

71 | Glas, porslin och bestick samt övrigt husgeråd |

Verktyg och redskap för hus och trädgård |

Större verktyg och redskap [COICOP 05.5.1] |

72 | Större verktyg och redskap |

Mindre verktyg och diverse tillbehör [COICOP 05.5.2] |

73 | Mindre verktyg och diverse tillbehör |

Varor och tjänster för rutinmässigt hushållsunderhåll |

Icke-varaktiga hushållsvaror [COICOP 05.6.1] |

74 | Icke-varaktiga hushållsvaror |

Hushållstjänster och tjänster för skötsel av hemmet [COICOP 05.6.2] |

75 | Hushållstjänster |

76 | Tjänster för skötsel av hemmet |

HÄLSOVÅRD |

Medicinska produkter, apparatur och utrustning |

Farmaceutiska produkter [COICOIP 06.1.1] |

77 | Farmaceutiska produkter |

Andra medicinska produkter [COICOP 06.1.2] |

78 | Andra medicinska produkter |

Medicinsk apparatur och utrustning [COICOP 06.1.3] |

79 | Medicinsk apparatur och utrustning |

Öppen sjukvård |

Läkarvård [COICOP 06.2.1] |

80 | Läkarvård |

Tandvård [COICOP 06.2.2] |

81 | Tandvård |

Paramedicinsk vård [COICOP 06.2.3] |

82 | Paramedicinsk vård |

Sjukhusvård |

Sjukhusvård [COICOP 06.3.0] |

83 | Sjukhusvård |

TRANSPORT |

Inköp av fordon |

Bilar [COICOP 07.1.1] |

84 | Dieseldrivna bilar |

85 | Bensindrivna bilar med en cylindervolym som understiger 1 200 cm³ |

86 | Bensindrivna bilar med en cylindervolym mellan 1 200 och 1 699 cm³ |

87 | Bensindrivna bilar med en cylindervolym mellan 1 700 och 2 999 cm³ |

88 | Bensindrivna bilar med en cylindervolym över 3 000 cm³ |

Motorcyklar [COICOP 07.1.2] |

89 | Motorcyklar |

Cyklar [COICOP 07.1.3] |

90 | Cyklar |

Fordon som dras av djur [COICOP 07.1.4] |

91 | Fordon som dras av djur |

Drift av persontransportmedel |

Reservdelar och tillbehör för persontransportmedel [COICOP 07 2.1] |

92 | Reservdelar och tillbehör för persontransportmedel |

Bränslen och smörjmedel för persontransportmedel [COICOP 07.2.2] |

93 | Bränslen och smörjmedel för persontransportmedel |

Underhåll och reparationer av persontransportmedel [COICOP 07.2.3] |

94 | Underhåll och reparationer av persontransportmedel |

Andra tjänster förknippade med persontransportmedel [COICOP 07.2.4] |

95 | Andra tjänster förknippade med persontransportmedel |

Transporttjänster |

Passagerartransport med järnväg [COICOP 07.3.1] |

96 | Passagerartransport med järnväg |

Passagerartransport på landsväg [COICOP 07.3.2] |

97 | Passagerartransport på landsväg |

Passagerartransport med flyg [COICOP 07.3.3] |

98 | Passagerartransport med flyg |

Passagerartransport på hav och inre vattenvägar [COICOP 07.3.4] |

99 | Passagerartransport på hav och inre vattenvägar |

Kombinerad passagerartransport [COICOP 07.3.5] |

100 | Kombinerad passagerartransport |

Övriga transporttjänster som anlitas mot betalning [COICOP 07.3.6] |

101 | Övriga transporttjänster som anlitas mot betalning |

KOMMUNIKATIONER |

Posttjänster |

Posttjänster [COICOP 08.1.0] |

102 | Posttjänster |

Telefon- och telefaxutrustning |

Telefon- och telefaxutrustning [COICOP 08.2.0] |

103 | Telefon- och telefaxutrustning |

Telefon- och telefaxtjänster |

Telefon- och telefaxtjänster [COICOP 08.3.0] |

104 | Telefon- och telefaxtjänster |

REKREATION OCH KULTUR |

Audiovisuell och fotografisk utrustning samt informationsbehandlingsutrustning |

Utrustning för mottagning, inspelning och återgivning av ljud och bild [COICOP 09.1.1] |

105 | Utrustning för mottagning, inspelning och återgivning av ljud och bild |

Fotografisk och filmfotografisk utrustning samt optisk utrustning [COICOP 09.1.2] |

106 | Fotografisk och filmfotografisk utrustning samt optisk utrustning |

Informationsbehandlingsutrustning [COICOP 09.1.3] |

107 | Informationsbehandlingsutrustning |

Inspelningsmedier [COICOP 09.1.4] |

108 | Förhandsinspelade inspelningsmedier |

109 | Oinspelade inspelningsmedier |

Reparation av audiovisuell och fotografisk utrustning samt av informationsbehandlingsutrustning [COICOP 09.1.5] |

110 | Reparation av audiovisuell och fotografisk utrustning samt informationsbehandlingsutrustning |

Övriga större varaktiga konsumtionsvaror för rekreation och kultur |

Större varaktiga konsumtionsvaror för utomhusrekreation [COICOP 09.2.1] |

111 | Större varaktiga konsumtionsvaror för utomhusrekreation |

Musikinstrument och större varaktiga konsumtionsvaror för inomhusrekreation [COICOP 09.2.2] |

112 | Musikinstrument och större varaktiga konsumtionsvaror för inomhusrekreation |

Underhåll och reparation av övriga större varaktiga konsumtionsvaror för rekreation och kultur [COICOP 09.2.3] |

113 | Underhåll och reparation av övriga större varaktiga konsumtionsvaror för rekreation och kultur |

Övriga varor och utrustning för rekreation, trädgårdar och sällskapsdjur |

Spel, leksaker och hobbyer [COICOP 09.3.1] |

114 | Spel, leksaker och hobbyer |

Utrustning för idrott, camping och friluftsliv [COICOP 09.3.2] |

115 | Utrustning för idrott, camping och friluftsliv |

Trädgårdar, växter och blommor [COICOP 09.3.3] |

116 | Trädgårdar, växter och blommor |

Sällskapsdjur och sällskapsdjursprodukter [COICOP 09.3.4] |

117 | Sällskapsdjur och sällskapsdjursprodukter |

Veterinärtjänster och andra tjänster som rör sällskapsdjur [COICOP 09.3.5] |

118 | Veterinärtjänster och andra tjänster som rör sällskapsdjur |

Rekreationstjänster och kulturella tjänster |

Tjänster för rekreation och idrott [COICOP 09.4.1] |

119 | Tjänster för rekreation och idrott |

Kulturella tjänster [COICOP 09.4.2] |

120 | Fototjänster |

121 | Andra kulturella tjänster |

Hasardspel [COICOP 09.4.3] |

122 | Hasardspel |

Tidningar, böcker och skrivmaterial |

Böcker [COICOP 09.5.1] |

123 | Böcker |

Tidningar och tidskrifter [COICOP 09.5.2] |

124 | Tidningar och tidskrifter |

Diverse trycksaker samt skriv- och ritmaterial [COICOP 09.5.3 och 09.5.4] |

125 | Diverse trycksaker samt skriv- och ritmaterial |

Paketresor |

Paketresor [COICOP 09.6.0] |

126 | Paketresor |

UTBILDNING |

Förskole-, låg- och mellanstadieutbildning |

Förskole-, låg- och mellanstadieutbildning [COICOP 10.1.0] |

127 | Förskole-, låg- och mellanstadieutbildning |

Högstadie- och gymnasieutbildning |

Högstadie- och gymnasieutbildning [COICOP 10.2.0] |

128 | Högstadie- och gymnasieutbildning |

Eftergymnasial utbildning utom högskoleutbildning |

Eftergymnasial utbildning utom högskoleutbildning [COICOP 10.3.0] |

129 | Eftergymnasial utbildning |

Högskoleutbildning |

Högskoleutbildning [COICOP 10.4.0] |

130 | Högskoleutbildning |

Ej nivåanknuten utbildning |

Ej nivåanknuten utbildning [COICOP 10.5.0] |

131 | Ej nivåanknuten utbildning |

RESTAURANGER OCH HOTELL |

Catering |

Restauranger, kaféer och liknande [COICOP 11.1.1] |

132 | Restaurangtjänster oavsett typ av restaurang |

133 | Pubar, barer, kaféer, tesalonger och liknande |

Personalmatsalar [COICOP 11.1.2] |

134 | Personalmatsalar |

Inkvarteringstjänster |

Inkvarteringstjänster [COICOP 11.2.0] |

135 | Inkvarteringstjänster |

DIVERSE VAROR OCH TJÄNSTER |

Personlig vård |

Frisersalonger och skönhetssalonger [COICOP 12.1.1] |

136 | Frisersalonger och skönhetssalonger |

Elektriska apparater för personlig vård [COICOP 12.1.2] |

137 | Elektriska apparater för personlig vård |

Andra apparater, artiklar och produkter för personlig vård [COICOP 12.1.3] |

138 | Andra apparater, artiklar och produkter för personlig vård |

Prostitution |

Prostitution [COICOP 12.2.0] |

139 | Prostitution |

Personliga tillhörigheter, ej tidigare nämnda |

Smycken och ur [COICOP 12.3.1] |

140 | Smycken och ur |

Övriga personliga tillhörigheter [COICOP 12.3.2] |

141 | Övriga personliga tillhörigheter |

Social trygghet |

Social trygghet [COICOP 12.4.0] |

142 | Social trygghet |

Försäkringar |

Försäkringar [COICOP 12.5.1, 12.5.2, 12.5.3, 12.5.4 och 12.5.5] |

143 | Försäkringar |

Finansiella tjänster, ej tidigare nämnda |

FISIM [COICOP 12.6.1] |

144 | FISIM |

Övriga finansiella tjänster, ej tidigare nämnda [COICOP 12.6.2] |

145 | Övriga finansiella tjänster, ej tidigare nämnda |

Övriga tjänster, ej tidigare nämnda |

Övriga tjänster, ej tidigare nämnda [COICOP 12.7.0] |

146 | Övriga tjänster, ej tidigare nämnda |

FÖRDELNING AV UTGIFTER I UTLANDET OCH UTGIFTER FÖR PERSONER BOSATTA UTANFÖR DET EKONOMISKA TERRITORIET |

Inhemska hushålls konsumtionsutgifter i utlandet |

Inhemska hushålls konsumtionsutgifter i utlandet |

147 | Inhemska hushålls konsumtionsutgifter i utlandet |

Utländska hushålls konsumtionsutgifter inom det ekonomiska territoriet |

Utländska hushålls konsumtionsutgifter inom det ekonomiska territoriet |

148 | Utländska hushålls konsumtionsutgifter inom det ekonomiska territoriet |

INDIVIDUELLA KONSUMTIONSUTGIFTER FÖR HUSHÅLLENS IDEELLA ORGANISATIONER |

BOSTÄDER |

Bostäder |

Bostäder [COPNI 01.0.0] |

149 | Bostäder |

HÄLSO- OCH SJUKVÅRD |

Hälso- och sjukvård |

Hälso- och sjukvård [COPNI 02.1.1- 02.6.0] |

150 | Hälso- och sjukvård |

REKREATION OCH KULTUR |

Rekreation och kultur |

Rekreation och kultur [COPNI 03.1.0 och 03.2.0] |

151 | Rekreation och kultur |

UTBILDNING |

Utbildning |

Utbildning [COPNI 04.1.0-04.7.0] |

152 | Utbildning |

SOCIAL TRYGGHET |

Social trygghet |

Social trygghet [COPNI 05.1.0 och 05.2.0] |

153 | Social trygghet |

ÖVRIGA TJÄNSTER |

Övriga tjänster |

Övriga tjänster [COPNI 06.0.0-09.2.0] |

154 | Övriga tjänster |

DEN OFFENTLIGA SEKTORNS INDIVIDUELLA KONSUMTIONSUTGIFTER |

BOSTÄDER |

Bostäder |

Bostäder |

155 | Bostäder |

HÄLSOVÅRD |

Vårdförmåner och ersättning |

Medicinska produkter, apparatur och utrustning |

156 | Farmaceutiska produkter |

157 | Andra medicinska produkter |

158 | Medicinsk apparatur och utrustning |

Hälsovårdstjänster |

159 | Öppen hälso- och sjukvård |

160 | Öppen tandvård |

161 | Öppen paramedicinsk vård |

162 | Sjukhustjänster |

Produktion av hälsovårdstjänster |

Löner och kollektiva avgifter |

163 | Läkare |

164 | Sjuksköterskor och annan sjukvårdspersonal |

165 | Icke-medicinsk personal |

Insatsförbrukning |

166 | Farmaceutiska produkter |

167 | Andra medicinska varor |

168 | Medicinsk apparatur och utrustning |

169 | Insatsförbrukning, ej tidigare nämnd |

Driftsöverskott brutto |

170 | Driftsöverskott brutto |

Produktionsskatter netto |

171 | Produktionsskatter netto |

Inkomster av försäljning |

172 | Inkomster av försäljning |

REKREATION OCH KULTUR |

Rekreation och kultur |

Rekreation och kultur |

173 | Rekreation och kultur |

UTBILDNING |

Utbildningsförmåner och ersättning |

Utbildningsförmåner och ersättning |

174 | Utbildningsförmåner och ersättning |

Produktion av utbildningstjänster |

Löner och kollektiva avgifter |

175 | Förskole-, låg- och mellanstadieutbildning |

176 | Högstadie- och gymnasieutbildning |

177 | Eftergymnasial utbildning utom högskoleutbildning |

178 | Högskoleutbildning |

Insatsförbrukning |

179 | Insatsförbrukning |

Driftsöverskott brutto |

180 | Driftsöverskott brutto |

Produktionsskatter netto |

181 | Produktionsskatter netto |

Inkomster av försäljning |

182 | Inkomster av försäljning |

SOCIAL TRYGGHET |

Social trygghet |

Social trygghet |

183 | Social trygghet |

DEN OFFENTLIGA SEKTORNS UTGIFTER FÖR KOLLEKTIV KONSUMTION |

KOLLEKTIVA TJÄNSTER |

Kollektiva tjänster |

Löner och kollektiva avgifter |

184 | Löner och kollektiva avgifter (kollektiva tjänster med anknytning till försvaret) |

185 | Löner och kollektiva avgifter (kollektiva tjänster utom försvaret) |

Insatsförbrukning |

186 | Insatsförbrukning (kollektiva tjänster med anknytning till försvaret) |

187 | Insatsförbrukning (kollektiva tjänster utom försvaret) |

Driftsöverskott brutto |

188 | Driftsöverskott brutto (kollektiva tjänster med anknytning till försvaret) |

Produktionsskatter netto |

189 | Produktionsskatter netto (kollektiva tjänster med anknytning till försvaret) |

Inkomster av försäljning |

190 | Inkomster av försäljning (kollektiva tjänster med anknytning till försvaret) |

UTGIFTER FÖR FASTA BRUTTOINVESTERINGAR |

MASKINER OCH UTRUSTNING |

Metallprodukter och utrustning |

Färdiga metallprodukter, utom maskiner och utrustning [CPA 28.11-28.75] |

191 | Färdiga metallprodukter, utom maskiner och utrustning |

Maskiner för allmänt ändamål [CPA 29.11-29.24] |

192 | Motorer och turbiner, pumpar och kompressorer |

193 | Andra maskiner för allmänt ändamål |

Maskiner för särskilda ändamål [CPA 29.31-29.72] |

194 | Jord- och skogsbruksmaskiner |

195 | Verktygsmaskiner |

196 | Metallurgi-, gruv-, bergbrytnings- och byggmaskiner |

197 | Maskiner för framställning av livsmedel, drycker och tobaksvaror |

198 | Maskiner för tillverkning av textil-, beklädnads- och lädervaror |

199 | Övriga specialmaskiner |

El- och optikprodukter [CPA 30.01-33.50] |

200 | Kontorsmaskiner |

201 | Datorer och annan informationsbehandlingsutrustning |

202 | Elektriska maskiner och artiklar |

203 | Radio-, TV- och kommunikationsutrustning |

204 | Precisionsinstrument, medicinska och optiska instrument samt ur |

Övriga tillverkade varor, ej tidigare nämnda [CPA 36.11-36.63] |

205 | Övriga tillverkade varor, ej tidigare nämnda |

Transportmedel |

Vägtransportmedel [CPA 34.10-34.30 och 35.41-35.50] |

206 | Motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar |

207 | Övrig vägtransport |

Andra transportmedel [CPA 35.11-35.30] |

208 | Fartyg, båtar, ångfartyg, bogserbåtar, flytande plattformar, andra plattformar |

209 | Lokomotiv och rullande materiel |

210 | Flygplan, helikoptrar och annan aeronautisk utrustning |

BYGGNADS- OCH ANLÄGGNINGSARBETEN |

Bostadshus |

En- och tvåbostadshus [CPA huvudgrupp 45] |

211 | En- och tvåbostadshus |

Flerbostadshus [CPA huvudgrupp 45] |

212 | Flerbostadshus |

Andra byggnader än bostadshus |

Ekonomibyggnader [CPA huvudgrupp 45] |

213 | Ekonomibyggnader |

Industri- och lagerbyggnader [CPA huvudgrupp 45] |

214 | Industri- och lagerbyggnader |

Butiks- och kontorsbyggnader[CPA huvudgrupp 45] |

215 | Butiks- och kontorsbyggnader |

Andra lokaler [CPA huvudgrupp 45] |

216 | Andra lokaler |

Anläggningsarbeten |

Transportinfrastrukturer [CPA huvudgrupp 45] |

217 | Transportinfrastrukturer |

Rörsystem för transport av gas och vätska, kommunikations- och kraftledningar [CPA huvudgrupp 45] |

218 | Rörsystem för transport av gas och vätska, kommunikations- och kraftledningar |

Andra anläggningsarbeten [CPA huvudgrupp 45] |

219 | Andra anläggningsarbeten |

ANDRA PRODUKTER |

Andra produkter |

Produkter från jordbruk, skogsbruk, fiske och vattenbruk [CPA huvudgrupperna 01, 02 och 05] |

220 | Produkter från jordbruk, skogsbruk, fiske och vattenbruk |

Programvara [CPA 72.20] |

221 | Programvara |

Andra produkter, ej tidigare nämnda [CPA ej tidigare nämnda] |

222 | Andra produkter, ej tidigare nämnda |

LAGERINVESTERINGAR SAMT ANSKAFFNING MINUS AVYTTRING AV VÄRDEFÖREMÅL |

LAGERINVESTERINGAR |

Lagerinvesteringar |

Lagerinvesteringar |

223 | Lagerinvesteringar |

ANSKAFFNING MINUS AVYTTRING AV VÄRDEFÖREMÅL |

Anskaffning minus avyttring av värdeföremål |

Anskaffning minus avyttring av värdeföremål |

224 | Anskaffning minus avyttring av värdeföremål |

EXPORT- OCH IMPORTBALANS |

EXPORT AV VAROR OCH TJÄNSTER |

Export av varor |

Export av varor till EU och EU-institutioner |

225 | Export av varor till EU-länder |

226 | Export av varor till EU-insttitutioner |

Export av varor till tredje land och internationella organisationer |

227 | Export av varor till tredje land och internationella organisationer |

Export av tjänster |

Export av tjänster till EU och EU-institutioner |

228 | Export av tjänster till EU-länder |

229 | Export av tjänster till EU-institutioner |

Export av tjänster till tredje land och internationella organisationer |

230 | Export av tjänster till tredje land och internationella organisationer |

IMPORT AV VAROR OCH TJÄNSTER |

Import av varor |

Import av varor från EU och EU-institutioner |

231 | Import av varor från EU-länder |

232 | Import av varor från EU-institutioner |

Import av varor från tredje land och internationella organisationer |

233 | Import av varor från tredje land och internationella organisationer |

Import av tjänster |

Import av tjänster från EU och EU-institutioner |

234 | Import av tjänster från EU-länder |

235 | Import av tjänster från EU-institutioner |

Import av tjänster från tredje land och internationella organisationer |

236 | Import av tjänster från tredje land och internationella organisationer |

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

FÖRSLAGETS NAMN:

Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma regler för rapporteringen av grunduppgifter om köpkraftspariteter och för beräkningen och spridningen av dessa.

BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGEN

Berörda politikområden och därmed förknippad verksamhet:

Avdelning 01. Ekonomi och finans: Ekonomiska och monetära unionen (204).

Avdelning 13. Regionalpolitik: Europeiska regionala utvecklingsfonden och andra regionala åtgärder (1603), Sammanhållningsfonden (1604)

Avdelning 26. Administration: Personal och administration, pensioner

Avdelning 27. Budget: Budgetpolitik

Avdelning 29. Statistik: Utarbetande av statistisk information (3403)

BERÖRDA BUDGETRUBRIKER

Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande tekniska och administrativa stödposter (före detta B..A-poster)) inklusive rubriker:

29 01 01 Utgifter för personal i aktiv tjänst inom politikområdet statistik

29 01 02 Extern personal och andra administrativa utgifter till stöd för politikområdet statistik

29 02 01 Åtgärder inom området för statistisk information

Åtgärdens och budgetkonsekvensernas löptid:

I förslaget anges inget slutdatum för åtgärden. Bidragen till medlemsstaterna utbetalas bara i fem år (2007–2011), utom när det gäller åtgärder som är nödvändiga för att fastställa de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas på löner och pensioner för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna (artikel 64 i tjänsteföreskrifterna).

Budgettekniska uppgifter

Budgetrubrik | Typ av utgifter | Nya | Deltagande EFTA | Deltagande av kandidatländer | Rubrik i budgetplanen |

29 01 01 | Icke-oblig. utg. | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | nr 3 |

29 01 02 | Icke-oblig. utg. | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | nr 3 |

29 02 01 | Icke-oblig. utg. | Diff. ansl. | NEJ | JA | NEJ | nr 3 |

FÖRTECKNING ÖVER MEDEL

Finansiella medel

De uppgifter som ges i denna översikt om budgetkonsekvenserna är riktgivande, dvs. de resurser och de budgetmedel som krävs för det arbete som skall utföras enligt förordningen om köpkraftspariteter ingår i kommissionens femåriga statistikprogram (Europaparlamentets och rådets beslut nr 2367/2002/EG av den 16 december 2002 om gemenskapens statistiska program 2003–2007, EGT L 358, s. 1). Finansieringsöversikten för förordningen om köpkraftspariteter visar hur stora medel som krävs för köpkraftspariteterna i förhållande till de sammanlagda medlen för politikområdet statistik.

Förteckning över åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Medlemsstaternas nationella statistikkontor | f | 1,191 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 1,978 | 1,978 | 7,659 |

TOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f | 7,551 | 5,423 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 38,589 |

Förenlighet med den ekonomiska planeringen

( Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[16] (dvs. mekanismen för flexibilitet eller revidering av budgetplanen).

Påverkan på inkomsterna

( Förslaget påverkar inte inkomsterna.

( Förslaget påverkar inkomsterna

Personal uttryckt i heltidsekvivalenter (inklusive tjänstemän, tillfälligt anställda och extern personal) – för ytterligare uppgifter se punkt 8.2.1.

Årsbehov | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Totalt antal personal | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |

BESKRIVNING OCH MÅL

Bakgrunden till förslaget lämnas i motiveringen.

Behov som skall uppfyllas på lång eller kort sikt.

Att tillgodose behovet av uppgifter inom kommissionens politikområden, särskilt inom regionalpolitiken.

Mervärde som tillförs genom gemenskapens deltagande och förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument samt eventuella synergieffekter.

Utan gemenskapens medverkan skulle denna statistik inte framställas.

Mål, förväntade resultat och motsvarande indikatorer inom ramen för verksamhetsbaserad förvaltning.

Att garantera kontinuerlig, årlig framställning av köpkraftspariteter för alla medlemsstater.

Metod för genomförande (preliminär).

Centraliserad förvaltning av kommissionen

ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

Övervakningssystem

Tillämpningen av förordningen kommer att övervakas med hjälp av standardiserade rapporter som innehåller beskrivningar av nationella metoder och praxis. Rapporterna skall utarbetas vart sjätte år. Ländernas rapporter bedöms av kommissionen.

De prisundersökningar som utförs när det gäller köpkraftspariteter övervakas också regelbundet. De nationella statistikkontoren lämnar in en rapport till kommissionen efter varje prisundersökning.

Tillämpningen av förordningen och eventuella tekniska ändringar kommer att behandlas genom ett kommittéförfarande enligt artikel 11 i förordningen.

Utvärdering

Förhandsutvärdering

Förslaget till förordning utgör en fortsättning på det arbete som för närvarande utförs frivilligt av medlemsstaterna.

Åtgärder som vidtagits efter en halvtids-/efterhandsutvärdering (erfarenheter från liknande åtgärder)

Ej tillämpligt

Villkor och periodicitet för framtida utvärderingar

Bestämmelserna i förordningen skall ses över fem år efter det datum då den trädde i kraft och den skall vid behov revideras mot bakgrund av en rapport som läggs fram för Europaparlamentet och rådet och ett förslag från kommissionen.

BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Efter kommissions reforminitiativ om den ekonomiska förvaltningen infördes ett reviderat system för intern styrning och kontroll. Systemet inbegriper en förstärkt internrevision.

Med hjälp av kommissionens standarder för internkontroll övervakas arbetet varje år, varvid det kontrolleras att det finns fungerande förfaranden för att förhindra och upptäcka bedrägerier och oegentligheter.

Nya regler och rutiner har införts för de huvudsakliga momenten i budgetprocessen, dvs. upphandlingar, anslag, åtaganden, avtal och utbetalningar.

UPPGIFTER OM MEDEL

Förslagets mål i form av finansiella kostnader

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Övrig personal som finansieras[19] genom art. 29 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

TOTALT | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |

Beskrivning av de uppgifter som skall utföras i samband med åtgärden

Framställning av statistik:

- Metodutveckling för att få jämförbara resultat.

- Stöd till de nationella statistikkontoren i metodfrågor.

- Utformning av enkäter och riktlinjer.

- Insamling av uppgifter från medlemsstaterna och övriga länder som deltar.

- Kontroll och validering av uppgifter.

- Spridning och offentliggörande av uppgifter.

- Kvalitetsbedömning.

- Övervakning av entreprenörer.

Administrativa uppgifter:

- Förvaltning av avtal och bidrag.

Personalresurser (som omfattas av tjänsteföreskrifterna)

( Tjänster som för närvarande anslagits till förvaltning av de program som skall ersättas eller utvidgas.

( Tjänster som redan har anslagits inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n.

( Tjänster som skall begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag.

( Tjänster som skall fördelas om med hjälp av befintliga resurser inom förvaltningsavdelningen (intern omfördelning).

( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året.

Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet(29 01 04/05 – Utgifter för administration)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetrubrik (nummer och benämning) | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår | TOTALT |

Övrigt tekniskt och administrativt stöd |

- internt |

- externt |

Totalt tekniskt och administrativt stöd |

Finansiella kostnader för personal och därmed sammanhängande kostnader som inte inkluderats i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |

Tjänstemän och tillfälligt anställda (29 01 01) | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 |

Personal som finansieras genom artikel 29 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda etc.) | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 |

Totala kostnader för personal och därmed sammanhängande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 |

Beräkning – Tjänstemän och tillfälligt anställda

I genomsnitt 0,108 miljoner euro per person och år

Beräkning – Personal som finansieras inom ramen för artikel 29 01 02

I genomsnitt 0,108 miljoner euro per person och år

Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

| 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |TOTALT | |29 01 02 11 01 Tjänsteresor |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 02 Konferenser och möten |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 03 Kommittémöten | | | | | | | | | |29 01 02 11 04 Studier och samråd | | | | | | | | | |29 01 02 11 05 Informationssystem | | | | | | | | | | 2. Övriga förvaltningsutgifter totalt (29 01 02 11) | 0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | | 3 Övriga administrativa utgifter (specificera genom att ange budgetrubrik) | | | | | | | | | | Totala administrativa utgifter, andra än personalkostnader och därmed sammanhängande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | | Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbelop

[1] EUT C , , s. .

[2] EUT C , , s. .

[3] EUT C , , s. .

[4] EGT L 310, 30.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 995/2001 (EGT L 139, 23.5.2001, s. 3).

[5] EGT L 161, 26.6.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

[6] EGT L 130, 25.5.1994, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

[7] EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

[8] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[9] EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

[10] EGT L 186, 5.8.1995, s. 59.

[11] EGT L 310, 30.11.1996, s. 1.

[12] EGT L 76, 30.3.1993, s. 1.

[13] Utgifter som inte omfattas av kapitel 1 i avdelning 29.

[14] Utgifter som omfattas av artikel 29 1 04.

[15] Utgifter som omfattas av artiklarna 29 1 01 och 29 1 02.

[16] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[17] Kostnader som INTE täcks av referensbeloppet.

[18] Kostnader som INTE täcks av referensbeloppet.

[19] Kostnader som ingår i referensbeloppet.