C 458/22

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 458/11)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Malepère”

PDO-FR-A0196-AM01

Datum för meddelandet: 28.9.2022

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Geografiskt område och omedelbart närområde

I kapitel I i produktspecifikationen har punkterna 1 ”Geografiskt område” och 3 ”Omedelbart närområde” i avsnitt IV ”Områden och platser där de olika verksamheterna genomförs” ändrats och kompletterats med en hänvisning till den officiella geografiska kodexen (code géographique officiel), där förteckningen över kommuner per departement erkänns och fastställs på nationell nivå. Denna redaktionella ändring gör det möjligt att hänvisa till det geografiska området i förhållande till den version av den officiella geografiska kodexen som trädde i kraft den 1 januari 2022, vilken ges ut av den franska nationella statistikbyrån INSEE, och juridiskt säkerställa det geografiska områdets avgränsning.

Det sammanfattande dokumentet har kompletterats med denna hänvisning i punkten ”Geografiskt område” och i punkten ”Ytterligare villkor – omedelbart närområde”.

2. Avgränsat odlingsområde

Produktspecifikationen för beteckningen ”Malepère” har ändrats i kapitel I, avsnitt IV ”Områden och platser där de olika verksamheterna genomförs”, punkt 2 ”Avgränsat odlingsområde”, i syfte att lägga till datum för den nationella myndighetens godkännande av skiften som lämpar sig för odling av de aktuella druvorna.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Namn

”Malepère”

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

1. Vin

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

1. Organoleptisk beskrivning av vinerna

KORT BESKRIVNING

Vinerna är stilla och torra röda viner och roséviner.

Det röda vinet är ett torrt vin där merlot N, en tidig druvsort som uppnår optimal sockerhalt och fenolisk mognad, är den huvudsakliga druvsorten. Vinet kännetecknas vanligen av en ganska stark rubinröd färg och har ofta en arom av små röda bär, som kan utvecklas till en arom som påminner om mörka bär, ibland med inslag av tryffel, kryddor och läder. Det har en generös, djärv och fyllig smak, med livliga inslag och en vacker struktur.

Rosévinet är ett torrt vin där den huvudsakliga druvsorten cabernet franc N, som har en längre växtcykel och är motståndskraftig mot gråmögel, kompletteras med sorterna cabernet sauvignon N, cot N, cinsaut N, grenache N och lledoner pelut N. Vinet har vanligtvis en ljus och klar färg med intensiva fruktiga toner, ofta med en arom av vita frukter och bär. Det har en frisk och komplex munkänsla, med en intensiv eftersmak.

2. Analytiska egenskaper

KORT BESKRIVNING

De röda vinerna och rosévinerna har en naturlig alkoholhalt på minst 12 volymprocent.

Vid buteljering och utsläppande på marknaden för försäljning till konsument har de röda vinerna en halt av äppelsyra på högst 0,4 gram per liter.

Vid buteljering och utsläppande på marknaden för försäljning till konsument har röda viner med en naturlig alkoholhalt på högst 14 volymprocent en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 3 gram per liter, medan röda viner med en alkoholhalt på över 14 volymprocent har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 4 gram per liter. Rosévinerna har en halt av jäsbart socker (glukos och fruktos) på högst 4 gram per liter.

Den totala syrahalten, halten av flyktiga syror och halten av svaveldioxid samt den totala alkoholhalten ska följa de regler som fastställs i EU-lagstiftningen.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5. Vinframställningsmetoder

5.1. Särskilda oenologiska metoder

1. Odlingsmetod

— Planteringstätheten ska vara minst 4 000 vinstockar per hektar. Avståndet mellan raderna får vara högst 2,50 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 0,90 meter.

Varje stock förfogar över en yta på maximalt 2,5 kvadratmeter. Man kan räkna fram ytan genom att multiplicera avstånden mellan raderna med avståndet mellan vinstockarna i samma rad.

— Beskärningen genomförs före den 30 april.

— Vid gobeletuppbindning beskärs vinstockarna med kortskottsbeskärning, med högst tolv skott per stock. Varje gren får ha högst två skott.

— Vid cordon de royat-uppbindning beskärs vinstockarna med kortskottsbeskärning, med högst tio skott per stock. Varje gren får ha högst två skott.

— Druvsorterna cot och merlot kan beskäras med enkel guyotbeskärning med högst tio skott per vinstock, varav högst sex skott på den långa grenen och högst två korta årsgrenar med högst två skott vardera.

— Druvsorterna cabernet franc och cabernet sauvignon kan beskäras med enkel guyotbeskärning med högst tolv skott per vinstock, varav högst åtta skott på den långa grenen och högst två korta årsgrenar med högst två skott vardera.

— Vid enkel guyotbeskärning får antalet skott på den långa grenen vara fler än sex eller åtta vid nämnda datum, förutsatt att vinstockarna senast den 31 maj beskärs i enlighet med ovanstående bestämmelser. Bevattning kan tillåtas.

2. Särskilda oenologiska metoder

Vid framställningen av roséviner är det förbjudet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar.

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i EU:s lagstiftning och i den franska lagen om jordbruk och fiske (code rural et de la pêche maritime).

5.2. Högsta avkastning

1. 60 hektoliter per hektar

6. Avgränsat geografiskt område

Skörden av druvorna, vinframställningen och vinlagringen sker på följande kommuners territorium inom departementet Aude:

Alaigne, Alairac, Arzens, Bellegarde-du-Razès, Belvèze-du-Razès, Brézilhac, Brugairolles, Cailhau, Cailhavel, Cambieure, Carcassonne, La Cassaigne, Caux-et-Sauzens, Couffoulens, La Courtète, Donazac, Fanjeaux, Fenouillet-du-Razès, Ferran, La Force, Gramazie, Hounoux, Lasserre-de-Prouille, Laurac, Lauraguel, Lavalette, Malviès, Mazerolles-du-Razès, Montclar, Montgradail, Montréal, Preixan, Roullens, Routier, Saint-Martin-de-Villereglan, Villarzel-du-Razès, Villeneuve-lès-Montréal, Villesèquelande och Villesiscle.

7. Druvsorter

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N

Cinsaut N – cinsault

Cot N – malbec

Grenache N

Lledoner pelut N

Merlot N

8. Beskrivning av samband

8.1. Beskrivning av de naturliga och mänskliga faktorerna bakom sambandet

Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Det geografiska området avgränsas

— i söder av det geografiska området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Limoux”,

— i öster av floden Aude, som skiljer Malepèremassivet från Corbièresmassivet,

— i norr av Lauragaisdalen, som sträcker sig över Fresquelslätten och i söder gränsar till Canal du Midi, och

— i väster av Fanjeaux kalkstenscuesta, som markerar gränsen mellan Atlantens avrinningsområde och Medelhavets avrinningsområde.

Malepèremassivets topografi går tillbaka till tiden för när Pyrenéerna bildades, och även om bergmassivet verkar kompakt genomskärs det ovanifrån, där berget är som mest poröst, av ibland djupa, kanjonliknande dalar.

Runt hela massivet har linsformade lager av puddingsten eller sandsten stått emot erosionen och bildar mammeloner, även kallade pech, som är utspridda som girlanger i ett skiftande landskap som kännetecknas av släta och harmoniska former.

Vid foten av slänten möter sluttningarna av lera och kalksten alluvialslätterna av sand, lera och grus vid floderna Aude (i öster), Sou (i sydväst) och Fresquel (i norr).

I mitten av massivet dominerar skog och skottskog, som växer på branta sluttningar i ganska mager jord, medan vinodlingarna, som ligger på upp till 350 meters höjd om de vetter mot söder och 300 meters höjd om de vetter mot norr, är belägna runt kanten, på sluttningar och terrasser.

Det avgränsade geografiska området är således beläget i 39 kommuner i den västra delen av departementet Aude, runt Malepèremassivet, vars topp (Pech de Mont-Naut) ligger på 442 meters höjd.

Den jordmån som är mest karakteristisk för området består av molass. Beroende på horisont och sammansättning kan jordmånen variera från hård, men skör sand- och kalksten till mjuk lera.

Puddingsten och sandsten skapar en lucker jordmån där rötter lätt kan tränga igenom. Lera, i kombination med sand och grus, har bästa möjliga vattenbindande förmåga, vilket sörjer för en kontinuerlig vattentillförsel i ett submediterrant klimat. Vinodlingarna är även belägna på alluviala terrasser med väldränerad jord av lera, grus eller sten.

Det geografiska området är beläget i en ursprunglig övergångszon mellan ett medelhavsklimat och ett atlantklimat. Från öst till väst övergår ett utpräglat medelhavsklimat med sommartorka i ett mildare medelhavsklimat som påverkas av Atlanten, vilket innebär ett mindre nederbördsunderskott sommartid.

Området har en rad olika mesoklimat där den naturliga vegetationen består av såväl medelhavsväxter (stenek) som submediterrana växter (ullek).

Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

Vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Malepère” framställs på vingårdar som är belägna i den västligaste delen av Languedoc. Dessa vingårdar har funnits i området sedan romartiden. År 1072 anlände greven av Barcelona, härskare över Razès, till Malviès för att lösa ett ”känsligt” ärende om delad användning av vinstockar. Senare bidrog anläggningen av Canal du Midi på 1600-talet till att viner började transporteras mellan Akvitanien och Medelhavet.

I slutet av 1800-talet, när vinodlingarna drabbades svårt av vinlus, började vintillverkarna framställa blandvin. På 1960-talet påbörjades, på initiativ av producenter, tekniska experter och forskare vid universitet i Toulouse, en omställning av vinodlingarna.

Utifrån den naturliga vegetationen har människorna i området identifierat de druvsorter som är bäst lämpade för platsen för att på så vis kunna framställa autentiska viner.

En lämplig gradient bildas mellan den luckra jordmånen på de platser österut som ligger närmast Medelhavet (Carcassès) och jordmånen på de nedre sluttningarna som ligger ovanpå tjocka kolluviala lager (Razès), vilket förklarar mångfalden av utvalda druvsorter.

Det fuktiga och tjocka substratet i mitten av sluttningarna används till de ”atlantiska” druvsorterna cabernet franc N, cabernet sauvignon N och merlot N, medan medelhavssorterna grenache N, lledoner pelut N och cinsaut N planteras på torra markområden på höga sluttningar.

Druvsorten cot N odlas på medelhög höjd där marken varken är för torr eller ofruktbar.

Människorna i området har således bevarat sin historia, byggt upp sitt kunnande och förbättrat vinernas rykte och kvalitet. Genom ett dekret av den 4 maj 2007 erkändes ”Malepère” som kontrollerad ursprungsbeteckning, och dessförinnan hade vinerna tilldelats en ursprungsbeteckning som vin délimité de qualité supérieure 1976.

Vad gäller skörden 2009 framställdes 12 000 hektoliter vin med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Malepère”, varav 65 % var rödvin och 35 % var rosévin enligt uppgifter från 73 producenter, uppdelade på fyra vinkooperativ och 14 vingårdar.

8.2. Samspel mellan de olika sambanden

På denna specifika geografiska plats, som kännetecknas av ett medelhavsklimat men med mer inflytande av Atlanten vad gäller vattenförhållanden, med omväxlande heta dagar och svala nätter, har vintillverkarna kunnat visa upp allt sitt kunnande. De har även kunnat dra nytta av de många olika odlingsunderlagen och odlingsplatserna.

I denna specifika ekologiska miljö har vintillverkarna således kombinerat atlantiska druvsorter och medelhavssorter och hittat bästa möjliga odlingsförhållanden, vilket har gett upphov till komplexa och autentiska viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Malepère”.

Vad gäller skörden av druvor väljs skiften ut och avgränsas för att på ett korrekt sätt återspegla den geografiska miljöns särdrag. Denna avgränsning gör det möjligt att hantera vinstockarna så effektivt som möjligt. Vinstockarnas växtkraft och potentiella produktion kontrolleras genom praxisen att behålla låg avkastning genom att tillämpa strikta regler för beskärning.

Vinernas goda rykte omnämndes redan på 1300-talet i en grönbok från Narbonnes ärkestift, där man räknar upp ärkebiskoparnas egendomar, vinstockar och rättigheter samt hänvisar till vinkällarna Alaigne och Routier, vars viner var förbehållna biskoparna och hovet.

Viner med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Malepère” uppmärksammades för första gången vid 1897 års allmänna jordbruksmässa (concours général agricole), i form av viner från Château de Caux, som sedermera skulle komma att vinna flera priser.

Även om male peyre betyder ”dålig byggnadssten” på occitanska har människorna i området över tid lyckats bevara och forma ett blandat landskap med vinstockar, fält och ekskogar, som den pointillistiska målaren Achille Laugé på ett lysande sätt har skildrat.

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Rättslig ram

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret

Det omedelbara närområdet, definierat genom undantag för vinframställning och vinlagring, utgörs av följande kommuners territorium i departementet Aude på grundval av den officiella geografiska kodexen av den 1 januari 2022:

Alzonne, Berriac, Bram, Cavanac, Cazilhac, Cépie, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Gaja-et-Villedieu, Laurabuc, Leuc, Limoux, Loupia, Monthaut, Montirat, Palaja, Pauligne, Pennautier, Pezens, Pieusse, Pomas, Rouffiac-d’Aude, Sainte-Eulalie, Trèbes, Verzeille, Villasavary, Villedubert, Villemoustaussou och Villelongue-d’Aude.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-eb1bbdaf-dcfa-4d39-a45e-83206261b02f

(1) EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.