Denna handlingsplan för den cirkulära ekonomin innehåller en framtidsinriktad agenda för att skapa ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa i samarbete med de ekonomiska aktörerna, konsumenterna, allmänheten och det civila samhällets organisationer. Syftet är att påskynda de djupgående förändringar som krävs enligt den europeiska gröna given, genom att bygga vidare på de åtgärder för den cirkulära ekonomin som har vidtagits sedan 2015. Denna plan kommer att säkerställa att regelverket rationaliseras och anpassas till en hållbar framtid, att de nya möjligheter som omställningen erbjuder maximeras, samtidigt som bördan på människor och företag minimeras.

För att uppfylla denna ambition måste EU påskynda övergången till en regenerativ tillväxtmodell som ger mer tillbaka till planeten än den tar, göra framsteg när det gäller att hålla sin resursförbrukning inom planetens gränser och därför sträva efter att minska sitt konsumtionsavtryck och fördubbla sin cirkulära materialanvändning under det kommande decenniet.

Eftersom mer än hälften av de totala växthusgasutsläppen och mer än 90 % av förlusten av biologisk mångfald och vattenstressen beror på utvinning och bearbetning av resurser, lanserades i den europeiska gröna given en samordnad strategi för en klimatneutral, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. En uppskalning av den cirkulära ekonomin från ett fåtal föregångare till de stora ekonomiska aktörerna kommer att vara avgörande för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och för att frikoppla ekonomisk tillväxt från resursanvändning, samtidigt som man säkerställer EU:s långsiktiga konkurrenskraft och ser till att ingen lämnas utanför.

Vi har bara en jord, men år 2050 kommer världen att konsumera som om vi hade tre jordklot. Den globala förbrukningen av material som biomassa, fossila bränslen, metaller och mineraler beräknas fördubblas under de kommande 40 åren medan den årliga avfallsgenereringen beräknas öka med 70 % till 2050.

·Stimulera ”produkter som tjänster” och andra modeller där producenterna behåller äganderätten till produkten eller ansvaret för dess prestanda under hela livscykeln,

Upp till 80 % av produkters miljöpåverkan avgörs under designfasen. Linjära mönster enligt principen ”take-make-use-dispose” (utvinna-tillverka-använda-bortskaffa) ger dock inte tillverkarna tillräckliga incitament för att göra sina produkter mer cirkulära. Många produkter går sönder för snabbt och kan inte lätt återanvändas, repareras eller materialåtervinnas och många är dessutom gjorda för engångsbruk. Samtidigt skapar den inre marknaden en kritisk massa som gör att EU kan fastställa globala normer för produkters hållbarhet och påverka produktdesign och styrningen av leveranskedjor i hela världen.

Den nya strategin för små och medelstora företag kommer att främja cirkulär industriell samverkan mellan små och medelstora företag som bygger på utbildning, på rådgivning inom ramen för nätverket Enterprise Europe för klustersamarbete och på kunskapsöverföring via det europeiska kunskapscentrumet för resurseffektivitet.

·Främja användningen av gröna tekniker via ett system för pålitlig verifiering genom att registrera EU:s system för verifiering av miljöteknik som en EU-certifieringsmärkning.

Myndigheternas köpkraft motsvarar 14 % av EU:s BNP och kan vara en stark drivkraft för att öka efterfrågan på hållbara produkter. För att utnyttja denna potential kommer kommissionen att föreslå obligatoriska minimikriterier och mål för miljöanpassad offentlig upphandling inom sektorslagstiftning och fasa in obligatorisk rapportering för att övervaka användningen av miljöanpassad offentlig upphandling, utan att skapa omotiverade administrativa bördor för offentliga köpare. Kommissionen kommer också att fortsätta stödja kapacitetsuppbyggnad med vägledning, utbildning och spridning av god praxis och uppmuntra offentliga köpare att delta i initiativet ”offentliga inköpare för klimat och miljö”, vilket kommer att underlätta utbyten mellan köpare som har åtagit sig att genomföra miljöanpassad offentlig upphandling.

Översynen av ekodesigndirektivet och det fortsatta arbetet med specifika produktgrupper, inom ekodesignramen eller i samband med andra instrument, kommer, där så är lämpligt, att bygga på kriterier och regler som fastställs i förordningen om EU:s miljömärke, strategin för produkters miljöavtryck och EU:s kriterier för miljöanpassad offentlig upphandling. Kommissionen kommer att överväga införandet av obligatoriska krav för att öka inte bara varors utan också tjänsters hållbarhet. Möjligheten att införa krav kopplade till miljömässiga och sociala aspekter längs värdekedjan, från produktion via användning och till slutet av livscykeln, kommer också att bedömas noggrant, även inom ramen för WTO:s regler. Exempelvis kan ett säkerställande av tillgängligheten för vissa produkter och tjänster, utöver att bidra till social integration, även ge fördelar som ökad hållbarhet och återanvändbarhet hos produkter.

Inom EU:s strategi för plast i en cirkulär ekonomi har många initiativ tagits fram med anledning av allvarlig oro bland allmänheten. Eftersom förbrukningen av plast väntas fördubblas under de kommande 20 åren kommer dock kommissionen att vidta ytterligare riktade åtgärder för att hantera de hållbarhetsutmaningar som detta allmänt förekommande material medför, och den kommer att fortsätta att främja en samordnad strategi för att ta itu med plastföroreningar på global nivå i enlighet med avsnitt 7.

Mängden material som används för förpackningar ökar kontinuerligt och 2017 uppgick förpackningsavfallet i Europa till 173 kg per invånare – den högsta nivån någonsin. För att säkerställa att alla förpackningar på EU-marknaden kan återanvändas eller materialåtervinnas på ett ekonomiskt lönsamt sätt senast 2030 kommer kommissionen att se över direktiv 94/62/EG för att skärpa de tvingande grundläggande krav som förpackningar ska uppfylla för att få släppas ut på EU-marknaden och dessutom överväga andra åtgärder, med tyngdpunkt på följande:

För att utnyttja möjligheterna till ökad materialeffektivitet och minska klimateffekterna kommer kommissionen att lansera en ny övergripande strategi för en hållbar byggd miljö. Strategin kommer att säkerställa samstämmigheten mellan de berörda policyområdena, såsom klimat, energi- och resurseffektivitet, hantering av bygg- och rivningsavfall, tillgänglighet, digitalisering och kompetens. Den kommer att främja principerna för en cirkulär ekonomi under byggnaders livscykel genom följande åtgärder:

·Övervägande av en översyn av resursåtervinningsmålen i EU:s lagstiftning om bygg- och rivningsavfall samt dess materialspecifika delar.

·Främjande av initiativ för att minska hårdgörning av mark, återställa övergiven eller förorenad tidigare exploaterad mark och främja säker, hållbar och cirkulär användning av uppgrävd jord.

Dessutom kommer initiativet ”renoveringsvågen”, som aviserades i den europeiska gröna given för att åstadkomma betydande förbättringar av energieffektiviteten i EU, att genomföras i linje med principerna för en cirkulär ekonomi, särskilt optimerad livscykelsprestanda, och längre förväntad livslängd för byggda tillgångar. Inom ramen för översynen av återvinningsmålen för bygg- och rivningsavfall kommer kommissionen att särskilt uppmärksamma isoleringsmaterial, som genererar en växande avfallsström.

3.7.Livsmedel, vatten och näringsämnen

Den cirkulära ekonomin kan avsevärt minska resursutvinningens och resursanvändningens negativa miljöpåverkan och bidra till att återställa biologisk mångfald och naturkapital i Europa. Biologiska resurser ger ett viktigt bidrag till EU:s ekonomi och kommer att spela en ännu viktigare roll i framtiden. Kommissionen kommer att sträva efter att säkerställa hållbarheten hos förnybara biobaserade material, bland annat genom åtgärder som följer av strategin och handlingsplanen för bioekonomi.

Livsmedelsvärdekedjan orsakar stor belastning på resurser och miljö, samtidigt som uppskattningsvis 20 % av den sammanlagda livsmedelsproduktionen går förlorad eller slängs i EU. I linje med målen för hållbar utveckling och inom ramen för den översyn av direktiv 2008/98/EG som avses i avsnitt 4.1, kommer kommissionen därför att föreslå ett mål för minskat livsmedelsavfall, som en central åtgärd inom EU:s kommande strategi ”från jord till bord”, där livsmedelsvärdekedjan kommer att ges stort utrymme.

Kommissionen kommer även att överväga specifika åtgärder för en mer hållbar distribution och konsumtion av livsmedel. Inom ramen för initiativet för hållbara produkter kommer kommissionen att inleda det analytiska arbetet för att fastställa tillämpningsområdet för ett lagstiftningsinitiativ för återanvändning för att ersätta förpackningar och bordsartiklar för engångsbruk med återanvändbara produkter inom livsmedelsservicesektorn.

Den nya förordningen om vattenåteranvändning kommer att främja cirkulära metoder för återanvändning av vatten inom jordbruket. Kommissionen kommer att främja vattenåteranvändning och vatteneffektivitet, även inom industriprocesser.

Kommissionen kommer dessutom att utarbeta en integrerad plan för hantering av näringsämnen, för att säkerställa en mer hållbar användning av näringsämnen och främja marknaden för återvunna näringsämnen. Kommissionen kommer också att överväga en översyn av direktiven om rening av avloppsvatten och om avloppsslam och göra en bedömning av naturliga metoder för avlägsnande av näringsämnen, t.ex. med hjälp av alger.

4.MINDRE AVFALL, MER VÄRDE

4.1.En förstärkt avfallspolitik till stöd för avfallsförebyggande och cirkularitet

Trots insatser på både EU-nivå och ute i medlemsstaterna minskar inte mängden genererat avfall. Den årliga avfallsgenereringen från all ekonomisk aktivitet i EU uppgår till 2,5 miljarder ton eller 5 ton per person och år, och varje medborgare producerar i genomsnitt nästan ett halvt ton kommunalt avfall per år. Det kommer att krävas avsevärda insatser i hela värdekedjan och i alla hushåll för att frikoppla avfallsgenereringen från den ekonomiska tillväxten.

Att utveckla en hållbar produktpolitik och omsätta den i specifik lagstiftning (se avsnitt 2 och 3) blir avgörande faktorer för att vi ska göra framsteg när det gäller förebyggande av avfall. Dessutom måste vi bygga vidare på, ytterligare stärka och förbättra genomförandet av EU:s avfallslagstiftning.

EU:s avfallslagstiftning har, med stöd i form av EU-medel, lett till stora förbättringar i avfallshanteringen sedan 1970-talet. Det krävs dock en kontinuerlig modernisering av lagstiftningen för att anpassa den till den cirkulära ekonomin och den digitala tidsåldern. Som förklaras i avsnitt 3 kommer en översyn att föreslås av EU:s lagstiftning om batterier, förpackningar, uttjänta fordon och farliga ämnen i elektronisk utrustning när det gäller att förebygga avfall, öka andelen återvunnet material i produkter, främja säkrare och renare avfallsströmmar och säkerställa materialåtervinning av hög kvalitet.

Kommissionen kommer dessutom att föreslå avfallsminskningsmål för vissa avfallsströmmar som en del av en bredare uppsättning avfallsförebyggande åtgärder i samband med översynen av direktiv 2008/98/EG. Kommissionen kommer även att förbättra genomförandet av de nyligen antagna kraven i fråga om system för utökat producentansvar, ge incitament och främja utbyte av information och god praxis om återvinning av avfall. Alla dessa åtgärder ska bidra till målet att betydligt minska den totala avfallsgenereringen och halvera andelen restavfall (ej materialåtervunnet) av kommunalt avfall senast 2030.

En högkvalitativ materialåtervinning kräver effektiv separat insamling av avfall. För att hjälpa medborgare, företag och offentliga myndigheter att sortera avfall kommer kommissionen att föreslå en harmonisering av system för separat insamling av avfall. Förslaget kommer särskilt att ta upp de mest effektiva kombinationerna av olika modeller för separat insamling samt insamlingsplatsernas täthet och tillgänglighet med hänsyn till regionala och lokala förhållanden, från stora städer till de yttersta randområdena. Andra aspekter som gör konsumenternas deltagande enklare kommer också att tas upp, såsom gemensamma färger på sopkärlen, harmoniserade symboler för viktiga avfallstyper, produktmärkningar, informationskampanjer och ekonomiska instrument. Förslaget kommer också att eftersträva en standardisering och användning av kvalitetsledningssystem för att säkerställa kvaliteten hos sådant insamlat avfall som är avsett för användning i produkter, i synnerhet för material som kommer i kontakt med livsmedel.

Det krävs ytterligare insatser för att hjälpa medlemsstaterna med deras avfallshantering. Hälften av dem riskerar att missa 2020-målet om att materialåtervinna 50 % av det kommunala avfallet. För att driva på politiska reformer kommer kommissionen att anordna utbyten på hög nivå om den cirkulära ekonomin och avfall och öka samarbetet med medlemsstaterna, regionerna och städerna så att EU:s medel används på bästa möjliga sätt. Vid behov kommer kommissionen även att använda sina verkställande befogenheter.