[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.10.2007

KOM(2007) 566 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat (PET-film) med ursprung i Indien, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 och om avslutande av en partiell interimsöversyn av sådan import enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 384/96

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Bakgrund |

Motiv och syfte Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005 (nedan kallad ”grundförordningen”), på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien. |

Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i genomförandet av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som utförts i enlighet med de innehållsmässiga och procedurmässiga krav som anges i grundförordningen. |

Gällande bestämmelser Rådets förordning (EG) nr 1676/2001 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av polyetentereftalatfilm med ursprung i bl.a. Indien, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1424/2006 (EUT L 270, 29.9.2006, s. 1). Rådets förordning (EG) nr 367/2006 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i Indien, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1288/2006 av den 25 augusti 2006 (EUT L 236, 31.8.2006, s. 1). Kommissionens beslut 2006/173/EG (EUT L 68, 8.3.2006) om upphävande av beslut 2001/645/EG rörande godtagande av åtaganden i samband med antidumpningsförfarandet rörande import av polyetentereftalatfilm med ursprung bl.a. i Indien. |

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

Samråd med berörda parter och konsekvensanalys |

Samråd med berörda parter |

De parter som berörs av antidumpningsförfarandet har under undersökningen givits möjlighet att försvara sina intressen, i överensstämmelse med bestämmelserna i grundförordningen. |

Extern experthjälp |

Någon extern experthjälp har inte behövts. |

Konsekvensanalys Förslaget är en följd av genomförandet av grundförordningen. I grundförordningen finns inga föreskrifter om en allmän konsekvensanalys, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. |

Rättsliga aspekter |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Det bifogade förslaget är en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som är i kraft sedan 2001 och en partiell interimsöversyn begränsad till en granskning av dumpningen från ett särskilt exportföretag. Förslaget går ut på att behålla antidumpningsåtgärderna på import av PET-film på samma nivå som i tidigare lagstiftning. Rådet föreslås därför anta bifogade förslag till förordning för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. |

Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005. |

Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och ger inte något utrymme för nationella beslut. |

Det är inte tillämpligt att ange hur den ekonomiska och administrativa börda som faller på gemenskapen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i proportion till förslagets mål. |

Val av regleringsform |

Föreslagen regleringsform: Förordning. |

Andra medel torde inte vara lämpliga, eftersom det inte föreskrivs några alternativ i grundförordningen. |

Budgetkonsekvenser |

Detta förslag påverkar inte gemenskapens budget. |

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat (PET-film) med ursprung i Indien, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 och om avslutande av en partiell interimsöversyn av sådan import enligt artikel 11.3 i rådets förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.2 och 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Gällande åtgärder

1. Genom rådets förordning (EG) nr 1676/2001[2], senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1424/2006[3] infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av PET-film med ursprung i bland annat Indien. De antidumpningsåtgärder som är föremål för översyn bestod av en värdetull på mellan 0 % och 18 % på import från individuellt namngivna exportföretag och en övrig tull på 17,3 % på import från alla andra företag. Den undersökning som ledde fram till förordning (EG) nr 1676/2001 i senare ändrad lydelse kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen”.

2. De åtgärder som infördes mot import från Indien efter den ursprungliga undersökningen breddades därefter genom förordning (EG) nr 1975/2004[4] till att även omfatta import av PET-film från Brasilien och Israel, oberoende av om den deklarerats såsom ursprungligen från något av de länderna eller inte.

3. Genom beslut 2001/645/EG[5] godkände kommissionen åtaganden från fem indiska tillverkare som ingick i den ursprungliga undersökningen. Åtagandena upphävdes genom beslut 2006/173/EG[6].

4. Genom förordning (EG) nr 367/2006, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1288/2006[7], införde rådet en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat (PET-film) med ursprung i Indien. Åtgärderna infördes i form av värdetull på mellan 7 % och 19,1 % på import från individuellt namngivna exportföretag och en övrig tull på 19,1 % på import från alla andra företag. Den undersökning som ledde fram till förordning (EG) nr 367/2006 i senare ändrad lydelse kommer nedan att kallas ”den tidigare antisubventionsundersökningen”.

2. Begäran om översyn

5. Kommissionen mottog den 23 maj 2006 respektive den 3 juli 2006 en begäran om översyn av dessa åtgärder vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen och en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, begränsad till att omfatta dumpning från Jindal Poly Films Limited (nedan kallat ”Jindal”). De ingavs av följande gemenskapstillverkare: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH och Nuroll SpA (nedan kallade ”de sökande”). De sökande svarar för en betydande del av gemenskapens tillverkning av PET-film.

6. Sökandena gjorde gällande och lade fram tillräcklig bevisning till stöd för följande: a) Det är troligt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin kommer att fortsätta eller återkomma. b) De omständigheter när det gäller dumpningen som föranledde införandet av åtgärderna mot Jindal har förändrats och förändringarna är bestående.

3. Undersökning

7. Efter att ha hört den rådgivande kommittén kunde kommissionen fastställa att tillräcklig bevisning fanns för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen och en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen och meddelade därmed den 22 augusti 2006[8] respektive den 25 augusti 2006[9] via tillkännagivanden om inledande i Europeiska unionens officiella tidning att översynerna hade inletts.

8. Den partiella interimsöversynen omfattade endast en undersökning av dumpning från Jindal. För båda översynerna fastställdes perioden för undersökningen (nedan kallad ”översynsperioden”) till den 1 juli 2005–den 30 juni 2006. Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från 2003 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

4. Berörda parter

9. Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, företrädarna för exportländerna, gemenskapstillverkarna, importörerna och de användare som den visste var berörda om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter när det gäller bägge översynerna gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandena om inledandet skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

10. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

11. När det gäller översynen vid giltighetstidens utgång, och med anledning av det uppenbart stora antal exporterande tillverkare av PET-film i Indien som namngavs i begäran, angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen skulle kunna tillämpas. För att besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet beträffande PET-film under översynsperioden, i enlighet med tillkännagivandet om inledande. Sex exporterande tillverkare i Indien anmälde att de ville samarbeta. Av dessa sex företag valdes tre (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited and Jindal) att ingå i stickprovet och tillskickades ett frågeformulär. Dessa företag hade konstaterats utgöra den största representativa volym i fråga om export till gemenskapen av PET-film som rimligen kunde undersökas inom den tillgängliga tidsramen, i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen.

12. Dessutom sände kommissionen frågeformulär till alla andra parter som såvitt känt var berörda eller som givit sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Fullständiga svarsformulär mottogs från fyra gemenskapstillverkare, de tre exporterande tillverkarna som ingick i stickprovet, en importör/användare och fyra användare.

13. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av dumpning och skada och för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och huruvida ett bibehållande av åtgärderna skulle ligga i gemenskapens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:

a) Gemenskapsproducenter:

- DuPont Teijin Films (Luxemburg)

- Mitsubishi Polyester Film GmbH (Tyskland)

- Nuroll SpA (Italien)

- Toray Plastics Europe (Frankrike)

b) Exporterande tillverkare i Indien:

- Ester Industries Limited, New Delhi

- Garware Polyester Limited, Aurangabad

- Jindal Poly Films Limited, New Delhi

c) Närstående importör/användare i gemenskapen:

- Rexor SAS (Frankrike)

d) Importör/användare:

- Coverne SpA (Italien)

e) Användare:

- Safta SpA (Italien)

- Metalvuoto SpA (Italien)

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

14. Samma produkt berörs som i den ursprungliga undersökningen, nämligen polyetentereftalat (PET-film) med ursprung i Indien, som vanligen klassificeras enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90 (nedan kallad ”den berörda produkten”).

2. Likadan produkt

15. Undersökningen visade, i likhet med den ursprungliga undersökningen, att PET-film som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Indien, PET-film som exporteras till gemenskapen från Indien och PET-film som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin har samma grundläggande fysikaliska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. Dessa produkter är därför likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C. PARTIELL INTERIMSÖVERSYN: DUMPNING

1. Normalvärde

16. I syfte att fastställa normalvärdet undersöktes till att börja med om Jindals totala inhemska försäljning av den berörda produkten var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om den motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen till gemenskapen av den berörda produkten.

17. Därefter undersöktes om den totala inhemska försäljningen av de enskilda produkttyperna motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av samma produkttyp.

18. För de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av samma produkttyp undersöktes det om försäljning vid normal handel hade skett i tillräckliga mängder i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Om volymen av den inhemska försäljningen till priser över produktionskostnaden för en viss produkttyp motsvarade mer än 80 % av försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid all inhemsk försäljning. Om volymen av den inhemska försäljningen till priser över produktionskostnaden för en viss produkttyp motsvarade högst 80 % men minst 10 % av försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid den återstående lönsamma inhemska försäljningen. När mindre än 10 % av försäljningen (i volym) på hemmamarknaden av en viss produkttyp inte understeg enhetskostnaden, ansågs försäljningen inte ha skett vid normal handel, varför normalvärdet konstruerades i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

19. För de produkttyper för vilka de priser som den exporterande tillverkaren tog ut på den inhemska marknaden inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, på grund av att den berörda produkttypen inte sålts i tillräckliga mängder eller att den inte sålts vid normal handel, konstruerades normalvärdet, i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen, på grundval av den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

20. Dessa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader grundades på de kostnader som den exporterande tillverkaren haft för den inhemska försäljning av den berörda produkten som befunnits vara representativ. Vinstmarginalen beräknades på grundval av företagets vägda genomsnittliga vinstmarginal för de produkttyper som sålts i tillräckliga mängder och vid normal handel på den inhemska marknaden.

2. Exportpris

21. En övervägande merpart av företagets försäljning på export av den berörda produkten till gemenskapen under översynsperioden har skett till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

22. Delar av exportförsäljningen har gått till ett närstående företag i gemenskapen. Det närstående företaget sålde inte varorna vidare direkt utan förädlade dem så mycket att det blev opraktiskt att konstruera exportpriset på exportvaran på grundval av priset på den förädlade varan enligt artikel 2.9 i grundförordningen. De priser Jindal tog för varor sålda till det närstående företaget jämfördes med Jindals priser för samma produkttyper sålda till icke-närstående kunder i gemenskapen under översynsperioden. Eftersom det visade sig att dessa två prisuppsättningar överensstämde för varje produkttyp drogs slutsatsen att Jindals säljpriser till det närstående företaget var tillförlitliga och kunde användas för att beräkna exportpriset.

3. Jämförelse

23. Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påverkade prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Således gjordes, där så var tillämpligt och olikheterna kunde styrkas av kontrollerad bevisning, justeringar för olikheter avseende rabatter, avdrag, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader och provisioner.

24. Jindal begärde en justering av normalvärdet för den tull som inom ramen för systemet med förhandslicenser inte tagits ut på import av råmaterial som använts vid tillverkningen av exportvarorna. Inom ramen för systemet med förhandslicenser får ett företag importera råmaterial tullfritt under förutsättning att det exporterar motsvarande mängd och värde av den färdiga produkten, vilket fastställs enligt officiella standardnormer för input/output. Varor som importerats enligt detta system kan användas antingen för tillverkning av exportvaror eller för att komplettera de inhemska insatsvaror som används vid tillverkningen av sådana varor. Företaget hävdade att export av den berörda produkten till gemenskapen utnyttjades för att uppfylla kraven enligt systemet med förhandslicenser när det gäller importerat råmaterial. Ingen slutsats drogs om huruvida yrkandet motiverade en justering, och eftersom företaget i vilket fall som helst inte befanns dumpa sina varor under översynsperioden hade en eventuell justering inte haft någon inverkan på översynens slutresultat.

4. Dumpningsmarginal

25. Dumpningsmarginalen fastställdes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.

26. Jämförelsen visade på en negativ dumpningsmarginal.

5. De ändrade omständigheternas bestående karaktär

27. I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes också huruvida resultaten av undersökningen rimligen kunde sägas vara av bestående karaktär.

28. I detta sammanhang erinras om att Jindal tidigare befunnits inte dumpa i två undersökningar som avslutades med rådets förordning (EG) nr 1676/2001[10] och rådets förordning (EG) nr 63/2005[11]. De resultat som då pekade på ingen dumpning bekräftas i denna undersökning, och det finns inget som tyder på att avsaknaden av dumpning inte skulle vara bestående.

29. Därför anses de nu gällande åtgärderna mot Jindal uppnå avsett resultat och de bör således bibehållas.

D. ÖVERSYN VID GILTIGHETSTIDENS UTGÅNG

D.1 SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

1. Inledande anmärkningar

30. Enligt Eurostat uppgick den volym av den berörda produkten som importerades från Indien till gemenskapen till 23 472 ton under översynsperioden. Av denna mängd stod de tre exportföretag som ingick i stickprovet för ca 97 % under översynsperioden, och Jindal ensamt svarade för ca 90 % av total exportvolym från Indien till EU under översynsperioden.

31. Under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (den 1 april 1999–den 31 mars 2000) var importvolymen från Indien 50 590 ton. Under undersökningsperioden för den tidigare antisubventionsundersökningen (den 1 oktober 2003–den 30 september 2004) var importvolymen från Indien 12 679 ton.

2. Dumpning av import under översynsperioden

2.1 Inledande anmärkning

32. Såsom anges i skäl 11 ovan ingick tre exportföretag i stickprovet. För Jindal gäller de resultat som redovisats i skäl 16–26.

2.2 Normalvärde

33. I syfte att fastställa normalvärdet för Garware och Ester undersöktes till att börja med om den uppgivna inhemska försäljning från varje exportföretag var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om den motsvarade minst 5 % av den uppgivna försäljningsvolymen till gemenskapen av den berörda produkten.

34. Därefter undersöktes om den totala inhemska försäljningen av de enskilda produkttyperna motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av samma produkttyp.

35. För de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av samma produkttyp undersöktes det om, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen, försäljning vid normal handel hade skett i tillräckliga mängder. Om volymen av den inhemska försäljningen till priser över produktionskostnaden för en viss produkttyp motsvarade mer än 80 % av försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid all inhemsk försäljning. Om volymen av den inhemska försäljningen till priser över produktionskostnaden för en viss produkttyp motsvarade högst 80 % men minst 10 % av försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid den återstående lönsamma inhemska försäljningen. När mindre än 10 % av försäljningen (i volym) på hemmamarknaden av en viss produkttyp inte understeg enhetskostnaden, ansågs försäljningen inte ha skett vid normal handel, varför normalvärdet konstruerades i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

36. För de produkttyper för vilka de priser som den exporterande tillverkaren tog ut på den inhemska marknaden inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, på grund av att den berörda produkttypen inte sålts i tillräckliga mängder eller inte sålts vid normal handel, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen på grundval av den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

37. Dessa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader grundades på de kostnader som den exporterande tillverkaren haft för den inhemska försäljning av den berörda produkten som befunnits vara representativ. Vinstmarginalen beräknades på grundval av företagets vägda genomsnittliga vinstmarginal för de produkttyper som sålts i tillräckliga mängder och vid normal handel på den inhemska marknaden.

2.3 Exportpris

38. När det gäller fastställandet av exportpriserna bör det erinras om att undersökningens syfte är att fastställa huruvida dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om skyddsåtgärderna hävdes. Detta innebär att fastställandet av de exportpriser som kommer att användas vid beräkningen av dumpningen inte kan begränsas enbart till en undersökning av exportörernas tidigare beteende utan även måste omfatta den troliga utvecklingen av deras framtida exportpriser. Det måste med andra ord fastställas om de tidigare priserna utgör en tillförlitlig grund för bedömningen av den framtida utvecklingen av exportpriserna.

39. Eftersom prisåtaganden tillämpades under en del av översynsperioden undersökte man särskilt om förekomsten av sådana åtaganden hade påverkat de tidigare exportpriserna, vilket i så fall hade betytt att de inte var tillförlitliga som utgångspunkt för att fastställa framtida exportpriser. Det bör vidare observeras att prisåtagandena för Garware och Ester återkallades den 9 mars 2006, medan översynsperioden sträckte sig från den 1 juli 2005–den 30 juni 2006. Både när det gäller Garware och Ester befanns exporttransaktionerna under den delen av översynsperioden då prisåtagandena tillämpades vara prissatta så nära minimiimportpriset att man måste ifrågasätta om dessa priser verkligen kunde bli bestående och om de hade satts oberoende av minimiimportpriset. Ett liknande resonemang har redan först i skäl 28 i rådets förordning (EG) nr 366/2006[12].

40. När det gäller Garware svarade transaktionerna under översynsperioden men efter återkallandet av prisåtagande för ca 20 % av den totala exportvolymen, och försäljningen har varit stadig efter återkallandet av prisåtagandet. Exportvolymen efter det att prisåtagandet löpte ut den 8 mars 2006 anses ha blivit prissatt så att priserna ger en meningsfull bild av vad Garwares prispolitik hade varit utan prisåtagandet. Därför användes priserna på dessa transaktioner för att beräkna exportpriset på Garwares samlade export under hela översynsperioden.

41. När det gäller Garware svarade transaktionerna under översynsperioden men efter återkallandet av prisåtagande för ca 5 % av den totala exportvolymen, och försäljningen var begränsad till en mycket kort period direkt efter återkallandet av prisåtagandet. Därför kan de priser som tillämpades vid dessa transaktioner inte uppfattas som representativa för de exportpriser företaget skulle ha tillämpat om det inte hade funnits något prisåtagande. Såsom tidigare angivet i skäl 39 ovan låg de exportpriser Ester tillämpade för export till gemenskapen före återkallandet av prisåtagande mycket nära minimiimportpriset. Det konstaterades vidare att exportpriserna för Ester till andra tredjeländer, både jämförda som vägt genomsnitt och produkttyp för produkttyp, väsentligt underskred priserna till gemenskapen, vilket innebär att dessa priser vid export till gemenskapen sannolikt skulle anpassa sig till priserna för samma typer till andra tredjeländer i en situation utan åtaganden. Således drogs slutsatsen att Esters exportpriser till gemenskapen under löpande prisåtagande inte kunde användas för att fastställa tillförlitliga exportpriser i samband med denna översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. Eftersom Ester sålde stora mängder av den berörda produkten på världsmarknaden under översynsperioden, fattades beslutet att fastställa exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas i alla tredjeländer för de typer som såldes till gemenskapen under den del av översynsperioden då prisåtagandet var i kraft. För den del av översynsperioden som inföll efter det att prisåtagandet återkallats fastställdes exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas i gemenskapen.

2.4 Jämförelse

42. Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påverkade prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Således gjordes, där så var tillämpligt och med stöd av verifikationer, justeringar för olikheter avseende transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, provisioner samt förpacknings- och kreditkostnader.

43. De exporterande tillverkarna begärde, med avseende på ett begränsat antal exporttillfällen, en justering av exportpriset enligt artikel 2.10 k i grundförordningen för de förmåner de erhållit inom ramen för systemet med tullkredit efter export. Inom ramen för detta system erhåller företag som exporterar den berörda produkten tullkrediter, som får användas för att betala tullar på import av vilka varor som helst eller fritt säljas till andra företag. Det finns inte heller några begränsningar som skulle leda till att de importerade varorna endast får användas vid tillverkning av den exporterade produkten. Tillverkarna kunde inte påvisa att förmånerna enligt systemet med tullkredit efter export påverkade prisernas jämförbarhet och, i synnerhet, att kunderna på grund av förmånerna enligt tullkreditsystemet konsekvent betalade olika priser på den inhemska marknaden. Begäran avvisades därför.

2.5 Dumpningsmarginal

44. Dumpningsmarginalen fastställdes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. I de fall exportpriserna grundades på priserna till tredjeland beräknades lämpliga cif-värden genom att priset fritt fabrik till tredjeland för varje produkttyp ökades med den vägda genomsnittliga skillnaden mellan priset fritt fabrik och cif-priset till gemenskapen.

45. Jämförelsen visade på en dumpningsmarginal på 15–25 %. Här erinras om att en negativ dumpningsmarginal hade påvisats i Jindals fall (se skäl 26 ovan).

3. Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

Effekten av ett återkallande av de gällande åtgärderna på den dumpade importen

3.1 Outnyttjad kapacitet

46. Under översynsperioden uppskattades alla kända indiska exportföretags outnyttjade kapacitet till 32 000 ton. Det bör dock observeras att av denna totala mängd torde 25 000 ton kunna hänföras till indiska exportföretag med en antidumpningstull på 0 %. Ett eventuellt återkallande av antidumpningsåtgärder torde knappast ha någon inverkan på dessa företags exportpolitik. Endast ca 7 000 ton torde således gå att hänföra till indiska exportföretag med annan antidumpningstull än 0 %. Denna outnyttjade kapacitet, vilken under översynsperioden utgjorde ca 30 % av total import till gemenskapen från Indien och ca 3 % av gemenskapens konsumtion, skulle kunna avsättas i gemenskapen om åtgärderna hävdes.

3.2 Incitament att lägga om handeln till gemenskapen

47. På grundval av en jämförelse för varje produkttyp befanns de exportpriser till tredjeländer som tillämpades under översynsperioden av indiska exportföretag ur stickprovet med annan dumpningsmarginal än 0 % ligga 20–30 % lägre än exportpriserna till gemenskapen från samma företag. Dessa två exportföretag sålde stora mängder till tredjeländer, den försäljningen utgjorde 80 %–90 % av företagens sammanlagda exportförsäljning. Det ansågs därför att prisnivån för exportförsäljning till andra tredjeländer kan ses som en indikation på den troliga prisnivån för exportförsäljning till gemenskapen om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

48. Vissa av världens största exportmarknader för PET-film skyddas av höga tullar. Särskilt är importen av PET-film från Indien till USA underkastad antidumpningstullar på mellan 2,32 % och 24,11 % och antisubventionstullar på mellan 9 % och 25,27 % beroende på indiskt exportföretag.

3.3 Slutsats

49. Här dras således slutsatsen att prisskillnaderna, den outnyttjade kapaciteten och de incitament som påtalats ovan i kombination skapar en sannolikhet för i) fortsatt dumpning, ii) en ökning av de mängder som exporteras till gemenskapen om de nu gällande antidumpningsåtgärderna skulle hävas.

D.2 DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

50. Fyra gemenskapstillverkare (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA och Toray Plastics Europe) samarbetade fullständigt med undersökningen. De svarade under översynsperioden för ca 95 % av tillverkningen i gemenskapen. Därmed utgör de gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

51. Här måste man framhålla att situationen när det gäller tillverkning i gemenskapen av PET-film har förändrats sedan den ursprungliga undersökningen. Kodak Industrie (Frankrike) tillverkar inte längre PET-film i gemenskapen och 3M har flyttat sin verksamhet till I.T.P. SpA (Italien), som ställer om sin anläggning till ny och annorlunda tillverkning. Det bör också påpekas att sedan Tjeckien blev medlem i EU, dvs. den 1 maj 2004, ingår företaget Fatra a.s. (baserat i Tjeckien) i gemenskapstillverkningen.

D.3 SITUATIONEN PÅ MARKNADEN I EU

1. Förbrukningen på marknaden i EU

52. Storleken på den sammanlagda förbrukningen i EU fastställdes på grundval av importstatistik från Eurostat, försäljning inom EU från gemenskapsindustrin och försäljning från andra gemenskapstillverkare.

Tabell 1

Förbrukning i gemenskapen | 2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Volym (ton) | 253 890 | 250 231 | 251 612 | 257 177 |

Index (2003=100) | 100 | 99 | 99 | 101 |

53. Jämfört med 2003 steg förbrukningen under översynsperioden med 1 % (över 3 000 ton).

2. Import från Indien, Brasilien och Israel: Volym, marknadsandel och importpriser

54. Volymen på importen till EU från Indien steg med 86 % mellan 2003 och översynsperioden, och Indiens marknadsandel steg från 5 % till 9 % medan priserna sjönk med 12 %. Uppgifterna grundar sig på statistik från Eurostat.

Tabell 2

Import från Indien | 2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Volym (ton) Index (2003=100) | 12 597 100 | 15 972 127 | 23 912 190 | 23 472 186 |

Marknadsandel | 5 % | 6 % | 10 % | 9 % |

Pris (euro/ton) | 2 005 | 1 890 | 1 866 | 1 755 |

Index (2003=100) | 100 | 94 | 93 | 88 |

55. Import från Brasilien och Israel, som hade konstaterats kringgå antidumpningsåtgärderna enligt vad som sägs i skäl 2 ovan, sjönk kraftigt efter det att tillämpningen av de antidumpningsåtgärder som hade införts mot import från Indien breddades till att även omfatta denna import. Priserna på PET-film från dessa länder sjönk med 219 % efter det att åtgärder som motverkade kringgående hade införts.

Tabell 3

Import från Brasilien och Israel | 2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Volym (ton) Index (2003=100) | 6 855 100 | 5 527 91 | 271 5 | 419 6 |

Marknadsandel | 2 % | 2 % | 0 % | 0 % |

Pris (euro/ton), enl. Eurostat Index (2003=100) | 1 581 100 | 1 741 110 | 4 170 264 | 3 461 219 |

56. Det bör dock tas med i beräkningen att Jindal enligt denna undersökning inte befanns dumpa och att andra företag (särskilt Flex Industries Limited och Polyplex Corporation Limited) hade rentvåtts från misstankar om dumpning i tidigare undersökningar. I denna undersökning kommer därför bara dumpad import från Indien och import som konstaterats kringgå antidumpningsåtgärderna att tas med i beräkningen. Dumpad import från Indien och import underkastad åtgärder mot kringgående har sjunkit med 70 % mellan 2003 och översynsperioden (se tabell 4 nedan). Att denna importen har minskat så kraftigt beror i stora stycken på att importen från Brasilien och Israel har belagts med åtgärder mot kringgående.

Tabell 4 (Källa: Eurostat och företagsuppgifter)

Import från Indien+Brasilien+Israel | 2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Volym (ton) | 10 383 | 8 881 | 3 618 | 2 766 |

Index (2003= 100) | 100 | 86 | 35 | 27 |

Marknadsandel | 4 % | 4 % | 1 % | 1 % |

Pris (euro/ton) | 1 855 | 1 852 | 1 891 | 1 785 |

3. Import från andra tredjeländer

57. Import från andra tredje länder steg med 24 % under skadeundersökningsperioden (från ca 62 000 ton 2003 till ca 77 000 ton under översynsperioden), och denna imports marknadsandel i EU steg med 5 procentenheter (från 25 % till 30 %). Importen kom huvudsakligen från Sydkorea, USA, Thailand och Förenade arabemiraten. Genomsnittspriset per ton sjönk med 11 % mellan 2003 och översynsperioden. Siffrorna grundar sig på uppgifter från Eurostat.

Tabell 5

Land | 2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Sydkorea | Importvolym (ton) | 25 895 | 23 983 | 22 225 | 23 878 |

Index (2003= 100) | 100 | 93 | 86 | 92 |

Marknadsandel | 10 % | 10 % | 9 % | 9 % |

Pris (euro/ton) | 2 137 | 2 146 | 2 239 | 2 098 |

USA | Importvolym | 14 611 | 18 636 | 20 544 | 13 432 |

Index (2003 = 100) | 100 | 128 | 141 | 92 |

Marknadsandel | 6 % | 7 % | 8 % | 5 % |

Pris (euro/ton) | 7 575 | 6 067 | 4 974 | 6 690 |

Thailand | Importvolym | 2 858 | 6 511 | 8 647 | 8 647 |

Index (2003=100) | 100 | 228 | 303 | 303 |

Marknadsandel | 1 % | 3 % | 3 % | 3 % |

Pris (euro/ton) | 1 742 | 1 764 | 1 811 | 1 758 |

Förenade Arabemiraten | Importvolym (ton) | 1 | 26 | 2 478 | 5 898 |

Index (2004 =100) | 100 | 9 422 | 22 427 |

Marknadsandel | 0 % | 1 % | 2 % |

Pris (euro/ton) | 2 872 | 1 854 | 1 790 |

Totalt Sydkorea, USA, Thailand och Förenade Arabemiraten | Importvolym (ton) | 43 366 | 49 157 | 53 894 | 51 855 |

Index (2003=100) | 100 | 80 | 100 | 110 |

Marknadsandel | 17 % | 20 % | 21 % | 20 % |

Totalt för ändra länder än Indien, Brasilien och Israel | Importvolym (ton) | 62 300 | 65 683 | 74 191 | 77 054 |

Index (2003=100) | 100 | 105 | 119 | 124 |

Marknadsandel | 25 % | 26 % | 30 % | 30 % |

Pris | Vägt genomsnittligt pris (euro/ton) Index | 3 848 100 | 3 756 98 | 3 431 90 | 3 428 89 |

4. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

58. I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

4.1 Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

59. Under skadeundersökningsperioden var produktionskapaciteten stabil (ca 190 000 ton), produktionen och kapacitetsutnyttjandet sjönk med 4 %.

Tabell 6

2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Tillverkning (ton) Index (2003=100) | 176 682 100 | 175 465 99 | 165 348 94 | 168 875 96 |

Kapacitet (ton) Index (2003=100) | 190 694 100 | 185 863 97 | 186 721 98 | 189 832 100 |

Kapacitetsutnyttjande Index (2003=100) | 93 % 100 | 94 % 101 | 89 % 96 | 89 % 96 |

4.2 Lager

60. Lagerhållningen sjönk mellan 2003 och 2004 från 23 929 ton till 22 241 ton, steg sedan något 2005 och sjönk till 21 272 ton under översynsperioden. Minskningen berodde huvudsakligen på inskränkt produktion.

Tabell 7

Lager | 2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Ton Index (2003=100) | 23 929 100 | 22 241 93 | 23 209 97 | 21 272 89 |

4.3 Försäljning till icke-närstående kunder i EU och marknadsandel

61. Gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående kunder i EU sjönk med 5 % mellan 2003 och 2005 från 142 755 ton till 135 956 ton, försäljningen steg något mellan 2005 och översynsperioden men bara till nätt och jämt 98 % av försäljningsnivån 2003. Försäljningen till närstående företag vara försumbar (200–300 ton varje år under skadeundersökningsperioden). Dessutom minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 2 procentenheter mellan 2003 och översynsperioden.

Tabell 8

2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Försäljningsvolym (ton) Index (2003=100) | 142 755 100 | 144 282 101 | 135 956 95 | 139 212 98 |

Marknadsandel av total förbrukning | 56 % | 58 % | 54 % | 54 % |

4.4 Försäljningspriser och kostnader

62. Styckeförsäljningspriset sjönk med 2 % under skadeundersökningsperioden (från 2 891 eur/ton 2003 till 2 819 eur/ton under översynsperioden), det gjorde också medelkostnaden per ton som minskade från 3 216 eur/ton 2003 till 3 137 eur/ton under översynsperioden. Priset sjönk trots att medelkostnaden för de flesta råvarorna steg kraftigt till följd av galopperande oljepriser. Siffrorna visar att gemenskapsindustrin tvingades till ett säljpris som inte täckte produktionskostnaderna fullt ut för att undvika att förlora stora marknadsandelar.

Tabell 9

2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Vägt genomsnittligt pris (euro/ton) Index | 2 891 100 | 2 865 99 | 2 929 101 | 2 819 98 |

Vägt genomsnittlig kostnad (euro/ton) Index (2003=100) | 3 216 100 | 3 112 97 | 3 152 98 | 3 137 98 |

4.5 Tillväxt

63. Under skadeundersökningsperioden förlorade gemenskapsindustrin marknadsandelar på en något växande marknad.

4.6 Antal anställda, produktivitet och löner

64. Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin sjönk med 13 % mellan 2003 och översynsperioden. Parallellt med att medellönen per anställd steg med 5 % genomfördes rationaliseringar som höjde produktiviteten per anställd med 9 %. Således sjönk arbetskraftskostnaden per producerat ton med 4 %.

Tabell 10

2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Sysselsättning Index (2003=100) | 2 263 100 | 2 112 93 | 2 027 90 | 1 978 87 |

Produktivitet (ton/anställd) Index (2003=100) | 78 100 | 83 106 | 82 104 | 85 109 |

Löner (tusen euro) Index (2003=100) | 138 876 100 | 132 916 96 | 129 098 93 | 127 375 92 |

Medellön/anställd Index (2003=100) | 61 362 100 | 62 922 103 | 63 669 104 | 64 407 105 |

Lön/producerat ton Index (2003=100) | 786 100 | 758 96 | 781 99 | 754 96 |

4.7 Lönsamhet och räntabilitet

65. Lönsamheten från försäljningen är den vinst som genereras genom försäljning av den berörda produkten i gemenskapen. Avkastningen på investeringar har beräknats på grundval av avkastningen på totalt kapital.

66. Lönsamheten och räntabiliteten när det gäller försäljning av den berörda produkten till icke-närstående kunder i EU var, trots smärre förbättringar 2004 och 2005, fortsatt negativ under hela skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden var både lönsamheten och räntabiliteten särskilt låga (lönsamhet - 11 % och räntabilitet - 3,1 %), båda hade fallit igen efter 2005.

Tabell 11

2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Lönsamhet Index (2003=100) | - 11,2 % - 100 | - 8,6 % - 77 | - 7,6 % - 68 | - 11,3 % - 101 |

Avkastning på investeringar Index (2003=100) | - 2,6 % - 100 | - 2,1 % - 81 | - 1,9 % - 75 | - 3,1 % - 118 |

4.8 Kassaflöde

67. Tendensen när det gäller kassaflöde försämrades särskilt under översynsperioden.

Tabell 12

2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Kassaflöde (tusen euro) Index (2003=100) | 35 305 100 | 34 690 98 | 21 980 62 | 15 128 43 |

4.9 Investeringar och förmåga att anskaffa kapital

Tabell 13

2003 | 2004 | 2005 | Översynsperioden (1.7.05–30.6.06) |

Investeringar (tusen euro) Index (2003=100) | 21 745 100 | 18 131 83 | 16 772 77 | 17 724 82 |

68. Mellan 2003 och översynsperioden minskade investeringarna i tillverkningen av PET-film med 18 %. Under översynsperioden ökade investeringarna med 6 % jämfört med situationen 2005, men i jämförelse med 2003 förblev de på en lägre nivå. Under undersökningen konstaterades att investeringar huvudsakligen gjordes för att förbättra produktens kvalitet och bibehålla produktionskapaciteten.

69. Den låga investeringsnivån förklaras till stor del av att moderbolagen i gemenskapsindustrin inte föreföll intresserade av att investera eller ge garantier för investeringar i sådan olönsam verksamhet som tillverkningen av PET-film i Europa.

4.10 Storleken på dumpningsmarginalen och återhämtning från effekterna av tidigare dumpning

70. Vid analysen av dumpningens omfattning tas det hänsyn till att det finns åtgärder som är till för att undanröja den skadevållande dumpningen. Såsom anges ovan, framgår det av tillgängliga uppgifter att ett exportföretag i stickprovet fortsätter att sälja till gemenskapen till dumpade priser. Trots att dumpningsmarginalen var väsentlig påverkades situationen för gemenskapsindustrin under översynsperioden inte väsentligt eftersom marknadsandelen för den dumpade importen från Indien och för import som konstaterats kringgå åtgärderna utgjorde 1 % av gemenskapsförbrukningen. Jindal bidrog tveklöst till att gemenskapsindustrins situation försämrades. Men man måste också ta hänsyn till att gemenskapsindustrin, även om man bortser ifrån importen från Jindal, inte hade kunnat återhämta sig från tidigare dumpning efter införandet av antidumpningsåtgärder 2001 på grund av kringgåendet (motåtgärderna antogs inte förrän i slutet av 2004) och de olämpliga prisåtagandena som inte återkallades förrän förra året. Här erinras om att innan åtgärderna mot kringgåendet infördes och prisåtagandena återkallades var den dumpade importen från Indien tre gånger större än under översynsperioden.

5. Slutsats om situationen på gemenskapsmarknaden

71. Gemenskapsförbrukningen av PET-film steg med 1 % samtidigt som gemenskapsindustrins försäljning av PET-film sjönk med 2 %.

72. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades med hänsyn till de flesta skadeindikatorerna: produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (- 4 %), försäljningsvolym (- 2 %) och säljvärde (- 5 %), marknadsandel (- 2 procentenheter), kassaflöde och lönsamhet, investeringar och räntabilitet.

73. Gemenskapsindustrins omstruktureringar när det gäller sysselsättning, besparingar och höjd produktivitet per anställd kunde inte väga upp inverkan från höjda priser på råvaror under skadeundersökningsperioden. Produktionskostnaden var högre än försäljningspriset. Detta sammanföll med den låga prisnivån på den dumpade importen från Indien och andra länders kringgående. Det konstateras att prispressen på gemenskapsindustrin delvis förorsakades av import från Jindal, som dock befanns inte dumpa under översynsperioden, vilken stod för ca 90 % av importen av PET-film från Indien.

74. Mot bakgrund av ovanstående är gemenskapsindustrins situation fortfarande bekymmersam och en eventuell ökning av dumpad import hade sannolikt förvärrat situationen.

D.4 SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

75. Såsom påpekats ovan är gemenskapsindustrins situation fortfarande bekymmersam. Om antidumpningsåtgärderna hävs kommer den dumpade importen att öka väsentligt. Såsom tidigare påpekats i skäl 46 har de indiska exportföretag som underkastats antidumpningstull kapacitet att öka sin export kraftigt, medan, vilket påpekats i skäl 48, några av världens största exportmarknader för PET-film skyddas av höga tullar, särskilt marknaden för PET-film i USA.

76. Utan antidumpningstullar skulle dumpad import från Indien kunna utöva stark prispress på gemenskapsmarknaden. Det finns alltså en tydlig indikation på sannolikhet för återkommande skada.

77. Mot bakgrund av vad som anförs ovan betraktas det som sannolikt att gemenskapsindustrin, om den utsattes för större dumpad import från Indien, skulle lida ytterligare ekonomisk skada. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för gemenskapsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna mot Indien upphävdes.

D.5 GEMENSKAPENS INTRESSE

78. I enlighet med artikel 21 i grundförordningen övervägdes om bibehållna antidumpningsåtgärder skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet.

79. I enlighet med artikel 21 i grundförordningen fastställdes gemenskapens intresse på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas och konsumenternas.

80. Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den ursprungliga undersökningen. Det faktum att den nu aktuella undersökningen är en översyn, där man analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas, gör det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna eventuellt har några oberättigade negativa följder för de berörda parterna.

81. På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.

82. För att kunna bedöma de sannolika verkningarna av att åtgärder införs respektive inte införs begärdes uppgifter in från alla parter som såvitt känt var berörda eller som hade givit sig till känna. Mot bakgrund av detta skickade kommissionen frågeformulär till gemenskapsindustrin, nio icke-närstående importörer och 23 användare. Dessutom kontaktade kommissionen alla andra kända gemenskapstillverkare som inte lämnat den information som krävdes av dem som samarbetade med undersökningen för att få grundläggande uppgifter om deras produktion och försäljning.

1. Verkningar för gemenskapsindustrin

83. Här erinras om att gemenskapsindustrin fortfarande är i en bekymmersam situation enligt vad som anges i skälen 58–74.

84. Om åtgärder får vara kvar väntas detta mildra snedvridningen av marknaden och pristrycket. Det borde också åtminstone ge gemenskapsindustrin möjlighet att upprätthålla sin försäljning och dra nytta av stordriftsbesparingar.

85. Om å andra sidan antidumpningsåtgärderna hävs, kommer sannolikt den negativa utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation att fortsätta, kanske förvärras. Gemenskapsindustrins situation kännetecknas särskilt av förlorade intäkter till följd av sänkta priser och krympande marknadsandelar.

86. Det ligger därför i gemenskapsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna bibehålls.

2. Inverkningar för importörer och användare

87. Bara en importör/användare och fyra användare har samarbetat med undersökningen och tillhandahållit fullständiga svarsformulär. De utgör 16,3 % av den totala gemenskapsförbrukningen av PET-film, och de har angivit att fortsatta antidumpningstullar inte skulle ha någon avsevärd inverkan på deras företag.

3. Slutsats om gemenskapens intresse

88. Med beaktande av alla ovannämnda faktorer dras slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle få några väsentliga negativa effekter – om det överhuvudtaget skulle få några effekter – på situationen för användarna och importörerna av den berörda produkten.

89. Med beaktande av ovanstående dras slutsatsen att det med hänsyn till gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl att inte bibehålla antidumpningsåtgärderna.

E. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

90. Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. Parterna gavs även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter.

91. På grundval av de omständigheter och överväganden som nämns ovan dras slutsatsen att den partiella interimsöversynen som begränsades till att gälla Jindal bör avslutas i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att den antidumpningstullsats på 0 % som genom den ursprungliga undersökningen infördes på import av PET-film som tillverkas och säljs till gemenskapen av Jindal bör bibehållas.

92. Av den översyn vid giltighetstidens utgång som gjorts enligt artikel 11.2 i grundförordning och av de resultat som redovisas ovan dras slutsatsen att de nu gällande antidumpningsåtgärderna mot import av PET-film från Indien bör bibehållas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den partiella interimsöversynen, avseende den indiska exportören Jindal Poly Films Limited, av antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i bland annat Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 3920 62 19 och ex 3920 62 90, skall avslutas.

Artikel 2

93. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av polyetentereftalat (PET-film) enligt KN-nummer ex 3920 62 19 (Taric-nummer 3920 62 19 03, 3920 62 19 06, 3920 62 19 09, 3920 62 19 13, 3920 62 19 16, 3920 62 19 19, 3920 62 19 23, 3920 62 19 26, 3920 62 19 29, 3920 62 19 33, 3920 62 19 36, 3920 62 19 39, 3920 62 19 43, 3920 62 19 46, 3920 62 19 49, 3920 62 19 53, 3920 62 19 56, 3920 62 19 59, 3920 62 19 63, 3920 62 19 69, 3920 62 19 76, 3920 62 19 78 och 3920 62 19 94) och ex 3920 62 90 (Taric-nummer 3920 62 90 33 och 3920 62 90 94) med ursprung i Indien.

94. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, på produkter som tillverkats av nedanstående företag:

Företag | Slutgiltig tull (%) | Taric-tilläggsnummer |

Ester Industries Limited 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi - 110 003, Indien | 17,3 | A026 |

Flex Industries Limited A-1, Sector 60, Noida 201 301, (U.P.), Indien | 0,0 | A027 |

Garware Polyester Limited Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Bombay 400 057, Indien | 6,8 | A028 |

Jindal Poly Films Limited 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indien | 0,0 | A030 |

MTZ Polyfilms Limited New India Centre, 5th floor, 17 Co-operage Road, Bombay 400 039, Indien | 18,0 | A031 |

Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indien | 0,0 | A032 |

SRF Limited Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg New Delhi 110-02 Indien | 3,5 | A753 |

Alla andra företag | 17,3 | A999 |

95. Om en part lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att den

- inte exporterat de varor som beskrivs i punkt 1 under tiden från den 1 april 1999–den 31 mars 2000 eller från den 1 juli 2005–den 30 juni 2006,

- inte är närstående någon exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom förordning (EG) nr 366/2006, och

- har exporterat den berörda varan till gemenskapen efter tiden från den 1 juli 2005–den 30 juni 2006 eller har ingått ett oåterkalleligt avtal om att exportera en betydande mängd till gemenskapen,

får rådet, på förslag av kommissionen och efter samråd med rådgivande kommittén, med enkel majoritet besluta att ändra punkt 2 genom att lägga till den parten i tabellen över företag som omfattas av antidumpningsåtgärderna, varvid den slutgiltiga tullen skall vara det vägda genomsnittet av tullsatsen 3,5 %.

96. Den slutgiltiga antidumpningstull som gäller för alla andra företag på import från Indien i enlighet med punkt 2 skall utvidgas till att omfatta import av samma PET-film avsänd från Brasilien och Israel (oavsett om varorna deklarerats ha sitt ursprung i Brasilien eller Israel) (Taric-nummer

3920 62 19 01, 3920 62 19 04, 3920 62 19 07,

3920 62 19 11, 3920 62 19 14, 3920 62 19 17,

3920 62 19 21, 3920 62 19 24, 3920 62 19 27,

3920 62 19 31, 3920 62 19 34, 3920 62 19 37,

3920 62 19 41, 3920 62 19 44, 3920 62 19 47,

3920 62 19 51, 3920 62 19 54, 3920 62 19 57,

3920 62 19 61, 3920 62 19 67, 3920 62 19 74, 3920 62 19 77,

3920 62 19 92, 3920 62 90 31, 3920 62 90 92)

med undantag av produkter tillverkade av

Terphane Ltda BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco, Brasilien (Taric-tilläggsnummer A569),

Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (Taric-tilläggsnummer A570), och

Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Israel (Taric-tilläggsnummer A691).

97. Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 3

Denna förordning skall träda i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […]

På rådets vägnar

Ordförande

[1] EGT L 6, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17.

[2] EGT L 227, 13.8.2001, s. 1.

[3] EUT L 270, 29.9.2006, s. 1.

[4] EUT L 342, 18.11.2004, s. 1.

[5] EGT L 227, 23.8.2001, s. 56.

[6] EUT L 68, 8.3.2006, s. 37.

[7] EUT L 236, 31.8.2006, s. 1.

[8] EUT C 197, 22.8.2006, s. 2.

[9] EUT C 202, 25.8.2006, s. 16.

[10] EGT L 227, 13.8.2001, s. 1.

[11] EUT L 63, 10.3.2005, s. 1.

[12] EUT L 68, 8.3.2006, s. 6.