EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 30.11.2011 
SEK(2011) 1453 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om inrättande av ett program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora 
företag (2014-2020)  
 
{KOM(2011) 834 slutlig} 
{SEK(2011) 1452 slutlig}  
 
 1. INLEDNING  
Syftet med den här konsekvensbedömningen är a tt bedöma de förväntade effekterna av det 
EU-program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (2014–2020) som föreslås i kommissionens förslag i medde landet om den fleråriga budgetramen av den 
29 juni 2011
1. 
För att utarbeta detta initiativ har kommissionen rådfrågat berörda parter och anlitat extern 
experthjälp. Kommissionen har beställt en halvtid sutvärdering och en slutlig utvärdering av 
det nuvarande programmet – programmet för entreprenörskap och innovation2 – och en 
undersökning av administrativa kostnader för stödmottagarna. Kommissionen har också inlett ett offentligt samråd
3. Två externa studier har gett empiri ska data och analyser till stöd för 
konsekvensbedömningen4. 
Med beaktande av den ekonomiska krisens långsiktiga effekter på konkurrenskraft och 
entreprenörskap i den europeiska ekonomin  måste man undersöka hur de bakomliggande 
problemen till den lägre tillväxten på europeisk nivå kan åtgärdas, särskilt när det gäller små och medelstora företag. Krisen och dess följder  har visat att osamordnade politiska åtgärder 
på nationell nivå är av begränsat värde, eftersom de inte åstadkommer den kritiska massa som behövs för att påverka de europeiska företagens resultat och tillväxt på de globala marknaderna. De är inte heller så samstämmiga som krävs på lång sikt. 
2. P
ROBLEMFORMULERING  
Brister på marknaden, institutionella brister och politiska tillkortakommanden undergräver de 
europeiska företagens konkurrenskraft, även i sm å och medelstora företag, särskilt företagens 
möjligheter att bedriva en mer långsiktigt hållbar  verksamhet och deras möjligheter att växa 
genom tillgång till finansiering och globala marknader. 
Särskilda insatser krävs för att ta tillvara de små och medelstora företagens intressen och 
främja de sektorer där de främst är verksamma. De små och medelstora företagen är en viktig 
källa till ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfälle n i EU, eftersom de utgör 99 % av de 
europeiska företagen, sysselsätter två tredjedelar av arbetskraften inom den privata sektorn och bidrar till mer än hälften av det totala mervärde som alla företag skapar i EU. Under de senaste fem åren har 80 % av alla nya arbetstillfällen skapats i små och medelstora företag
5. 
2.1. Särskilda problem med konkurrenskraft och långsiktig hållbarhet 
Företagsmiljön i Europa kännetecknas av skillnad er i regelverket mellan olika länder och av 
att de administrativa förfarandena för att starta  nya företag i vissa medlemsstater är alltför 
tungrodda. Enligt olika undersökningar anser me llan 70 % och 88 % av företagen att de 
                                                 
1  KOM(2011) 500 slutlig. 
2  http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm 
3  http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm 
4  Undersökning om ett nytt program efter det nuvara nde programmet och en undersökning om turism av 
Economisti Associati . 
5 Databasen för statistik rörande företagsstrukturer (Eurostat). 
 http://epp.eurostat.ec.eur opa.eu/portal/page/portal/europ ean_business/data/database   
 
 2administrativa problemen i andra medlemsstater är ”mycket stora” eller ”stora” i samband 
med att de överväger att börja bedriva verksamhet över gränserna6. Detta går stick i stäv med 
den allmänna principen om att företag som är etablerade i högkostnadsländer, t.ex. i Europa, 
ständigt måste kunna anpassa sig för att förbli konkurrenskraftiga på den globala marknaden. 
2.2. Särskilda problem med entreprenörsk ap och med bildande av små och 
medelstora företag och deras tillväxt 
Enligt en Eurobarometerundersökning om entreprenörskap från 2009 ville bara 45 % av EU-
medborgarna arbeta som egenföretagare, jämfört med 55 % i USA och 71 % i Kina. 
2.3. Särskilda problem med tillgång till finansiering 
I många medlemsstater har små och medelstora fö retag svårt att få banklån. Enligt en extern 
undersökning7 kan 400 000–700 000 små och medelstora företag inte få lån genom det 
formella finansieringssystemet, vilket sammanl agt motsvarar 40–70 miljarder euro i uteblivna 
lån, eftersom bankerna kräver omfattande sä kerheter och dokumentation om företagens 
ekonomi och verksamhet. Jämfört med sina mo tsvarigheter i USA har nystartade företag i 
Europa sämre tillgång till annan finansiering, t.ex. riskkapital, vilket särskilt gäller små och medelstora företag. Många snabbväxande före tag i Europa undersöker därför om de kan 
expandera i USA i stället för i Europa
8. 
2.4. Särskilda problem med marknadstillträde 
Enligt en undersökning av Europeiska centralba nken från 2010 är det största problemet för 
små och medelstora företag i euroområdet a tt hitta kunder (28 %). Trots en inre marknad 
återstår emellertid många hinder för små och me delstora företag att bedriva affärsverksamhet 
över gränserna i och utanför Europa. Därför  exporterar bara 25 % av EU:s små och 
medelstora företag till andra marknader än de nationella marknaderna och bara 13 % till länder utanför EU
9. Detta är oroande, eftersom företagens internationalisering fyller en viktig 
funktion när det gäller att skapa arbetstillfällen och tillväxt10. 
2.5. Behovet av EU-åtgärder 
• Åtgärder på EU-nivå skulle innebära ett mervärde på fem viktiga områden: Stärka den 
inre marknaden , genom att åtgärda den fragmenterade situationen på marknaden när det 
t.ex. gäller riskkapitalinvesteringar, bättre internationell utlåning och kreditmöjligheter samt informationsrelaterade och organisato riska begränsningar som innebär att de små 
och medelstora företagen inte kan dra nytta av de möjligheter som erbjuds på den inre marknaden. 
• Omfattande demonstrations- och katalysatoreffekter  genom spridning av bästa praxis för 
industri och politik. Inom det nuvarande programme t kan de bästa exemplen på att främja 
                                                
 
6 Europeiska företagspanelen, Affärstvister oc h indrivning av skulder utomlands, 14.7.2010–13.8.2010, 
http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp 
7  Se fotnot 3. 
8 Europe Innova, Meeting the challenge of Europe 2020 , en rapport från expertpanelen för innovation inom 
EU:s tjänstesektor, februari 2011. 
9  EIM, Opportunities for the In ternationalisation of SMEs , juni 2011. 
10  Ibid. 
 
 3entreprenörskap och små och medelstora före tag på nationell, regional och lokal nivå 
belönas med ett europeiskt näringslivspris. 
• Stordriftsfördelar  på områden där enskilda medlemsstater har svårt att uppnå den kritiska 
massa som krävs. När det gäller stöd till små och medelstora företag utomlands skapas t.ex. europeiskt mervärde genom att man sammanför nationella insatser och inrättar enheter som skulle sakna den kritiska massan om stödet ges på nationell nivå (t.ex. genom 
stöd till tillsynsåtgärder i fråga om immateriella rättigheter). Hjälpcentralen som ger små och medelstora företag råd om immateriella rättigheter i Kina, som finansieras genom det nuvarande programmet, erbjuder tjänster som små och medelstora företag i mindre medlemsstater annars inte skulle få tillgång till
11. 
• Samstämmighet och konsekvens  i nationella åtgärder genom utbyte av bästa praxis på 
europeisk nivå och fastställande av referensvärden12. Ett av de bästa exemplen på 
framgångsrikt fastställande av referensvärden som finansierats genom det nuvarande programmet är åtgärderna för att förenkla förfarandena vid start av nya företag. 
• EU-institutionernas unika sakkunskaper:   
• EU:s finansieringsinstitutioner, Europeiska investeringsbanken (EIB) och 
Europeiska investeringsfonden (EIF)
 har en ovärderlig erfarenhet av att utforma och 
införa finansieringsmodeller för små och medelstora företag. Europeiska investeringsfondens erfarenhet under mer än tio år är mycket värdefull. 
• Enterprise Europe Network
 har åstadkommit påtagliga resultat genom att lägga 
vikt vid att främja internationalisering av små och medelstora företag (på och utanför den inre marknaden) genom att sprida information om EU-frågor och bidra med 
underlag för beslutsprocessen. Nätverket fyller en särskilt viktig funktion när det gäller att se till att alla små och medelsto ra företag har tillgång till samma information 
och att minska transaktionskostnaderna vid gränsöverskridande verksamhet. Nätverkets värde ligger i de gemensamma  metoder, instrument och redskap som 
används av de särskilt kvalificerade och utvalda tjänsteleverantörer som (sam)finansieras av deras regionala eller nationella myndigheter. 
I enlighet med subsidiaritetsprincipen syftar de  åtgärder som övervägts i det nuvarande eller 
framtida programmet inte till att ersätta befintliga nationella åtgärder, utan snarare att komplettera dessa åtgärder. I medlemsstaterna genomförs många initiativ som ska främja entreprenörskap och stimulera de små och medelstora företagens konkurrenskraft, men det krävs samordning och utbyte av bästa praxis. I de  flesta frågor som rör små och medelstora 
företag tycks EU och medlemsstaterna komplette ra varandra, eftersom det finns utrymme för 
sido- och synergieffekter. EU har särskilt en viktigt uppgift att aktivera alla politikområden 
och hävstänger på ett integrerat sätt. 
För att beakta de nuvarande budgetåtstramningarna har de planerade åtgärderna noga valts ut 
för att de har det största mervärdet på EU-nivå. 
                                                
 
11 Över 50 000 olika besökare på webbpor talen för immateriella rättigheter oc h tjänster för e-lärande under de 
tre första åren, över två miljoner träffar, mer än 30 kur ser och interaktiva seminari er varje år (varav två 
tredjedelar i Europa) behandlar de problem so m små och medelstora företag står inför. 
12 EIM, juni 2011. 
 
 43. MÅL 
Det övergripande målet med förslaget att det ska bidra till att uppnå målen i Europa 2020-
strategin genom att det inriktas på de särskild a begränsningarna för tillväxten i den europeiska 
ekonomin. 
De två allmänna målen i förslaget är att främja möjligheterna till konkurrenskraft och 
entreprenörskap, särskilt genom att uppmuntra till bildande av nya små och medelstora 
företag och att se till att de har möjlighet att växa i den europeiska ekonomin. 
De särskilda målen är att förbättra de allmänna förutsättningarna för EU-företagens 
konkurrenskraft och långsiktiga hållbarhet, främ ja entreprenörskap, förbättra tillgången till 
finansiering samt öka marknadstillträdet. 
4. ALTERNATIV  
Enligt alternativ  1 – oförändrad politik –  skulle det nya programmet omfatta samma 
aspekter av konkurrenskraft och frågor som rö r små och medelstora företag som programmet 
för entreprenörskap och innovation förväntas täcka under 2013 och ha en budget på ca 213 miljoner euro per år. 
Genom alternativ 2 upphör  all nuvarande finansiering, vilket innebär en besparing på samma 
belopp som anges i alternativ 1. 
Alternativ 3a grundas på resultaten av den externa undersökningen och är bara en 
utgångspunkt för konsekvensbedömningen av alternativ 3b och 3c
13. 
Genom alternativ 3b bibehålls verksamhetens nuvarande omfattning med en balanserad 
budgetökning.  Alternativ 3c innebär en riktad budgetökning , där det ekonomiska stödet 
begränsas till finansieringsinstrumenten och Enterprise Europe Network. 
De alternativ som övervägts i denna konsekvensbedömning anges nedan. 
Tabell 1 Översikt över alternativen  
 Alternativ 1  Alternativ 2  Alternativ 3  
 Oförändrad politik  EU-finansieringen 
upphör  EU-finansieringen ökar  
Insatsområden  213 miljoner euro/år  0 miljoner euro/år  Alternativ 3B:   340 miljoner 
euro/år  
Alternativ 3C:   340 miljoner 
euro/år  
1 – Ökad 
europeisk 
konkurrenskraft  Förbättra de ekonomiska 
förhållandena och regelverket genom fastställande av referensvärden, utbyte av All nuvarande 
verksamhet upphör
 Alternativ 3B:  Grundalternativ 
samt en rad kompletterande åtgärder på nya områden (t.ex. företagens sociala ansvar) (14 miljoner euro/år)
 
                                                 
13 Budgeteringen för denna unde rsökning var inte förenlig med kommi ssionens slutliga förslag för nästa 
fleråriga budgetram. Undersökningen be ställdes redan 2010, men den kvan titativa analysen är fortfarande 
relevant. Alternativ 3a finns därför inte med i följande tabeller.  
 
 5bästa praxis och initiativ på 
särskilda områden (11 miljoner euro/år)
 Alternativ 3C:  All nuvarande 
verksamhet upphör  
2 – Utveckla 
politik för små 
och medelstora 
företag och 
främja 
företagens 
konkurrenskraft  Genomförande och översyn av småföretagsakten på europeisk och nationell nivå (t.ex. främja principen ”Tänk småskaligt först”) (9 miljoner euro/år)
 All nuvarande verksamhet upphör
 Alternativ 3B:  Samma som 
grundalternativet (9 miljoner euro/år)
 
Alternativ 3C:  All nuvarande 
verksamhet upphör  
3 – Nya 
affärsidéer för 
hållbara, 
användarstyrda 
och 
designbaserade 
konsumentvaror  Analys av designbaserade konsumentvaror och stödåtgärder för immateriella rättigheter eller e-företagande (1 miljon euro/år)
 All nuvarande verksamhet upphör
 Alternativ 3B:  Utnyttjande av 
sådana instrument som ”marknadsintroduktionsprojekt” på områden där små och medelstora företag har särskilt svårt att införa ny hållbar miljöteknik och nya användarstyrda affärsidéer (12 miljoner euro/år)
 
Alternativ 3C:  All nuvarande 
verksamhet upphör  
4 – Turism  Fortsatt genomförande av nuvarande initiativ när det gäller turism som samfinansieras genom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation/
 programmet för 
entreprenörskap och innovation (t.ex. uppföljning av förberedande åtgärder för hållbar turism: EDEN, Calypso) (5 miljoner euro/år)
 All nuvarande verksamhet upphör
 Alternativ 3B:  Utvidga 
finansieringen till ny verksamhet som rör hållbarhet, med inriktning på att diversifiera varor och tjänster  (18 miljoner euro/år)
 
Alternativ 3C:  All nuvarande 
verksamhet upphör  
5 – Verksamhet 
som främjar 
entreprenörskap  Uppmuntra utveckling av företagarkunskap och företagaranda, t.ex. genom utbytesprogram för entreprenörer (11 miljoner euro/år))
 All nuvarande verksamhet upphör
 Alternativ 3B:  Samma som 
grundalternativet samt en mindre utvidgning av verksamheten för att öka antalet utbyten (12 miljoner euro/år)
 
Alternativ 3C:  All nuvarande 
verksamhet upphör  
6 – Finansiella 
instrument  Fortsatt stöd för tillgång till finansiering, främst genom säkerheter för små och medelstora företag och riskkapitalmedel, med inriktning på företag som växer (113 miljoner euro/år)
 All direkt finansiering genom finansieringsinstrumenten upphör. EU-insatserna begränsas till att undanröja juridiska hinder för att skaffa riskkapital över gränserna
 Alternativ 3B:  Nästan en 
fördubbling av resurserna med samma instrumentfinansiering för lån och för eget kapital (200 miljoner euro/år)
 
Alternativ 3C:  Riktad utvidgning 
av verksamheten p.g.a. en ökning av finansiering genom riskdelning för risk- och mezzaninkapital (280 miljoner euro/år)
 
7 – Enterprise 
Europe Network  Bibehålla nätverkets funktion och omfattning på nuvarande nivå (60 miljoner Allt direkt 
ekonomiskt stöd till regionala Alternativ 3B:  Samma som 
grundalternativet (60 miljoner 
 
 6euro/år) 
 nätverkskonsortier 
upphör  euro/år)  
Alternativ 3C:  Omskapa nätverket 
till en central punkt för finansiering av eget kapital (60 miljoner euro/år)
 
8 – Stöd till små 
och medelstora 
företag 
utomlands  Fortsatt genomförande av nuvarande initiativ (dvs. begränsat ekonomiskt stöd till särskilda initiativ, t.ex. hjälpcentralen som ger små och medelstora företag råd om immateriella rättigheter i Kina (2 miljoner euro/år)
 Alla former av direkta initiativ upphör
 Alternativ 3B:  Utvidgning av 
instrumenten, t.ex. följande: a) samordning och informationsspridning b) ekonomiskt stöd till befintliga rådgivningsorgan för små och medelstora företag på viktiga marknader utanför EU c) ev. inrättande av centrum för EU-stöd (12 miljoner euro/år)
 
Alternativ 3C:  Alla former av 
direkta initiativ upphör  
9 – 
Internationellt 
industrisamarbet
e Fortsatt genomförande av befintliga initiativ för små och medelstora företag och industripolitiskt samarbete med länder nära Europa i syfte att främja en likartad industripolitik och enhetliga regelverk mellan EU-länderna och andra länder (1 miljon euro/år)
 All nuvarande verksamhet upphör
 Alternativ 3B:  Utvidgning av 
instrumenten, t.ex. följande: a) dialog om industripolitik och regelverk med länder utanför EU b) företagsdialoger med länder utanför EU c) industripolitiskt samarbete som rör små och medelstora företag (3 miljoner euro/år)
 
Alternativ 3C:  All nuvarande 
verksamhet upphör  
5. BEDÖMNING AV KONSEKVENSERNA  
En kvantitativ och kvalitativ konsekvensbedömning har i möjligaste mån gjorts för alla 
alternativ. Försök har gjorts att kvantifiera  de huvudsakliga konsekvenserna i form av BNP 
(mervärde), värde för utlåning/investeringar och sysselsättning samt antal företag som beviljas stöd. En kvantifiering har dock visat si g vara omöjlig när det gäller de indirekta 
instrumenten, dvs. de instrument som syftar till att skapa och underlätta marknadsvillkoren 
för små och medelstora företag och vars slu tliga konsekvens beror på hur marknadsaktörerna 
och myndigheterna agerar. Kvantifieringen gälle r därför finansieringsinstrumenten och i 
mindre utsträckning nätverket Entreprise Europe. 
När det gäller de föreslagna åtgärdernas verk an omfattade den kvantitativa analysen följande 
två aspekter: 1. Åtgärdernas kostnadseffektiv itet i form av kostnadskvoter som kopplar 
budgetutgifterna till den förväntade marginella ar betskostnaden och ytterligare effekter på 
budgetkostnaderna. 2. Administrativa utgifter i form av de administrativa kostnadernas andel av personalkostnaderna och den totala budgete n. När det gäller finansieringsinstrumenten 
beaktades i analysen utgifterna för förvaltn ing av olika instrument, t.ex. avgifter till 
Europeiska investeringsfonden och till finansiella intermediärer. 
Alternativ 1: Oförändrad politik  
Med en oförändrad politik skulle de politiska målen i det föreslagna programmet bara uppnås 
till viss del. Mot bakgrund av den ekonomiska krisens följder för företagen innebär 
 
 7alternativ 1 att de initiativ som för närvarande inte genomförs på bästa sätt förblir 
underutvecklade och att områden där EU-insatserna tydligt behöver utvidgas (t.ex. finansiella instrument) inte kan dra nytta av någon kons ekvent uppsättning EU-initiativ som främjar 
välstånd. 
a) Effektivitet:
 De ekonomiska effekterna  uppskattas dock bli betydande, både när det gäller 
direkt och indirekt stöd. Nettoeffekt erna av finansieringsinstrumenten  förväntas medföra en 
ökning av BNP på ca 660 miljoner euro och ge omkring 1,8 miljarder euro i ytterligare möjligheter till utlåning och investeringar i eget kapital. Nätverkets verksamhet
 förväntas 
generera en ökning på 200 miljoner euro i ökad omsättning för de företag som beviljas stöd. 
Positiva sociala effekter  av finansieringsinstrumenten  förväntas genom att fler än 16 000 
arbetstillfällen skapas eller tryggas hos omkring 26 000 företag som beviljas stöd.  Nätverkets 
verksamhet förväntas dessutom skapa elle r trygga 1 000 arbetstillfällen samtidigt som 
900 nya varor, tjänster eller processer utvecklas varje år. Miljöeffekterna  är positiva tack 
vare det miljöstöd som tillhandahålls genom nätver ksarbetet, finansieringen och investeringar 
i resurseffektiva och miljövänliga lösni ngar genom Enterprise Europe Network.  
Nätverkspartnerna förväntas t.ex. under 2011 leverera miljörelaterade tjänster till omkring 7 500 små och medelstora företag och underteckna samarbetsavtal med över 400 leverantörer 
av miljötjänster. Vissa synergieffekter  förväntas mellan olika delar av programmet, särskilt 
mellan finansieringsinstrumenten och Enterprise Europe Network. I fråga om övrig verksamhet kommer det europeiska nätverke t för ambassadörer för kvinnors företagande 
(med inspiration från de svenska och br ittiska nationella programmen till stöd för kvinnor 
som förbereder sig för och vill starta nya företag) att från och med 2011 kompletteras med Europeiska nätverket av mentorer för kvinnliga företagare. Detta nätverk kommer att erbjuda mentorstjänster för kvinnliga entreprenörer som nyligen startat ett företag.  
b) Verkan:
 Kostnadseffektiviteten för finansieringsin strumenten (mätt som kostnad per varje 
nytt jobb som skapas eller tryggas) beräknas till 2 735 euro/jobb. När det gäller de allmänna administrativa kostnaderna uppgår effekterna av personalkostnaderna i den totala budgeten till 5,8 %. 
c) När det gäller samstämmighet
 kommer finansieringsmodellen för det nuvarande 
programmet att kopplas till andra aspekter i EU:s politik för konkurrenskraft och små och 
medelstora företag, t.ex. genom hänvisning till relevant flaggskeppsinitiativ i Europa 202-
strategin eller till prioriteringar i småföretagsakten. 
Alternativ 2: EU-finansieringen upphör  
Att upphöra med EU-finansieringen skulle innebä ra att de politiska målen inte uppnås, och 
effekterna i förhållande till grundalternativet skulle i allmänhet bli negativa, både när det gäller sociala effekter och miljöeffekter. 
a) Effektivitet
: Den enda positiva effekten av detta alternativ är en kostnadsbesparing.  
b) Verkan:  Att upphöra med EU-finansieringen s kulle leda till en betydligt mindre 
programförvaltning i medlemsstaterna på grund av  fragmenterad förvaltning av olika enskilda 
nationella program, vilket inte har samma fördelar som samordnad förvaltning inom ett heltäckande EU-program.  
c) Samstämmighet
: Att upphöra med EU-finansieringen s kulle leda till negativa resultat i 
form av skilda nationella tillvägagång ssätt för konkurrenspolitiken och till att EU-
dimensionen bortfaller. 
 
 8Alternativ 3: Utvidgning  
Olika grader av utvidgning av det nuvarande pr ogrammet har undersökts utifrån de alternativ 
som övervägdes i den externa undersökningen, med de ansågs inte vara något bärkraftigt 
alternativ. 
Alternativ 3a: Optimal utvidgning  
Genom alternativ 3a skulle i hög grad programmålen uppnås, men till en orealistisk kostnad. 
a) Effektivitet:  De positiva direkta  ekonomiska effekterna  av finansieringsinstrumenten  
uppskattas motsvara en ökning av BNP på ca 2,3 m iljoner euro per år och 7,2 miljarder euro i 
ytterligare utlåning och investeringar i eget ka pital jämfört med grundalternativet. Nätverkets 
verksamhet  förväntas inte leda till några ytterlig are resultat jämfört med grundalternativet. 
Budgeten för övrig verksamhet  skulle också öka betydligt enligt detta alternativ. När det 
gäller kvalitet skulle verksamheten för a tt öka den europeiska konkurrenskraften och 
europeiskt entreprenörskap leda till att relevant politik som grundas på bästa praxis införs på 
EU-nivå och i medlemsstaterna. Det ger också positiva  sociala effekter  när det gäller 
sysselsättning. Även här förväntas finansieringsinstrumenten  bidra i hög grad. De förväntas 
skapa eller trygga över 50 000 arbetstillfällen ge nom att omkring 65 000 fler företag får stöd 
jämfört med grundalternativet. Genom nätverket  skapas eller tryggas dessutom ytterligare 
1 750 arbetstillfällen per år. De positiva  miljöeffekterna  förväntas bli betydligt större än 
genom grundalternativet genom att initiativen  till stöd för hållbara miljöprocesser och 
miljöprodukter förstärks inom särskilda industrisektorer och inom turism.  Utvidgningen av 
nätverket  skulle sprida EU:s miljöregler till fler lä nder utanför EU och leda till att bästa praxis 
sprids ytterligare. 
b) Verkan:  Kostnadseffektiviteten uppskattas uppgå till 4 732 euro per arbetstillfälle. 
Personalkostnaderna i den totala budgeten förv äntas öka med 2,6 %, främst med anledning av 
betydande ökningar av budgeten för finansieringsinstrumenten. 
c) Samstämmighet : Genom detta alternativ utvidgas den nuvarande verksamheten så att den 
når ut till annan EU-politik och andra EU-p rogram för att maximera möjligheterna till 
mervärde genom EU-finansieringen. 
Delalternativ 3b: Balanserad utvidgning  
Genom en balanserad utvidgning skulle de po litiska målen uppnås på ett tillfredsställande sätt 
genom att det görs en avvägning av hur de knappa budgetresurserna ska fördelas. 
a) Effektivitet:  De ekonomiska effekterna  av finansieringsinstrumenten  förväntas medföra 
en ökning av BNP på ca 500 miljoner euro me r än i grundalternativet samt generera 
ca 1,7 miljarder euro i ytterligare möjligheter till utlåning och investeringar i eget kapital. Inga ytterligare effekter förväntas genom nätverket
 i förhållande till grundalternativet. 
Budgeten för övrig verksamhet  skulle öka till en mer lämplig nivå. En begränsad ökning av 
budgeten för stöd till europeisk konkurrenskraft skulle göra det möjligt att genomföra vissa av de nya åtgärderna i flaggskeppsinitiativet En industripolitik för en globaliserad tid  i 
Europa 2020-strategin i förhållande till grundalternativet, t.ex. initiativ som rör företagens sociala ansvar. När det gäller policyutvecklinge n för små och medelstora företag skulle 
samma budget som i grundalternativet behållas oc h samma effekter kan förväntas. När det 
gäller stöd till små och medelstora företag på marknader utanför EU skulle en betydande 
 
 9ökning av det ekonomiska stödet leda till en ökad direkt närvaro av små och medelstora 
företag på viktiga marknader i världen, eftersom  de skulle kunna dra nytta av specialiserat 
stöd. Ett bättre internationellt samarbete skulle också ge positiva effekter på företagens internationalisering. 
När det gäller sociala effekter  förväntas finansieringsinstrumenten
 lämna stöd till omkring 
13 000 företag och därigenom skapa eller tr ygga 11 000 fler arbetstillfällen än genom 
grundalternativet.  
Övrig verksamhet  förväntas stärka samarbetet mellan beslutsfattarna på EU-nivå och på 
nationell nivå, och en stark betoning skulle lägga s på att fastställa och sprida bästa praxis, 
vilket skulle ge betydande effekter. De planerad e åtgärderna är i regel utformade för att vara 
öppna för alla grupper av ekonomiska aktörer och är därför icke-diskriminerande. Den 
verksamhet som planeras för att främja entrep renörskap är ett undantag, eftersom den också 
inriktas på särskilda grupper. Målet är att främja entreprenörskap i hela samhället, inklusive sociala entreprenörer, långtidsarbetslösa, äldre arbetstagare, migranter och etniska 
minoriteter. Verksamheten för att främja entrep renörskap förväntas exempelvis få en direkt 
sysselsättningseffekt på 300–400 ytterligare arbets tillfällen tack vare ökad internationalisering 
hos stödmottagande entreprenörer. 
Miljöeffekterna förväntas inte bli märkbart större än genom grundalternativet. 
De sammantagna synergieffekterna  mellan programmets olika delar förväntas bli betydande 
i förhållande till grundalternativet, eftersom den förstärkta finansieringen av olika åtgärder förväntas öka samarbetet mellan beslutsfattare  på EU-nivå och nationell nivå. Stor vikt 
kommer att läggas vid att fastställa och sprida bästa praxis. Nätverket skulle bli den centrala 
kontaktpunkten för de olika delarna och innebära  att synergieffekter kan mångfaldigas mellan 
olika åtgärder, t.ex. stöd till små och medelstora företag utomlands och till internationellt industriellt samarbete. Ett annat exempel på förväntade synergieffekter är samspelet mellan Enterprise Europe Network och finansieringsin strumenten. Utnyttjandet av nätverket för att 
främja finansieringsinstrumenten kommet t.ex. att minska behovet av annan marknadsföring. Verksamheten för att förbättra den eur opeiska konkurrenskraften, å ena sidan, och 
verksamheten för att utveckla politiken för små och medelstora företag, å andra sidan, 
kommer också att ömsesidigt förstärka varandra,  eftersom de båda syftar till att förbättra 
grundförutsättningarna för de europeiska företagens verksamhet. 
b) Verkan:
 Kostnadseffektiviteten uppskattas till 2 824 euro per arbetstillfälle. När det gäller 
allmänna administrativa kostnader uppskattas effe kterna av personalkostnaderna i den totala 
budgeten uppgå till 4,1 %. 
c) Samstämmighet : Genom detta delalternativ försöker man göra en bärkraftig avvägning 
mellan olika mål i syfte att maximera möjligheterna till mervärde från EU-finansieringen på flera områden som är kopplade till EU:s politik för konkurrenskraft och små och medelstora 
företag och som fastställts i flaggskeppsinitia tiven i Europa 2020-strategin och i andra EU-
program. 
Delalternativ 3c: Riktad utvidgning  
Genom alternativ 3c skulle vissa politiska mål uppnås genom att åtgärderna inriktas på enbart 
vissa problem som rör konkurrenskraft och entreprenörskap i den europeiska ekonomin. 
 
 10a) Effektivitet:   När det gäller ekonomiska effekter  förväntas den ökade tillgången till 
finansiering leda till positiva kvantifierbara effe kter. Jämfört med grundalternativet skulle 
koncentrationen av resurser främst till finansieringsinstrumenten  göra det möjligt att 
ytterligare minska bristerna på marknaden när det gäller finansiering för små och medelstora företag. De strukturella effekterna på riskkapitalmarknaden skulle bli begränsade. Jämfört med grundalternativet förväntas dock finansieri ngsinstrumenten leda till en ökning av BNP på 
omkring 0,3 miljarder euro och 1,1 miljarder euro i form av ytterligare möjligheter till utlåning och investeringar i eget kapital. 
Genom detta alternativ skulle fokus på finansieringsinstrumenten tillgodose 
finansieringsbehoven hos tillväxtinriktade företa g, främst de företag som planerar en 
internationalisering. Ökningen av resurserna s kulle ge fler unga företag möjlighet att få 
lånegarantier och eget kapital. Mer än hälften av resurserna i detta alternativ skulle avsättas till egenkapitalinstrument. 
Genom nätverket
 förväntas vissa kompletterande effekt er i förhållande till grundalternativet 
med anledning av att dess tyngdpunkt förskjuts så att det blir en central kontaktpunkt för små 
och medelstora företag som behöver hjälp med att få tillgång till finansiering. Denna effekt 
kan dock inte kvantifieras. 
De huvudsakliga ekonomiska kostnaderna i detta alternativ skulle vara alternativkostnaden av 
att man inte tar vara på det europeiska mervärde som skulle kunna skapas genom annan småskaligare stödverksamhet i enlighet med grundalternativet och alternativ 3b. Det är inte möjligt att kvantifiera denna verksamhets ekonomiska  effekter, eftersom det i de flesta fall rör 
sig om indirekta instrument. 
Detta alternativ skulle leda till positiva sociala effekter  genom finansieringsinstrumenten
 och 
resultera i ytterligare 5 300 arbetstillfällen pe r år jämfört med grundalternativet. Däremot 
skulle man gå miste om möjligheterna till europeiskt mervärde eftersom den småskaliga verksamheten enligt grundalternativet upphör . Utan verksamhet som stöder små och 
medelstora företag utomlands är det sannolikt a tt de europeiska små och medelstora företagen 
inte kan utnyttja de möjligheter på nya mar knader som lyfts fram i nyligen genomförda 
undersökningar, vilket skulle leda till negativa ekonomiska och sociala effekter. 
Miljöeffekterna förväntas bli positiva, men inte märkbart större än genom grundalternativet. 
De sammantagna synergieffekterna  mellan de olika delarna av det föreslagna programmet 
enligt detta alternativ förväntas bli mindre än i grundalternativet, eftersom sådana effekter bara skulle uppstå mellan finansieringsinstrumenten och nätverket. 
b) Verkan:
 Kostnadseffektiviteten uppskattas till 4 385 euro per arbetstillfälle. När det gäller 
de allmänna administrativa kostnaderna förvän tas budgeteffekterna av personalkostnaderna i 
den totala budgeten uppgå till 4,9%. 
c) Samstämmighet : I detta delalternativ finns inga större synergieffekter eller kopplingar till 
andra EU-mål och EU-program, eftersom det främst inriktas på tillgång till finansiering för företagen i EU. 
 
 116. JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Mot bakgrund av ovanstående redovisas i tabellen nedan en bedömning av hur effektiva de 
olika alternativen är med grundalternativet som referensvärde, med vilket övriga alternativ 
jämförs (tabell 2), och kriterierna effektivitet, verkan och samstämmighet (tabell 3). 
Hur effektiva de båda utvidgningsalternativ so m övervägts för finansieringsinstrumenten är 
beror på hur åtgärden är sammansatt. I alterna tiv 3b är garantiinstrumentets andel större än i 
alternativ 3c. På grund av garantiernas mycket  större hävstångseffekter kommer det därför 
många fler företag till nytta samtidigt som det sk apar fler arbetstillfällen, vilket leder till ett 
större mervärde (BNP) per enhet i budgetmedel . Alternativ 3c grundas på nya varor och 
tjänster som finansieras genom riskkapital, vilket kan generera ett större mervärde och ökad tillväxt på lång sikt. Utnyttjandet av gränsövers kridande riskkapital kan också bidra till att 
marknaden för eget kapital utvecklas och till att företagens miljösystem stärks, vilket leder till mer långsiktiga effekter på ekonomin. 
Tabell 2  Jämförelse av alternativens effekter   
 Budgeteffekter Ekonomiska 
effekter Sociala effekter Miljöeffekter 
Alternativ 1 
(grundalternativ) 213 miljoner euro/år 660 miljoner 
euro/år i ökning 
av BNP 
 1,8 miljarder 
euro i ytterligare 
utlåning och 
investeringar i 
eget kapital 
200 miljoner i 
ökad 
omsättning/årStöd till 26 000 
företag 
17 000 
arbetstillfällen 
skapas eller tryggas 
900 nya varor, 
tjänster eller 
processer/år 
 År 2011 medverkar 
minst 7 500 små och 
medelstora företag i 
fler än 
400 samarbetsavtal 
undertecknade med 
leverantörer av 
miljötjänster 
 
Alternativ 2 0 miljoner euro/år 0 0 0 
Alternativ 3b – 
måttfull utvidgning 340 miljoner euro/år 500 miljoner euro 
i ytterligare 
ökning av BNP 
1,7 miljarder euro 
i ytterligare 
utlåning och 
investeringar i 
eget kapitalStöd till ytterligare 
13 000 företag  
12 500 ytterligare 
arbetstillfällen 
skapas eller tryggas 
200 ytterligare nya 
företag bildas  Ingen förändring i 
förhållande till 
grundalternativet
Alternativ 3c – 
riktad utvidgning 340 miljoner euro/år 300 miljoner euro 
i ytterligare 
ökning av BNP 
1,1 miljarder euro 
i ytterligare 
utlåning och 
investeringar i 
eget kapital5 300 ytterligare 
arbetstillfällen 
skapas eller tryggas  Ingen förändring i 
förhållande till 
grundalternativet
 
 12 
Tabell 3  Jämförelse mellan alternativen enligt de tre dimensionerna  
 Budgeteffekter Effektivitet Verkan Samstämmighet 
Alternativ 1 
(grundalternativ) 213 miljoner 
euro/år0 0 0 
Alternativ 2 0 miljoner euro/år --- - --- 
Alternativ 3b – 
måttfull utvidgning 340 miljoner 
euro/år++ 0 ++ 
Alternativ 3c – 
riktad utvidgning 340 miljoner 
euro/år- + -- 
Bildtext: (---) mycket negativt, (--) negativt, (-) något nega tivt, (0) ingen förändring, (+) något positivt, (++) 
positivt, (+++) mycket positivt  
I alternativ 2 är det tydligt att de bakomliggande konkurrenskrafts- och 
entreprenörskapsproblemen inte åtgärdas. Om  programmet upphör skulle även EU:s bidrag 
till åtgärder mot den ekonomiska krisens konsekvenser för småföretagen falla bort. 
Det enda realistiska alternativet (förutom grundalternativet enligt alternativ 1) är antingen 
alternativ 3b eller alternativ 3c. I alternativ  3c koncentreras budgeten till endast två åtgärder, 
medan man i alternativ 3b försöker göra en a vvägning mellan olika initiativ för att maximera 
möjligheterna till mervärde genom EU:s insatser på ett vidare område. Det innebär också att 
en avvägning görs mellan olika finansieringsinstru ment. Alternativ 3b är därför effektivare 
när det gäller att uppnå programmålen och tillhandahålla en enhetlig uppsättning europeiska stödåtgärder. Konkurrenskraft innebär många sa ker och att enbart koncentrera resurserna till 
finansieringsinstrumenten och nätverket räcker inte. Men fler typer av verksamhet kräver 
också ett högre pris. Det innebär mer personal och därmed högre administrativa kostnader. Det offentliga samrådet med berörda parter visade dessutom att över 80 % av dem som deltog i samrådet stödde all planerad verksamhet. Alte rnativ 3b är den mest heltäckande lösningen 
och är därför att föredra. 
7. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Systemet för övervakning och utvärdering av det framtida programmet skulle bygga på en 
tydlig hierarki med logiskt sammankopplade mål och motsvarande relevanta indikatorer. Det 
skulle utgöras av en heltäckande metod fö r övervakning och bedömning av den planerade 
verksamhetens resultat. Jämfört med nuvarande program skulle följande förbättringar göras av systemet för uppgiftsinsamling och analys  samt av utvärderingen och övervakningen. 
• Utformning av nya särskilda indikatorer och övervakningsmetoder.  
• Korshänvisning till indikatorerna i flaggs keppsinitiativen i Europa 2020-strategin  för 
att styra processen för programförvaltningen och för att ge kompletterande information till 
övervakningen av Europa 2020-strategin. 
 
 13• Användning av kontrafaktiska metoder  med jämförelser av stickprov av stödmottagare 
med ett liknande stickprov av icke-stödmottagare, om det är relevant, och för att skilja programmets effekter på de föreslagna indi katorerna från effekterna av de förändrade 
ekonomiska omständigheterna. 
• Användning av tematiska utvärderingar  för de olika delarna i det framtida programmet, 
om det är relevant. 
Övervakningssystemet och indikatorerna för bedömningen av det nuvarande programmet har 
redan varit föremål för en särskild extern undersökning och för en slutlig utvärdering inom 
programmet för entreprenörskap och innovati on. Rekommendationerna från dessa källor han 
använts för att förbättra övervakningen av det nuvarande programmet, som kommer att fortsätta genomföras fram till 2013. Rekommendati onerna från en effektivitetsrevision av 
programmet för entreprenörskap och innova tion som internrevisionstjänsten nyligen 
genomfört kommer också att beaktas i genom förandet av det nuvarande programmet och i 
utformningen av övervakningssystemet samt indikatorerna för nästa program. För detta 
ändamål utarbetas för närvarande en resultatrapport om det nuvarande programmet. 
Det nya programmet kommer att bli föremål för både en halvtidsutvärdering och en 
efterhandsutvärdering i syfte att bedöma fr amstegen med att uppnå målen och resultaten. 
Halvtidsutvärderingen ska färdigställas senast  i slutet av 2017 och ska ligga till grund för 
förberedelserna av nästa program. Efterhandsutvä rderingen ska göras inom två år från det att 
programmet har slutförts. 
När det gäller finansieringsinstrumenten kommer det framtida övervaknings- och 
utvärderingssystemet att grundas dels på re gelbunden information om stödmottagarna som 
samlas in av de finansiella intermediärerna, dels på mellanliggande stickprovsundersökningar som kommer att täcka vissa delar mer i detalj. Kompletterande analyser kommer att göras i samband med utvärderingarna av programmet. I dessa utvärderingar kommer man särskilt att 
jämföra utvecklingen hos stödmottagarna med grupper av företag som inte utnyttjar de 
instrument som tillhandahålls. Det senare kommer att kräva en närmare analys, eftersom det naturligtvis finns faktorer som påverkar utv ecklingen av ett enskilt företag som måste skiljas 
från programmets effekter. De viktigaste aspe kter som här ska bedömas är utebliven tillväxt 
och sysselsättning på grund av att företagen in te får några garantier eller att ansökan om 
riskkapital avslås. Utvärderingarna kommer också att utökas i omfattning genom att effekterna av företagens internationaliser ing bedöms. De uppgifter som behövs för detta 
kommer att samlas in genom undersökningar (stickprov), snarare än genom vanlig 
rapportering, så att en oproportionerligt stor börda inte läggs på de finansiella intermediärerna 
och de slutliga stödmottagarna.