SV Europeiska unionens officiella tidning C 309/91

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Den nordliga dimensionens framtid

(2006/C 309/19)

Som ett led i olika åtgärder i samband med Finlands EU-ordförandeskap gav utrikeshandels- och utvecklingsminister Mari Kiviniemi i en skrivelse av den 17 mars 2005 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i uppdrag att utarbeta ett yttrande om Den nordliga dimensionens framtid.

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 1 juni 2006. Föredragande var Filip Hamro-Drotz

Vid sin 428:e plenarsession den 5–6 juli 2006 (sammanträdet den 5 juli 2006) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 161 röster för och 5 nedlagda röster.

Sammanfattning

— Ministerkonferensen för de länder som ingår i den nordliga dimensionen (EU, Island, Norge och Ryssland) fastslog i mars 2005 riktlinjerna för den fortsatta politiken inom den nordliga dimensionen. Enligt dessa skall man ta fram en ny gemensam politik som skall gälla från 2007.

— Finland har i egenskap av ordförandeland begärt ett förberedande yttrande från EESK om förstärkningen av politiken inom den nordliga dimensionen och om involvering av det civila samhället i denna.

— EESK stöder de överenskomna riktlinjerna och uppmanar Finland att under sin ordförandeskapsperiod kraftigt verka för att de genomförs.

— EESK rekommenderar att tyngdpunkten läggs på följande frågor: — påbörjade samarbetsprojekt i miljö- och folkhälsofrågor, — infrastruktur, transporter och logistik, — energi och därmed sammanhängande säkerhetsfrågor, — förstärkning av det civila samhället och av samarbetsnätverken inom detta, samt förbättrad offentlig informationsspridning.

— När det gäller det sistnämnda bör uppmärksamhet riktas på behovet av uppbyggande och öppna förbindelser till det civila samhället i Ryssland samt på en fungerande social och samhällelig dialog. Även uppbyggnaden av nätverk som överskrider gränserna mellan de civila samhällena bör stödjas, och offentlig informationsspridning bör uppmärksammas.

— EESK betonar att finansieringen av projekt inom den nordliga dimensionen bör vara tillräcklig, och att ansökningsförfarandet bör vara tydligt, snabbt och okomplicerat.

— EESK föreslår att förvaltningen av den nordliga dimensionen bör byggas kring starka gemensamma mekanismer och att man kommer överens om var de operativa funktionerna skall förläggas. Kommittén anser att befintliga regionala organ utgör en naturlig utgångspunkt för förvaltningen av den nordliga dimensionen.

— EESK föreslår att det civila samhället skall involveras i den officiella förvaltningsmekanismen för den nordliga dimensionen, närmast med Barcelonaprocessen i Medelhavsområdet som förebild och genom att en rådgivande grupp inrättas. EESK är redo att bidra i detta sammanhang.

1. Bakgrund

I november 2005 hölls ett ministermöte mellan EU och partnerländerna inom den nordliga dimensionen (Island, Norge och Ryssland) där nya riktlinjer för det fortsatta arbetet med den nordliga dimensionen från och med början av 2007 godkändes (”Riktlinjer för utarbetande av en politisk förklaring och ett politiskt ramdokument”) (1).

Parterna i den nordliga dimensionen har inrättat en gemensam grupp som skall bereda frågan i enlighet med de ovan nämnda riktlinjerna. Under hösten 2006 skall parterna besluta om fortsättningen av den nordliga dimensionen på grundval av detta arbete.

Inför sitt EU-ordförandeskap och med hänvisning till EESK:s tidigare insatser för den nordliga dimensionen begärde Finland i november 2005 att kommittén lägger fram ett förberedande yttrande om den nordliga dimensionens framtid. Finland begärde att det framför allt läggs fram synpunkter och rekommendationer i yttrandet om hur denna politik skulle kunna förstärkas från och med 2007 och hur man på ett bättre sätt skulle kunna få det civila samhället att delta i politiken och i dess genomförande.

En kort sammanfattning av bakgrunden till den nordliga dimensionen och av EESK:s tidigare bidrag återges i bilagan.

2. EESK:s rekommendationer för en utveckling av den nordliga dimensionen

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lade i juli 2005 fram ett yttrande om utveckling av relationerna mellan EU och Ryssland (2) och i september 2005 ett yttrande om den nordliga dimensionen och dess framtid (3). Slutsatserna och rekommendationerna är dagsaktuella och befogade, även om de inte upprepas här. Detta yttrande kompletterar de ovan nämnda yttrandena och vi kommer även att hänvisa till dessa när rekommendationerna i det nya yttrandet presenteras för parterna i den nordliga dimensionen.

Under beredningsarbetet med yttrandet har EESK skaffat information genom en resa till Sankt Petersburg för att höra lokala aktörers synpunkter när det gäller det fortsatta arbetet med den nordliga dimensionen. Norska och isländska aktörers synpunkter har inhämtats genom kommitténs EES-kontakter.

2.1. EESK ger sitt stöd till att bedriva en politik med hög profil, gemensam för EU, Island, Norge och Ryssland, om regionalt samarbete i samklang med den nordliga dimensionen

Nordeuropas betydelse ökar oavbrutet både ur ett europeiskt och ur ett globalt perspektiv t.ex. med tanke på de energiresurser som finns där och med tanke på miljö- och klimatpolitiska frågor. I Nordeuropa finns det ett behov av ett permanent och multilateralt regionalt samarbete där också icke-EU-medlemsstater i området deltar. Ett sådant samarbete kompletterar de bilaterala förbindelserna mellan länderna i området och EU:s förbindelser med ifrågavarande tredje länder. Genom att utveckla det regionala samarbetet kan man främja stabilitet, ekonomisk tillväxt, välstånd, sysselsättning och en hållbar utveckling i området och i hela Europa.

Det är uppenbart att politiken för den nordliga dimensionen måste uppmärksammas mer inom Europeiska unionen och i partnerländerna. Det måste omvandlas till en tydlig och strukturerad politik med hög profil inom EU:s (och EES:s) institutioner, de statliga förvaltningarna och det civila samhället.

EESK begär att Finland i egenskap av ordförande i rådet kraftfullt skall driva denna fråga och sträva efter målmedvetna beslut och politiska åtaganden till förmån för en dynamisk politik. I och med EU:s utvidgning har det tillkommit medlemsstater som utgör en välkommen resurs även när det gäller utvecklingen av den nordliga dimensionen. Kommittén stöder även de föreslagna riktlinjer enligt vilka den nordliga dimensionen bör bli ett kontinuerligt politikområde.

Vi stöder en förstärkning av den nordliga dimensionen till en gemensam politik för EU, Island, Norge och Ryssland. Det finns skäl att förankra detta i de centrala samarbetsverktyg som finns: den nordliga dimensionen utformas till ett regionalt perspektiv mellan EU och Ryssland på de fyra samområdena och Island och Norge deltar i denna helhet i enlighet med EES-avtalet.

Vid toppmötet för EU och Ryssland i maj 2006 övervägdes nya förhandlingar för en översyn av avtalet mellan EU och Ryssland. Detta skulle för sin del öka möjligheterna att utveckla ett dynamiskt regionalt och gränsöverskridande samarbete med grund i den nordliga dimensionen. Inom ramen för en gemensam politik för den nordliga dimensionen skapas det möjligheter att dessutom bygga upp en EU-strategi med fastare former för Östersjön, vilket är under beredning i Europaparlamentet.

EESK välkomnar med tillfredsställelse resolutionen och rapporten ”The future of the Northern Dimension Policy” som den rådgivande kommittén för EES antog i juni 2006 och som hade utarbetats i nära samarbete med EESK under beredningen av kommitténs yttrande.

Principen om att den nordliga dimensionen ”är allas gemensamma egendom” är mycket central och bör betonas från första början. De partnerländer i den nordliga dimensionen som ligger utanför EU skall spela en fullvärdig roll och de skall ges möjlighet att delta på lika villkor i planeringen, genomförandet och uppföljningen av politiken inom den nordliga dimensionen.

Detta kräver kraftfulla mekanismer; en gemensam permanent förvaltningskommitté för den nordliga dimensionen, tillräckligt många undergrupper som än knutna till denna samt en fungerande organisation för operativ förvaltning. Parterna skall årligen sammankomma för att följa upp och ge riktlinjer för genomförandet av samarbetet om den nordliga dimensionen.

Eftersom åtgärderna inom den nordliga dimensionen ofta är lokala är det viktigt att kontakterna mellan förvaltningar på lokal, regional och nationell nivå samt inom det regionala samarbetet fungerar bra vid planeringen och genomförandet av politiken för den nordliga dimensionen.

2.2. EESK:s rekommenderade prioriteringar

Kommittén anser att de erfarenheter som hittills gjorts i samarbetet på olika prioriterade områden inom den nordliga dimensionen skall utgöra utgångspunkt för den fortsatta politiken. Man bör i fortsättningen dra nytta av positiva erfarenheter från konkreta privat-offentliga partnerskapsprojekt.

2.2.1. Ytterligare satsning på redan existerande samarbetsprojekt på miljö- och folkhälsoområdet

Inom det redan påbörjade miljösamarbetet inom den nordliga dimensionen bör man i första hand satsa på att stoppa vattenföroreningar i Östersjön och i Finska viken liksom även på att snabbt minimera riskerna med radioaktivt avfall på Kolahalvön samt på att ge stöd till gränsöverskridande samarbetsprojekt på miljöområdet i Pskovregionen.

Inom folkhälsosamarbetet bör en minskning av smittsamma sjukdomar prioriteras, särskilt i fråga om HIV/AIDS.

EESK uppmuntrar parterna inom den nordliga dimensionen att i högre grad satsa på dessa prioriterade områden inom ramen för befintliga partnerskapsprojekt (NDEP och Vodokanalprojektet i Sankt Petersburg samt Partnerskapet för hälsa och socialt välbefinnande – NDPHS). Dessa projekt bör målmedvetet förstärkas och utvidgas samtidigt som man ser till att EU kontinuerligt fäster större uppmärksamhet vid projekten.

2.2.2. Utveckling av regionens infrastruktur, transporter och logistik: en förutsättning för främjande av företagaranda, investeringar och ekonomisk tillväxt

Företagaranda, investeringar och ekonomisk tillväxt förutsätter att det finns ett fungerande transport- och logistiksystem inom den region som ingår i den nordliga dimensionen. Därför är det nödvändigt att föra en dialog inom ramen för denna om hur man tillsammans kan främja transport och logistik inom detta område för att man skall få till stånd välfungerande förbindelser för behoven inom de ökande gods- och persontransporterna i Nordeuropa. Man bör gemensamt utveckla transportleder till lands, i luften och till sjöss och förbinda dessa över de nationella gränserna. Särskild uppmärksamhet bör fästas vid säkerhet i samband med transporter (bl.a. inom sjöfarten) och samarbetet mellan gränsförvaltningar (tullklareringsförfaranden, normer, hälsokrav, viseringsförfaranden osv.) för att det skall bli smidigare att passera gränser på ett lagligt sätt. Inom ramen för den nordliga dimensionen bör man även kartlägga effektiva metoder för att hindra olaglig gränspassage (bl.a. människohandel, smuggling, olaglig invandring).

Ett nytt samprojekt mellan privata och offentliga intressen på området för infrastruktur, transporter och logistik behövs i samband med genomförandet av den nordliga dimensionen, och kommittén föreslår att parterna gör sitt yttersta för att utveckla ett sådant gemensamt projekt.

2.2.3. Utveckling av energisamarbete och säker energi

EU:s utvidgning och internationella energitrender understryker vikten av ett utökat samarbete på energiområdet i Nordeuropa. EESK efterlyser samordning av det regionala samarbetet och energidialogen mellan EU och Ryssland för att förbättra säkerheten och tillgången på energi. Kommittén rekommenderar att ett partnerskap för energi upprättas inom det nya politikområdet ”den nordliga dimensionen”, med sikte på en hållbar utveckling i utnyttjandet av naturresurser, i fråga om energieffektivitet och när det gäller förnybara energikällor samt säkra och miljövänliga energitransporter.

Som en region med väldiga energitillgångar är området för den nordliga dimensionen inte bara viktigt för länderna i själva området, utan har också betydande effekter på EU som helhet. Området kommer eventuellt att spela en avgörande roll för EU:s olje- och gasförsörjning i framtiden och förtjänar därför uppmärksamhet från samtliga EU-länder. Den ökade fokuseringen på norra Europa i den nya energipolitiken för Europa (EPE) visar hur viktig den nya politiken för den nordliga dimensionen är. I sin nya grönbok om energi (4) nämner kommissionen därför särskilt Ryssland och Norge som viktiga partner i EU:s nya sammanhängande energipolitik gentemot omvärlden.

Den nordliga dimensionen utgör ett viktigt inslag i en välavvägd utveckling av energiinfrastrukturen i Europa. Det kommer att krävas betydande investeringar i området för den nordliga dimensionen för att trygga en tillräcklig energiförsörjning i framtiden, både vad gäller infrastrukturer för energitransport och vad gäller utnyttjandet av områdets gastillgångar. Ökade investeringar innebär ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och högre ekonomisk aktivitet i industrier som inte direkt är kopplade till utnyttjandet av tillgångarna i havet. Det är dock viktigt att särskilt utnyttjandet av de enorma gas- och oljetillgångarna grundar sig på hållbar utveckling, de strängaste miljönormerna och respekt för ursprungsbefolkningens önskemål.

Det behövs ett samordnat system för övervakning de nordliga marina ekosystemen och detta bör ingå i det gränsöverskridande samarbetet för den nordliga dimensionen. Det är viktigt att utnyttjandet av gas- och oljetillgångarna går hand i hand med en livskraftig fiskenäring och en sund marin miljö. Högsta möjliga säkerhetsnivå avseende sjötransporter av olja och gas i regionen för den nordliga dimensionen bör säkerställas. Detta behov kommer att öka genom ökade transporter av flytande naturgas (LNG) i framtiden.

Den norska regeringens förslag från mars 2006 om ett nytt och mer samordnat system för övervakning av de nordliga marina ekosystemen är välkommet mot denna bakgrund. EESK välkomnar även resolutionen ”Europe's High North: Energy and Environmental Issues” som antogs av den gemensamma parlamentariska kommittén för EES i maj 2006. Slutsatserna i resolutionen står i samklang med de riktlinjer som läggs fram i föreliggande yttrande.

EESK understryker att samarbetet inom den nordliga dimensionen på energiområdet bör uppmärksamma de kraftigt ökande energitransporterna på Finska viken och på Östersjön, särskilt när det gäller anordnandet av transporterna och säkerhetsfrågor samt minimeringen av risken för miljöskador.

2.2.4. Satsning på det civila samhället, samarbetsnätverk och offentlig informationsspridning

2.2.4.1. Förstärkning av det civila samhället, gemensamma demokratiska värden, de mänskliga rättigheterna och en öppen social och samhällelig dialog

För att samarbetet mellan parterna i den nordliga dimensionen skall lyckas krävs det att gemensamma värderingar tillämpas i samtliga partnerländer. En demokratisk pluralism, ett levande civilt samhälle, en öppen social och samhällelig dialog och en fungerande marknadsekonomi kompletterar varandra. Dessa omständigheter bör man beslutsamt satsa på, särskilt i Ryssland, där det behövs aktiva åtgärder från det civila samhället samt demokratiska institutioner.

EESK fäste i sitt yttrande om relationerna mellan EU och Ryssland i juli 2005 stor uppmärksamhet vid situationen i Ryssland i denna viktiga fråga. Kommittén påpekar att till exempel den nya lagen om det civila samhällets aktörer uppenbarligen har försämrat situationen ytterligare. Detta bör korrigeras i den fortsatta tillämpningen av lagen. Om de ryska myndigheterna utvecklar sin politik och sin praxis på ett övertygande sätt för att få till stånd konstruktiva och öppna relationer till det civila samhällets aktörer i landet, uppstår ett brett stöd för ett nära samarbete med Ryssland. Det är viktigt att den ”allmänhetenskammare” som inrättats i Ryssland utvecklas till ett trovärdigt instrument för att förstärka en fungerande samhällelig dialog. En förstärkning av kapaciteten hos det civila samhällets aktörer i Ryssland bör stödjas så att deras beredskap att föra en konstruktiv dialog förbättras.

Dessa frågor bör också föras fram som en del av det regionala samarbetet i den nordliga dimensionen, i vilket Ryssland deltar.

2.2.4.2. Främjande av gränsöverskridande samarbetsnätverk inom det civila samhället

En fungerande och öppen dialog över gränserna bör förstärkas för att kunna främja de områden som togs upp i den föregående punkten. Det civila samhällets aktörer har ett centralt ansvar och en nyckelroll i denna fråga, och därför är det oundgängligt att olika kretsar inom det civila samhället själva tar initiativ till förstärkning av förbindelserna och samarbetet på sina respektive verksamhetsområden. Det bör poängteras att den nordliga dimensionen är ”allas gemensamma egendom”, och inte bara en fråga för olika regeringar, utan även för det civila samhället och dess aktörer i olika länder inom den nordliga dimensionen. Ett framgångsrikt genomförande av politiken inom den nordliga dimensionen kan endast uppnås om det civila samhällets aktörer aktivt involveras i processen.

Inom politiken för den nordliga dimensionen bör man målmedvetet stödja möjligheter att bygga upp nätverk för dialog och samarbete mellan det civila samhällets aktörer i olika länder inom den nordliga dimensionen liksom på olika underområden, t.ex. i nordvästra Ryssland. Det gränsöverskridande ”people-to-people”-samarbetet skall ses som en av tyngdpunkterna i politiken. Man bör verka för rörlighet, utveckling av mänskliga resurser, utbyte av erfarenheter, kunnande och information samt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer. Det gränsöverskridande samarbetet skall omfatta samtliga aktörer inom det civila samhället, bl.a. företagare, små och medelstora företag samt övriga företag, löntagare, ungdomar och studenter, kvinnor, forskare och kulturkretsar, representanter för minoriteter, för miljöorganisationer, för intressenter inom jordbruk och skogsbruk samt konsumenter. Kontakter över gränserna bör syfta till konkreta partnerskap och samprojekt mellan dessa aktörer. De berörda aktörerna bör ges möjligheter att på ett okomplicerat sätt ta initiativ till samarbetsprojekt inom ramen för den nordliga dimensionen.

Syftet med en utveckling av fungerande trepartsrelationer och arbetsmarknader i samtliga delar av området i den nordliga dimensionen är att uppnå en balans mellan en rättvis konkurrens för företagen och goda arbetsförhållanden för arbetstagarna. Dessa relationer och arbetsmarknaden är redan välutvecklade i många länder och det kunnande som är kopplat till detta bör förmedlas till organisationer i länder där dessa är mindre utvecklade. Politiken för den nordliga dimensionen bör kunna utgöra en lämplig ram för initiativ till gränsöverskridande projekt på detta område. Det bör vara arbetsmarknadens parters roll i varje land inom den nordliga dimensionen att se till att deras intressen beaktas på ett balanserat sätt i initiativ och lagstiftning som syftar till ekonomisk och social förändring samt ökad sysselsättning. För att detta skall kunna ske bör de kunna delta i samtliga diskussioner där arbetsmarknadsfrågor behandlas.

2.2.4.3. Bättre information till allmänheten

Den nordliga dimensionen är i det närmaste okänd bland allmänheten. Kunskapen är dålig i alla länder, både inom EU och i partnerländerna utanför EU. Parterna inom den nordliga dimensionen bör därför rikta in sig på att avsevärt förbättra informationen och informationskanalerna. Det behövs information om den nordliga dimensionen, eftersom den utgör grunden för att skapa ett bredare intresse för den nordliga dimensionen i det civila samhället och för att få dess aktörer att gå med i processen och att bidra till den. Aktörer inom det civila samhället bör även involveras som informationsförmedlare i samhället och satsningar på nödvändiga informations- och utbildningsarrangemang bör ske med tanke på detta.

Uppenbart är att det behövs ett center inom regionen för den nordliga dimensionen som skulle ansvara för den ovan nämnda informationen och den praktiska samordningen av nätverken, kontakterna och finansieringen. Parterna inom den nordliga dimensionen bör fatta ett beslut om att grunda ett sådant center. EESK föreslår att Europeiska kommissionens kontor i Sankt Peterburg som nyligen stängdes öppnas på nytt i detta syfte och att den nordliga dimensionens gemensamt överenskomna operativa funktioner överförs dit. Man bör även överväga möjligheten att överföra de operativa funktionerna inom den nordliga dimensionen till sekretariatet vid något av de befintliga regionala organ som nämndes i stycke 2.4.

2.2.5. Förbindelserna till det civila samhället i Vitryssland måste uppmärksammas

Vid diskussionerna om utvecklingen av den nordliga dimensionen har det föreslagits att den på något sätt även skulle omfatta Vitryssland. Rent geografiskt kan detta motiveras, men däremot gör de nuvarande politiska förhållandena i landet det omöjligt med ett officiellt samarbete. Kommittén betonar emellertid att de frågor som tagits upp i föregående stycke och särskilt i punkt 2.2.4 i allra högsta grad även gäller Vitryssland.

EESK anser att påverkningsmöjligheter finns genom att befrämja kontakter mellan aktörer i det civila samhället och motsvarande aktörer i Vitryssland. Kommittén kommer för sin del att fortsätta att befästa sådana kontakter och föreslår att verksamhet av detta slag även får stöd inom ramen för den nordliga dimensionen.

EESK är i färd med att utarbeta ett särskilt yttrande om relationerna mellan EU och Vitryssland.

2.3. Samråd med det civila samhället behövs som ett led i samarbetsmekanismen för den nordliga dimensionen och EESK har beredskap att satsa på detta

Inom den nordliga dimensionen bör det skapas en fungerande samrådsmekanism så att de centrala aktörerna inom det civila samhället genom sina synpunkter, rekommendationer och sin sakkunskap kan påverka genomförandet och uppföljningen av den nordliga dimensionen.

Kommittén anser att ett fungerande koncept kunde vara ett årligt sammanträde för aktörer inom det civila samhället med samma roll som de sammanträden som redan i åratal har ägt rum inom ramen för samarbetet mellan EU och Medelhavsländerna. Det finns mycket goda erfarenheter av Medelhavssamarbetet, liksom av samarbetet i den rådgivande EES-kommittén. Parallellt med detta är det befogat att inrätta den rådgivande undergrupp med representanter för det civila samhället som föreslås i punkt 2.1.4, som skulle lyda under förvaltningskommittén för den nordliga dimensionen och som regelbundet kan delta i uppföljningen av politiken och förbereda det tidigare nämnda årliga sammanträdet.

Detta arrangemang skulle ge de ansvariga för den nordliga dimensionen möjlighet att utnyttja bidrag från olika aktörer inom det civila samhället när det gäller ekonomiska och sociala frågor vid genomförandet av den nordliga dimensionen.

Kommittén har redan tidigare anordnat två konferenser som har samlat det civila samhällets aktörer från olika länder inom den nordliga dimensionen. Under de gångna åren har kommittén befäst sina kontakter med de viktigaste aktörerna inom det civila samhället i alla de länder inom den nordliga dimensionen som står utanför EU. Kommittén besitter alltså redan erfarenhet av samarbete med det civila samhället på detta område, vilken man omedelbart kan dra nytta av.

EESK är också redo att aktivt verka för att involvera det civila samhällets aktörer när den kommande politiken för den nordliga dimensionen skall genomföras. Kommittén har för avsikt att inrätta en särskild uppföljningsgrupp och kan tänka sig att åta sig en ledande roll vid anordnandet av de årliga sammanträdena med det civila samhällets aktörer. Härvid skulle även det befintliga samarbetet inom EES beaktas. Syftet med dessa sammanträden är att lägga fram riktlinjer för genomförandet av den nordliga dimensionen, främst de frågor som framfördes i punkt 2.2.4 och som berör det civila samhällets funktion. Kommittén föreslår att det ovan nämnda systemet införlivas i den officiella samarbetsmekanismen för den nordliga dimensionen.

2.4. De regionala organen utgör en naturlig utgångspunkt för förvaltningen av samarbetet inom den nordliga dimensionen

EESK stöder tanken på att redan befintliga regionala samarbetsorgan, närmast Östersjörådet (CBSS), Barents euroarktiska råd (BEAC), Nordiska ministerrådet (NMR) och Arktiska rådet skall ha en central roll när den nordliga dimensionen genomförs. Det finns skäl att målmedvetet främja intensifierad samordning och samarbete dem emellan samt mellan dem och den förvaltningskommitté som föreslås i stycke 2.1 eftersom de på ett naturligt sätt utgör utgångspunkten för en övergripande förvaltning av den nordliga dimensionen.

Det civila samhället skulle inom ramen för detta ha en verklig möjlighet att bidra till samarbetet inom den nordliga dimensionen genom sina egna regionala nätverk (t.ex. löntagarnas BASTUN, näringslivets BAC och handelskamrarnas BCCA samt olika medborgarorganisationer) och genom deras etablerade kontakter med de ovan nämnda organen.

2.5. Finansieringen av åtgärder inom den nordliga dimensionen bör vara överskådlig

De prioriterade områdena bör utvecklas till konkreta projekt för offentlig-privata partnerskap inom den nordliga dimensionen, vilka har tydliga partner, verksamhetsprogram, tidsplaner och budgetar.

Även i de fall när partnerländerna på ett visst prioriterat område ännu inte har möjlighet att ingå i partnerskapsprojektet bör de till exempel årligen sträva efter att komma överens om så exakta handlingsprogram som möjligt och om hur dessa skall genomföras och finansieras.

I fråga om de åtgärder som har föreslagits av och som skall verkställas av aktörer inom det civila samhället (jfr i synnerhet punkt 2.2.4) är det av yttersta vikt att man skapar ett förfarande för finansiering av småskaliga åtgärder som bygger på ett så enkelt ansökningsförfarande som möjligt. Tekniskt bistånd behövs för rådgivning om ansökning. Samtidigt är det av central betydelse att förfarandet för handläggning och godkännande av förslagen till projekt är enkelt och smidigt samt så litet tidsödande som möjligt. EESK anser att också företrädare för det civila samhället kan bära ett delansvar för detta förfarande.

Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet bör för EU:s del bli en viktig finansieringskälla för verksamheten inom den nordiska dimensionen. En tillräcklig andel av anslagen i Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet skall reserveras för projekt och åtgärder inom den nordliga dimensionen, och även för förvaltningen av den nordliga dimensionen bör man avsätta tillräckliga resurser.

Finansiering från Ryssland samt finansieringsmekanismer i Norge och EES behövs vid genomförandet av det regionala och gränsöverskridande samarbetet inom den nordliga dimensionen. De övriga internationella och nationella finansieringskällor som hittills har deltagit i olika projekt inom den nordliga dimensionen (EBRD, EIB, NIB, osv.) kommer att behövas i hög grad även i fortsättningen för att garantera ett meningsfullt och framgångsrikt genomförande av politiken för den nordliga dimensionen i framtiden.

Inom det civila samhället bör man sprida lättfattlig information på ett effektivt sätt om den finansiering som står till förfogande samt om dess olika källor och förfaranden för att underlätta ansökan om denna finansiering till egna förslag till projekt.

Bryssel den 5 juli 2006 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Anne-Marie SIGMUND

(1) http://europa.eu.int/comm/external_relations/north_dim/doc/guidelines05.pdf

(2) Yttrande från EESK om ”Relationerna mellan EU och Ryssland”, EUT C 294, 25.11.2005, s. 33.

(3) Yttrande från EESK om ”Den nordliga dimensionen och dess handlingsplan”. EUT C 24, 31.1.2006, s. 34.

(4) Kommissionens grönbok om ”En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning”, 8.3.2006.