SV
EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE
av den 26 januari 2004
på begäran av Sveriges riksbank över ett förslag till föreskrifter och allmänna råd om instituts
rapportering av finansmarknadsstatistik
(CON/2004/2)
1. Den 8 december 2003 mottog Europeiska centralbanken en begäran från Sveriges riksbank om ett
yttrande över ett förslag till ändring av Sveriges riksbanks föreskrifter och allmänna råd ommonetära finansinstituts rapportering av finansmarknadsstatistik ( Riksbankens föreskrifter och
allmänna råd  (RFBS 2003:2) om instituts rapportering av finansmarknadsstatistik ) (nedan kallat
"förslaget").
2. ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artikel 105.4 andra strecksatsen i fördraget och
artikel 4 a andra strecksatsen i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiskacentralbanken samt artikel 2.1 fjärde strecksatsen i rådets beslut 98/415/EG av den 29 juni 1998 omnationella myndigheters samråd med Europeiska centralbanken rörande förslag till rättsregler
1,
eftersom förslaget rör insamling, sammanställning och spridning av finansmarknadsstatistik. Dettayttrande har antagits av ECB-rådet i enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningenför Europeiska centralbanken.
3. Huvuddelen av förslaget består av en uppsättning föreskrifter som var och en åtföljs av allmänna
råd som förklarar hur föreskriften i fråga skall tillämpas (1-10§§ i förslaget). Dessa föreskrifter ochallmänna råd rör tillämpningsområdet och definitionerna för insamling av statistiska uppgifter,samt vilka institutioner som har ålagts rapporteringsskyldighet och med vilken frekvens och inomvilken tidsram uppgifterna skall rapporteras. Föreskrifterna innehåller också specifikationer förstatistikrapporteringens utformning och innehåll, hur beloppen skall anges, hur tillgångar ochskulder skall behandlas och hur uppgifterna skall arkiveras. 
4. Därutöver finns elva bilagor som innehåller blanketterna som de monetära finansinstituten skall
använda för att rapportera uppgifter från sina balansräkningar (de s.k. MFI-blanketterna) samt
tekniska specifikationer avseende de olika balansräkningsposterna och övriga poster som skallrapporteras. De tekniska specifikationerna av de poster som skall rapporteras innehåller ett flertal
                                                
1 EGT L 189, 3.7.1998, s. 42.
2hänvisningar till Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd (FFFS 2003:11) om
årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (nedan kallade "FI:s föreskrifter"), särskiltvad gäller definitionen av termer som används för rapporteringsändamål. Riksbankens förslagträdde i kraft den 1 januari 2004 och ECB utgår ifrån att FI:s föreskrifter trädde i kraft sammadatum. Emellertid har ECB inte erhållit den slutliga versionen av FI:s nya föreskrifter som en delav den föreliggande begäran om yttrande och framför inte några slutliga synpunkter på hur dessakommer att påverka Sveriges riksbanks nya system för insamling av statistik.
5. ECB välkomnar förslaget då det genomför en stor del av kraven för finansmarknadsstatistik för
monetära finansinstituts balansräkning i euroområdet och då det i stora drag stämmer överens medECB:s krav på det statistiska underlaget för kassakrav. Även om Sverige inte har någon skyldighetatt uppfylla dessa krav innan euron införs, rekommenderas en anpassning till ECB:sstatistikrapporteringskrav också för medlemsstater med undantag, så att dessa i god tid kanförbereda en anpassning på statistikområdet innan de blir deltagande medlemsstater. Detta yttrandefokuserar på statistikkraven i förordning ECB/2001/13 av den 22 november 2001 om konsolideradebalansräkningar för monetära finansinstitut
2, senast ändrad genom förordning ECB/2003/10.
6. Riksbankens förslag riktar sig till banker och ett antal andra finansinstitut. ECB  känner till att
riksbanken senare under året planerar att ta upp penningmarknadsfonder i förteckningen överrapporteringsskyldiga institut. ECB välkomnar detta, eftersom det är i linje med förordningECB/2001/13 och är lämpligt mot bakgrund av de hänvisningar till penningmarknadsfonder somredan finns på andra ställen i förslaget (t.ex. i den huvudsakliga balansräkningstabellen). Vidarehänvisar ECB till sitt yttrande CON/2003/10 av den 20 juni 2003 på begäran av det svenskafinansdepartementet över ett lagförslag om reformerade regler för bank– och finansieringsrörelse.Med detta lagförslag om reformerade regler föreslogs avskaffandet av bankernas monopol påinlåning. ECB rekommenderar att utvidga insamlingen av finansmarknadsstatistik till att omfattaäven institut som inte är banker men som tar emot inlåning från allmänheten i enlighet meddefinitionen av penningmarknadsfonder i artikel 1.1 i förordning ECB/2001/13, utan att detpåverkar tillämpningen av artikel 1.2 i den förordningen.
7. ECB noterar att riksbankens förslag omfattar två centrala element: a) blanketterna på vilka
monetära finansinstitut rapporterar uppgifter från sina balansräkningar i linje med ECB:s nya krav iförordning ECB/2001/13 i dess nuvarande lydelse, och b) Statistiska centralbyråns (SCB) önskemålrörande finansräkenskaper
3. Förslaget täcker de flesta kraven i förordning ECB/2001/13. Emellertid
görs inte följande uppdelning av stockar: 
                                                
2EGT L 333, 17.12.2001, s. 1.
3Vad beträffar Statistiska centralbyråns roll i förhållande till riksbankens framtagande av statistik, hänvisas till Europeiska
centralbankens yttrande CON/2002/21 av den 14 augusti 2002  på begäran av Sveriges riksbank över ett utkast till
framställan om ändring i riksbankslagen (1988:1385) vad gälle r insamling av betalningsbalansstatistik och kravet på lätt
omsättningsbarhet för värdepapper som används vid penningpolitiska transaktioner.
37.1. Den månadsvisa uppdelningen efter ändamål av utlåning till hushåll som föreskrivs i tabell 1
i förordning ECB/2001/13 beaktas inte.
7.2. I tabell S2 i förslaget, som specificerar post nr 203 om emitterade värdepapper, finns en
uppdelning efter hemvist för innehavare av värdepapper med löptid upp till 1 år, men inte fördem med en löptid på mellan 1 och 2 år, vilket krävs enligt artikel 2.5 i Europeiskacentralbankens riktlinje ECB/2003/2 av den 6 februari 2003 om vissa av Europeiskacentralbankens krav på statistikrapportering och om förfarandena för de nationellacentralbankernas rapportering av penningmängds- och bankstatistik
4 .
7.3. I enlighet med ECB:s kassakravssystem behövs en separat identifiering av positioner
gentemot institut som omfattas av kassakrav. Innan riksbanken deltar i Eurosystemet behövsytterligare uppdelningar för att kunna identifiera dessa positioner både vad gäller de som haroch inte har hemvist i andra medlemsstater. 
8. ECB föreslår att de ovan nämnda uppdelningarna skall införas i MFI-blanketterna, såvida detta inte
redan sker genom andra nationella rapporteringskrav, vilket antas vara fallet åtminstone vad gällerpunkt 7.1 o ovan. ECB rekommenderar därutöver att följande terminologiska problem löses.
8.1. Generellt sett bör uttrycket "euro och EMU-valutor" ersättas med "euro", eftersom det skulle
vara klarare och eftersom uttrycket "EMU-valutor" inte längre är lämpligt efter införandet aveuron (utom möjligtvis för sedlar och mynt i nationella valörer under den övergångsperiodsom tog slut under 2002). Det skulle vidare kunna indikeras att "euro" omfattar nationellasedlar i medlemsstater som inför euron i framtiden, såvida en övergångsperiod för utbyte avsedlar och mynt beslutas för sådana medlemsstater.
8.2. I tabell S1 Konto, löptid 1.10, som specificerar post nr. 201 in- och upplåning, motparter
efter kontoslag och löptid, är inlåning med uppsägningstid uppdelade efter "löptid". Denkorrekta termen är "uppsägningstid".
8.3. ENS 95-sektorn S.125 beskrivs i förslaget (i t.ex. i tabell T3. Dagslån 1.2. post nr 1031133)
som "försäkringföretag och pensionsinstitut" vad gäller hemmahörande i Sverige och som"försäkringsföretag" vad gäller utländska aktörer. Det vore bättre att använda samma term,eller om detta anses ändamålsenligt, förklara skillnaden.
8.4. I tabellen som specificerar övriga EU–valutor och övriga valutor, borde dessa valutor inte
omfatta positioner denominerade i euro. Detta framgår inte tydligt av tabellen.
9. Ytterligare en viktig punkt i förslaget är tillägget av en ny avdelning för rapportering av justeringar
av omvärderingar vad gäller flöden. Förslaget är helt i linje med kraven på justeringar föromvärderingar i förordning ECB/2001/13. Förslaget går längre än minimikraven vad gäller
                                                
4 EGT L 241, 26.9.2003, s. 1.
4uppgiftsrapporteringen, eftersom det omfattar alla uppdelningar i tabell 1A i förordning
ECB/2001/13. Detta välkomnas av ECB. 
10. I förslaget introduceras också nya hänvisningar i lands- och valutaspecifikationerna till de länder
som väntas bli nya medlemsstater i EU fr.o.m. maj 2004 (de "anslutande staterna"). Med beaktandeav de ovan nämnda rekommendationerna, välkomnar ECB också dessa ändringar.
11. Vidare omfattar förslaget en ytterligare uppdelning av utlåning efter löptid och en mer enhetlig
sektorsvis uppdelning, som också är i linje med förordning ECB/2001/13. För närvarande har dockinte någon uppdelning av lån till hushåll efter ändamål inkluderats, något som är viktigt i denmonetära analysen av krediter till hemmahörande.
12. ECB utgår ifrån att förslaget inte omfattar insamling av uppgifter vad gäller räntesatser som
tillämpas av monetära finansinstitut på in- och utlåning gentemot hushåll och icke-finansiellaföretag enligt förordning ECB/2001/18 av den 20 december 2001 om statistik över räntesatser somtillämpas av monetära finansinstitut på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag
5. Trots att förslaget omfattar vissa krav vad beträffar belopp för nya låneavtal,
noterar ECB att förslaget inte helt täcker statistikkraven för icke-finansiella företag.
13. ECB bekräftar att den inte har någon invändning mot att behöriga nationella myndigheter
offentliggör detta yttrande om de så önskar. Detta yttrande kommer att offentliggöras på ECB:swebbplats sex månader efter datum för antagandet.
Utfärdat i Frankfurt am Main den 26 januari 2004.
[Namnteckning]
Jean-Claude TRICHET
ECB:s ordförande
                                                
5 EGT L 10, 12.1.2002, s. 24.