Rekommendation till

RÅDETS REKOMMENDATION

i syfte att komma tillrätta med ett alltför stort offentligt underskott i Frankrike

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.7,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i sina offentliga finanser.

(2) Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet om sunda offentliga finanser, som ett sätt att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning.

(3) Den 27 april 2009 fastslog rådet enligt artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen att det förelåg ett alltför stort underskott i Frankrike. Det rekommenderade att det alltför stora underskottet skulle korrigeras senast 2012[1], i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget och artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[2].

(4) Den 2 december 2009 fastställde rådet i enlighet med artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, att effektiva åtgärder hade vidtagits av de franska myndigheterna men att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter på de offentliga finanserna inträffat efter antagandet av rådets rekommendation av den 27 april 2009. Följaktligen rekommenderade rådet Frankrike att korrigera sitt alltför stora underskott senast 2013.

(5) Den 21 juni 2013 fastställde rådet i enlighet med artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, att effektiva åtgärder hade vidtagits av de franska myndigheterna men att oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter på de offentliga finanserna inträffat efter antagandet av rådets rekommendation av den 2 december 2009. Följaktligen rekommenderade rådet Frankrike att korrigera sitt alltför stora underskott senast 2015. För att på ett trovärdigt och varaktigt sätt få ned det offentliga underskottet till under 3 % av BNP rekommenderades Frankrike att a) uppnå ett nominellt underskott på 3,9 % av BNP under 2013, 3,6 % under 2014 och 2,8 % under 2015, vilket bedömdes vara förenligt med att uppnå en förbättring av det strukturella saldot med 1,3 % av BNP 2013, 0,8 % 2014 och 0,8 % 2015, baserat på kommissionens utvidgade vårprognos 2013; b) till fullo genomföra de redan antagna åtgärderna för 2013 (1½% av BNP) och specificera, anta och snabbt genomföra de nödvändiga konsolideringsåtgärderna för 2014 och 2015 för att uppnå den rekommenderade förbättringen av det strukturella saldot, samtidigt som man fortsätter som planerat med en grundlig översyn av alla utgiftskategorier inom samtliga delsektorer av den offentliga sektorn, inklusive på socialförsäkrings- och lokal myndighetsnivå; c) använda alla oväntade intäkter till att minska underskottet. Dessutom rekommenderades det att åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna skulle säkerställa en bestående förbättring av det strukturella saldot i de offentliga finanserna på ett tillväxtfrämjande sätt. Rådet fastställer i sina rekommendationer tidsfristen till den 1 oktober 2013 för Frankrike att vidta effektiva åtgärder och, i enlighet med artikel 3.4a i rådets förordning (EG) nr 1467/97, i detalj rapportera om den konsolideringsstrategi som planeras för att uppnå målen.

(6) Den 15 november 2013 drog kommissionen slutsatsen att, baserat på kommissionens höstprognos 2013 hade Frankrike vidtagit effektiva åtgärder för att följa rådets rekommendation av den 21 juni 2013 om att nedbringa det offentliga underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP. Den ansåg därför att det inte krävdes några ytterligare steg i förfarandet vid alltför stora underskott.

(7) I enlighet med artiklarna 9.1 och 17.2 i förordning (EU) nr 473/2013 lade Frankrike den 1 oktober 2013 fram ett ekonomiskt partnerskapsprogram för kommissionen och rådet. Rådet ansåg i sitt yttrande av den 10 december att det i det ekonomiska partnerskapsprogrammet för Frankrike ingår en uppsättning finanspolitiska strukturreformer som delvis stöder en effektiv och varaktig korrigering av det alltför stora underskottet.

(8) Den 5 mars 2014 utfärdade kommissionen en rekommendation om åtgärder som Frankrike bör vidta för att säkerställa en snabb korrigering av det alltför stora underskottet. I sin rekommendation ansåg kommissionen att Frankrike behövde göra ytterligare insatser för att säkerställa full överensstämmelse med rådets rekommendation av den 21 juni 2013. I det stabilitetsprogram som lades fram den 7 maj 2014 redogjorde Frankrike för en rad ytterligare åtgärder för 2014. Med beaktande även av att den budgetkonsolidering som uppnåddes 2013 var högre än vad som väntats när kommissionen lade fram sin rekommendation, ansågs det att stabilitetsprogrammet på det hela taget motsvarar kommissionens rekommendation.

(9) Den 13 januari 2015 lade kommissionen fram meddelandet Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler (COM(2015) 12). I det meddelandet klargörs det att kommissionen när den rekommenderar en tidsfrist för korrigering av det alltför stora underskottet eller en förlängning av denna tidsfrist kommer att ta hänsyn till om det finns en specifik strukturreformplan som innehåller detaljerade och kontrollerbara uppgifter och trovärdiga tidsplaner för antagande och genomförande. Kommissionen kommer att noga övervaka genomförandet av reformerna. Om de överenskomna reformerna inte genomförs kommer kommissionen att betrakta det som en försvårande omständighet vid bedömningen av vilka effektiva åtgärder som vidtagits som svar på rekommendationer enligt förfarandet vid alltför stora underskott, och när det gäller att fastställa en ny tidsfrist för korrigering av det alltför stora underskottet. Om inga effektiva åtgärder vidtas kommer förfarandet att trappas upp och bidragen från europeiska struktur- och investeringsfonderna kan komma att dras in. För medlemsstater i euroområdet innebär detta att kommissionen kommer att rekommendera rådet att ålägga landet en straffavgift.

(10) Enligt artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1467/97 får rådet på kommissionens rekommendation anta en ändrad rekommendation enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget, om effektiva åtgärder har vidtagits och oväntade negativa ekonomiska händelser med stora negativa effekter på de offentliga finanserna inträffar efter det att rekommendationen har antagits. Sådana ekonomiska händelser ska bedömas mot bakgrund av den ekonomiska prognos som låg till grund för rådets rekommendation.

(11) Enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget och artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 ska rådet ge rekommendationer till den berörda medlemsstaten för att denna ska åtgärda situationen med ett alltför stort underskott inom en viss tid. I rekommendationen ska den berörda medlemsstaten få högst sex månader på sig att vidtaga effektiva åtgärder för att korrigera det alltför stora underskottet; denna tidsfrist kan förkortas till tre månader. I sin rekommendation om att korrigera ett alltför stort underskott ska rådet också som ett riktmärke begära att årliga budgetmål uppnås som, på grundval av den prognos som ligger till grund för rekommendationen, är förenliga med en årlig förbättring av det strukturella saldot på minst 0,5 % av BNP, dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(12) I kommissionens arbetsdokument av den 29 maj 2013 beräknades kommissionens avdelningar att den franska ekonomin skulle krympa med 0,1 % under 2013 och sedan öka med 0,6 % respektive 1,1 % under 2014 och 2015. I kommissionens vårprognos 2013, som låg till grund för de scenarier som anges i arbetsdokumentet av den 29 maj 2013, förväntas det harmoniserade indexet för konsumentpriser (HIKP) att öka med 1,2 % under 2013 och 1,7 % under 2014. Dessa tillväxt- och inflationsprognoser lades till grund för den rekommendation enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget som rådet lade fram den 21 juni 2013. Under 2013 visade sig tillväxten av BNP vara något högre än kommissionen beräknat, med en BNP-ökning på 0,3 %. Å andra sidan ökade HIKP endast med 1,0 %.

(13) I kommissionens vinterprognos 2015 beräknas BNP ha ökat med 0,4 % under 2014, dvs. 0,2 procentenheter lägre än vad som förutsågs i det grundscenario som ligger till grund för rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott. BNP-tillväxten beräknas i huvudsak ha drivits på av en lagerökning samt av offentlig och privat konsumtion, medan investeringarna och nettoexporten förväntas ha minskat. Som jämförelse kan nämnas att när rekommendationen utfärdades förväntades investeringarna under 2014 öka till följd av att företagens förtroende tilltog, samtidigt som den externa efterfrågan förväntades bli mycket starkare. Sedan dess har fallande energipriser och svag ekonomisk aktivitet uppvägt den inverkan på priserna som följt av den mervärdesskattförändring som infördes i januari 2014. Som en följd av detta kommer inflationen (HIKP) att ha minskat till 0,6 % under 2014. Inflationen under 2013 och 2014 blev betydligt lägre än vad som förutsågs under våren 2013. Under 2015 förväntas BNP öka med 1,0 % medan HIKP förväntas ligga stabilt (0,0 % inflation).

(14) För 2013 uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 4,1 % av BNP, vilket ligger över det mål på 3,9 % av BNP som fastställdes i rekommendationen av den 21 juni 2013. Framför allt påverkades de offentliga inkomsterna negativt av den under förväntan låga elasticiteten i skatteintäkterna, trots diskretionära åtgärder motsvarande 27 miljarder euro (1,3 % av BNP) enligt kommissionen. Den finanspolitiska ansträngningen såsom den mäts genom förändringen i det strukturella saldot var 1,0 % av BNP. Med korrigering för revideringar för bortfall i fråga om potentiell tillväxt och inkomster (0,2 procentenhet av BNP) uppgick förändringen i det strukturella saldot för 2013 till 1,2 % av BNP. Detta är mindre än den förbättring på 1,3 % av BNP som rådet rekommenderade den 21 juni 2013, om än med liten marginal. På grundval av diskretionära åtgärder på inkomstsidan och utvecklingen av de totala utgifterna jämfört med det scenario som anges i rådets rekommendation av den 21 juni 2013 ligger bedömningen enligt ”bottom-up-metoden” av den finanspolitiska ansträngningen på -0,1 % av BNP, dvs. något under de 0,0 % av BNP i form av ytterligare åtgärder som anses vara nödvändiga för att uppnå de finanspolitiska mål som fastställs i rådets rekommendation.

(15) Enligt kommissionens vinterprognos 2015 kommer det nominella underskottet att ha ökat ytterligare under 2014 trots betydande ansträngningar för att begränsa ökningen av de offentliga utgifterna. Besparingar förväntas till följd av en fortsatt frysning av lönerna i den offentliga sektorn, följderna av pensionsreformen och lägre utgifter på lokal nivå. Dessa förväntas ha kompenserats av den utvidgning av skatteavdraget för konkurrenskraft och sysselsättning (CICE), som enligt ESN 2010-reglerna redovisas som offentliga utgifter och vars kostnader beräknas uppgå till 11 miljarder euro (0,4 % av BNP) år 2014. På inkomstsidan har omdaningarna i mervärdesskattesatser från och med den 1 januari och fördubblingen av den exceptionella bolagsskatt som betalas av stora företag haft en positiv inverkan på skatteintäkterna. Däremot har den oväntat låga reala BNP-tillväxten och inflationen, tillsammans med en fortsatt låg elasticitet i skatteintäkterna i förhållande till BNP, inverkat negativt på skatteintäkterna.

(16) Det strukturella underskottet, baserat på kommissionens vinterprognos 2015, beräknas minska från 3,3 % av BNP 2013 till 2,9 % 2014. Om man tar hänsyn till korrigeringarna för nedjusteringen av den potentiella produktionsökningen (+ 0,0 procentenhet av BNP) och oförutsedda inkomster (+ 0.2 procentenhet av BNP) jämfört med prognosen vid tidpunkten då rådets rekommendation utfärdades, uppgår den årliga finanspolitiska ansträngningen för 2014 till 0,6 % av BNP. Med korrigering för den negativa inverkan av övergången till ENS 2010 på kostnaderna för skattekrediter som ska betalas (en utveckling som anses ligga utanför den offentliga sektorns kontroll), hamnar ”top-down”-bedömningen av den finanspolitiska ansträngningen på 0,7 % av BNP vilket är något lägre än den rekommenderade finanspolitiska ansträngningen på 0,8 % av BNP. Jämfört med den ekonomiska prognos som låg till grund för rådets rekommendation av den 21 juni 2013, uppgår ytterligare åtgärder som genomförts på inkomstsidan, tillsammans med utvecklingar på utgiftssidan som justerats för ENS 2010, till 1,1 % av BNP, i linje med den nivå som rådet ansåg nödvändiga den 21 juni 2013 (”över 1 % av BNP”). Den sammanlagda ansträngningen under perioden 2013-2014 ligger således på 1,9 % av BNP på grundval av den korrigerade förändringen av det strukturella saldot, jämfört med de 2,1 % av BNP som rekommenderats av rådet. Baserat på en ”bottom-up”-bedömning ligger den sammanlagda ansträngningen något över 1,0 %, i linje med den nivå som rådet anser vara nödvändig.

(17) Klyftan mellan en bedömning "top-down" och ”bottom-up” av den finanspolitiska ansträngningen beror huvudsakligen på justeringen nedåt i inflationstakten sedan juni 2013. Framför allt har prognosen för tillväxten av BNP-deflatorn för 2014 reviderats nedåt med 0,9 procentenheter mellan rådets rekommendation av den 21 juni 2013 och kommissionens vinterprognos 2015. Skatteintäkterna påverkas starkt av justeringar nedåt i inflationstakten. Som jämförelse kan nämnas att offentliga utgifter, som i Frankrike drivs ofta av normer som antagits i nominella termer, är mindre känsliga för revideringar av inflationen under årets lopp. Ingen korrigering med anledning av den därav följande försämringen i det nominella saldot genomförs vid beräkningen av det strukturella saldot, som endast tar hänsyn till resultatklyftan uttryckt i volym. ”Top-down”-bedömningen av den finanspolitiska ansträngningen är därför känslig för ändringar i inflationen. vad gäller ”bottom-up”-indikatorn kan resultaten av diskretionära åtgärder som vidtagits under 2014 anses ha påverkats endast marginellt av den oväntat låga inflationen. I den mån vissa offentliga utgiftsposter under den offentliga sektorns kontroll anpassades till den minskade inflationen skulle ”bottom-up”-indikatorn ha kunnat påverkas positivt. Till följd bland annat av frysningar av ett antal offentliga utgifter för 2014 har den övergripande effekten av justeringen nedåt i inflation på ”bottom-up”-indikatorn sannolikt varit begränsad.

(18) Därför gör de tillgängliga uppgifterna det på det hela taget inte möjligt att fastställa huruvida verksamma insatser uteblivit.

(19) Den offentliga skuldsättningen i förhållande till BNP, som låg på 78,8 % 2009, har sedan dess ökat snabbt, till 92,2 % 2013. Enligt kommissionens vinterprognos 2015 kommer skuldkvoten att fortsätta att öka över prognoshorisonten, till 95,3 % 2014, 97,1 % 2015 och 98,2 % 2016, på grund av fortfarande relativt höga underskott i de offentliga finanserna och dämpad nominell BNP-tillväxt. Stock-/flödesjusteringarna förväntas påverka skuldutvecklingen negativt under prognosperioden.

(20) Enligt kommissionens vinterprognos 2015 väntas det totala underskottet uppgå till 4,1 % av BNP under 2015, väl över det mål på 2,8 % av BNP som anges i rådets rekommendation av den 21 juni 2013, och riktmärket på 3 % av BNP. Den avsevärda försämringen av de offentliga finanserna till följd av ekonomins generellt sett svagare ställning i förhållande till den prognos som ligger till grund för rådets rekommendation av den 21 juni 2013 tyder på att det är motiverat med en ändrad rekommendation i enlighet med artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt för att Frankrike ska få en ny tidsfrist för att korrigera det alltför stora underskottet i enlighet med bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten.

(21) Den 21 november 2014 skickade de franska myndigheterna en skrivelse till kommissionen, i vilken Frankrike åtar sig att genomföra en rad strukturella reformer för att genomföra 2014 års landsspecifika rekommendationer som rådet utfärdade den 8 juli 2014. Den 12 december 2014 offentliggjorde regeringen ett reformprogram som beskriver reformernas prioriteringar fram till 2017. Detta reformprogram har bekräftats i ett meddelande om det nationella reformprogrammet, som offentliggjordes den 18 februari 2015. Myndigheterna lade också fram en beräkning av den förväntade makroekonomiska effekten av de viktigaste strukturella reformer som inletts sedan 2012. De viktigaste reformerna omfattar i synnerhet en minskning av arbetskostnaderna genom ett skatteavdrag för företag (crédit d’impôt pour la compétitivité et l’emploi – CICE) och ytterligare minskningar av arbetsgivarens sociala avgifter genom pacte de responsabilité et de solidarité. Dessa åtgärder förväntas bidra till att stimulera tillväxten och förbättra de offentliga finansernas hållbarhet, och bör därför inte dras tillbaka. För att sänkningarna av arbetskostnaderna ska få full effekt krävs emellertid kompletterande arbetsmarknadsreformer för att minska lönestelheten. Ytterligare reformer som regeringen lagt fram omfattar bland annat 2014 års pensionsreform, åtgärder för en reform av lokala myndigheter, förbättrat företagsklimat och ökad konkurrens inom tjänstesektorn. Utkastet till lagen om tillväxt och ekonomisk verksamhet berör konkurrensproblem för rättstillämpare, öppnar sektorn för busstransporter, minskar inträdeshindren i detaljhandeln och inför en uppmjukning av reglerna för arbete på söndagar. Dessutom omfattar detta utkast en reform av förfarandena för individuella uppsägningstvister. Sammanlagt förväntas de strukturreformer som inletts sedan 2013 bidra till ekonomisk tillväxt och de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Myndigheternas bedömning att dessa reformer skulle öka BNP med 3,3 procentenheter till 2020 verkar emellertid överdrivna.

(22) Den information och de åtaganden som de franska myndigheterna lagt fram i fråga om strukturella reformer går i rätt riktning, mot bakgrund av de krav som beskrivs i kommissionens meddelande COM(2015) 12 av den 13 januari 2015 om att på bästa sätt använda flexibiliteten inom de befintliga reglerna i stabilitets- och tillväxtspakten, för att Frankrike ska kunna komma i åtnjutande av en förlängning av tidsfristen för korrigeringen av det alltför stora underskottet med mer än ett år. I sitt meddelande 2015 European Semester: Assessment of growth challenges, prevention and correction of macroeconomic imbalances, and results of in-depth reviews under Regulation (EU) No 1176/2011 pekade kommissionen på Frankrikes begränsade gensvar på tidigare rekommendationer mot bakgrund av de makroekonomiska obalanserna, och drog slutsatsen att Frankrike har alltför stora makroekonomiska obalanser som kräver särskild övervakning och kraftfulla politiska åtgärder. I maj kommer kommissionen att överväga att, med beaktande av ambitionsnivån i det nationella reformprogrammet och andra åtaganden som presenterats fram till detta datum, rekommendera rådet att anta rekommendationer, i enlighet med artikel 7.2 i förordning (EG) nr 1176/2011, för att fastställa att det föreligger en alltför stor obalans och rekommendera att Frankrike vidtar korrigerande åtgärder som ska fastställas i en plan för korrigerande åtgärder. Strukturreformer är inte bara viktigt för att ta itu med alltför stora obalanser och stärka den potentiella tillväxten, utan också för att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet.

(23) Att bevilja Frankrike ytterligare ett år, vilket är regeln enligt rådets förordning (EG) nr 1467/97, skulle vara alltför krävande under de nuvarande dåliga ekonomiska förhållandena, eftersom det skulle kräva en årlig förbättring av det strukturella saldot under 2015 och 2016 med mer än 1,0 % av BNP, vilket ligger över den genomsnittliga årliga ansträngning som rekommenderades av rådet den 21 juni 2013 för perioden 2013–2015. Mot bakgrund av kommissionens vinterprognos 2015 skulle en sådan justering ha en mycket negativ inverkan på tillväxten under både 2015 och 2016. Därför, och med hänsyn tagen till de strukturella reformplaner som Frankrike nämner samt det nationella reformprogram som fortfarande väntas, i enlighet med ovan nämnda meddelande av den 13 januari 2015, är det lämpligt att förlänga tidsfristen för Frankrike för att få ett slut på det alltför stora underskottet med två år. De franska myndigheterna bör se till att både de antagna och de planerade reformerna verkligen kommer att genomföras fullt ut och att de, om så krävs, förstärks. I linje med ovan nämnda meddelande av den 13 januari 2015 kommer kommissionen, om Frankrike underlåter att genomföra ett ambitiöst reformprogram, att betrakta detta som en försvårande omständighet vid bedömningen av vilka effektiva åtgärder som vidtagits som svar på denna rekommendation.

(24) Att bevilja Frankrike två ytterligare år skulle innebära nominella underskottsmål på 4,0 % av BNP för 2015, 3,4 % för 2016 och 2,8 % för 2017. Den underliggande årliga förbättringen av det strukturella budgetsaldot skulle bli 0,5 % av BNP 2015, 0,8 % 2016 och 0,9 % 2017. För 2015 skulle anpassningen således bli 0,2 procentenhet högre än den förbättring på 0,3 % av BNP av det strukturella saldot som förväntas enligt kommissionens vinterprognos 2015. I grundscenariot för 2015 och 2016, enligt kommissionens vinterprognos 2015, beräknas åtgärder som beaktas på intäktssidan beräknas uppgå till 0,1 % respektive -0,1 % av BNP. För 2017 uppgår de diskretionära åtgärder som ingår i den utvidgade prognosen till -0,2 % av BNP. I dessa ingår det aviserade avskaffandet av contribution sociale de solidarité des sociétés liksom även den successiva minskningen av den lagstadgade bolagsskattesatsen.

(25) För att uppnå budgetmålen är det viktigt att myndigheterna till fullo genomför de redan anmälda åtgärderna för 2015 och att de snabbt specificerar, antar och genomför ytterligare åtgärder som krävs för att uppnå budgetmålen under 2015, 2016 och 2017. Bland annat har de flesta av de åtgärder som ligger till grund för Frankrikes åtagande att minska den beräknade trenden i de offentliga utgifterna med 50 miljarder EUR fram till 2017 ännu inte fastställts för 2016 och 2017. På det hela taget måste situationen noggrant övervakas och myndigheterna bör vara redo att vidta korrigerande åtgärder i händelse av utgiftsavvikelser eller lägre än väntade effekter av diskretionära åtgärder på inkomstsidan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

(1) Frankrike bör få situationen med det alltför stora offentliga underskottet att upphöra senast 2017.

(2) Frankrike bör nå ett nominellt underkott på 4,0 % av BNP 2015, 3,4 % 2016 och 2,8 % 2017, vilket är förenligt med att uppnå en förbättring av det strukturella saldot på 0,5 % av BNP 2015, 0,8 % 2016 och 0,9 % 2017. Detta skulle kräva ytterligare åtgärder på 0,2 % av BNP under 2015, 1,2 % av BNP 2016 och 1,3 % av BNP 2017, baserat på kommissionens utvidgade vinterprognos 2015.

(3) Frankrike bör till fullo genomföra de redan antagna åtgärderna för 2015 och se till att en ytterligare finanspolitisk ansträngning enligt punkt 2 görs före utgången av april 2015,. Detta skulle kräva att man specificerade, antog och genomförde ytterligare strukturella diskretionära åtgärder motsvarande 0,2 % av BNP för att minska klyftan till den rekommenderade förbättringen av det strukturella saldot med 0,5 % av BNP för 2015.

(4) Frankrike bör intensifiera sina ansträngningar för att finna möjligheter till besparingar inom alla den offentliga sektorns delsektorer, inbegripet på socialförsäkrings- och lokal myndighetsnivå, och använda alla oväntade intäkter till att minska underskottet. Åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna bör säkerställa en varaktig förbättring av saldot i den offentliga sektorns finanser och bör inte inverka menligt på förbättringen av den franska ekonomins konkurrenskraft.

(5) Rådet fastställer tidsfristen till den 10 juni 2015 för Frankrike att vidta effektiva åtgärder och, i enlighet med artikel 3.4a i rådets förordning (EG) nr 1467/97, i detalj rapportera om den konsolideringsstrategi som planeras för att uppnå målen. Frankrike bör i detalj redogöra för i) de ytterligare diskretionära åtgärder motsvarande 0,2 % av BNP som antagits för att garantera att den rekommenderade förbättring av det strukturella saldot under 2015 uppnås och ii) de viktigaste finanspolitiska åtgärder som angivits för uppnående av målen under 2016 och 2017. Lagen om planering av de offentliga finanserna (”Loi de programmation des finances publiques”) bör uppdateras för att spegla den nya anpassningen. De franska myndigheterna bör före tidsfristens utgång företa en oberoende förhandsutvärdering av de viktigaste åtgärder som ligger till grund för anpassningen för 2016 och 2017.

(6) Frankrike bör rapportera till kommissionen och Ekonomiska och finansiella kommittén i enlighet med artikel 10 i rådets förordning (EU) nr 473/2013 och i överensstämmelse med specifikationerna i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 877/2013. Rapporten bör läggas fram för första gången senast den 10 december 2015 och därefter var sjätte månad. De rapporter som lämnades in den 10 december bör redogöra för det uppdaterade budgetutkastet, som svar på kommissionens yttrande om utkastet till budgetplan för 2016. Rapporten bör senast den 10 juni uppdatera och ytterligare precisera de närmare uppgifterna om de särskilda finanspolitiska åtgärder som planeras eller som redan har vidtagits för att uppnå den rekommenderade förbättringen av det strukturella saldot för följande år, och för att garantera en snabb och varaktig korrigering av det alltför stora underskottet inom den fastställda tidsfristen.

Frankrike ska rapportera om den reformplan som presenteras i det meddelande som offentliggjordes den 18 februari 2015 och som därefter kommer att kompletteras i det nationella reformprogrammet som ska genomföras strikt i syfte att förbättra tillväxtutsikterna och bidra till de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Det kommer att vara viktigt att stötta den finanspolitiska konsolideringen genom omfattande strukturella reformer i enlighet med rådets rekommendationer som riktar sig till Frankrike inom ramen för den europeiska planeringsterminen, särskilt de som avser förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

Denna rekommendation riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

[1] Alla dokument avseende Frankrikes alltför stora underskott finns på http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.

[2] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.