RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1552/2005 om statistik över yrkesutbildning på företag

INLEDNING

Detta är den första rapport som kommissionen ska lägga fram enligt artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1552/2005 av den 7 september 2005 om statistik över yrkesutbildning på företag[1].

I rapporten dokumenteras de framsteg som medlemsstaterna och Norge (nedan kallade deltagande länder [2]) gjort med förordning (EG) nr 1552/2005 och kommissionens tillämpningsförordning (EG) nr 198/2006 av den 3 februari 2006[3]. Rapporten har godkänts av kommittén för det europeiska statistiksystemet.

Innehållet i rapporten bygger på kvalitetsrapporter, uppgifter och annan information som inkommit från de berörda länderna samt analyser av de nationella frågeformulär som sänts till företag, eftersom harmoniserad statistik över yrkesutbildning på företag gjorts tillgänglig genom urvalsundersökningar om yrkesinriktad fortbildning i alla deltagande länder.

HUVUDPUNKTER

I avsnitt 2.1 anges rapportens referensuppgifter och frekvensen för undersökningarna om yrkesinriktad fortbildning. I det avsnittet redogörs det för tillämpningen av artikel 10.2 och 10.3 i förordning (EG) nr 1552/2005. Övriga artiklar i förordningen behandlas i avsnitten 2.2–2.6 enligt följande:

- Artiklarna 3, 8 och 9.1 om uppgifter som ska samlas in och undersökningsupplägg (avsnitt 2.2).

- Artiklarna 2, 4, 5 och 6 om statistikens omfattning och statistiska enheter (avsnitt 2.3).

- Artiklarna 6, 7, 10.1 och 11.1 om uppgiftskällor och undersökningsegenskaper (avsnitt 2.4).

- Artiklarna 9.2, 9.4 och 11 om kvalitet på och överföring av uppgifter (avsnitt 2.5).

- Artikel 15 om finansiering av uppgiftsinsamlingen (avsnitt 2.6).

- Artiklarna 9.3 och 12 om de viktigaste praktiska frågor som uppstått i samband med undersökningen (avsnitt 2.7).

Rapportens referensuppgifter och intervall mellan undersökningarna om yrkesinriktad fortbildning: artikel 10.2 och 10.3

Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1552/2005 ska kommissionen bestämma det första referensår för vilket uppgifterna ska samlas in. I förordning (EG) nr 198/2006 fastställs det första referensåret till kalenderåret 2005.

En ny undersökning håller på att utarbetas för 2010, dvs. fem år efter den första undersökningen, i enlighet med artikel 10.3 i förordning (EG) nr 1552/2005. Genom kommissionens förordning (EU) nr 822/2010[4] ändras förordning (EG) nr 198/2006 för att anpassa vissa av egenskaperna för undersökningen för 2005. Genom ändringen tas det hänsyn till de uppgifter som ska göras tillgängliga i enlighet med förordning (EG) nr 452/2008[5] och kommissionens förordning (EU) nr 823/2010[6] när det gäller vuxenutbildningsundersökningen, och den bör möjliggöra en förbättring av resultatens kvalitet och en minskning av företagens statistiskbörda för undersökningen för 2010.

Det bör nämnas att man för genomförandet av undersökningarna för 2005 och 2010 dragit nytta av två tidigare undersökningar om yrkesinriktad fortbildning som genomförts enligt informella överenskommelser mellan ett antal länder och Eurostat. Resultaten för de undersökningarna avsåg kalenderåren 1993 respektive 1999.

Uppgifter som ska samlas in och undersökningsupplägg: artiklarna 3, 8 och 9.1

I artikel 3 anges de uppgifter som ska samlas in i en förteckning med fjorton områden (se nedanstående tabell). Fördelningen av de 140 variabler som fastställs i förordning (EG) nr 198/2006 visar den lämpliga tillämpningen av artikel 3 i förordning (EG) nr 1552/2005 på EU-nivå.

Tabell 1 – Uppgifter som samlats in för 2005

Områden enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 1552/2005 | Antal variabler i kommissionens förordning (EG) nr 198/2006 |

1 a) Företagens utbildningspolicy och utbildningsstrategier för att utveckla sina anställdas kompetens | 25 |

1 b) Administration, organisation och former för yrkesinriktad fortbildning på företag | 17 |

1 c) Arbetsmarknadens parters roll för tillhandahållandet av alla aspekter på yrkesinriktad fortbildning på arbetsplatsen | 9 |

1 d) Tillgång till yrkesinriktad fortbildning, dess omfattning och innehåll, särskilt mot bakgrund av ekonomisk verksamhet och företagsstorlek | 10 |

Tabell 1 – Uppgifter som samlats in för 2005 (forts.)

1 e) Företagens särskilda åtgärder inom yrkesinriktad fortbildning för att öka de anställdas IKT-färdigheter | 9 |

1 f) Möjligheter för anställda på små och medelstora företag att få tillgång till yrkesinriktad fortbildning och förvärva nya färdigheter, och de små och medelstora företagens särskilda behov i samband med tillhandahållande av utbildning | (*) |

1 g) Offentliga åtgärders inverkan på yrkesinriktad fortbildning på företag | 5 |

1 h) Lika möjligheter till yrkesinriktad fortbildning på företag för alla anställda, särskilt med avseende på kön och vissa åldersgrupper | 14 |

1 i) Särskilda åtgärder inom yrkesinriktad fortbildning för grupper som är missgynnade på arbetsmarknaden | 8 |

1 j) Yrkesutbildningsåtgärder avsedda för olika former av anställningskontrakt | 4 |

1 k) Utgifter för yrkesinriktad fortbildning: finansieringsnivå och finansieringsresurser, incitament för yrkesinriktad fortbildning | 17 |

1 l) Företagens tillvägagångssätt vid utvärdering och övervakning av yrkesinriktad fortbildning | 8 |

2 a) Deltagare i den inledande utbildningen | 3 |

2 b) Totala utgifter för inledande utbildning | 11 |

Anmärkning (*) Alla variabler, t.ex. de i punkt 1 d, kan korstabuleras efter företagsstorlek.

De 140 variabler som fastställs i förordning (EG) nr 198/2006 avsåg både utbildningsföretag och övriga företag samt olika slags yrkesutbildning i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1552/2005, enligt följande:

1. För utbildningsföretag och övriga företag: 96 variabler för alla företag, 35 variabler enbart för utbildningsföretag och 9 variabler enbart för övriga företag.

2. För olika slags utbildning: 12 variabler.

Alla deltagande länder vidtog nödvändiga åtgärder för att säkerställa resultatens kvalitet i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1552/2005. Detta var möjligt tack vare ett standardfrågeformulär för företag som kommissionen föreslog i ”EU-manualen” enligt artikel 8 i förordning (EG) nr 198/2006. Medlemsstaterna var inte skyldiga att använda denna mall, men de deltagande länderna utnyttjade den i stor utsträckning när de utformade sina nationella frågeformulär.

Alla deltagande länder lämnade in uppgifterna enligt de fjorton områden som anges ovan. Vissa deltagande länder hade problem med inlämningen av kvantitativa och sekundära uppgifter om punkterna 1 b, c, d, h, i, j och k på grund av komplexiteten hos och längden på de frågeformulär som sändes till företag. Detta utgjorde dock inget hinder för framställningen av resultat på nationell nivå och EU-nivå för de fjorton områden som anges ovan, utan bidrog faktiskt till att minska antalet variabler i undersökningen för 2010 enligt förordning (EU) nr 822/2010 (se avsnitt 2.7).

Statistikens omfattning och statistiska enheter: artiklarna 2, 4 och 5

I artiklarna 2, 4 och 5.1 fastställs de statistiska enheter, de näringsgrenar och den företagsstorlek som ska täckas. Som begärt lämnade alla medlemsstater uppgifter för avdelningarna C–K och O i Nace rev. 1.1 för företag med minst tio anställda.

Enligt artikel 5.2 kan täckningen utvidgas till att omfatta andra delar av ekonomin, men för närvarande går det inte att nå samförstånd, till följd av stora problem med det tekniska genomförandet. Detta gäller särskilt den offentliga sektorn, vars inrättningar tillhandahåller betydande yrkesutbildning (se avsnitt 2.7).

Uppgiftskällor och undersökningsegenskaper: artiklarna 6, 7, 10.1 och 11.1

I enlighet med artiklarna 6 och 7.1 utgjordes de deltagande ländernas uppgiftskällor av en kombination av en urvalsundersökning av företag och förvaltningsuppgifter, med tillämpning av principen om minskad uppgiftslämnarbörda. Användningen av förvaltningskällor begränsades dock till bakgrundsinformation om antalet anställda och deras kännetecken, vilket inte möjliggjorde någon betydande minskning av bördan för företagen.

I enlighet med artikel 6.2 om hur företagen ska besvara undersökningen valde de flesta deltagande länder frågeformulär per post i kombination med telefonsamtal samt personliga och webbaserade intervjuer. I sex deltagande länder samlades uppgifter också in elektroniskt, såsom förordas i artikel 11.1. Alla deltagande länder genomförde undersökningen med hänvisning till de tolv månaderna 2005 (ett kalenderår) i enlighet med artikel 10.1.

De deltagande länderna utformade sin undersökning i enlighet med artikel 7.2 och 7.3 samt enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 198/2006. I den artikeln anges urvals- och precisionskraven samt de 60 stratumen enligt näringsgren och företagsstorlek för att återspegla de statistiska enheternas populationsstruktur. De flesta variationskoefficienterna för andelen utbildningsföretag uppfyllde kraven i förordning (EG) nr 198/2006 för de 60 stratum som anges i artikel 4 i den förordningen. Vissa undantag från denna regel uppstod av tekniska skäl, men de påverkade inte resultaten på nationell nivå eller EU-nivå, eftersom offentliggörandet inriktas på mer aggregerade klasser, på grund av urvalens begränsade storlek. Exempel på sådana tekniska problem är skillnaden mellan det förväntade antalet företag i urvalsramen innan undersökningen inleddes och det faktiska antalet företag som fortfarande var berörda när undersökningen genomfördes (på grund av konkurser, fusioner osv.).

Kvalitet på och överföring av uppgifter: artiklarna 9.2, 9.4 och 11

I artiklarna 9.2 och 11.4 fastställs tidsfristerna för överföring av uppgifter och inlämnande av kvalitetsrapporter till kommissionen (Eurostat). Eftersom undersökningen genomfördes under 2006 och avsåg yrkesutbildning som getts under 2005 skulle uppgifterna sändas till kommissionen (Eurostat) senast i juni 2007 och kvalitetsrapporterna senast i september 2007.

Sex länder överförde rena och validerade mikrodata inom tidsfristerna. Sjutton länder överförde uppgifter inom tre månader efter fristerna på grund av kodningsproblem. I fyra länder försenades valideringen av mikrodata med upp till åtta månader. En medlemsstat överförde rena och validerade mikrodata med sjutton månaders försening på grund av stora problem med omkodningen av uppgifterna till EU-formatet.

Arton deltagande länder lämnade in kvalitetsrapporter inom tidsfristerna. Inlämnandet av fullständiga filer tog längre tid i sex länder, som lämnade in filerna med 4–10 månaders försening. Fyra länder lämnade in fullständiga kvalitetsrapporter med ca 24 månaders försening till följd av information som saknades (t.ex. beräkning av varianser för alla stratum). Samtliga rapporter möjliggjorde en kontroll av kriterierna för överensstämmelse i artiklarna 5 och 7 i förordning (EG) nr 198/2006.

Alla uppgifter överfördes via elektroniska dataöverföringsprotokoll (Edamis/Stadium) i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 198/2006. Filerna innehöll enskilda uppgifter om företag, utan direkt identifiering av de statistiska enheterna, i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1552/2005.

I enlighet med artiklarna 6 och 8 i förordning (EG) nr 198/2006 tillhandahöll kommissionen (Eurostat) de deltagande länderna programvara för att stödja användningen av verktyget för automatisk uppgiftsbehandling.

Verktyget användes av alla deltagande länder och det säkerställde att mikrodata höll god kvalitet, men fördröjningen mellan resultatens referensår (2005) och det faktiska offentliggörandet av alla resultat (2008–2009) begränsar i betydande mån en omfattande användning av resultaten (se avsnitt 2.7).

Finansiering av uppgiftsinsamlingen: artikel 15

Enligt artikel 15.1 och 15.2 ska kommissionen för det första referensåret ge medlemsstaterna ett finansiellt bidrag för att bidra till deras kostnader för insamling, behandling och överlämnande av uppgifterna. Därför inleddes under EU:s budget för 2005 en inbjudan att lämna bidragsförslag, där 13 av EU-15-medlemsstaterna samt Norge deltog. I 2004 års Phareprogram med flera mottagarländer om statistiskt samarbete och 2004 års program med flera mottagarländer om integration på statistikområdet inom ramen för övergångsmekanismen föreskrevs samfinansiering av genomförandet av undersökningen i övriga EU-27-medlemsstater. Genom dessa åtgärder fick mottagarna sammanlagt 815 558 euro.

Undersökningen förbereddes genom flera tekniska möten med de deltagande länderna (t.ex. arbetsgrupper för kommissionens (Eurostats) utarbetande av ”EU-manualen”) i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 198/2006. Dessa möten fick stöd genom EU:s budget i enlighet med artikel 15.3.

Rapport om tillämpningen: artiklarna 9.3 och 12

Enligt artikel 9.3 ska kommissionen (Eurostat) bedöma de överlämnade uppgifternas kvalitet, särskilt i syfte att säkerställa att uppgifterna från de olika medlemsstaterna är jämförbara.

Enligt artikel 12.1 ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av förordningen för att

- bedöma fördelarna för gemenskapen, medlemsstaterna och statistikens användare i relation till belastningen på uppgiftslämnarna, och

- kartlägga områden för möjliga förbättringar och ändringar som anses nödvändiga mot bakgrund av de resultat som erhållits.

Resultaten från undersökningarna om yrkesinriktad fortbildning har offentliggjorts inom ramen för kommissionens årliga rapporter om de framsteg som gjorts avseende Lissabonmålen för utbildning. I dessa lägesrapporter ges strategisk vägledning om politiskt samarbete på EU-nivå, samtidigt som framstegen när det gäller uppnåendet av de övergripande målen på utbildningsområdet bedöms. Slutsatserna från rapporterna används i de gemensamma halvårsrapporterna från utbildningsministrarna i rådet och kommissionen. Dessutom har två indikatorer utarbetats på grundval av uppgifter från undersökningarna om yrkesinriktad fortbildning för att övervaka Lissabonstrategin på sysselsättningsområdet (sysselsättningsriktlinjerna).

Vidare har nationella myndigheter och arbetsmarknadens parter från 32 europeiska länder sedan 2002 deltagit i Köpenhamnsprocessen[7] för att bidra till utvecklingen av systemen för yrkesutbildning. Det övergripande syftet är att uppmuntra fler människor att i större utsträckning utnyttja möjligheter till yrkesutbildning, oavsett om det sker i skolan, inom högre utbildning, på arbetsplatsen eller genom privata kurser. Uppgifterna från undersökningarna om yrkesinriktad fortbildning har särskilt använts för att analysera de framsteg som gjorts när det gäller yrkesutbildning på arbetsplatsen. I rådets senaste slutsatser inom ramen för Köpenhamnsprocessen från november 2010 samt Bryggekommunikén från december 2010 understryks behovet av att förbättra förståelsen av och uppgifterna om systemen för yrkesutbildning med tanke på det viktiga bidrag som ska ges till Europa 2020-strategin.

Uppgifterna från undersökningarna om yrkesinriktad fortbildning används även av experter på yrkesutbildningspolitik i medlemsstaterna, och på EU-nivå av Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop).

Sammantaget innebär det politiska sammanhanget en ökande efterfrågan på och betydelse för uppgifterna om yrkesinriktad fortbildning.

Den tunga bördan av och de höga kostnaderna för undersökningarna om yrkesinriktad fortbildning kräver dock en grundligare bedömning, eftersom det finns många tekniska problem som förhindrar en bredare användning av uppgifterna:

1. Bördan för företagen: frågeformulärets längd och komplexitet har i vissa deltagande länder medfört en låg svarsfrekvens från företag, eftersom flera lokala avdelningar måste kontaktas för att alla ämnen i frågeformuläret ska täckas.

2. De kvantitativa uppgifternas tillförlitlighet: många företag har inte exakta förteckningar över innehållet i och kännetecknen för den utbildning som getts ett visst år. Möjligheten att samla in kvantitativa uppgifter om yrkesinriktad fortbildning genom andra befintliga undersökningar ska undersökas.

3. Undersökningens täckning: de deltagande länderna anser att kostnaderna för och bördan av att utvidga undersökningarna om yrkesinriktad fortbildning till att omfatta små företag och den offentliga sektorn skulle vara alltför stora.

4. Aktualitet: översändandet av fullständiga mikrodata försenar offentliggörandet av resultat på EU-nivå på grund av det stora antal kontroller som måste göras före spridning.

Förordning (EU) nr 822/2010 gör det möjligt att anpassa undersökningen för 2010 och att förbättra tillämpningen av förordning (EG) nr 1552/2005. Trots kommissionens och de deltagande ländernas insatser för att rationalisera undersökningen kommer ett antal svårigheter att kvarstå. Detta kan medföra att de tekniska kraven i förordning (EG) nr 1552/2005 måste ändras på grundval av resultaten från undersökningen för 2010.

SLUTSATS

Tillämpningen av förordning (EG) nr 1552/2005 är tillfredsställande när det gäller typen av uppgifter som samlas in. De deltagande länderna efterlever i stort sett kraven i förordning (EG) nr 1552/2005.

Mot bakgrund av Europa 2020-strategin och flaggskeppsinitiativet En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen kommer kommissionen att bedöma resultatet av förordning (EU) nr 822/2010 (genomförandet av undersökningarna om yrkesinriktad fortbildning för 2010) innan den föreslår eventuella ytterligare åtgärder för att rationalisera statistiken över yrkesutbildning på företag. Överläggningarna om hur undersökningarna om yrkesinriktad fortbildning ska utvecklas i framtiden bör omfatta en granskning av möjlig komplementaritet med andra instrument, bl.a. vuxenutbildningsundersökningen.

[1] EUT L 255, 30.9.2005, s. 1.

[2] F.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Island, Kroatien och Schweiz har inte genomfört undersökningen. Turkiet genomförde en undersökning under 2008 (Eurostat har inte tillgång till mikrodata).

[3] EUT L 32, 4.2.2006, s. 15.

[4] EUT L 246, 18.9.2010, s. 18.

[5] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 452/2008 av den 23 april 2008 om framställning och utveckling av statistik om utbildning och livslångt lärande (EUT L 145, 4.6.2008, s. 227).

[6] EUT L 246, 18.9.2010, s. 33.

[7] EGT C 13, 18.1.2003, s. 3 och Declaration of the European Ministers of Vocational Education and Training, and the European Commission, convened in Copenhagen on 29 and 30 November 2002, on enhanced European cooperation in vocational education and training – http://ec.europa.eu/education/pdf/doc125_en.pdf.