I allmänhet fortsatte förbindelserna med de nationella parlamenten att vara intensiva och givande under 2018. De yttranden som avgetts både som en del av kommissionens politiska dialog med de nationella parlamenten och enligt systemet för tidig varning när det gäller subsidiaritet omfattar ett stort antal strategier och frågor. Antalet yttranden som översändes inom den politiska dialogen låg kvar på samma höga nivå under 2018 som under 2017, trots att några få mycket aktiva kammare stod för den stora majoriteten av alla yttranden. Omvänt ökade antalet nationella parlament som inte avgav några yttranden alls till åtta (tio kammare) under 2018. Samtidigt rörde omkring en tredjedel av alla yttranden som inkom till kommissionen förslag som inte är föremål för subsidiaritetsprövning, inklusive ett antal yttranden på eget initiativ som inte hade koppling till något särskilt kommissionsförslag.

Under 2018 fortsatte aktiviteten på Regpex-plattformen tillhörande nätverket för övervakning av subsidiaritetsprincipen att öka. Detta nätverk som är öppet för parlamenten och myndigheterna i regioner med lagstiftande befogenheter används mer och mer: 95 bidrag lämnades under 2018. Detta är mycket stor ökning jämfört med tidigare år (66 bidrag under 2017, 28 bidrag under 2016), vilket kan spegla den allt större politiska relevans som subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen har i EU. De förslag som fick flest reaktioner från Regpex-partner var förslagen till ett direktiv om kvaliteten på dricksvatten och till en civilskyddsmekanism för unionen, båda med sex bidrag vardera.

Under 2018 genomförde kommittén återigen arbetsprogrammet för subsidiaritetsfrågor som sitt främsta instrument för övervakning av subsidiariteten. Ursprungligen valdes fem prioriterade initiativ och fem ytterligare initiativ ut från kommissionens arbetsprogram för 2018. På grund av det arbete som kommitténs delegation utförde i arbetsgruppen ställdes kommitténs vanliga verksamhet för övervakning av subsidiaritetsprincipen in under första halvåret av 2018. Som en del av det reviderade arbetsprogrammet för subsidiaritetsfrågor för den andra hälften av 2018 övervakades två prioriterade initiativ av de fem som ursprungligen valdes ut.

3. De nationella parlamentens tillämpning av systemet för subsidiaritetsprövning

3.1 Översikt

Under 2018 fick kommissionen in 37 motiverade yttranden från de nationella parlamenten, vilket var påtagligt färre än under 2016 (65) och 2017 (52). Det sammanlagda antalet yttranden som inkom under 2018 var nästan detsamma som under föregående år (576 under 2017, 569 under 2018), vilket innebär att andelen motiverade yttranden jämfört med det totala antalet yttranden som togs emot fortsatte att minska – från 10,5 % under 2016 och 9 % under 2017 till 6,5 % under 2018. Andelen motiverade yttranden jämfört med det övergripande antalet yttranden som rörde kommissionsförslag som omfattas av systemet för subsidiaritetsprövning minskade också kraftigt, från 17,6 % (65/370) under 2016 och 16 % (52/325) under 2017 till 10,5 % (37/351) under 2018.

De 37 motiverade yttranden som inkom under 2018 rörde 22 olika förslag eller paket (se bilaga 1). Inget fick fler än fyra motiverade yttranden (med mellan fem och sju röster). Detta skiljer sig från situationen under 2016, då förslaget om att se över direktivet om utstationering av arbetstagare fick 14 motiverade yttranden och utlöste förfarandet med ”gult kort”, och under 2017, då förslaget om en inre marknad för elektricitet gav upphov till 11 motiverade yttranden utan att utlösa detta förfarande. De förslag som gav upphov till flest motiverade yttranden var de om översyn av dricksvattendirektivet, om beskattning av digital verksamhet i unionen och om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet. Vart och ett gav upphov till fyra motiverade yttranden. De beskrivs närmare i avsnitt 3.2.

Medan motiverade yttranden som inges av nationella parlament i allmänhet ifrågasätter mervärdet hos den föreslagna åtgärden på EU-nivå jämfört med åtgärder på nationell, regional eller lokal nivå är det också värt att nämna att Frankrikes Assemblée nationale i sitt motiverade yttrande om strategiska planer inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken motsatte sig en överdriven delegering av befogenheter till medlemsstaterna och ansåg att politiken skulle genomföras mer effektivt på unionsnivå.

Minskningen av det totala antalet motiverade yttranden 2018 speglade en liknande minskning av antalet motiverade yttranden per kammare. 14 av 41 kammare avgav motiverade yttranden under 2018 (jämfört med 26 under 2016 och 19 under 2017). Den kammare som avgav absolut flest motiverade yttranden var Sveriges riksdag. Riksdagen avgav ensam 12 motiverade yttranden, mer än en tredjedel av alla sammantaget. Övriga kammare som avgav motiverade yttranden under 2018 var, i alfabetisk ordning bland medlemsstaterna, följande: Tjeckiens Poslanecká sněmovna (4), Tjeckiens Senát (1), Danmarks Folketing (2), Irlands Dáil och Seanad Éireann (4), Tysklands Bundestag (2), Frankrikes Sénat (2), Frankrikes Assemblée nationale (1), Italiens Senato della Repubblica (1), Maltas Kamra tad-Deputati (1), Nederländernas Tweede Kamer (1), Österrikes Bundesrat (3) och Förenade kungarikets House of Commons (2) och House of Lords (1).

3.2 Viktiga ärenden

I detta avsnitt presenteras de tre individuella förslag/paket som omfattades av flest motiverade yttranden under 2018 (fyra var).

·Förslag om översyn av dricksvattendirektivet

Den 1 februari 2018 förslog kommissionen en omarbetning av direktivet om kvaliteten på dricksvatten. Detta förslag gav upphov till fyra motiverade yttranden.

Österrikes Bundesrat ifrågasatte nyttan med de föreslagna bestämmelserna om farobedömning och information till allmänheten och förenligheten hos bestämmelserna om tillgång till rättslig prövning med Österrikes rättssystem. Irlands Dáil och Seanad Éireann ansåg att förslaget begränsade utrymmet för nationellt beslutsfattande i onödig utsträckning och att det inte tog hänsyn till befintliga arrangemang på nationell nivå och lokala och regionala överväganden. Förenade kungarikets House of Commons hävdade att förslaget misslyckades med att förklara den större nyttan på EU-nivå och gav medlemsstaterna allt för lite eget utrymme att genomföra de nya bestämmelserna, i synnerhet vad gäller kravet på att ge tillgång till dricksvatten på offentliga platser. Tjeckiens Poslanecká sněmovna menade att kvaliteten på dricksvatten och frågor med anknytning till fri tillgång till vatten på offentliga platser skulle kunna uppnås i tillräcklig grad av medlemsstaterna på central, regional och lokal nivå.

I sina svar på de subsidiaritetsproblem som tagits upp av de nationella parlamenten betonade kommissionen att den genom att föreslå en översyn av dricksvattendirektivet hörsammade det första framgångsrika europeiska medborgarinitiativet (”Right2Water”) någonsin och en resolution från Europaparlamentet som uppmanade kommissionen att lägga fram lagförslag i linje med det primära målet med det europeiska medborgarinitiativet. Kommissionen följde också upp FN:s agenda 2030. Dessutom bekräftade utvärderingen av dricksvattendirektiver värdet i att ha dricksvattenlagstiftning på EU-nivå. Kommissionen stod därför fast vid att förslagets mål om att skydda människors hälsa genom att säkerställa dricksvatten av hög kvalitet för medborgarna över hela Europa kunde uppnås bättre på EU-nivå. Den påminde också om att förslaget gav medlemsstaterna stort bedömningsutrymme när de omvandlade direktivet till nationell lagstiftning och genomförde denna.

·Förslag till direktiv om beskattning av digital verksamhet i unionen

Den 21 mars 2018 antog kommissionen ett förslag till direktiv om fastställande av regler med avseende på bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro och ett förslag till direktiv om ett gemensamt system för skatt på inkomster från tillhandahållande av vissa digitala tjänster. Dessa direktiv ingick i ett paket om beskattning av den digitala ekonomin och syftade till att ta itu med de problem som uppstår på grund av att den nuvarande ramen för bolagsbeskattning inte håller jämna steg med den digitala sektorns nya inslag. Dessa två förslag gav upphov till fyra motiverade yttranden. De fyra kammare som utfärdade motiverade yttranden menade att beskattning främst var en fråga för medlemsstaterna och att syftet med förslagen kunde uppnås bättre genom nationella lösningar som samordnas på internationell nivå, framför allt inom ramen för Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling.

I sina svar betonade kommissionen att beskattningen av digital verksamhet har en internationell dimension eftersom den har sin grund i den internationella skatteramen och avser situationer då digital verksamhet bedrivs över gränserna. Nationella åtgärder som inte samordnas på detta område skulle skapa komplexa situationer, leda till snedvridningar på den inre marknaden och öka risken för dubbel beskattning. Jämfört med detta skulle en europeisk lösning ge mervärde jämfört med olika nationella strategier eftersom den skulle minska arbetsbördan för företag som är föremål för de nya reglerna och skicka en skarp signal till det internationella samfundet om att EU har åtagit sig att säkerställa en rättvis beskattning av den digitala ekonomin. Kommissionen har haft ett nära samarbete med Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling för att stödja utvecklingen av en internationell lösning, men detta tar tid och förslaget om bolagsbeskattning av en betydande digital närvaro skulle stimulera den internationella diskussionen.

·Förslag till förordning om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet

Den 27 maj 2018 antog kommissionen ett förslag till förordning om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet. Detta förslag går ut på att stödja ett effektivt genomförande i rätt tid av det transeuropeiska transportnätets stomnät och kräver att varje medlemsstat utser en enda behörig myndighet för beviljande av tillstånd. Det gav upphov till fyra motiverade yttranden.

Sveriges riksdag gav sitt stöd till förslagets mål, men kritiserade det föreslagna tillämpningsområdet för utkastet till förordning, som skulle inbegripa alla infrastrukturkomponenter i det transeuropeiska transportnätets stomnät. Detta består av nationella transportnät som är föremål för nationella planeringsförfaranden och förfaranden för beviljande av tillstånd. Riksdagen menade att det inte finns någon anledning att noga kontrollera de nationella förfarandena för planering och beviljande av tillstånd, eller att kontrollera hur de nationella institutionerna, bland annat det lokala och regionala självstyret, fungerar. Tysklands Bundestag gav också sitt stöd till förslagets mål, men ansåg att dessa mål kunder uppnås lika effektivt av medlemsstaterna på central, regional eller lokal nivå, utan att varje medlemsstat behövde utse en enda behörig myndighet. Den kritiserade också att man valt en förordning, med tanke på att ett direktiv skulle ha gjort det möjligt att ta större hänsyn till de specifika nationella omständigheterna. Tjeckiens Senát menade att det föreslagna enskilda integrerade förfarandet inte tog hänsyn till komplexa situationer och att den aktuella situationen skulle kunna förbättras genom utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna. Irlands Oireachtas ansåg att förslaget begränsade det nationella beslutsfattande i allt för hög utsträckning och inte tog hänsyn till lokala och regionala överväganden.