De åtgärder som införs genom den här förordningen är proportionerliga i förhållande till det mål som ställs upp om att ytterligare integrera tjänstemarknaderna på EU-nivå, genom att skapa möjlighet för ökad marknadsdynamik och gränsöverskridande konkurrens. De står också i proportion till målen om ökad insyn, lägre kostnader och enklare förfaranden från medlemsstaternas sida när det gäller tjänsteleverantörer som tillhandahåller tjänster över gränserna, särskilt vad gäller förfarandena för utstationering av personal och med hänsyn till yrkesansvarsförsäkringen. Dessutom bygger direktivet på informationssystemet för den inre marknaden (IMI), ett befintligt it-verktyg på EU-nivå som finansieras via EU:s budget och som redan används av de nationella myndigheterna. Förfarandena på EU-nivå kommer endast att innebära begränsade justeringar av IMI, vilket innebär att kostnaderna på såväl EU-nivå som på nationell nivå också kommer att vara begränsade. Dessa begränsade kostnader har utvärderats med hänsyn till liknande befintliga förfaranden, t.ex. det europeiska yrkeskortet.

Dessa åtgärder går inte utöver vad som är nödvändigt för att lösa de problem som konstaterats och uppnå de fastställda målen. Även om förfarandet på EU-nivå kräver en aktiv insats från medlemsstaternas myndigheter kommer medlemsstaternas ekonomiska insats att bli begränsad eftersom man använder IMI – en plattform som redan finns och som finansierats av EU-medel. Dessutom kommer en framtida användning av e-tjänstekortet att leda till ökad konkurrens på tjänstemarknaderna – med fler marknadsaktörer och högre omsättning – vilket kommer att få positiva konsekvenser för medlemsstaternas ekonomier.

Tjänsteleverantörerna bestämmer själva om de vill använda e-tjänstekortet.

•Val av instrument

Den här förordningen bygger på artikel 114 i EUF-fördraget. Förordningen innehåller bestämmelser som ska underlätta friheten att tillhandahålla tjänster såväl genom sekundär etablering som genom gränsöverskridande tillfälligt tillhandahållande av tjänster. På grundval av denna bestämmelse i fördraget införs genom förordningen också praktiska verktyg rörande den yrkesansansvarsförsäkring som tjänsteleverantörerna vill ha för verksamhet i utlandet.

3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

•Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

Vid förberedelserna av detta förslag har kommissionen genomfört en djupgående utvärdering av tjänstedirektivet. Av utvärderingen framgick att genomförandet av tjänstedirektivet hittills endast delvis har varit effektiv. Genom tjänstedirektivet har det blivit möjligt att skapa ytterligare tillväxt via medlemsstaternas reformer. Tjänsteleverantörer i viktiga tjänstesektorer (t.ex. företagstjänster och bygg- och anläggningstjänster) möter emellertid fortfarande en lång rad hinder. Dessutom utnyttjas fördelarna med systemet för administrativt samarbete mellan medlemsstaterna inte fullt ut. En djupgående analys av de gemensamma kontaktpunkternas användarvänlighet och funktion visade att de flesta kontaktpunkterna ännu inte hade lett till den förväntade graden av administrativ förenkling för personer som tillfälligt vill tillhandahålla gränsöverskridande tjänster eller etablera ett företag i ett annat land.

Dessutom visade en utvärdering som kommissionen låtit göra att det råder stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller försäkringsskyldigheter och möjligheten att teckna försäkring för tillhandahållande av tjänster, vilket gör det svårt och dyrt för tjänsteleverantörerna att få försäkringsskydd för gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster, i synnerhet företagstjänster och bygg- och anläggningstjänster.

Alla dessa återstående hinder hämmar utvecklingen av mer gränsöverskridande handel och investeringar inom tjänstesektorn.

•Samråd med berörda parter

Kommissionen har genomfört flera analyser och samråd för att samla in uppgifter om de kvarstående hindren för en fullt fungerande inre marknad för tjänster, med större fokus på de konkreta konsekvenserna av de bestämmelser som är i bruk. En ekonomisk bedömning har gjorts för att utvärdera konsekvenserna av nationella reformer på marknaderna för tjänster och tillgången till försäkring för tjänsteleverantörer. Dessutom har man som ett led i forumet för den inre marknaden organiserat workshoppar för berörda parter 2014, 2015 och 2016. Workshopparna handlade om de utmaningar som små och medelstora företag står inför när de vill utveckla sin verksamhet på gränsöverskridande, regionala marknader samt om särskilda utmaningar i olika tjänstesektorer (särskilt för företagstjänster och tjänster inom bygg- och anläggningssektorn) som hämmas av låg gränsöverskridande handel och få gränsöverskridande investeringar på EU-nivå. De bidrag och synpunkter som samlades in visade att trots vissa framsteg under de senaste åren möter tjänsteleverantörer i flera ekonomiskt viktiga sektorer fortfarande en rad hinder när de vill expandera sin verksamhet till andra medlemsstater.

De berörda parterna har uttryckt olika åsikter om hur man ska kunna förbättra ramarna för tjänstemarknaderna i på EU-nivå och på nationell nivå. De berörda parterna har i princip enhälligt motsatt sig en revidering av tjänstedirektivet. Den här förordningen ändrar inte de materiella regler om tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster som fastställs i tjänstedirektivet och inte heller några andra regler om utstationering av arbetstagare, hälsa och säkerhet eller miljöskydd.

Mellan den 3 maj och den 26 juli 2016 genomfördes ett offentligt webbsamråd. Under samrådet inhämtades ytterligare synpunkter från berörda parter samt förstahandserfarenheter om återstående hinder för gränsöverskridande tjänster i EU, särskilt för företagstjänster och tjänster inom bygg- och anläggning.

Kommissionen har också vid flera tillfällen – i synnerhet genom två offentliga samråd 2013 och 2015 – samlat in synpunkter från de berörda parterna om svårigheter som de stött på när det gäller att få försäkringsskydd när de tillfälligt tillhandahåller tjänster i andra medlemsstater.

Resultaten av dessa undersökningar har bekräftat att det på nationell nivå fortfarande finns omotiverade eller oproportionerliga krav som går ut över både tjänsteleverantörer och tjänstemottagare på den inre marknaden. Resultaten indikerar också vilka politiska åtgärder som de berörda parterna förväntar sig. De flesta av de berörda parterna var eniga om att det är nödvändigt att ta itu med de kvarstående hindren för att tillhandahålla tjänster över gränserna och att göra det lättare att få försäkringsskydd i de här situationerna, samtidigt som den gällande EU-rätten när det gäller socialpolitik, sysselsättning, hälsa och säkerhet och miljö upprätthålls och samtidigt som man för en ambitiös politik i fråga om efterlevnad. Kommissionen antog därför i november 2016 ett omfattande paket om efterlevnad för att komma tillrätta med oproportionerliga restriktioner som införts inom tjänstesektorn i nio medlemsstater.

Detta initiativ, vars syfte är att främja utvecklingen av gränsöverskridande tjänstemarknader, har också fått stöd av rådet (konkurrenskraft) i dess slutsatser av den 29 februari 2016 om strategin för den inre marknaden och av Europeiska rådet i dess slutsatser av den 28 juni 2016. Initiativet har också fått stöd från Europaparlamentet i rapporten om strategin för den inre marknaden som antogs i maj 2016.

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Resultaten av den ömsesidiga utvärdering som genomförts tillsammans med medlemsstaterna under perioden 2010–2011, resultatkontroller som genomförts under perioden 2011–2012 och sakkunnigbedömningen under 2012–2013 har alla bidragit till utarbetandet av detta förslag till förordning. Dessutom har resultaten av olika offentliga samråd, inklusive ett som genomfördes under sommaren 2016, gett solid sakkunskap att bygga vidare på.

När det gäller försäkringsaspekterna har man också beaktat resultaten av det offentliga samråd som inleddes 2013 om de svårigheter som tjänsteleverantörerna stött på när det gäller att få försäkringsskydd när de tillhandahåller gränsöverskridande tjänster samt resultaten av samrådet i samband med en eventuell grönbok om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag från december 2015. Det sistnämnda samrådet handlade också om särskilda frågor med anknytning till tillgången till ansvarsförsäkring vid tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster. Dessutom har man löpande diskuterat frågorna med företrädare för försäkringssektorn.