42. välkomnar kommissionens avsikt att främja snabb Internettillgång för studenter och hoppas att
dessa ansträngningar även omfattar samordning med det europeiska forskningsområdet,
43. uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att minska priset på telekommunikationer och i
synnerhet kostnaderna för tillgång till Internet såsom Europeiska rådet i Santa Maria da Feira rekommen-derade,
44. uppmanar gemenskapens finansiella organ, exempelvis Europeiska investeringsbanken (EIB) att ta
del i den utrustning och utbildning som medlemsstaterna enats om,
45. anser att problemet med skolornas anpassning till informations- och kommunikationsteknikens
mycket snabba utveckling och åldrande måste studeras med hänsyn till budgeten, den tekniska infrastruk-turen och utbildningens kontinuitet,
46. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet samt medlemsstater-
nas regeringar och parlament.
17. Lära och lära ut  på väg mot kunskapssamhället
A5-0302/2000
Europaparlamentets resolution om kommissionens rapport om genomförandet av vitboken Lära
och lära ut  på väg mot kunskapssamhället (KOM(1999) 750  C5-0145/2000  (2000/
2088(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av kommissionens rapport (KOM(1999) 750  C5-0145/2000), med beaktande av artikel 149.4 och artikel 150.4 i EG-fördraget, med beaktande av parlamentets resolution av den 12 mars 1997 om kommissionens vitbok om
utbildning Lära och lära ut  på väg mot kunskapssamhället (
1),
 med beaktande av sin resolution av den 13 maj 1998 om kommissionens meddelande För ett kun-
skapens Europa (2),
 med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon den 2324 mars 2000, med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen, med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott
samt yttrandena från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi och utskottet försysselsättning och sociala frågor (A5-0302/2000), och av följande skäl:
A. Framväxten av kunskapssamhället har lett till att sambandet mellan utbildning och ekonomisk tillväxt
kommit att betonas.
B. Kommissionens strävanden inom utbildningssektorn bör syfta till att främja tillgången till kunskap och
bidra till lika möjligheter samt inrikta sig på att skapa gynnsamma förutsättningar för innovation ochsysselsättning och att stärka Europeiska unionens konkurrenskraft genom att föra utbildningsanstal-terna närmare arbetslivet.
C. Om den inre marknaden skall kunna fungera är det nödvändigt att ha en flexibel arbetsmarknad och
studenter, ungdomar och vuxna arbetstagare som är förberedda och informerade på lämpligt sätt så attde kan möta arbetskraftsbehovet på den inre marknaden.
D. Risken för social utslagning ökar genom den nya tekniken och klyftan mellan människor med kunskap
och människor utan kunskap blir allt större.
(1) EGT C 115, 14.4.1997, s. 85.
(2) EGT C 167, 1.6.1998, s. 136.7.2.2002 SV C 34 E/149 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 15 maj 2001
E. Utbildningssystemen måste bli tillgängliga för alla. Utbildning och undervisning måste lägga grunden
för lika möjligheter.
F. De snabba nya tekniska förändringarna  det nya kunskapssamhället  kräver att alla får möjlighet
att förvärva och vidareutveckla kunskap under hela livet, och i debatten om genomförandet av vit-
boken Lära och lära ut  på väg mot kunskapssamhället skall således en koppling göras till livslångt
lärande.
G. Det finns stora möjligheter att använda den nya informations- och kommunikationstekniken i utbild-
ningssyfte, bland annat genom att koppla skolor och yrkesskolor till nätverk, utveckla nyskapandeundervisningsmetoder och undervisningsmaterial, lära ut språk samt föra alfabetiseringsprojekt ochprojekt för att undvika misslyckanden i skolan.
H. Kulturell och språklig mångfald är ett av Europeiska unionens grundläggande kännetecken. Respekten
för och främjandet av kulturell och språklig mångfald är målsättningar för Europeiska unionen.
I. Vitboken Lära och lära ut  på väg mot kunskapssamhället (1995) var ett ambitiöst försök att
utnyttja befintliga gemenskapsinstrument för att uppmuntra till inhämtande av ny kunskap, närma
skolor och företag till varandra, bekämpa social utslagning, främja kunskaper i gemenskapsspråken
samt uppmuntra medlemsstaterna att behandla materiella investeringar och investeringar i utbildningpå ett likvärdigt sätt.
J. Vitboken spelade en viktig roll för att bidra till ökad medvetenhet om den framväxande kunskaps-
ekonomin.
K. Vitboken uppmärksammade emellertid inte tillräckligt vikten av utbildning och uppdatering av och
förmåga att aktivt kunna utveckla och bearbeta kunskaper när det gäller informationsteknik.
L. Att bekämpa social utslagning är i första hand en uppgift för medlemsstaterna. Gemenskapen kan i
detta sammanhang bara spela en kompletterande roll.
M. Trots rådets resolution från mars 1995 och trots de mål som satts upp för Europeiska språkåret 2001
har målet att alla som går ur skolan skall ha färdigheter i tre gemenskapsspråk tyvärr ännu inteuppnåtts. Detta är delvis en konsekvens av den låga prioritering som språkundervisning har i utbild-ningssystemet i en rad medlemsstater.
N. Att behandla materiella investeringar och investeringar i utbildning på ett likvärdigt sätt är viktigt,
men små framsteg har gjorts på vägen mot detta mål.
O. Gemenskapen bör i enlighet med subsidiaritetsprincipen bara ingripa om och i den mån målen för en
föreslagen åtgärd inte kan uppnås i tillräckligt hög grad av medlemsstaterna själva.
P. I vitboken misslyckades man med att sätta upp tydliga mål, uppvisa det europeiska mervärdet, det
vill säga värdet av att genomföra de föreslagna åtgärderna på europeisk nivå för att nå dessa mål,resultatindikatorer för att mäta vilka framsteg som gjorts eller redskap för att utvärdera pilotprojektoch ändra befintliga åtgärder mot bakgrund av dessa utvärderingar.
Q. Vitboken åtföljdes inte av en påtaglig och reell tilldelning av extra medel för att bidra till genom-
förandet av de uppsatta målen.
R. Med tanke på behovet av öppenhet och kommissionens redovisningsskyldighet gentemot parlamentet,
som är de europeiska medborgarnas demokratiskt tillsatta organ och budgetmyndighet, är det viktigtatt kommissionen i tid och på ett språk som är begripligt för alla medborgare redovisar vilka åtgärderden vidtagit.
1. Parlamentet respekterar de ambitiösa mål som lagts fram i vitboken,
2. beklagar avsaknaden av konkreta extra anslag som bidrag till att förverkliga dessa mål,C 34 E/150 SV 7.2.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 15 maj 2001
3. beklagar att kommissionen efter fem år inte har lyckats ge en tydlig samlad bild av huruvida de mål
den finansierat har lett till några konkreta resultat; beklagar att kommissionens rapport, även som interims-rapport, är ofullständig eftersom;
 effektiviteten i de genomförda åtgärderna inte kan mätas då rapporten varken ger uppgifter om vilka
finansiella medel som tillskjutits eller gör en kvalitativ utvärdering av resultaten,
 den inte beaktar de insatser som Europeiska socialfonden  Europeiska unionens mest kraftfulla
instrument när det gäller yrkesutbildning  bidragit med för att utveckla det livslånga lärandet,
 den inte ger någon information om hur införlivandet av livslångt lärande i strategier och i praktiken
framskrider på medlemsstatsnivå och den nivå som regionala myndigheter utgör,
 den inte innehåller tillräcklig information om åtgärder riktade till särskilda grupper, som kvinnor, äldre
arbetstagare och handikappade,
4. påpekar att det i samband med utvidgningen kommer att vara nödvändigt att hjälpa kandidat-
länderna att utveckla sina utbildningssystem för att göra det möjligt för dem att integrera gemenskapensregelverk,
5. välkomnar kommissionens åtgärder för att förverkliga mål I (att främja tillägnandet av ny kunskap) i
vitboken från 1995, men beklagar att utbildning i informationsteknik inte uppmärksammats tillräckligt,särskilt när det gäller utbildning av skol- och universitetslärare,
6. uppmärksammar vikten av kunskaper i informationsteknik i informationssamhället och i den nya
ekonomin; uppmärksammar bristen på arbetstagare med kvalifikationer på områden som rör den nyaekonomin i Europa; understryker behovet av större investeringar i utbildning i informationsteknik, särskiltför dem som är sysselsatta med att utbilda och undervisa studenter på detta område,
7. betonar att sådan utbildning inte får utformas som en enstaka satsning, utan måste uppdateras regel-
bundet,
8. välkomnar de initiativ som har tagits beträffande mål II för att föra skolorna och näringslivet närmare
varandra och kräver att ytterligare ansträngningar görs för att allt fler studenter skall kunna dra nytta aveffektiv företagspraktik, såväl i hemlandet som utomlands, och välja de bästa modellerna genom en utvär-deringsprocess,
9. upprepar att företagspraktik för studenter är ett viktigt instrument för att utbilda morgondagens
företagare och kräver att mer information skall spridas om dessa möjligheter och att de resultat somuppnåtts för sysselsättningens del offentliggörs,
10. stöder vidtagna åtgärder för att bekämpa social utslagning som ingår i mål III, men begär ytterligare
uppgifter för att påvisa dess mervärde på europeisk nivå,
11. begär att kommissionen skall ge ytterligare upplysningar om finansieringen av projekt inom
vuxenutbildning,
12. uppmärksammar den stadiga ökningen av skolor med enskild läroplan för ungdomar och vuxna
(second chance schools); betonar att dessa skolor när det gäller ungdomar måste försöka återföra demtill det allmänna utbildningsväsendet,
13. upprepar sin övertygelse att kunskaper i språk förutom modersmålet inte bara är en värdefull prak-
tisk färdighet utan också ett medel för att komma i kontakt med olika kulturer; uppmärksammar Eurostats
slutsatser att färre än hälften av alla vuxna europØer kan delta i en konversation på ett annat språk än sittmodersmål; anser att man i större utsträckning bör prioritera språkundervisning i medlemsstaternas utbild-ningssystem för att garantera att alla som går ut skolan har färdigheter i åtminstone ett europeiskt språkutöver modersmålet, samtidigt som man behåller målet som fastställdes i rådets resolution från mars 1995,nämligen att alla som lämnar skolan skall ha färdigheter i två europeiska språk utöver modersmålet(modersmålen),
14. understryker att rapporten måste innehålla jämförbara uppgifter om antalet ansökningar från pro-
jekt som gäller språk som används och lärs ut i mindre utsträckning inom EU och antalet program somslutligen har godkänts för dessa språk,7.2.2002 SV C 34 E/151 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 15 maj 2001
15. inser vikten av mål V som syftar till att fysiska investeringar skall behandlas likvärdigt med investe-
ringar i utbildning; uppmanar kommissionen att ge företagen det stöd de behöver, i fråga om rådgivning,för att kunna uppfylla detta mål; uppmärksammar emellertid att det är nödvändigt att ta med uppgifter omde projekt som genomförts inom ramen för mål V och att det ytterligare bör klargöras hur dessa projekthar bidragit till att uppfylla vitbokens mål,
16. anser att det är mycket positivt att man vill beakta den enskildes förväntningar och behov och att
utbildningsprojekten utformas efter individen, men understryker att dessa faktorer måste relateras tillarbetsmarknaden och dess trender, så att projekten är realistiska och gagnar framtida anställbarhet,
17. uppmanar kommissionen att undersöka i vilken grad studie- och yrkesvägledare i medlemsstaterna
utbyter information och möter sina kunders behov av relevant studierådgivning om anställningsmöjligheter
och om möjligheterna att få arbetslivserfarenhet i olika medlemsstater,
18. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna den ekonomiska, politiska och kulturella
betydelse som livslångt lärande har och integrera detta i sina program för utveckling av mänskliga resurser,utbildning och yrkesutbildning samt social integration; uppmanar även kommissionen att främja livslångtlärande bland grupper som hotas av social utslagning och bland språkliga minoritetsgrupper; uppmanaräven medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att utrota analfabetismen,
19. betonar på nytt vikten av att människor med funktionshinder får det stöd de behöver för att delta i
det allmänna undervisningsväsendet och uppmanar kommissionen att behandla detta i alla kommandeinitiativ,
20. anser att när det gäller grupper som har särskilt svårt att göra sig gällande på arbetsmarknaden, t.ex.
personer som drabbats av socialt utanförskap, handikappade etc., är utbildning det viktigaste sättet attintegreras i arbetslivet, dels genom att den ökar möjligheterna att hitta arbete, dels genom att den skaparen större medvetenhet om och uppskattning av den egna förmågan vilket minskar risken för socialt utan-förskap,
21. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja inlärning av teckenspråk som ett medel
för att överbrygga hinder mellan hörselskadade och hörande,
22. uppmanar kommissionen att i framtida initiativ av detta slag främja lika möjligheter för män och
kvinnor,
23. understryker den betydelse som tillgången till kunskap och utbildning har för att skapa ett öppet
område för utbildning och kultur samt för att öka medvetenheten i fråga om utbildning,
24. efterlyser att man även tar hänsyn till situationen för de personer som är berörda av planer på
omstrukturering och de personer som på grund av sin ålder har svårt att finna arbete utan förberedelsereller yrkesutbildning; efterlyser också fortsatta insatser för att främja utbildning av ungdomar som saknaryrkeserfarenhet vilket försvårar deras integrering på arbetsmarknaden,
25. anser att det är viktigt att till fullo utnyttja och stödja alla offentliga och privata initiativ till under-
visning för äldre och pensionerade, t.ex. pensionärsuniversitet,
26. efterlyser att hindren för erkännande av examina mellan de olika medlemsstaterna avskaffas,
27. efterlyser insatser för att inom utbildningsväsendet uppmuntra till rörlighet bland skolelever och
studenter från alla Europas regioner och socioekonomiska grupper,
28. uppmanar kommissionen att i samtliga kommande vitböcker av detta slag inkludera tydligt definie-
rade och realistiska mål, bevis för mervärdet på europeisk nivå hos den åtgärd/de åtgärder som föreslås, enberäkning, med hjälp av verksamhetsbaserad budgetering, av de totala kostnaderna för åtgärden/åtgärderna,en alternativkostnadsanalys, resultatindikatorer för att mäta vilka framsteg som uppnåtts i förhållande tillmålen, ett förfarande för att utvärdera pilotprojekt och ändra föreslagna åtgärder mot bakgrund av dessautvärderingar,C 34 E/152 SV 7.2.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 15 maj 2001
29. uppmanar kommissionen att i alla framtida vitböcker inkludera en tydlig tidsplan av vilken det
framgår när en rapport om genomförandet skall läggas fram för budgetmyndigheten samt att respekteradenna tidsplan,
30. uppmanar kommissionen att i alla framtida rapporter om genomförandet av en vitbok utvärdera
huruvida de åtgärder man vidtagit lyckats eller misslyckats samt göra en bedömning av om åtgärderna givitgod valuta för pengarna,
31. uppmanar kommissionen att utarbeta alla sådana rapporter på ett klart och tydligt språk och att
anstränga sig för att utforma rapporterna på ett sådant sätt att de lätt kan förstås,
32. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstater-
nas regeringar.
18. eLearning  Att planera morgondagens utbildning
A5-0152/2001
Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelanden om initiativet och handlings-
planen 20012004   eLearning  Att planera morgondagens utbildning (KOM(2000) 318 
C5-0741/2000 och KOM(2001) 172  C5-0151/2001  2000/2337(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2000) 318  C5-0741/2000),
 med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2001) 172  C5-0151/2001),
 med beaktande av artiklarna 149, 150 och 157 i EG-fördraget, med beaktande av kommissionens rapport om konkreta framtidsmål för utbildningssystemen
(KOM(2001) 59),
 med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon den 2324 mars 2000 och från
Europeiska rådets möte i Santa Maria da Feira den 1920 juni 2000,
 med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen, med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott
och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor(A5-0152/2001), och av följande skäl:
A. Enligt subsidiaritetsprincipen är det gemenskapens skyldighet att uppmuntra medlemsstaterna att nå
upp till viktiga kvalitetsmål för utbildningen.
B. Initiativet eLearning bidrar till att stärka begreppet ett gemensamt europeiskt utbildningsområde, som
kompletterar det europeiska området för forskningsverksamhet och den europeiska inre marknaden.
C. Kunskaper och information har blivit drivkrafter i vårt samhälle. Projektet eLearning medverkar till att
ett nytt inlärningssätt skapas och bör framför allt bidra till mänsklighetens utveckling.
D. Det är en alltför låg andel av lärarkåren och andra undervisande yrkeskategorier som kan integrera
kunskaper om den nya tekniken i sin undervisning.
E. Barns tillgång till informations- och kommunikationsteknologi bestäms i hög grad av geografiska,
sociala och kulturella skillnader.
F. De höga kostnaderna för telekommunikation i Europa utgör ett hinder för en omfattande användning
av Internet och för en utveckling av den digitala kulturen, och innebär en risk för att klyftan vidgasmellan dem som har tillgång till den nya informations- och kommunikationstekniken och dem sominte har det.7.2.2002 SV C 34 E/153 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 15 maj 2001