EUROPEISKA KOMMISSIONEN Strasbourg den 13.6.2017 COM(2017) 323 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA RÅDET OCH RÅDET





Sjätte lägesrapporten om genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet



Sjätte lägesrapporten om genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet Inledning Under den period som täcks av denna sjätte rapport har uttalandet från EU och Turkiet av den 18 mars 2016 fortsatt att säkerställa en effektiv hantering av migrationsflödet utmed östra Medelhavsrutten, vilket därmed förstärker den trend som beskrivits i de tidigare rapporterna. Antalet irreguljära gränspassager har varit fortsatt lågt, med i genomsnitt 52 per dag sedan den femte rapporten. Trots de senaste tragiska incidenterna har antalet omkomna på Egeiska havet också minskat påtagligt. Det kvarstår dock flera utmaningar, särskilt som antalet anländande fortfarande är högre än antalet återvändande från de grekiska öarna till Turkiet, vilket sätter tryck på mottagningscentrumen på öarna. Det förblir därför en prioritering att snabbt öka effektiviteten hos överklagandeförfarandet i asylfall och öka kapaciteten för återsändande från öarna, också med tanke på möjliga variationer av antalet gränspassager när sommaren kommer. Ytterligare framsteg har skett när det gäller alla andra delar av uttalandet; bland annat har ett växande antal vidarebosättningar av syriska flyktingar skett från Turkiet. Faciliteten för flyktingar i Turkiet har också fortsatt att genomföras i jämn takt. Av de 3 miljarderna euro för 2016–2017 uppgår nu det totala avsatta beloppet till 2,9 miljarder euro (från 2,2 miljarder euro vid tiden för den senaste rapporten). Avtal har undertecknats för 47 projekt till ett belopp på 1 572 miljarder euro (en ökning från 1 495 miljarder euro) och alla projekt har börjat genomföras. Utbetalningarna har ökat till 811 miljoner euro (från 750 miljoner euro). Vid mötet den 25 maj 2017 framhöll presidenterna Juncker och Tusk samt president Erdoğan den vikt uttalandet från EU och Turkiet har för den gemensamma förvaltningen av migrationen och deras gemensamma avsikt att arbeta för ett fortsatt framgångrikt genomförande av uttalandet. 1.Nuläge Sedan den femte rapporten har totalt 5 303 personer (27 februari – 8 juni 2016) kommit från Turkiet till de grekiska öarna, vilket i genomsnitt innebär 52 personer per dag. Antalet är fortfarande mycket lägre i jämförelse med samma period föregående år (40 000 sedan den 27 februari) och månaden före uttalandet (när antalet anländande översteg 1 700 per dag i genomsnitt). I takt med att det blir bättre väderförhållanden finns det dock indikationer på att smugglingsverksamheten kan öka, vilket kan ses i och med det ökade antalet anländande till de grekiska öarna och de ingripanden som gjorts av turkiska myndigheter på fastlandet. 105 döda och saknade personer i Egeiska havet har registrerats sedan aktiveringen av uttalandet från EU och Turkiet. Denna siffra utgör en mänsklig tragedi, men det är ändå en väsentlig minskning från de ca 1 150 personer som omkom eller anmäldes som saknade under året före uttalandet.

Mottagandet av tre miljoner flyktingar från Syrien, Irak och andra länder har varit en fortsatt prioritering för de turkiska myndigheterna, som har gjort en enorm insats med att säkerställa ett rimligt mottagande och rimliga levnadsvillkor. Dessa insatser har också bidragit till att minska irreguljära gränspassager av syrier. Bättre samordning och samarbete EU:s samordnare fortsätter det nära samarbetet med alla relevanta parter för att säkerställa den dagliga uppföljningen av uttalandet och den gemensamma handlingsplanen om genomförande av uttalandet från EU och Turkiet som togs fram tillsammans med de grekiska myndigheterna. Den gemensamma handlingsplanen godkändes av Europeiska rådet under dess möte i december, där det uppmanade Grekland och alla medlemsstater att säkerställa genomförandet av handlingsplanen. Sedan den senaste rapporten har man riktat särskilda insatser mot att påskynda asylförfarandet, särskilt i andra instans, och öka förvarskapaciteten inför avlägsnande på öarna. Kommissionen har samtidigt stött de grekiska myndigheterna med samordning, förvaltning och säkerhet på öarna, med att förbättra mottagningscentrumen och levnadvillkoren på öarna samt med att påskynda omplaceringen av migranter som hänförts till den reguljära asylprocessen, inbegripet sårbara grupper, till särskilda anläggningar på fastlandet. Insatser för att öka andelen återvändande har också stötts av genomförandet av kommissionens rekommendation om att effektivisera återvändandeprocessen vid genomförandet av återvändandedirektivet. Särskild prioritet riktades också till åtgärder för att skydda sårbara grupper på ett effektivt sätt. Man upprepade exempelvis behovet av att tillsätta barnskyddstjänstemän i mottagningscentrumen, bland annat i alla centrum som härbärgerar barn. Det är av avgörande betydelse att medlemsstaterna skyndsamt tillgodoser de behov som identifierats av Europeiska stödkontoret för asylfrågor och Europeiska gräns- och kustbevakningen så att EU:s organ kan stödja genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet på ett effektivt sätt. Detta inbegriper bland annat utstationeringar som sker under tillräckligt långa tidsperioder och som är i linje med tillhandahållna specifikationer. De brister som identifierats i tidigare rapporter har dock ännu inte åtgärdats till fullo. Den 9 juni hade Europeiska stödkontoret för asylfrågor placerat ut 101 tolkar i Grekland och 100 experter från medlemsstaterna, varav 99 placerats i mottagningscentrumen, och varav 85 är handläggare. Detta innebär att det nu saknas 50 experter. Europeiska gräns- och kustbevakningen har placerat ut 891 tjänstemän i den gemensamma insatsen Poseidon, varav sammanlagt 88 tjänstemän arbetar med stöd till återtagande inom ramen för uttalandet. Det saknas 13 experter fram till slutet av juni och 43 experter från juli till mitten av augusti för Poseidon och återtagandeprogrammet i enlighet med uttalandet från EU och Turkiet. Reserven med gästtjänstemän som utstationerats av medlemsstaterna och utbildats av Europol, och som inrättades för att tillhandahålla stöd vid behov, har nyligen utökats till 278 personer. De sätts in i roterande tremånaderspass i de fem grekiska mottagningscentrumen för att utföra sekundära säkerhetskontroller. Antalet utstationerade tjänstemän kan variera varje vecka. Det arbetar för närvarande 15 tillfälliga tjänstemän i mottagningscentrumen. Dessutom är två tjänstemän utstationerade i EU:s regionala insatsstyrka i Pireus för samordning. Europeiska gräns- och kustbevakningen har fortsatt att samarbeta med Nato när det gäller tidig förvarning, övervakning och utbyte av operativ information med den grekiska och den turkiska kustbevakningen. Den turkiska kustbevakningen fortsätter å sin sida med aktiv patrullering och förhindrande av avresor från Turkiet. Dessutom införde Turkiet den 29 april 2017 åtgärder i lagen om utlänningar och internationellt skydd rörande beslagtagande av fordon som används vid människosmuggling. Till följd av detta ser man nu att smugglarna måste göra flera försök innan de lyckas transportera migranter över Egeiska havet. Informationsinitiativ Den flerspråkiga onlineinformationsportalen InfoMigrants.net lanserades i mitten av maj 2017 för att nå ut till potentiella migranter i hela världen och informera dem om de faror och realiteter som är kopplade till migration. På Chios och Lesvos finns det informationsbås som fortsätter att tillhandahålla information till migranter och asylsökande om deras rättigheter, skyldigheter och tillgängliga alternativ, bland annat om asyl eller återvändande. Kommissionen har framhållit vikten av att inrätta sådana informationsbås vid alla mottagningscentrum till den grekiska mottagnings- och identifieringstjänsten. Mottagnings- och identifieringstjänsten håller på att inrätta ett informationsbås på Kos. Den personal som finns vid dessa bås, precis som vid alla informationstjänster på öarna, tillhandahåller samma gemensamma information. Kommissionen har i samarbete med grekiska myndigheter, Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Internationella organisationen för migration och FN:s flyktingkommissariat nyligen färdigställt dokumentation för hur man ska tillhandahålla information riktad till personer som anländer irreguljärt till de grekiska öarna. De gällande informationsdokumenten har överlämnats till mottagnings- och identifieringstjänsten för användning vid mottagningscentrumen.

Viktiga utmaningar och nästa steg ·Medlemsstaterna ska snarast möjligt tillhandahålla den personal som efterfrågas av europeiska stödkontoret för asylfrågor och Europeiska stödkontoret för asylfrågor. ·De gemensamma insatserna för att genomföra den gemensamma handlingsplanen om genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet bör fortsätta. 2.Återsändande av alla nya irreguljära migranter från Grekland till Turkiet Enligt uttalandet ska man återsända alla nya irreguljära migranter och asylsökande vars asylansökningar avvisats eller avslagits och som tar sig från Turkiet till de grekiska öarna efter den 20 mars 2016. Dessa åtgärder genomförs i strikt överensstämmelse med EU-rättens och folkrättens krav och med full respekt för principen om non-refoulement. Hur långt arbetet har framskridit Sedan den senaste rapporten till och med den 9 juni har 311 personer som anlände till Grekland från Turkiet återsänts i enlighet med uttalandet från EU och Turkiet, däribland 42 syrier. Andra nationaliteter var pakistanier (163), algerier (37), bangladeshier (35), marockaner (8), nepaleser (7), ghananer (5), nigerianer (3), kamerunare (3), irakier (1), afghaner (1), egyptier (1), kongoleser (1), ivorianer (1), haitier (1), senegaleser (1) och palestinier (1). Det totala antalet migranter som återsänts till Turkiet efter uttalandet är 1 798. Antalet återvändande från de grekiska öarna till Turkiet är mycket lägre än antalet anländande, vilket ökar trycket på mottagningscentrumen på öarna. Detta beror huvudsakligen på ärendebalansen i handläggningen av asylansökningar i andra instans på de grekiska öarna, på otillräcklig kapacitet i fråga om handläggning och förvaring i samband med återvändande samt på rättsliga aspekter, vilka anges nedan. Andelen återvändande har dock ökat i jämförelse med den föregående perioden och bör öka ytterligare de kommande månaderna, med förbättrad kapacitet i asylsystemet (vilket nu sannolikt kommer att ge upphov till fler beslut i andra instans), mer återtagandeverksamhet och en ökad förvarskapacitet inför avlägsnande. För att förbättra återvändandeinsatserna hölls ett andra trepartsmöte mellan kommissionen, Grekland och Turkiet i Aten den 5 maj. Under mötet diskuterades bland annat rationalisering av återtagandeinsatserna för att uppnå mesta möjliga effektivitet, informationsdelning om migranter som påstår sig vara ensamkommande barn och personer som föreslås ska återsändas eller som fått avslag, sätt att hantera det ökade antalet återvändandeinsatser på samt införande av effektiva kommunikationskanaler för delning av information om personer som föreslås ska återsändas på grund av den allmänna säkerheten och ordningen. Nästa möte är planerat till början av juli 2017. Det behövs fortsatta ansträngningar för att ge migranterna möjlighet att självmant återvända till Turkiet eller till sina ursprungsländer. Sedan den senaste rapporten har 579 migranter återvänt självmant till sina ursprungsländer från öarna (samt 1 147 från fastlandet) med hjälp av det grekiska programmet för stöd till frivilligt återvändande och återanpassning. Detta innebär totalt sett att omkring 8 700 migranter har använt programmet sedan början av 2016. Grekland uppmanas att delta fullt ut i EU-finansierade gemensamma program för återvändande (särskilt programmet för det europeiska nätverket för återanpassningsinstrument) genom att arbeta nära och aktivt med genomförandeorganen och utnyttja det ekonomiska och tekniska stöd som finns tillgängligt till fullo. Andra migranter än syrier skickas tillbaka från de grekiska öarna till Turkiet med båt och omplaceras till ett förvar i Kayseri där de informeras om sina rättigheter, däribland möjligheten att ansöka om skyddsstatus i Turkiet. Hittills har 56 personer lämnat in ansökningar om internationellt skydd till de turkiska myndigheterna: två personer har beviljats flyktingstatus, 38 ansökningar handläggs och nio personer har fått avslag. 707 personer har återsänts till sina ursprungsländer. EU:s myndigheter kunde vid ett besök nyligen kontrollera att situationen i förvaret uppfyller de standarder som krävs. Syrier återsänds från de grekiska öarna med flyg och placeras i ett flyktingläger vid den tillfälliga förläggningen İslahiye 2 som ligger nära den syriska gränsen. EU:s myndigheter gjorde nyligen ett besök vid förläggningen och bedömde att den uppfyller de standarder som krävs. Syrier har rätt att ansöka om tillfälligt skydd och, efter en snabb förregistrering för tillfälligt skydd, släpps de och är fria att bosätta sig i en provins efter eget val eller stanna på förläggningen. Fram till i dag har alla återsända syrier förregistrerats, med undantag för 16 personer som bestämt sig för att frivilligt återvända till Syrien. Åtta syrier valde att stanna på förläggningen som tillhandahållits av de turkiska myndigheterna och 168 valde att bo utanför. Juridiska åtgärder

Tolv överklagandekommittéer hanterar för närvarande överklaganden av beslut i första instans från den grekiska asylmyndigheten. En överklagandekommitté ersätter dessutom andra kommittéer om de inte kan verka, t.ex. på grund av brist på majoritet av medlemmar. När det gäller ärenden på de grekiska öarna uppgår det totala antalet överklaganden av asylmyndighetens 4 418 beslut om avslag i första instans om att bevilja prövning eller efter prövning i sak till 3 554. När det gäller dessa 3 554 överklaganden har hittills 2 088 beslut fattats i andra instans (dvs. i 59 % av ärendena). Av de 477 överklagandebesluten om huruvida ansökan ska beviljas prövning har hittills 57 beslut i andra instans bekräftat beslutet i första instans om att neka prövning, medan 420 beslut i andra instans har ändrat beslutet i första instans om att neka prövning. Vad gäller de 1 416 överklagandebesluten som prövats i sak har 1 399 beslut i andra instans bekräftat den första instansens beslut om avslag, medan man i 17 fall har ändrat sådana avslag. Under rapporteringsperioden avslutades 195 överklagandeärenden av andra orsaker än beslut om överklagandets sakförhållanden, t.ex. ärenden som stängts implicit eller uttryckligt och som inte öppnats igen. Den 15 mars 2017 antog det grekiska parlamentet lagstiftning som tillåter användning av rapportörer av överklagandekommittéerna och utstationering av sådana rapportörer av europeiska stödkontoret för asylfrågor. Utan att det påverkar överklagandekommitténs medlemmar ska rapportörerna bistå dem i beslutsfattandet genom att sammanställa faktaunderlaget för ärendet, sökandens argument och uppgifter om hans eller hennes ursprungsland. Totalt 22 rapportörer bistår redan överklagandekommittén. Genomförandet av dessa bestämmelser syftar till att förbättra arbetet i överklagandekommittéerna och minska den tid som sökandena måste befinna sig på öarna i väntan på ett beslut i andra instans, vilket ger myndigheterna möjlighet att bevilja internationellt skydd till behövande och leda irreguljära migranter till återvändandeförfarandet. Trots det ökade antalet överklagandekommittéer och införandet av rapportörer har överklagandekommittéerna varit fortsatt långsamma i beslutsfattandet (omkring 47 per vecka sedan den senaste rapporten). Hittills har de utfärdat 1 447 beslut inom ramen för uttalandet från EU och Turkiet, varav 54 om huruvida prövning ska beviljas och 1 393 efter prövning i sak. De grekiska myndigheterna erkänner frågans vikt och brådskande natur. Förutom att säkerställa att överklagandemyndigheten är rätt utrustad (t.ex. kontorsmateriel och kontorsutrustning) och att överklaganden som lämnas in på öarna prioriteras för utredning, fortsätter den grekiska överklagandemyndigheten att förbättra arbetsflödena, exempelvis genom att införa ett tillfälligt planeringsverktyg för möten, och genom att undersöka möjligheterna till att specialisera rapportörerna och kommittéerna per ursprungsland. Dessa åtgärder förväntas bidra till ett ökat antal beslut och i sin tur en högre takt av effektiva återvändanden från de grekiska öarna till Turkiet. Den 10 mars 2017 tog den grekiska högsta förvaltningsdomstolen i plenum upp målen om huruvida sammansättningen av överklagandekommittéerna är författningsenlig och huruvida Turkiet kan anses vara ett säkert tredjeland för återsändande av två syriska asylsökande som hade överklagat de beslut i andra instans som hade bekräftat den nekade prövningen av deras ärenden i första instans. I sitt beslut av den 8 maj 2017 som rörde två av de fyra målen bekräftade domstolen i plenum att den nuvarande sammansättningen av överklagandekommittéerna är i enlighet med författningen. Högsta förvaltningsdomstolens beslut i plenum i de övriga två målen som gäller huruvida Turkiet är ett säkert tredjeland är fortfarande inte fattat, och inget datum har satts för detta. Operativa åtgärder Enligt de grekiska myndigheterna finns det nu 13 968 migranter på öarna, samtidigt som det endast finns 7 450 platser på officiella mottagningsanläggningar och ytterligare 1 223 platser via FN:s flyktingkommissariats hyresprogram. Den tunga börda som de grekiska myndigheterna drabbats av komplicerar också hanteringen av situationen vid mottagningscentrumen. De grekiska myndigheterna fortsatte med kommissionens hjälp arbetet med att förbättra förhållandena i mottagningscentrumen och på öarna genom att uppgradera anläggningarna och skapa effektivare förfaranden i enlighet med den gemensamma handlingsplanen om genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet. I syfte att förstärka återvändandet öppnades ett nytt förvar inför avlägsnande på Kos den 30 mars 2017 med för närvarande 224 platser, vilket kommer att utökas till 500 platser i juli 2017 vid full driftskapacitet. Arbetet med förvar inför avlägsnande vid mottagningscentrum på Lesvos och Samos förväntas också bli färdigt i juni, med totalt 996 platser i slutet av juli. På Chios har ett beslut fattats om att bygga ett förvar inför avlägsnande i ett område utanför staden. Inom EU:s regionala arbetsgrupp har en ständig arbetsgrupp för säkerhet skapats som sammanför säkerhetsexperter från kommissionen och EU:s organ som ska rådgiva de grekiska myndigheterna om de huvudsakliga riskområdena. De gemensamma utmaningarna på öarna är bland annat det fördröjda formella offentliggörandet av evakueringsplanerna för platserna, vilka de grekiska myndigheterna har färdigställt, och repetitioner av evakueringsövningar för personal. De permanenta grekiska samordnarna, som tillträdde sina tjänster vid alla mottagningscentrum i februari, ansvarar fortfarande för den övergripande förvaltningen av centrumen och särskilt för problem med säkerhet och allmän ordning.

För att underlätta återvändandeinsatserna har de grekiska myndigheterna också satt upp ett slutdatum för ansökan till programmet för stöd till frivilligt återvändande och återanpassning för att undvika möjligt missbruk av programmet, särskilt precis före en återvändandeinsats. För att få till stånd ett effektivt genomförande, och informera alla asylsökande som fått avslag om tidsfristen för ansökan, delas en riktad informationsbroschyr ut till de berörda migranterna av den internationella organisationen för migration, som också har fortsatt att garantera en permanent närvaro på öarna med mottagningscentrum, där de har främjat programmet och tillhandahållit individuell rådgivning. Trots de vidtagna åtgärderna återstår mer arbete för att kunna ta itu med situationen på öarna. Som rapporterats tidigare, och i tillägg till ovanstående, bör tidfristen för att lämna in en ansökan minskas i enlighet med artikel 6.2 i direktivet om asylförfaranden, som kräver att en person som gjort en asylansökan har en faktisk möjlighet att lämna in sin ansökan så snart som möjligt. Även om den europeiska gräns- och kustbevakningen medfinansierar utstationeringen av 280 grekiska poliser till mottagningscentrumen, måste en samordnad och effektiv användning av dem utvecklas ytterligare för att fortsätta att garantera bästa möjliga säkerhet för områdena. EU:s ekonomiska stöd till Grekland Grekland har gjort framsteg när det gäller att börja använda sina nationella program inom ramen för Asyl-, migrations- och integrationsfonden och Fonden för inre säkerhet. Kommissionen fortsätter att stödja de grekiska myndigheterna för att ytterligare påskynda genomförandet så att de tillgängliga medlen inom ramen för dessa program (509 miljoner euro finns tillgängliga för perioden 2014–2020) kan utnyttjas fullt ut så att man kan hantera behoven i den grekiska migrationsförvaltningen. De grekiska myndigheterna bör därför vidta alla relevanta lagstiftningsåtgärder, administrativa åtgärder och operativa åtgärder och förbättra samordningen mellan de olika intressenterna, stärka den operativa kapaciteten samt förbättra genomförandemekanismerna, bland annat genom att rationalisera upphandlingsförfarandena. Förutom de tillgängliga medlen i de nationella programmen har betydande nödbistånd på omkring 356,8 miljoner euro tillhandahållits från asyl-, migrations- och integrationsfonden och Fonden för inre säkerhet sedan början av migrationskrisen 2015 för att hjälpa Grekland att förstärka sina mottagningscentrum och stärka landets migrations-, asyl- och gränsförvaltningskapacitet. I februari 2017 upprättade de grekiska myndigheterna en finansiell plan för inrättande och drift av mottagningscentrumen för 2017. Den syftar till att säkerställa att man antar ett samordnat angreppssätt som omfattar de mest brådskande mottagandebehoven i Grekland på ett skyndsamt, ändamålsenligt och effektivt sätt, samtidigt som man drar nytta av alla synergier från alla tillgängliga källor (bland annat EU-finansierade nationella program och nödbistånd inom ramen för Asyl-, migrations- och integrationsfonden och Fonden för inre säkerhet, krisstöd inom ramen för instrumentet för krisstöd inom unionen samt statsbudgeten). Per den 6 juni 2017 har man slutit avtal med 14 humanitära partnerorganisationer om 249 miljoner euro i krisstöd inom EU för att svara på de humanitära behoven hos flyktingar och migranter i Grekland. Hittills har det här stödet handlat om boende, tillhandahållande av kontanter till livsmedel och andra förnödenheter, hjälp till ensamkommande barn samt undervisning. Viktigt stöd har också tillhandahållits på området sjukvård. Det finns 196 miljoner euro tillgängliga för fortsatt stöd till flyktinginsatserna, i enlighet med tillämpliga kriterier. När det gäller boende ligger fokus nu på att övergå från läger till hyrda bostäder för upp till sammanlagt 30 000 mottagare. Sedan den 1 maj 2017 omfattar det flerfunktionella kontantprogrammet på fastlandet livsmedel och andra förnödenheter, med målet att tillhandahålla värdiga levnadsvillkor för behövande. Viktiga utmaningar och nästa steg ·Påskynda handläggningen av asylansökningar och antalet beslut per omprövningskommitté, prioritera överklaganden som lämnas in på öarna och öka takten i återvändandena till Turkiet enligt uttalandet från EU och Turkiet. ·Se till att tillräcklig kapacitet för mottagning och förvar inför avlägsnande finns på öarna. ·Vidta alla åtgärder som krävs för att garantera ett skyndsamt, effektivt och ändamålsenligt utnyttjande av de EU-medel som finns tillgängliga för Greklands nationella program. 3.Vidarebosättning från Turkiet till EU enligt principen ”ett till ett” Hur långt arbetet har framskridit Den 9 juni uppgick det totala antalet syrier som vidarebosatts från Turkiet till EU enligt 1:1-överenskommelsen till 6 254 personer. Sedan den fjärde rapporten har 2 689 syrier vidarebosatts i tio medlemsstater (Österrike, Belgien, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Rumänien, Spanien, Sverige och Nederländerna). Det totala antalet personer som godkänts och som väntar på vidarebosättning är för närvarande 1 458. Takten för vidarebosättning är fortfarande betydligt högre än den för återvändande från de grekiska öarna. Den här jämna takten för vidarebosättning måste upprätthållas.

Medlemsländernas förberedelser för ytterligare vidarebosättningar fortsätter att gå framåt. Detta gäller bland annat resor till Turkiet för att intervjua kandidater för vidarebosättning. De turkiska myndigheterna genomför insatser för att tillhandahålla kandidatlistor. Sedan början av året har de till FN:s flyktingkommissariat lämnat in nya kandidatlistor med över 20 000 personer. Att fortsätta att tillhandahålla dessa kandidatlistor är ett viktigt krav för att upprätthålla vidarebosättningstakten. EU:s medlemsstater har samtidigt meddelat sina åtaganden om vidarebosättning till FN:s flyktingkommissariat för i år, med nästan 25 000 åtaganden för 2017. Operativa åtgärder För att stödja vidarebosättning i enlighet med uttalandet från EU och Turkiet har EU-delegationen i Ankara fortsatt att hålla veckovisa möten med turkiska myndigheter, medlemsstater, FN:s flyktingkommissariat och Internationella organisationen för migration för att jämföra statistiska uppgifter och diskutera operativa uppdateringar. EU-delegationen har utvecklat ett utkast till ett frågeformulär för vidarebosättning och delat det med medlemsstaterna och FN:s flyktingkommissariat. Frågeformuläret ska ge syriska kandidater för vidarebosättning omfattande information om de enskilda mottagarländerna. Detta förväntas minska antalet bortfall. Frågeformuläret har tagits väl emot av FN:s flyktingkommissariat och de flesta medlemsstaterna, och det kommer snart att användas av FN:s flyktingkommissariat under intervjuer med syriska kandidater. Viktiga utmaningar och nästa steg ·Upprätthålla den jämna takten i vidarebosättningen. 4.Förhindrande av att nya rutter för irreguljär migration uppkommer till sjöss eller på land Det finns inga tecken på att insatserna för att kontrollera migrationsströmmarna på den östra Medelhavsrutten har orsakat någon betydande omdirigering från Turkiet. Trots att Turkiet har fortsatt insatserna Aegean Hope och Safe Med har det anlänt 20 båtar till Italien från Turkiet med totalt 1 389 migranter och två båtar till Cypern med totalt 116 syriska migranter sedan den femte rapporten. Antalet upptäckta irreguljära gränspassager över Turkiets landgräns till Bulgarien och Grekland tycks ha förblivit lågt under de senaste sex månaderna: ett dagligt genomsnitt på omkring fem irreguljära gränspassager till Grekland och två till Bulgarien har registrerats. Det finns för närvarande 105 tjänstemän ur den europeiska gräns- och kustbevakningen utstationerade vid gränsen mellan Bulgarien och Turkiet. 5.Frivilligt humanitärt mottagandesystem

Kommissionen fortsätter sina insatser för att snabbt slutföra standardrutinerna för det frivilliga humanitära mottagandesystemet tillsammans med deltagande stater och Turkiet. Enligt uttalandet från EU och Turkiet kommer systemet att börja tillämpas när de irreguljära inresorna från Turkiet till EU har upphört eller åtminstone minskat betydligt och varaktigt. Konstruktiva diskussioner mellan kommissionen och Turkiet hölls den 8 juni i Ankara på grundval av en ny version av utkastet till standardrutinerna som skickades till Turkiet i slutet av maj, och betydande framsteg gjordes mot en överenskommelse om utkastet. En snabb överenskommelse om standardrutinerna och ett beslut om att aktivera dem skulle sätta ny fart på genomförandet av uttalandet och ge syrierna ett tryggt och lagligt alternativ till irreguljär migration till EU. 6.Viseringsliberalisering När det gäller genomförandet av färdplanen för viseringsliberalisering finns det fortfarande sju mål som måste uppfyllas såsom angetts i de tidigare rapporterna: ·Utfärdande av biometriska resehandlingar som är helt kompatibla med EU:s standarder. ·Antagande av åtgärden för förebyggande av korruption enligt färdplanen. ·Avtal om operativt samarbete med Europol. ·Översyn av lagstiftning och praxis när det gäller terrorism i linje med europeiska normer. ·Anpassning av lagstiftningen om skydd av personuppgifter till EU:s normer. ·Effektivt straffrättsligt samarbete med alla EU-medlemsstater. ·Genomförande av samtliga bestämmelser i återtagandeavtalet mellan EU och Turkiet. Såsom rapporterats tidigare fortsätter kommissionen att uppmuntra Turkiets ansträngningar för att uppnå alla kvarstående mål i färdplanen för viseringsliberalisering så snart som möjligt. Kommissionen och Turkiet för en fortsatt aktiv dialog för att finna lösningar när det gäller alla kvarstående mål, inbegripet de ändringar av lagstiftning och förfaranden som behövs. Den ändrade förordningen (EG) nr 539/2001, som stärker den befintliga upphävandemekanismen av viseringsfria resor för medborgare från alla länder som omfattas av viseringsliberalisering, trädde i kraft den 28 mars 2017.

7.Faciliteten för flyktingar i Turkiet Sedan den senaste rapporten har kommissionen fortsatt sina ansträngningar för att ta sig an flyktingarnas och de turkiska värdsamhällenas mest akuta behov. Av de 3 miljarderna euro för 2016–2017 uppgår nu det totala avsatta beloppet till 2,9 miljarder euro (från 2,2 miljarder euro vid tiden för den senaste rapporten) i och med offentliggörandet av den humanitära genomförandeplanen för 2017. Av dessa 2,9 miljarder euro har avtal undertecknats för 47 projekt till ett belopp på 1 572 miljarder euro (en ökning från 1 495 miljarder euro), och alla projekt har börjat genomföras. Det totala belopp som betalats ut uppgår till 811 miljoner euro (en ökning från 750 miljoner euro) för både humanitärt och icke-humanitärt bistånd . Det senaste mötet i styrkommittén den 31 mars 2017 visade att den finansiering som samordnas genom faciliteten för flyktingar i Turkiet (nedan kallad faciliteten) fortsätter att ha en väsentlig direkt inverkan ute på fältet. Kommissionen har ett nära samarbete med de turkiska myndigheterna och andra partner för att ytterligare påskynda undertecknandet av avtal, genomförande och utbetalning. Faciliteten stöder barns rättigheter och flyktingars mänskliga rättigheter i allmänhet, bland annat jämlikhet mellan könen. Facilitetens resultatram färdigställdes i mars 2017, och övervakningen av facilitetens projekt har påbörjats. Humanitärt bistånd Kommissionen har fortsatt att genomföra sin strategi för humanitärt bistånd inom ramen för faciliteten . Kommissionen har utökat kontrakteringen till 593 miljoner euro genom 35 humanitära projekt med 19 samarbetspartner för att tillgodose grundläggande behov av skydd, utbildning, sjukvård, mat och boende. Av de 593 miljoner euro som man har undertecknat avtal om har 463 miljoner euro hittills betalats ut. Genomförandet av det humanitära flaggskeppsprogrammet, det sociala nödskyddsnätet, påskyndas nu också. Det har en inledande budget på 348 miljoner euro som avtalats med Världslivsmedelsprogrammet och syftar till att förse de mest utsatta flyktingarna med månatliga kontantöverföringar till ett betalkort. I slutet av maj 2017 hade det sociala nödskyddsnätet gett stöd åt över 600 000 flyktingar i Turkiet. Under den här rapporteringsperioden har kommissionen godkänt nya belopp och urvalskriterier, vilket innebär att familjer som är berättigade till stöd nu kommer att få 120 turkiska lira per person och månad, plus tillägg varje kvartal. Detta kommer att göra att fler mottagare får tillgång till stöd snabbare. Med dessa förändringar, vilka ska träda i kraft i juni 2017, avser kommissionen att utöka sitt nuvarande mål till att ge stöd till 1,3 miljoner flyktingar. I maj 2017 gjordes de första utbetalningarna till flyktingfamiljer inom programmet för villkorade utbetalningar för utbildning. Programmet bygger på det sociala nödskyddsnätet genom att tillhandahålla kontantöverföringar till utsatta familjer så att flyktingbarn kan skriva in sig i skolan och delta i regelbunden undervisning. Programmet för villkorade utbetalningar för utbildning genomförs på grundval av ett avtal på 34 miljoner euro med FN:s barnfond Unicef, vilket gör det till kommissionens största program någonsin för utbildning i nödsituationer. Kommissionen förväntar att 230 000 barn kommer att kunna dra direkt nytta av de villkorade utbetalningarna för utbildning under programmets första år. Kommissionen har fortsatt att teckna avtal med partner om skydd och sjukvård. Avtal som gäller skydd handlar bland annat om att ge stöd till de mest utsatta flyktingarna, t.ex. personer med funktionsnedsättningar, och om att koppla samman flyktingar med skyddstjänster och hjälpa dem att integreras i Turkiet. När det gäller vård och hälsa syftar projekten till att stärka tillgången till specialiserade tjänster för konfliktdrabbade flyktingar och tillhandhålla akut sjukvård, fysisk rehabilitering och psykisk vård samt till att stödja och skydda de mest utsatta flyktingarna, bland annat offer för könsrelaterat våld. Det senaste avtalet som undertecknades med WHO den 3 maj 2017 ska stödja utbildning av syrisk vårdpersonal så att de kan integreras i det turkiska hälso- och sjukvårdsystemet. Den 3 maj 2017 offentliggjorde kommissionen den humanitära genomförandeplanen för Turkiet för 2017. Den anger prioriteringarna för genomförandet av humanitärt bistånd på 714 miljoner euro. I enlighet med denna genomförandeplan kommer kommissionen att fortsätta att tillhandahålla bistånd till några av de mest utsatta flyktingarna i Turkiet och koppla samman dem med myndighetstjänster genom att huvudsakligen använda det sociala nödskyddsnätet för grundläggande behov, sjukvård, utbildning och skydd. Fokus kommer att ligga på flyktingar som befinner sig utanför lägren, vilka utgör det stora flertalet av flyktingarna i Turkiet och är de mest utsatta.

Icke-humanitärt bistånd För närvarande har 1,577 miljarder euro avsatts inom ramen för facilitetens icke-humanitära biståndsdel. Avtalen har ökat till 979 miljoner euro, och utbetalningarna till partnerorganisationerna till 348 miljoner euro. Ett ytterligare avtal på 33 miljoner euro undertecknades den 31 mars 2017 inom EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien. Detta projekt, som genomförs av danska Röda korset tillsammans med turkiska Röda halvmånen, ska inrätta tio samlingslokaler i olika städer som kommer att nå ut till över 200 000 syriska flyktingbarn. Dessutom ska tre åtgärdsdokument (dvs. förslag till finansiering inom ramen för EU:s regionala förvaltningsfond) till ett värde av 120 miljoner euro läggas fram för godkännande av den operativa styrelsen för EU:s regionala förvaltningsfond den 13 juni 2017. Dessa förslag syftar till att förbättra tillgången till sjukvårdstjänster för syriska flyktingar, stärka de syriska flyktingarnas och värdsamhällenas motståndskraft samt till att höja den allmänna kompetensen hos icke-syriska flyktingar. Aktiviteter som finansierats inom ramen för den särskilda åtgärden på 1,4 miljarder euro, vilken antogs i juli 2016, har också haft en betydande inverkan ute på fältet. Den 23 maj 2017 invigdes den första vårdcentralen för migranter i Kilis för att lindra det ytterligare tryck som lagts på det lokala vårdsystemet, och ytterligare en vårdcentral planeras i Ankara i juni. Sammanlagt ska 220 vårdcentraler för migranter inrättas. I fråga om utbildning har omkring 5 500 turkiska språklärare anställts i 23 provinser för att hjälpa flyktingarna att lära sig språket och att integreras. Nästan 44 000 elever ska gå i uppsamlingsklasser, över 33 000 elever har valts ut för omplacering till skolor och nästan 500 studievägledare och konsulterande lärare hjälper eleverna. Faciliteten stöder också den turkiska regeringens arbete med att förbättra utbildningens kvalitet: runt 20 000 syriska volontärlärare har fått utbildning i förbättrade undervisningsmetoder, och 18 000 har godkänts i det skriftliga provet och fått officiella intyg. Mot bakgrund av de specifika behoven hos syriska barn har över 7 500 flickor och pojkar fått psykosocialt stöd, och nästan 5 000 tonåringar och unga i 20 provinser har fått kamratstöd från ungdomsledare. Faciliteten har också bidragit till att sätta över 310 000 syriska barn i skolan, stödja 280 universitetsstudenter, ge engelskundervisning till 120 studenter i universitetsålder och ge rådgivning till 70 studenter om vidare möjligheter och högre utbildning. I enlighet med den senaste styrkommitténs diskussioner kommer den här särskilda åtgärden från juli 2016 att ändras, och dess totala budget kommer att ökas med 10 miljoner euro. Detta görs i nära samarbete med de turkiska myndigheterna och baseras på behovsbedömningen från juni 2016, vilket återspeglar behovet om en snabb, effektiv och ändamålsenlig mobilisering av faciliteten. På grund av ett lägre antal återvändande än förväntat håller man också på att göra ändringar av den särskilda åtgärden för återvändande för att ge det turkiska generaldirektoratet för migrationshantering bättre förmåga att hantera, ta emot och hysa migranter och återvändande, särskilt när det gäller resurser och infrastruktur. Hittills har projektet täckt kostnaderna som ådragits vid återvändandeinsatserna för syrier och icke-syrier, vid köpet av logistikutrustning som genomfördes av generaldirektoratet för migrationshantering samt vid arbetet med att bygga en förvarsanläggning för 750 personer. Kommissionen arbetar också med ytterligare insatser på området socioekonomiskt stöd och lokal infrastruktur i nära samarbete med turkiska myndigheter, vilket ska undertecknas före sommaruppehållet och genomföras av internationella finansinstitut. Viktiga utmaningar och nästa steg ·Snabbt teckna avtal för alla återstående åtgärder inom ramen för den särskilda åtgärden och säkerställa att de genomförs effektivt i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning. ·Snabbt sluta avtalen inom den humanitära genomförandeplanen för 2017. ·Anta den ändrade särskilda åtgärden för utbildning, sjukvård, lokal infrastruktur och socioekonomiskt stöd samt för återvändande före sommaruppehållet. 8.Förstärkning av tullunionen Sedan den senaste rapporten har rådet fortsatt det aktiva arbetet med kommissionens förslag om att inleda förhandlingar med Turkiet om förbättrade bilaterala former för handel . Kommissionen uppmanar rådet att slutföra detta arbete så snart som möjligt så att man kan inleda förhandlingar om ett viktigt avtal som skulle frigöra outnyttjad potential i handeln och de ekonomiska relationerna mellan EU och Turkiet, om det tillämpades i alla medlemsstater. 9.Anslutning

Inom ramen för anslutningsförhandlingarna har 16 kapitel öppnats hittills och ett av dessa har stängts provisoriskt. Som tidigare rapporterats lämnades förarbetena in till rådet förra våren, utan att de påverkar medlemsstaternas ståndpunkter i enlighet med gällande regler, med avseende på energi (kapitel 15), utbildning och kultur (kapitel 26) samt utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik (kapitel 31). Tekniska förhandlingar fortsätter på de viktiga områden som omfattar rättsväsendet och de grundläggande rättigheterna samt rättvisa, frihet och säkerhet (kapitlen 23 och 24). EU förväntar sig att Turkiet uppfyller högsta möjliga krav på demokrati, rättsstatlighet och respekt för de grundläggande rättigheterna, däribland yttrandefrihet. 10.Humanitära förhållanden i Syrien Den humanitära situationen i Syrien är fortfarande ytterst angelägen, med 6,3 miljoner människor som drivits på flykt inom landet, många av dem flera gånger, och 13,5 miljoner som behöver akut bistånd. I FN:s humanitära appell för inre Syrien för 2017 har omkring 3 miljarder euro begärts, vilket för närvarande har finansierats till 20 %. Vid givarkonferensen i Bryssel frigjorde det internationella samfundet ett hittills oöverträffat belopp på 5,6 miljarder euro i humanitärt och icke-humanitärt stöd för enbart 2017 som svar på syriernas behov i Syrien och i angränsande värdländer samt ytterligare 3,5 miljarder euro för 2018–2020. Begränsad framkomlighet är fortfarande ett stort problem för tillhandahållandet av bistånd på grund av pågående strider och andra restriktioner mellan alla parter i konflikten i Syrien. Detta försvårar ständigt tillhandahållandet av humanitärt bistånd till de omkring 3,9 miljoner människor som befinner sig i svårtillgängliga områden och de nära 625 000 människor som befinner sig i belägrade områden. Lokala myndigheter har också varit långsamma med att godkänna bistånd i kurdiskkontrollerade områden i nordöstra Syrien, och det gränsöverskridande humanitära biståndet till nordvästra Syrien från Turkietbaserade parter står enligt uppgift inför allt större utmaningar. Icke-statliga oppositionsstyrkor och grupperingar som utpekats som terroristgrupper av FN:s säkerhetsråd utövar allt hårdare tryck på icke-statliga organisationer, av vilka några har tvingats minska eller tillfälligt upphöra med sin verksamhet. I april och maj 2017 kunde endast 10 % av utsatta människor i belägrade områden nås av FN:s konvojer. Mot bakgrund av detta har gränsöverskridande bistånd blivit allt viktigare. Det mesta av det gränsöverskridande biståndet sker från Turkiet och Jordanien, vilka fortsätter att främja framkomligheten via alla potentiella rutter på ett konstruktivt sätt. EU stöder akuta gränsöverskridande insatser från Turkiet för att man ska kunna nå människor i norra Syrien genom humanitära partnerorganisationer och tillhandahålla mat, vatten, boende, sjukvård och skydd till de mest behövande. Med tanke på det ihållande våldet och de enorma humanitära behoven fortsätter EU att uppmana alla parter att respektera sina skyldigheter enligt internationell humanitär rätt och se till att skyddet av civila har högsta prioritet från alla potentiella inträdespunkter, bland annat från Turkiet och Jordanien. Detta gäller också för konceptet med nedtrappningszoner i Syrien som avtalats mellan Turkiet, Iran och Ryssland – garanterna för vapenvilan som avtalades den 30 december 2016 i syfte att inrätta zoner med nedtrappade strider för att skydda civilbefolkningen. EU välkomnar alla insatser i detta sammanhang, förutsatt att internationell humanitär lagstiftning följs. 11.Slutsatser Uttalandet från EU och Turkiet har fortsatt att ge påtagliga resultat. Trenden med allt färre irreguljära och farliga överfarter och ett kraftigt minskat antal dödsfall på Egeiska havet, tillsammans med de konkreta effekterna av projekt som stöder syriska flyktingar och värdsamhällen i Turkiet inom faciliteten för flyktingar i Turkiet, har befästs. Men även om antalet överfarter nu har stabiliserats på en låg nivå, kvarstår de drivande faktorerna för migrationen till Europa. Uttalandet från EU och Turkiet fortsätter att spela en nyckelroll i att säkerställa att utmaningen med migrationen i östra Medelhavsområdet hanteras effektivt och gemensamt av EU och Turkiet, vilket framhölls av presidenterna Junker och Tusk samt president Erdoğan vid deras möte den 25 maj.