SV    SV SV 
 
SV 1   SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 15.9.2010 
SEK(2010) 1050 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
  
följedokument till 
  
förslaget till 
 
RÅDETS REKOMMENDATION 
 
Unga på väg – att främja ungdoma rs rörlighet i utbildningssyfte 
 
{KOM(2010) 478 slutlig} 
{SEK(2010) 1049}  
 
SV 2   SV SAMMANFATTNING 
Denna konsekvensanalys åtföljer förslaget ti ll rådets rekommendation om att främja 
ungdomars rörlighet i utbildningssyfte, vilk et är en del i ett antal insatser som 
genomförs inom ramen för initiativet Unga på väg.  
1. BAKGRUND 
Unga på väg är ett av EU:s ledande initiativ fö r att stödja Europa 2020-strategin. Syftet är att 
”förbättra resultaten och öka den internationell a attraktionskraften hos EU:s institutioner för 
högre utbildning samt höja den övergripande kval iteten på alla utbildningsnivåer i EU, och 
därvid kombinera spetskompetens med rättvisa, genom att främja de studerandes rörlighet, 
och förbättra ungas anställningsmöjligheter”1.  
Främjandet av rörlighet i utbildningssyfte är ett av huvudmålen i Unga på väg. Man kommer 
att sträva efter att avsevärt utöka (och förbät tra) inlärarnas rörlighet. Man kommer också att 
söka sprida möjligheter till in lärning till alla unga människor, bland annat personer som 
genomgår yrkesutbildning och ungdomar med färre möjligheter. 
Det står dock klart att EU-p rogrammen inte ensamma kan förverkliga de höga målen som 
ligger bakom initiativet. Av detta skäl planeras det i meddelandet om Unga på väg att stödet ur EU-programmen kompletteras genom a tt man mobiliserar ansträngningarna i 
medlemsstaterna och hos andra aktörer för att st ödja rörlighet i utbildningssyfte. Ett viktigt 
inslag kommer att gälla arbetet med att kart lägga och undanröja hinder mot rörlighet.  
Kommissionen föreslår ett utka st till rådsrekommendation som ett sätt att sammanfatta bra 
politiska åtgärder på nationell nivå som syftar till att främja rörlighet i utbildningssyfte och fungera som vägledning för medlemsstaterna när de utarbetar sina bidrag till de allmänna 
målen för Unga på väg. Denna konsekvensanalys är  direkt inriktad på denna del av Unga på 
väg, särskilt vad gäller undanr öjandet av hinder mot rörlighet . 
2. PROBLEMFORMULERING 
Som en del av den fria rörlighet för personer är  rörlighet i utbildningssyfte, dvs. rörlighet över 
gränserna i syfte att förvärva nya färdighete r, ett av det grundläggande sätten på vilka 
enskilda, särskilt ungdomar, kan förbättra sin framtida anställb arhet och samtidigt utvecklas 
som människor. 
Europeiska unionen har en lång och högt uppska ttad tradition av främjande och stöd till 
rörlighet i utbildningssyfte, som är ett om råde där medborgarna ser direkta och konkreta 
fördelar. Sådana initiativ som Erasmus-programmet har gjort det möjligt för mer än två miljoner studenter att läsa i ett annat land och få formellt erkännande för dessa studier.  
För alltför många av Europas ungdomar är doc k rörlighet i utbildningssyfte inte någon 
realistisk möjlighet. Fortfarande är det re lativt få ungdomar som kan dra fördel av 
erfarenheten att utbilda sig utomlands och vi ssa grupper, exempelvis ungdomar från mindre 
gynnade miljöer, är särskilt underrepresenterade. Språkliga, kulturella, ekonomiska, juridiska 
                                                
 
1 KOM (2010) 2020. 
 
SV 3   SV och administrativa hinder kvars tår, till exempel erkännande, validering och uppfattning av 
kvaliteten i lärandet i utlandet, särskilt utanför de strukturerade EU-programmen för 
rörlighet . Dessutom är unga människor inte särs kilt väl medvetna om möjligheterna till 
rörlighet. Den aktuella juridiska ramen är in riktad på olika sektor er (till exempel högre 
utbildning, yrkesutbildning, volontär arbete, lärare och utbildare,  unga forskare) vilket kan 
hindra kombinerade tillvägagångssätt. Även om ytterligare resurser såväl på nationell och 
europeisk nivå (via de befintliga programme n) kan öka rörligheten, kommer enbart mer 
pengar inte vara tillräckligt för att förverkliga visionen av rörlighet som en realistisk möjlighet 
för alla. Medlemsstaterna måste göra mer fö r att undanröja de hinder som kvarstår på 
nationell och regional nivå.  
Det finns en rekommendation från rådet från 20012 om rörlighet inom gemenskapen för 
studerande, personer som geno mgår yrkesinriktad utbildni ng, unga volontärer, lärare och 
utbildare, men den har fallit ur bruk och är nu inte längre helt aktuell. Av utvärderingen av 
genomslagskraften i denna rekommendation3 framgår att rekommendationen i viss 
utsträckning varit effektiv men att informa tionen om framstegen i genomförandet av de 
specifika bestämmelserna i den inte är alltäckande  eller lättillgänglig. Det finns ett brådskande 
behov att uppdatera, omfokusera och ge ny tt liv åt denna rekommendation . 
3. SUBSIDIARITETSBEDÖMNING 
Utbildnings- och ungdomspolitiken är ett område där EU har en stödjande behörighet enligt 
fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (Lissabonfördraget). I fördraget (artikel 165) 
fastställs att ” unionen ska bidra till utveckl ingen av en utbildning av  god kvalitet genom att 
främja samarbetet mellan medlemsstaterna och genom att vid behov stödja och komplettera 
deras insatser” , och i synnerhet fastställs det att Europeiska unionens insatser ska ” främja 
rörligheten för studerande och lärare, bl.a. geno m att verka för ett akademiskt erkännande av 
examensbevis och  studietider” samt ” främja utvecklingen av ungdoms- och 
ungdomsledarutbyte”. 
För att utföra denna uppgift har EU antagit ett tillvägagångssätt som löper parallellt, dels via 
politiskt samarbete med EU:s medlemsstater , dels via genomförandet av programmen för 
livslångt lärande (dvs. Erasmus, Comenius, Leonardo, Grundtvig) samt Aktiv ungdom, vilka 
tillhandahåller bidrag  till rörlighet.  
4. SYFTET  MED  EU:S  INITIATIV 
De huvudsakliga politiska mål som ska uppnås är att göra rörlighet i utbildningssyfte en 
möjlighet för alla, genom att  
– undanröja hindren mot rörlighet i utbildningssy fte på nationell eller regional nivå, samt 
– främja rörlighet i utbildningssyfte. 
De särskilda målen är följande:  
• Göra information om möjligheter till och förd elar med lärande utomlands mer tillgänglig. 
                                                 
2 2001/613/EG. 
3 KOM(2004) 21.   
 
SV 4   SV • Förbättra språkliga färdigheter i enlighe t med målen i flerspråkighetsstrategin4, däribland 
målet med modersmålet plus två (frä mmande språk) för varje medborgare. 
• Avlägsna juridiska och admini strativa hinder mot utveckli ngen av gränsöverskridande 
gemensamma studieprogram och andra form er av rörlighet i utbildningssyfte. 
• Minska juridiska och administrativa hinde r i samband med social trygghet för unga 
forskare, praktikanter och volontärer. 
• Främja en konsekvent juridisk ra m för minderårigas rörlighet.  
• Minska eller avlägsna begränsningar för överf örbarheten av ekonomiskt stöd till studenter.  
• Förbättra erkännandet och valideringen av formellt, informellt och icke-formellt lärande 
som genomgåtts utomlands. 
• Utöka möjligheter för ungdomar ur underrepresen terade grupper (lägre social-ekonomisk 
bakgrund, etniska minoriteter, funktionshi ndrade) att delta i rörlighet.  
• Uppmana till att man fokuserar på en  rörlighet av bättre kvalitet. 
• Uppmuntra till arbete mellan sektorer för att underlätta lösn ingar som är gemensamma för 
olika målgrupper. 
• Möjliggöra bättre jämförelser mellan medlemsstater av framstegen och förstärka lärandet 
av varandra. 
Det bör betonas att även om det är lämpligt att ange de områden där medlemsstaternas 
insatser behövs särskilt, bör inte rekommendationer på EU-niv å inom utbildning vara klart 
föreskrivande. Det är medlemsstaterna själva so m med beaktade av subs idiaritetsprincipen får 
fastställa hur detta ska föras vidare i ljuset av deras särski lda omständigheter. 
5. ALTERNATIVA  STRATEGIER 
Efter en inledande bedömning av möjliga alte rnativ framstår tre huvudalternativ som mest 
realistiska och genomförbara, och de är oc kså i linje med det smala utrymmet för EU-
verksamhet inom utbildning. 
5.1. Alternativ 1: Ingen EU-ins ats/oförändrad situation  
Den befintliga rådsrekomme ndationen från 2001 om rörlighet inom gemenskapen för 
studerande, personer som genomgår  yrkesinriktad utbildning, volont ärer, lärare och utbildare, 
som fallit ur bruk. 
5.2. Alternativ 2: Rådets rekommendati on: Unga på väg – att främja ungdomars 
rörlighet i utbildningssyfte 
En ny rekommendation från rådet, där man uppdaterar och omfokuserar 2001 års 
rekommendation och främjar ett sektorsöverg ripande tillvägagångssätt för att undanröja 
hinder mot rörlighet som är gemensamma fö r flera målgrupper, och en mer fokuserad 
övervakning.  
                                                 
4 2008/C 320/01. 
 
SV 5   SV 5.3. Alternativ 3: En ny öppen samor dningsmetod för ungdomars rörlighet i 
utbildningssyfte 
En ny oberoende ”öppen samordningsmetod” fö r att övervaka och rapportera om befintliga 
insatser i medlemsstaterna för att öka rörlighet i utbildningssyfte och dela  med sig av de bästa 
lösningarna. 
6. B EDÖMNING AV ALTERNATIVENS GENOMSLAGSKRAFT  
6.1. Alternativens sannolika ekonomiska, samh älleliga och miljörel aterade effekter  
Medan alternativet ”oförändrad situation” skulle få en liten men begränsad ekonomisk, 
samhällelig och miljörelaterad effekt eftersom det inte innebär någon vidare insats på EU-
nivå, skulle alternativen 2 och 3 leda till me r betydande positiva ekonomiska och samhälleliga 
effekter genom att fler unga männi skor deltar i rörlighet i utbil dningssyfte, vilket har belagda 
fördelar för deras integrering på arbetsmarknaden och i kulture n via utvecklingen av större 
och bredare färdigheter. Denna ökning i rörlighet förvän tas bli resultatet av mer information, 
bättre erkännande, smidigare administrativa fö rfaranden och bättre st ödstrukturer. Ungdomar 
med mindre gynnad bakgrund eller som inte kunnat de lta i rörlighet förväntas särskilt vinna 
på undanröjandet av specifika hinder som är ti ll deras nackdel och följaktligen lyckas med 
bättre social och ekonom isk (åter)integrering.  
6.2. Bedömning av den administrativa bördan 
I alternativ 1 krävs ingen ytterligare administ rativ börda eftersom det inte innebär några 
ytterligare åtgärder från EU:s  eller de nationella myndighetern a sida. Alternativ 2 innebär 
vissa ytterligare kostnader för de byråer, in stitutioner eller myndigheter som ska genomföra 
rekommendationen, t.ex. i utformningen av nya st rategier eller översynen av lagstiftningen för 
att underlätta rörlighet i utbildningssyfte för ungdomar. Inrättandet av en resultattavla för 
rörlighet kommer att innebära vissa ytterlig are kostnader, men den sammanlagda effekten 
kommer att bli oförändrad eftersom den komm er att uppvägas av en omorientering av de 
aktuella kraven på övervakning och rapporterin g. Alternativ 3 utgör den största ökningen av 
den administrativa bördan: alltmedan kostnader na för genomförande kommer i stort att likna 
kostnaderna under alternativ 2, sk ulle ytterligare kos tnader uppstå både på EU-nivå och på 
nationell nivå i samband med inrättandet av en  ny ram för övervakning och rapportering inom 
en öppen samordningsmetod. 
6.3. Effekter utanför EU  
Alternativ 1 förväntas få begränsade effekt er på rörlighet utanför EU, eftersom 2001 års 
rekommendation inte tar upp detta ämne specifi kt. Alternativ 2 kommer få positiva effekter 
för rörlighet utanför EU, eftersom en ny råds rekommendation uttrycklig en kommer att ta upp 
denna aspekt som kommer att ge en betydande  uppdatering och förbättring jämfört med det 
aktuella läget. Alternativ 3 kommer att ha en  mer begränsa inverkan  vad gäller rörlighet 
utanför EU, eftersom bristen på ett juridisk t instrument kan utgöra mindre incitament för 
agerande från medlemsstaternas sida. 
7. J ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN VAD GÄLLER DERAS SANNOLIKA EFFEKTER  
Den oförändrade situatione n kan leda till vissa förbättringar med tiden, men de blir troligtvis 
otillräckliga för att förverkliga målet med att ge  alla möjlighet till rörlighet i utbildningssyfte. 
Det finns inte utrymme i rekommendationen från 2001 för den betydande utveckling som 
skett under senaste åren inom utbildning och som påverkar rörlighet i utbildningssyfte. 
 
SV 6   SV Dessutom försvårar dess sektorsvisa tillvägag ångssätt behandlingen av frågor som är 
gemensamma för flera målgrupper. Hinder mot rörlighet som funnits sedan länge och som 
inte tillräckligt erkänns elle r behandlas kommer sannolikt att återstå som problem. Även om 
2001 års rekommendation och dess uppföljning som del av den öppna samordningsmetoden 
inom utbildning genomförs fullt ut, blir det inte tillräckligt för att ta itu med alla de hinder mot rörlighet som för närvarande finns. Därför behövs det ytterligare in satser för att uppnå de 
mål som anges under avsnitt 4. 
Alternativen 2 och 3 innebär be tydligare större potential till förändringar i medlemsstaternas 
system för att uppfylla de mål som anges ovan. En ny rekommendation från rådet, som 
föreslås i alternativ 2, har fördelen att den fa stställer en omfattande och tydlig dagordning för 
förändring på specifika områden där man kartla gt brister, och där man kan bedöma framsteg. 
Detta alternativ skulle möjliggör a att man startar om, ger ny kraf t åt och uppdaterar arbetet på 
detta område tack vare ett nytt juridiskt instrume nt som är inriktat på hinder som finns i flera 
sektorer och ger ny impuls och ökad synlighet åt frågor som gäller rörlighet. Därför förväntas 
den fungera som en drivkraft för att uppnå framst eg på området. Alternativ 3 är av naturen 
begränsat till ”mjuk lagstiftning” vilket kan fö rsvaga dess potentiella genomslagskraft jämfört 
med ett juridiskt instrument, särskilt vad beträ ffar hanteringen av juridiska och administrativa 
hinder på medlemsstatsnivå. Jämfört med alternativ 2 ri skerar avsaknaden på en 
rekommendation som den första drivkraften i verksamheten at t försvaga den gemensamma 
ansträngningen. Slutligen skulle den extra admi nistrativa bördan, såväl på nationell nivå som 
EU-nivå, på grund av inrätta ndet och driften av en ny öppen samordningsmetod bli avsevärd 
och mest sannolikt stöta på betydand e motstånd från medlemsstaternas sida. 
7.1. Bästa alternativ 
Med ledning av denna bedömning är det bästa valet Alternativ 2 (rådets rekommendation) 
som utgör den bästa kombinationen av förv äntad inverkan avvägd mot kostnader och 
administrativ börda. 
8. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Övervakning, utvärdering och rapportering skulle  ske inom den befintliga strategiska ramen 
för europeiskt utbildningssamarbete (öppna sa mordningsmetoden), som kommer att anpassas 
till detta syfte. Med ledning av de nationella  rapporterna skulle kom missionen vartannat år 
lägga fram en bedömning av framstegen i me dlemsstaterna och kommentarer för länderna 
angående de starka och svaga sidorna i undanröjandet av hinder mot rörlighet i 
utbildningssyfte i form av en ”resultattavla för rörlighet” som sku lle möjliggöra jämförelser 
mellan länderna. 
Huvudindikatorerna för framsteg mot att uppnå  målen kommer att bygga på följande:  
• Minskning av betydande problem  med hinder mot rörlighet so m rapporteras av studenter, 
volontärer eller forskare som deltar i rö rlighet (som uppmätts i undersökningar). 
• Specifika indikatorer som ska utarbetas med ledning av framsteg inom varje område där 
det finns hinder, som ska övervakas via en ”resultattavla för rörlighet”. 
• En ökning av antalet ungdomar (i åldern 15-35 å r) som deltar i rörlighet i utbildningssyfte. 
• Man kommer att föreslå ett riktmärke (eller fl era) för rörlighet i utbildningssyfte på EU-
nivå (vilket planeras inom den st rategiska ramen för Utbildning 2020). 
 
SV 7   SV • Inom högre utbildning bör senast 2020 minst 20 % av utexaminerade inom det Europeiska 
området för högre utbildning under en viss tid ha studerat eller haft praktik utomlands 
(riktmärke för rörlighet inom Bolognaprocessen). 
Man föreslår en oberoende extern  utvärdering för att bedöma framstegen efter de första fyra 
åren som rekommendationen genomfö rs (dvs. vid utgången av 2014).