EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 27.01.1998 
KOM(1998) 34 slutlig 
Kommissionens tredje rapport 
till rådet, Europaparlamentet, 
Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén 
om införandet av hälsoskyddskrav i gemenskapens politik 
(1996) 

Den tredje rapporten om införandet av hälsoskyddskrav i gemenskapens 
politik 
1. Gemenskapen och medborgarna är mycket bekymrade över folkhälsa och 
hälsodimensionen i gemenskapens politik. Detta bekräftas i fördraget och 
gemenskapen har vidtagit åtgärder för att garantera att denna oro beaktas. 
Gemenskapen som helhet, särskilt kommissionen, har förbundit sig att bidra med 
politiska insatser, åtgärder och verksamhetsformer som bidrar till uppnåendet av 
en hög hälsoskyddsnivå (artikel 3 o i fördraget). Amsterdamfördraget förstärker 
ytterligare gemenskapens roll på hälsoskyddsområdet. 
2. Rapporten tar upp centrala utvecklingsområden i detta hänseende under 1996 och 
ger en överblick över den del av gemenskapens verksamhet som påverkar 
hälsofrågorna. Den visar hur hälsoskyddskrav har beaktats i de åtgärder och 
insatser som har vidtagits och behandlar hälsorelaterade frågor i gemenskapens 
politik. Den berör även frågan om hur detta arbete skall kunna utvecklas i 
framtiden. 
En utförlig översikt över gemenskapens insatser som påverkar hälsoområdet ges i 
ett separat arbetsdokument från kommissionens avdelningar. 
Bakgrund till gemenskapens arbete på hälsoområdet inom annan politik 
3. I artikel 129 i fördraget föreskrivs att hälsoskyddskraven skall ingå som ett led i 
gemenskapens övriga politik. Kommissionen har inlett förfaranden för att 
genomföra denna uppgift. 
4. För det första har den infört åtgärder för att säkerställa att de avdelningar som 
ansvarar för folkhälsa rådfrågas i alla hälsorelaterade förslag och att deras 
synpunkter bifogas dessa förslag innan de antas. Effektiviteten i detta förfarande 
följs ständigt upp och vid behov vidtas åtgärder för att effektivisera det ytterligare 
5. För det andra har kommissionens gemensamma arbetsgrupp för hälsofrågor 
inrättats. Den är ett forum för informationsutbyte där man kan diskutera viktiga 
hälsorelaterade frågor inom kommissionens generaldirektorat och samordna 
tjänster som berör hälsorelaterade frågor som därefter skall tas upp till behandling 
av kommissionen. Tillfälliga grupper möjliggör en mera ingående granskning av 
särskilda frågor. Vidare utser gruppen lämpliga kontaktpersoner för 
hälsorelaterade frågor inom kommissionens alla generaldirektorat, vars roll är att 
förmedla frågor och svar, kontrollera att alla berörda parter har hörts och göra det 
lättare att lösa aktuella frågor och tvister. 
6. För det tredje har kommissionen förberett årsrapporter om införandet av 
hälsoskyddskrav i gemenskapens politik för att uppmuntra övriga 
gemenskapsinstitutioner att noggrant uppmärksamma vilka hälsoeffekter övrig 
politik har, dvs. dé åtgärder och program som utgör en del av gemenskapens 
beslutsprocess. Det gäller även att främja motsvarande åtgärder i andra 
medlemsstater med syfte att ta med hjälp från andra områden som påverkar hälsan 
i gynnsam riktning vid tillämpningen av andra åtgärder. Två rapporter har redan 
lämnats till rådet, parlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén1. Det visade sig att de båda tidigare rapporterna om införandet 
av hälsoskyddskrav väckte stort intresse inte endast bland institutionerna utan även 
i medlemsstaterna och bland den stora allmänheten. Rådet har antagit en resolution 
om den andra rapporten i november 1996, i vilken kommissionen ombes fortsätta 
sina ansträngningar för att införa hälsoskyddskrav i gemenskapens politik2. 
Parlamentet diskuterar för närvarande den andra rapporten och har utsett en 
föredragande. Slutligen har vissa medlemsstater (bl.a. Finland) sammanställt 
rapporter som är i linje med kommissionens rapport och innehåller betydelsefulla 
insikter och konsekvenser för politiken inom andra områden. 
De viktigaste framstegen 1996 
BSE-CJD 
7. År 1996 var ett viktigt år för hälsa på gemenskapsnivå, särskilt för utvecklingen av 
livsmedels- och jordbrukspolitik. Framför allt har frågan om ett eventuellt samband 
mellan bovin spongiform encefalopati (BSE) och en ny variant av Creutzfeldt-
Jacobs sjukdom (CJD) varit ett stort problem. Därför har man i det 
1 KOM(95) 196 slutlig av den 29.5.1995 och KOM(96) 407 slutlig av den 4.9.1996. 
2 Rådets resolution av den 12 november 1996 om införande av hälsoskyddskrav i gemenskapens 
politik, EGT nr C 374, 11.12.1996, s. 3. 
3 
arbetsdokument som har sammanställts av kommissionens avdelningar ägnat ett 
särskilt avsnitt åt en utförlig beskrivning av de åtgärder som har vidtagits inom 
olika områden för att skydda människors och djurs hälsa och åt ansträngningar för 
att vinna ökad kännedom om kopplingen mellan B SE och den nya varianten av 
CJD. 
8. När det gäller folkhälsan har man vidtagit ett antal viktiga åtgärder mot bakgrund 
av gemenskapens begränsade befogenheter på detta område: 
• För det första framlades ett förslag till ett nätverk för epidemiologisk övervakning 
och kontroll av överförbara sjukdomar i mars 19963 innan den brittiska 
regeringen gav ut sitt meddelande om ett eventuellt samband mellan B SE och 
CJD som påskyndade BSE-krisen. Förslaget gällde CJD och föreskriver 
omfattande övervaknings- och kontrollåtgärder vid överförbara sjukdomar. 
Frågan behandlas fortfarande av Europaparlamentet och rådet. 
• Kommissionen har även förberett ett förslag till ett program för 
gemenskapsåtgärder för ovanliga sjukdomar4 som även kan omfatta åtgärder mot 
CJD. 
9. Kommissionens avdelningar har förberett arbetsdokument om CJD och annan 
transmissibel spongiform encefalopati som diskussionsunderlag vid rådet för 
hälsofrågor under de italienska, irländska och nederländska ordförandeskapen. 
Dessa dokument innehöll epidemiologiska uppgifter från medlemsstaterna om CJD 
och en analys av tendenser och en undersökning av vilka åtgärder som har 
vidtagits i medlemsstaterna och gemenskapen. Liknande dokument skall 
sammanställas även i framtiden. 
10. Effekten av BSE-krisen och gemenskapens reaktion på den ur folkhälsosynvinkel 
visade tydligt att det finns behov av ett enhetligt förhållningssätt som beaktar och 
inför hälsoskyddskrav i all gemenskapspolitik. Ordförande Jacques Santer 
betonade detta i sitt tal till Europaparlamentet, som berörde den rapport som hade 
3 KOM(96) 78 slutlig, 7.3.1996. 
4 KOM(97) 225 slutlig, 26.5.1997. 
sammanställts av undersökningskommittén om BSE genom att säga att "vi nu har 
kommit till den punkt då det är dags att sätta hälsan i centrum i Europa". De 
åtgärder som därefter har vidtagits, särskilt tillämpningen av förebyggande 
principer och ansvarsfördelningen när det gäller rådgivning, lagstiftning och 
övervakning samt förstärkning av vetenskapliga kommittéer och relevanta 
bindande styrmedel vittnar om kommissionens beslutsamhet att leva upp till sina 
åtaganden. 
11. Kommissionen har fattat beslut om ett antal viktiga förändringar av politik och 
administrativt ansvar inom sina avdelningar som återspeglar allmänhetens ökade 
medvetenhet om och ansvar för att skydda konsumenternas och allmänhetens 
hälsa. De avdelningar inom kommissionen som handlägger frågor om folkhälsa 
arbetar med den omstrukturering och deltar i de nya organ som har bildats. 
Ansvaret för att hälsoaspekten i praktiken beaktas i all övrig politik kommer att 
förstärkas genom dessa reformer. Framstegen skall rapporteras i den fjärde 
rapporten om införandet av hälsoskyddskrav som täcker all verksamhet och politik 
1997. 
Andra viktiga händelser 
12. BSE och dess eventuella följder för människors hälsa är en av de viktiga politiska 
områden där hälsoaspekten spelar en stor roll. Det arbetsdokument som har 
utarbetats av kommissionens avdelningar ger en uttömmande bild av dessa 
politiska områden. 
13. Verksamhet inom livsmedelslagstiftningen påverkar människors hälsa direkt. 
Lagstiftning om tillsatsämnen i livsmedel, om märkning och livsmedel för spädbarn 
och små barn återspeglar behovet av att gemenskapens politik på detta område 
antas och utvecklas. Den förordning om nya livsmedel och nya 
livsmedelsingredienser som antogs i början av 19975 inför ett ramverk för 
säkerhetsbedömning innan en produkt får släppas ut på marknaden och tillstånd för 
nya produkter, inklusive alla livsmedel och livsmedelsingredienser som har 
5 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel 
och nya livsmedelsingredienser, EGT L 43,14.2.1997, s. 1. 
producerats av genetiskt modifierade organismer. Dessutom skapas en ram för 
märkning av nya livsmedel och livsmedelsprodukter. 
För att förbereda en ny inriktning inom gemenskapens livsmedelslagstiftning 
offentliggjorde kommissionen 1997 en grönbok om allmänna principer för 
livsmedelslagstiftningen i Europeiska unionen6. Grönboken utkom vid en tidpunkt 
då allmänheten är mer intresserad än någonsin av frågor som berör livsmedel och 
hälsa, och den erbjuder en möjlighet till debatt om nya sätt att förhålla sig till dessa 
frågor både då det gäller allmän livsmedelspolitik och särskild lagstiftning. 
14. På samma sätt förbereds viktiga hälsorelaterade beslut på forskningsområdet. 
Under 1996 förberedde kommissionen flera förslag för gemenskapens framtida 
forskningsprogram som skall spridas i stor skala under 1997. Rapporten visar att 
en betydande del av forskningsprogrammen stöder projekt som har en 
hälsodimension antingen i form av medicinsk forskning eller forskning om 
hälsosystem, bioteknik, telematik, jordbruk eller miljö. 
15. Även miljöskydd, en ren miljö, skydd mot bestrålning och civilskydd påverkar 
allmänhetens hälsa i hög grad. Därför behövs det ett nära samarbete mellan dem 
som arbetar med hälsofrågor och dem som arbetar med miljöfrågor och samarbetet 
skall ytterligare förstärkas i framtiden. 
16. Samverkan och det interna förhållandet mellan social- och hälsopolitik kan 
förefalla vara självklart, men för att man skall kunna dra största möjliga nytta av 
detta krävs särskild uppmärksamhet och stora ansträngningar. Mycket gjordes i 
detta hänseende under 1996, särskilt inom socialskydd. Ytterligare åtgärder skall 
vidtas för att främja hälsofrågornas ställning inom utvecklingen av socialpolitik, 
t.ex. vad gäller ojämlikhet och fattigdom. 
17. Många hälsofrågor berör mycket olika områden inom gemenskapens politik. 
Narkotika t.ex. behandlas bl.a. i samband med verksamhet inom folkhälsoområdet, 
rättsliga och inrikes frågor och yttre förbindelser. Särskild uppmärksamhet fästs 
vid tobaksrökning i samband med förebyggande verksamhet på folkhälsoområdet 
(Europa mot cancer) medan man inom jordbruket sysslar med tobaksodling och 
KOM(97) 176 slutlig, 30.4.1997. 
forskning för utveckling av mindre skadliga tobakssorter. Indirekt beskattning av 
tobaksprodukter - ett problemområde i beskattningspolitiken - påverkar 
tobaksprodukternas priser. Detta tas upp till behandling i rapporten. 
18. Det arbetsdokument som har sammanställts av kommissionens avdelningar 
behandlar vissa centrala områden som har särskild betydelse för hälsofrågor. Här 
beaktas förteckningen över de områden som skall prioriteras enligt det förslag som 
har lagts fram av rådet i dess resolution om den första rapporten7, till vilken man 
har bifogat ett särskilt avsnitt om BSE/CJD: 
- socialpolitik, 
- jordbruk, livsmedel och fiske, 
- BSEochCJD, 
- den inre marknaden, 
- forskning och utveckling, 
- miljö och energi, 
- transport, och 
- internationellt samarbete. 
Förstärkning av införandet av hälsoskyddskrav 
19. Kommissionens arbetsdokument visar hur hälsorelaterad verksamhet ingår i nästan 
all betydande gemenskapspolitik. Gemenskapens institutioner bär det gemensamma 
ansvaret för itt hälsokraven införs i all politik och alla åtgärder. Förutom artikel 
129 måste de även beakta ett antal andra bestämmelser i fördragen som har till 
syfte att skydda folkhälsan. 
7 Rådets resolution av den 20 december 1995 om införande av hälsoskyddskrav i gemenskapens politik, 
EGTC350, 30.12.1995, s. 2. 
20. Vikten av att införa hälsoskyddskrav i övrig politik för att säkerställa en hög 
hälsoskyddsnivå för människor har bekräftats genom den dom8 som EG-domstolen 
avkunnade och Förenade kungarikets begäran om tillfällig lättnad av 
exportförbudet mot nötkreatur och produkter som kan härledas från nötkreatur. 
Domen berör åtgärder beträffande BSE. Inom kommissionen börjar tillämpningen 
av skyldigheterna enligt artikel 129 med de avdelningars arbete som ansvarar för 
ett särskilt ämnesområde. Dessutom innebär det faktum att kommissionens förslag 
beaktar hälsoaspekten ytterligare ett styrmedel som garanterar att man kontrollerar 
vilka hälsokonsekvenser förslagen har innan de antas. 
21. I detta sammanhang är det viktigt att fastställa de respektive medlemsstaternas och 
gemenskapens bidrag till att förbättra hälsa och säkerställa en hög hälsoskyddsnivå 
och att använda resultatet som en utgångspunkt för korrigerande åtgärder eller 
justeringar av politik och insatser både i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå. 
Man har redan uppnått tillfredsställande resultat inom enskilda områden såsom 
inom transportsektorn, bland läkemedel, tobaksubventioner, domar om konkurrens 
som berör alkohol, risker som beror på telekommunikationsfält och nätverk för 
kraftöverföring samt för särskilda näringsbehov. 
22. Då man skall införa de berörda bestämmelserna i artikel 129 är det osäkert vad 
som exakt avses med en hög hälsoskyddsnivå och vad som är det bästa sätt på 
vilket man komma fram till hur detta mål skall kunna uppnås genom berörda 
åtgärder och insatser. Kommissionen har inlett flera undersökningar om detta och 
fått vägledning. Det åtgärdsprogram för gemenskapen för hälsoövervakning9 som 
nyligen antogs borde skapa förutsättningar för framgång på detta område. 
Ett mer initiativrikt förhållningssätt har redan inletts inom socialpolitik och 
sysselsättningspolitik och hälsoaspekten beaktas i stigande grad redan i början då 
ny politik på dessa områden utvecklas. 
23. För att en verklig och hållbar utveckling skall kunna komma till stånd krävs 
framför allt följande tre centrala element: 
8 C-180/96 R, Förenade kungariket mot Europeiska gemenskapernas kommission, REG 1996,1-390.1. 
9 EGTnrL 193/1, 22.7.1997. 
8 
• Att de som leder hälsofrågor och andra berörda områden politiskt förbinder sig att 
betrakta hälsorelaterade åtgärder och insatser som en gemensam uppgift i alla 
skeden i gemenskapens beslutsprocess. 
• Att tillräckliga och sakkunniga resurser inom folkhälsoområdet ställs till 
förfogande för att på ett effektivt sätt täcka centrala verksamhetsområden. 
• Att införandet av berörda åtgärder och insatser övervakas. 
24. Kommissionen skall överväga vilka styrmedel som kan påskynda dessa åtaganden 
och skall återkomma till dessa frågor i den tredje rapporten. Den skall även 
behandla frågan om vad man har lärt sig och vilka erfarenheter man har gjort av 
"mainstreaming" av hälsofrågor. 
Ändring av artikel 129 
25. År 1997 har Amsterdamfördraget infört viktiga ändringar av artikel 129 i syfte att 
öka räckvidden för eventuella åtgärder genom att betona att en hög 
hälsoskyddsnivå för människor skall säkerställas vid utformning och genomförande 
av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. 
Slutsatser 
26. Kommissionen anser att bestämmelsen i fördraget om att hälsoskyddskraven skall 
ingå som ett led i gemenskapens övriga politik utgör en central del i gemenskapens 
befogenheter på folkhälsoområdet och har förbundit sig att stärka dess betydelse 
och tillämpning. Den bifogade rapporten stöder dessa ansträngningar och visar 
samtidigt omfånget av de berörda verksamhetsområdena. Ett system för att 
övervaka att hälsoaspekten beaktas i all politik och alla insatser bör vara bindande 
och heltäckande och för detta behövs ytterligare resurser och ökade 
ansträngningar. Kommissionen skall vidta de åtgärder som behövs för att stärka 
denna process och skall avlägga rapport om utvecklingen i sina meddelanden 
framöver. 
27. Kommissionen hoppas att denna rapport och detta arbetsdokument även skall 
stimulera och berika den pågående diskussionen om gemenskapspolitikens 
framtida inriktning inom hälsoområdet. Kommissionen emotser kommentarer om 
hur man skall säker J ^ cklingen på detta område och kommer att beakta 
dessa i framtiden. 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 34 slutlig 
DOKUMENT 
SV 05 15 01 
Katalognummer : CB-CO-98-034-SV-C 
ISBN 92-78-30342-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
(O