I rapportens första avsnitt presenteras en sifferanalys, per land, typ av hinder och sektor, av den totala uppsättningen av 372 aktiva handels- och investeringshinder som registrerats i databasen över marknadstillträde och de 36 nya hinder som registrerats under 2016.

1. Fördelning av hinder rapporterade under 2016 per tredjeland

Med tanke på att rapporten om hinder för handel och investeringar utarbetas en gång om året utgör den ett utmärkt tillfälle att årligen granska nya hinder och de åtgärder för att undanröja hinder som vidtas inom ramen för partnerskapet för marknadstillträde. Baserat på uppgifterna i databasen över marknadstillträde registrerades 36 nya hinder i 21 tredjeländer under 2016. Antalet nya hinder under 2016 var därför ungefär lika stort som de 39 nya åtgärder som registrerades 2015.

3. Fördelning av hinder rapporterade under 2016 per sektor

2. Fördelning av hinder rapporterade under 2016 per typ av åtgärd

Tre nya hinder för Schweiz togs upp inom partnerskapet för marknadstillträde under 2016, vilket innebär att det totala antalet registrerade hinder uppgår till sju. Två av de nya restriktionerna rör tjänstesektorn. Tidigare har EU-företag som tillhandahåller tjänster varit tvungna att registrera sig för mervärdesskatt i Schweiz om deras årsomsättning i landet nådde en viss gräns. Enligt ett nytt lagstiftningsförslag 2016 skulle referensen ändras från omsättning i Schweiz till omsättning i världen totalt. Till följd av detta skulle de flesta EU-företag som tillhandahåller gränsöverskridande tjänster i Schweiz vara skyldiga att registrera sig för och betala mervärdesskatt i landet. EU-baserade företag skulle dessutom behöva ha ett skatteombud i Schweiz, vilket skapar ytterligare kostnader. Reglerna för lågvärdessändningar, som är befriade från mervärdesskatt, kommer också att ändras, vilket innebär att lågvärdesimport (särskilt via e-handel) blir mindre attraktiv.

Kommissionen har tagit upp alla nya och befintliga hinder med Ryssland i alla tillgängliga forum, även vid WTO:s handelspolitiska granskning av Ryssland 2016, i relevanta WTO-kommittéer samt via bilaterala möten och skrivelser. I de fall Rysslands politiska åtgärder innebar att landet överträdde sina WTO-åtaganden använde EU sig även av WTO:s tvistlösningssystem. Under 2016 avgjorde WTO-paneler till EU:s fördel med avseende på EU:s export av svinköttprodukter (bekräftat av Permanenta överprövningsorganet den 23 februari 2017) och i fråga om Rysslands överdrivet höga tullar för vissa jordbruksprodukter och bearbetade produkter (tidsfristen för Rysslands anpassning till WTO-beslutet hade inte löpt ut vid tidpunkten för utarbetandet av denna rapport).

Slutligen har Ryssland infört en omfattande gränsåtgärd i form av ett transitförbud för transportörer via väg och järnväg från Ukrainas territorium till Kazakstans och Kirgizistans territorier via Ryssland, oavsett ursprung (dvs. inklusive EU). Denna restriktion har lett till betydligt ökade transportkostnader för vissa EU-exportörer.

Under de senaste åren har Turkiet upprätthållit flera handelshinder som strider mot landets skyldigheter enligt tullunionen mellan Turkiet och EU, t.ex. betungande tullförfaranden eller tilläggstullar. Under 2016 införde Turkiet ytterligare två handelsbegränsande åtgärder, vilket innebar att det totala antalet rapporterade handelshinder ökade till 15.

Som en uppföljning av lagstiftning från 2015 som möjliggjorde potentiellt genomgripande volymrestriktioner infördes ett importlicenssystem för fyra produktkategorier 2016 (fordon, cement, armeringsstål och valstråd). EUexportörerna påverkades väsentligt av detta under 2016. Exempelvis utfärdades endast omkring 57 000 licenser för bilexport från EU under 2016, en betydande minskning jämfört med EU:s export till denna marknad under tidigare år (t.ex. omkring 245 000 fordon 2012). Armeringsstål, cement och valstrådprodukter drabbades också hårt av åtgärden.

Det är fortfarande svårt att göra en uppskattning av effekten av specifika hinder för marknadstillträde, och det kräver ett nära samarbete mellan näringslivet, medlemsstaterna och kommissionen. En av faktorerna vid prioritering av handelshinder inom ramen för partnerskapet för marknadstillträde är den förväntade effekten av nya åtgärder som rapporteras.

Kommissionen kommer att fokusera mer på att samla in sådan information via partnerskapet i framtiden, men de ekonomiska uppgifter som finns tillgängliga för de registrerade hindren är fortfarande ofullständiga, även om de förbättras. I detta avsnitt analyseras därför de handelsflöden som potentiellt påverkas av nya hinder för handel med varor. Analysen grundas på bilaterala EU-exportsiffror (och importsiffror i fråga om tredjeländers exportrestriktioner) för de relevanta varunumren i Harmoniserade systemet (HS). Eftersom de hinder som infördes under 2016 redan kan ha begränsat EU:s export samma år grundas analysen på genomsnittliga handelsflöden under de tre närmast föregående åren 2013–2015. Handelshindrens exakta effekt på dessa handelsflöden kunde inte mätas, men detta ger åtminstone en indikation på vikten av den underliggande export som eventuellt påverkas av handelshindren.

Denna metod tillämpades på 32 av de 36 nya hinder som registrerades 2016, utom två tjänster och en investeringsåtgärd (för vilken inga uppgifter om handelsflöde fanns tillgängliga) och en viktig övergripande åtgärd för vilken ingen särskild sektor kunde fastställas

Resultatet av uppskattningen visar att de nya handelshinder som registrerades 2016 potentiellt påverkade EU-export upp till ett värde av 27,17 miljarder euro. Denna siffra är högre än EU:s totala export till handelspartner som Sydafrika, Algeriet eller Ukraina, och motsvarar 1,6 % av EU:s totala globala export under samma år.

Det uppskattas att de åtgärder som införts av Ryssland, sammantaget, kan ha den största effekten på EU:s export, och att de potentiellt kan påverka handelsflöden upp till 12,26 miljarder euro. Därefter följer den potentiella effekten av de hinder som införts av Algeriet (3,75 miljarder euro), Kina (3,7 miljarder euro), Turkiet (2,69 miljarder euro), Indien (2,2 miljarder euro) och Egypten (1,72 miljarder euro).

Analysen visade också att de nya åtgärder som införts av Ryssland delvis riktades mot sektorer där EU:s export till Ryssland traditionellt sett var stor. Före införandet av de omotiverade certifieringskraven för läkemedel uppgick t.ex. EU:s läkemedelsexport till Ryssland till 6,1 miljarder euro per år. Subventionerna för bilar och jordbruksmaskiner kan dessutom påverka handelsflöden inom dessa sektorer till ett värde motsvarande 5,85 miljarder euro av EU:s export till Ryssland per år.

Algeriets beslut att införa nya volymrestriktioner och ett importlicenssystem för motorfordon, cement, stål och valstrådprodukter kan även inverka avsevärt på EU:s exportörer, vars tidigare export inom dessa sektorer uppgick till 3,75 miljarder euro.

Andra hinder som potentiellt kan påverka särskilt stora handelsflöden är de kliniska provningar som Kina kräver för europeiska medicintekniska produkter, som kan äventyra EU-export till ett värde av 2,95 miljarder euro, de betungande tullförfaranden som Turkiet tillämpar på flera produkter, bland annat maskiner samt elektriska motorer och pumpar, som kan ha en negativ inverkan på EU-export till ett värde av 2,6 miljarder euro, och Indiens hinder i form av ett lägsta importpris för stål, som kan ha en negativ inverkan på EU-export till ett värde av 1,36 miljarder euro. Fabriksregistreringskraven i Egypten, som omfattar 25 varukategorier, från jordbruksprodukter, cyklar, kosmetika och kläder till keramiska plattor och möbler, kan påverka handelsflöden till ett värde av 1,03 miljarder i EU-export.

Den betydande handel som eventuellt kan påverkas av införandet av nya hinder för marknadstillträde bekräftar återigen vikten av EU:s strategi för marknadstillträde och det utökade partnerskapet när det gäller att övervaka och åtgärda handelsbegränsande åtgärder globalt och för att prioritera och lösa dem med lämpligast möjliga verktyg.

III. STÖRRE HANDELS- OCH INVESTERINGSHINDER SOM LÖSTS 2016

I detta kapitel beskrivs den strategi kommissionen följde för att komma till rätta med handels- och investeringshinder 2016 och vilka resultat som nåddes, dvs. vilka hinder som löstes. Därefter beskrivs några av de mest framgångsrika resultaten 2016 mer i detalj. Avslutningsvis uppskattas värdet av den handel som påverkades av åtgärderna i fråga innan de löstes.

A. EU:S STRATEGI FÖR ATT ÅTGÄRDA HINDER FÖR HANDEL OCH INVESTERINGAR

I den föregående rapporten om hinder för handel och investeringar beskrivs redan de viktigaste åtgärder som partnerskapet för marknadstillträde har använt för att hantera det ökande antalet hinder i tredjeländer. Under 2016 fortsatte partnerskapet att använda i stort sett samma verktyg för att lösa problem med marknadstillträde.

Inom WTO-ramen fortsätter EU att ge starkt stöd åt den multilaterala handelsagendan och tvistlösningssystemet för handelsfrågor. EU fortsatte också att spela en aktiv och konstruktiv roll i WTO-kommittéerna (t.ex. TBT, SPS, SCM, TRIMS, importlicensförfaranden och restriktioner i fråga om betalningsbalans), där EU under 2016 fick möjlighet att uttrycka sina farhågor kring många av de åtgärder som beskrivs i föregående kapitel.

Om det inte var möjligt att effektivt lösa hinder med negativ inverkan på EU:s intressen via samrådsmekanismerna använde EU även WTO:s tvistlösningssystem. Under 2016 inledde EU två nya ärenden, ett om Kinas tullar och andra restriktioner för export av råvaror (DS 509) och ett annat om diskriminerande behandling av EU:s export av spritdrycker till Colombia (DS 502). Under 2016 beslutade även två WTO-paneler till EU:s fördel (i DS 475 angående Rysslands politiska åtgärder för import av svinköttsprodukter och i DS 485 angående Rysslands tullbehandling av vissa jordbruksprodukter och bearbetade produkter).

EU fortsatte även att driva en ambitiös agenda för handelsförhandlingar, som är ytterligare ett instrument för att öppna marknader och lösa hinder för handeln. Under 2016 ingicks det övergripande avtalet om ekonomi och handel med Kanada (Ceta) och avtalet om Ecuadors anslutning till frihandelsavtalet med Colombia och Peru. Avsevärda framsteg gjordes i frihandelsavtalsförhandlingarna med Japan, diskussionerna om frihandelsavtalet med Mercosur återupptogs, moderniseringarna av frihandelsavtalet med Mexiko påbörjades och nya förhandlingar inleddes med flera länder, såsom Indonesien, Filippinerna och Tunisien. Många hinder för marknadstillträde behandlas direkt under förhandlingarna. Till följd av att det övergripande avtalet om ekonomi och handel ingicks med Kanada 2016 kommer avskaffandet av tullar att kompletteras med att många stora hinder innanför gränserna tas bort inom flera sektorer, t.ex. vin och spritdrycker.

Inom ramen för det utökade partnerskapet för marknadstillträde och med tanke på den ökande protektionismen, beslutade kommissionen även att förstärka sitt partnerskap med medlemsstaterna och företag med målet att ytterligare förbättra samordningsinsatserna för att undanröja hinder från tredjeländer. Det är viktigt att notera att kommissionen även har intensifierat diskussionerna med partnerskapets intressenter om befintliga handelshinder i länder som övervägs för förhandlingar om frihandelsavtal eller länder med vilka sådana förhandlingar har inletts, för att enas om den bästa strategin för att åtgärda sådana hinder.

Genomförandet och tillämpningen av handelsavtal är en fortsatt viktig aspekt i EU:s handelspolitik. De genomförandestrukturer som införs genom frihandelsavtalen bidrar avsevärt till att undanröja specifika hinder för handeln. Under 2016 var detta t.ex. fallet med frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea och det djupgående och omfattande frihandelsavtalet mellan EU och Ukraina (DCFTA), vilket började tillämpas preliminärt den 1 januari 2016 (se avsnitt III.C i denna rapport). Kommissionen övervakar noggrant att de åtaganden som görs enligt Ceta införlivas i kanadensisk lagstiftning och att de faktiskt genomförs. Ceta skapar dessutom den nödvändiga ramen för att diskutera hinder som kan uppstå på områden som sanitära och fytosanitära åtgärder, tekniska handelshinder eller investeringar. Enligt det ”utökade partnerskap” som tillkännagavs i strategin om handel för alla, som antogs i oktober 2015, kommer kommissionen senare i år att offentliggöra en särskild rapport om genomförandet av frihandelsavtalen.

B. ÖVERSIKT ÖVER LÖSTA HINDER 2016