MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN Kommissionens kommentarer till resultatet av femårsutvärderingen av ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling

1. Inledning

I detta dokument lämnar kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén resultatet av femårsutvärderingen av ramprogrammen (1995-1999) och kommissionens egna kommentarer, i enlighet med vad som föreskrivs i besluten om femte ramprogrammet för forskning [1]. Utvärderingen omfattar gemenskapens verksamhet för forskning och teknisk utveckling (FoTU) som bedrivits under tre på varandra följande ramprogram, nämligen resultat av det tredje ramprogrammet (1990-1994), genomförande och resultat av fjärde ramprogrammet (1994-1998) och det första årets genomförande av femte ramprogrammet (1998-2002).

[1] I artikel 5.2 i beslut nr 182/1999/EG och 1999/64/Euratom föreskrivs att kommissionen, innan den lägger fram sitt förslag angående sjätte ramprogrammet, skall låta oberoende, högt kvalificerade experter utföra en extern utvärdering av gemenskapsverksamheternas genomförande och resultat under de fem åren före denna utvärdering, mot bakgrund av de kriterier som anges i bilaga I, de vetenskapliga och tekniska mål som anges i bilaga II och genomförandet av detta beslut med hjälp av de särskilda program som grundas härpå. Kommissionen skall överlämna resultaten av denna utvärdering tillsammans med sina egna kommentarer till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.(EG)

Utvärderingen har gjorts av en grupp oberoende experter på hög nivå, med Joan Majò som ordförande. Panelen har gjort ett omsorgsfullt arbete, grundat på en stor mängd information, däribland framför allt liknande utvärderingar som gjorts för vart och ett av de särskilda program som tillsammans utgör ramprogrammet. En sammanfattning av dessa utvärderingar återfinns i en bilaga till rapporten från juli 2000.

Utvärderingen är en värdefull tillgång vid förberedandet av gemenskapens framtida verksamheter inom området för forskning. Kommissionen finner det särskilt lämpligt att panelen vidgat utvärderingen till att omfatta den senaste tidens politiska utveckling och övergripande initiativ. Rekommendationer och ståndpunkter har satts i ett vidare politiskt sammanhang och hänger i synnerhet samman med det strategiska mål som fastställts för unionen av stats- och regeringscheferna vid Europeiska rådets toppmöte i Lissabon i mars 2000: "att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre sysselsättningstillfällen och en högre grad av social sammanhållning", vilket skall uppnås med en övergripande strategi som bland annat syftar till "att förbereda övergången till en ekonomi och ett samhälle som baserar sig på kunskaper genom en politik som gynnar informationssamhället och forskning och utveckling, genom att driva på den strukturella reformen för konkurrenskraft och innovation samt genom att fullborda den inre marknaden."

Rapporten omfattar en utvärdering av verksamhetens relevans i förhållande till europeiska behov, effektiviteten i genomförandet och övergripande effekter och inverkan. I rapporten lämnas också rekommendationer om framtida FoTU-verksamhet på europeisk och nationell nivå, övergripande finansieringsnivåer och initiativ för förbättrade ramvillkor för forskning och innovation.

Panelens ordförande understryker i sin inledning till rapporten att den är "ett bidrag till kommissionens arbete och en uppmaning till Europas ledare, såväl i unionen som i medlemsstaterna, att fullfölja de genomgripande politiska förändringar som krävs för att leva upp till de uttalanden som gjordes i Lissabon." I linje med detta ser kommissionen rapporten som ett välkommet referensverk för alla som på något sätt är intressenter när det gäller forskning.

I kommentarerna nedan har kommissionen vinnlagt sig om att svara på alla de punkter som särskilt framhållits i rapporten (här markerade i kursiv stil), och i möjligaste mån ställt upp sina kommentarer enligt samma struktur som i rapportens "Sammanfattning och rekommendationer". Dessutom har kortfattade kommentarer gjorts angående vissa punkter i sammanfattningarna av utvärderingsrapporterna för de särskilda programmen. Kommissionen kommer att granska alla inlämnade slutsatser och rekommendationer i detalj och se till att de följs upp på lämpligt sätt i samband med förberedelserna för nästa ramprogram.

2. Panelens huvudsakliga slutsatser

Den övergripande rapporten kan sammanfattas i tre huvudsakliga budskap:

-Ramprogrammet bör sättas in i ett vidare sammanhang och utvecklas i nära anslutning till medlemsstaterna och övrig gemenskapspolitik, särskilt med tanke på utvidgningen.

-Ramprogrammen har på det hela taget varit framgångsrika. De representerar ett avsevärt arbete och de effekter de har fått inom strategiska områden skulle inte ha kunnat åstadkommas på annat sätt.

-Ramprogrammet måste nu utvecklas för att passa in i det nya politiska sammanhanget med tonvikt på insatser, flexibilitet och effektivitet.

Kommissionen instämmer helt och fullt med dessa slutsatser, som utvecklas mer i detalj nedan.

I de inledande styckena i rapportens sammanfattning och rekommendationer påpekas att

*"Panelens viktigaste slutsats är att enbart ramprogrammet inte är nog för att uppfylla de mål som fastställdes i Lissabon. [...] Panelen är övertygad om att de förändringar som krävs måste genomföras inom ramen för en gemensam europeisk strategi, som uttrycks på EU-nivå och stöds av alla medlemsstater."

Tanken på en gemensam europeisk strategi inom området för forskning framfördes av kommissionen, helt i linje med panelens rekommendation, i meddelandet "Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet" av den 18 januari 2000. Idén har sedan dess fått politiskt stöd av Europeiska rådet och Forskningsrådet, liksom av Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Dessutom har den akademiska världen, näringslivet och användarna helhjärtat stött och på ett värdefullt sätt bidragit till genomförandet av en sådan strategi.

I ljuset av aktuella utmaningar och tidigare erfarenheter är det tydligt att det behövs en övergripande europeisk politik för forskning och innovation för att säkerställa att nationell politik och gemenskapspolitik, liksom åtgärder på alla nivåer, stämmer överens och samverkar, och att mänskliga, materiella och finansiella resurser organiseras och utnyttjas på ett bättre sätt. Detta kräver handling på både gemenskaps- och medlemsstatsnivå, vilket också påpekats i slutsatser och rekommendationer från rådet och Europaparlamentet.

Kommissionen instämmer i att de politiska instrumenten måste anpassas och kompletteras för att överensstämma med denna strategi. Ramprogramkonceptet måste genomgå en omfattande översyn för att omvandlas till ett centralt instrument för genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet. Det ska kunna användas som hävstång och katalysator för att öka samarbetet och få politik, program och verksamheter på europeisk, nationell och regional nivå att stämma bättre överens. I detta sammanhang måste strategin kunna bygga vidare på politik, instrument och åtgärder inom andra områden, särskilt utvidgning, regionpolitik, den inre marknaden, utbildning och innovation.

Genomförandet av denna strategi, inom ramen för begreppet ett europeiskt område för forskningsverksamhet, kan dessutom utgöra underlaget till en övergripande europeisk strategi, exempelvis genom sitt bidrag till det årliga vårmötet i Europeiska rådet i samband med uppföljandet av det europeiska toppmötet i Lissabon.

3. Morgondagens ramverk

*"Dessa verksamheter behövs fortfarande och de bör få fortsätta, men ramprogrammets räckvidd bör också utökas i linje med behovet av att uppfylla Lissabon-målen och möta utvidgningens krav. Panelen rekommenderar följande:

-Behåll tonvikten på social relevans och fortsätt använda nyckelåtgärderna för att fokusera programmen.

-Behåll en stark tonvikt på samverkande FoTU-projekt som kompletteras av flera olika andra åtgärder.

-Betona kvalitet och deltagande av ledande forskare.

-Uppmuntra deltagarna att föreslå mer "riskfyllda" projekt.

-Utöka åtgärderna för att stimulera forskarnas rörlighet inom EU och mellan EU och resten av världen.

-Bibehåll stödet till generisk, kompetensbyggande FoTU-verksamhet.

-Öka tonvikten på den forskning som behövs för att stödja övrig EU-politik."

Kommissionen instämmer i att ramprogrammet behöver ses över och anpassas till det nya politiska sammanhanget. I synnerhet måste ramprogrammets mål ta hänsyn till de nya utmaningarna och fokuseras på de huvudsakliga europeiska prioriteringarna. Samtidigt som det bästa från tidigare program bibehålls, bör sammansättningen av instrument och åtgärdsmetoder vara flexibel och anpassad, och skräddarsydd för varje uppsättning mål, och dessutom innehålla ett visst mått av "variabel geometri".

Kommissionen stöder ståndpunkten att gemenskapsforskningens socioekonomiska mål och relevans fortfarande är väsentliga. Begreppet nyckelåtgärder, som infördes i och med den femte ramprogrammet, har visat sig vara ett värdefullt instrument för förverkligandet av dessa mål, och kan användas ytterligare, där så är lämpligt, som ett sätt att koncentrera verksamheten.

För att bidra till målen inom EU:s övriga politik, som miljömålen, den hållbara utvecklingen och utbildningsmålen, kommer kommissionen att bemöda sig om att ytterligare befästa och utveckla samverkan mellan forskningspolitiken och övrig EU-politik, och bygga upp adekvata samarbetssystem från starten, särskilt när det gäller att fastställa strategiska mål och värdera resultat. Mer uppmärksamhet och resurser kommer att ägnas resultatframställning. Denna strategi bör inte begränsas till forskning med direkt anknytning till ekonomisk konkurrenskraft eller ekonomisk utveckling. EU-politiken skall vara en hjälp för att sätta upp strategiska forskningsmål. I gengäld kan forskningen bidra till att definiera mål inom andra politiska områden som kan leda till förbättrade villkor för genomförande av forskning och forskningssamarbete.

Kommissionen instämmer till fullo i att vetenskaplig och teknisk kvalitet, som eventuellt kan uppnås genom ett ökat deltagande av ledande forskare, är grunden för att uppnå de fastställda målen. Metoder och förvaltningsförfaranden bör anpassas för att ytterligare främja kvalitet inom gemenskapsforskningen.

Kommissionen håller med om att det behövs fler "riskfyllda" gemenskapsprojekt för att främja kvalitet och genombrott. Genomförandet av sådana projekt innebär särskilda villkor som mer öppet definierade mål, flexiblare förfaranden och även accepterandet av eventuella misslyckanden. Kommissionen är beredd att se över och anpassa kriterier och förfaranden för att stimulera denna typ av åtgärder.

När det gäller metoder för genomförande är kommissionen liksom panelen övertygad om att samverkande FoTU-åtgärder främjar en gemensam syn på problem och stimulerar transnationellt samarbete och samarbete mellan forskning och industri, vilket har visat sig vara mycket effektivt. Konceptet behöver anpassas, särskilt i riktning mot stöd till forskningsprogram och närverksbyggande mellan nationella program eller för att söka komplementaritet med andra finansieringskällor, i synnerhet för att kunna beakta behovet av att sprida information om viktiga forskningscentra och infrastrukturer för forskning.

Åtgärder för rörlighet är andra instrument som visat sig vara mycket uppskattade och effektiva inom ramprogrammen. Dessa åtgärder skall i framtiden ges ännu större prioritet och göra EU attraktivt för världens mest framstående forskare. Rörligheten som ett effektivt redskap för kunskapsöverföring bör också ägnas särskild uppmärksamhet.

Kommissionen håller också med om att generisk FoTU-verksamhet behövs. I samband med uppgiften att bereda väg för morgondagens samhälle och konkurrenskraften i en kunskapsbaserad ekonomi ökar efterfrågan på mer långsiktig, kompetensbyggande, banbrytande FoTU-verksamhet, genom tvärvetenskapliga projekt eller genom inrättande av ett "öppet område" för ny teknologi.

*"Panelen är övertygad om att de befintliga politiska instrumenten måste utnyttjas ytterligare inom ett omstrukturerat och utvidgat ramprogram"

Kommissionen delar ståndpunkten att alla relevanta fördragsbestämmelser skall utnyttjas för att säkerställa flexibilitet och för att se till att metoder och åtgärder genomförs i lämplig omfattning och skala. Detta är av särskild betydelse i samband med utvidgningsperspektivet. Åtgärderna bör syfta till att främja en öppen samordning medlemsstaterna emellan. Åtgärder med variabel geometri genom EU:s bidrag till nationella program, kompletterande program osv. kan övervägas. Det nya ramprogrammet bör vara försett med en lämplig uppsättning instrument.

*"Panelen rekommenderar en omfattande översyn av de system och förfaranden som används för att fastställa övergripande mål, definiera resultatmekanismer och genomföra program. [...]Vi rekommenderar att den europeiska FoTU-strategin antas på högsta politiska nivå. Regeringscheferna bör därefter delegera uppgiften att formulera och genomföra strategin till Europeiska kommissionen, som för denna uppgift skall biträdas av en lämplig rådgivande struktur. [...] Panelen ser inte någon anledning till att behålla programkommittéerna."

Kommissionen fäster stor vikt vid det faktum att en gemensam forskningsstrategi faktiskt redan har antagits på högsta politiska nivå i rådet och Europaparlamentet, i enlighet med de riktlinjer kommissionen lagt fram. Forskningen har tilldelats en central roll i uppbyggandet av den kunskapsbaserade samhället, och genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet, som sig bör i nära samarbete med medlemsstaterna, har fått fullt stöd. Detta kommer att ligga till grund för all framtida gemenskapsverksamhet inom FoTU-området.

Kommissionen delar ståndpunkten att ansvaret skall fördelas tydligt på alla nivåer av utformning, antagande och genomförande av politiken. Fördraget, och annan därtill underställd lagstiftning, särskilt rådets beslut om delegering av genomförandebefogenheter till kommissionen, ger klara riktlinjer beträffande detta. För att säkerställa sammanhang och effektivitet är det också viktigt att de olika aktörerna i kedjan är delaktiga och samverkar i de olika processerna. Utnyttjandet av programkommittéer är väletablerad praxis inom många av gemenskapens budgetområden. Kommissionen är angelägen om att bibehålla programkommittéerna för att försäkra sig om fortsatt tillgång till rådgivning av högsta kvalitet i fråga om vetenskapliga politiska prioriteringar och strategiska val.

*"Omdana befintliga strukturer och förfaranden för att delegera ansvaret för uppgifterna nedåt inom kommissionen eller lägga ut ansvaret externt".

Kommissionen är angelägen om att förvaltningen av gemenskapens forskningsprogram skall förbättras i riktning mot de bästa förvaltningsmetoderna, i linje med reformen av kommissionen. Vid organisationen inom kommissionens enheter måste man ta hänsyn till såväl de ändrade målen som de tillgängliga medlen, däribland genom klargörande och delegering av ansvar på olika nivåer. När så är lämpligt, och på grundval av lönsamhetsanalyser, kan kommissionen tilldela andra organ särskilda uppgifter och därvid tillämpa strikta kontrollåtgärder.

4. Bortom ramverket

*"Panelen rekommenderar en ökning av den andel av budgetarna som anslås till vetenskap och teknik jämfört med andra politiska områden. Panelen är övertygad om att den andel av bruttonationalprodukten som inom EU används till FoTU bör ökas till minst 3 procent under de kommande tio åren". "Panelen rekommenderar indirekta åtgärder som skattemässiga stimulansåtgärder för FoTU i hela EU"

Kommissionen har påpekat att Europa ligger efter de främsta konkurrenterna USA och Japan när det gäller finansiering av forskning och mänskliga resurser. Kommissionen stöder därför ståndpunkten att allt skall göras på gemenskapsnivå och nationell nivå, inom såväl den privata som den offentliga sektorn, för att förbättra denna situation. Den offentliga sektorns medel får dock inte användas direkt för att minska den ökande klyftan mellan den privata sektorns FoTU-investeringar i Europa och USA, utan man bör i stället använda alla till buds stående möjligheter för att särskilt främja privata investeringar, dvs. genom att undersöka hur samverkan med Europeiska investeringsbanken och utnyttjande av erfarenheter från benchmarking kan användas.

Det kan vara önskvärt att ytterligare analysera effekterna av skattemässiga stimulansåtgärder för att främja den privata sektorns FoTU-investeringar. De huvudsakliga åtgärderna inom detta område bör dock vidtas på medlemsstatsnivå. Stora framsteg kan göras genom att främja benchmarking och utbyte av bästa praxis, exempelvis när det gäller skattemässiga stimulansåtgärder för FoTU, riskkapital och nya verksamheter. I de fall åtgärderna som vidtas innebär ett statligt stöd måste gemenskapsreglerna om statligt stöd alltid följas. För att undvika att skapa snedvridningar på den inre marknaden är det också viktigt att reglerna för företagsbeskattning följs. Indirekta åtgärder kan i viss mån stimuleras av gemenskapsåtgärder, t.ex. kommissionens nya förslag om ett gemenskapspatent, i samband med de allmänna stimulansåtgärderna för konkurrenskraft och innovation som genereras av den inre marknaden.

*"Medlemsstaterna måste i sin FoTU-politik underbygga varandra, snarare än kopiera varandra."

Det finns en ökande gemensam förståelse, uppbackad av Europeiska rådet och Forskningsrådet, för behovet av samverkan mellan politik och program på medlemsstatsnivå och på gemenskapsnivå. I linje med detta kommer benchmarking av den nationella politiken att inledas inom kort. Utarbetandet av mekanismer för inrättande av nätverk mellan nationella och gemensamma program, vilket Europeiska rådet i Lissabon uppmanade till, kommer att tas upp i meddelandet om riktlinjer för EU:s framtida forskning. Kommissionen kommer i detta sammanhang att agera som katalysator och som stöd.

*"Panelen rekommenderar att stödet till dessa länder [kandidatländer i Central- och Östeuropa] för FoTU-verksamhet tillfälligt kanaliseras genom de befintliga vetenskapliga akademierna fram till dess att nya, konkurrenskraftiga strukturer för att organisera vetenskap och industri kan utvecklas."

Kommissionen håller med om att dessa länders medverkan kommer att innebära stora fördelar för den europeiska forskningen. Kommissionen är dock inte övertygad om att det tillvägagångssätt som föreslås av panelen är det lämpligaste i detta sammanhang. Flera av länderna har redan gjort avsevärda framsteg, i vissa fall med EU-stöd, på vägen mot en omstrukturering av sektorn för vetenskap och innovation, bland annat genom att se över akademiernas storlek och uppgifter. Kommissionen förespråkar ett mer övergripande tillvägagångssätt, där alla socioekonomiska faktorer tas i beaktande, och där alla tidigare erfarenheter tas i bruk, inte bara de som gjorts med central- och östeuropeiska länder utan även med de mindre gynnade regionerna i unionen, när det gäller stödet för deras utformning av politiken, deras programplanering och deras uppbyggande av kapacitet inom vetenskap, teknik och innovation.

*"Panelen rekommenderar akuta åtgärder för att motverka den förväntade bristen på kunnande under nästa årtionde."

Till följd av den ökade betydelsen av kunskapsbaser för vårt samhälle, ägnas rent allmänt allt större uppmärksamhet åt den nuvarande bristen på utbildning och kunnande inom vissa högteknologiska områden och åt risken för brist på kunnande även inom mer traditionella områden, vilken beror på att befolkningen åldras. Benchmarking och förmedling av bästa praxis som på ett öppet sätt samordnas av gemenskapen kan bidra till att lösa situationen, medan det är medlemsstaterna som måste spela den avgörande rollen i denna sammanhang. Fler gemenskapsaktiviteter i samband med utveckling av mänskliga resurser genom utbildning och främjande av forskarnas rörlighet, med tonvikt på kvinnor och unga forskare, kommer också att bidra. Dessa aktiviteter kommer att inbegripa tillgång till och användande av verktyg för distansutbildning på elektronisk väg och effekterna av detta.

*"Panelen uppmanar kommissionen att se till att innovationsrelaterade verksamheter står högt på agendan över åtgärder som stöds av gemenskapens strukturfonder och anslutningsinstrumenten för kandidatländerna"

Kommissionen delar panelens ståndpunkter beträffande innovationspolitiken, och i strategin för ett europeiskt område för forskningsverksamhet, som lanserats av kommissionen, läggs tonvikt på betydelsen av innovationsrelaterad verksamhet. Främjandet av innovation är och förblir ett nyckelmål i kommissionens riktlinjer för EU-forskningens framtid. Som Europeiska rådet i Lissabon framhöll måste forskning på nationell nivå och unionsnivå integreras och samordnas bättre för att bli så effektiv och innovativ som möjligt. Nya och innovativa processer bör också ges möjlighet att genomsyra den nya kunskapsbaserade ekonomin. I sitt meddelande om innovation satte kommissionen nyligen upp fem mål, nämligen att samordna innovationspolitiken, att skapa ett regelverk som uppmuntrar till innovation, att uppmuntra till nyskapande av och tillväxt hos innovativa företag, att förbättra de viktigaste formerna av samspel i innovationssystemet, samt att främja ett samhälle öppet för innovation. I denna övergripande strategi bör strukturfonderna och anslutningsinstrumenten ge de regionala aktörerna och kandidatländerna stöd till att utarbeta och genomföra en adekvat forsknings- och innovationspolitik på regional nivå.

5. Utvärdering av ramverket

*"Det positiva utfallet av panelens utvärdering av verksamheten under de senaste fem åren ligger till grund för rekommendationen att fortsätta och utöka ramprogrammet."

Vid utarbetandet av framtida gemenskapsverksamhet kommer kommissionen att lägga vikt vid att utöka ramprogrammet och anpassa det till de nya politiska sammanhangen och målen. Ytterligare ansträngningar kommer att göras för att förbättra utvärderingen av den socioekonomiska effekten av EU:s FoTU-verksamhet.

*"Panelen rekommenderar att förfarandena förenklas och görs lättare att förstå."

Tidigare erfarenheter och de initialproblem som uppstod vid lanseringen av femte ramprogrammet har föranlett kommissionen att ta initiativ för att förenkla förvaltningsförfaranden och göra dem mer användarvänliga och effektiva. En arbetsgrupp inrättades för detta syfte. Arbetsgruppen har identifierat en rad punkter som kan förenklas och göras smidigare. Punkterna har redan åtgärdats eller kommer åtgärdas inom kort. Kommissionen håller med om att det behövs fortsatt uppmärksamhet och ytterligare ansträngningar på detta område.

*"Panelen rekommenderar en snar omarbetning av ramprogrammets övergripande förvaltning och administration."

En översyn av effektiviteten i den övergripande programförvaltningen och -administrationen har getts högsta prioritet. Syftet är att göra förfarandena smidiga och att klargöra fördelningen av ansvar och uppgifter på alla nivåer.

Kommissionen riktar ett stort tack till Joan Majò och panelens medlemmar för denna värdefulla rapport som på ett väsentligt sätt bidrar till förberedelserna för gemenskapens framtida forskningsverksamhet.

Kommissionens kommentarer om femårsutvärderingen av de särskilda programmen

Sammanfattningar av femårsutvärderingarna av de särskilda programmen finns i bilaga I till rapporten om femårsutvärderingen av ramprogrammet.

Nedan följer en kortfattad kommentar till de sammanfattade rekommendationerna (övergripande frågor har redan behandlats i kommissionens svar till själva rapporten femårsutvärderingen av ramprogrammet).

Livskvalitet och förvaltning av levande resurser

Kommissionen är medveten om att intresset för biovetenskap och bioteknik genomsyrar allting från jordbruk och livsmedel till hälsovård, miljö och biologiska tillgångar. Framsteg inom detta område omfattar därför också ekologiska aspekter, etiska perspektiv och diskussioner med ansvariga medborgare. Kommissionens ledamot Busquin har inrättat en expertgrupp på hög nivå för biovetenskap för att behandla detta område. Bland ytterligare initiativ finns särskilda uppmaningar om att lämna forskningsförslag inom områdena bioetik och konsekvensbedömning, mer nätverksbyggande och delgivande av goda seder mellan medlemstaterna för att öka medvetandegraden till att omfatta hela samhället.

Panelens erkännande av värdet av politiskt motiverad forskning (i nyckelåtgärderna) känns uppmuntrande. Kommissionen instämmer i att detta tillvägagångssätt bör undersökas ytterligare i samband med utvecklingen av det europeiska området för forskningsverksamhet, och att stor uppmärksamhet bör ägnas åt de önskade synergieffekterna med de nationella programmen likaväl som åt att åstadkomma ett europeiskt mervärde.

Kommissionen noterar också med intresse rekommendationen om ökad uppmärksamhet på generisk "bottom-up"-forskning, långsiktiga investeringar i utveckling av mänskliga resurser och centra för särskild kompetens och stöd till viktig infrastruktur och större vetenskapliga anläggningar, inklusive elektroniskt tillträde. Kommissionen stöder också rekommendationen om nya, flexibla och användarstyrda metoder för genomförande.

Ett användarvänligt informationssamhälle

Kommissionen instämmer i att det är av grundläggande vikt att fortsätta bedriva FoTU inom området för informationssamhällets teknik på gemenskapsnivå och har noterat panelens ståndpunkt att förändringar av programmet lämpligast sker genom en gradvis anpassning och att alla aspekter måste tillvaratas.

Kommissionen noterar med intresse förslaget att uttrycka strävan efter europeiskt mervärde i målsättningarna europeiskt tekniskt ledarskap och bredare europeisk teknisk kompetens, bland annat i samband med initiativen för det europeiska området för forskningsverksamhet och e-Europe.

Kommissionen stöder helhjärtat den strävan efter att förbättra effektiviteten som ligger bakom panelens rekommendation att särskilja tre olika typer av forskning och att där så är lämpligt använda olika administrativa förfaranden för de tre olika typerna. Förslaget kommer att analyseras ytterligare under förberedelserna för kommande ramprogram.

Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas panelens ståndpunkt att det bör skapas länkar till andra initiativ och att en debatt bör upprätthållas om de nyckelfrågor som kommer att styra utnyttjandet av FoTU. Initiativet för ett europeiskt område för forskningsverksamhet kommer att stimulera ett mer samordnat genomförande av nationella forskningsprogram och gemenskapsprogram och dessutom främja en mer strukturerad dialog mellan de berörda parterna, även när det gäller frågor som berör hela samhället, som informationsetik.

Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt

Kommissionen noterar panelens ståndpunkt att den socioekonomiska inriktning som följts i femte ramprogrammet är viktig men behöver förtydligas ytterligare, och att effekterna av många FoTU-verksamheter skulle öka om användarna gjordes mer delaktiga på alla stadier av programmens genomförande, inte minst inom områdena för transport samt standarder, mätning och provning.

Det är också helt i linje med kommissionens initiativ för ett europeiskt område för forskningsverksamhet att öka samordningen mellan verksamheter på nationell och europeisk nivå, även verksamheter som berör spridning av resultaten, i enlighet med panelens rekommendation.

Som panelen helt riktigt påpekar är det av yttersta vikt att bibehålla en stark forskning på lång sikt om Europa och dess industri skall kunna konkurrera med resten av världen. Man måste finna en bra balans mellan "vetenskapliga och tekniska genombrott" och "ökad innovationsgrad", inte minst genom att ägna särskild uppmärksamhet åt "riskprojekt". Kommissionen noterar också panelens stöd för diversifieringen av åtgärder, däribland införandet av "intresseanmälan" för verksamheter som initieras "nedifrån", vilket panelen anser har givit en värdefull källa till idéer.

Energi, miljö och hållbar utveckling

Miljö och hållbar utveckling

Panelen framhåller att "en betydande del av resurserna bör gå till generisk verksamhet och långsiktig forskning". Kommissionen anser att detta är en viktig fråga i gemenskapens och i andra forskningsprogram. Man måste åstadkomma en lämplig balans mellan uppdragsorienterade, medellångsiktiga till långsiktiga och politiskt relevanta verksamheter, där en del av forskningsresultaten riktar sig till särskilda användargrupper. Dessutom eftersträvas aktivt en faktisk spridning av forskningsresultaten.

I enlighet med kommissionens riktlinjer för ett europeiskt område för forskningsverksamhet bör den positiva samverkan mellan gemenskapsforskningen och den nationella forskningen - inklusive den i kandidatländerna - absolut främjas, vilket t.ex. skulle kunna tillämpas i fråga om inrättandet av en europeisk strategi för miljöforskning. Panelen anser att de miljöproblem som de nuvarande medlemsstaterna försöker lösa inte nödvändigtvis är desamma som miljöproblemen i en utvidgad gemenskap. Dock är det så att en av sju ansökningar under den första genomförandeperioden kom från en institution utanför Europeiska unionen. Det är glädjande att notera panelens synpunkt att EU kan få en strategisk roll i fråga om viktig infrastruktur för miljön.

Icke-nukleär energi

Kommissionen instämmer i att det behövs en strategisk och klar inriktning. Vid den pågående halvtidsutvärderingen av energiprogrammet har man också tagit till sig denna rekommendation. Till följd härav kommer man att rikta in sig på ett antal prioriterade områden och lägga tonvikten på socioekonomiska behov och integrering av tvärvetenskaplig forskning. Förslaget om optimering av påverkan kommer att följas främst genom att öka verksamhetens omfattning och kritiska massa.

Kommissionen noterar också kravet på metoder och åtgärder som kan säkerställa flexibilitet när det gäller genomförande, så att verksamheten bättre kan anpassas till nya frågor och få en mer tydligt identifierbar effekt.

Kärnenergi

Nukleär fusion

Kommissionen delar panelens ståndpunkt att stora framsteg har möjliggjorts tack vare samordningen och samarbetet i associeringen mellan gemenskapsprogram och nationella forskningsprogram. Europa har fått en framträdande roll globalt inom detta område, men det återstår fortfarande ett antal viktiga vetenskapliga och tekniska problem att lösa innan ett kommersiellt fusionskraftverk kan bli verklighet. Kommissionen noterar panelens åsikt att nästa forskningsprogram även det bör vara reaktororienterat och att konstruktionen av "Next step" bör inledas t.ex. genom uppbyggnad av ITER (International Thermonuclear Experiment Reactor). Kommissionen skall se över vilka alternativ som står till buds. Kommissionen instämmer dock i att Europa för att behålla sin ledning måste fortsätta att utnyttja JET och specialutrustning inom associeringarna i full utsträckning.

Kommissionen har bett rådet om direktiv för att förhandla med tredje part, däribland eventuellt Kanada och USA, för att gemensamt förbereda ett framtida inrättande av ett juridiskt organ för konstruktion och drift av ITER om och när det beslutas om detta. Kostnader och fördelar med att lokalisera ITER i Europa, Kanada eller Japan kommer att analyseras noga, liksom alternativa möjligheter.

Kärnklyvning och radiologiska vetenskaper

Flera av rekommendationerna är helt i linje med utvecklingen av det europeiska området för forskningsverksamhet och kommer att noggrant beaktas, exempelvis ökad tonvikt på samordning, inrättande av nätverk, utbildning osv.

I enlighet med panelens förslag kommer ansträngningar att göras för att bredda räckvidden av riskhanteringsstudier, så att både tekniska och sociala faktorer omfattas.

Kommissionen instämmer i att kommunikationen med icke-specialiserade användare, beslutsfattare och allmänheten måste förbättras.

Befästande av gemenskapsforskningens internationella roll

Panelen understryker, liksom kommissionen, den särskilda roll verksamheten inom detta program har i och med att den ger "betydelsefulla bidrag" inte bara till gemenskapens FoTU-politik utan också till annan EU-politik.

Kommissionens ståndpunkt är att forskningen till sin natur är internationell och att kvalitet uppstår genom en kombination av gynnsamma lokala omständigheter och öppenhet för internationella kunskapskällor. En viktig tillgång för forskningen är därför den förökningseffekt som uppstår genom investeringar i forskning och spridning av kunskap mellan länder och regioner i hela världen. Detta stärker Europas förmåga att bidra till lösningar på såväl världsomfattande problem som särskilda regionala frågor. Det stärker också gemenskapsforskningens ställning och roll på den internationella vetenskapliga och tekniska arenan.

Främjande av innovation samt stimulans av små och medelstora företags deltagande

Panelens rekommendationer, däribland om att definiera en klar strategisk roll och att fokusera på den målgrupp där det kan få störst effekt, är konstruktiva och till stor hjälp. Kommissionen kommer att ta dem i beaktande vid genomförandet av det nuvarande ramprogrammet och vid förberedelserna av framtida gemenskapsverksamheter.

Kommissionen noterar också att rekommendationerna är helt i linje med de prioriteringar som fastställts för det europeiska området för forskningsverksamhet, särskilt när det gäller små och medelstora företag samt samordning av innovativ verksamhet på regional, nationell och europeisk nivå.

Förbättring av den mänskliga forskningspotentialen samt den socioekonomiska kunskapsbasen

Kommissionen gläder sig åt att panelen funnit att detta program är ett bra verktyg för att klara utmaningarna med övergången till ett kunskapssamhälle. Åtgärderna till stöd för högkvalitativ utbildning och rörlighet hos forskare med internationella erfarenheter, som stipendier och nätverk för forskarutbildning, måste därför undersökas ytterligare i kommande gemenskapsprogram. Kommissionen instämmer i att begreppet rörlighet, som för närvarande är inriktat främst på utbildning av forskare, kan utvidgas för att stimulera överföring av kunskaper och teknik. Detta skulle kunna bli ett inslag i framtida planer. Kommissionen välkomnar rekommendationen om att ge större uppmärksamhet åt socioekonomisk forskning och socioekonomiska resultat, vilken stämmer väl överens med det nya politiska sammanhanget och de mål som fastställdes i Lissabon.

Kommissionen vill framhålla att detta program också bidrar till att göra Europa mer attraktivt för forskare och till att förhindra att forskare flyttar härifrån. Kommissionen välkomnar panelens rekommendation om en mer ambitiös satsning på europeisk infrastruktur för forskning och kommer att utveckla en policy för bättre stöd till infrastruktur för forskning i samarbete med andra intressenter.

Gemensamma forskningscentret (GFC)

Kommissionen gläder sig åt att panelen betonat det lämpliga och betydelsefulla i GFC:s nya uppdrag som ett stöd för utveckling, genomförande och övervakning av Europeiska unionens politik.

Kommissionen noterar med intresse att panelen uttrycker sitt stöd för GFC:s mer utåtriktade attityd och uppmanar till förstärkning av centrets nätverk med organisationer i medlemsstaterna inom det europeiska området för forskningsverksamhet. Detta bör åtföljas av en förstärkning av GFC:s kontaktyta med dess största klienter. Panelen rekommenderar också man planlägger det vetenskapliga och tekniska stödet så att inte bara FoU-delen berörs, utan hela projektcykeln.

Den omvandlingsprocess av GFC som inletts bör fortsätta. Kommissionen instämmer i att centret och dess resultat bör få större uppmärksamhet för att bekräfta dess ställning inom det europeiska systemet för vetenskapliga och tekniska referenser för genomförande av politiken. Kommissionen kommer att ta upp dessa rekommendationer i ett meddelande om genomförandet av GFC:s uppdrag, som skall utarbetas i samband med dess bidrag till utvecklingen av initiativet för ett europeiskt område för forskningsverksamhet.

Kommissionen framför här ett särskilt tack till alla paneler som utfört femårsutvärderingarna av de särskilda programmen, för deras omsorgsfulla arbete och all möda som lagts ner på denna omfattande uppgift.

Bilaga: Slutsatser från rapporten från expertpanelen för den femåriga utvärderingen av ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling (rapporten i sin helhet går att beställa, och finns också tillgänglig på följande Internetadress: http://www.cordis.lu/fp5/5yr_reports.htm).

BILAGA

Slutsatser från rapporten från expertpanelen för den femåriga utvärderingen av ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling - 1995-1999

Ordförandens inledning

Nya omständigheter kräver nya målsättningar. Och nya målsättningar kräver nya politiska verktyg.

Vår panel har utsetts för att utvärdera hur ett av dessa verktyg, ramprogrammet, har fungerat under de senaste fem åren. Vi har dock känt oss föranlåtna att gå utöver denna uppgift.

I rapporten finner ni den begärda utvärderingen, som belyser såväl positiva som negativa punkter. Det är min förhoppning att våra förslag utgör ett användbart bidrag till uppgiften att förbereda nästa ramprogram och finjustera det pågående.

Panelens huvudsakliga budskap är att om Europeiska unionen skall kunna möta de utmaningar den nya ekonomiska situationen innebär och uppnå de mål som föreskrivits av stats- och regeringscheferna vid toppmötet i Lissabon, räcker inte enbart ramprogrammet till för att genomföra den europeiska politiken för forskning och teknisk utveckling (FoTU). Ramprogrammet måste kompletteras med andra verktyg.

Jag, och panelens medlemmar med mig, är övertygade om att utmaningarna inte kan mötas framgångsrikt utan en riktig europeisk FoTU-politik, vilket inte finns idag. Att förbättra och förstärka ramprogrammet är nödvändigt, men det är inte nog.

Jag skall gå ett steg längre och hävda att frånvaron av en forskningspolitik beror på att det inte finns någon riktig strategi för Europas framtid. Det är svårt att föreställa sig hur de ambitiösa mål som sattes upp i Lissabon skall kunna uppfyllas utan en sådan strategi.

Av denna anledning ägnas en stor del av rapporten åt de hot våra industriella och vetenskapliga samhällen står inför och åt de åtgärder som måste vidtas, såväl på unionsnivå som på samordnad medlemsstatsnivå. Ur ekonomiskt perspektiv är den största faran att Europa hamnar ytterligare en bit efter övriga ekonomiska områden under det närmaste årtiondet. Ur vetenskapligt perspektiv finns risken att Europa förlorar sin plats som ett centrum för kvalitativ forskning och frambringande av kunskap. Det är min övertygelse att dessa båda hot i själva verket är ett och samma.

Denna rapport är ett bidrag till kommissionens arbete och en uppmaning till Europas ledare, såväl i unionen som i medlemsstaterna, att fullfölja de genomgripande politiska förändringar som krävs för att leva upp till de uttalanden som gjordes i Lissabon.

Sammanfattning och rekommendationer

Europeiska unionen står inför stora utmaningar. Under Europeiska rådets möte i Lissabon mars 2000 satte unionen själv upp sitt mål att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Detta mål sätter unionens politik för forskning och teknisk utveckling (FoTU) i centrum för alla utvecklingsstrategier.

Panelens viktigaste slutsats är att enbart ramprogrammet inte räcker till för att uppfylla de mål som fastställdes i Lissabon. Även om det finns mycket gott att säga om tidigare och nuvarande ramprogram, kräver de nya utmaningar vi ställs inför på vägen mot den nya ekonomin inte bara att ramprogrammen förändras till att bli ett mycket mer flexibelt instrument, utan det krävs också nya instrument och åtgärder.

FoTU-politiken hänger oupplösligen samman med politiken inom andra områden, särskilt utbildning och innovation. Panelen är övertygad om att de förändringar som krävs måste genomföras inom ramen för en gemensam europeisk strategi, som uttrycks på EU-nivå och stöds av alla medlemsstater.

Morgondagens ramverk

Ramprogrammet har hjälpt akademiska och industriella aktörer i hela EU att gemensamt ta itu med sina problem. Det har också bidragit till att utbilda forskare och till utvecklingen av den europeiska forskningsinfrastrukturen.

Dessa verksamheter behövs fortfarande och de bör få fortsätta, men ramprogrammets räckvidd bör också utökas i linje med behovet av att uppfylla Lissabon-målen och möta utvidgningens krav. Panelen rekommenderar följande:

-Behåll tonvikten på social relevans och fortsätt använda nyckelåtgärderna för att fokusera programmen.

-Behåll en stark tonvikt på samverkande FoTU-projekt som kompletteras av flera olika andra åtgärder.

-Betona kvalitet och deltagande av ledande forskare.

-Uppmuntra deltagarna att föreslå mer "riskfyllda" projekt.

-Utöka åtgärderna för att stimulera forskarnas rörlighet inom EU och mellan EU och resten av världen.

-Bibehåll stödet till generisk, kompetensbyggande FoTU-verksamhet.

-Öka tonvikten på den forskning som behövs för att stödja övrig EU-politik.

Men det behövs mer än så i dagens Europa. EU-fördraget ger möjlighet att använda andra politiska instrument för att stödja vetenskaplig och teknisk verksamhet. Vissa av dessa instrument har tagits i bruk, men panelen är övertygad om att de befintliga politiska instrumenten måste utnyttjas ytterligare inom ett omstrukturerat och utvidgat ramprogram.

Detta underutnyttjande är en följd av det sätt på vilket ramprogrammet fastställts och genomförts. Panelen rekommenderar en omfattande översyn av de system och förfaranden som används för att fastställa övergripande mål, definiera resultatmekanismer och genomföra program. Närmare bestämt är vi övertygade om att man måste göra ordentlig åtskillnad mellan dessa verksamheter, och fördela ansvaret för dem i enlighet därmed. Vi rekommenderar att den europeiska FoTU-strategin antas på högsta politiska nivå. Regeringscheferna bör därefter delegera uppgiften att formulera och genomföra strategin till Europeiska kommissionen, som för denna uppgift skall biträdas av en lämplig rådgivande struktur.

Dessa förändringar kommer att kräva en högre grad av förtroende från medlemsstaterna när det gäller kommissionens förmåga att ta fram ett effektivt ramprogram. Panelen ser inte någon anledning till att behålla programkommittéerna.

På genomförandenivå bör en översyn av ramprogrammens förvaltning och administration inriktas på hur man ska kunna omdana befintliga strukturer och förfaranden för att delegera ansvaret för uppgifterna nedåt inom kommissionen eller lägga ut ansvaret externt. För närvarande läggs för mycket tonvikt på att följa förfarandena och för lite görs för att se till att de övergripande målen uppfylls.

De förändringar som panelen rekommenderar för att skapa ett mer flexibelt och utökat ramprogram kommer att kräva stöd på högsta politiska nivå, eftersom de ifrågasätter några av de grundprinciper som styr Europeiska kommissionens verksamhet i det stora hela och inte bara det sätt forskningspolitiken formuleras och genomförs.

Bortom ramverket

Stats- och regeringscheferna kommer att bli tvungna att se över hur de prioriterar vetenskap, teknik och innovation. Dessa verksamheter är nödvändiga för att det kunskapsbaserade samhälle som förutsågs i Lissabon skall kunna utvecklas. Panelen rekommenderar därför en ökning av den andel av budgetarna som anslås till vetenskap och teknik jämfört med andra politiska områden.

Panelen är förvissad om att den andel av bruttonationalprodukten som inom EU används till FoTU bör ökas till minst 3 procent under de kommande tio åren. Om det inte samtidigt görs ansträngningar för att undvika dubblering av verksamheter i hela EU kommer ännu högre nivåer att krävas. Den privata sektorns FoTU-investeringar behöver stimuleras om Europa skall kunna hålla jämna steg med konkurrenterna. Panelen rekommenderar indirekta åtgärder som skattemässiga stimulansåtgärder för FoTU i hela EU för att signalera till omvärlden att Europa är en attraktiv plats att bedriva FoTU-verksamhet på.

Medlemsstaterna måste i sin FoTU-politik underbygga varandra, snarare än kopiera varandra. Som panelen ser det har Europeiska kommissionen en nyckelroll att spela för att underlätta på detta område. Kommissionen bör ta första steget för att skissera upp de åtgärder som krävs för att samla infrastrukturella politiska resurser i hela EU. Panelen uppmanar också enträget alla medlemsstater att ge dessa ansträngningar sitt entydiga stöd.

Unionens utvidgning innebär stora sociala och ekonomiska möjligheter för alla, men bara om de adekvata åtgärderna vidtas. Länderna i Central- och Östeuropa väntar på att EU skall ta täten genom att genomföra en europeisk strategi för FoTU som fullt ut tar hänsyn till deras behov. Panelen rekommenderar att stödet till dessa länder för FoTU-verksamhet tillfälligt kanaliseras genom de befintliga vetenskapliga akademierna fram till dess att nya, konkurrenskraftiga strukturer för att organisera vetenskap och industri kan utvecklas.

Panelen rekommenderar akuta åtgärder för att motverka den förväntade bristen på kunnande under nästa årtionde. Detta inbegriper åtgärder för att göra vetenskapliga karriärer mer attraktiva för unga människor, åtgärder för att stimulera omskolning och åtgärder för att säkerställa tillvaratagandet av alla möjligheter till en ökning av den vetenskapliga förmågan till följd av utvidgningen. Panelen stöder också inrättandet av europeiska center för utbildning och forskningskompetens som kan locka de bästa begåvningarna från hela världen att välja att leva och arbeta i EU.

Innovation är ett annat politiskt område inom vilket nya initiativ krävs för att förbättra Europas position. Innovationspolitiken hänger nära samman med FoTU-politiken, men dess räckvidd är bredare och omfattar finansiella, marknadsmässiga, rättsliga, skattemässiga och kulturella aspekter, och här krävs åtgärder utanför ramprogrammet. Panelen stöder sådana ansträngningar och uppmanar kommissionen att se till att innovationsrelaterade verksamheter står högt på agendan över åtgärder som stöds av gemenskapens strukturfonder och anslutningsinstrumenten för kandidatländerna.

Utvärdering av ramverket

Det positiva utfallet av panelens utvärdering av verksamheten under de senaste fem åren ligger till grund för rekommendationen att fortsätta och utöka ramprogrammet. Tonvikten på samverkande FoTU-projekt uppskattades mycket av deltagarna från den akademiska och industriella världen, eftersom detta gjorde det möjligt för dem att utföra strategiskt viktigt arbete som hade blivit svårt att ta itu med annars. Inrättande av nätverk, utbildningsrelaterade verksamheter och adekvata förfaranden för att göra små och medelstora företag delaktiga ansågs också allmänt vara mycket lyckosamma inslag i ramprogrammet.

När det gäller programförvaltningen var många deltagare missnöjda med ansökningsförfarandena och något färre klagade också på betalningsfristerna. Panelen rekommenderar att förfarandena förenklas och görs lättare att förstå.

Femte ramprogrammets övergripande inriktning fick stöd av panelen, även om genomförandet av programmet inte inleddes på ett smidigt sätt. De nya matrisstrukturerna för förvaltning som inrättades för att säkerställa adekvat kommunikation fungerade inte bra. Panelen rekommenderar en snar omarbetning av ramprogrammets övergripande förvaltning och administration.

Systemet för utvärdering kan anses vara väletablerat. Konsekvensutvärderingar bör bli en av utvärderingens viktigaste delar.

PANELEN FÖR FEMÅRSUTVÄRDERING AV RAMPROGRAMMET

Joan Majó (Spanien), panelens ordförande

Styrelseordförande vid Institut Català de Tecnología,

styrelseordförande vid Europeiska medieinstitutet (Düsseldorf),

tidigare industriminister i Spaniens regering

Sergio Barabaschi (Italien)

Direktör för FAST-CISAI, tidigare statsekreterare för vetenskapliga och tekniska frågor,

vice ordförande vid Eurocase, tidigare direktör för Ansaldo

Ricerche, tidigare direktör för ESTA, tidigare direktör för EIRMA

Jeanne E. Bell (Förenade kungariket)

Professor i neuropatologi, University of Edinburgh

Hans G. Danielmeyer (Tyskland)

Vice ordförande vid Japanese German Center, Berlin,

tidigare förste vice ordförande vid Siemens AG

Georges S. Argyropoulos (Grekland)

Generaldirektör för Grekiska industriförbundet

Susan Mckenna-Lawlor (Irland)

Senatsledamot vid National University of Ireland

och professor i experimentalfysik; ägare och VD

för STIL (Space Technology Ireland Ltd., hör till gruppen små och medelstora företag)

Françoise Thys-Clement (Belgien)

Prorektor vid Université Libre de Bruxelles (ULB),

tidigare rektor vid ULB

Christina Ullenius (Sverige)

Rektor vid Karlstads universitet,

tidigare prorektor vid Chalmers tekniska högskola

Yves Farge (Frankrike)

Rådgivare till generaldirektören vid Centre National de la Recherche

Scientifique (CNRS), tidigare FoU-direktör vid Pechiney-gruppen

Nils Wilhjelm (Danmark)

Administrativ direktör för Industriens Realkreditfond,

tidigare handels- och industriminister

José Viana Baptista (Portugal)

Ordförande i EDIFER, ordförande i ICAT, tidigare ledamot i IRDAC,

tidigare minister för offentliga anläggningar, samt för transport och

kommunikationer

Ken Guy (Förenade kungariket), panelens föredragande

Direktör för Wise Guys Ltd.