SV Europeiska unionens officiella tidning C 333/1

ÅRSREDOVISNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN – BUDGETÅRET 2012

2013/C 333/01

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Attestering av räkenskaperna

Genomförande och redovisning av EUF:s medel

DEL I — EUF:s årsredovisning: fonder som förvaltas av europeiska kommissionen

1. ÅRSREDOVISNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDERNA

1.1 Åttonde, nionde och tionde EUF: sammanställd balansräkning, resultaträkning, kassaflödesanalys och förändringar i nettotillgångar

1.2 Åttonde EUF: balansräkning, resultaträkning och förändringar i nettotillgångar

1.3 Nionde EUF: balansräkning, resultaträkning och förändringar i nettotillgångar

1.4 Tionde EUF: balansräkning, resultaträkning och förändringar i nettotillgångar

1.5 Noter till åttonde, nionde och tionde EUF

2. RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET

2.1 Anslag

2.2 Aggregerad redovisning

2.3 Övriga förvaltningsuppgifter

DEL II — EUF:s årsredovisning: redovisning av investeringsanslaget

3. REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET

3.1 Rapport över finansiell ställning per den 31 december 2012

3.2 Rapport över totalresultat för det räkenskapsår som slutade den 31 december 2012

3.3 Förändringar i medlen från bidragsgivarna för det räkenskapsår som slutade den 31 december 2012

3.4 Kassaflödesanalys för det räkenskapsår som slutade den 31 december 2012

3.5 Noter till årsredovisningen per den 31 december 2012

BILAGA TILL DEL I — KAPITEL 2 (Rapport om det finansiella genomförandet): situationen per land och instrument

ATTESTERING AV RÄKENSKAPERNA

Årsredovisningen för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden för år 2012 har utarbetats i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i noterna till årsredovisningen.

Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsredovisningen för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna i enlighet med artikel 125 i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden.

Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnaren och från EIB, vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag har ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning.

(Undertecknat) Manfred KRAFF Räkenskapsförare

GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:S MEDEL

1. BAKGRUND

Europeiska unionen har utvecklingssamarbetsförbindelser med ett stort antal utvecklingsländer. Syftet är att främja ekonomisk och social utveckling med särskild fokusering på att minska och lindra fattigdom på lång sikt genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar unionen, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dessa. De medel från unionen som anslås för utveckling kommer från tre källor:

— Europeiska unionens budget

— Europeiska utvecklingsfonden

— Europeiska investeringsbanken

Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla unionens stöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). EUF bildades genom Romfördraget från 1957 i syfte att bevilja tekniskt och ekonomiskt bistånd, i början till länder i Afrika som vid denna tidpunkt fortfarande var kolonier och med vilka vissa medlemsstater hade historiska förbindelser.

EUF finansieras inte genom Europeiska unionens budget. EUF finansieras av medlemsstaterna, lyder under egna finansiella bestämmelser och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av de transaktioner som genomförs med medel från EUF och Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar investeringsanslaget.

Under perioden 2008–2013 kommer det geografiskt fördelade stöd som beviljas AVS-staterna och ULT att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF. Avtalen om varje ny fond ingås för en period av cirka fem år. Sedan det första partnerskapsavtalet slöts 1964 har de Europeiska utvecklingsfondernas programplanering generellt legat i fas med varje partnerskapsavtal eller konventions tillämpningstid. Varje EUF styrs av en egen budgetförordning i vilken det föreskrivs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild fond. Årsredovisningen utarbetas således separat för varje EUF för den del av fondens medel som förvaltas av Europeiska kommissionen. Årsredovisningen läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen i fråga om de medel som Europeiska kommissionen ansvarar för.

Investeringsanslaget inrättades inom ramen för Cotonou-avtalet. Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AVS-staterna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, som resulterar i ett självförnyande och ekonomiskt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av Europeiska kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsredovisningen, dvs. årsredovisningen av åttonde, nionde och tionde EUF och den rapport som är relaterad till det ekonomiska genomförandet. Redovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsredovisningen (del 2) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd. Tionde EUF omfattar perioden 2008–2013 och har en samlad budget på 22 682 miljoner euro. Av detta belopp anslås 21 966 miljoner euro till AVS-staterna, 286 miljoner euro till ULT och 430 miljoner euro till kommissionen i form av stödutgifter avsedda för programplanering och genomförande av EUF (1).

2. HUR FINANSIERAS EUF?

Under Europeiska rådets möte den 15–16 december 2005 antogs budgetramen för 2007–2013. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AVS-staterna inte skulle integreras i EU:s budget (budgeteras), utan fortsätta att finansieras genom den befintliga mellanstatliga EUF under perioden 2008–2013.

EU:s budget är ettårig och enligt denna princip planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU är EUF en fond som generellt förvaltas på flerårsbasis. Varje EUF ingås genom ett internt avtal mellan medlemsstaterna och åtföljs av en övergripande finansiering för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år måste de anslagna medlen nyttjas under den period EUF varar. Det faktum att EUF inte styrs av ettårsprincipen belyses i budgetredovisningen, där budgetgenomförandet av EUF mäts i förhållande till de samlade medlen.

Medlen till EUF utgörs av särskilda bidrag från EU:s medlemsstater. Ungefär vart femte år träffas företrädare från medlemsstaterna på mellanstatlig nivå för att fatta beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och för att se över genomförandet. Därefter förvaltas fonden i enlighet med den av kommissionen föreslagna utvecklingspolitiken, vilken antas av rådet. Eftersom medlemsstaterna driver sin egen utvecklings- och biståndspolitik vid sidan av unionens politik måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra. Fram till 2010 infordrades bidrag från de 15 deltagande medlemsstaterna. Under 2011 infordrades de första bidragen till tionde EUF, där 27 medlemsstater deltar.

Även om vissa av medlen i tionde EUF har avsatts för oförutsedda behov har merparten av dem programplanerats i vägledande fleråriga ramar, som till största delen är geografiska men också tematiska, och som nyligen fastställts för åren 2008–2013. Landstrategidokument, regionala strategidokument och strategidokument på regionövergripande AVS-nivå har därför antagits av kommissionen. Genomförandet av dessa övervakas årligen och strategierna ses över efter halva löptiden (avslutad) och efter löptidens slut (pågår). Efter det att översynerna efter halva löptiden eller efter löptidens slut har slutförts kan kommissionen, på EU:s vägnar, se över strategierna och anslagsfördelningen mot bakgrund av de berörda AVS-staternas eller AVS-regionernas aktuella behov och resultat.

Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå samfinansieringsarrangemang eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF.

3. HUR FÖRVALTAS OCH SPENDERAS EUF:s MEDEL?

3.1 Rörelsekostnader

EUF:s rörelsekostnader kan ta olika former beroende på hur medlen betalas ut och förvaltas. I enlighet med budgetförordningen förvaltar kommissionen EUF:s medel med hjälp av följande metoder:

Decentraliserad förvaltning: Detta avser de fall när kommissionen delegerar vissa uppgifter för genomförandet av budgeten till tredjeländer, mer eller mindre beroende på den berörda stödmottagarens lokala situation.

Centraliserad förvaltning: Detta avser de fall när budgeten genomförs endera direkt av kommissionen eller indirekt när kommissionen anförtror genomförandeuppgifter åt organ som lyder under EU-rätt eller nationell rätt, exempelvis EU:s byråer.

Gemensam förvaltning med internationella organisationer: Enligt denna metod delegerar kommissionen vissa uppgifter kopplade till förvaltningen av anslagen till en internationell organisation.

3.2 Aktörer som deltar i budgetförvaltningen

Den delegerade utanordnaren ansvarar för hela förvaltningen och beslutar om vad som ska göras, ansvarar för att institutionens politiska mål uppfylls, förvaltar verksamheten både operativt och budgetmässigt, undertecknar rättsliga åtaganden, kontrollerar resultaten, verkställer utbetalningar och återkräver medel vid behov.

Chefen för EU-delegationen är den lokala sambandspersonen mellan kommissionen och de nationella eller regionala AVS- eller ULT-myndigheterna. Han eller hon arbetar nära tillsammans med de nationella eller regionala utanordnarna vid fastställandet av genomförandestrategin och sektorspolitiken samt förbereder, undersöker och ser över EUF-program och EUF-projekt.

Den nationella utanordnaren i mottagarlandet är en högre tjänsteman som utsetts av regeringen i varje AVS-stat respektive ULT. Han eller hon företräder myndigheterna i sitt land vad avser all verksamhet som finansieras av fonden och som förvaltas av kommissionen och EIB. I de flesta fall utövas dessa funktioner av en medlem av regeringen, vanligtvis landets minister med ansvar för programplanering eller med ansvar för finanserna. Den nationelle utanordnaren utför de administrativa, tekniska och finansiella uppgifterna när det gäller förvaltningen av EUF-program och EUF-projekt.

Kommissionens räkenskapsförare verkställer betalningar och betalningskrav som utfärdats av kommissionens utanordnare och är ansvarig för förvaltningen av finanserna, fastställer reglerna och metoderna för redovisning i EUF, validerar redovisningssystemen, sköter bokföringen och utarbetar därtill hörande årsredovisningar. Räkenskapsföraren ska också intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av den ekonomiska situationen.

3.3 Förvaltningen av EUF:s medel

Merparten av de ekonomiska medel som AVS-staterna och ULT beviljas genom EUF består av bidrag. När varje EUF inleds informerar EU AVS-staterna och ULT om de vägledande anslag dessa får tillgång till under fondens löptid. Medlen anslås på grundval av ett lands behov och resultatkriterier.

På nationell nivå är landstrategidokumentet ett dokument som utarbetas av den berörda AVS-staten och kommissionen. Det kan härledas från föregående samråd med en bred uppsättning aktörer, inbegripet icke-statliga aktörer, lokala myndigheter och, när så är lämpligt, nationella AVS-parlament. Landstrategidokumentet är ett verktyg för prioritering av åtgärder och för uppbyggnad av lokalt ägarskap av samarbetsprogrammen.

Ett nationellt vägledande program (NVP) utarbetas därefter på grundval av och i enlighet med de utvecklingsmål och prioriteringar som angivits i landstrategidokumentet. Det nationella vägledande programmet riktar sig till de sektorer och områden som ska ta emot stödet, förklarar hur stödet ska uppfylla sina syften och ger en tidsplan för genomförandet. En översyn görs av landstrategidokumentet och det nationella vägledande programmet varje år, efter halva löptiden och efter det att EUF löpt ut. Förbättringar och ändringar görs vid behov under programmets löptid.

3.4 Åtaganden om utbetalning av EUF:s medel

För att utbetalning ska kunna göras krävs ett skriftligt rättsligt åtagande mellan kommissionen och den avsedda mottagaren av EUF-medlen. Ett skriftligt rättsligt åtagande kan vara ett (bidrag, tjänsteavtal eller annat) avtal som ingåtts med enheter som kan hållas ansvariga enligt civilrättsliga bestämmelser, som icke-statliga organisationer eller ekonomiska aktörer, eller kan bestå av administrativa och/eller finansiella överenskommelser som slutits mellan kommissionen och enheter som kan hållas ansvariga enligt internationell rätt, som stater och deras offentliga organ eller interationella organisationer, vilka har ställning som juridisk person och juridisk persons rättskapacitet.

Innan ett rättsligt åtagande kan ingås med en tredje part måste det finnas en budgetpost med tillräckliga anslag för verksamheten i fråga. Om detta villkor uppfylls kan medlen i budgeten avsättas genom att man gör ett budgetåtagande i bokföringssystemet. Detta påverkar dock inte de allmänna räkenskaperna (huvudboken) eftersom inga kostnader ännu uppkommit. EUF:s räkenskapssystem omfattar nämligen två separata men inbördes beroende delar

(a) budgeten, som ger en detaljerad översikt av budgetgenomförandet, och

(b) de allmänna räkenskaperna, som används för att utarbeta balans- och resultaträkningarna.

Budgeträkenskaperna visar de åtaganden och betalningar som har gjorts. Budgeten förs med hjälp av en kassabaserad redovisning, vilket innebär att kostnader eller intäkter bokförs först när ett åtagande görs avseende likvida medel, eller när pengar betalas ut eller in. Denna typ av redovisning är typisk för den offentliga sektorn, som traditionellt brukar fokusera på budgeten och dess genomförande.

De allmänna räkenskaperna (som baseras på principen om periodiserad redovisning) visar alla kostnader och intäkter under loppet av ett räkenskapsår (och därmed årets resultat) samt EUF:s finansiella ställning i form av en balansräkning över tillgångar och skulder per den 31 december varje givet år.

3.5 Hur betalningar verkställs

Inga utbetalningar kan göras om inte ett motsvarande budgetåtagande godkänts av utanordnaren.

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal delbetalningar över en period som fastställs i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet ska användas för det ändamål som det var avsett för under den period som anges i avtalet eller betalas tillbaka, dvs. om mottagaren inte har några stödberättigande kostnader ska denne betala tillbaka förskottet till EUF. Utbetalad förfinansiering betraktas inte som en definitiv kostnad förrän avtalsvillkoren är uppfyllda och den redovisas därför som en tillgång i balansräkningen när den första betalningen har gjorts. Värdet på denna tillgång minskas (helt eller delvis) genom godkännande av stödberättigande kostnader (vilka redovisas som kostnader i resultaträkningen) och återbetalda belopp.

Vid årets utgång måste man titta på de stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen följaktligen redovisats som upplupna kostnader, medan de icke-berättigande delarna fortfarande ligger öppna på kontot ”icke-konterade utgifter och inkomster” (dvs. betalningsanspråk vars berättigande inte kontrollerats och som ännu inte kostnadsförts). Beloppen tas upp som kortfristiga skulder för att inte tillgångar och skulder ska överskattas.

3.6 Återkrav av felaktiga betalningar

Huruvida de utgifter som ersätts genom medel från EUF är stödberättigande kontrolleras på grundval av de styrkande handlingar som krävs enligt de regler och villkor som fastställts för varje bidrag. För att få ut så stora fördelar som möjligt av kontrollsystemen i förhållande till de kostnader de medför brukar kontrollerna av styrkande handlingar vara mer ingående vid begäran om slutbetalningar än vid mellanliggande betalningar, och eventuella fel som begåtts i samband med dessa mellanliggande betalningar kan på så sätt regleras i slutskedet. Kommissionen kan också försäkra sig om de styrkande handlingarnas äkthet genom kontroller i de sökandes lokaler, såväl under det att åtgärden genomförs som i efterhand. Felaktigheter under själva genomförandet kan regleras genom justering av påföljande utbetalningar. Om felaktigheter däremot upptäcks efter det att samtliga betalningar skett måste betalningskrav utfärdas i efterhand.

4. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET

4.1 Årsredovisning

Det är räkenskapsföraren som har ansvaret för att utarbeta årsredovisningen och intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska situation.

Årsredovisningen består av följande komponenter:

DEL I: Medel som förvaltas av Europeiska kommissionen — Årsredovisning för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna — Rapport om det finansiella genomförandet av åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna

DEL II: Medel som förvaltas av Europeiska investeringsbanken — Årsredovisning av investeringsanslaget

Redovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsredovisningen så att dessa ger en fullständig bild av EUF:s utvecklingsbistånd.

Efter revisionsrättens granskning antas årsredovisningen av kommissionen senast den 31 juli påföljande år och läggs fram för rådet och Europaparlamentet, vilka beviljar ansvarsfrihet.

4.2 Årlig verksamhetsrapport

Utanordnaren ska utarbeta en årlig verksamhetsrapport om det arbete han eller hon ansvarar för. Varje utanordnare redogör i sin årliga verksamhetsrapport för resultaten av åtgärderna inom sin respektive avdelning. I rapporten avges dessutom en rimlig försäkran om att de resurser som har avdelats för de i rapporten redovisade åtgärderna har använts för det avsedda ändamålet och enligt principen om sund ekonomisk förvaltning, samt att de kontrollrutiner som används är tillräckliga för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

5. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

5.1 Revision

EUF:s årsredovisning och förvaltning av medlen granskas av ett externt revisionsorgan, dvs. Europeiska revisionsrätten, som utarbetar en årsrapport om årsredovisningen till rådet och Europaparlamentet. Revisionsrättens huvuduppgift är just att göra en extern och oberoende revision av EUF:s årsredovisning. Som ett led i verksamheten utarbetar revisionsrätten följande dokument:

(1) En årsrapport med revisionsrättens iakttagelser avseende årsredovisningen och de underliggande transaktionerna.

(2) Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskning och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

(3) Särskilda rapporter om revision på vissa områden.

Revisionsrätten har rätt att få tillgång till alla handlingar som krävs för revision. Revisionsrätten utför revision på alla EUF:s verksamhetsområden, och kontrollerar även lagligheten och korrektheten i enskilda transaktioner och utbetalningar. Revisionsrätten kontrollerar även räkenskaperna, ser över balans- och resultaträkningarna och den allmänna presentationen av årsredovisningarna. På så sätt kan revisionsrätten yttra sig inte bara om siffrorna utan även om systemet och de kontroller som utförs.

5.2 Beviljande av ansvarsfrihet

Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det finansiella genomförandet av EUF:s medel för ett givet budgetår. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för EUF. Detta innebär att rådet efter kontroll och slutversion av räkenskaperna lämnar en rekommendation, medan parlamentet beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för hur EUF:s medel genomförts under föregående räkenskapsår. Beslutet grundas på en genomgång av räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som även omfattar en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt ytterligare frågor och uppgifter till eller från kommissionen.

Ansvarsfriheten är den politiska delen av de externa kontrollerna av det ekonomiska genomförandet och det beslut varmed Europaparlamentet på rådets rekommendation konkret befriar kommissionen från dess ansvar för förvaltningen av det ekonomiska genomförandet för ett givet år. Arbetet kan endera leda till att ansvarsfrihet beviljas eller skjuts upp. Ansvarsfriheten kan förenas med iakttagelser från parlamentet och rekommendationer till åtgärder som kommissionen bör vidta på vissa punkter. Kommissionen redovisar vilka åtgärder som vidtas i en uppföljningsrapport och i en handlingsplan som skickas både till Europaparlamentet och till rådet.

DEL I

EUF:s ÅRSREDOVISNING: FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN (2)

1. Årsredovisning för åttonde, nionde och tionde europeiska utvecklingsfonderna

1.1 Åttonde, nionde och tionde euf: sammanställd balansräkning, resultaträkning, kassaflödesanalys och förändringar i nettotillgångar

SAMMANSTÄLLD BALANSRÄKNING

för åttonde, nionde och tionde euf

(i miljoner euro) Noter 31.12.2012 31.12.2011 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2,1 438 380 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2,2 1 334 1 175 Fordringar 2,3 70 111 Likvida medel 2,5 690 1 224 TOTALA TILLGÅNGAR 2 532 2 891 LÅNGFRISTIGA SKULDER: Skulder till leverantörer och stödmottagare 2,6 (40) — KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2,7 (1 057) (1 033) TOTALA SKULDER (1 097) (1 033) TILLGÅNGAR NETTO 1 435 1 858 FONDER OCH RESERVER Infordrat fondkapital 2.8 29 579 26 979 Övriga reserver 2,9 2 252 2 252 Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (27 374) (24 674) Ekonomiskt resultat för året (3 023) (2 700) TILLGÅNGAR NETTO 1 435 1 858





SAMMANSTÄLLD RESULTATRÄKNING

för åttonde, nionde och tionde EUF

(i miljoner euro) Noter 2012 2011 RÖRELSEINTÄKTER 3,1 124 99 RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader 3.2 (3 017) (2 702) Administrativa kostnader 3,3 (107) (75) ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN (3 001) (2 679) Finansiella intäkter 3,4 (22) (20) ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET (22) (21) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 023) (2 700)





SAMMANSTÄLLD KASSAFLÖDESANALYS

för åttonde, nionde och tionde EUF

(i miljoner euro) Noter 2012 2011 Ekonomiskt resultat för året (3 023) (2 700) LÖPANDE VERKSAMHET 4,2 Ordinarie bidrag från medlemsstaterna 2 606 3 238 Samfinansieringsbidrag 19 7 (Återföring av) nedskrivningsförlust på fordringar 4 6 (Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering (58) (28) (Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering (159) (79) (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar (3) 31 14 Ökning eller minskning av långfristiga skulder 40 — Ökning eller minskning av kortfristiga skulder (4) 6 (42) KASSAFLÖDE, NETTO (534) 417 NETTOÖKNING / (MINSKNING) AV LIKVIDA MEDEL (534) 417 Likvida medel vid årets början 2.5 1 224 808 Likvida medel vid årets slut 2.5 690 1 224





SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

för åttonde, nionde och tionde EUF

(i miljoner euro) Fondkapital Icke infordrat fondkapital Infordrat fondkapital Ackumulerade reserver Övriga reserver Totala nettotillgångar (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2010 45 691 21 812 23 879 (24 674) 2 252 1 458 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag — (3 100) 3 100 — — 3 100 Ekonomiskt resultat för året — — — (2 700) — (2 700) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 december 2011 45 691 18 712 26 979 (27 374) 2 252 1 858 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag — (2 600) 2 600 — — 2 600 Ekonomiskt resultat för året — — — (3 023) — (3 023) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2012 45 691 16 112 29 579 (30 396) 2 252 1 435

1.2 Åttonde euf: balansräkning, resultaträkning och förändringar i nettotillgångar

BALANSRÄKNING

för åttonde EUF

(i miljoner euro) Noter 31.12.2012 31.12.2011 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2,2 38 70 Fordringar 2,3 1 4 Förbindelsekonton 2,4 345 387 TOTALA TILLGÅNGAR 384 461 KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2,7 (22) (29) TOTALA SKULDER (22) (29) TILLGÅNGAR NETTO 361 432 FONDER OCH RESERVER Infordrat fondkapital 2.8 12 840 12 840 Övriga reserver 2,9 (2 354) (2 276) Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (10 132) (10 042) Ekonomiskt resultat för året 7 (90) TILLGÅNGAR NETTO 361 432





RESULTATRÄKNING

för åttonde EUF

(i miljoner euro) Noter 2012 2011 RÖRELSEINTÄKTER 3,1 58 40 RÖRELSEKOSTNADER 3,2 (49) (128) ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN 9 (88) Finansiella intäkter 3,4 (2) (1) ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET (2) (2) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET 7 (90)





FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

för åttonde EUF

(i miljoner euro) Fondkapital Icke infordrat fondkapital Infordrat fondkapital Ackumulerade reserver Övriga reserver Totala netto-tillgångar (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2010 12 840 — 12 840 (10 042) (2 237) 560 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag — — — — — — Överföringar till och från tionde EUF — — — — (38) (38) Ekonomiskt resultat för året — — — (90) — (90) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2011 12 840 — 12 840 (10 132) (2 276) 432 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag — — — — — — Överföringar till och från tionde EUF — — — — (78) (78) Ekonomiskt resultat för året — — — 7 — 7 UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2012 12 840 — 12 840 (10 125) (2 354) 361

1.3 Nionde EUF: balansräkning, resultaträkning och förändringar i nettotillgångar

BALANSRÄKNING

för nionde EUF

(i miljoner euro) Noter 31.12.2012 31.12.2011 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2,1 119 191 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2,2 447 569 Fordringar 2,3 58 87 Förbindelsekonton 2,4 1 919 2 557 Likvida medel 2,5 — 6 TOTALA TILLGÅNGAR 2 543 3 410 KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2,7 (375) (315) TOTALA SKULDER (375) (315) TILLGÅNGAR NETTO 2 168 3 096 FONDER OCH RESERVER Infordrat fondkapital 2.8 11 699 11 699 Övriga reserver 2,9 4 126 4 227 Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (12 830) (11 932) Ekonomiskt resultat för året (827) (898) TILLGÅNGAR NETTO 2 168 3 096





RESULTATRÄKNING

för nionde EUF

(i miljoner euro) Noter 2012 2011 RÖRELSEINTÄKTER 3,1 49 49 RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader 3.2 (856) (924) Administrativa kostnader 3,3 (1) (3) ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN (809) (879) Finansiella intäkter 3,4 (18) (19) ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET (18) (19) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (827) (898)





FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

för nionde EUF

(i miljoner euro) Fondkapital Icke infordrat fondkapital Infordrat fondkapital Ackumulerade reserver Övriga reserver Totala netto-tillgångar (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2010 11 699 660 11 039 (11 932) 4 157 3 263 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag — (660) 660 — — 660 Överföringar till och från tionde EUF — — — — 70 70 Ekonomiskt resultat för året — — — (898) — (898) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2011 11 699 — 11 699 (12 830) 4 227 3 096 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag — — — — — — Överföringar till och från tionde EUF — — — — (100) (100) Ekonomiskt resultat för året — — — (827) — (827) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31 DECEMBER 2012 11 699 — 11 699 (13 657) 4 126 2 168

1.4 Tionde EUF: balansräkning, resultaträkning och förändringar i nettotillgångar

BALANSRÄKNING

för tionde EUF

(i miljoner euro) Noter 31.12.2012 31.12.2011 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2,1 319 189 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2,2 849 536 Fordringar 2,3 11 20 Likvida medel 2,5 690 1 218 TOTALA TILLGÅNGAR 1 869 1 963 LÅNGFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2,6 (40) — KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2,7 (660) (689) Förbindelsekonton 2,4 (2 264) (2 944) TOTALA SKULDER (2 963) (3 633) TILLGÅNGAR NETTO (1 095) (1 670) FONDER OCH RESERVER Infordrat fondkapital 2.8 5 040 2 440 Övriga reserver 2,9 479 301 Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (4 411) (2 699) Ekonomiskt resultat för året (2 203) (1 712) TILLGÅNGAR NETTO (1 095) (1 670)





RESULTATRÄKNING

för tionde EUF

(i miljoner euro) Noter 2012 2011 RÖRELSEINTÄKTER 3,1 18 10 RÖRELSEKOSTNADER Rörelsekostnader 3.2 (2 112) (1 650) Administrativa kostnader 3,3 (106) (72) ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN (2 201) (1 712) Finansiella intäkter 3,4 (2) 0 ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET (2) (1) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (2 203) (1 712)





FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

för tionde EUF

(i miljoner euro) Fondkapital Icke infordrat fondkapital Infordrat fondkapital Ackumulerade reserver Övriga reserver Totala netto-tillgångar (a) (b) (c) = (a) - (b) (d) (e) (c) + (d) + (e) UTGÅENDE BALANS per den 31 DECEMBER 2010 21 152 21 152 — (2 699) 333 (2 366) Kapitaltillskott – ordinarie bidrag — (2 440) 2 440 — — 2 440 Överföringar från åttonde och nionde EUF — — — — (32) (32) Ekonomiskt resultat för året — — — (1 712) — (1 712) UTGÅENDE BALANS per den 31 DECEMBER 2011 21 152 18 712 2 440 (4 411) 301 (1 670) Kapitaltillskott – ordinarie bidrag — (2 600) 2 600 — — 2 600 Överföringar från/till åttonde och nionde EUF — — — — 178 178 Ekonomiskt resultat för året — — — (2 203) — (2 203) UTGÅENDE BALANS per den 31 DECEMBER 2012 21 152 16 112 5 040 (6 614) 479 (1 095)

1.5 Noter till åttonde, nionde och tionde EUF

1. VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1. LAGBESTÄMMELSER OCH BUDGETFÖRORDNINGEN

Redovisningen har ställts samman i enlighet med budgetförordningen för tionde EUF. Enligt bestämmelserna i artikel 121 i förordningen utarbetas årsredovisningen med hänsyn tagen till principen om periodiserad redovisning.

Redovisningen har utarbetats enligt reglerna och metoderna för redovisning i EUF som bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) som utfärdas av International Public Sector Accounting Standard Board (IPSASB) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS) som utfärdas av International Accounting Standard Board (IASB). De redovisningsregler som har använts av EUF:s räkenskapsförare har tillämpats för den del av utvecklingsfondernas medel för vilka kommissionen är ansvarig för den ekonomiska förvaltningen.

EUF:s räkenskapsförare ska lämna in den preliminära årsredovisningen till revisionsrätten för kontroll senast den 31 mars efter det budgetår som löpt ut. Revisionsrätten ska i sin tur senast den 15 juni meddela kommissionen sina iakttagelser i fråga om redovisningen (artikel 125). På grundval av dessa iakttagelser godkänner kommissionen de slutliga räkenskaperna senast den 31 juli och sänder dem till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. De slutliga räkenskaperna ska sedan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 15 november, åtföljda av revisionsrättens revisionsförklaring för den del av utvecklingsfondernas medel för vilka kommissionen är ansvarig för den ekonomiska förvaltningen.

1.2. REDOVISNINGSPRINCIPER

Syftet med en årsredovisning är att tillhandahålla uppgifter om en enhets ekonomiska ställning, resultat och kassaflöde som kan vara till nytta för en mängd olika användare. För enheter inom offentliga institutioner som EUF är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och att visa att enheten förvaltar de medel den anförtrotts på ett korrekt sätt.

Redovisningen ska inte bara vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av en organisations verksamhet och verksamhetsområden, förklara hur den finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om insatserna, den ska dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Föreliggande dokument har utarbetats med detta som ledstjärna.

EUF:s räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Budgeträkenskaperna ger en detaljerad bild av hur budgeten har genomförts. De bygger på en kassabaserad redovisning. De allmänna räkenskaperna gör det möjligt att utarbeta de finansiella rapporterna eftersom de visar räkenskapsårets alla kostnader och intäkter som är baserade på bestämmelserna för periodiserad redovisning och är utformade för att fastställa den finansiella ställningen i form av en balansräkning den 31 december.

I artikel 120 i budgetförordningen för tionde EUF anges att redovisningen ska upprättas på grundval av följande allmänt vedertagna redovisningsprinciper:

— Principen om kontinuerlig verksamhet.

— Försiktighetsprincipen.

— Principen om beständiga redovisningsmetoder.

— Principen om uppgifters jämförbarhet.

— Väsentlighetsprincipen.

— Principen om att inte tillämpa kvittning.

— Principen att innehåll går före form.

— Principen om periodiserad redovisning.

1.3. GRUND FÖR UTARBETANDET

1.3.1. Funktionell valuta och rapportvaluta

De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i miljoner euro, eftersom euron är EUF:s funktionella valuta och rapporteringsvaluta.

1.3.2. Valuta och omräkningsunderlag

Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta, efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt gällande växelkurser per den 31 december:

Valuta 31.12.2012 31.12.2011 XOF 655,957 655,957 XAF 655,957 655,957 NGN 206,074 204,185 PGK 2,76702 2,81057 HTG 56,2987 53,2461 GNF 9 250,40 9 155,86 MWK 439,917 213,286 KES 113,460 109,362 BIF 2 037,95 1 780,23 SLL 5 709,56 5 663,54 TZS 2 077,48 2 058,31 UGX 3 508,51 3 181,89 MGA 2 981,70 2 870,88 SZL 11,1727 10,4830

1.3.3. Användning av uppskattningar

Enligt allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga beräkningar inbegriper, men är inte begränsade till, anslag för reserver, nedskrivningsförlust på fordringar och upplupna kostnader. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar. Ändringar i uppskattningarna bokförs under den period de blir kända.

1.4. BALANSRÄKNING

1.4.1 Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som avtalet anger. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter är han eller hon skyldig att återbetala förfinansieringen till EUF. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som återbetalats.

Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalades ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt nedsättningar.

Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteintäkten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut.

1.4.2 Fordringar

Fordringar tas upp till ursprungligt belopp efter nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren inte kommer att kunna återfås. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokföringsvärde och det belopp som kan återfås, dvs. nuvärdet av framtida beräknade kassaflöden efter diskontering med den marknadsränta som gäller för liknande lån. Varje år görs även en allmän nedskrivning av utestående fordringar för vilka särskild nedskrivning inte redan gjorts. Den allmänna nedskrivningen görs med tidigare förluster som underlag. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen.

1.4.3 Likvida medel

Likvida medel är finansiella instrument som tas upp under omsättningstillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader.

1.4.4 Skulder till leverantörer och stödmottagare

En stor andel av EUF:s skulder i denna kategori avser inte inköp av varor eller tjänster, utan obetalda ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan finansiering. De redovisas som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningsanspråket gäller när det har tagits emot och efter kontroll godkänts som stödberättigade av de behöriga finansiella mellanhänderna. De värderas då till det belopp som har godkänts som stödberättigande.

Skulder till leverantörer och stödmottagare som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna har levererats och godkänts.

1.4.5 Avsättningar

Avsättningar tas upp när EUF har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje part på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på balansdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen.

1.4.6 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Ett viktigt inslag i den periodiserade redovisningen är att säkerställa att transaktionerna bokförs på rätt räkenskapsår. Det kallas att göra en periodavgränsning. I synnerhet måste man titta på stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-finansiering ådragit sig, men som ännu inte rapporterats till EUF (upplupna kostnader). Å andra sidan uppkommer och bokförs vissa utgifter under det pågående budgetåret trots att de avser en senare period (förutbetalda kostnader) och de måste identifieras och tas upp under rätt bokföringsår.

Enligt EUF:s redovisningsregler ska transaktioner och andra händelser tas upp i årsredovisningarna för den period som de hänför sig till. Vid budgetårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till under perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat, för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.

Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av EDF och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag).

Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

1.5. RESULTATRÄKNING

1.5.1 Intäkter

Inga intäkter har förts upp i budgeten för EUF, de ordinarie bidragen från medlemsstaterna behandlas som fondkapital. Intäkterna omfattar återkrav av kostnader och ränteintäkter.

Återkrav av kostnader

I transaktioner där slutmottagaren eller ett tredjeland blir skyldigt att återbetala medel till EUF upprättas och bokförs betalningskrav för detta ändamål och avdrag från senare utbetalningar på följande sätt:

— Återkrav av kostnader: Det betalningskrav som utfärdats tas upp som en fordran medan motsvarande belopp tas upp som en intäkt i resultaträkningen för det året.

— Återkrav av förfinansiering: I detta fall tas beloppet upp under rubriken förfinansiering i balansräkningen.

Ränteintäkter

Ränteintäkter redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Ränteintäkterna omfattar den ränta eller den upplupna ränta som utgår på olika likvida tillgångar och inlåningar hos affärsbankerna och dröjsmålsränta för försenade inbetalningar av EUF:s fordringar. Ränteintäkterna redovisas allt eftersom de periodiseras.

1.5.2 Kostnader

Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna har levererats och godkänts. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet.

Merparten av EUF:s utgifter består av kostnader för annat än inköp. De består av överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt godtyckligt beviljade stöd, bidrag eller donationer.

En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som gav upphov till överföringen inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, eller andra bestämmelser) och förutsatt att den godkänts i avtal och att eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren samt att en rimlig beräkning kan göras av beloppet.

Begäran om utbetalning eller ersättningskrav som inkommer och uppfyller kraven redovisas som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

Räntekostnader

Räntekostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Räntekostnader omfattar ränta som betalats eller som ska betalas och redovisas när den periodiseras.

1.6. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.6.1 Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EUF:s kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt.

Storleken på eventualtillgångarna bedöms vid varje rapportperiods slut för att se till att förändringar återges på ett korrekt sätt i årsredovisningen. Om det har blivit så gott som säkert att ett inflöde av resurser eller tjänster kommer att uppstå, och tillgångens värde kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, redovisas tillgången och den därmed sammanhängande resultateffekten i årsredovisningen för den period då ändringen inträffar.

Garantier är möjliga tillgångar som härrör från tidigare händelser och vars effekt blir reell endast om en eller flera av de osäkra framtida händelser för vilka garantin utställts inträffar eller uteblir. Därför kan alltså garantier betecknas som eventualtillgångar. En garanti avvecklas när det förhållande den gäller inte längre föreligger. Den tas i anspråk när villkoren är uppfyllda för att kräva betalning från den som ställt garantin.

1.6.2 Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EUF:s kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras. Upplysningar ska lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av resurser eller tjänster är ytterst liten.

Storleken på eventualförpliktelserna bedöms vid varje rapportperiods slut för att avgöra om ett utflöde av resurser eller tjänster är troligt. Om det är troligt att ett sådant utflöde kommer att krävas för en post som tidigare behandlats som en eventualförpliktelse görs en avsättning i årsredovisningen för den period då sannolikheten ändrades.

2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

2.1 FÖRFINANSIERING

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Förfinansiering — 119 319 438 380 Totalt — 119 319 438 380

Många kontrakt innehåller bestämmelser om betalning i förskott innan arbetet påbörjats eller innan några varor eller tjänster har levererats. Ibland anges i betalningsplanen att betalningar ska göras när en lägesrapport har lämnats in. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs.

Tidpunkten för återkravet eller utnyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som kortfristig eller långfristig förfinansieringstillgång. Utnyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återkrav eller utnyttjande som måste ske inom tolv månader från rapportperiodens slut redovisas som kortfristig förfinansiering. Eftersom många EUF-projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förfinansieringar upp som långfristiga tillgångar.

Ökningen av den långfristiga förfinansieringen på 58 miljoner euro jämfört med den 31 december 2011 beror främst på en ökning i den långfristiga förfinansiering som avser projekt inom de regionala vägledande programmen (5) (97 miljoner euro), projekt mellan AVS-staterna (42 miljoner euro) och bidrag till de nationella vägledande programmen (6) (10 miljoner euro), som uppvägs av en minskning av förfinansieringen till AVS-staterna (73 miljoner euro) och till administrativa kostnader (29 miljoner euro).

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

2.2 FÖRFINANSIERING

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Förfinansiering (brutto) 70 1 207 2 316 3 593 3 415 Minus beräknade utbetalningar mot förfinansiering (32) (760) (1 468) (2 259) (2 240) Totalt 38 447 849 1 334 1 175

Ökningen av den kortfristiga förfinansieringen netto på 159 miljoner euro beror främst på en ökning av den förfinansiering som avser stödinstrumentens bidrag till de nationella vägledande programmen (147 miljoner euro), projekt som avser regionala vägledande program (68 miljoner euro) och skuldlättnad i AVS-staterna (39 miljoner euro). Denna ökning kompenserades delvis av en minskning i den förfinansiering netto som avser politiken inom olika sektorer (65 miljoner euro) och projekt på det sociala området i AVS-staterna (32 miljoner euro).

2.2.1 Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering

För förfinansiering ställs garantier som frigörs när betalning har skett för den slutliga projektredovisningen. En garanti har två olika värden som kallas det ”nominella” och det ”löpande” värdet. För det nominella värdet är det det faktum att garantin utfärdas som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det löpande värdet är det det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen.

Den 31 december 2012 uppgick det nominella värdet av de garantier som ställts till EUF med avseende på förfinansiering till 566 miljoner euro. Det löpande värdet på de garantierna belöper sig till 391 miljoner euro. Den 31 december 2011 uppgick dessa båda värden till 637 miljoner euro respektive 394 miljoner euro.

2.3 FORDRINGAR

(i miljoner euro) Noter Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Fordringar på kunder 2.3.1 1 6 2 10 13 Fordringar på medlemsstaterna 2.3.2 — — 3 3 9 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader 2.3.3 0 51 6 57 89 Totalt 1 58 11 70 111

2.3.1 Fordringar på kunder

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Fordringar på kunder 5 19 3 26 27 — Nedskrivning (3) (12) (1) (16) (13) Totalt 1 6 2 10 13

Dessa är betalningskrav som inte redan är bokförda under andra rubriker på tillgångssidan i balansräkningen och som den 31 december 2012 var bokförda som betalningsanspråk som ska återkrävas. Det utgående saldot på återkravet visar värdet av de betalningskrav som utfärdats men ännu inte reglerats vid årsskiftet.

Förändringarna i de utestående betalningskraven under perioden anges i detalj nedan.

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 2012 Totalt 2011 Utestående betalningskrav i början av året 6 19 1 25 18 Utfärdade betalningskrav 12 64 63 139 130 Avslutade betalningskrav (13) (64) (61) (138) (123) Inkasserade (12) (43) (43) (97) (108) Ej inkrävda (art 73 i budgetförordningen) — (1) — (1) (1) Annullerade 0 (3) 0 (4) (2) Avräknade mot annat belopp (2) (17) (18) (36) (13) Utestående betalningskrav i slutet av året 5 19 3 26 25

2.3.2 Övriga fordringar på medlemsstaterna

Fordran på 3 miljoner euro på medlemsstaterna i tionde EUF omfattar samfinansieringsbidrag från Belgien, Spanien och Sverige.

2.3.3 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader

Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader inbegriper till största delen upplupna räntor på förfinansierade belopp. Dessutom ingår upplupna ränteintäkter på dröjsmålsränta för försenade inbetalningar av bidrag under denna rubrik.

Minskningen i upplupna intäkter och förutbetalda kostnader beror på de lägre upplupna räntorna på förfinansierade belopp (se not 3.4).

2.4 FÖRBINDELSEKONTON

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Till eller från sjätte EUF (2 065) (214) — (2 279) (2 279) Till eller från sjunde EUF — 2 279 — 2 279 2 279 Till eller från åttonde EUF — (3 038) 628 (2 410) (2 453) Till eller från nionde EUF 3 038 — (2 892) 146 (491) Till eller från tionde EUF (628) 2 892 — 2 264 2 944 Totalt 345 1 919 (2 264) 0 0

Av effektivitetsskäl hänförs den gemensamma kassan för alla EUF till tionde EUF. Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom förbindelsekonton mellan EUF:s olika balansräkningar.

Den viktigaste utvecklingen i förbindelsekontona under 2012 inkluderar betalningar från tionde EUF för genomförandet av åttonde och nionde EUF.

2.5 LIKVIDA MEDEL (7)

(i miljoner euro) Noter Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Bankmedel 2.5.1 — — 687 687 1 211 Stabex säkerhetskonton 2.5.2 — — 2 2 5 Bankkonton vid samfinansiering 2.5.3 — — — — 8 Den särskilda fonden för Demokratiska republiken Kongo (8) — — — 1 1 1 Totalt — — 690 690 1 224

2.5.1 Bankmedel

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Särskilda konton – finansinstitut i medlemsstaterna — — 633 633 1 129 Avistakonton – affärsbanker 54 54 80 Lokala utbetalande organ — — 0 0 2 Totalt — — 687 687 1 211

Den allmänna minskningen av likvida banktillgångar beror främst på andelen betalningar och en högre grad av budgetgenomförande än under den föregående rapporteringsperioden.

Kontona hos lokala utbetalare består av medel på bankkonton i AVS-staterna och ULT som används för betalningar i lokala valutor inom mottagarländerna. Kontona förs i euro eller i någon av valutorna i unionens medlemsstater. Under 2012 stängdes tre av de resterande fyra kontona för de lokala utbetalarna för att uppnå en mer centraliserad betalningshantering.

2.5.2 Stabex säkerhetskonton

(i miljoner euro) Saldo per den 31.12.2012 Saldo per den 31.12.2011 Elfenbenskusten 2 2 Malawi — 1 Andra länder 0 2 Totalt 2 5

Stabex är akronymen för Europeiska unionens finansieringssystem för stabilisering av AVS-staternas exportinkomster. Det infördes i den första Lomékonventionen (1975) i syfte att lindra negativa verkningar till följd av instabiliteten i exportintäkter från jordbruksprodukter. Saldot på Stabex säkerhetskonton motsvarar summan av de tillgängliga Stabexmedel som kommer att överföras till de berörda mottagande AVS-staterna vid en senare tidpunkt. Detta saldo tilldelas tionde EUF. Under 2012 avslutades åtta av Stabex säkerhetskonton till följd av avvecklingen av Stabex stödinstrument.

Utöver dessa medel finns det andra Stabexmedel som innehas av de stödmottagande AVS-staterna. Så snart kommissionen och den stödmottagande AVS-staten kommit överens om hur medlen från Stabex ska användas undertecknar de båda parterna en konvention om överförande. I enlighet med bestämmelserna i artikel 211 i det fjärde Loméavtalet (9) (i dess ändrade lydelse) överförs medlen till ett räntebärande konto som måste undertecknas av två parter (en tjänsteman i kommissionen och en i den stödmottagande staten), men som öppnas i AVS-statens namn. Medlen finns kvar på dessa konton som undertecknats av bägge parter till dess att en ram av ömsesidiga åtaganden berättigar en överföring till ett projekt.

Kommissionens utanordnare behåller befogenheterna över kontot för att säkerställa att medlen utbetalas enligt planerna. Medlen på det räntebärande kontot som måste undertecknas av bägge parter tillhör AVS-staten och bokförs inte som tillgångar i EUF:s årsredovisning. Överföringarna till dessa konton bokförs som Stabex-betalningar.

Under 2012 betalades 49 miljoner euro tillbaka till EUF från konton i AVS-staterna som undertecknats av två parter i enlighet med artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF (10). Dessa medel överfördes huvudsakligen från Salomonöarna (12 miljoner euro), Elfenbenskusten (11 miljoner euro), Burundi (5 miljoner euro), St Vincent och Grenadinerna (3 miljoner euro), Senegal (3 miljoner euro), Malawi (3 miljoner euro), Uganda (3 miljoner euro) och Burkina Faso (2 miljoner euro). Dessa intäkter inkluderas i rörelseintäkterna (Stabex stödinstrument) i resultaträkningen för åttonde EUF.

2.5.3 Bankkonton vid samfinansiering

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Bankkonton vid samfinansiering — — — — 8 Totalt — — — — 8

Bankkontona för samfinansiering avslutades. Dessa medel, med undantag för den administrativa delen, returnerades till medlemsstaterna efter instruktioner från utanordnaren.

LÅNGFRISTIGA SKULDER

2.6 SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Samfinansiering – skulder — — 40 40 — Totalt — — 40 40 —

Skulder för samfinansiering i slutet av 2012 avser tionde EUF.

De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som skulder till medlemsstater och icke-medlemsstater när de uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation. Det krävs att EUF nyttjar bidragen för att leverera tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot) till medlemsstaterna. Utestående skulder för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som har uppstått i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna.

Under 2012, för att förbättra presentationen av skulderna för samfinansiering delades beloppen upp mellan långfristiga och kortfristiga skulder. Ökningen av de totala skulderna för samfinansiering förklaras i noten 2.7.1.2.

KORTFRISTIGA SKULDER

2.7 SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

(i miljoner euro) Noter Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Kortfristiga skulder 2.7.1 4 67 138 209 399 Upplupna kostnader 2.7.2 19 308 228 555 339 Förutbetalt fondkapitaltillskott 2.7.3 — — 293 293 295 Totalt 22 375 660 1 057 1 033

2.7.1 Kortfristiga skulder

(i miljoner euro) Noter Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Leverantörer och övriga 2.7.1.1 4 67 81 152 308 Skulder för samfinansiering 2.7.1.2 — — 46 46 81 Diverse skulder 2.7.1.3 0 0 12 12 10 Totalt 4 67 138 209 399

Kortfristiga skulder innefattar kostnadsredovisningar som EUF tagit emot inom ramen för bidragsverksamheten. De bokförs till det ansökta beloppet så snart begäran har tagits emot. Samma förfarande tillämpas på fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda ersättningskraven har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader.

2.7.1.1 Leverantörer och övriga

Under denna rubrik ingår skulder till leverantörer och de belopp som ska betalas till offentliga organ och tredjeländer.

Minskningen med 157 miljoner euro jämfört med den tidigare rapporteringsperioden består i huvudsak av en minskning av skulderna till tredjeländer på 75 miljoner euro och en minskning av skulderna till offentliga organ på 37 miljoner euro.

2.7.1.2 Skulder för samfinansiering

Under 2012, för att förbättra redovisningen av skulderna för samfinansiering, delades beloppen upp mellan långfristiga och kortfristiga skulder. Minskningen i kortfristiga skulder för samfinansiering beror främst på en omklassificering av 40 miljoner euro till långfristiga skulder.

De totala långfristiga och kortfristiga skulderna för samfinansiering ökade med 5 miljoner euro. Under 2012 inkom nya samfinansieringsbidrag från Tyskland (2 miljoner euro) och Kanada (2 miljoner euro). Ökningen av svenska skulder för samfinansiering (8 miljoner euro) kompenserades delvis av en minskning av spanska skulder för samfinansiering och skulder för samfinansiering till Förenade kungariket (2 miljoner euro vardera) och avräkningen av den italienska skulden för samfinansiering inom nionde EUF.

Skulderna för samfinansiering minskades med 8 miljoner euro för att tas upp som intäkter i samband med samfinansieringsprojekten (se 3.1.3 och 3.2.2).

2.7.1.3 Diverse skulder

Diverse skulder inkluderar främst icke tilldelade kontantbetalningar och återbetalda belopp.

2.7.2 Upplupna kostnader

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Upplupna kostnader 19 308 228 555 339 Totalt 19 308 228 555 339

Vid årets utgång måste man titta på de stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader.

Det beräknade nyttjandet av förfinansieringsbeloppen redovisas som en avräkning av utbetalning mot förfinansiering (se 2.2).

2.7.3 Förutbetalt fondkapitaltillskott

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Förenade kungariket — — 274 274 289 Irland — — 9 9 5 Litauen — — — — 1 Ungern — — 10 10 — Totalt — — 293 293 295

Detta omfattar medlemsstaternas bidrag som betalats i förskott.

TILLGÅNGAR NETTO

2.8 INFORDRAT FONDKAPITAL

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt Fondkapital 12 840 11 699 21 152 45 691 Icke infordrat fondkapital — — (18 712) (18 712) Infordrat fondkapital per den 31.12.2011 12 840 11 699 2 440 26 979 Fondkapital 12 840 11 699 21 152 45 691 Icke infordrat fondkapital — — (16 112) (16 112) Infordrat fondkapital per den 31.12.2012 12 840 11 699 5 040 29 579

Fondkapitalet motsvarar de totala bidragen från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fonden i enlighet med varje internt avtal mellan medlemsstaterna.

Icke infordrat fondkapital motsvarar ursprungliga anslag som ännu inte har betalats in av medlemsstaterna.

Infordrat fondkapital utgörs av det ursprungliga anslagsbelopp som har infordrats för överföring till konton i medlemsstaternas statskassor i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16 i budgetförordningen för tionde EUF.

Kapitalet för åttonde och nionde EUF har infordrats och tagits emot i sin helhet.

Infordrat och icke infordrat fondkapital per medlemsstat

(i miljoner euro) Bidrag % Inte inbetalt tionde EUF 31.12.2011 Inbetalt år 2012 Inte inbetalt tionde EUF 31.12.2012 Österrike 2,41 (451) 63 (388) Belgien 3,53 (661) 92 (569) Danmark 2,00 (374) 52 (322) Finland 1,47 (275) 38 (237) Frankrike 19,55 (3 658) 508 (3 150) Tyskland 20,50 (3 836) 533 (3 303) Grekland 1,47 (275) 38 (237) Irland 0,91 (170) 24 (147) Italien 12,86 (2 406) 334 (2 072) Luxemburg 0,27 (51) 7 (44) Nederländerna 4,85 (908) 126 (781) Portugal 1,15 (215) 30 (185) Spanien 7,85 (1 469) 204 (1 265) Sverige 2,74 (513) 71 (441) Förenade kungariket 14,82 (2 773) 385 (2 388) Cypern 0,09 (17) 2 (15) Tjeckien 0,51 (95) 13 (82) Estland 0,05 (9) 1 (8) Ungern 0,55 (103) 14 (89) Litauen 0,12 (22) 3 (19) Lettland 0,07 (13) 2 (11) Malta 0,03 (6) 1 (5) Polen 1,3 (243) 34 (209) Slovenien 0,18 (34) 5 (29) Slovakien 0,21 (39) 5 (34) Bulgarien 0,14 (26) 4 (23) Rumänien 0,37 (69) 10 (60) Totalt 100,00 (18 712) 2 600 (16 112)

Bidragen till tionde EUF infordrades under 2012. Den första delbetalningen av medlemsstaternas bidrag för 2013 infordrades i november 2012.

2.9 ÖVRIGA RESERVER

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt Saldo per den 31.12.2010 (2 237) 4,157 333 2 252 Överföring av återtagna belopp från åttonde och nionde EUF till tionde EUF (38) (80) 118 0 Överföring från tionde EUF till nionde EUF för tilldelning av medel till Sydsudan genom rådets beslut 2010/406/EU — 150 (150) 0 Saldo per den 31.12.2011 (2 276) 4 227 301 2 252 Överföring av återtagna belopp från åttonde och nionde EUF till tionde EUF (78) (300) 378 0 Överföring från tionde till nionde EUF för tilldelning av medel till Sydsudan genom rådets beslut 2011/315/EU — 200 (200) 0 Saldo per den 31.12.2012 (2 354) 4 126 479 2 252 I saldot per den 31.12.2012 ingår — anslag till Sydsudan — 350 — 350

Sedan tionde EUF trädde i kraft 2008 överförs alla återtagna anslag från tidigare fonder till reserven i tionde EUF. Denna reserv kan bara tas i anspråk enligt de villkor som anges i artikel 1.4 i det interna avtal som gäller för tionde EUF.

Under 2012 överfördes 78 miljoner euro respektive 300 miljoner euro i återtagna anslag till resultatreserven för tionde EUF från åttonde respektive nionde EUF och 200 miljoner euro överfördes från resultatreserven för tionde EUF till nionde EUF för tilldelning av anslag till Sydsudan. (11)

3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

3.1 RÖRELSEINTÄKTER

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 2012 Totalt 2011 Återkrav av kostnader 2 14 2 17 16 Återkrav av Stabexmedel 49 — — 49 26 Växelkursvinster 7 35 8 51 54 Rörelseintäkter vid samfinansiering — — 8 8 2 Totalt 58 49 18 124 99

3.1.1 Återkrav av kostnader

I denna rubrik redovisas de betalningskrav som EUF utfärdat, och avdragen från efterföljande betalningar som bokförts i EUF:s redovisningssystem, för att återkräva belopp som tidigare betalats ut efter kontroller, revisioner eller analys av stödberättigande. Det bör noteras att återkrav av förfinansieringsbelopp inte ingår som en intäkt, utan krediteras förfinansieringsrubriken i balansräkningen.

Återkrav av felaktigt utbetalda belopp

Under 2012 utfärdades betalningskrav på 27 miljoner euro för felaktiga utbetalningar jämfört med 12 miljoner euro under 2011. Av dessa omfattade 11 miljoner euro återvinning av kostnader och redovisades som rörelseintäkter. 16 miljoner euro avsåg återkrav av förfinansiering som utbetalats och som krediterats som förfinansieringstillgång i balansräkningen.

Typen av återkrav av felaktiga utbetalningar kan sammanfattas enligt följande:

(i miljoner euro) Intäkter Förfinansiering Totalt 2012 Intäkter Förfinansiering Totalt 2011 Felaktiga utbetalningar 1 1 2 2 1 3 Oriktigheter 9 15 25 6 3 8 Ärenden som anmälts till Olaf 1 — 1 1 — 1 Totalt 11 16 27 8 4 12

3.1.2 Återkrav av Stabexmedel

Under 2012 betalades 49 miljoner euro tillbaka till EUF från konton i AVS-staterna som undertecknats av bägge parter i enlighet med artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF (12). Dessa medel överfördes huvudsakligen från Salomonöarna (12 miljoner euro), Elfenbenskusten (11 miljoner euro), Burundi (5 miljoner euro), St Vincent och Grenadinerna (3 miljoner euro), Senegal (3 miljoner euro), Malawi (3 miljoner euro), Uganda (3 miljoner euro) och Burkina Faso (2 miljoner euro). Dessa intäkter inkluderas i rörelseintäkterna (Stabex stödinstrument) i resultaträkningen för åttonde EUF.

3.1.3 Rörelseintäkter vid samfinansiering

Rörelseintäkter vid samfinansiering avser de bidrag som nyttjats (se punkt 3.2.2). Eftersom dessa bidrag uppfyller kriteriet för intäkter för villkorade transaktioner utan direkt motsvarande motprestation, bokförs bidraget i enlighet med genomförandet av samfinansieringsprojektet.

3.2 RÖRELSEKOSTNADER

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 2012 Totalt 2011 Rörelsekostnader – stödinstrument 41 812 2 085 2 938 2 633 Rörelsekostnader vid samfinansiering — — 8 8 2 Växelkursförluster 8 39 20 66 61 Nedskrivning av fordringar 0 6 — 6 7 Totalt 49 856 2 112 3 017 2 702

Under 2012 förbättrade kommissionen sin metod för att beräkna upplupna kostnader. Om denna förbättring inte hade gjorts skulle rörelsekostnaderna ha uppgått till 2 849 miljoner euro i stället för 3 017 miljoner euro. Effekterna på nettotillgångar skulle ha varit samma belopp (en minskning med 168 miljoner euro), främst på grund av en ökning av upplupna kostnader (se 2.7.2).

3.2.1 Rörelsekostnader – stödinstrument

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 2012 Totalt 2011 Programplanerat bistånd 17 93 1 366 1 476 1 251 Makroekonomiskt bistånd — 8 — 8 51 Sektorspolitik 0 322 3 326 371 Räntesubventioner 5 — — 5 0 Projekt som avser flera AVS-stater — 311 409 720 650 Katastrofhjälp — 60 274 333 212 Flyktinghjälp 6 — — 6 0 Riskkapital 1 — — 1 19 Stabex 4 — — 4 12 Sysmin 0 — — 0 (8) Andra stödprogram kopplade till tidigare EUF — 10 — 10 24 Institutionellt stöd — (1) 33 32 8 Kompensation exportintäkter 7 10 — 18 42 Totalt 41 812 2 085 2 938 2 633

EUF:s rörelsekostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ha olika utformning beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut.

3.2.2 Rörelsekostnader vid samfinansiering

Detta är kostnader som uppstått för samfinansieringsprojekt under 2012. Eftersom de bidrag för samfinansiering som har tagits emot uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan direkt motsvarande motprestation har motsvarande bidragsbelopp erkänts som rörelseintäkter (se punkt 3.1.3).

3.2.3 Nedskrivning av fordringar

I denna rubrik ingår främst justeringar av förfinansiering och fordringar som har fått skrivas ned eller som inte har kunnat återkrävas till fullo.

3.3 ADMINISTRATIVA KOSTNADER

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 2012 Totalt 2011 Administrativa kostnader — 1 106 107 75 Totalt — 1 106 107 75

I denna rubrik ingår stödutgifter, dvs. de administrativa kostnader som avser EUF:s programplanering och genomförande. Detta inbegriper kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datanät, tekniskt bistånd etc.

3.4 FINANSIELLA INTÄKTER

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 2012 Totalt 2011 Ränteintäkter – europeiska banker — 6 4 9 1 Ränta på förfinansiering (2) (24) (6) (32) (21) Totalt (2) (18) (2) (22) (20)

Ränta på förfinansiering redovisas i räkenskaperna i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 7.3 och 8 i budgetförordningen för tionde EUF. Återföring av upplupen ränta på förfinansiering från 2011 ledde till negativa ränteintäkter under 2012.

4. NOTER TILL KASSAFLÖDESANALYSEN

4.1 SYFTET MED OCH UTARBETANDET AV KASSAFLÖDESANALYSEN

Uppgifterna om kassaflödet används som underlag för att mäta EUF:s förmåga att generera likvida medel, samt behovet vad gäller användningen av dessa medel.

Kassaflödesanalysen har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att nettoöverskottet eller nettounderskottet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, i fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller ackumuleras.

Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta registreras i EUF:s bokföringsvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen.

4.2 LÖPANDE VERKSAMHET

EUF:s kassaflödesanalys inkluderar bara kassaflöden från löpande verksamhet, eftersom EUF inte bedriver investerings- eller finansieringsverksamhet. Syftet med den löpande verksamheten är att genomföra fastställda politiska mål.

5. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

5.1 EVENTUALTILLGÅNGAR

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Fullgörandegarantier 13 171 120 304 325 Tillbakahållandegarantier 6 107 74 188 197 Eventualtillgångar relaterade till rättsfall — — — — 1 Totalt 19 279 194 492 523

5.1.1 Fullgörandegarantier

Det krävs ibland en garanti för att säkra att mottagarna av medlen från EUF fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de avtal de slutit med EUF.

Minskningen på 21 miljoner euro i fullgörandegarantier utgör skillnaden mellan de garantier som frigörs och de nya garantier som tas emot. Merparten av de frigjorda garantierna frigjordes inom ramen för nionde EUF och de nya garantierna togs också i huvudsak emot under nionde EUF.

5.1.2 Tillbakahållandegarantier

Tillbakahållandegarantier avser bara avtal om byggnadsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna inne för att säkerställa att uppdragstagaren uppfyller sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp bokförs som skulder. Uppdragstagaren kan istället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Dessa mottagna garantier redovisas som eventualtillgångar.

Minskningen på 9 miljoner euro i tillbakahållandegarantier utgör skillnaden mellan de garantier som frigörs och de nya garantier som tas emot. Merparten av de frigjorda garantierna frigjordes inom ramen för nionde EUF och de nya garantierna togs också i huvudsak emot under nionde EUF.

5.2 ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

5.2.1 Budetåtaganden som ännu inte reglerats

(i miljoner euro) Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Totalt 31.12.2012 Totalt 31.12.2011 Utestående budgetåtaganden som ännu inte har betalats 103 938 4 601 5 642 5 594 Därtill hörande belopp som tas upp i resultaträkningen (22) (382) (310) (714) (646) Totalt 81 557 4 291 4 928 4 948

Med utestående budgetåtaganden avses åtaganden som ännu inte har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig konsekvens vid förekomsten av fleråriga program. Den 31 december 2012 uppgick de utestående budgetåtagandena till sammanlagt 5 642 miljoner euro. Det belopp som tas upp som åtaganden om framtida finansiering (4 928 miljoner euro) är således summan av dessa utestående budgetåtaganden minus de belopp som redan har tagits upp som kostnader i 2012 års resultaträkning.

6. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som Europeiska kommissionen utför för EUF:s räkning för att genomföra fondens medel.

6.1 RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING (HEDGING)

Reglerna och principerna för EUF:s likviditetsförvaltning anges i rådets förordning (EG) nr 215/2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden och i det interna avtalet.

Som ett resultat av ovan nämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper:

— Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på de särskilda kontona tills betalningen till EUF ska verkställas.

— Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor, också i mindre kända valutor.

— Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras.

Utöver de särskilda kontona öppnar kommissionen andra bankkonton för EUF:s räkning hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att verkställa betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten i enlighet med artikel 44 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 (se punkt 6.4 nedan).

Alla affärsbanker hos vilka andra konton än de särskilda kontona som nämns ovan som har öppnats för EUF:s räkning, väljs ut av kommissionen genom anbudsförfaranden.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna datasystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena och överensstämmelsen med riktlinjerna, och förfarandena kontrolleras regelbundet.

6.2 MARKNADSRISKER

6.2.1 Valutarisker

Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker.

6.2.2 Ränterisk

EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för ränterisker.

Fonden får dock ränta på saldona på sina olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning vidtagit åtgärder för att säkerställa att regelbundet återkommande intäktsräntor speglar nivån på marknadsintresset samt eventuella fluktuationer.

Avkastningen på insatta medel på konton i affärsbankerna beräknas per dag. Avkastningen baseras på rörliga marknadsräntor på vilken en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ) tillämpas. På de flesta kontona är räntan kopplad till Eonia (Euro Over Night Index Average) och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. På vissa konton är räntan kopplad till ECB:s marginalränta (den som används för refinansieringstransaktioner). Därmed riskerar inte EUF att dess saldon ersätts till lägre räntenivåer än marknadsräntorna.

6.3 KREDITRISKER (MOTPARTSRISK)

Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med rådets förordning nr 215/2008, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna).

För den del av EUF:s likvida medel som innehas i affärsbanker för att täcka verkställandet av betalningar fylls dessa konton på innan utbetalningarna görs (just-in-time) och förvaltas automatiskt av kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå kassatillgodohavanden, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därmed hålls belopp på dessa konton konstant på en låg nivå, vilket säkerställer att EUF:s riskexponering är begränsad.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som EUF exponeras för.

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

6.4 LIKVIDITETSRISKER

De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade kassatillgodohavandena för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av samtliga betalningar. Medlemsstaternas samlade bidrag motsvarar de samlade betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga.

Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan utbetalningarna till viss del är säsongsbundna.

För att säkerställa att kassatillgodohavandena alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas under en given månad utbyts regelbundet information om situationen vad gäller de kontanta medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och berörda utbetalande avdelningar för att säkerställa att de verkställda betalningarna under en given period inte överskrider tillgängliga kassatillgodohavanden.

Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton.

7. REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE

Inga transaktioner med närstående som bör redovisas separat under denna rubrik har kunnat fastställas.

8. HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då beloppen på dessa konton överfördes hade fortfarande inga väsentliga händelser som borde redovisas under denna rubrik uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och därtill hörande noter har sammanställts med stöd av senast tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som lämnas ovan.

9. AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

Årets resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom kassabaserad redovisning. Eftersom båda resultaten bygger på samma underliggande transaktioner är det bra för kontrollen att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste beloppen separat för inkomst- och utgiftssidan.

(i miljoner euro) 2012 2011 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 023) (2 700) INTÄKTER Fordringar som inte påverkar budgetutfallet (47) (52) Fordringar som fastställts under innevarande år men som ännu inte uppburits (8) (3) Fordringar som fastställts under tidigare år och som uppburits under innevarande år 14 10 Nettoeffekt av förfinansiering 62 46 Upplupna intäkter netto (40) (13) KOSTNADER Kostnader under året som ännu inte betalats 38 98 Kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år (101) (249) Betalningsinställelser 7 17 Nettoeffekt av förfinansiering (316) (346) Upplupna kostnader netto 204 317 ÅRETS BUDGETUTFALL (3 209) (2 874)

9.1 AVSTÄMNING – INTÄKTER

Budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och inkasseringar av fordringar från tidigare budgetår.

Fordringar som inte påverkar budgetutfallet redovisas i resultaträkningen, men kan ur en budgetmässig synvinkel inte anses utgöra intäkter, eftersom det likvida beloppet överförs till reserven och inga åtaganden kan ingås på nytt utan ett rådsbeslut.

De fordringar som fastställs under budgetåret men som ännu inte uppburits ska dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

Nettoeffekten av förfinansieringen är avräkningen av återkrävda förfinansieringsbelopp. Dessa belopp påverkar inte årets resultat.

De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföringen av de upplupna intäkterna från föregående år, ska beaktas.

9.2 AVSTÄMNING – KOSTNADER

Kostnader under året som ännu inte har betalats ska läggas till för att avstämningen ska bli rättvisande, eftersom de ingår i årets resultat men inte i budgetutgifterna. Däremot måste kostnader från föregående år som betalats under innevarande år dras av från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de utgör en del av innevarande års budgetutgifter, men utan att varken påverka det ekonomiska resultatet eller minska utgifterna i det fall korrigeringar görs.

Kontantbehållningen från betalningar som ställts in påverkar inte resultatet men påverkar budgetutfallet.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som utbetalas under det aktuella budgetåret (budgetutgifter) och avräkningen av förfinansiering som betalats ut under innevarande eller tidigare år genom att de stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den betalades ut.

De upplupna kostnaderna netto består huvudsakligen av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av EUF-medel men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från det föregående året, ska beaktas.

2. Rapport om det finansiella genomförandet

Inledande NOT

Tidigare EUF-fonder

— I AVS–EG-ministerrådets beslut nr 1/2000 av den 27 juli 2000 om övergångsbestämmelser föreskrivs att en del av de anslag som inte tilldelats tidigare utvecklingsfonder ska användas i enlighet med bestämmelserna avseende dessa anslag i Cotonouavtalet, vilka i enlighet med övergångsbestämmelserna får tillämpas provisoriskt.

— I beslut nr 410/2001 av den 16 mars 2001 fastställdes anslag till de vägledande programmen för AVS-staterna enligt partnerskapsavtalet AVS-EG. I beslutet anges att icke tilldelade anslag till tidigare utvecklingsfonder ska användas för genomförandet enligt bestämmelserna och förfarandena för var och en av fonderna, till ett högsta belopp på 1,2 miljarder euro. Detta avser perioden innan finansprotokollet för nionde EUF trädde i kraft.

— I kommissionens beslut nr 1033/2001 av den 15 juni 2001 fastställdes anslagen till de regionala programmen och samarbetsprogrammen mellan AVS-staterna enligt finansprotokollet för AVS–EG-partnerskapsavtalet.

— I kommissionens beslut nr 1252/2002 av den 11 juli 2002 ökade anslaget till samarbetet mellan AVS-staterna med 60 miljoner euro, ur de allmänna reserverna i den sjätte och sjunde EUF. Det föreskrevs också att dessa ytterligare anslag måste användas innan finansprotokollet för nionde EUF trädde i kraft, i enlighet med de bestämmelser och förfaranden som gällde för de ursprungliga utvecklingsfonderna.

— Genom beslut nr 3/2002 av AVS–EG-ministerrådet av den 23 december 2002 omfördelades 25 miljoner euro av icke tilldelade medel från åttonde EUF (allmän reserv) till regionalt samarbete enligt AVS–EG-partnerskapsavtalet.

— Eftersom sjätte EUF avslutades under 2006 och sjunde EUF avslutades under 2008 innehåller årsredovisningarna inte längre några tabeller över genomförandet för dessa EUF. Däremot finns överförda saldon i nionde EUF.

— För att göra räkenskaperna för 2012 mer insynsvänliga redovisas, liksom under tidigare år, i nedanstående tabeller anslag till program enligt Lomékonventionen och den del som används för programplanering under Cotonouavtalet separat för åttonde EUF. Vad gäller sistnämnda har konteringen och redovisningen gjorts enligt artikel 3.2 i bilaga IV till AVS–EG-partnerskapsavtalet vad avser enskilda länder. I fråga om AVS-staterna föreskrivs i denna artikel att de medel som anslås ska bestå av två delar, dels ett anslag enligt del A som ska täcka makroekonomiskt stöd samt stöd till program och projekt, dels ett anslag enligt del B som ska täcka oförutsedda behov, exempelvis katastrofbistånd, bidrag till skuldlättnadsinitiativ samt stöd för att lindra negativa verkningar av instabilitet i exportinkomster (13). I fråga om regionerna bygger redovisningen på de regionala program som nämns i kapitel 2 i AVS–EG-partnerskapsavtalet (dvs. regionala vägledande program och samarbete mellan AVS-staterna).

— Enligt punkt 4 i bilaga Ib (den fleråriga finansieringsramen för perioden 2008–2013) till AVS-EG-partnerskapsavtalet överfördes resterande saldon och återtagna belopp från fonderna under perioden mellan den 31 december 2007 och ikraftträdandet av tionde EUF till nionde EUF för att säkerställa att EU:s förvaltning fungerar och täcka löpande kostnader för pågående projekt till dess att tionde EUF träder i kraft.

— I rådets beslut 2010/406/EU fastställdes att ett belopp på 150 miljoner euro av de medel som återtagits från projekt inom ramen för nionde och tidigare EUF skulle användas till förmån för Sydsudan i syfte att täcka behoven hos den mest utsatta befolkningen. Detta belopp tilldelades under 2011.

— I rådets beslut 2011/315/EU beslutades att ett belopp på 200 miljoner euro av de medel som återtagits från projekt inom ramen för nionde och tidigare EUF skulle användas till förmån för Sydsudan i syfte att stödja genomförandet av den treåriga utvecklingsplanen för Sydsudan. Detta belopp tilldelades under 2012.

Tionde EUF

Det AVS–EG-partnerskapsavtal som undertecknades den 23 juni 2000 i Cotonou av Europeiska gemenskapens medlemsstater och gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) trädde i kraft den 1 april 2003. Cotonouavtalet ändrades genom det avtal som ingicks av samma stater i Luxemburg den 25 juni 2005.

Rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) trädde i kraft den 2 december 2001. Detta beslut ändrades den 19 mars 2007 (beslut 2007/249/EG).

Det interna avtalet om finansiering av gemenskapsstöd under den fleråriga budgetramen för perioden 2008–2013 i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet, som antogs av företrädarna för medlemsstaternas regeringar och Europeiska gemenskapen den 17 juli 2006, trädde i kraft den 1 juli 2008.

I enlighet med Cotonouavtalet finansieras den andra perioden (2008–2013) med stöd från EU till AVS-staterna och ULT genom tionde EUF med medel på totalt 22 682 miljoner euro, varav

— 21 966 miljoner euro har anslagits till AVS-staterna i enlighet med den fleråriga budgetramen i bilaga Ib till det reviderade Cotonou-avtalet, varav 20 466 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen,

— 286 miljoner euro har anslagits till ULT i enlighet med bilaga IIAa i det reviderade rådsbeslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen, av vilka 256 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen,

— 430 miljoner euro har anslagits för kommissionens finansiering av kostnaderna för programplanering och genomförande av medlen i tionde EUF, i enlighet med artikel 6 i det interna avtalet.

Den dag när tionde EUF trädde i kraft kompletterades dessa belopp med icke-utnyttjade saldon och kompletteras fortfarande med återtagna anslag från systemet för att garantera stabilisering av exportinkomster från jordbruksråvaror (Stabex) från de utvecklingsfonder som föregår nionde EUF. Alla medel förvaltas i enlighet med deras särskilda regler i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet och det interna avtalet.

Av ovan nämnda anslag från tionde EUF förvaltar Europeiska kommissionen ett ursprungligt belopp på 21 152 miljoner euro enligt följande

— 15 300 miljoner euro för de nationella vägledande programmen, varav: — 13 500 miljoner euro för A-anslag, av vilka 13 345 miljoner euro har gjorts tillgängliga. Dessutom ökades A-anslagen av överföring av reserver med 341 miljoner euro, ökade med 91 miljoner euro till avslutandet av Stabex frigöranden och minskade med 33 miljoner euro till följd av överföring till regionala anslag (MTR region-PALOP). Resultatet blir att de totala tillgängliga medlen uppgår till 13 744 miljoner euro i anslag som gjorts tillgängliga och 155 miljoner euro som kommer att göras tillgängliga. — 1 800 miljoner euro för B-anslag, som gjorts tillgängliga i sin helhet. Dessutom har en ökning av B-anslagen från reserver med 148 miljoner euro gjorts tillgängliga, vilket gör att de samlade anslagen uppgår till 1 948 miljoner euro.

— 1 783 miljoner euro för regionala vägledande program, tillsammans med en överföring på 33 miljoner euro från A-anslag och en överföring till reserver på 19 miljoner euro, vilket resulterar i 1 797 miljoner euro i tillgängliga anslag.

— 2 700 miljoner euro i anslag till AVS-staterna finns tillgängliga i sin helhet och som, tillsammans med en överföring på 195 miljoner euro från reserver, ger totalt 2 895 miljoner euro i tillgängliga anslag.

— 683 miljoner euro som en reserv, varav 664 miljoner euro har överförts, vilket lämnar ett saldo på 19 miljoner euro.

— 430 miljoner euro finns tillgängliga för genomförandekostnader.

— 256 miljoner euro i territoriella anslag avser främst följande: — Medel ur A-anslag på 195 miljoner euro, av vilka 140 miljoner euro finns tillgängliga. — Medel ur B-anslag på 15 miljoner euro, av vilka 7 miljoner euro finns tillgängliga. — Medel ur regionala anslag på 40 miljoner euro, av vilka samtliga finns tillgängliga. — Medel från undersökningar och tekniskt bistånd på 6 miljoner euro, av vilka samtliga finns tillgängliga.

Resultatreserv för tionde EUF som inte kan tas i anspråk

Sedan tionde EUF trädde i kraft den 1 juli 2008 överförs resterande saldon och anslag som återtagits från projekt under nionde EUF och tidigare fonder till resultatreserven för tionde EUF, med undantag för Stabexmedel och administrativa anslag under nionde EUF. Denna reserv kan tas i anspråk enligt de villkor som anges i artikel 1.4 i det interna avtal som gäller för tionde EUF.

Närmare uppgifter om denna reserv per den 31 december 2012 ges nedan:

(i miljoner euro) Totala anslag som överförts till den reserv för tionde EUF som inte kan tas i anspråk: 815 Minus tillgångar som överförts till nionde EUF till förmån för Sydsudan genom rådets beslut 2010/406/EU av den 12 juli 2010 – 150 Minus tillgångar som överförts till nionde EUF till förmån för Sydsudan genom rådets beslut 2011/315/EU av den 23 maj 2011 – 200 Totala tillgängliga anslag i reserven (AVS+ULT) 465

Stabexreserv för tionde EUF

Efter avslutet av räkenskaperna i Stabex överförs outnyttjade anslag eller återtagna anslag till Stabexreserven för tionde EUF med A-anslag (artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF) och sedan till de berörda ländernas nationella vägledande program.

Situationen per 31 december 2012 av reserven är följande:

(i miljoner euro) Land Stabexreserv med A-anslag Elfenbenskusten 11,43 Kap Verde 0,01 Indonesien 0,30 Sierra Leone 0,22 Senegal 0,90 Totalt 12,86

- Samfinansiering i tionde EUF

Inom tionde EUF undertecknades överföringsavtal för samfinansiering från medlemsstaterna på 116 miljoner euro, och åtagandebemyndiganden på totalt 99 miljoner euro gjordes tillgängliga, medan betalningsbemyndiganden bara gjordes tillgängliga för inbetalda belopp på sammanlagt 93 miljoner euro.

Situationen vad gäller anslag för samfinansiering per den 31 december 2012 visas i tabellen nedan.

(i miljoner euro) Åtagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden Samfinansiering – A-anslag 84 78 Samfinansiering mellan AVS-staterna 12 12 Samfinansiering – administrativa kostnader 3 3 99 93

Följande tabeller innehåller nettobeloppen för de beviljade anslagen, anslag för vilka åtaganden gjorts samt anslag som betalats ut.

De tabeller som visar situationen per land och instrument finns i bilagan.

2.1 Anslag

Tabell 1.1

Åttonde EUF

Utveckling av anslagen: 31 december 2012

ANALYS AV ANSLAGEN PER INSTRUMENT

(i miljoner euro) Instrument Ursprungliga anslag Ökning/minskning i ackumulerade medel per den 31 december 2011 Ökning eller minskning av medlen 2012 Noter Anslag under innevarande budgetår AVS Lomé Vägledande program totalt 7 562 (2 424) (49) (14) 5 089 Räntesubventioner 370 (287) 83 Katastrofbistånd 140 (4) 136 Flyktinghjälp 120 (12) (6) (14) 103 Riskkapital 1 000 37 1 037 Stabex 1 800 (1 077) 0 (14) 723 Sysmin 575 (463) (11) 101 Strukturanpassning 1 400 97 1 497 Djupt skuldsatta fattiga länder 1 060 1 060 Nyttjande av ränteintäkter 37 (1) 36 Cotonou A-anslag 429 (10) (14) 419 B-anslag 255 (2) (14) 252 Totalt AVS 12 967 (2 352) (79) 10 536 ULT Vägledande program totalt 115 (78) 37 Räntesubventioner 9 (7) 1 Katastrofbistånd 3 (3) Flyktinghjälp 1 (1) Riskkapital 30 (24) 6 Stabex 6 (4) 1 Sysmin 3 (0) 2 Totalt ULT 165 (117) 0 48 Totalt åttonde EUF 13 132 (2 469) (79) 10 584





Tabell 1.2

Nionde EUF

Utveckling av anslagen: 31 december 2012

ANALYS AV ANSLAGEN PER INSTRUMENT

(i miljoner euro) Instrument Ursprungliga anslag Ökning/minskning i ackumulerade medel per den 31 december 2011 Ökning eller minskning av medlen 2012 Noter Anslag under innevarande budgetår AVS A-anslag 5 318 4 044 (177) (15) 9 186 B-anslag 2 108 (813) (11) (15) 1 283 Reserv nationella anslag 1 224 (1 224) Centr. företagsutv., jordbruksutv., gem.parl.förs. 164 7 (11) 160 Reserv för långsiktig utveckling 258 (258) 0 Regionala anslag 904 (5) (18) (15) 881 Intra AVS 300 2 930 (74) (15) 3 156 Genomförandekostnader 125 48 5 (16) + (17) 179 Ränteintäkter och andra intäkter 69 (2) 67 Särskilt bistånd till Dem. rep. Kongo 108 (4) 105 Särskilt bistånd till Sudan 147 (16) 147 Särskilt bistånd till Sydsudan 194 (17) 194 Överföringar från sjätte EUF till Lomé 22 (1) (15) 21 Överföringar från sjunde EUF till Lomé 728 (4) (15) 723 Frivilligt bidrag till den fredsbevarande resursen 39 39 Totalt AVS 10 401 5 843 (102) 16 142 ULT A-anslag 0 249 (0) 248 B-anslag/nyttjande av C-reserv 0 7 7 Reserv för långsiktig utveckling 144 (144) Regionala anslag 8 41 (15) 49 Anslag för tekniskt bistånd 2 (1) 1 Överföringar från sjätte EUF till Lomé 0 0 Överföringar från sjunde EUF till Lomé 3 3 Totalt ULT 154 154 (0) 308 Totalt nionde EUF 10 555 5 997 (102) 16 450





Tabell 1.3

Tionde EUF

Utveckling av anslagen: 31 december 2012

ANALYS AV ANSLAGEN PER INSTRUMENT

(i miljoner euro) Instrument Ursprungliga anslag Ökning/minskning i ackumulerade medel per den 31 december 2011 Ökning eller minskning av medel 2012 Noter Anslagsnivå under innevarande budgetår AVS A-anslag 12 491 1 253 (19) + (21) 13 744 Reserv A-anslag 13 500 (12 466) (878) (19) 155 B-anslag 1 624 323 (19) 1 948 Reserv B-anslag 1 800 (1 624) (176) (19) 0 Regionala anslag 1 816 (19) (19) 1 797 Reserv regionala anslag 1 783 (1 783) 0 Nationellt A-anslag reserv Stabex 0 12 (21) 13 Reserv, nationella och regionala vägledande program 683 0 (664) (19) 19 Intra AVS 2 664 231 (19) 2 895 Reserv intra AVS 2 700 (2 664) (36) (19) 0 Genomförandekostnader 430 0 0 430 Ränteintäkter och andra intäkter 58 6 65 Samfinansiering 83 16 (20) 99 Reserv för AVS som inte kan tas i anspråk 280 177 (18) 457 Totalt AVS 20 896 479 246 21 621 ULT A-anslag 66 74 (19) 140 Reserv A-anslag 195 (66) (74) (19) 55 B-anslag 7 7 Reserv B-anslag 15 (7) 8 Reserv regionala anslag 40 (40) 0 Regionala anslag 40 40 Undersökningar och tekniskt bistånd till ULT 6 0 6 Reserv för ULT som inte kan tas i anspråk 8 0 8 Totalt ULT 256 8 0 264 Totalt tionde EUF 21 152 487 246 21 885

2.2 Aggregerad redovisning

Tabell 2.1

EUF-sammanställd redovisning per den 31.12.2012

LÄGESRAPPORT

(i miljoner euro) Anslag Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Åttonde, nionde och tionde EUF Lomé Programplanerat bistånd 5 126 5 126 Icke-programplanerat bistånd 4 750 4 750 Överföringar från andra fonder 748 748 Övriga intäkter 36 36 Cotonou A-anslag 419 9 434 13 884 23 738 B-anslag 252 1 290 1 955 3 498 Regionalstöd 930 1 837 2 767 Anslag till flera AVS-stater 3 156 2 895 6 051 Centr. företagsutv., jordbruksutv., gem. parl. församlingen 160 160 Särskilt bistånd till Dem.rep.Kongo, rådets beslut 2003/583/EG 105 105 Särskilt bistånd till Sudan, rådets beslut 2010/406/EU 147 147 Särskilt bistånd till Sydsudan, rådets beslut 2011/315/EU 194 194 Frivilligt bidrag till den fredsbevarande resursen 39 39 Samfinansiering (åtagandebemyndiganden) 99 99 Genomförandekostnader och ränta 246 501 747 Reserv, nationella och regionala vägledande program 19 19 Reserv regionalstöd 0 0 Reserv AVS-stater 0 0 Länderreserv 218 218 Stabex – reserv NVP A-anslag 13 13 Resultatreserv som inte kan tas i anspråk 465 465 Totalt 10 584 16 450 21 885 48 920





EUF Totalsumma Årliga belopp Per den 31.12.2012 I % av anslaget 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Beslut 8 10 576 100 % (211) (53) (42) (45) (60) (64) 9 16 157 98 % 3 455 775 (54) (116) (9) (297) 10 17 258 77 % 4 766 3 501 2 349 3 118 3 524 Totalt 43 991 3 244 5 488 3 405 2 187 3 049 3 163 Avsatta medel 8 10 448 99 % 35 55 (42) 8 (13) (46) 9 15 504 94 % 3 317 3 163 997 476 9 (187) 10 12 107 55 % 130 3 184 2 820 2 514 3 460 Totalt 38 059 3 352 3 348 4 140 3 304 2 509 3 226 Betalningar 8 10 345 98 % 483 323 152 158 90 15 9 14 566 89 % 2 294 3 253 1 806 1 304 906 539 10 7 507 34 % 90 1 111 1 772 1 879 2 655 Totalt 32 417 2 777 3 666 3 069 3 233 2 874 3 209 Negativa belopp utgör återtagna åtaganden

Tabell 2.2

EUF-sammanställd redovisning per den 31.12.2012

TYP AV STÖD

Åttonde EUF % Nionde EUF % Tionde EUF % Totalt % (22) (22) (22) (22) Lomé Programplanerat bistånd (NVP) Anslag 5 126 5 126 Beslut 5 119 100 % 5 119 100 % Avsatta medel 5 033 98 % 5 033 98 % Betalningar 4 973 97 % 4 973 97 % Icke-programplanerat bistånd Anslag 4 750 4 750 Beslut 4 750 100 % 4 750 100 % Avsatta medel 4 726 99 % 4 726 99 % Betalningar 4 698 99 % 4 698 99 % Överföringar från andra fonder Anslag 748 748 Beslut 745 100 % 745 100 % Avsatta medel 695 93 % 695 93 % Betalningar 669 89 % 669 89 % Övriga intäkter Anslag 36 36 Beslut 36 100 % 36 100 % Avsatta medel 35 97 % 35 97 % Betalningar 35 97 % 35 97 % Totalt Anslag 9 913 748 10 660 Beslut 9 904 100 % 745 100 % 10 649 100 % Avsatta medel 9 793 99 % 695 93 % 10 489 98 % Betalningar 9 706 98 % 669 89 % 10 375 97 % Cotonou A-anslag Anslag 419 9 434 13 884 23 738 Beslut 419 100 % 9 370 99 % 11 441 82 % 21 230 89 % Avsatta medel 418 100 % 9 062 96 % 7 582 55 % 17 062 72 % Betalningar 417 100 % 8 691 92 % 4 331 31 % 13 440 57 % B-anslag Anslag 252 1 290 1 955 3 498 Beslut 252 100 % 1 283 99 % 1 713 88 % 3 248 93 % Avsatta medel 236 94 % 1 245 96 % 1 440 74 % 2 922 84 % Betalningar 221 88 % 1 194 93 % 1 171 60 % 2 586 74 % Centr. företagsutv., jordbruksutv., gem. parl. församlingen Anslag 160 160 Beslut 160 100 % 160 100 % Avsatta medel 159 99 % 159 99 % Betalningar 154 96 % 154 96 % Regionalstöd Anslag 930 1 837 2 767 Beslut 930 100 % 1 261 69 % 2 191 79 % Avsatta medel 878 94 % 735 40 % 1 613 58 % Betalningar 722 78 % 346 19 % 1 067 39 % Anslag mellan AVS-stater Anslag 3 156 2 895 6 051 Beslut 3 151 100 % 2 296 79 % 5 448 90 % Avsatta medel 3 054 97 % 1 894 65 % 4 948 82 % Betalningar 2 758 87 % 1 275 44 % 4 033 67 % Frivilligt bidrag till den fredsbevarande resursen Anslag 39 39 Beslut 25 63 % 25 63 % Avsatta medel 25 63 % 25 63 % Betalningar 24 62 % 24 62 % Särskilt bistånd till Dem.rep.Kongo, rådets beslut 2003/583/EG Anslag 105 105 Beslut 105 100 % 105 100 % Avsatta medel 105 100 % 105 100 % Betalningar 105 100 % 105 100 % Särskilt bistånd till Sudan, rådets beslut 2010/406/EG Anslag 147 147 Beslut 74 51 % 74 51 % Avsatta medel 23 16 % 23 16 % Betalningar 17 12 % 17 12 % Särskilt b