MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET - Madridkonferensen om återuppbyggnad av Irak: den 24 oktober 2003

1. INLEDNING

Vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19-20 juni 2003 bekräftade Europeiska unionen sitt åtagande att utveckla ett välmående och stabilt Irak och kom fram till att "Europeiska unionen är beredd att delta i återuppbyggnaden av Irak inom ramen för FN:s säkerhetsråds resolution 1483". I juli bekräftade rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) att EU är beredd att delta i återuppbyggnaden och att spela en viktig roll i det multilaterala arbetet med en givarkonferens för Irak i sikte. Vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki uppmanades kommissionen att lägga fram förslag om ett bidrag från Europeiska unionen till de multilaterala insatserna för att hjälpa Irak under övergången. Detta meddelande läggs fram som svar på den uppmaningen.

Under Förenta nationernas överinseende hölls den 24 juni 2003 en förberedande konferens i New York. Vid detta möte beslöts att givarna skulle ombes bidra till att tillgodose Iraks behov av stöd till återanpassning och återuppbyggnad under de kommande 12-15 månaderna. Den spanska regeringen har samtyckt till att stå som värd för en internationell konferens den 23 och den 24 oktober 2003, under vilken man skall påbörja det multilaterala arbetet till stöd för återanpassning och återuppbyggnad av Irak och söka preliminära utfästelser från bidragsgivare för perioden fram till slutet av 2004.

I detta meddelande ämnas fullständig hänsyn tas till utvecklingen av läget i Irak, särskilt när det gäller säkerheten och de olika etapperna på vägen mot politisk övergång. Detta har blivit ännu mer angeläget mot bakgrund av den senaste tidens våldsaktioner, som tragiskt nog har krävt dödsoffer både bland irakier och medlemmar av det internationella samfundet, däribland FN:s särskilda sändebud Sergio Vieira de Mello. Irak har nu ett unikt tillfälle att omvandlas från ett land med auktoritärt styre och planekonomi till ett land med ett representativt, demokratiskt politiskt system där mänskliga rättigheter och grundläggande friheter respekteras och med en fungerande marknadsekonomi. Detta mål förtjänar helhjärtat stöd av Europeiska unionen och det internationella samfundet som helhet.

I detta meddelande läggs grunden till ett gemensamt förhållningssätt i samband med Europeiska unionens deltagande i Madridkonferensen samtidigt som förslag läggs fram om gemenskapens bidrag till återanpassning och återuppbyggnad av Irak fram till slutet av 2004. Senare kommer det att bli nödvändigt för Europeiska unionen att utveckla en omfattande strategi på medellång sikt för förbindelserna med Irak mot bakgrund av utvecklingen under denna period, bland annat när det gäller politiska, sociala, ekonomiska och handelspolitiska frågor.

2. MADRIDKONFERENSEN I SITT SAMMANHANG

Säkerhetsläget

Angreppet mot FN:s högkvarter den 19 augusti 2003, bombningen av moskén i Najaf, beskjutningen av internationella humanitära organisationer och det dagliga antalet skadade och döda bland koalitionssoldaterna har lett till att de internationella och de icke-statliga organisationerna har skurit ned sina insatser. Ett stort antal icke-statliga organisationer har dragit tillbaka sin internationella personal från landet, minskat sina insatser utanför huvudstaden och ökat skyddet för den lokala personalen. Förenta nationerna har skurit ned sin internationella personal med mer än två tredjedelar.

En allmän ökning av brottsligheten har begränsat rörligheten i och utanför Bagdad - både för internationella aktörer och den irakiska befolkningen. Sabotage mot infrastruktur, särskilt elledningar samt olje- och vattenledningar, undergräver arbetet med att återuppta leveransen av förnödenheter och återuppta produktionen. Såsom det redogörs för nedan krävs det en betydande förbättring av säkerhetsläget för att återuppbyggnadsarbetet skall kunna fortsätta.

Politiska och rättsliga ramar

I Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1483 av den 22 maj 2003 fastställs de internationella ramarna för hur Irak skall styras. I resolution 1483 konstaterar säkerhetsrådet att koalitionens övergångsmyndighet i form av "ockupationsmakt" skall åta sig särskilda maktbefogenheter, ansvar och förpliktelser enligt gällande internationell lagstiftning. Här ingår bland annat efterlevnad av Genevekonventionen från 1949 och Haagkonventionen från 1907. Förenta nationerna gavs genom sitt särskilda sändebud en betydande roll i samordningen av det humanitära biståndet och stödet till återuppbyggnaden samt tillsammans med koalitionens övergångsmyndighet för återinförandet av ett representativt styre i Irak. I FN:s säkerhetsråds resolution 1500 av den 15 augusti välkomnas inrättandet av ett irakiskt styrande råd, vilket ses som ett viktigt steg mot överlämnandet av överhögheten till en representativ irakisk ledning. I samma resolution upprättas FN-missionen för Irak (UNAMI) med uppgift att fullgöra det mandat Förenta nationerna beviljas genom säkerhetsrådets resolution 1483.

I FN:s säkerhetsråds resolution 1483 anges att en internationellt erkänd representativ ledning skall införas av det irakiska folket, vilken skall överta det ansvar koalitionens övergångsmyndighet har idag. Till dess skall det irakiska folket, med hjälp av koalitionens övergångsmyndighet och i samarbete med Förenta nationernas särskilda sändebud, bilda en irakisk interimsadministration styrd av irakier under övergången. Den 21 juli 2003 välkomnade Europeiska Unionen upprättandet av Iraks styrande råd som ett första steg i denna riktning. Den 1 september 2003 utsåg det styrande rådet 25 interimsministrar som tillträdde den 2 september 2003.

Den 13 augusti 2003 utsåg det irakiska styrande rådet de 25 medlemmarna i en förberedande kommitté, med uppgift att enas om ett förfarande för att utarbeta en ny irakisk konstitution. Denna kommitté skall avge sina rekommendationer den 15 september. Målet är ett utkast till konstitution som skall bli föremål för en folkomröstning och bereda vägen för val av en irakisk regering och överförande av överhögheten över landet.

Ekonomisk situation

Irak lider inte brist på tillgångar. Landet har världens näst största konstaterade oljereserv och den lägsta kostnaden för oljeproduktion i regionen. Landet har emellertid under mer än två decennier varit utsatt för ekonomiskt vanstyre, en hårt styrd planekonomi och följderna av ständiga konflikter med påföljande sanktioner. Till exempel föll Irak mellan 1990 och 2001 ned från 76:e till 127:e plats i Förenta nationernas index för mänsklig utveckling och dess bruttonationalprodukt minskade med åtminstone två tredjedelar, till omkring 750-1000 US-dollar per capita.

Den irakiska ekonomin är stark i en rad grundläggande avseenden: Den rika tillgången på odlingsbar mark och vattenresurser kan bidra till att jordbrukssektorn återupplivas. De stora investeringar i utbildning som gjordes fram till 1990-talet har gett en yrkesskicklig arbetskraft. Etthundra tusen små företag, som kan utgöra grogrund för Iraks privata sektor, finns redan. På medellång sikt bör Irak kunna utnyttja denna potential för att diversifiera sin ekonomi och utveckla alternativa inkomstkällor.

De omedelbara ekonomiska utsikterna för Irak beror emellertid i hög grad på landets förmåga att öka produktionen inom oljesektorn under åren 2003-2004. Betydande investeringar och förbättrad säkerhet krävs om oljeproduktionen skall kunna öka från 1,3 miljoner fat per dag i augusti 2003 till de 2,5-3,0 miljoner fat per dag som koalitionens övergångsmyndighet hoppas kunna utvinna till slutet av 2004. Under de kommande 12-15 månaderna kommer inkomsterna från oljan inte att vara tillräckliga för att täcka kostnaderna för Iraks återanpassning och återuppbyggnad. [1]

[1] En detaljerad bedömning av den irakiska ekonomin och dess framtid görs just nu av FN, Internationella valutafonden (IMF) och Världsbanken inom ramen för behovsanalyser. En sammanställning kommer att läggas fram före Madridkonferensen.

Dessutom krävs det åtgärder på ett antal områden för att göra Iraks ekonomi hållbar på medellång sikt. Till exempel måste man ta hand om de omfattande ekonomiska åtaganden i omvärlden (skulder och ersättningskrav) som hopade sig under den förra regimen samtidigt som den ekonomiska förvaltningen måste förbättras, bland annat genom marknadsorienterade reformer och införandet av ett väl fungerande socialförsäkringsnät.

Ramar för återuppbyggnaden

Genom Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1483 upprättas en utvecklingsfond för Irak [2], finansierad genom irakiska tillgångar, framför allt oljeinkomster, och genom hemsändning av frysta tillgångar och resterande medel från programmet "olja för mat", och förvaltad av Förenta nationerna [3]. Iraks minskade kapacitet att producera olja och brist på alternativ till statliga inkomstkällor begränsar i hög grad landets förmåga att genom utvecklingsfonden för Irak finansiera återanpassning och återuppbyggnad under 2003-2004. Eftersom de irakiska resurserna behövs för att täcka regelbundet återkommande kostnader för förvaltning och statliga investeringar, kommer det att behövas hjälp utifrån för att täcka kostnaderna för investeringar i återuppbyggnad.

[2] Koalitionens övergångsmyndighet har, i sin egenskap av styrande myndighet, ansvaret för utbetalningar från utvecklingsfonden för Irak. En internationell rådgivande och övervakande styrelse, bestående av IMF, Världsbanken, en arabisk fond för social- och ekonomisk utveckling och FN, har ansvaret för att granska hur fondens medel används.

[3] Förenta nationerna skall föra över ansvaret för programmet "olja för mat" till koalitionens övergångsmyndighet den 21 november 2003.

Av denna anledning stod Förenta nationerna den 24 juni 2003 som värd för tekniska samrådsmöten i New York. En samordningsgrupp, bestående av ungefär 50 stater, och en kärngrupp upprättades då för att överväga det internationella bidraget till återuppbyggnaden av Irak. Kärngruppen ombads samordna förberedelserna inför en givarkonferens [4]. Inom gruppen kom man överens om att Förenta nationerna och Världsbanken borde genomföra besök på plats i landet för att bedöma behoven inför givarkonferensen i oktober 2003.

[4] De ursprungliga deltagarna i kärngruppen var EU (kommissionen och ordförandelandet), USA, Japan, Förenade Arabemiraten, FN:s utvecklingsgrupp, Världsbanken, IMF och koalitionens övergångsmyndighet. Efter beslutet att givarkonferensen skulle hållas i Madrid, inbjöds Spanien att delta i gruppen.

Den 16 juli 2003 lät koalitionens övergångsmyndighet tillsammans med de irakiska finans- och planeringsministerierna en budget för perioden juli - december 2003 cirkulera. I denna budget ligger tyngdpunkten på återupprättandet av grundläggande tjänster, omstrukturering av bankväsende, statsägda företag och jordbruk, samt utökade säkerhetsåtgärder och rättsliga åtgärder. Till konferensen 2004 har det via behovsanalyser fastställts vilka sektoriella prioriteringar som skall göras vid återuppbyggnaden. Dessa bedömningar utförs under ledning av Förenta nationerna och Världsbanken och med deltagande av experter från kommissionen.

Parallellt med detta utarbetar koalitionens övergångsmyndighet ett utkast till nationell budget för Irak för 2004 där förväntade inkomster, särskilt från försäljning av olja, och utgifter, både för driftskostnaderna för den irakiska förvaltningen och för investeringsbehov i samband med återuppbyggnaden, kommer att framgå. Dessa båda processer samordnas för att potentiella bidragsgivare skall få tillgång till ett samlat urval av prioriteringar för återanpassning och återuppbyggnad vid Madridkonferensen.

3. EUROPEISKA UNIONENS STÅNDPUNKT VID GIVARKONFERENSEN I MADRID OCH DÄREFTER

Följande tre övergripande villkor måste uppfyllas om Europeiska unionen och dess medlemsstater skall kunna ge ett effektivt bidrag till återuppbyggnaden av Irak i Madrid och därefter:

* Säkerhetsläget måste förbättras

Säkerhetsläget i Irak behöver förbättras för att återuppbyggnadsarbetet snabbt och effektivt skall kunna drivas vidare. I sin egenskap av ockupationsmakt är koalitionens övergångsmyndighet ansvarig för att se till att sådana förutsättningar råder att internationellt stöd kan levereras och genomföras. Detta kräver effektivare åtgärder av militären, bättre anpassade till det rådande läget och ytterligare insatser för att utöka och förbättra den civila polisövervakningen. Vissa bidragsgivare har uttryckt ett intresse av att ge stöd till icke-militära säkerhetsåtgärder, som till exempel utbildning av poliser och oberoende skydd av internationella organisationer som är verksamma i Irak.

Europeiska unionen bör fortsätta att betona att koalitionens övergångsmyndighet måste göra ytterligare ansträngningar för att förbättra säkerhetsläget i Irak. Det är nödvändigt att sätta upp dessa frågor på dagordningen inför Madridkonferensen.

* Ett tydligt åtagande måste göras om att upprätta en självbestämmande irakisk regering

Förenta nationernas generalsekreterare har understrukit att "betydelsen för det irakiska folket av att snabbt få en egen regering kan inte överskattas" [5]. Det är nödvändigt med konkreta framsteg och en tydlig tidsplan för överlämnandet av makt och självbestämmande till det irakiska folket för att det skall få känslan av att delta i och ansvara för återuppbyggnaden av sitt land. I samband med detta bör företrädare för de irakiska ministerierna och civila samhället uppmuntras att delta helt och fullt i Madridkonferensen och lägga fram sina åsikter om behov och prioriteringar inför återuppbyggnaden. Europeiska unionen bör fortsätta att framhålla betydelsen av en övergång till en internationellt erkänd och representativ irakisk regering och den centrala roll som FN bör spela i denna process.

[5] Generalsekretariatets rapport enligt punkt 24 i FN:s säkerhetsråds resolution 1483 (S/2003/715 av den 17 juli 2003) punkt 23.

Det irakiska folket behöver se en trovärdig process som leder till en ny konstitution och till att val hålls. Utvecklingen av demokratiska institutioner och främjandet av ett oberoende och starkt civilt samhälle med förmåga att uttrycka sina bekymmer är väsentligt för att ett pluralistiskt och representativt styre skall kunna åstadkommas. Två viktiga aspekter i det sammanhanget är att kvinnor tillåts delta mera aktivt i det offentliga livet och att medierna tillåts verka fritt. Det krävs arbete för att gynna försoning; utredningar av tidigare övergrepp mot de mänskliga rättigheterna och upprättandet av en juridisk apparat som garanterar rättsstaten. Europeiska unionen bör stödja FN i arbetet med att bistå vid upprättandet av nationella och lokala institutioner för representativt styre, gynnandet av skyddet av mänskliga rättigheter och juridiskt och rättsligt reformarbete.

* En operationell multilateral ram för återuppbyggnad där insyn ges måste upprättas

En sammanhållen budgetram är nödvändig för att säkra ett effektivt återuppbyggnadsprogram där insyn tillåts. Med hjälp av de utvärderingsuppdrag som leds av Världsbanken och Förenta nationerna fastställs gemensamma prioriteringar för bidragsgivarna, den irakiska provisoriska regeringen och koalitionens övergångsmyndighet för åren 2003-2004. Allt eftersom koalitionens övergångsmyndighet lämnar över större ansvar på den irakiska interimsmyndigheten, bör dialogen gradvis komma att föras helt och hållet mellan bidragsgivarna och de irakiska myndigheterna.

Det finns bidragsgivare som vill lämna sina bidrag till återuppbyggnad oberoende av koalitionens övergångsmyndighet och utvecklingsfonden för Irak. Därför upprättar Världsbanken och FN för närvarande en fond för Irak med flera bidragsgivare. Kommissionen har för avsikt att låta huvuddelen av gemenskapens bidrag ingå i denna fond, eftersom det ger en viss flexibilitet att stödja åtgärder som genomförs av FN-organ och icke-statliga organisationer, särskilt i början av återuppbyggnaden. En mekanism behövs också för att säkerställa en god förbindelse och dialog mellan det internationella samfundet, de irakiska myndigheterna och koalitionens övergångsmyndighet när det gäller prioriteringar för budgetutgifter och strategier för återuppbyggnad. Det behövs icke-diskriminerande förfaranden som ger insyn, framför allt i samband med offentlig upphandling, vid förvaltningen både av utvecklingsfonden för Irak och fonden med flera bidragsgivare.

Ytterligare en viktig faktor för resultatet av Europeiska unionens insatser är följande:

* Iraks grannländer måste delta

Huruvida övergången blir framgångsrik och det skapas stabilitet i regionen kommer också att vara beroende av att det råder samarbetsvilja i förbindelserna mellan Irak och dess grannländer, i synnerhet Turkiet, Jordanien, Syrien, länderna i Gulfstaternas samarbetsråd och Iran.

Europeiska unionen bör, vid Madridkonferensen och därefter, stödja och verka för att Iraks grannländer skall ta del av återuppbyggnaden av Irak.

4. EKONOMISKA KONSEKVENSER FÖR EUROPEISKA UNIONEN

Europeiska unionens åtagande gentemot Irak är inte nytt. Sedan 1992 har gemenskapen genom sitt kontor för humanitärt bistånd (ECHO) varit den största externa givaren av humanitärt bistånd till Irak efter programmet "olja för mat" som förvaltades av Förenta nationerna. I mars 2003 öronmärktes totalt 100 miljoner euro för humanitärt bistånd till Irak. Därav har 69,5 miljoner euro [6] redan avsatts för humanitära åtgärder på områdena för till exempel hälso- och sjukvård, vatten och avlopp, minröjning samt stöd till samordning bland givarna av humanitärt bistånd i Irak.

[6] Den 30 september 2003.

Europeiska unionen har uttryckt sin vilja att ge ett betydande bidrag till återanpassning och återuppbyggnad. Med sin erfarenhet av efterkrigsländer och ekonomisk övergång har den goda möjligheter att hjälpa till i denna process. För att få så stor effekt som möjligt måste bidragen från Europeiska unionen i sig och från medlemsstaterna vara nära samordnade. Därför bör vårt mål vara att göra en gemensam utfästelse vid Madridkonferensen. För att underlätta samordningen har kommissionen upprättat en informationscentral för att inhämta och dela ut information om återuppbyggnadsarbeten.

Genom behovsanalyser under FN:s och Världsbankens ledning har Iraks behov och prioriteringar undersökts när det gäller återuppbyggnad på kort och lång sikt på de 14 områden som skall omfattas av fonden för Irak med flera bidragsgivare [7]. Tjänstemän från kommissionen deltog vid besök i landet med uppdrag att bedöma läget ur makroekonomisk synpunkt samt på områdena för hälso- och sjukvård, utbildning, sysselsättningsskapande åtgärder och lokalt självstyre.

[7] Behovsanalyserna på plats omfattade följande områden: Hälso- och sjukvård, utbildning, vattenresurser, jordbruk, bevattning, livsmedelssäkerhet, humanitär minröjning, tillgång på vatten och avlopp, makroekonomisk politik, ekonomisk förvaltning, däribland förvaltningen av den offentliga sektorn, handel, avreglering av priser, säkerhetsnät, investeringsklimat och statligt ägda företag, bank- och finansväsende, transport och kommunikation, elektricitet, utkomst, generering av sysselsättning och återintegrering, arbete och social välfärd, boende, inklusive utveckling av tätorter och återlämnande av egendom, kapacitetsutveckling för lokalt styre, det civila samhället, rättsstaten och medierna. Utöver sektoranalysen uppmanades varje grupp också att tvärgående analysera behoven på områdena för jämställdhet mellan kvinnor och män och kvinnornas roll, mänskliga rättigheter, miljö och kapacitetsuppbyggnad.

Prioriteringarna inom gemenskapsstödet kommer att grundas på ECHO:s arbete och innehålla stöd på områdena för till exempel institutions- och kapacitetsuppbyggnad - särskilt på området för makroekonomisk förvaltning, däribland handelspolitik - upprättandet av ett socialt skyddsnät, hälso- och sjukvård, vatten och avlopp, utbildning, sysselsättning, förstärkning av det civila samhället och skydd och främjande av mänskliga rättigheter och demokrati.

Mot bakgrund av detta och med hänsyn till de resurser som finns tillgängliga under rubrik 4 i gemenskapens budget kommer kommissionen att föreslå budgetmyndigheten att 200 miljoner euro görs tillgängliga för Irak fram till slutet av 2004. Eftersom kostnaderna för de akuta återanpassningsbehoven i Irak överstiger de resurser som är tillgängliga via gemenskapsbudgeten, och eftersom ett antal medlemsstater har angett att de är villiga att bidra till insatserna där, föreslår kommissionen att det vid Madridkonferensen görs en gemensam utfästelse på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar.

5. SLUTSATSER

I samband med förberedelserna inför Madridkonferensen ber Europeiska kommissionen rådet att

* på nytt uttala Europeiska unionens stöd för utvecklingen av ett välmående, stabilt och suveränt Irak,

* understryka den viktiga roll som FN har, i enlighet med resolutionerna från FN:s säkerhetsråd, när ett internationellt erkänt representativt styre skall upprättas i Irak och när det nödvändiga stödet från det internationella samfundet för återuppbyggnaden av Irak skall mobiliseras,

* bekräfta att stödet från EU och dess medlemsstater till återuppbyggnaden av Irak för att vara effektivt kräver ett förbättrat säkerhetsläge, ett tydligt åtagande från parterna i fråga att skapa de förutsättningar som krävs för inrättandet av ett suveränt Irakiskt styre, och upprättandet av ett öppet multilateralt ramverk för att fördela stöd till återuppbyggnad från det internationella samfundet; genom dessa villkor fastställs EU:s deltagande i återuppbyggnadsprocessen efter Madridkonferensen,

* konstatera hur viktigt det är att främja Iraks integration i det regionala sammanhanget och bekräfta Europeiska unionens uppmaning till Iraks grannländer att bidra till stabiliteten i Irak och i regionen,

* konstatera att arbete pågår för att upprätta en oberoende fond för Irak med flera bidragsgivare, vilken bör förvaltas av FN och Världsbanken, för att ta itu med de prioriteringar som har fastställts av FN, Världsbanken och IMF mot bakgrund av Iraks totala återuppbyggnadsbehov,

* konstatera att detta kräver nära samarbete mellan bidragsgivarna och de berörda myndigheterna i Irak,

* bekräfta vikten av öppna och icke-diskriminerande förfaranden, särskilt i fråga om offentlig upphandling, vid förvaltningen av både utvecklingsfonden för Irak och fonden med flera bidragsgivare,

* konstatera att stödet från Europeiska unionen och dess medlemsstater också kan överföras till FN-organ och icke-statliga organisationer som är verksamma i Irak,

* uppmana kommissionen att sörja för den nödvändiga samordning som krävs med sikte på att vid Madridkonferensen tillkännage en gemensam utfästelse från Europeiska unionen och dess medlemsstater för återuppbyggnaden av Irak under 2003 och 2004,

* stödja kommissionens förslag om att Europeiska unionen i Madrid skall göra en preliminär utfästelse på i detta skede 200 miljoner euro från EU:s budget för åren 2003-2004, jämte bidragen från medlemsstaterna,

* konstatera att Europeiska unionen parallellt med återuppbyggnadsarbetet kommer att fortsätta att aktivt och konkret ge humanitär nödhjälp,

* uppmana kommissionen att vid behov rapportera om förberedelserna inför Madridkonferensen och uppföljningen av denna.

BILAGA

>Plats för tabell>

1. // BUDGETRUBRIK

Eftersom utfästelsen är så betydande föreslår kommissionen att en ny budgetpost skall skapas för återanpassning och återuppbyggnad av Irak. Detta gör det möjligt att följa den politik som eftersträvas av budgetmyndigheten, särskilt Europaparlamentet, i fråga om insyn när gemenskapen finansierar återuppbyggnadsåtgärder (Afghanistan, Kosovo, Östtimor).

* Följande kontoplan och titel föreslås genom en ändringsskrivelse till det preliminära budgetförslaget för 2004: Artikel 19 08 07 "Stöd till återanpassning och återuppbyggnad av Irak"

6.0 // KAN PROJEKTET FINANSIERAS MED DE MEDEL SOM ANSLAGITS UNDER DET BERÖRDA KAPITLET I BUDGETEN FÖR INNEVARANDE ÅR? NEJ

Det ekonomiska bidraget på 40 miljoner euro för 2003 anskaffas på följande sätt:

I. Existerande budgetinstrument (11 miljoner euro)

* Upp till 8 miljoner euro från 19 02 05 "mekanismen för akuta ingripanden" ( [8]). Åtaganden från budgetposten för denna mekanism. Ingen överföring av medel krävs.

[8] Per den 28.8.2003 var 8 miljoner euro ej programplanerade för 2003. Åtgärden bör bero på vilken prioritetssektor som kommissionen har fastställt.

* 3 miljoner euro från 19 04 "Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter". Projekt med åtaganden från detta initiativ. Ingen överföring av medel krävs.

II. Reserv och överskott av medel under rubrik 4 (29 miljoner euro)

* 6,4 miljoner euro från B0-4011, budgetpost B7-6600 "KEDO"( [9]).

[9] När det gäller den föreslagna användningen av den del av budgeten som är reserverad för KEDO skall följande observeras:

* 2,5 miljoner euro från B0-4011, budgetpost B7-8000 "Internationella fiskeavtal".

* 20,1 miljoner euro från tillgängliga medel under rubrik 4.

Dessa tillgångar på 29 miljoner euro i åtagandebemyndiganden kommer att överföras till budgetpost B7-432 "Andra åtgärder till förmån för utvecklingsländer i Mellanöstern" genom en särskild överföring av budgetmyndigheten. Motsvarande betalningsbemyndiganden kommer också att överföras för att täcka de första utbetalningarna inom ramen för åtagandet 2003.

Bidraget på 160 miljoner euro för 2004:

I. Nya ytterligare medel

* 86 miljoner euro från budgetmarginalen under rubrik 4 i det preliminära budgetförslaget. En ändringsskrivelse krävs för att öka det preliminära budgetförslaget för 2004.

* 74 miljoner euro från de medel som är tillgängliga under flexibilitetsmekanismen. En ändringsskrivelse krävs för att öka det preliminära budgetförslaget för 2004.

Situationen när det gäller det humanitära bistånd som beviljats Irak via ECHO för 2003 är följande: ECHO har programplanerat 100 miljoner euro för 2003, varav kommissionen redan har fattat beslut om och gjort förhandsåtaganden för 69,5 miljoner euro. ECHO har per den 5 september 2003 undertecknat kontrakt för 57,3 miljoner euro. De resterande medel som det skall göras åtaganden för och ingås kontrakt om uppgår till 30,5 miljoner euro. Finansieringsbeslut förväntas läggas fram för kommittén för humanitärt bistånd under oktober 2003.