Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för år 2000, för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd, i gemenskapens vatten och för gemenskapens fartyg i andra vatten där fångstbegränsningar krävs och om ändring av förordning (EG) nr 66/98

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

I detta förslag till rådets förordning fastställs för år 2000 gemenskapens fiskemöjligheter i flertalet fiskevatten och för tredje lands fartyg i gemenskapens vatten samt villkoren för hur dessa skall utnyttjas. Endast gemenskapen är behörig att fastställa och fördela fiskemöjligheter, i enlighet med bestämmelserna i artikel 8.4 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992.

Detta förslag har till största delen samma innehåll som förslaget om den totala tillåtna fångstmängden för 1999, men har uppdaterats där det är möjligt mot bakgrund av vetenskapliga utlåtanden, och inbegriper även fiskemöjligheter i tredje lands vatten och i vatten som förvaltas av regionala fiskeriorganisationer samt tredje lands fiskemöjligheter i gemenskapens vatten. På så sätt är det möjligt att i en enda förordning innefatta alla de olika fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor som tidigare var spridda i mer än tjugo förordningar.

När det gäller autonoma bestånd, där Rådgivande kommittén för fiskeförvaltning har grundat sitt utlåtande på analytiska bedömningar och där Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn ytterligare har reviderat detta utlåtande, har de totala tillåtna fångstmängderna föreslagits på grundval av dessa kommittéers utlåtanden.

För autonoma bestånd för vilka inga analytiska bedömningar finns tillgängliga har försiktighets-TAC föreslagits. För dessa har kommissionen grundat sitt förslag på utlåtanden antingen från Rådgivande kommittén för fiskeförvaltning eller från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn, i de fall dessa organ angivit ett exakt värde för total tillåten fångstmängd. Där exakt värde saknas har samma värde som rådet antog förra året föreslagits.

Vissa bestånd förvaltas inom ramen för regionala fiskeriorganisationer eller till följd av bilaterala samråd med tredje land. Förslaget speglar för dessa bestånd de beslut som fattats i dessa sammanhang.

I den senaste rapporten från Rådgivande kommittén för fiskeförvaltning, som godkänts av Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn, anges att i regionerna 1 och 2 är många av bestånden av bottenlevande och pelagiska arter alldeles för hårt exploaterade, till den grad att de kanske befinner sig utanför biologiskt säkra gränser. Det har också gjorts analytiska bedömningar av bestånden av flera bottenlevande arter i region 3. Beroende på beståndet i fråga har Rådgivande kommittén för fiskeförvaltning rekommenderat förvaltningsverksamhet för införande av restriktiva totala tillåtna fångstmängder, och dessa rekommendationer har inverkat på förslaget.

Eftersom vissa tekniska åtgärder bör införas från och med den 1 januari 2000 ingår de i förslaget i form av tillfälliga undantag från huvudbestämmelserna, i väntan på att berörda förordningar ändras i enlighet därmed. Det gäller särskilt följande:

Enligt rådets förordning (EG) nr 847/96 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren skall rådet besluta om vilka bestånd som skall omfattas av bestämmelserna i förordningen. Detta behandlas i detta förslag i bilaga III.

Avtalet mellan Grönland och EG

Europeiska gemenskapen, Danmarks regering och Grönlands lokala regering har enats om ett tredje fiskeprotokoll för perioden 1995-2000 och villkor för det fiske som gemenskapens fartyg bedriver i Grönlands vatten, i synnerhet gemenskapens fångstkvoter för varje år i protokollet. De båda parterna har också enats om att göra det tillåtet att bilda samriskföretag och tillfälliga sammanslutningar.

Avtalet medger att kvantiteterna kan fiskas av fartyg som inte för någon medlemsstats flagg i den mån detta är nödvändigt för att de fiskeavtal som slutits mellan gemenskapen och andra parter skall fungera väl.

Enligt bestämmelserna i det tredje fiskeprotokollet åtar sig de myndigheter som ansvarar för Grönland att senast den 15 november varje år erbjuda gemenskapen sådana extra fångstmöjligheter som avses i artikel 8 i avtalet och som vid den tidpunkten förväntas finnas tillgängliga följande år. Den 12 november 1999 erbjöd Grönlands lokala regering följande tilläggskvantiteter för år 2000:

>Plats för tabell>

Beroende på utgången av förhandlingarna mellan gemenskapen och Norge och med hänsyn till de kvantiteter av de berörda arterna som redan finns tillgängliga för gemenskapen för år 2000 enligt det tredje fiskeprotokollet kan det anses vara i gemenskapens intresse att acceptera en eller flera av de tilläggskvantiteter som erbjuds av Grönlands lokala regering. I detta syfte kommer kommissionen att komplettera sitt förslag så snart som möjligt.

Kommissionen föreslår därför att rådet bör reagera på lämpligt sätt på ovan nämnda extra fångstmöjligheter och fördela de årliga fångstkvoterna i Grönlands vatten genom att anta den bifogade rådsförordningen.

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om fastställande av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för år 2000, för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd, i gemenskapens vatten och för gemenskapens fartyg i andra vatten där fångstbegränsningar krävs och om ändring av förordning (EG) nr 66/98

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk [1], särskilt artikel 8.4 i denna,

[1] EGT L 389, 31.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1181/98 (EGT L 164, 9.6.1998, s. 1).

med beaktande av förordning (EG) nr 66/98 av den 18 december 1997 om om vissa bevarande- och kontrollåtgärder som skall tillämpas vid fiskeverksamhet i Antarktis, och upphävande av förordning (EG) nr 2113/96 [2], särskilt artikel 21 i denna,

[2] EGT L 6, 10.1.1998, s. 1.

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 4 i förordning (EEG) nr 3760/92 skall rådet, mot bakgrund av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden och särskilt mot bakgrund av rapporten från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn, utforma nödvändiga bestämmelser för att säkerställa att resurserna utnyttjas på ett hållbart, ändamålsenligt och ansvarsfullt sätt.

(2) Enligt villkoren i artikel 8.4 i förordning (EEG) nr 3760/92 åligger det rådet att i enlighet med artikel 4 fastställa den totala tillåtna fångstmängden för varje fiske eller grupp av fisken. Fiskemöjligheterna bör fördelas mellan medlemsstaterna och tredje land i enlighet med artikel 8.4 ii och 8.4 iii i den förordningen.

(3) För att säkerställa att de totala tillåtna fångstmängderna och kvoterna förvaltas effektivt bör särskilda villkor för fiskeverksamhet fastställas.

(4) Det är nödvändigt att fastställa principer och vissa förfaranden för förvaltning av fisken på gemenskapsnivå så att medlemsstaterna kan garantera förvaltningen av de fartyg som för deras flagg.

(5) I enlighet med bestämmelserna i artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren [3] är det nödvändigt att ange vilka bestånd som skall omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den.

[3] EGT L 115, 9.5.1996, s. 3.

(6) I enlighet med det förfarande som anges i avtalen och protokollen om fiskeförbindelser har Europeiska gemenskapen samrått om fiskerättigheter med Konungariket Norge [4], Danmarks regering och Färöarnas landsstyre [5] och Grönlands lokala myndigheter [6], Republiken Island [7], Republiken Estland [8], Republiken Lettland [9] och Republiken Litauen [10].

[4] EGT L 226, 29.8.1980, s. 48.

[5] EGT L 226, 29.8.1980, s. 12.

[6] EGT L 29, 1.2.1985, s. 9.

[7] EGT L 161, 2.7.1993, s. 1.

[8] EGT L 332, 20.12.1996, s. 16.

[9] EGT L 332, 20.12.1996, s. 1.

[10] EGT L 332, 20.12.1996, s. 6.

(7) I enlighet med artikel 122 i Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige kommer de villkor som gäller för fiske enligt de tilldelningar som gjorts inom ramen för anslutningen att förbli identiska med de villkor som gällde omedelbart innan Anslutningsfördraget för Österrike, Finland och Sverige trädde i kraft.

(8) I enlighet med artikel 124 i 1994 års anslutningsakt skall gemenskapen förvalta de fiskeavtal som Konungariket Sverige har ingått med tredje land. I enlighet med dessa avtal har gemenskapen samrått med Republiken Polen och med Ryska federationen.

(9) Gemenskapen är avtalsslutande part till flertalet regionala fiskeorganisationer. Dessa fiskeorganisationer har rekommenderat fångstbegränsningar och andra bevarandeföreskrifter för vissa arter. Gemenskapen bör genomföra dessa rekommendationer.

(10) För att bevara bestånden har Interamerikanska konventionen om tropisk tonfisk (IATTC) gått med på att införa fångstbegränsningar för vissa tonfiskliknande arter i Stilla havet. Gemenskapen bör följa dessa begränsningar och samarbeta om bevarandet av dessa bestånd.

(11) Fiskemöjligheterna bör utnyttjas i enlighet med gemenskapens bestämmelser på området, särskilt i enlighet med rådet förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken [11], rådets förordning (EG) nr 1626/94 av den 27 juni 1994 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Medelhavet [12], rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd [13], rådets förordning (EG) nr 66/98 av den 18 december 1997 om vissa bevarande- och kontrollåtgärder som skall tillämpas vid fiskeverksamhet i Antarktis, och upphävande av förordning (EG) nr 2113/96 [14], rådets förordning (EG) nr 88/98 av den 18 december 1997 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund [15] och rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer [16].

[11] EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2846/98 (EGT L 358, 31.12.1998, s. 5).

[12] EGT L 171, 6.7.1994, s. 1.

[13] EGT L 171, 6.7.1994, s. 7.

[14] EGT L 6, 10.1.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr &

[15] EGT L 9, 15.1.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr &

[16] EGT L 125, 27.4.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr &

(12) För att hjälpa till att bevara fiskbestånden bör vissa kompletterande kontrollåtgärder och tekniska villkor för fiske genomföras under år 2000.

(13) Av tungt vägande skäl av gemensamt intresse skall denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2000 och för vissa fiskemöjligheter i CCAMLR-området från och med den dag som anges i bilaga 1g.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

RÄCKVIDD OCH DEFINITIONER

Artikel 1

1. Genom denna förordning fastställs fiskemöjligheter för år 2000, för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd, och för bestånd i Antarktis för tidsperioder i direkt anslutning till år 2000, som skall tillämpas på

i) fartyg som för en medlemsstats flagg och som är registrerade i en medlemsstat, nedan kallade "gemenskapens fartyg" eller "EG-fartyg" i zoner där fångstbegränsningar krävs, och

ii) fartyg som för ett tredje lands flagg eller är registrerade i ett tredje land, nedan kallade "tredje lands fartyg" i vatten som faller under medlemsstaternas överhöghet, nedan kallat "gemenskapens vatten" eller "EG-vatten"

och särskilda villkor som skall gälla för att få utnyttja dessa fiskemöjligheter.

2. I denna förordning anges fiskemöjligheterna på följande sätt:

a) Totala tillåtna fångstmängder (TAC) eller antalet fartyg som har tillstånd att bedriva fiske och/eller dessa tillstånds varaktighet.

b) Andelar av de totala tillåtna fångstmängder som står till gemenskapens förfogande.

c) Kvoter som tilldelas gemenskapen i tredje lands vatten.

d) Tilldelning av gemenskapens fiskemöjligheter enligt punkterna b och c till medlemsstaterna i form av kvoter.

e) Tilldelning av kvoter till tredje land i gemenskapens vatten.

Artikel 2

1. Definitionen av ICES [17]-, CECAF [18]- (östra centrala Atlanten eller FAO:s stora fiskeregion 34), NAFO [19]- och CCAMLR [20]-zoner skall vara de som ges i förordning (EEG) nr 3880/91 av den 17 december 1991 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del [21], förordning (EG) nr 2597/95 av den 23 oktober 1995 om avlämnande av statistikuppgifter över nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i vissa områden, andra än dem i Nordatlanten [22], förordning (EEG) nr 2018/93 av den 30 juni 1993 om rapportering av statistikuppgifter om medlemsstaternas fångster och fiskeriaktiviteter i Nordatlantens västra del [23] respektive förordning (EG) nr 66/98.

[17] Internationella havsforskningsrådet

[18] Fiskerikommittén för östra Centralatlanten

[19] Organisationen för fisket i Nordatlantens västra del

[20] Kommissionen för bevarande av Antarktis marina levande resurser

[21] EGT L 365, 31.12.1991, s. 1.

[22] EGT L 270, 13.11.1995, s. 1.

[23] EGT L 186, 28.7.1993, s. 1.

2. För tillämpningen av denna förordning skall

a. NAFO-regleringsområdet vara en del av det NAFO-konventionsområde som ligger utanför de områden som lyder under kuststaternas överhöghet eller jurisdiktion,

b. Skagerrak avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten,

c. Kattegatt avgränsas i norr av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på Sveriges kust och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen,

d. Nordsjön omfatta ICES-delområde IV och den del av ICES-område IIIa som inte ingår i den definition av Skagerrak som ges i denna artikel,

e. förvaltningsområde 3 innefatta ICES-delområden 30 och 31 och den del av delområde 29 som ligger norr om 59° 30' N.

KAPITEL II

FISKEMÖJLIGHETER OCH DÄRMED FÖRBUNDNA VILLKOR FÖR GEMENSKAPENS FARTYG

Artikel 3

1. Fiskemöjligheter för gemenskapens fartyg i gemenskapens vatten eller i internationella vatten fastställs härmed på sätt som framgår av bilagorna 1 och 2.

2. Gemenskapens fartyg tillåts härmed att ta fångster inom de kvotgränser som anges i bilaga 1 i vatten som lyder under Estlands, Färöarnas, Grönlands, Islands, Litauens, Lettlands, Norges (och i fiskezonen omkring Jan Mayen), Polens och Ryska federationens fiskerijurisdiktion på de villkor som framgår av artiklarna 7 och 12.

3. De belopp som skall betalas enligt fiskeavtalen mellan Europeiska gemenskapen och Republikerna Estland, Lettland och Litauen för år 2000 skall fastställas enligt följande:

Land // Ekonomiskt bidrag

Lettland // EUR 252000

Litauen // EUR 546000

Dessa ekonomiska bidrag skall betalas till det konto som de berörda ländernas myndigheter anger.

Artikel 4

Fördelningen mellan medlemsstaterna av fångstmöjligheterna skall ske utan att det påverkar tillämpningen av

a. byten som görs i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EEG) nr 3760/92,

b. omtilldelningar som görs i enlighet med artiklarna 21.4, 23.1 och 32.2 i förordning (EEG) nr 2847/93,

c. de ytterligare landningar som tillåts i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,

d. de mängder som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,

e. avdrag som görs enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 847/96.

Artikel 5

Kvotflexibilitet

De bestånd som omfattas av försiktighets-TAC eller analytisk TAC, de bestånd för vilka den flexibilitet mellan åren som fastställs i artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 inte gäller och de bestånd för vilka de avdragskoefficienter som föreskrivs i artikel 5.2 i samma förordning gäller fastställs för år 2000 i bilaga 3.

Artikel 6

Villkor för landning av fångster och bifångster

1. Det är förbjudet att ombord behålla eller landa fångster från bestånd för vilka det har fastställts fångstmöjligheter om inte något av följande villkor uppfylls:

(i) Fångsterna har gjorts av fartyg från en medlemsstat eller ett tredje land som har en kvot som inte är uttömd.

(i) Gemenskapsandelen av den totala tillåtna fångstmängden har inte tilldelats medlemsstaterna med hjälp av kvoter och den är inte uttömd.

(iii) Fångsterna är, när det gäller alla andra arter än sill, strömming och makrill, blandade med andra arter och de har tagits upp med nät med en maskstorlek på högst 32 mm i regionerna 1 och 2 eller högst 40 mm i region 3 i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 850/98 och de sorteras varken ombord eller vid landning.

(iv) Fångsterna av sill och strömming görs enligt bestämmelserna i artikel 2 i förordning (EG) nr 1434/98 av den 29 juni 1998 om att fastställa villkor för landning av sill i andra syften än för att konsumeras direkt [24].

[24] EGT L 191, 7.7.1998, s. 10.

(v) Fångsterna av makrill är blandade med taggmakrill eller sardiner och andelen makrill överstiger inte 10 % av den totala vikten av makrill, taggmakrill och sardiner ombord och fångsterna är inte sorterade.

(vi) Fångsterna har gjorts samtidigt som vetenskapliga undersökningar har genomförts enligt förordning (EG) nr 850/98.

Alla landningar skall räknas av mot kvoten eller, om gemenskapsandelen inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter, mot gemenskapsandelen, utom för de fångster som gjorts enligt villkoren i iii, iv, v och vi.

2. Trots vad som sägs i punkt 1 är det, om någon av fångstbegränsningarna enligt bilaga 2 till denna förordning är uttömda, förbjudet för fartyg som är verksamma inom de fisken där de aktuella fångstbegränsningarna gäller att landa osorterade fångster som innehåller sill/strömming.

3. Beslut om procentsatserna för bifångster och om avyttring av dessa skall fattas i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 850/98.

Artikel 7

Begränsat tillträde

1. Gemenskapens fartyg får inte bedriva fiske i Skagerrak inom en zon på 12 nautiska mil utanför de norska baslinjerna. Fartyg som för dansk eller svensk flagg skall emellertid tillåtas att bedriva fiske fram till fyra nautiska mil utanför de norska baslinjerna.

2. Fiske som bedrivs av gemenskapens fartyg i vatten som lyder under Islands jurisdiktion skall begränsas till det område som anges med hjälp av räta linjer mellan följande koordinater:

Sydvästra området

1. 63°12'N och 23°05'V genom 62°00'N och 26°00'V

2. 62°58'N och 22°25'V

3. 63°06'N och 21°30'V

4. 63°03'N och 21°00'V därifrån 180°00'S

Sydöstra området

1. 63°14'N och 10°40'V

2. 63°14'N och 11°23'V

3. 63°35'N och 12°21'V

4. 64°00'N och 12°30'V

5. 63°53'N och 13°30'V

6. 63°36'N och 14°30'V

7. 63°10'N och 17°00'V därifrån 180°00'S

Artikel 8

Särskilda villkor för Nordsjösill

De åtgärder som anges i bilaga 4 skall tillämpas med avseende på fångst, sortering och landning av sill som fångas i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt.

Artikel 9

Andra tekniska åtgärder och kontrollåtgärder

De tekniska åtgärder som anges i bilaga 5 skall tillämpas under år 2000 utöver de åtgärder som anges i förordningarna (EG) nr 850/1999, 88/98 och 1626/94.

KAPITEL III

FISKEMÖJLIGHETER OCH DÄRMED FÖRBUNDNA VILLKOR FÖR TREDJE LANDS FARTYG

Artikel 10

Fartyg under Barbados, Estlands, Guyanas, Japans, Sydkoreas, Litauens, Lettlands, Norges, Polens, Ryska federationens, Surinams, Trinidad och Tobagos samt Venezuelas flagg och fartyg som är registrerade på Färöarna tillåts att ta fångster i gemenskapens vatten inom de kvotgränser som anges i bilaga 1 och på de villkor som anges i artiklarna 11 och 13.

Artikel 11

Utan att det påverkar tillämpningen av de tillträdesbegränsningar som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen, skall fiske som bedrivs av fartyg som för

(i) norsk flagg eller är registrerade på Färöarna begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför medlemsstaternas baslinjer i Nordsjön, Kattegatt, Östersjön och Atlanten norr om 43° 00' N. Fisket i Skagerrak av fartyg som för norsk flagg skall emellertid tillåtas fram till fyra nautiska mil utanför de danska baslinjerna.

(ii) estnisk, lettisk och litauisk flagg begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför medlemsstaternas baslinjer i Östersjön norr om 59° 30' N.

(iii) polsk eller rysk flagg begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför Sveriges baslinjer i Östersjön.

(iv) Barbados, Guyanas, Surinams, Trinidad och Tobagos, Japans, Sydkoreas och Venezuelas flagg begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför det franska departementet Guyanas baslinjer.

KAPITEL IV

LICENSSYSTEM FÖR GEMENSKAPENS FARTYG

Artikel 12

1. Trots de allmänna reglerna om fiskelicenser och särskilda fisketillstånd i förordning (EG) nr 1627/94 skall det för fiske i tredje lands vatten krävas en licens som utfärdats av det tredje landets myndigheter. Dessa bestämmelser skall emellertid inte gälla fiske i norska vatten i Nordsjön som bedrivs av

a. fartyg på högst 200 bruttotonnage,

b. fartyg som bedriver fiske efter andra arter än makrill som är avsedda för mänsklig konsumtion,

c. svenska fartyg i linje med väl etablerad praxis.

2. Det högsta antalet licenser och andra därmed förbundna villkor skall vara de som anges i bilaga 6. Ansökan om licens skall inlämnas till kommissionen och innehålla uppgift om typ av fiske samt namn och kännetecken på de fartyg för vilka licenser skall utfärdas av medlemsstaternas myndigheter. Kommissionen kommer att vidarebefordra dessa ansökningar till myndigheterna i det berörda tredje landet.

3. Gemenskapens fartyg skall följa de bevarande- och kontrollföreskrifter och alla övriga bestämmelser som reglerar fisket i den zon där de bedriver fiske.

4. Gemenskapsfartyg med licens att bedriva riktat fiske i färöiska vatten får bedriva annat riktat fiske, förutsatt att de i förväg underrättar de färöiska myndigheterna om ändringen.

KAPITEL V

LICENSSYSTEM FÖR TREDJE LANDS FARTYG

Artikel 13

1. En ansökan om licens och särskilt fisketillstånd från ett tredje lands myndighet till kommissionen skall åtföljas av följande uppgifter:

(a) Fartygets namn

(b) Registreringsnummer

(c) Externa identifieringsbokstäver och identifieringsnummer

(d) Hemmahamn

(e) Ägarens eller befraktarens namn och adress

(f) Bruttotonnage och total längd

(g) Maskinstyrka

(h) Anropssignal och radiofrekvens

(i) Planerad fångstmetod

(j) Planerat fiskeområde

(k) Arter efter vilka fiske planeras

(l) Den period för vilken licens begärs

Trots artikel 28b i rådets förordning (EG) nr 2847/93 skall norska fartyg på mindre än 200 bruttotonnage undantas från skyldigheten att ha en licens och ett fisketillstånd.

2. Fiskelicensen och det särskilda fisketillståndet skall förvaras ombord. Fartyg som är registrerade på Färöarna skall undantas från denna skyldighet.

3. Antalet licenser och särskilda därmed förbundna villkor skall vara de som anges i bilaga 6a.

4. Fartyg från tredje land som den 31 december 1999 har tillstånd att bedriva fiske får fortsätta att fiska från och med början av år 2000 och till dess att förteckningen över de fartyg som har tillstånd att bedriva fiske ges in till kommissionen och godkänns av kommissionen.

5. Licenser och särskilda fisketillstånd kan dras in i samband med utfärdande av nya licenser eller särskilda fisketillstånd. Sådana indragningar skall träda i kraft dagen innan kommissionen utfärdar de nya licenserna och de särskilda fisketillstånden. Nya licenser och särskilda fisketillstånd gäller från utfärdandedagen.

6. Licenser och särskilda fisketillstånd skall helt eller delvis återkallas innan de går ut om de kvoter som fastställs i bilaga 1 för det berörda beståndet har uttömts.

7. Licenser och särskilda fisketillstånd skall återkallas vid eventuell underlåtenhet att fullgöra de skyldigheter som anges i denna förordning.

8. Under en tid av högst tolv månader skall varken licens eller särskilt fisketillstånd utfärdas för fartyg som inte har uppfyllt de skyldigheter som anges i denna förordning.

9. Kommissionen skall underrätta myndigheterna i det berörda tredje landet om namn och kännetecknen på de fartyg som till följd av överträdelse av gemenskapsbestämmelser inte kommer att tillåtas att fiska i gemenskapens fiskezon påföljande månader.

Artikel 14

1. Tredje lands fartyg skall följa de bevarande- och kontrollföreskrifter och alla övriga bestämmelser som reglerar gemenskapens fartygs fiske i den zon där de bedriver fiske och även föreskrifterna i förordning (EG) nr 2847/93, förordning (EG) nr 1627/94, förordning (EG) nr 88/98, förordning (EG) nr 850/98 och kommissionens förordning (EEG) nr 1381/87 av den 20 maj 1987 om fastställande av närmare bestämmelser för märkning och dokumentation av fiskefartyg [25].

[25] EGT L 132, 21.5.1987, s. 9.

2. De fartyg som avses i punkt 1 skall föra en fångstjournal i vilken de uppgifter som anges i bilaga 7 skall införas.

3. Tredje lands fartyg, utom norska fartyg som bedriver fiske i ICES-område IIIa, skall till kommissionen sända de uppgifter som anges i bilaga 8 i enlighet med vad som anges i den bilagan.

KAPITEL VI

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GEMENSKAPSFARTYG SOM BEDRIVER FISKE I OMRÅDEN SOM OMFATTAS AV REGIONALA FISKEORGANISATIONER

NAFO-området

Artikel 15

Gemenskapens medverkan

1. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna en förteckning över alla fartyg som för deras flagg eller är registrerade på deras territorium och som avser att delta i fiskeverksamhet i NAFO-regleringsområdet senast den 20 januari 2000 eller, därefter, åtminstone 30 dagar innan de avser att inleda denna verksamhet. Den information som lämnas skall innehålla följande:

(a) Fartygets namn

(b) Det officiella registreringsnummer som fartyget har tilldelats av de behöriga nationella myndigheterna

(c) Fartygets hemmahamn

(d) Namn på fartygets ägare eller befraktare

(e) En förklaring om att fartygets befälhavare har mottagit ett exemplar av de bestämmelser som gäller i NAFO-regleringsområdet

(f) De viktigaste arter som fartyget fiskar i NAFO-regleringsområdet

(g) De delområden där fartyget kan förväntas fiska

2. För fartyg som tillfälligt för en medlemsstats flagg (uthyrning av obemannat fartyg) skall följande information lämnas:

(a) Det datum från och med vilket fartyget har tillstånd att föra en medlemsstats flagg

(b) Det datum från och med vilket fartyget har medlemsstatens tillstånd att delta i fiskeverksamhet i NAFO-regleringsområdet

(c) Namnet på det land där fartyget är registrerat eller tidigare var registrerat och det datum från och med vilket fartyget slutade föra det landets flagg

(d) Fartygets namn

(e) Det officiella registreringsnummer som fartyget har tilldelats av de behöriga nationella myndigheterna

(f) Fartygets hemmahamn efter överföringen

(g) Namn på fartygets ägare eller befraktare

(h) En förklaring om att fartygets befälhavare har mottagit ett exemplar av de bestämmelser som gäller i NAFO-regleringsområdet

(i) De viktigaste arter som fartyget fiskar i NAFO-regleringsområdet

(j) De delområden där fartyget kan förväntas fiska

Artikel 16

Fiske av liten hälleflundra

Medlemsstaterna skall informera kommissionen om fångstplanen för fiske av liten hälleflundra i NAFO-regleringsområdet senast den 20 januari 2000 eller, därefter, åtminstone 30 dagar innan detta fiske avses börja. Fångstplanen skall bland annat innehålla uppgifter om det eller de fartyg som skall bedriva detta fiske. Fångstplanen skall ange den totala planerade fiskeansträngningen inom det fisket i förhållande till de fiskemöjligheter som finns tillgängliga för den medlemsstat som överlämnat meddelandet.

Medlemsstaterna skall senast den 31 december 2000 avlägga rapport till kommissionen om genomförandet av fångstplanerna och rapporten skall innehålla uppgift om antalet fartyg som faktiskt bedriver detta fiske och om det totala antalet fiskedagar.

Artikel 17

Tekniska bestämmelser

1. Maskstorlek

För riktat fiske efter de arter som avses i bilaga 9 till denna förordning är det förbjudet att använda trålar som i någon sektion har nätmaskor som är mindre än 130 mm. Vid riktat fiske efter nordlig stjärtfenad bläckfisk får maskstorleken vara minst 60 mm.

Fartyg som fiskar nordhavsräka (Pandalus borealis) skall använda nät med en minsta maskstorlek på 40 mm.

2. Tillbehör till redskap

Det är förbjudet att använda andra anordningar och tillbehör än de som anges i denna punkt för att spärra eller minska maskorna i ett redskap.

Segelduk, nät eller annat material får monteras på undersidan av lyftstruten för att minska eller förhindra skada.

Anordningar får monteras på ovansidan av lyftstruten, under förutsättning att de inte spärrar maskorna i lyftstruten. Endast de övre slitskydd som anges i bilaga 10 till denna förordning får användas.

Fartyg som fiskar nordhavsräka (Pandalus borealis) skall använda sorteringsgaller med högst 22 mm mellan stängerna.

3. Bifångster

- Med avseende på de i bilaga 1e förtecknade arter för vilka gemenskapen inte har fastställt några kvoter för en viss del av regleringsområdet, gäller att bifångster av dessa arter som tas upp i nämnda del av regleringsområdet vid riktat fiske efter en art inte för någon art ombord får

överstiga den största av följande fångstmängder, nämligen 2 500 kg eller 10 viktprocent av all fisk ombord, beroende på vilken mängd som är störst. Om bifångsten tas upp i en del av regleringsområdet där riktat fiske efter vissa arter är förbjudet, får bifångsterna av var och en av de arter som anges i bilaga 1e emellertid inte överstiga 1 250 kg eller 5 viktprocent.

Ovannämnda procentsatser har beräknats som viktprocenten för varje art av de totala fångsterna, med undantag av fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar för bifångster, och är baserade på fångster som tagits i varje beståndsområde.

Om ett fartyg som fiskar nordhavsräka (Pandalus borealis) vid ett fångsttillfälle får mer än 5 viktprocent i total bifångst av alla de arter som anges i bilaga 1e, skall fartyget omedelbart byta fiskeområde (åtminstone 5 nautiska mil) för att försöka undvika ytterligare bifångster av dessa arter.

Fångster av räka skall inte tas med i beräkningen av bifångster för bottenlevande arter.

4. Minsta storlek på fisken

Fisk från NAFO-regleringsområdet som inte uppfyller de storlekskrav som anges i bilaga 11 får inte bearbetas, behållas ombord, omlastas, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning utan skall omedelbart kastas överbord. Om den mängd fångad fisk som inte uppfyller storlekskraven i vissa fiskevatten överstiger 10 % av den totala fångstmängden, skall fartyget förflytta sig minst 5 nautiska mil innan det fortsätter att fiska. Bearbetad fisk av en art, för vilken en minsta storlek anges i bilaga 11 som understiger den längdmotsvarigheter som anges i bilaga 12, skall anses härröra från fisk som understiger den minsta storleken.

Artikel 18

Kontrollåtgärder

1. Förutom att de skall följa bestämmelserna i artiklarna 6, 8, 11 och 12 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall befälhavarna på fartygen i fångstjournalen föra in de uppgifter som anges i bilaga 13 till den här förordningen.

I enlighet med artikel 15 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall medlemsstaterna även underrätta kommissionen om fångster av arter för vilka inga kvoter fastställts.

2. Fartyg som bedriver riktat fiske efter en eller flera av de arter som anges i bilaga 9 får inte föra med sig nät med mindre maskstorlek än den som anges i artikel 18.1. Fartyg som under samma resa fiskar i andra områden än NAFO-regleringsområdet får emellertid förvara sådana nät ombord, förutsatt att näten är säkert surrade och stuvade och inte tillgängliga för omedelbar användning, vilket innebär att

(a) redskapen skall vara lossade från trålborden, från sina bogserlinor och från sin trålvarp,

(b) redskap som fraktas på eller ovanför däck skall vara säkert surrade vid en del av överbyggnaden.

3. Befälhavarna på gemenskapens fiskefartyg skall med avseende på fångster av de arter som anges i bilaga 1e

(a) i en fångstjournal föra in den sammanlagda produktionen per art och beredd produkt, eller

(b) i en lastplan ange de beredda produkterna per art under angivande av var i lastrummet dessa är placerade.

Befälhavarna skall lämna den hjälp som är nödvändig för att möjliggöra kontroll av de kvantiteter som har förts in i fångstjournalen och de beredda produkter som lagras ombord.

4. Befälhavarna på gemenskapsfartyg som bedriver fiske efter kungsfisk i zon 3M skall varannan måndag anmäla till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg de för eller där de är registrerade, de mängder kungsfisk som har fångats under den tvåveckorsperiod som slutar föregående söndag klockan 24.00.

5. Gemenskapsfartyg skall inte företa omlastning inom NAFO-regleringsområdet, såvida de inte i förväg har fått tillstånd till detta från de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för eller i vilken fartyget är registrerat.

Artikel 19

Fiske efter kungsfisk

Medlemsstaterna skall varannan tisdag före klockan 12.00 för den fjortondagarsperiod som avslutades klockan 24.00 föregående söndag till kommissionen rapportera om de mängder kungsfisk som deras fartyg har fångat i avdelning 3M av NAFO-regleringsområdet.

Artikel 20

Statistiska och vetenskapliga data

1. För fartyg som för en medlemsstats flagg eller är registrerade i en medlemsstats territorium och som fiskar efter lerskädda och gulstjärtsskädda i område 3LNO av NAFO-regleringsområdet skall

(a) medlemsstaterna, på grundval av relevanta uppgifter i fångstjournalen i enlighet med artikel 18.1, månatligen lämna sammanfattad statistik över nominell respektive kasserad fångst, fördelad på områden om högst 1° latitud och 1° longitud, och

(b) månatligen lämna en sammanfattning över de stickprov som tagits med avseende på fiskarnas längd, både när det gäller nominell respektive kasserad fångst, varvid stickprovsfrekvensen skall motsvara den som anges under a.

2. För fartyg som för en medlemsstats flagg eller är registrerade i en medlemsstats territorium och som fiskar efter kungsfisk och plattfisk vid Flemish Cap skall

(a) medlemsstaterna, på grundval av relevanta uppgifter i fångstjournalen i enlighet med artikel 18.1, utöver de vanliga rapporterna månatligen lämna sammanfattad statistik över de kasserade mängderna torsk, och

(b) månatligen lämna sammanfattningar över de stickprov som tagits med avseende på längden av den torsk som har fångats i fiskena för kungsfisk respektive plattfisk med uppgift om djup för varje stickprov.

3. Stickprover med avseende på fiskarnas längd skall tas ur alla delar av respektive fångst av varje berörd art på ett sådant sätt att åtminstone ett statistiskt signifikant prov tas ur det första draget varje dag. Storleken på en fisk skall mätas från munspetsen till spetsen på stjärtfenan.

De stickprov med avseende på längd som tas i enlighet med denna förordning skall anses representativa för alla fångster av de berörda arterna.

Internationella vatten inom NEAFC-konventionsområdet

Artikel 21

1. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna en förteckning över de fartyg som för deras flagg och är registrerade på deras territorium och senast den 20 januari 2000 har tillstånd att fiska sill/strömming inom ICES-delområde I och II och djuphavskungsfisk inom NEAFC [26]-konventionsområdet och därefter alla ändringar, inklusive tillägg, till förteckningen, åtminstone trettio dagar innan fartyget påbörjar sin verksamhet. Endast fartyg som anges i den förteckningen anses ha tillstånd att fiska efter djuphavskungsfisk.

[26] Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC)

2. Medlemsstaterna skall varje onsdag före kl. 12.00 för den vecka som avslutades klockan 24.00 föregående söndag till kommissionen rapportera vilka kvantiteter sill/strömming eller djuphavskungsfisk som fångats av deras fartyg och om det antal av deras fartyg som bedriver detta slags fiske.

Fiske som omfattas av internationella fiskeriorganisationer för långvandrande arter

Artikel 22

1. Vid de fiskeinsatser som enligt förordning (EEG) nr 2847/93 inte omfattas av kraven i artiklarna 6 och 8 skall medlemsstaterna

- införa system för registrering och stickprovskontroller som gör det möjligt att varje månad uppskatta den totala kvantitet fisk ur de i bilagan angivna bestånd som har landats och omlastats av fartyg som för dess flagg eller är registrerade inom deras territorium, samt de sammanlagda kvantiteter som landats i deras hamnar av fartyg som för en annan medlemsstats flagg eller är registrerade i dem,

- före den 15 i varje månad meddela kommissionen de sammanlagda kvantiteter ur de bestånd som anges i bilagan som landats eller omlastats under den föregående månaden av fartyg som för deras flagg eller är registrerade inom deras territorium, samt de sammanlagda kvantiteter som landats i deras hamnar av fartyg som för en annan medlemsstats flagg eller är registrerade i dem.

2. Fiske efter tonfisk med ringnot/snörpvad skall vara förbjudet för

- för fartyg som endast eller till större delen är verksamma i Adriatiska havet, under tiden 1-31 maj i hela Medelhavet och under tiden 16 juli - 15 augusti i Medelhavet utom Adriatiska havet,

- för fartyg som endast eller till större delen är verksamma i Medelhavet, utom Adriatiska havet, under tiden 16 juli - 15 augusti i hela Medelhavet och under tiden 1-31 maj i Adriatiska havet.

Varje medlemsstat skall säkerställa att alla fartyg som för medlemsstatens flagg eller som är registrerade i medlemsstaten omfattas av de ovan nämnda reglerna.

I denna förordning skall Adriatiska havets södra gräns utgöras av en linje från den albansk-grekiska gränsen till Capo Santa Maria-di Leuca.

3. Genom undantag från förordning (EG) nr 1626/94 skall följande minsta storlekar gälla för år 2000:

Art // Minsta storlek

Thunnus thynnus // 70 cm eller 6,4 kg(*)

(*) Reglerna i artikel 8.3 från förordning (EG) nr 1626/94 skall inte gälla fisk upp till 15 % i antal exemplar, som väger mellan 3,2 kg och 6,4 kg och som fångas oavsiktligt.

4. Genom undantag från förordning (EG) nr 850/98 skall följande minsta storlekar gälla för år 2000:

Art // Minsta storlek

Tonfisk (Thunnus thynnus)(**) // 70 cm eller 6,4 kg

(**) Reglerna i artikel 19.1 från förordning (EG) nr 850/98 skall inte gälla fisk upp till 15 % i antal exemplar, som väger mellan 3,2 kg och 6,4 kg och som fångas oavsiktligt.

CCAMLR-området

Artikel 23

Förordning (EG) nr 66/98 ändras på följande sätt:

1. Artikel 4 skall ersättas med följande:

"Artikel 4

Riktat fiske av de arter som anges i bilaga VI är förbjudet i angivna områden och under angivna perioder.

2. De TAC-siffror, tillämpningsperioder och därmed förbundna villkor som anges i bilaga 1g skall ersätta motsvarande delar i artikel 5.

3. Bilaga VI läggas till i enlighet med bilaga 14.

KAPITEL VII

Slutbestämmelser

Artikel 24

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2000. Om de totala tillåtna fångstmängder i CCAMLR-området fastställts för tidsperioder som börjar före den 1 januari 2000 skall emellertid artikel 23.2 tillämpas från och med början av respektive period.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA 1

Fiskemöjligheter som är tillgängliga för gemenskapens fartyg i områden med fångstbegränsningar och för fartyg från tredje länder i gemenskapens vatten, per art och per område (i ton färskvikt, utom där annat anges). Alla fångstbegränsningar som anges i denna bilaga skall betraktas som kvoter med avseende på artikel 7 och därför omfattas av reglerna i förordning (EEG) nr 2847/93, särskilt artiklarna 14 och 15 i denna.

För att underlätta läsningen är bilagan uppdelad i 7 delar som motsvarar större fiskeområden eller fisken.

· Bilaga 1a: Östersjön

· Bilaga 1b: Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt

· Bilaga 1c: Nordostatlanten, inklusive Grönlands vatten (ICES-områdena I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV och NAFO 0,1 (Grönlands vatten)

· Bilaga 1d: Västra gemenskapens vatten (ICES-områdena Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF-området (gemenskapens vatten), och vattnen utanför Franska Guyana.

· Bilaga 1e: Nordvästatlanten (NAFO-området)

· Bilaga 1f: Långvandrande arter (alla områden)

· Bilaga 1g: Antarktis (CCAMLR-området)

Fiskbestånden redovisas i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. Tabellen nedan visar de svenska och de latinska namnen för de arter som omfattas av denna förordning.

Svenskt namn // Latinskt namn

Äkta tunga // Solea solea

Ansjovis // Engraulis encrasicolus

Antarktisk krill // Euphausia superba

Bergtunga // Microstomus kitt

Birkelånga // Molva dypterigia

Blåvitling // Micromesistius poutassou

Bleka // Pollachius pollachius

Brugd // Cetorhinus maximus

Ej svenskt namn // Electrona carlsbergi

Glasvar // Lepidorhombus spp.

Grånoting // Lepidonothen squamifrons

Gulfenad tonfisk // Thunnus albacares

Gulstjärtsskädda // Limanda ferruginea

Gunnars isfisk // Champsocephalus gunnari

Håbrand // Lamna nasus

Hälleflundra // Hippoglossus hippoglossus

Havskatt // Anarhichas lupus

Havskräfta // Nephrops norvegicus

Kolja // Melanogrammus aeglefinus

Krabba // Paralomis spp.

Krokodilisfisk // Pseudochaenichthys georgianus

Kummel // Merluccius merluccius

Kungsfisk // Sebastes spp.

Långa // Molva macrophthalma

Lax // Salmo salar

Lerskädda // Hippoglossoides platessoides

Liten hälleflundra // Reinhardtius hippoglossoides

Lodda // Mallotus villosus

Makrill // Scomber scombrus

Marmorerad noting // Notothenia rossi

Marulk // Lophiidae

Nordhavsräka // Pandalus borealis

Nordlig stjärtfenad bläckfisk // Ilex illeocebrossus

Peneidaräkor // Penaeus spp

Pigghaj // Squalus acanthias

Piggvar // Psetta maxima

Polartorsk // Boreogadus saida

Rockor // Rajidae

Rödspätta // Pleuronectes platessa

Rödtunga // Glyptocephalus cynoglossus

Sandskädda // Limanda limanda

Sej // Pollachius virens

Sill och strömming // Clupea harengus

Skarpsill // Sprattus sprattus

Skoläst // Coryphaenoides rupestris

Skrubbskädda // Platichthys flesus

Slanknoting // Gobionotothen gibberifrons

Storögd tonfisk // Thunnus obesus

Svärdfisk // Xiphias gladius

Svartfenad isfisk // Chaenocephalus aceratus

Taggmakrill // Trachurus spp.

Tandnoting // Dissostichus eleginoides

Tobisfiskar // Ammodytidae

Tonfisk // Thunnus thynnus

Torsk // Gadus morhua

Vitling // Merlangius merlangus

Vitlinglyra // Trisopterus esmarki

BILAGA 1a - ÖSTERSJÖN

Alla totala tillåtna fångstmängder i detta område, utom för rödspätta, har antagits inom ramen för den internationella fiskerikommissionen för Östersjön, IBSFC.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 1b - SKAGERRAK OCH KATTEGATT SAMT NORDSJÖN

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 1c - NORDOSTATLANTEN och GRÖNLAND

ICES-områdena I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV och NAFO 0,1 (Grönlands vatten)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 1d - VÄSTRA GEMENSKAPENS VATTEN

ICES-områden Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (gemenskapens vatten), och Franska Guyana

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 1e - NORDATLANTENS VÄSTRA DEL

NAFO-området

Alla totala tillåtna fångstmängder och därmed förbundna villkor antas inom ramen för NAFO.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 1f - LÅNGVANDRANDE ARTER

Alla områden

De totala tillåtna fångstmängderna i detta område antas inom ramen för internationella fiskeriorganisationer om tonfiskfiske, som ICCAT och IATTC.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 1g - ANTARKTIS

(CCAMLR-området)

Dessa totala tillåtna fångstmängder som antagits av kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis, tilldelas inte CCAMLR-medlemmarna och således är gemenskapens andel inte fastställd. Fångsterna övervakas av CCAMLR:s sekretariat, som kommer att meddela när fisket måste upphöra på grund av att de totala tillåtna fångstmängderna har uttömts.

Siffrorna i denna bilaga skall ersätta motsvarande siffror i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 66/98.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 2

Fiskemöjligheter som tillämpas år 2000 för sill och strömming som får landas osorterad för andra ändamål än mänsklig konsumtion (i ton, färskvikt). Alla fångstbegränsningar som anges i denna bilaga skall betraktas som kvoter med avseende på artikel 7 och därför omfattas av reglerna i förordning (EEG) nr 2847/93, särskilt artiklarna 14 och 15 i denna.

>Plats för tabell>

BILAGA 3

Bestånd som omfattas av olika åtgärder enligt förordning (EG) nr 847/96.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 4

Särskilda åtgärder med avseende på Nordsjösill

1. Medlemsstaterna skall anta särskilda åtgärder med avseende på fångst, sortering och landning av sill som fångas i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt i syfte att säkerställa att fångstbegränsningarna iakttas, särskilt de som anges i bilaga 2. Dessa åtgärder skall särskilt omfatta

· särskilda kontroll- och inspektionsprogram,

· planer för fiskeansträngningarna, inbegripet förteckningar över fartyg som har tillstånd och, när detta anses nödvändigt på grundval av förbrukning av mer än 70 % av kvoten, begränsningar av verksamheten för de fartyg som har tillstånd,

· kontroll av omlastning och förfaranden som innebär att fisk kasseras,

· om möjligt tillfälligt fiskeförbud i områden där det är känt att stora mängder bifångster av sill, särskilt av ungfisk, förekommer.

2. Om sill landas utan att sorteras från den övriga fångsten skall medlemsstaterna säkerställa att adekvata provtagningssystem inrättas för att all landning av bifångster av sill effektivt skall kunna övervakas. Det är förbjudet att landa fångster som innehåller osorterad sill i hamnar där provtagningssystem inte har inrättats.

3. Kommissionens inspektörer skall i enlighet med artikel 29 i förordning (EEG) nr 2847/93 och, närhelst kommissionen finner det nödvändigt, utföra oberoende inspektioner för att i enlighet med punkterna 1 och 2 kontrollera de behöriga myndigheternas genomförande av provtagningsprogrammen och de detaljerade åtgärder som nämns i punkt 1.

4. Kommissionen skall förbjuda landning av sill om det anses att tillämpningen av de åtgärder som nämns i punkterna 1 och 2 inte innebär att en strikt kontroll av fiskdödligheten hos sill uppnås inom alla fisken.

5. Alla landningar av sill, som i ICES-områdena IIIa, IV och VIId fångas av fartyg som när de tar dessa fångster i dessa områden endast har fångstredskap med en minsta maskstorlek som är lika med eller större än 32 mm ombord, skall räknas av mot en relevant kvot som anges i bilaga 1 till denna förordning.

6. Alla landningar av sill, som i ICES-områdena IIIa, IV och VIId fångas av fartyg som när de tar dessa fångster i dessa områden endast har släpredskap med en minsta maskstorlek som är mindre än 32 mm ombord, skall räknas av mot en relevant kvot som anges i bilaga 2 till denna förordning. Sill och strömming som landas av fartyg som är verksamma enligt dessa villkor skall inte utbjudas till försäljning som livsmedel.

BILAGA 5

Tekniska övergångsåtgärder

1) Selektionspaneler i Östersjön

Genom undantag från villkoren i bilaga V till rådets förordning (EG) nr 88/98 och för att garantera selektiviteten hos trålar, snurrevadar och liknande nätredskap med en bestämd maskstorlek som anges i bilaga IV till samma förordning skall de två modeller av selektionspaneler som beskrivs i tillägg I till denna bilaga vara tillåtna under år 2000.

2) Sommarförbud mot fiske av östersjötorsk

Fiske efter torsk är förbjudet i Östersjön, Bälten och Öresund från och med den 1 juli till och med den 20 augusti.

3) Stängning av Bornholmsbäckenet

Allt fiske är förbjudet från och med den 15 maj till och med 31 augusti 2000 inom det område som avgränsas av följande koordinater:

- latitud 55°30'N, longitud 15°30'Ö,

- latitud 55°30'N, longitud 16°10'Ö,

- latitud 55°15'N, longitud 16°10'Ö,

- latitud 55°15'N, longitud 15°30'Ö.

4) Begränsningar när det gäller fiske efter tobisfisk

Under år 2000 är det förbjudet att landa eller ombord behålla tobisfisk som fångats inom det geografiska område som begränsas dels av Englands och Skottlands östra kust och dels av den linje som utgörs av följande koordinater:

- Englands östra kust vid latitud 55°30'N.

- Latitud 55°30'N, longitud 1°00'.

- Latitud 58°00'N, longitud 1°00'Ö.

- Latitud 58°00'N, longitud 2°00'V.

- Skottlands östra kust vid longitud 2°00'V.

5) Begränsningar när det gäller fiske efter ansjovis

Det är förbjudet att landa eller ombord behålla ansjovis som fångats från 1 januari till 30 juni inom det geografiska område som begränsas av en linje som utgörs av följande koordinater:

- En punkt på Spaniens norra kust vid longitud 1° 35' V,

- latitud 44° 45' N, longitud 1° 35' V,

- latitud 44° 45' N, longitud 1° 45' V,

- latitud 46° 00' N, longitud 1° 45' V,

- En punkt på Frankrikes västra kust vid latitud 46°00' N.

6) Fiske efter tunga med fasta redskap

Trots bestämmelserna i bilaga VI till förordning (EG) nr 850/98 skall den minsta maskstorleken på 90 mm gälla för tunga (Solea solea) i ICES-område IVc och VIId under 2000.

7) Ringnot och marina däggdjur

Trots bestämmelserna i artikel 33.1 i rådets förordning (EG) nr 850/98 skall det vara tillåtet att inringa stim eller grupper av delfiner med ringnot när syftet är att fånga tonfisk, på de villkor som överenskommits i avtalet om det internationella programmet för skydd av delfiner som undertecknades i Washington den 15 maj 1998, för följande fartyg:

Fartygets namn: AURORA B, extern identifiering: BI-2-5-97, anropssignal: EAQT

Fartygets namn: ALBACORA, extern identifiering: CA-3-1099, anropssignal: EGDY

Fartygets namn: ALMIRANTE, extern identifiering: CA-3-1069, anropssignal: EAYN

Tillägg I till bilaga 5

Selektionspaneler (modell 1)

Två plastöverdragna selektionspaneler med fullständigt öppna diagonalmaskor skall fästas på lyftet på trålar och snurrevadar som används för torskfiske. Maskornas öppning får inte vara mindre än 105 millimeter. Selektionspanelerna skall fästas med hjälp av ett separat nätstycke (mellan de ordinarie diagonalmaskorna och selektionspanelens maskor). Maskstorleken i detta separata nätstycke skall vara lika med produkten av stolplängden hos selektionspanelens maskor och kvadratroten ur 2.

Selektionspanelen skall fästas på lyftets båda sidor, och avståndet mellan lyftets bakre ände och panelen skall vara mellan 40 och 50 centimeter. Panelens längd skall vara lika med 80 % av lyftets totala längd och dess höjd skall vara 50 centimeter (figur 1). Panelen skall fästas på så sätt att den ger en öppning på 15-20 centimeter mellan panelens övre och nedre söm.

Selektionspaneler (modell 2)

Identifiering av panelerna

Panelerna skall bestå av rektangulära nätstycken som fästs på redskapets lyft. Varje lyft skall ha två paneler.

Panelernas storlek

Varje panel skall ha en minsta bredd på 45 centimeter över hela sin längd. Varje panel skall ha en minsta längd på 3,5 meter mätt längs panelens sidor (figur 2) och panelens längd får inte vara kortare än 80 % av lyftets totala längd.

Panelernas nätstycken

Panelernas maskor skall ha en minsta storlek på 105 millimeter. Maskorna skall vara kvadratiska, dvs. nätstyckets fyra sidor skall bestå av snett skurna maskor. Nätstycket skall fästas på så sätt att maskorna är parallella och vinkelräta mot lyftets längdriktning. Panelens bredd skall vara åtta öppna fyrkantsmaskor.

Panelernas placering

Redskapets lyft skall vara delat i ett övre och ett undre nätstycke genom sömmar som löper längs babords och styrbords sidor. De två panelerna skall placeras i det undre nätstycket, i direkt anslutning till och under sömmarna. Panelerna skall placeras 40-50 centimeter från bottenstroppen (figur 2).

Panelens främre del skall fästas ihop med åtta maskors bredd på lyftets ordinarie nätstycke. Den ena sidan skall fästas vid sömmen eller i direkt anslutning till denna, och den andra sidan skall fästas vid det ordinarie nätstycket på lyftets undre del längs en rät linje av snett skurna maskor.

Maskstorlek i hela lyftet

Alla lyftets delar skall ha en minsta maskstorlek på 105 mm.

>Hänvisning till >

>Hänvisning till >

BILAGA 6

Kvantitativa begränsningar av licenser och fisketillstånd för de gemenskapsfartyg som bedriver fiske i tredje lands vatten. Dessa uppgifter lämnas endast för kännedom. Uppgifterna hänför sig till förhandlingsläget i slutet av 1999 och kan komma att ändras till följd av ändrad lagstiftning i tredje land.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 6a

Kvantitativa begränsningar av licenser och fisketillstånd för tredje lands fartyg i gemenskapens vatten.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA 7

Uppgifter som skall föras in i fångstjournalen

Vid fiske inom zonen på 200 nautiska mil utanför kusten till de av gemenskapens medlemsstater som omfattas av gemenskapens fiskebestämmelser, skall följande uppgifter omedelbart efter någon av följande händelser föras in i fångstjournalen:

Efter varje drag:

1.1 Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje fångad art.

1.2 Datum och klockslag för draget.

1.3 Den geografiska position där fångsterna gjordes.

1.4 Den fiskemetod som använts.

Efter varje omlastning till eller från ett annat fartyg:

2.1 Uppgiften "mottagen från" eller "överförd till".

2.2 Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje omlastad art.

2.3 Namn, externa identifieringsbokstäver och nummer på det fartyg till eller från vilken omlastning har skett.

2.4 Omlastning av torsk är inte tillåten.

Efter varje landning i en gemenskapshamn:

3.1 Hamnens namn.

3.2 Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje landad art.

Efter varje meddelande till Europeiska gemenskapernas kommission:

4.1 Datum och klockslag för sändningen.

4.2 Slag av meddelande: IN, OUT, ICES, WKL eller 2 WKL.

4.3 När det gäller radiosändning: namnet på radiostationen.

BILAGA 8

Innehåll i och bestämmelser för de uppgifter som skall sändas till kommissionen

1. De uppgifter som skall sändas till Europeiska gemenskapernas kommission och tidtabellen för sändningarna är följande:

1.1. Varje gång fartyget går in i den zon på 200 nautiska mil utanför kusten till de av gemenskapens medlemsstater som omfattas av gemenskapens fiskebestämmelser:

(a) De uppgifter som anges i punkt 1.5.

(b) Kvantitet (i kg färskvikt) av varje fiskart i lasten.

(c) Datum och ICES-område inom vilket befälhavaren avser att påbörja fisket.

Om fiskeinsatsen gör det nödvändigt att en viss dag gå in mer än en gång i den zon som avses i punkt 1.1, är det tillräckligt att sända ett meddelande vid det första inträdet.

1.2. Varje gång fartyget lämnar den zon som avses i 1.1:

(a) De uppgifter som anges i punkt 1.5.

(b) Kvantitet (i kg färskvikt) av varje fiskart i lasten.

(c) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje fiskart som fångats sedan föregående sändning.

(d) Det ICES-område där fångsterna gjordes.

(e) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som överförts till/från andra fartyg sedan fartyget gick in i zonen, samt identifiering av det fartyg till vilket överföringen ägde rum.

(f) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som landats i en gemenskapshamn sedan fartyget gick in i zonen.

Om fiskeinsatsen gör det nödvändigt att en viss dag gå in i den zon som avses i punkt 1.1, är det tillräckligt att sända ett meddelande vid det sista utträdet.

1.3. Var tredje dag med början den tredje dagen efter det att fartyget för första gången går in i de zoner som avses i 1.1 vid fiske av sill/strömming och makrill, och varje vecka med början den sjunde dagen efter det att fartyget för första gången går in i den zon som avses i 1.1 vid fiske av andra arter än sill/strömming och makrill:

(a) De uppgifter som anges i punkt 1.5.

(b) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som fångats sedan föregående sändning.

(c) Det ICES-område där fångsterna gjordes.

1.4. Varje gång fartyget förflyttar sig från ett ICES-område till ett annat:

(a) De uppgifter som anges i punkt 1.5.

(b) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som fångats sedan föregående sändning.

(c) Det ICES-område där fångsterna gjordes.

1.5. (a) Fartygets namn, anropssignal, externa identifieringsbokstäver och identifieringsnummer samt befälhavarens namn.

(b) Fartygets licensnummer om fartyget har licens.

(c) Meddelandets löpnummer för den berörda resan.

(d) Uppgift om slag av meddelande.

(e) Datum, klockslag och fartygets geografiska position.

2.1. De uppgifter som anges i punkt 1 skall sändas till Europeiska gemenskapernas kommission i Bryssel (telex 24189 FISEU-B) genom förmedling av någon av de radiostationer som förtecknas under punkt 3 nedan och på sätt som anges under punkt 4 nedan.

2.2. Om det på grund av force majeure är omöjligt för fartyget att sända meddelandet får det på fartygets vägnar sändas av ett annat fartyg.

3. Radiostationens namn Radiostationens anropssignal

Skagen OXP

Blåvand OXB

Rønne OYE

Norddeich DAF DAK

DAH DAL

DAI DAM

DAJ DAN

Scheveningen PCH

Oostende OST

North Foreland GNF

Humber GKZ

Cullercoats GCC

Wick GKR

Portpatrick GPK

Anglesey GLV

Ilfracombe GIL

Niton GNI

Stonehaven GND

Portishead GKA

GKB

GKC

Land's End GLD

Valentia EJK

Malin Head EJM

Boulogne FFB

Brest FFU

Saint-Nazaire FFO

Bordeaux-Arcachon FFC

Torshavn OXJ

Bergen LGN

Farsund LGZ

Florø LGL

Rogaland LGQ

Tjøme LGT

Ålesund LGA

Blåvand OXB

Norddeich DAF DAK

DAH DAL

DAI DAM

DAJ DAN

Gryt (ingen anropssignal)

Göteborg SOG

Maarianhamina OHM

Helsinki OHG

Meddelandenas utformning

Den information som anges under punkt 1 skall innehålla följande uppgifter, angivna i följande ordning:

- Fartygets namn

- Anropssignal.

- Externa identifieringsbokstäver och identifieringsnummer

- Meddelandets löpnummer för den berörda resan.

- Uppgift om slag av meddelande enligt följande kod:

- meddelande om inträde i någon av de zoner som avses i 1.1: "IN",

- meddelande om utträde ur någon av de zoner som avses i 1.1: "OUT",

- meddelande vid förflyttning från ett ICES-område till ett annat: "ICES",

- veckomeddelande: "WKL",

- tredagarsmeddelande: "2 WKL".

- Datum, klockslag och geografisk position.

- De ICES-område/delområde där fisket förväntas inledas.

- Den tidpunkt då fisket förväntas inledas.

- Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje fiskart i lasten med användning av den kod som anges i punkt 5.

- Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje fiskart som fångats sedan föregående sändning med användning av den kod som anges i punkt 5.

- Det ICES-område/delområde där fångsterna gjorts.

- Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som lastats om till/från andra fartyg sedan föregående sändning.

- Namn och anropssignal för det fartyg till vilket eller från vilket omlastningen ägde rum.

- Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som landats i en gemenskapshamn sedan föregående sändning.

- Befälhavarens namn.

Den kod som i enlighet med punkt 4 skall användas för att ange arter ombord:

Lerskädda (Hippoglossoides platessoides) // PLA

Ansjovis (Engraulis encrasicholus) // ANE

Marulk (arter av Lophius) // MNZ

Silverfisk (Argentina sphyraena) // ARG

Havsbraxen (Brama brama) // POA

Brugd (Cetorinhus maximus) // BSK

Birkelånga (Molva dypterygia) // BLI

Blåvitling (Micromesistius poutassou) // WHB

Torsk (Gadus morhua) // COD

Sandräka (Crangon crangon) // CSH

Bläckfisk (arter av Loligo) // SQC

Rödhaj (Squalus acanthias) // DGS

Liten hälleflundra (Reinhardtius hippoglossoides) // GHL

Kolja (Melanogrammus aeglefinus) // HAD

Kummel (Merluccius merluccius) // HKE

Helgeflundra (Hippoglossus hippoglossus) // HAL

Sill/strömming (Clupea harengus) // HER

Taggmakrill (Trachurus trachurus) // HOM

Långa (Molva molva) // LIN

Makrill (Scomber scombrus) // MAC

Glasvar (arter av Lepidorhombus) // LEZ

Nordhavsräka (Pandalus borealis) // PRA

Havskräfta (Nephrops norvegicus) // NEP

Vitlinglyra (Trisopterus esmarkii) // NOP

Övriga // OTH

Rödspätta (Pleuronectes platessa) // PLE

Bleka (Pollachius pollachius) // POL

Håbrand (Lamma nasus) // POR

Kungsfiskar (arter av Sebastes) // RED

Skoläst (Coryphaenoides rupestris) // RNG

Sej (Pollachius virens) // POK

Lax (Salmo salar) // SAL

Tobis (arter av Ammodytes) // SAN

Sardin (Sardina pilchardus) // PIL

Räka (Penaeidae), // PEZ

Skarpsill (Sprattus sprattus) // SPR

Bläckfisk (arter av Illex) // SQX

Tonfisk (Thunnidae) // TUN

Lubb (Brosme brosme) // USK

Vitling (Merlangus merlangus) // WHG

Gulstjärtsskädda (Limanda ferruginea) // YEL

BILAGA 9

Förteckning över fiskarter i NAFO-regleringsområdet

Svenskt namn // Latinskt namn

De främsta bottenlevande arterna (utom plattfisk)

Torsk

Kolja

Kungfiskar

Rödfisk

Djuphavskungsfisk

Silverkummel

Kummel

Gråsej //

Gadus morhua

Melanogrammus aeglefinus

Sebastes spp.

Sebastes marinus

Sebastes mentella

Merluccius bilinearis

Urophucis chuss

Pollachius virens

Plattfisk

Lerskädda

Rödtunga

Gulstjärtsskädda

Liten hälleflundra

Helgeflundra

Vinterflundra

Sommarflundra

Amerikansk slätvar

Plattfisk (övr.) //

Hippoglossoides platessoides

Glyptocephalus cynoglossus

Limanda ferruginea

Reinhardtius hippoglossoides

Hippoglossus hippoglossus

Pseudopleuronectes americanus

Paralichthys dentatus

Scophthalmus aquosus

Pleuronectiformes

Andra bottenlevande arter

Amerikansk marulk

Knorrhanearter

Atlantisk frostfisk

Blåvitling

Luring

Lubb

Uvak

Birkelånga

Långa

Sjurygg

Randig kungskväkare

Fläckig blåsfisk

Tånglake (övr.)

Amerikansk tånglake

Polartorsk

Skoläst

Nordlig skoläst

Tobisfiskar

Simparter

Scup

Tautog

Blå tegelabborre

Vitbrosme

Havskattsarter

Havskatt

Fläckig havskatt

Bottenfisk (övr.) //

Lophius americanus

Prionotus spp.

Microgadus tomcod

Micromesistius poutassou

Tautogolabrus adspersus

Brosme brosme

Gadus ogac

Molva dypterygia

Molva molva

Cyclopterus lumpus

Menticirrhus saxatilis

Sphoeroides maculatus

Lycodes spp.

Macrozoarces americanus

Boreogadus saida

Coruphaenoides rupestris

Macrouris berglax

Ammodytes spp.

Myoxocephalus spp.

Stenotomus chrysops

Tautoga onitis

Lopholatilus chamaeleonticeps

Urophycis tenuis

Anarhichas spp.

Anarhichas lupus

Anarhichas minor

. . . .

BILAGA 10

Godkända övre slitskydd

4. Övre slitskydd av ICNAF-typ

Ett rektangulärt nätstycke som monteras på ovansidan av en lyftstrut för att minska eller förhindra skada och som uppfyller följande krav:

a) Nätstycket får inte ha en maskstorlek som är mindre än den som gäller för själva nätet.

b) Nätstycket får endast monteras på lyftstruten längs framkanten och sidorna och på ett sådant sätt att det sträcker sig högst fyra maskor framför övre delningsstroppen och slutar minst fyra maskor framför lyftets bottenstropp. Om delningsstropp inte används, får nätstycket inte täcka mer än en tredjedel av lyftstruten mätt från minst fyra maskor framför bottenstroppen.

c) Antalet maskor i nätets bredd skall vara minst en och en halv gånger antalet maskor i bredd på den del av lyftstruten som är täckt, varvid båda dessa bredder skall mätas i rät vinkel mot lyftstrutens längdaxel.

Övre slitskydd i flera stycken

Nätstycken som i alla delar har maskor vars dimensioner i vått och torrt tillstånd inte är mindre än dimensionerna på maskorna i det nät på vilket de är monterade, förutsatt att

i) varje nätstycke

a) monteras endast i framkanten tvärs över lyftstruten i rät vinkel mot dess längdaxel,

b) är minst lika brett som lyftstruten (varvid bredden skall mätas vid monteringsstället i rät vinkel mot lyftstrutens längdaxel),

c) är högst 10 maskor lång,

ii) den sammanlagda längden på alla nätstycken som är monterade enligt ovan inte överstiger två tredjedelar av lyftstrutens längd.

Stormaskigt övre slitskydd (modifierad polsk typ)

Ett rektangulärt nätstycke, tillverkat av samma garnmaterial som lyftstruten eller av ett tjockt, knutfritt garnmaterial, som monteras i den bakre delen av lyftstrutens ovansida och sträcker sig över hela eller någon del av lyftstrutens ovansida, och som i vått tillstånd har en maskstorlek som är dubbelt så stor som lyftstrutens, när det är monterat på lyftstruten längs dess fram-, sido- och bakkanter på ett sådant sätt att varje maska i nätet sammanfaller exakt med fyra maskor i lyftstruten.

BILAGA 11

Minsta landningsstorlek

>Plats för tabell>

BILAGA 12

Minsta landningsstorlek för beredd fisk

>Plats för tabell>

(*) Den mindre storleken gäller för färsk saltad fisk.

BILAGA 13

Uppgifter som skall föras in i fångstjournal

Uppgifter // Kod

Fartygets namn

Fartygets nationalitet

Fartygets registreringsnummer

Registreringshamn

Typ av (dagligen) använda fiskeredskap

Typ av fiskeredskap

Datum:

- dag

- månad

- år

Position:

- latitud

- longitud

- statistiskt område

Antal fiskeinsatser per 24-timmarsperiod (1)

Antal timmar som fiskeredskap använts per 24-timmarsperiod (1)

Artnamn

Dagliga fångster per art (i ton färskvikt)

Dagliga fångster per art som livsmedel

Dagligen kasserade mängder per art

Omlastningsplats

Omlastningsdatum

Befälhavarens namnteckning // 01

2(2)

2(2)

(1) Om två eller flera redskapstyper används inom en viss 24-timmarsperiod måste separata uppgifter lämnas för varje redskapstyp.

(2) Koden skall anges tillsammans med en av de förkortningar som förtecknas i den andra delen av denna bilaga.

Standardförkortningar för de viktigaste arterna i NAFO-området

>Plats för tabell>

Standardförkortningar för fiskeredskap

Förkortningar // Fiskeredskap

OTB

OTB 1

OTB 2

OTM

OTM 1

OTM 2

PTB

PTM

GM

GNS

LL

LLS

LLD

MIS

NK // Bottentrålar som används med trålbord (sido- eller häcktrålare)

Bottentrålar som används med trålbord (sidotrålare)

Bottentrålar som används med trålbord (häcktrålare)

Flyttrålar som används med trålbord (sido- eller häcktrålare)

Flyttrålar som används med trålbord (sidotrålare)

Flyttrålar som används med trålbord (häcktrålare)

Bottenpartrålar (två fartyg)

Flytpartrålar (två fartyg)

Nät/garn (ej specificerade)

Förankrade nät/garn

Backor/långrevar (ej specificerade)

Förankrade backor/långrevar

Drivande backor/långrevar

Diverse övriga redskap

Okända redskap

BILAGA 14

Fiskeförbud i CCAMLR-området

>Plats för tabell>

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning

Förslag till rådsförordning om fastställande av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för år 2000, för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd, i gemenskapens vatten och för gemenskapens fartyg i andra vatten där fångstbegränsningar krävs och om ändring av förordning (EG) nr 66/98.

2. Berörda budgetposter

B7-800

3. Rättslig grund

Artikel 8.4 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92

4. Beskrivning av åtgärden

4.1 Allmänna mål

- Att upprätthålla och utveckla traditionell verksamhet för gemenskapens fiskare i litauiska och lettiska vatten.

- Att försörja gemenskapsmarknaden.

- Att minska fiskeansträngningen i gemenskapens vatten.

- Att upprätta slutliga fiskekvoter för Norge i Grönlands vatten för att balansera överenskommelsen om ömsesidiga fiskerättigheter mellan gemenskapen och Norge under år 2000.

4.2 Period som omfattas av bestämmelserna om förnyelse

1 januari-31 december 2000

5. Klassificering av utgifter och inkomster

5.1 Obligatoriska utgifter

5.2 Differentierade anslag

6. Typ av utgifter och inkomster

Ekonomisk ersättning betalas för fiskemöjligheter i litauiska och lettiska vatten och för ytterligare fångstmöjligheter som Grönland erbjuder enligt artikel 8 i fiskeavtalet mellan EEG, å ena sidan, och Danmarks regering och Grönlands lokala myndigheter, å den andra. Någon överenskommelse om fiskemöjligheterna i estniska vatten nåddes inte för år 2000.

7. Budgetkonsekvenser

Avtalen med Litauen och Lettland: 798 200 euro

Den ekonomiska ersättning som föreskrivs i artikel 4 i avtalet om fiskeförbindelser mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Litauen (546 200 euro) och i artikel 4 i avtalet om fiskeförbindelser mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Lettland (252 000 euro) har framförhandlats på grundval av de genomsnittliga landningspriserna för 1998 i gemenskapens hamnar i Östersjön. Ett avdrag har gjorts för de beräknade kostnaderna för fiskeflottornas exploatering av varje berörd art.

Avtalet med Grönland: Lägsta belopp: 639 160 euro

Högsta belopp: 1 757 690 euro

Det belopp som måste avsättas för 2000 har beräknats på grundval av en ersättning på 319,58 euro per ton torskekvivalent.

7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan enskilda kostnader och den totala kostnaden)

Avtalen med Litauen och Lettland:

>Plats för tabell>

1 633 ton har tilldelats litauiska och lettiska vatten och 667 ton har överförts till gemenskapens vatten

Total ekonomisk ersättning: 798 200 euro (avrundat till 200 euro)

Genomsnittligt pris i euro/ton: 52,6

Avtalet med Grönland:

Lägsta belopp:

2 000 ton torskekvivalent x 319,58 = 639 160 euro

Högsta belopp:

5 500 ton torskekvivalent x 319,58 = 1 757 690 euro

8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Litauen och Lettland skall använda den ekonomiska ersättningen från gemenskapen till att utveckla sina fiskesektorer enligt artikel 4 i avtalen. Beloppet skall administreras av Litauens ministerium för jordbruk och skogsbruk och Lettlands fiskeriråd under lantbruksministeriet.

Enligt fiskeavtalet mellan gemenskapen och Grönland skall kommissionens ekonomiska ersättning inte omfattas av några särskilda bestämmelser när det gäller den slutliga användningen av medlen.

9. Analys av kostnadseffektivitet

Avtalen med Litauen och Lettland:

Gemenskapens flotta i Östersjön har drabbats hårt av minskade fångstmöjligheter, huvudsakligen beroende på biologiska faktorer (låg salthalt i vattnet och M-74 sjukan) och förorening av vattnet. Varje ökning av fiskemöjligheterna över nuvarande kritiska fångstnivå kommer att bidra till att förebygga att fiskeflottan och näringar och verksamhet i land som är förbundna med denna upphör med sin verksamhet och tvingas lägga ned. Detta kommer också i viss utsträckning att innebära att utbetalningar inom uppläggningsprogram eller sociala program kan undvikas.

Erfarenheten har visat att Litauen och Lettland huvudsakligen har utnyttjat den ekonomiska ersättningen, liknande den som betalades under föregående år, till att fortlöpande förbättra den vetenskaplig forskningen på fiskeområdet och till utbildning i fiskeförvaltning och kontroll. Detta har medfört en förbättrad vetenskaplig analys och tillämpning i Litauens och Lettlands fiskezoner och bidragit till ett mer ändamålsenligt utnyttjande av bestånden, vilket gynnar alla berörda parter i Östersjön.

De föreslagna utgifterna ingår i budgetplaneringen för den berörda perioden.

Avtalet med Grönland:

Det bilaterala avtalet mellan gemenskapen och Norge om ömsesidigt tillträde administreras på årsbasis genom att balansen beräknas mellan gemenskapens fångstmöjligheter i Norges vatten och norska fångstmöjligheter i gemenskapens vatten för olika arter. Detta avtal kan ändras från år till år beroende på tillståndet för de olika berörda fiskbestånden. För år 2000 är avtalet med Norge särskilt svårt att uppfylla på grund av det svåra tillståndet för nyckelbestånden i gemenskapens vatten. Internationella havsforskningsrådet (ICES) rekommenderar att de totala tillåtna fångstmängderna för år 2000 för sådana bestånd som torsk, kolja och sej minskas med 40 %. Detta gör det svårt att kompensera tillträdet för gemenskapens fartygs till norska resurser med norskt tillträde till gemenskapens knappa resurser. Å andra sidan har den totala tillåtna fångstmängden för polartorsk minskats. Vidare kommer gemenskapen att få en lägre andel "sammanhållningstorsk" under 2000, som dock ändå måste kompenseras. Gemenskapens fiskefartyg är beroende av att ha fortsatt tillträde till värdefulla arter i norska vatten, såsom torsk, kolja och sej i Barents hav.

På grund av detta bör Norge kompenseras med några av de fångstmöjligheter som står till gemenskapens förfogande enligt dess fiskeavtal med Grönland. För att inte riskera bevarandet av fiskbestånden i gemenskapens vatten samtidigt som medlemsstaternas fiskeaktivitet i möjligaste mån upprätthålls är köp av fiskemöjligheter från Grönland det enda sättet att uppnå ett balanserat ömsesidigt tillträdesavtal med Norge för 2000.

10. Administrativa utgifter (Avsnitt III, del A i budgeten)

Förslaget kräver inte någon ny kommissionspersonal och för inte med sig ytterligare administrativa kostnader.