[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.11.2005

KOM(2005) 545 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN, REGIONKOMMITTÉN OCH EUROPEISKA CENTRALBANKEN

Andra rapporten om de praktiska förberedelserna inför den framtida utvidgningen av euroområdet{SEC(2005)1397}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. INLEDNING 3

2. NUVARANDE STRATEGIER FÖR INFÖRANDET AV EURON 3

3. LÄGET I FRÅGA OM FÖRBEREDELSERNA PÅ NATIONELL NIVÅ 4

3.1. Antagande av övergångsplanerna 4

3.2. Innehållet i övergångsplanerna 5

3.3. Övergångsscenariona 5

3.4. Dubbel cirkulation 5

3.5. Konsumentskydd 6

3.6. Distribution av sedlar och mynt i euro 6

3.7. Information och kommunikation 7

4. FÖRBEREDELSERNA PÅ GEMENSKAPSNIVÅ 7

4.1. Förberedelse av gemenskapens rättsliga ram 7

4.2. Utformningen av euromyntens gemensamma och nationella sidor 8

4.3. Informations- och kommunikationspolitik på gemenskapsnivå 8

5. DEN ALLMÄNNA OPINIONEN I DE NYLIGEN ANSLUTNA

MEDLEMSSTATERNA 9

5.1. Medborgarna vill bli bättre informerade 9

5.2. Allmän attityd gentemot euron 10

5.3. Huvudsakliga lärdomar av undersökningen 10

6. SLUTSATS 11

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN, REGIONKOMMITTÉN OCH EUROPEISKA CENTRALBANKEN

Andra rapporten om de praktiska förberedelserna inför den framtida utvidgningen av euroområdet

1. INLEDNING

För att ett land framgångsrikt skall kunna anslutas till euroområdet krävs först och främst att konvergenskriterierna enligt Maastricht, som anges i EG-fördraget, är uppfyllda. I de regelbunda konvergensrapporterna bedömer kommissionen och Europeiska centralbanken (ECB) i vilken utsträckning de olika länderna har uppfyllt de formella krav som gör det möjligt för dem att införa euron[1].

Utöver kraven i fördraget kräver ett lands anslutning till euroområdet också noggrant planerade och omfattande praktiska förberedelser, som berör såväl den offentliga och den privata sektorn som den breda allmänheten. I den första rapporten om de praktiska förberedelserna (KOM (2004)748 av den 10 november 2004) åtog sig kommissionen att regelbundet, och minst en gång per år eller närhelst så är motiverat av särskilda händelser, rapportera om läget i fråga om dessa förberedelser.

Denna rapport presenterar de måldatum som medlemsstaterna fastställt för införandet av euron, läget i fråga om de praktiska förberedelserna på nationell nivå och gemenskapsnivå och allmänhetens attityd gentemot euron i de nyligen anslutna medlemsstaterna. Rapporten är inte kopplad till konvergensrapporterna och inte heller härrör den från någon rättslig eller annan skyldighet.

Ett arbetsdokument från kommissionen bifogas denna rapport som ger en tekniskt detaljerad beskrivning av utarbetandet av rapporten.

2. NUVARANDE STRATEGIER FÖR INFÖRANDET AV EURON

Tolv av EU:s 25 medlemsstater deltar för närvarande i euroområdet. Danmark och Förenade kungariket har ett fördragsfäst specialundantag. Resterande elva länder är ”medlemsstater med undantag”[2] och förväntas införa euron så snart de nödvändiga villkoren har uppfyllts.

Estland, Litauen och Slovenien strävar efter att införa euron den 1 januari 2007, mindre än tre år efter det att de anslöts till Europeiska unionen den 1 maj 2004. Alla tre länderna anslöt sig till ERM-II den 28 juni 2004. Cypern, Lettland och Malta strävar efter att ansluta sig till euroområdet ett år senare, den 1 januari 2008. De anslöts till ERM-II den 2 maj 2005. Slovakien har som målsättning att införa euron den 1 januari 2009. Alla dessa länder har inlett de praktiska förberedelserna. Nationella övergångsplaner har endera antagits eller håller på att utarbetas.

Tjeckien och Ungern strävar efter att ansluta sig till euroområdet under 2010. Polen och Sverige har för närvarande inget officiellt måldatum.

Bara några år efter anslutning till EU den 1 maj 2004 strävar de första av de nyligen anslutna medlemsstaterna redan efter att ansluta sig till de tolv länder som för närvarande utgör euroområdet. Om de nuvarande planerna realiseras kommer euroområdet att utvidgas med ytterligare nio länder i fyra på varandra följande utvidgningar mellan 2007 och 2010. Befolkningen i euroområdet kommer att öka från 309 miljoner till 345 miljoner, och dess sammanlagda BNP kommer att öka med ungefär 3,7 %. Om alla medlemsstater med undantag skulle delta i euroområdet skulle dess befolkning öka med ytterligare 47 miljoner och dess BNP med ytterligare 6,2 %.

3. LÄGET I FRÅGA OM FÖRBEREDELSERNA PÅ NATIONELL NIVÅ

I detta avsnitt presenteras de framträdande dragen i de befintliga nationella strategierna och planerna. Synpunkter kommer att lämnas mot bakgrund av de viktigaste erfarenheter man hittills gjort (se den första rapporten om de praktiska förberedelserna från förra året).

I bilaga 1 sammanfattas läget i fråga om de nationella förberedelserna. De grundas till stor del på uppgifter som offentliggjorts av de berörda länderna. Bilaga 2 innehåller en översikt över läget i förberedelserna vad gäller övergångens viktigaste inslag.

3.1. Antagande av övergångsplanerna

Alla de sju medlemsstater som strävar efter att införa euron mellan 2007 och 2009 har inrättat den institution eller det övergångsråd som skall ha ansvar för att förbereda och samordna den nationella övergången. Fyra länder (Estland, Litauen, Slovenien och Slovakien) har antagit nationella övergångsplaner. Det finns ganska stora skillnader när det gäller utvecklingen av förberedelserna mellan medlemsstaterna. Generellt bör man påskynda förberedelserna.

Slovenien antog sin första nationella översiktsplan i januari 2005. De praktiska förberedelserna framskrider generellt väl, men vissa aspekter (t.ex. förhandstilldelning av sedlar och mynt i euro och en begränsad förhandstilldelning till tredje part) behöver förstärkas ytterligare. Genomförandet av denna plan skall fortsätta att noga övervakas. Estland och Litauen antog de första versionerna av sina övergångsplaner i augusti respektive september 2005. Båda länderna behöver definitivt påskynda de pågående förberedelserna, samtidigt som man inför ett närmare samarbete med alla de näringslivssektorer och aktörer som mest direkt berörs av övergången.

Situationen i Cypern, Lettland och Malta ger också upphov till vissa bekymmer, eftersom förberedelserna fortfarande befinner sig i en preliminär fas och behöver påskyndas. I alla tre länderna bör den första versionen av deras övergångsplaner, som normalt förväntas innan årets utgång, antas för att så snart som möjligt ge offentliga och privata aktörer särskilda riktlinjer.

Situationen i Slovakien är tillfredsställande då en omfattande nationell plan antagits i god tid, som ger alla inblandade näringslivssektorer och aktörer klara riktlinjer om landets praktiska förberedelser och därmed främjar och underlättar övergången i både den offentliga och den privata sektorn. Planen skall regelbundet uppdateras.

De praktiska förberedelserna i Tjeckien, Ungern och Polen befinner sig i en mycket preliminär fas. Förberedelserna i Sverige har i praktiken avstannat efter det negativa resultatet i folkomröstningen den 14 september 2003.

3.2. Innehållet i övergångsplanerna

De flesta övergångsplanerna fokuseras på övergången till eurokontanter. Andra viktiga aspekter (omställningen i den offentliga förvaltningen, den nationella lagstiftningen, osv.) får generellt mycket mindre uppmärksamhet.

Övergången till eurokontanter utgör den mest synliga delen av ett lands övergång till euron. Den inbegriper alla företag, offentliga myndigheter och allmänheten och förtjänar en noggrann planering och förberedelse. Övergångens dyraste och mest tidskrävande del utgörs dock av omställningen av de administrativa och finansiella systemen, budget- och redovisningssystemen i den offentliga och privata sektorn.

I de nationella övergångsplanerna skall man kunna fastställa de mest kritiska och komplexa systemen, som endera kräver längre tid att förbereda eller betydande resurser vid omräkningen. I dessa skall man värdera både de mänskliga resurserna (t.ex. manår) och de nödvändiga budgetresurserna. Dessutom skall budgetanslag avsättas för att täcka alla särskilda kostnader i samband med övergången i den offentliga sektorn (omställning av IT-system, informationskampanjer, osv.).

3.3. Övergångsscenariona

Det scenario som föredras är en ”big bang”-metod i kombination med en kort period med dubbel cirkulation

Ett ”big-bang”-scenario innebär att sedlar och mynt i euro omgående blir lagliga betalningsmedel när landet inför euron. Dessutom föredrar merparten av länderna en kort period med dubbel cirkulation (vanligtvis två veckor). Det överensstämmer med erfarenheterna från den första omgången, där nationella sedlar och mynt snabbt drogs tillbaka, särskilt i väl förberedda länder.

Efter perioden med dubbel cirkulation kan medborgarna och företagen under en viss period fortsätta att avgiftsfritt växla sina kontanter i bankerna. I de flesta länderna kommer centralbankerna att avgiftsfritt och utan tidsbegränsning växla den nationella valutan till euro.

3.4. Dubbel cirkulation

Flera planer innehåller tidig och betydande förhandstilldelning[3] även till tredje part, medan indragningen av sedlar och mynt i den nationella valutan i allmänhet försummas.

Estland och Slovakien har redan vidtagit särskilda åtgärder och bestämmelser för förhandstilldelningen till bankerna av sedlar och mynt i euro, och även till återförsäljare och annan näringslivsverksamhet, vanligtvis flera månader innan den dag då euron skall införas. Litauen och Slovenien måste fastställa ambitiösa målsättningar för sin förhandstilldelning och en begränsad förhandstilldelning till tredje part, då det annars inte är försvarligt med en kort period med dubbel cirkulation. Reglerna om anstånd med debitering bör säkerställa att banker och företag inte avskräcks från att beställa kontanter i euro i ett tidigt skede.

Butikerna förväntas generellt bara ge tillbaka växel i euro från den dag då euron införs, även om det fortfarande ofta framstår som oklart hur denna princip skall genomföras. Generellt förväntar man sig en snabb och fullständig övergång till euro i bankomaterna.

Med undantag för den kampanj för insamling av mynt som nämns i den estniska planen, ägnas inväxlingen av kontanter i nationell valuta liten uppmärksamhet. Det enorma inflödet av sedlar och mynt i nationell valuta gav dock upphov till stora logistiska svårigheter för länderna i den första omgången, vilka ledde till avsevärda förseningar vid leveransen och beräkningen av nationella sedlar och mynt och vid krediteringen av kontona. Framtida deltagare bör på förhand vidta åtgärder för att lösa detta problem.

3.5. Konsumentskydd

De senaste Eurobarometerundersökningarna visar att 75 % av medborgarna i de nyligen anslutna medlemsstaterna är rädda för att få betala oskäliga priser under övergångsperioden. I de fyra övergångsplaner som hittills antagits (Estland, Litauen, Slovenien och Slovakien) ägnas konsumentskyddsaspekterna med rätta stor uppmärksamhet, samtidigt som det skall medges att den samlade påverkan på priserna enligt erfarenheterna från den första övergången var minimal (den beräknades till mellan 0,1 och 0,3 %) och var snarare kopplad till medborgarnas felaktiga uppfattning om sådana prishöjningar[4].

I alla fyra planerna anges obligatorisk dubbel prismärkning under en viss period, inte bara i butikerna, utan också i därtill hörande handlingar (kontoutdrag, produktkataloger osv.). Denna skyldighets totala varaktighet varierar stort från ett land till ett annat: fyra månader i Litauen, tolv månader i Estland och sexton månader i Slovenien. I Slovakien börjar skyldigheten först en månad efter det att omräkningskursen fastställts och varar till ett år efter det att euron införts, följt av en sexmånadersperiod med frivillig dubbel prismärkning. Vidare förväntas den offentliga sektorn i alla fyra länderna föregå med gott exempel när det gäller prissättningen genom att runda av beloppen till fördel för medborgarna.

I Estlands och Slovakiens planer ingår att de offentliga institutionerna skall övervaka prisutvecklingen (eventuellt med medverkan av vissa konsumentorganisationer). Resultaten skall regelbundet offentliggöras för allmänheten. Konsumenterna ges därmed möjlighet att rapportera eventuellt missbruk.

Mycket mindre uppmärksamhet ägnas andra användbara metoder för att undvika oberättigade prishöjningar och ett intryck av att så är fallet. Exempelvis anges inte i nuvarande planer något vad gäller eventuella avtal som ingås på nationell nivå med intresseorganisationer för detaljhandeln för att garantera en korrekt prissättning. För närvarande övervägs liknande åtaganden på detaljhandelsnivå bara i Litauen (t.ex. märkning som anger att man följer en korrekt prissättning).

3.6. Distribution av sedlar och mynt i euro

De nya länderna i euroområdet kan börja producera sedlar och mynt i euro så snart rådet upphäver landets undantag. Beträffande sedlar i euro har Europeiska centralbanken (ECB) beslutat att dessa länder får låna de nödvändiga mängderna eurosedlar från eurosystemet och som ett led i pooling-arrangemanget betala tillbaka dem efter övergången med eurosedlar som de själva har producerat.

Flera av länderna har nationella myntverk (Tjeckien, Litauen, Ungern, Polen och Slovakien) som skall producera hela eller delar av landets behov av euromynt. De övriga länderna beställer de nödvändiga mängderna euromynt i utlandet. I båda fallen kan all förberedande verksamhet, inklusive försöksprägling av euromynt med landets nationella sida, avslutas innan ett beslut om landets deltagande i euroområdet har fattats. I tre länder har urvalsprocessen vad gäller den nationella sidan avslutats (Estland, Litauen och Slovenien: se bilaga 3), den håller på att avslutas i Lettland och den har inletts i Cypern och Slovakien.

3.7. Information och kommunikation

Tillräcklig information och kommunikation är väsentlig för att allmänheten med fullständigt förtroende skall kunna ställa om sig till euron. Erfarenheterna från tidigare kommunikationskampanjer kan användas som riktlinjer för kommunikationsverksamheten i de nyligen anslutna medlemsstaterna.

De nationella kampanjerna bör starta i god tid före införandet av euron och fortsätta under en viss period efter det att perioden med dubbel cirkulation avslutats. I de länder som har för avsikt att införa euron under 2007 eller 2008 finns inte mycket tid kvar för att förbereda och genomföra en fullständig kommunikationskampanj.

De länder som förväntas delta i euroområdet från den 1 januari 2007 (Estland, Litauen och Slovenien) utarbetade sina kommunikationsstrategier under mitten av 2005. Dessa planer är mycket ambitiösa, trots den korta tiden för genomförandet. Kampanjerna planeras inledas under det sista kvartalet 2005 och pågå till juni 2007. Den mest intensiva delen av kampanjen, som till sin natur är multimedial och flerdisciplinär, kommer att inledas i september 2006 och pågå till slutet på perioden med dubbel cirkulation. TV och radio kommer att bli de viktigaste kommunikationsredskapen gentemot allmänheten allteftersom dagen för införandet av euron närmar sig.

Cypern och Malta befinner sig fortfarande i en förberedande fas, medan Lettland skall inleda sina förberedelser så snart som möjligt. Slovakien har redan utarbetat ett första utkast till kommunikationsstrategi. Tjeckien, Ungern och Polen skall börja planera sina informations- och kommunikationsverksamheter så snart de praktiska förberedelserna har inletts.

4. FÖRBEREDELSERNA PÅ GEMENSKAPSNIVÅ

De pågående förberedelserna på gemenskapsnivå omfattar i huvudsak tre specifika områden: lagstiftning, utformningen av euromynt och informations- och kommunikationspolitik.

4.1. Förberedelse av gemenskapens rättsliga ram

Rådets förordning (EG) nr 974/98 reglerar införandet och användningen av euron i de elva medlemsstater som inrättade euroområdet den 1 januari 1999. Den ändrades i juni 2000 för att ge Grekland möjlighet att ansluta sig till euroområdet 2001. Den 2 augusti 2005 antog kommissionen ett förslag om ändring av denna förordning (KOM(2002) 357) för att förbereda och anpassa de rättsliga ramarna för alla länder som i framtiden inför euron. Utöver införandet av ett antal tekniska anpassningar ger förslaget det utrymme som är nödvändigt för att möjliggöra andra övergångsscenarier än det som tillämpades för de första tolv medlemsstater som deltar i euroområdet.

Kommissionens förslag innehåller tre typer av övergångsscenarier och varje medlemsstat kan välja det scenario som bäst passar deras särskilda situation:

(i) Ett ”Madrid”-scenario som omfattar en övergångsperiod motsvarande den som tillämpades för länderna i den första omgången. Enligt detta scenario blir det en övergångsperiod mellan införandet av euron som nationell valuta och tidpunkten när sedlar och mynt i euro blir lagligt betalningsmedel. Periodens längd skall fastställas av de berörda medlemsstaterna.

(ii) Ett ”big bang”-scenario, där sedlar och mynt i euro införs samtidigt som euron antas som landets valuta (dvs. ingen övergångsperiod).

(iii) Ett ”big bang”-scenario med en utfasningsperiod, under vilken det under högst ett år[5] efter ”big bang” fortfarande är tillåtet att i landet i fråga hänvisa till den nationella valutan i fråga om nya rättsliga instrument.

I förslaget planeras vidare att bankerna avgiftsfritt skall växla sedlar och mynt i nationell valuta till sedlar och mynt i euro under perioden med dubbel cirkulation, men vissa tak kommer dock att fastställas. Kommissionen har redan tidigare rekommenderat denna metod som används i stor utsträckning och som nu kommer att bli en allmän skyldighet[6].

4.2. Utformningen av euromyntens gemensamma och nationella sidor

Den gemensamma sidan på de tvåfärgade mynten (1- och 2-euromynt) och s.k. Nordic Gold-mynt (10-, 20- and 50-centsmynt tillverkade av en legering av koppar, aluminium, zink och tenn) representerar för närvarande Europeiska unionen innan den utvidgades den 1 maj 2004 och avbildar bara 15 av de 25 EU-medlemsstaterna. Efter en rekommendation från kommissionen beslutade ekofin-rådet den 7 juni 2005 att det ändrade motivet på den gemensamma sidan skulle avbilda en geografisk representation av Europa (se bilaga 4). Allt tekniskt och utformningsmässigt arbete skall avslutas i så god tid att de nya länderna i euroområdet redan från 2007 kan prägla och utfärda euromynt med den nya gemensamma sidan.

Den nationella sidans utformning väljs av varje enskilt land. Den 7 juni 2005 beslutade dock ekofin-rådet att tillämpa vissa gemensamma riktlinjer för att stärka euromyntsystemet. Med tanke på det ökade antalet nationella sidor beslutade man att framtida nationella sidor tydligt skall indikera det utfärdande landet (eller en förkortning av det) så att intresserade myntanvändare lätt kan se varifrån myntet kommer. Vidare skall inte myntets värde eller valutanamnet (euro) repeteras på den nationella sidan, om inte ett annat alfabet används, då båda redan finns präglade på den gemensamma sidan. Det befintliga motivet på den nationella sidan (tolv stjärnor runt motivet och årtalet) skall fortsätta att tillämpas. Medlemsstaterna enades om att på förhand informera varandra innan de antar ett nytt motiv.

4.3. Informations- och kommunikationspolitik på gemenskapsnivå

I kommissionens meddelande om en informations- och kommunikationsstrategi för euron och Ekonomiska och monetära unionen (KOM(2004) 552) fastställs ramarna för kommunikationsverksamheten på gemenskapsnivå. Denna strategi regleras av principerna om decentralisering, subsidiaritet, samordning och partnerskap. Denna strategi omfattar följande:

- Partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna, med

- program för partnersamverkan, och

- nätverksarbete, informationskontor och andra naturliga partner.

- Konferenser och seminarier.

- Opinionsundersökningar.

- Extern informationsverksamhet.

- Publikationer och annat informationsmaterial.

Kommissionen förväntas ingå partnerskap under det sista kvartalet 2005 med Estland, Slovenien och Litauen. Malta, Lettland och Cypern förväntas snart följa efter med en begäran om partnerskapsförhandlingar med Europeiska kommissionen.

För närvarande pågår sju olika projekt för partnersamverkan mellan nyligen anslutna medlemsstater och medlemsstater från euroområdet, som baseras på erfarenheterna och kunskaperna i de länder som redan infört euron.

Det har utarbetats olika publikationer om euron och EMU, särskilt riktlinjer för små och medelstora företag, i de nyligen anslutna medlemsstaterna under rubriken ”Redo för euron!”, som föreslår bästa praxis och råd om hur man framsgångsrikt förbereder övergången till euron. En omfattande uppsättning utbildningsseminarier för journalister, särskilt från de nyligen anslutna medlemsstaterna, har lanserats om EMU, euron och dess införande och gemenskapens ekonomiska politik i allmänhet. Kommissionen håller också på att förbereda ett antal konferenser i de nya medlemsstaterna. Dessutom genomförs opinionsundersökningar både i de nyligen anslutna medlemsstaterna och i euroområdet som ger viktig information om allmänhetens åsikter om euron och EMU. Det hjälper kommissionen och de nya medlemsstaterna att ytterligare finjustera sina strategier.

5. DEN ALLMÄNNA OPINIONEN I DE NYLIGEN ANSLUTNA MEDLEMSSTATERNA

Den andra Eurobarometerundersökningen om den allmänna opinionen i de nyligen anslutna medlemsstaterna gällande deras attityder gentemot och kunskaper om införandet av euron, utfördes i september 2004 av EOS Gallup, ett år efter den första undersökningen, med ett underlag av över 10 000 medborgare.

5.1. Medborgarna vill bli bättre informerade

Intresset för införandet av euron är förhållandevis lågt, endast 48 % av de tillfrågade förklarar sig vara intresserade och 49 % var ointresserade. Dessa resultat påverkas utan tvivel av resterande osäkerhet om datumen för införandet av euron i de enskilda länderna.

Allmänhetens kunskaper om euron och om villkoren för dess införande är förhållandevis låga. De flesta av de tillfrågade (58 %) vet inte att införandet av euron är obligatoriskt för deras land, och de vet inte hur många länder som redan finns i euroområdet. En majoritet av de tillfrågade känner dock till måldatumet för införandet av euron i deras land och merparten känner till sedlar och mynt i euro.

Hälften av de tillfrågade (51 %, +3 %) anser sig inte vara välinformerade om euron, men skulle vilja bli ordentligt informerade i god tid innan den gemensamma valutan införs i deras land. Liksom under 2004 önskar en majoritet av medborgarna (86 %) bli informerade i ett så tidigt skede som möjligt. Som informationskällor litade flertalet av de tillfrågade mest på sin nationella centralbank (62 %), långt mer än på någon annan institution (endast 31 % litade på sin regering eller nationella eller regionala myndigheter och 23 % på EU-institutioner). Medborgarna i dessa medlemsstater föredrar informationskampanjer som bygger på informationsinslag på TV (73 %) eller annonser i dagstidningar (73 %), följt av informationsinslag i radio (64 %) och flygblad och broschyrer (64 %). De flesta medborgarna vill att informationskampanjerna skall fokuseras på eurons praktiska följder (lön, bankkonton osv.) och hur man skall förhindra att bli lurad vid valutaomräkningen. Dubbel prismärkning ses som den allra väsentligaste metoden för att förbereda befolkningen för den nya värdeskalan.

5.2. Allmän attityd gentemot euron

Följderna av införandet av euron uppfattas mindre positivt än under 2004. 38 % av medborgarna anser att införandet av euron kommer att få positiva följder (en minskning med 6 % jämfört med 2004) på nationell nivå, medan 46 % (+5 %) anser att den kommer att få negativa följder. Medan 40 % av de tillfrågade under 2004 ansåg att följderna skulle bli positiva på personlig nivå, har den andelen minskat till 36 % under 2005. Vidare har andelen som förväntar sig negativa följder ökat från 44 % till 49 %. Skillnaden mellan de medborgare som förklarar sig vara nöjda över att euron skall ersätta deras nationella valuta (37 %) och de som har motsatt uppfattning (53 %) har ökat från 5 procentenheter 2004 till 16 procentenheter 2005. I vissa medlemsstater (Ungern och Slovenien) är en majoritet av medborgarna fortfarande nöjda över att euron ersätter den nationella valutan.

Beträffande tidsramen för införandet av euron svarar 17 % av de tillfrågade i dessa tio länder att de vill att euron skall bli deras valuta så snart som möjligt, medan 32 % svarar att den bör införas efter en viss tid. En ökad relativ majoritet (46 %, en ökning med 6 %) menar att den skall antas så sent som möjligt. Medborgarna är dock lika medvetna om eurons praktiska fördelar som under 2004, då 92 % respektive 80 % medger att det blir lättare att resa och handla i euroområdet, och 74 % medger att den undanröjer behovet av valutaväxling inom euroområdet. En majoritet av de tillfrågade (51 %) tror inte att övergången kommer förorsaka dem några större olägenheter. Rädslan över att bli lurad eller att bli tvingad att betala oskäliga priser under övergången har dock ökat något på ett år (från 71 till 75 %) och 48 % av personerna fortsätter att tro att införandet av euron kommer att öka inflationen, medan bara 24 % tror att euron kommer att bidra till att behålla prisstabiliteten.

5.3. Huvudsakliga lärdomar av undersökningen

Allmänhetens uppfattning om införandet av euron fortsätter att vara otillfredsställande, medan kunskapsnivån i stort sett är densamma. Det kan delvis förklaras genom det nuvarande dödläget vad gäller den europeiska konstitutionen efter de negativa resultaten av folkomröstningarna i två medlemsstater, de pågående diskussionerna om EU:s budgetplan samt särskilda inhemska faktorer. Den positiva uppfattningen om de praktiska följderna och fördelarna med euron visar att resultaten från opinionsundersökningen kanske undervärderar stödet för euron. En socio-demografisk uppdelning av resultaten visar att män, ungdomar, välutbildade och boende i städer är mer gynnsamt inställda till euron än resten av befolkningen.

Det råder föga tvivel om att en del av befolkningen är emotionellt fäst vid den nationella valutan, liksom i fallet med den första omgången länder. Stödet för euron i de medlemsstater som nu utgör euroområdet ökade markant efter det att man inledde stora informationskampanjer.

Medborgarna i de nyligen anslutna medlemsstaterna behöver mer information om euron, och de önskar bli förberedda i god tid före övergången. Stora informationskampanjer kommer att bidra till att öka medborgarnas kunskaper om och stöd för euron.

6. SLUTSATS

Av de elva medlemsstaterna med undantag har nio fastställt ett måldatum för införandet av euron. Fyra länder har antagit den första versionen av sina respektive nationella övergångsplaner och tre av dem har antagit kommunikationsstrategier.

Situationen vad gäller utvecklingen i de olika länderna är ganska olika, även om de pågående förberedelserna generellt behöver påskyndas om länderna skall bli färdiga i tid, särskilt om ”big bang”-scenariet genomförs enligt planerna i merparten av medlemsstaterna, eftersom företag och offentlig administration då inte ges möjlighet till en övergångsperiod för att avsluta sina förberedelser.

Den allmänna opinionen gentemot euron i de nyligen anslutna medlemsstaterna fortsätter att vara otillfredsställande. Detta utgör ännu en orsak till att genomföra omfattande kommunikationsprogram.

STATE OF PRACTICAL PREPARATIONS (September 2005)

Czech Republic | Estonia | Cyprus | Latvia |

National target date for euro adoption | 1 January 2010 (*) (*) Preliminary date | 1 January 2007 | 1 January 2008 | 1 January 2008 |

ERM II entry | 28 June 2004 | 2 May 2005 | 2 May 2005 |

National co-ordinating institution | The National Changeover Committee, chaired by the Secretary General of the Ministry of Finance, created on 27/01/05 | Joint coordination by the Minister of Finance and the Central Bank of Cyprus, created on 29/12/04 | The Steering Committee for the preparation and coordination of the euro changeover was established on 18 July 2005 |

Approved National Changeover Plan | The Czech Republic’s Euro Accession Strategy was approved by the Government in October 2003 http://www.cnb.cz/euro_index.php | First draft of euro adoption plan was approved on 1 September 2005 http://www.fin.ee/index.php?id=13324 | A report on the introduction of the euro was approved by the government on 21 June 2005. The National Changeover Plan will be approved in November 2005. |

Type of scenario | Big-Bang | Big-Bang | Big-Bang |

Dual circulation period | 2 weeks | 1 month | 2 weeks |

Exchange of national currency | Commercial banks (banknotes and coins): at least 6 months free of charge. Central Bank (banknotes and coins): indefinitely | The central bank will exchange banknotes for 10 years and coins for 2 years. | The central bank will exchange without time limit. |

Frontloading and sub-frontloading | Frontloading from September 2006; sub-frontloading also foreseen. | November – December 2007 | December 2007 |

Dual display of prices | Compulsory: 6 months before and after €-day | October 2007 till June 2008 |

Design of the national side | Competition under consideration | Design selected and published December 2004 | Competition launched | In final stage |

Nr of different coin designs | 1 design | 3 designs | 4 designs |

National mint | Yes | No | No | No |

Estimation on the need for banknotes and coins | 230 million banknotes and 950 million coins | 150-200 million coins | 87 million banknotes and 300 million coins |

National law adaptations | Umbrella law under consideration |

Communication strategy | Yes, endorsed by the National Changeover Committee on 21/06/05 | In process |

Partnership agreement | In process |

Twinning agreement | Between IE – MT – CY: communication and information strategy; between GR – CY: technical issues related to the changeover |

STATE OF PRACTICAL PREPARATIONS (September 2005)

Hungary | Malta | Poland | Slovenia |

National target date for euro adoption | 1 January 2010 | 1 January 2008 | Not decided yet | 1 January 2007 |

ERM II entry | 2 May 2005 | 28 June 2004 |

National co-ordinating institution | Preparatory work is ongoing in the Ministry of Finance and Magyar Nemzeti Bank (Central Bank of Hungary). | Two Committees appointed on 13/06/05: a Steering Committee and a Euro Changeover Committee reporting to it | Inter-institutional working group MoF-NBP | The Coordinating Committee for Technical Preparations to Introduce the Euro was created in July 04. |

Approved National Changeover Plan | A Masterplan for the Euro Changeover was approved in January 2005 http://www.bsi.si/html/eng/projects/euro/index.html |

Type of scenario | Big-Bang with possible phasing out features | Big-Bang |

Dual circulation period | 1 month | 7 days |

Exchange of national currency | Commercial banks exchange banknotes and coins free of charge until 1 March and the Central Bank without time limit |

Frontloading and sub-frontloading |

Dual display of prices | From 1 March 2006 till 30 June 2007 |

Design of the national side | Public survey | Approved |

Nr of different coin designs | 8 designs |

National mint | Yes | No | Yes | No |

Estimation on the need for banknotes and coins | Between 4 and 5 billion coins | 74 million banknotes and 235 million coins |

National law adaptations | Umbrella law |

Communication strategy | In process | Endorsed by Bank of Slovenia on 19/05/05 and by the government on 2/06/05 |

Partnership agreement | In process |

Twinning agreement | Between AU – HU: communication and information strategy | Between IE – MT – CY: communication and information strategy; | Between DE – PL: communication and information strategy and practical issues | Between NL – SI – LT : communication and information strategy |

STATE OF PRACTICAL PREPARATIONS (September 2005)

Lithuania | Slovakia | Sweden |

National target date for euro adoption | 1 January 2007 | 1 January 2009 | Not decided yet |

ERM II entry | 28 June 2004 |

National co-ordinating institution | Commission for the Coordination of the Adoption of the Euro in Lithuania, established on 30/05/05 | Ministry of Finance |

Approved National Changeover Plan | The first version of the National Euro Adoption Plan was approved by the government on 27 Sept 2005 | The National Changeover Plan was approved on 6 July 2005 http://www.nbs.sk/PRESS/PR050707.HTM |

Type of scenario | Big-Bang | Big-Bang |

Dual circulation period | 15 days | 16 days |

Exchange of national currency | Commercial banks: free of charge during 60 days after €-day. Central bank: free of charge for an unlimited period. | Commercial banks exchange banknotes until end 2009 and coins until June 2009 (free of charge). The Central Bank exchanges banknotes without time limit and coins for 5 years. |

Frontloading and sub-frontloading | Frontloading of euro banknotes to commercial banks by 20 December 2006 at the latest and of euro coins by 1 October 2006 at the latest. | One to 4 months prior to €-day |

Dual display of prices | From 60 calendar days before €-day until 60 days after €-day (compuls.) | Compulsory: from one month after fixing of conversion rate till one year after euro adoption. Voluntary: for an additional 6 months |

Design of the national side | Approved | Competition launched |

Nr of different coin designs | 3 designs |

National mint | Yes | Yes |

Estimation on the need for banknotes and coins | 118.3 million banknotes and 290 million coins |

National law adaptations | The draft Law on the Adoption of the Euro is prepared. | Umbrella law and a second and a third group of laws under consideration |

Communication strategy | Approved by the government on 27 September 2005 | In process |

Partnership agreement | In process |

Twinning agreement | Between NL – SI – LT : communication and information strategy Under consideration: between BE – LT on tax and debt issues | Between AU – SK: communication and information strategy; Between BE – SK: technical issues related to the changeover |

ANNEX 2

LIST OF RELEVANT CHANGEOVER CHARACTERISTICS

X: Approved or established P: In progress |

|CZ |EE |CY |LV |LT |HU |MT |PL |SI |SK |SE | |National target date |X |X |X |X |X |X |X | |X |X | | |National Changeover Plan | |X | | |X | | | |X |X | | |National Changeover Committee | |X |X |X |X | |X | |X |X | | |Type of scenario | |X |X |X |X | | | |X |X | | |Length of dual circulation period | |X |X |X |X |X | | |X |X | | |Exchange at commercial banks after dual circ. | |X | | |X | | | |X |X | | |Exchange at central bank after dual circ. | |X |X |X |X | | | |X |X | | |Frontloading of financial institutions | |X | |X |X | | | | |P | | |Sub-frontloading of retailers and general public | |X | | |X | | | | |P | | |Deferred debit | | | | | | | | | |P | | |Piggy coin operations | |X | | | | | | | | | | |Arrangements for bank opening hours | | | | | | | | | |X | | |Loading of ATMs | | | | | | | | | |P | | |Denominations of notes in ATMs | | | | | | | | | | | | |Transport and storage for euro cash | | | | | | | | | |P | | |Transport and storage for legacy cash | | | | | | | | | |P | | |Change only given in euro by retailers | | | | |X | | | | |X | | |Euro coins kits for retailers | | | | | | | | | | | | |Euro coins kits for the general public | | | | | | | | | | | | |Design of national side of the euro coins | |X |P |P |X | | | |X |P | | |Supply arrangements for euro coins | |P | | |P | | | | |P | | |Adaptations of national law | |P | | |P | | | |P |X | | |Dual display of prices before €-day | |X | |X |X | | | |X |X | | |Dual display of prices after €-day | |X | |X |X | | | |X |X | | |Dual display of utility bills | |X | | | | | | |X |X | | |Dual display of civil servants’ wages | | | | | | | | | | | | |Voluntary dual display of prices | | | | | | | | | |X | | |Agreements on price stability | | | | |X | | | | |X | | |Formalised fair-pricing agreements | | | | |X | | | | | | | |IT preparations | |X | | | | | | | |X | | |Training for cash handlers | |X | | | | | | | |X | | |Accounting adaptations | |X | | | | | | | |X | | |Share capital conversion | |X | | | | | | | |X | | |Rounding rules in legislation | |X | | | | | | |X |X | | |Eval. of the costs involved for the public sector | | | | | | | | | | | | |Communication strategy | |X |P | |X | |P | |X |P | | |Partnership agreement | |P | | |P | | | |P | | | |Twinning agreement | | |X | |X |X |X |X |X |X | | |

[pic]

[pic]

[1] Den senaste av kommissionens konvergensrapporter utfärdades den 20 oktober 2004 (KOM(2004)690). I den drogs slutsatsen att ingen av de elva medlemsstaterna med ett undantag för närvarande uppfyllde alla nödvändiga kriterier (hållbara offentliga finanser, prisstabilitet, växelkursstabilitet under den krävda perioden , nivån på de långfristiga räntorna). Med tanke på slutsatserna i sin konvergensrapport beslöt kommissionen att inte föreslå några att upphäva dessa undantag.

[2] De tio medlemsstater som blev medlemmar i Europeiska unionen den 1 maj 2004 är medlemsstater med undantag i kraft av artikel 4 i anslutningsfördraget. Sverige blev en medlemsstat med undantag i maj 1998.

[3] ”Förhandstilldelning” avser centralbankens tilldelning (före den dag euron införs) av sedlar och mynt i euro till bankerna, då dessa institutioner spelar en central roll vad gäller att förse näringslivet med kontanter. Bankerna kommer i sin tur att vidarebefordra delar av dessa sedlar och mynt till återförsäljare och annan näringslivsverksamhet för att säkerställa att dessa skall kunna ge tillbaka växel i euro från den dag då euron införs.

[4] En detaljerad statistisk analys som Eurostat utfört visar att vissa betydande prishöjningar har skett på vissa tjänsterelaterade områden (restauranger, kaféer, frisörer, bio, teater och idrottstjänster), vilka bara utgör en mycket liten del av hushållens samlade konsumtion och därmed bara fick en marginell påverkan på det harmoniserade konsumentprisindexet. Då sådana tjänster konsumeras regelbundet påverkar de dock starkt konsumenternas uppfattning om inflationen. Se också: http://epp.eurostat.cec.eu.int/cache/ITY_PUBLIC/2-18062003-AP/EN/2-18062003-AP-EN.HTML

[5] Denna period kan förkortas genom nationell lagstiftning, och dessutom begränsas till vissa typer av rättsliga instrument eller till vissa rättsliga instrument som antas inom vissa områden. I alla händelser kommer alla betalningstranskationer – både kontanta och icke-kontanta – enbart att utföras i euro.

[6] Kommissionens förslag håller för närvarande på att diskuteras i en av rådets arbetsgrupper. Rådet förväntas anta texten inom en nära framtid, eventuellt före årets utgång.