EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 20.7.2021 SWD(2021) 701 final ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 2021 års rapport om rättsstatsprincipen





Landskapitel om situationen i fråga om rättsstatsprincipen i Österrike Följedokument till MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 2021 års rapport om rättsstatsprincipen

Situationen i fråga om rättsstatsprincipen i Europeiska unionen

{COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Sammanfattning Rättsväsendets oberoende i Österrike upplevs även fortsätt att vara på en mycket hög nivå och diskussioner pågår om den aviserade reformen för att införa en oberoende åklagarmyndighet. Det är viktigt att europeiska standarder för åklagarväsendets oberoende beaktas i reformen. Under tiden har ändringar för att minska rapporteringskraven för åklagare genomförts. Andra åtgärder har vidtagits avseende systemen för efterlevnadskontroll för domstolar och åklagare och ett krav har införts avseende återkoppling till personalkommittéer om förslag om utnämning av domare. Vissa farhågor kvarstår när det gäller förvaltningsdomstolarnas rekryteringsregler, särskilt utnämningar av ordförande och vice ordförande. Österrike arbetar för att ytterligare förbättra digitaliseringen av domstolsväsendet. Domstolsväsendet fungerar fortsatt effektivt, med förbättringar vad gäller förvaltningsmål. Den nationella strategin för korruptionsbekämpning håller på att genomföras, men vissa förseningar har rapporterats till följd av covid-19-pandemin. Utredningarna av korruption på hög politisk nivå har intensifierats till följd av den senaste tidens politiska skandaler. De åklagare som arbetar med dessa mål har dock utsatts för negativa beskrivningar från politiker. Rapporteringskraven för specialiserade åklagarmyndigheter är betungande. Detta orsakar förseningar med negativ inverkan på korruptionsutredningar. Ändringar för att minska rapporteringsbördan har dock nyligen införts. Nya åtgärder för att förebygga korruption bland offentliganställda och på höga verkställande funktioner har vidtagits, men åtgärderna för att effektivt hantera integritetsriskerna för parlamentsledamöter är fortfarande begränsade. Parlamentsledamöter är inte skyldiga att redovisa tillgångar, räntor, skulder och ekonomiska förpliktelser. Det finns ett regelverk för lobbyverksamhet, men det är begränsat till sin omfattning och detsamma gäller den information som görs tillgänglig för allmänheten. Kontrollen av finansiering av politiska partier ger även fortsatt upphov till farhågor. Den rättsliga ramen för medier är fortsatt stark och medieklimatet är gynnsamt. Mediemyndigheterna fortsätter att fungera på ett oberoende sätt. Risker beträffande mediernas mångfald har identifierats i samband med avsaknaden av en övergripande och verkställbar ram som garanterar rätten till tillgång till handlingar och allmänhetens tillgång till information. För att åtgärda detta har regeringen föreslagit en ny lag om rätt att ta del av information. Medierna gynnas fortfarande av höga belopp av statlig reklam, men farhågor kvarstår när det gäller om fördelningen sker på rättvisa villkor och på ett öppet sätt, politiskt inflytande i processen och bristande hänsyn till mediernas mångfald. Det särskilda statliga finansiella stödet till mediesektorn under covid-19-pandemin ansågs allmänt vara effektivt, men det fanns tvivel om att fördelningen var rättvis. Även om vissa åtgärder har vidtagits för att förbättra skyddet av journalister under protester växer hoten mot deras säkerhet, särskilt i form av trakasserier och hot på internet. När det gäller kontroller och motvikter vidtas åtgärder för att förbättra berörda aktörers och allmänhetens deltagande i politiken. Med anledning av covid-19-pandemin har den verkställande makten fått befogenhet att agera via förordningar på grundval av särskild lagstiftning och den parlamentariska kontrollen har ökat sedan hösten 2020. Författningsdomstolen har spelat en viktig roll genom att granska dessa åtgärder och har upphävt flera av dem eftersom de saknade tillräcklig motivering. Ombudsmannen, som också har spelat en aktiv roll under covid-19-pandemin, förbereder sig för en ny ackreditering som den nationella institutionen för mänskliga rättigheter. Regeringen har ansträngt sig för att vidareutveckla dialogen med civilsamhällesorganisationer och rådfråga dem rörande det stöd som getts till det civila samhället under covid-19-pandemin. I.Domstolsväsende Österrikes domstolsväsende är uppdelat i två separata delar. De allmänna domstolarna består av 115 distriktsdomstolar, 20 regionala domstolar, fyra regionala överdomstolar och högsta domstolen. Sedan 2014 har Österrike även ett separat system av förvaltningsdomstolar med elva förvaltningsdomstolar i första instans (nio regionala förvaltningsdomstolar, en förbundsförvaltningsdomstol och skattedomstolen) och högsta förvaltningsdomstolen. Författningsdomstolen säkerställer konstitutionell prövning av federala och regionala lagar. Utnämningar av domare görs av den verkställande makten på grundval av icke-bindande förslag från personalkommittéer som består av domare eller plenarsammanträden vid en domstol som upprättar en förteckning med en rangordning av förslag på tre kandidater för varje tjänst. Åklagarmyndigheten är en rättslig myndighet med en hierarkisk struktur som står under justitieministerns tillsyn, vilken kan utfärda både allmänna anvisningar och anvisningar i enskilda mål. Österrike deltar i Europeiska åklagarmyndigheten. Advokater är registrerade i ett av de nio lokala advokatsamfunden, vilka utgör offentligrättsliga, självstyrande organ som är organiserade under det federala advokatsamfundet. Oberoende Nivån vad gäller domstolsväsendets uppfattade oberoende är konstant mycket hög och har förbättrats ytterligare för företag. Bland allmänheten anser 83 % att domstolarnas och domarnas oberoende ställning är ”ganska eller mycket bra”, en andel för företag uppgår till 78 % 2021. Överlag har allmänhetens och företagens uppfattning om domstolsväsendets oberoende ökat konstant under de senaste fem åren, med undantag för 2021, då allmänhetens uppfattning försämrades något. En reform för att inrätta en oberoende federal åklagarmyndighet som leds av riksåklagaren håller på att utarbetas. Efter det att justitieministeriet den 24 februari 2021 meddelade att en oberoende federal åklagarmyndighet kommer att inrättas under en oberoende riksåklagares ledning har justitieministeriet inrättat en arbetsgrupp med berörda aktörer från domstolsväsendet och sakkunniga. Arbetsgruppen sammanträder varje månad sedan maj 2021 och kommer att undersöka olika konstitutionella och rättsliga frågor i samband med reformen. Arbetsgruppen förväntas redovisa sina resultat under första halvåret 2022, men har inte fått i uppgift att utarbeta ett konkret lagstiftningsutkast. De berörda aktörerna har sedan länge efterfrågat en reform av åklagarmyndigheten, eftersom systemet för rapporteringskrav (se nedan) och justitieministerns rätt att ge instruktioner i enskilda ärenden, även instruktioner att inte väcka åtal, har varit föremål för kritik. De berörda aktörerna har framhållit att det är viktigt att se till att den planerade reformen ger konkreta garantier för att säkerställa den nya riksåklagarens oberoende i praktiken gentemot eventuellt politiskt inflytande från den verkställande eller den lagstiftande makten. Det är viktigt att reformen utarbetas i samråd med alla berörda aktörer och att europeiska standarder för åklagarmyndigheters oberoende beaktas. Åtgärder vidtas för att minska rapporteringskraven för åklagare gentemot den verkställande makten. I linje med avsikterna i regeringsprogrammet som redan nämndes i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen har regeringen vidtagit åtgärder för att minska rapporteringskraven för åklagarmyndigheten. Kraven ses som betungande och oproportionerliga av åklagarmyndigheten och berörda aktörer (se även avsnitt II). Som ett första steg upphävdes ett dekret från överåklagarmyndigheten i Wien om rapporteringskrav för dess underordnade åklagarkontor (enligt vilket de var skyldiga att anmäla viktiga förfarandeåtgärder tre arbetsdagar i förväg) i mars 2021 på justitieministeriets begäran (se även avsnitt II). Den 12 juni 2021 offentliggjorde justitieministeriet dessutom en granskning av dekretet om rapporteringskrav, som syftar till att mer snävt begränsa kraven under vissa omständigheter, bland annat genom att upphäva kraven att lämna in informationsrapporter om offentliga personer faller offer för brott. Berörda aktörer har dock påpekat att detta antagligen inte minskar bördan för den centrala åklagarmyndigheten för bekämpning av ekonomisk brottslighet och korruption (Zentrale Staatsanwaltschaft zur Verfolgung von Wirtschaftsstrafsachen und Korruption – WKStA) i någon större utsträckning, eftersom ett stort antal av ärendena är av allmänt intresse och sådana ärenden även fortsatt omfattas av kraven. Justitieministeriet utfärdade 22 instruktioner i enskilda ärenden 2020 och hade utfärdat 8 i maj 2021, varav samtliga överensstämde med yttrandena från den självständiga rådgivande nämnden (Weisungsrat). Nästa rapport om instruktioner förväntas läggas fram för parlamentet under sommaren 2021. Ett krav på återkoppling till personalkommittéer i händelse av avvikelser från deras rekommendationer om utnämning av domare har införts. Ändringarna av lagen om domare och åklagare trädde i kraft i december 2020. Genom ändringarna kodifieras kravet att justitieministern ska lämna skriftlig återkoppling till personalkommittéerna, som huvudsakligen består av domare som röstas fram av de andra domarna, om deras rekommendationer om utnämningar inte följs. Personalkommittéerna kan även lämna skriftliga svar inom två veckor. Ett liknande förfarande infördes även för åklagare. Dessa ändringar motsvarar punkter i Grecos rekommendation om att stärka personalkommittéernas deltagande i utnämningsförfaranden. Greco har påpekat att personalkommittéerna fortfarande inte deltar i urvalet av domaraspiranter och utnämningsförfarandet inte omfattas av rättslig prövning. Personalkommittéerna (eller andra organ som företräder domstolsväsendet) deltar inte heller i valet av högsta domstolens ordförande och vice ordförande, vilket högsta domstolen har kritiserat. Vissa farhågor kvarstår beträffande rekryteringen vid förvaltningsdomstolar, särskilt utnämning av ordförande och vice ordförande. Utnämningen av vice ordförande och ordförande vid regionala förvaltningsdomstolar faller även fortsatt i allmänhet under den verkställande maktens behörighet, utan konsekvent deltagande av domstolsväsendet, vilket redan påpekades i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen. I mars 2021 upprepade Greco sina rekommendationer om ökat deltagande för personalkommittéerna i utnämningen av domare, även vad gäller utnämning av (vice)ordförande vid förvaltningsdomstolar. Berörda parter anser fortfarande att avsaknaden av konsekvent deltagande av domstolsväsendet i dessa utnämningar, kombinerat med långtgående befogenheter och skyldigheter för domstolarnas ordförande, ger upphov till farhågor när det gäller europeiska standarder. Regeringen och konferensen för förvaltningsdomstolsordförande har klargjort att särskilda kommittéer inrättas enligt lag eller i praktiken i flera delstater för att ta fram förslag till utnämningar, men att dessa kommittéer inte nödvändigtvis består av (en majoritet av) domare. Från vissa håll efterfrågas också en harmonisering av rekryteringskraven för förvaltningsdomare, vilka regleras separat för varje regional förvaltningsdomstol. Europarådets rekommenderar att när den verkställande makten beslutar om rekrytering av domare bör en oberoende behörig myndighet, huvudsakligen sammansatt av företrädare för domstolsväsendet, ha rätt att lämna rekommendationer eller yttranden som den verkställande makten följer i praktiken. Åtgärder vidtas för att förbättra integritetsreglerna för domare och åklagare. Efter antagandet av riktlinjer för efterlevnad för all domstolspersonal 2019 genomför domstolarna och åklagarmyndigheten för närvarande ett omfattande system för efterlevnadskontroll. Bland annat kommer regionala efterlevnadsansvariga att inrättas, som kommer att fungera som en gemensam kontaktpunkt för efterlevnadsproblem som tas upp av all domstolspersonal. Ett e-lärandeprogram om efterlevnad, som inriktas på frågor i samband med intressekonflikter, har införts och har redan slutförts av över 1 400 anställda. Greco har välkomnat införandet av efterlevnadsriktlinjer och efterlevnadsansvariga, men betonade behovet av att klargöra den konfidentiella rådgivning om etikfrågor som finns tillgänglig för domare och åklagare. Berörda aktörer påpekar dessutom att efterlevnadsriktlinjerna har fastställts av den verkställande makten, inte av domstolsväsendet, och att man inte har tagit fram en uppförandekod för förvaltningsdomare. Greco påpekar att inget system för regelbundna utvärderingar hittills har införts i Österrike. Kvalitet Ytterligare resurser har tilldelats domstolarna och åklagarmyndigheten, men utmaningar kvarstår när det gäller den federala skattedomstolen. Efter de ytterligare anslag som tilldelades 2020 ökades budgeten för domstolsväsendet återigen 2021, inklusive ytterligare medel med anledning av covid-19-pandemins effekter, och rekryteringen för de flesta nya tjänster har slutförts. Österrike lägger omkring 0,28 % av BNP på sitt domstolsväsende. Budgeten har ökats till följd av de farhågor som väckts av berörda parter och en undersökning från justitieministeriet om effekterna av tidigare budgetnedskärningar på domstolssystemet. Dessutom bekräftar en granskning som offentliggjordes av revisionsmyndigheten i januari 2021 att den federala skattedomstolens resursproblem kvarstår, särskilt eftersom den har en mycket liten andel domstolspersonal jämfört med andra domstolar (endast omkring 0,25 tjänster för domstolspersonal per domare), och ett antal lediga domartjänster. Denna situation har även lett till stora förseningar i behandlingen av målen. Revisionsmyndigheten riktade ett antal rekommendationer till den federala skattedomstolen och finansministeriet, bland annat om att minska den administrativa bördan för domare för att komma till rätta med förseningarna och handläggningstiderna Ändringar genomförs för att minska domstolsavgifterna inom specifika områden. Såsom konstateras i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen anser berörda aktörer att de höga domstolsavgifterna i Österrike kan ge upphov till problem avseende tillgången till rättslig prövning. Ett antal åtgärder har vidtagits för att minska domstolsavgifterna inom specifika områden, bland annat förfaranden för enskild talan. Domstolsavgifterna har ökat till följd av den allmänna reformen av utmätningsförfaranden som antogs i april 2021, men samtidigt har avgifterna sänkts för vissa avgiftsbelagda procedursteg. Vissa andra åtgärder i fråga om domstolsavgifter, t.ex. för tvistemålsförfaranden, är under utarbetande, men ingen allmän utvärdering av systemet för domstolsavgifter planeras i detta skede. Under 2020 minskade intäkterna från domstolsavgifter till följd av covid-19-pandemin och inflationsjusteringen sköts tillfälligt upp fram till maj 2021, vilket innebar att avgifternas del av domstolsväsendets budget minskade. Budgeten är emellertid fortfarande hög. Berörda aktörer framhåller särskilt avsaknaden av ett tak för domstolsutgifter i mål med högt värde samt inflationsjusteringar som potentiella hinder för tillgången till rättslig prövning. Grundutbildning för förvaltningsdomare har tagits fram. Sedan 2020 erbjuder den österrikiska akademin för förvaltningsdomstolar ett utbildningsprogram för nytillsatta förvaltningsdomare, med kurser om hur man genomför förhandlingar, yrkesetik, domartjänstlagen och digital rättvisa. Domare och åklagare vid allmänna domstolar genomgår en omfattande praktiktjänstgöring på fyra år, medan förvaltningsdomare rekryteras när de har yrkeserfarenhet inom domstolsväsendet på minst fem år. Grundutbildning för nytillsatta förvaltningsdomare krävs dock inte enligt lag, vilket har kritiserats av berörda aktörer. Österrike har dessutom rekommenderats att införa ett årligt program för praktiktjänstgöring för alla domare och åklagare, som särskilt bör omfatta integritetsrelaterade frågor. Ansträngningar pågår för ytterligare framsteg med digitaliseringen av domstolsväsendet. Digitaliseringen inom domstolsväsendet är överlag hög och förfaranderegler för användning av digitala verktyg i tvistemål, brottsmål och förvaltningsmål har införts fullständigt. Domstolar och åklagarmyndigheter använder digitala och elektroniska kommunikationsverktyg i bred utsträckning. Digitala lösningar för att inleda och följa förfaranden finns tillgängliga i bred utsträckning i tvistemålsförfaranden, förvaltningsförfaranden och straffrättsliga förfaranden. Såsom redan nämns i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen fortsätter Österrike att göra framsteg med genomförandet av projektet ”Rättvisa 3.0”, som syftar till en fullständig omställning till elektroniska ärendeakter senast 2025. I juni 2021 var förfarandena vid 56 domstolar, nio åklagarmyndigheter samt högsta domstolen och riksåklagarmyndigheten fullständigt digitaliserade. Nästa delmål på vägen är att endast digitala ärendeakter ska användas vid alla åklagarmyndigheter i mitten av 2022 och i alla nya tvistemålsförfaranden i mitten av 2023. Den nya plattformen JustizOnline som lanserades i november 2020 fungerar som en samlingspunkt där allmänheten kan få tillgång till tjänster, inge elektroniska ansökningar eller läsa ärendeakter, och ger stöd till användarna via en dialogrobot. Regeringen genomför även ett nytt omfattande rapporteringssystem för digital prestanda, med resultatuppgifter för domstolar och åklagarmyndigheter som kommer att offentliggöras på JustizOnline. Med anledning av covid-19-pandemin har förfarandemässiga åtgärder vidtagits för att möjliggöra användning av videokonferenssystem, både i tvistemål och i brottmål, som kommer att tillämpas enligt ett ”trafikljussystem”.

Effektivitet Domstolsväsendet fungerar fortsatt effektivt, med förbättringar vad gäller förvaltningsmål. Den genomsnittliga tiden för att avsluta handelstvister ligger även fortsatt på en låg nivå (137 dagar 2019 jämfört med 138 dagar 2018), med en stabil avslutandegrad på 100,4 % och ett litet antal pågående mål, vilket visar att domstolsväsendet hanterar den ökade ärendebelastningen på ett effektivt sätt i detta avseende. För förvaltningsmål visar effektivitetsindikatorerna på ytterligare förbättringar, särskilt vad gäller avslutandegraden (110,7 % år 2019 jämfört med 89,7 % år 2018) och antalet pågående mål, vilka har minskat men fortfarande ligger på en hög nivå överlag (0,8 mål per 100 invånare 2019 jämfört med 0,9 år 2018). Den genomsnittliga tiden för att avsluta förvaltningsmål (440 dagar) är fortfarande förhållandevis lång. II.Regelverk för korruptionsbekämpning Genomförandet av den nationella strategin för korruptionsbekämpning och de åtgärder som anges i handlingsplanen för 2019–2020 pågår. De myndigheter som har ansvar för korruptionsbekämpning är det federala justitieministeriet, den centrala åklagarmyndigheten för förebyggande av ekonomisk brottslighet och korruption (Wirtschafts- und Korruptionsstaatsanwaltschaft – WKStA), det federala inrikesministeriet och dess federala myndighet för korruptionsbekämpning (BAK) samt kriminalunderrättelsetjänsten (BK). Revisionsmyndigheten har till uppgift att granska och rapportera om ekonomisk förvaltning på nationell och lokal nivå, inklusive korruptionsbekämpningsfrågor, och övervakar även politiska partiers finanser. Regelverket omfattar relevanta bestämmelser i strafflagen och straffprocesslagen samt särskild lagstiftning om korruption. Detta omfattar även ärenden som rör utländska offentliga tjänstemän. Uppfattningen om korruption inom den offentliga sektorn bland experter och chefer inom näringslivet är att korruptionsnivån inom den offentliga sektorn fortsatt är förhållandevis låg. I Transparency Internationals korruptionsindex 2020 får Österrike resultatet 76/100 och hamnar därmed på 5:e plats i EU och på 15:e plats globalt. Denna uppfattning har varit relativt stabil under de senaste fem åren. Den nationella strategin för korruptionsbekämpning håller på att genomföras, men vissa förseningar registrerades till följd av covid-19-pandemin. Den nationella strategin för korruptionsbekämpning antogs 2018 och åtföljs av en handlingsplan som antogs den 16 januari 2019 och omfattar åren 2019–2020. Huvudsyftet med den nationella strategin och handlingsplanen för perioden 2019–2020 är att öka och garantera integriteten och transparensen inom förvaltningen, politiken och affärslivet. Samordningsorganet för korruptionsbekämpning beslutade att förlänga perioden för genomförande och översyn av strategin och dess handlingsplan. Åtgärderna för 2019 uppges ha genomförts, men de åtgärder som planerades för 2020 försenades, eftersom de flesta av dem rörde konferenser, möten och kurser som inte kunde genomföras under covid-19-pandemin. Några nya åtgärder inleddes i stället, t.ex. individuell rådgivning via e-post och telefon om efterlevnads- och integritetsfrågor som inkommit från medlemmar i nätverket för integritetstjänstemän. Nätverket registrerade dessutom en ökning på 60 % i medlemsansökningarna bland offentliga tjänstemän under 2020. Utredningarna om korruption på hög nivå har intensifierats, medan enskilda åklagare har utsatts för negativa beskrivningar från politiker. De flesta av de storskaliga utredningarna i Österrike genomförs av den centrala åklagarmyndigheten för bekämpning av ekonomisk brottslighet och korruption. Efter uppmärksammade politiska skandaler har myndigheten intensifierat sina utredningar av politisk korruption på hög nivå. De åklagare som har hand om några av de mest uppmärksammade målen har offentligt utsatts för negativa beskrivningar från regeringsföreträdare . Detta har gett upphov till kritik från förbundspresidenten och juristförbund, som har påpekat att sådana offentliga uttalanden skadar allmänhetens uppfattning av domstolsväsendets oberoende . Den federala myndigheten för korruptionsbekämpning, som genomför polisutredningar och samarbetar med den centrala åklagarmyndigheten för bekämpning av ekonomisk brottslighet och korruption, registrerade 32 nya ärenden om påstådd korruption 2020. Enligt ett utkast till lagstiftningsförslag som lades fram för offentligt samråd i mars 2021 kommer genomsökningar på plats vid offentliga myndigheter inte längre godkännas. Den centrala åklagarmyndigheten för bekämpning av ekonomisk brottslighet och korruption måste inge en begäran om ”administrativt stöd” i stället för att inhämta dokument och bevisning. Åklagarmyndigheter och berörda aktörer framförde farhågor angående de negativa effekterna av denna bestämmelse på deras möjligheter att inhämta bevisning, vilket i sin tur skulle kunna påverka korruptionsutredningarnas effektivitet. Efter att ha granskat och analyserat alla svar på det offentliga samrådet och hållit ett expertmöte med berörda aktörer lade regeringen fram ett reviderat lagförslag. Betungande rapporteringskrav för åklagare leder till förseningar och har en negativ inverkan på korruptionsutredningarnas effektivitet. Åklagarna vid den centrala åklagarmyndigheten för bekämpning av ekonomisk brottslighet och korruption (WKStA) måste rapportera till överåklagarmyndigheten i Wien tre arbetsdagar i förväg innan de vidtar vissa förfarandeåtgärder, enligt en utökad skyldighet som infördes 2019. WKStA påpekade att dessa ytterligare rapporteringskrav är betungande och kan leda till förseningar i utredningarna, eftersom cirka 40 % av deras förfaranden omfattas av rapporteringskrav. Antalet rapporter har ökat betydligt under de senaste åren (från 1 100 år 2017, till 1 957 år 2018 och 2 299 år 2019). För att lösa dessa problem antog justitieministeriet ett nytt dekret i mars 2021, som delvis mildrar rapporteringskraven och förtydligade att de allmänna åklagarmyndigheterna inte behöver rapportera om viktiga förfarandeåtgärder innan de inleds. Motsvarande ändringar av lagen om allmänna åklagare planeras till 2021 (se även avsnitt I). En översyn av dekretet om rapporteringskrav har nyligen offentliggjorts. Reformer är på gång av bestämmelserna om finansiering av politiska partier, inbegripet revisionsmyndighetens roll. Såsom påpekas i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen har den österrikiska revisionsmyndigheten begränsade befogenheter och myndighetens enda utredningsbefogenhet är att kontrollera riktigheten av de politiska partiernas räkenskaper. I en färsk rapport riktar revisionsmyndigheten kritik mot bidragssystemet avseende utbildningsorganen för de politiska partier som är företrädda i parlamentet, och rekommenderar en fullständig revision och rättigheter att ålägga påföljder för domstolen. I regeringsprogrammet 2020–2024 förbinder sig regeringen att genomföra reformer för att skärpa kontrollen av finansiering av politiska partier, men hittills har inga konkreta åtgärder vidtagits i detta avseende. Enligt berörda aktörer och revisionsmyndigheten bör reformerna omfatta ytterligare kontroll- och utredningsbefogenheter för revisionsmyndigheten, som är den myndighet som ansvarar för övervakningen av partifinansiering, ökad insyn och redovisningsskyldighet i rapporteringsprocessen samt en översyn av påföljdssystemet. Åtgärderna för att effektivt hantera integritetsrisker för parlamentsledamöter är fortfarande begränsade. Parlamentsledamöter är inte skyldiga att offentligt redovisa sina tillgångar, räntor, skulder och ekonomiska förpliktelser eller andra ekonomiska intressen, inbegripet investeringar i företag. Det finns inga övervaknings- och påföljdsmekanismer för att kontrollera redovisningarnas riktighet när de offentliggörs frivilligt. Parlamentsledamöterna förbjuds inte heller att ha bisysslor eller inneha chefs- eller styrelseuppdrag. Gruppen av stater mot korruption (Greco) pekade på Österrikes låga efterlevnadsnivå när det gäller Grecos rekommendationer om förebyggande av korruption bland parlamentsledamöter, domare och åklagare. Nya åtgärder för att förebygga korruption bland offentliganställda och på höga verkställande funktioner har införts. Den 18 november 2020 antog ministerrådet en ny uppförandekod för förebyggande av korruption inom den offentliga sektorn. Uppförandekoden innehåller anvisningar till offentliganställda och chefer om hur de ska hantera mutförsök, gåvor och inbjudningar, visselblåsning och lobbyverksamhet samt exempel på lagligt och olagligt beteende. Uppförandekoden anger även hur rapporteringskrav angående bisysslor och föreningsverksamhet ska uppfyllas och innehåller förklaringar om dataskydds- och sekretesskrav. En nya federal myndighet för disciplinära ärenden, som officiellt inledde sin verksamhet den 1 oktober 2020, eller i vissa fall en gemensam disciplinkommission som inrättas vid parlamentets förvaltning, är behörig att fatta beslut i disciplinärenden och besluta om avstängning av federala offentliga tjänstemän. De disciplinära åtgärder som finns tillgängliga enligt den disciplinkod som är tillämplig på federala offentliga tjänstemän är reprimander, låga till höga böter och avsked. När det gäller federala kontraktsanställda är personalmyndigheten behörig att besluta om disciplinära åtgärder som reprimander, uppsägning av anställningsavtalet och avsked. Vad beträffar regler för yrkesverksamhet efter avslutat uppdrag för regeringsmedlemmar lades ett ministerförslag fram den 22 februari 2021, som syftar till att införa en karenstid på tre år för regeringsmedlemmar innan de kan bli ledamöter eller suppleanter av författningsdomstolen i tre år. Lagstiftningen om lobbyverksamhet granskas. Såsom konstateras i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen finns det ett regelverk för lobbyverksamhet, men det är begränsat till sin omfattning och detsamma gäller den information som görs tillgänglig för allmänheten i lobbyregistret. Revisionsmyndigheten rekommenderar en översyn av lagen om lobbyverksamhet för att undersöka hur internationella standarder för lobbyverksamhet kan beaktas i större utsträckning, även införandet av ett lagstiftningsfotavtryck. Det federala justitieministeriet inrättade en arbetsgrupp under hösten 2020, som ska undersöka möjliga förbättringar av regelverket. Rapporteringsverktyget för visselblåsare används alltmer. Österrike upprättade ett verktyg för visselblåsare 2013, vilket sköts av den centrala åklagarmyndigheten för förebyggande av ekonomisk brottslighet och korruption. Uppgifter från den 31 december 2020 visar att över 10 945 potentiella brott rapporterades i systemet. Endast en mycket liten andel befanns sakna motivering (mindre än 5 %). Omkring 40 % av rapporterna översändes till andra behöriga myndigheter, huvudsakligen skattemyndigheter, för uppföljning. Covid-19-pandemin har påverkat de förebyggande åtgärderna och har lett till ökade korruptionsrisker inom vissa sektorer. Åtgärderna i den nationella strategin för korruptionsbekämpning kunde endast genomföras delvis. De verksamheter som den federala myndigheten för korruptionsbekämpning bedrev via sitt nätverk för integritetstjänstemän kunde till exempel inte genomföras fullständigt, eftersom alla traditionella former av klassrumsundervisning måste ställas in. Kunskapsöverföringen inom nätverket för integritetstjänstemän organiserades dock via alternativa kanaler (nätverkets webbplats, e-postmeddelanden, bilaterala kontakter med nätverksmedlemmar osv.). Revisionsmyndigheten har inlett offentliga revisioner i samband med covid-19-pandemin, som inriktades på viktiga riskområden, bland annat stödåtgärdernas struktur och finansiella räckvidd. Åklagarmyndigheten nämnde upphandling av sjukvårdsutrustning och material som ett särskilt riskområde. Berörda aktörer uppmärksammade att stora belopp kunde spenderas enligt brådskande upphandlingsförfaranden, vilket begränsade insynskraven. III.Mediernas mångfald och oberoende Yttrandefriheten och skyldigheten för statliga myndigheter att bevilja tillgång till information är erkända i konstitutionen. I sekundärlagstiftningen garanteras rätten till källskydd för journalister och där regleras även skyldigheten att lämna ut uppgifter till allmänheten. Regleringsmyndigheterna för audiovisuella medietjänster, den österrikiska kommunikationsmyndigheten (KommAustria) och den österrikiska regleringsmyndigheten för radio- och telekommunikation (RTR), inrättades genom KommAustria-lagen 2001. KommAustria-lagen ändrades nyligen för att införliva direktivet om audiovisuella medietjänster. Tillsynsmyndigheterna för medier fungerar fortfarande på ett oberoende sätt och har tillräckliga resurser. Regleringsmyndigheterna för audiovisuella medietjänster, den österrikiska kommunikationsmyndigheten och den österrikiska regleringsmyndigheten för radio- och telekommunikation är helt oberoende av regeringen. Ändringar av KommAustria-lagen för att införliva direktivet om audiovisuella medietjänster trädde i kraft den 1 januari 2021. Genom ändringarna fick KommAustria bland annat nya ansvarsuppgifter, särskilt på området mediekunskap och tillgänglighet. De nya resurser som anslogs för myndigheten bedömdes vara tillräckliga med tanke på de nya uppgifterna. Övervakningsverktyget för mediepluralism (MPM) 2021 bekräftar en mycket låg risk för de österrikiska mediemyndigheternas oberoende och effektivitet. Särskilda insynsregler för ägande av medier finns, men det är inte alltid enkelt att fastställa de verkliga ägandeformerna i praktiken. Den österrikiska medielagen innehåller detaljerade bestämmelser om offentliggörande av ägarförhållanden inom sektorn för nyhetsmedier. Enligt MPM 2021 visar indikatorn för insyn i ägandeförhållanden för medier en medelhög risk, och det påpekas att information om de slutliga ägandeformerna vanligen inte finns tillgänglig. Detta beror delvis på den rättsliga formulering som används, vilken kan tolkas som att kraven på offentliggörande begränsas till helägda medieföretag. Berörda aktörer lyfte även fram problem med insynen i komplexa ägandeförhållanden för mediegrupper. Nyhetsmediernas koncentration uppges vara hög i Österrike, vilket i synnerhet beror på hög koncentration inom olika underordnade mediesektorer. Höga belopp av statlig reklam fördelas till medieföretag, trots att farhågor kvarstår när det gäller om fördelningen sker på rättvisa villkor och på ett öppet sätt. Fördelningen av statlig reklam regleras i den federala konstitutionella lagen om samarbete inom medier och mediefinansiering samt i lagen om transparens vid samarbete inom medier och mediefinansiering. Farhågor har framförts när det gäller de höga belopp (223 miljoner euro) som Österrike lägger på statlig reklam, vilken verkar öka. Reklamen fördelas enligt kriterier som baseras på medietäckning och spridning, enligt uppgifter från föregående år. Enligt 2012 års lag om transparens inom medierna ska regeringen, offentliga organ och statsägda företag lämna ut uppgifter om samarbete med medieägare som överskrider 5 000 euro per kvartal. Enligt resultaten av en rapport från revisionsmyndigheten offentliggörs minst en tredjedel av statliga reklamkontrakt inte på grund av denna gräns. Flera berörda aktörer och en undersökning har väckt farhågor när det gäller om fördelningen av reklam sker på rättvisa villkor och på ett öppet sätt. De uppmärksammar den stora skillnaden mellan officiella stödbelopp och de fördelade beloppen för statlig reklam och risken för att statlig reklam används för att utöva politiskt inflytande. Farhågorna kvarstår angående regleringsåtgärder för mediernas redaktionella oberoende, och berörda aktörer påpekar att kriterierna, som baseras på täckning och spridning, inte beaktar mediernas mångfald på ett lämpligt sätt. Enligt MPM 2021 finns det en medelhög risk för statlig reglering av resurser och stöd till mediesektorn. Det särskilda offentliga stödet till mediesektorn ansågs vara effektivt för att uppväga de minskade intäkterna till följd av pandemin, men farhågor kvarstår om huruvida fördelningen är rättvis. År 2020 uppgick det fasta statliga stödet till medierna till omkring 49 miljoner euro, medan det extraordinarie stödet till följd av covid-19-pandemin uppgick till omkring 35 miljoner euro. Reglerna för fördelning av direkt och indirekt stöd förefaller vara transparenta. Enligt MPM 2021 förefaller emellertid de stora kvällstidningarna även fortsatt gynnas oproportionerligt av det statliga stödet, inklusive det särskilda stöd som mediesektorn beviljats till följd av covid-19-pandemin.

Regeringen har föreslagit en reform av lagstiftningen om rätt att ta del av information. Såsom redan anges i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen erkänns skyldigheten att lämna ut information i konstitutionen och anges i federal lagstiftning och i delstaternas lagstiftning, men det finns inte någon allmän rättighet att få tillgång till handlingar i Österrike. Den tystnadsplikt som föreskrivs konstitutionen begränsar dessutom tillgången till information i praktiken. Det finns en tidsfrist på sex månader, inom vilken offentliga organ formellt får avslå begäran om handlingar (efter ett informellt avslag inom åtta veckor) och domstolsförfarandena för ärenden om tillgång till information är utdragna. I februari 2021 lade regeringen fram ett förslag om en lag om ”rätt att ta del av information”, som en del av ett större insynspaket. Syftet är att reformera systemet och skriva in alla människors rätt till tillgång till information i konstitutionen. Förslaget har offentliggjorts för offentligt samråd fram till april 2021. Berörda aktörer inom medier och det civila samhället bekräftar vissa förbättringar vad gäller tillgången till information, med kortare tidsfrister. De uppmärksammar dock brister i utkastet till lag, särskilt avsaknaden av en oberoende tillsynsmyndighet och aspekter rörande det praktiska genomförandet av lagen. Österrike har vidtagit åtgärder för att förbättra skyddet av journalister under demonstrationer, men hot och trakasserier på internet är även fortsatt ett problem i branschen. Det finns inga särskilda bestämmelser om journalistskydd i den österrikiska lagstiftningen. Sedan oktober 2020 har en ny varning skapats på Europarådets plattform för att främja skydd för journalistik och journalisters säkerhet, rörande angrepp mot journalister under protester. Enligt MPM 2021 anses indikatorn för journalistyrket, standarder och skydd visa en låg risk. Enligt MPM 2021 och nationella berörda aktörer är de allmänna standarderna för journalistyrket fortsatt goda, men journalisters säkerhet hotas alltmer, särskilt genom trakasserier och hot på internet. Berörda aktörer uppmärksammar den ökande användningen av hot om rättsliga åtgärder mot journalister, medan hot om åtal för att skrämma journalister lyfts fram som ett särskilt problem för frilansjournalister. Klagomål om angrepp mot journalister under ”anticorona”-demonstrationer har lett till att särskilda polisenheter har inrättats för att skydda journalister under protester. IV.Andra institutionella frågor som rör kontroller och motvikter Österrike är en federal republik med ett parlament som består av två kammare, nämligen nationalrådet (Nationalrat) och förbundsrådet (Bundesrat). Lagförslag kan läggas fram av regeringen, av ledamöter från båda kammarna i parlamentet eller genom ett medborgarinitiativ. Författningsdomstolen genomför i efterhand en kontroll av en lags förenlighet med konstitutionen, vilket är möjligt både i konkreta fall och som en abstrakt kontroll av en lag på grundval av överklaganden från förbundsregeringen eller någon av delstaternas regeringar eller av en tredjedel av ledamöterna av någon av kamrarna i parlamentet. Flera olika ombudsmän bidrar till att grundläggande rättigheter efterlevs inom olika områden. Åtgärder vidtas för att förbättra allmänhetens och berörda aktörers deltagande i politiken. I december 2020 lade ministeriet för konst, kultur, offentlig tjänst och idrott fram en grönbok om allmänhetens deltagande i den digitala tidsåldern. Grönboken utarbetades enligt en delaktighetsprocess med deltagande av sakkunniga från olika sektorer och det civila samhället, och innehåller en heltäckande strategi och nya standarder för inkluderande deltagande, både för allmänheten och berörda aktörer, i politiska processer i ett digitalt sammanhang. Grönboken är den första fasen i ett projekt som syftar till att ta fram en ny handledning för allmänhetens deltagande i den digitala tidsåldern och en särskild webbplats till 2023. När det gäller samråd med berörda aktörer om lagstiftningsförslag anges i en överenskommelse mellan alla politiska partier i nationalrådet, antagen den 26 mars 2021, att alla lagstiftningsinitiativ, även lagstiftningsinitiativ som läggs fram av parlamentsledamöter och förbundsrådet, är öppna för offentligt samråd under den tid då förslaget diskuteras i parlamentet. Ett regelverk för offentliga samråd med fasta tidsfrister innan föreslagen övervägs i parlamentet har dock ännu inte inrättats, vilket enligt berörda aktörer innebär att samrådsperioderna i praktiken kan vara kortare än rekommenderat. De berörda aktörerna påpekar även att det faktum att det för närvarande saknas omfattande lagstiftning om tillgång till information (se avsnitt III) utgör ett hinder för insyn i lagstiftningsprocessen. Ramarna för att vidta åtgärder i samband med covid-19-pandemin har ändrats vid ett flertal tillfällen, och parlamentet har haft en ökad roll sedan hösten 2020. Åtgärder i samband med covid-19-pandemin har vidtagits på grundval av ”lagen om särskilda covid-19-åtgärder” som antogs i mars 2020, och därefter har ändrats vid ett flertal tillfällen, vanligtvis genom ett påskyndat förfarande. Lagen ger hälsoministern befogenhet att anta förordningar i samband med covid-19-pandemin. I september 2020 infördes ändringar för att stärka parlamentets kontroll över förordningarna, med kravet att mer restriktiva förordningar måste godkännas av nationalrådets huvudkommitté innan de träder i kraft och att de måste vara tidsbegränsade. Genom ändringarna infördes även en skyldighet att rådfråga den nyinrättade ”coronakommissionen” (som består av företrädare för ministerierna, delstaterna och folkhälsoexperter) om förordningarna. Parlamentet har överlag fortsatt att fungera enligt sina ordinarie förfaranden utan särskilda arrangemang med anledning av covid-19-pandemin, men har ofta agerat enligt påskyndade förfaranden där lagstiftningsförslag läggs fram av parlamentsledamöterna för att hoppa över samrådsförfarandet. Författningsdomstolen spelar en viktig roll viktig roll när det gäller kontroller och motvikter och genom att granska covid-19-åtgärder. Efter flera viktiga avgöranden i juli 2020 har författningsdomstolen fortsatt att avge avgöranden om covid-19-åtgärder, och ansett att ett antal regeringsförordningar är olagliga. Författningsdomstolen fann i flera ärenden att motiveringarna till att åtgärderna var nödvändiga inte hade dokumenterats tillräckligt av det ansvariga ministeriet. Med anledning av denna rättspraxis har regeringen infört skriftliga motiveringar i själva förordningarna, som även omfattar den vetenskapliga grunden och de rättsliga motiveringarna till åtgärderna. Författningsdomstolen har även spelat en viktig roll för att upprätthålla rätten till tillgång till handlingar för parlamentets utredningskommittéer. I maj 2021 begärde författningsdomstolen att förbundspresidenten skulle verkställa ett beslut i ett ärende där den ansvariga ministern inte hade lämnat relevant information till utredningskommittén, trots en dom från författningsdomstolen om att ministeriet var skyldigt att lämna ut informationen. Ombudsmannanämnden, som förbereder sig för sin nya ackreditering, har spelat en viktig roll i samband med covid-19-pandemin. Ombudsmannanämnden, som fungerar som den nationella institutionen för mänskliga rättigheter och tilldelades senast 2011 på nytt B-status av Global Alliance of National Human Rights Institutions (GANHRI). Den planerar nu att ansöka om en ny ackreditering under hösten 2021 eller våren 2022 och siktar på att erhålla A-status, eftersom ett antal förstärkningar gjorts av dess mandat sedan den senaste ackrediteringen. Ombudsmannanämnden har spelat en aktiv roll i samband med covid-19-pandemin och har ägnat en ytterligare tredje del av sin årsrapport åt effekterna av covid-19 på god förvaltning och mänskliga rättigheter. Årsrapporten offentliggjordes den 12 maj 2021. I rapporten framhåller nämnden särskilt att många åtgärder i samband med covid-19 vidtogs med mycket kort varsel, att de inte var förutsägbara och saknade kriterier, särskilt åtgärder som begränsade de grundläggande rättigheterna. Regeringen har ansträngt sig för att vidareutveckla dialogen med civilsamhällesorganisationer och involvera dem i utarbetandet av stödåtgärder för det civila samhället i samband med covid-19-pandemin. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra det civila samhällets deltagande, särskilt rörande den stödfond på 700 miljoner euro för ideella organisationer som inrättats för att hjälpa sektorn att hantera covid-19-pandemins effekter. Fonden inrättades i samråd med de berörda organisationerna, som anser att denna process kan tjäna som ett exempel för det framtida samarbetet mellan regeringen och civilsamhället. Det civila utrymmet i Österrike anses nu återigen vara ”öppet”. Berörda aktörer har dock kritiserat utkast till lagstiftning om terrorismbekämpning som lades fram för parlamentet i maj 2021, med anledning av lagstiftningens inverkan på föreningsfriheten. Det civila samhällets organisationer anser även fortsatt att reglerna för skattebefrielse för gåvor utgör ett problem för aktörer i det civila samhället. Regeringen har förbundit sig att inrätta en särskild arbetsgrupp för att undersöka skatteramen för ideella organisationer, men processen har avstannat till följd av covid-19-pandemin. Bilaga I: Källförteckning i alfabetisk ordning* * Förteckningen över bidrag som mottagits i samband med samrådet om 2021 års rapport om rättsstatsprincipen finns på https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Förbundet för förvaltningsdomare (2021), bidrag från föreningen för europeiska förvaltningsdomare till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Förbundet för förvaltningsdomare, Agenda för förvaltningsdomstolarna 2022. Den österrikiska akademin för förvaltningsdomstolar (2020), introduktionsperiod för nytillsatta domare ( https://www.jku.at/fileadmin/gruppen/326/Einstiegsphase_2020_A4_FIN_2.pdf ). Österrikiska advokatsamfundet (2021), bidrag från det österrikiska advokatsamfundet till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Österrikes regering (2018), nationella strategi för korruptionsbekämpning, ( https://www.bak.gv.at/301/praevention_edukation/anti_korruptionsstrategie/files/NAKS_Web.pdf ). Österrikes regering (2020), underlag från Österrike för 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Österrikes regering (2021), underlag från Österrike för 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Österrikes regering, regeringsprogrammet 2020–2024, ( https://www.bundeskanzleramt.gv.at/en/federal-chancellery/the-austrian-federal-government/government-documents.html ).

Österrikes regering, pressmeddelande av den 13 april 2021, Konstruktiver Austausch zu Amtshilfe und Korruptionsermittlung ( https://www.bmj.gv.at/ministerium/presse/pressmitteilungen-2021/Konstruktiver-Austausch-zu-Amtshilfe-und-Korruptionsermittlung.html ). Österrikes förbundspresident (2021), uttalande med anledning av ett meddelande från författningsdomstolen (Stellungnahme anlässlich einer Mitteilung des VfGH) ( https://www.bundespraesident.at/aktuelles/detail/stellungnahme-anlaesslich-einer-mitteilung-des-vfgh ). Österrikes parlament, Justizministerin Zadić kündigt Evaluierung des Lobbying-Gesetzes an, nr 997, 6 oktober 2020, ( https://www.parlament.gv.at/PAKT/PR/JAHR_2020/PK0997/index.shtml ). Österrikiska parlamentet, Bericht des Rechnungshofes betreffend Lobbying- und Interessenvertretungs-Register – Reihe BUND 2019/45 (III-65 d.B.) ( https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVII/III/III_00065/index.shtml ). CCJE (2013), Magna Carta of Judges. CCJE:s yttrande nr 19 (2016) om domstolsordförandenas roll. Europarådets rådgivande domarkommitté, CCJE:s yttrande nr 4 (2003) om lämplig grund- och praktikutbildning för domare på nationell och europeisk nivå. Cepej (2021), Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States. EU-domstolens dom av den 20 april 2021, Repubblika, C‑896/19, ECLI:EU:C:2021:311. Författningsdomstolen (2021), Unterlagen BKA U-Ausschuss – Der Österreichische Verfassungsgerichtshof, ( https://www.vfgh.gv.at/medien/Unterlagen_Ibiza_U-Ausschuss.php ). Författningsdomstolen (2021), VfGH beantragt beim Bundespräsidenten Exekution einer Entscheidung betreffend Dateien des BMF. ( https://www.vfgh.gv.at/medien/Exekution_BMF.php ). Europarådet: Ministerkommittén (2000), ministerkommitténs rekommendation till medlemsstaterna Rec(2000)19, om den allmänna åklagarmyndighetens roll i det straffrättsliga systemet. Europarådet: Ministerkommittén (2010), Ministerkommitténs rekommendation CM/Rec(2010)12 till medlemsstaterna om domares oberoende, effektivitet och ansvar, punkt 47. Europarådet: Venedigkommissionen (2010), Report on European Standards as regards the Independence of the Judicial System: Part II – the Prosecution Service, CDL-AD(2010)040-e. Revisionsmyndigheten (2015), Sonderaufgaben des RH nach den Medientransparenzgesetzen, ( https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home_1/Sonderaufgaben_nach_Medientransparenzgesetz.pdf ). Revisionsmyndigheten (2019), rapport om politiska partiers utbildningscentrum (Bildungseinrichtungen der politischen Parteien –) ( https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home/All_Teil_Parteienakademien.pdf ). Revisionsmyndigheten (2021), Federala finansdomstolen (Bundesfinanzgericht) ( https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home/Bund_2021_1_Bundesfinanzgericht.pdf ). Der Standard (2020), ”Den offentliga sektorn begärde 58 miljoner i ”Krone”, ”Österreich”/”Oe24”, ”Heute” (Öffentliche Hand warb 2020 um 58 Millionen in ”Krone”, ”Österreich”/”Oe24”, ”Heute”) (https://www.derstandard.de/story/2000125181965/oeffentliche-hand-inserierte-2020um-58-millionen-in-krone-oesterreichoe24-heute). Der Standard (2021), domarföreningens ordförande Sabine Matejka: ”Angrepp mot domstolsväsendet går ofta över gränsen” (Richterpräsidentin Matejka- Angriffe of Justiz sehr often grenzüberschreitened) ( https://www.derstandard.at/story/2000126684223/richterpraesidentin-matejka-angriffe-auf-justiz-sehr-oft-grenzueberschreitend ). Der Standard (2021), skrivelser från förbundskanslern till WKStA, ( https://images.derstandard.at/2021/02/21/Schreiben-des-Bundeskanzlers-als-PDF-Datei.pdf ).

Der Standard (2021), ”Ramaskri inom domstolsväsendet över kanslerns angrepp mot åklagare med ansvar för korruptionsbekämpning” (Empörung in der Justiz über Angriffe des Kanzlers auf Korruptionsankläger) ( https://www.derstandard.at/story/2000124214218/empoerung-in-der-justiz-ueber-angriffe-des-kanzlers-auf-korruptionsanklaeger ). Dokustelle Austria (2021), underlag från bidrag från Dokustelle Austria för 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Europeiska kommissionen (2019), Flash Eurobarometer 482: Företagens inställning till korruption i EU. Europeiska kommissionen (2020), 2020 års rapport om rättsstatsprincipen, landskapitel om situationen i fråga om rättsstatsprincipen i Österrike. Europeiska kommissionen (2020), Special Eurobarometer 502: korruption. Europeiska kommissionen (2021), 2021 års resultattavla för rättskipningen i EU. European Network of National Human Rights Institutions (2021), Contribution for the 2021 Rule of Law Report. Forum Informationsfreiheit (2021), bidrag från Forum Informationsfreiheit till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Greco (2020), fjärde utvärderingsomgången – efterlevnadsrapport om Österrike om att förebygga korruption beträffande parlamentsledamöter, domare och åklagare. Uttalande från IGO (2020), ( https://buendnis-gemeinnuetzigkeit.at/wp-content/uploads/2020/08/PA-2020-07-02-final.pdf ). Domarföreningen och domar- och åklagarförbundet, Resurser för rättsstaten. Kaltenbrunner, A. (2020), Scheinbar transparent: Analyse der Medienkooperationen der österreichischen Bundesministerien mit österreichischen Tageszeitungen 2018/2019 ( http://www.mhw.at/cgi-bin/file.pl?id=529 ). Kurier (2020), ”Brister” rörande åklagare med ansvar för korruptionsbekämpning – Kurz efterlyser rundabordsdiskussioner (”Defizite” bei Korruptionsbekämpfern: Kurz ruft zu Rundem Tisch.) ( https://kurier.at/politik/inland/defizite-bei-korruptionsbekaempfern-kurz-ruft-zu-rundem-tisch/400746720 ). Ministeriet för konst, kultur, offentlig tjänst och idrott, Grönbok om deltagandet i den digitala tidsåldern (Grünbuch: Partizipation im digitalen Zeitalter), ( https://www.oeffentlicherdienst.gv.at/verwaltungsinnovation/oeffentlichkeitsbeteiligung/201103_Partizipation_Gruenbuch_A4_BF.pdf?7vj62a ). Ministeriet för konst, kultur, offentlig tjänst och idrott, Offentligt deltagande (Öffentlichkeitsbeteiligung) ( https://www.oeffentlicherdienst.gv.at/verwaltungsinnovation/oeffentlichkeitsbeteiligung/index.html ). Inrikesministeriet, ”Polisen inrättar en tjänsteman med ansvar för mediekontakter (Nehammer: Polizei implementiert ”Medienkontaktbeamte” bei Demos, ( https://www.bmi.gv.at/news.aspx?id=4E46696F4950636869674D3D ). Nationalrådet (2021), Nationalrat beschließt umfassende Reform des Exekutionsrechts ( https://www.parlament.gv.at/PAKT/PR/JAHR_2021/PK0480/index.shtml ). OHCHR (2021), Questionnaire on the impact of the CPVID-19 pandemic on the administration of justice and the free and independent exercise of the legal profession. Press Club Concordia, Concordia-Stellungnahme zu 210 Millionen Medialeistungen ( https://concordia.at/concordia-stellungnahme-zu-210-millionen-medialeistungen/ ). Press Club Concordia, Media Policy Positions, Stellungnahmen & Positionen, ( https://concordia.at/stellungnahmen-und-positionen/ ).

Åklagarförbundet (2021), Riksåklagaren – krav angående en oberoende instruktionsansvarig ( https://staatsanwaelte.at/wp-content/uploads/2021/02/Positionspapier-Generalstaatsanwalt.pdf ). Åklagarförbundet (2021), ”Riksåklagare endast med avseende på maktfördelningen”.( https://staatsanwaelte.at/generalstaatsanwalt-nur-unter-einhaltung-der-gewaltentrennung/ ). Högsta domstolen (2021), underlag från den österrikiska högsta domstolen för 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Transparency International (2021), korruptionsindex 2020 ( https://www.transparency.org/en/cpi/2020/index/nzl#). UNDOC (2014), Austria Final Country Visit Report ( https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/CountryVisitFinalReports/2014_08_26_Austria_Final_Country_Report.pdf ). Bilaga II: Besöket i Österrike I juni 2021 höll kommissionen virtuella möten med ·Förbundet för förvaltningsdomare ·Domarföreningen ·Åklagarförbundet ·Advokatsamfundet ·Författningsdomstolen ·Instruktionsrådet (Weisungsrat) ·Revisionsmyndigheten ·Centrala byrån för korruptionsbekämpning ·Förbundskanslerns kansli ·Forum Informationsfreiheit ·Interessensvertretung Gemeinnütziger Organisationen ·Mediemyndigheten ·Justitieministeriet

·Ombudsmannanämnden ·Parlamentets förvaltning ·Press Club Concordia ·Pressrådet ·Överåklagarmyndigheten i Wien ·Specialåklagarmyndigheten för bekämpning av korruption och ekonomiska brott ·Högsta förvaltningsdomstolen ·Högsta domstolen * Kommissionen träffade också följande organisationer vid ett antal övergripande möten: ·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights ·Civicus ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe ·Europeiska kyrkokonferensen ·Eurocommerce ·European Center for Not-for-Profit Law (Europeiska centrumet för icke-vinstdrivande rätt) ·Europeiska centrumet för press- och mediefrihet ·Europeiska medborgarforumet