Under 2015 undertecknades 26 nya projekt som ska stödja utvecklingen inom den privata sektorn. Den totalt godkända EIB-finansieringen för de projekten är 2,9 miljarder euro. Av de 26 projekten gäller 20 kreditfaciliteter till stöd för småföretag, ett projekt stöder mikrolånverksamhet via en investeringsfond för mikrolån och fem gäller större företags FoU-verksamhet och investeringsprojekt.

Den del av verksamheten som omfattas av EU-garantin ökade under 2015 volymmässigt med 16 % till 4,8 miljarder euro (mot 4,2 miljarder euro 2014) eller 72 % av den totala finansieringen under 2015 i de regioner som omfattas av beslutet. Den del av verksamheten där EIB står för risken minskade med 28 % till 1,9 miljarder euro. Cirka 92 % av de transaktioner som EIB gjorde på egen risk under 2015 har undertecknats i föranslutningsländerna och länderna i Asien och Latinamerika och återstående 8 % i Medelhavsregionen. I de östra grannländerna och Sydafrika undertecknades all finansiering med EU-garantin.

Med REM-ramen görs en bedömning av EIB:s finansieringstransaktioner under hela livscykeln. Den bidrar till att utifrån konkreta resultat välja ut livskraftiga projekt som överensstämmer med EU:s prioriteringar och som får ett mervärde genom att EIB deltar. På utvärderingsstadiet fastställs resultatindikatorer med utgångsvärden och mål för att bedöma transaktionens förväntade resultat för ekonomi, samhälle och miljö. Under hela projektets livstid genomförs regelbundna kontroller av att resultatindikatorerna uppfylls och resultatet redovisas sedan i samband med två stora avstämningar: för direkta åtgärder när projektet har avslutats och tre år efter det att det avslutats, i slutet av investeringsperioden och i slutet av private equity-fondernas livscykel samt i slutet av utbetalningsperioden för utlåning via intermediärer.

EIB arbetar för att få fram och förvalta bidrag från tredje parter tillsammans med sina lån. De är en stor källa till additionalitet, särskilt i Medelhavsländerna och de östra grannländerna. Tolv nya projekt fick dessutom bidrag 2015.

EIB:s roll visade sig vara viktig också när det gäller att höja standarden och få fram resurser och tekniskt bidrag.

4.EIB:S SAMARBETE MED ANDRA

4.1 SAMARBETE MED KOMMISSIONEN

Enligt mandatet ska kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och EIB samarbeta och stärka samstämmigheten mellan EIB:s externa insatser och EU:s mål för den externa politiken. Målet är att maximera synergieffekterna mellan EIB:s finansiering och EU:s budgetmedel, främst genom en regelbunden och systematisk dialog och tidiga samråd om strategier och projektplanering. Under 2015 fortsatte samförståndsavtalet (som sågs över 2013) mellan kommissionen, utrikestjänsten och EIB att tillämpas för samarbetet och samordningen i de regioner som omfattas av mandatet, t.ex. genom utbyte av information om projektplanering och kontaktuppgifter.

Kombinerade mekanismer leder till starka relationer för samfinansiering med andra internationella finansinstitut och anpassning till EU:s strategier och prioriteringar för varje land för att maximera den avsedda effekten av EU:s bidrag. Faciliteternas ledningsstrukturer gör dessutom att det krävs nära samordning och samarbete mellan kommissionen, utrikestjänsten och andra internationella finansinstitut innan ett projekt läggs fram som en kandidat för en kombination av bidrag och EIB-finansiering. EIB fortsatte 2015 att delta aktivt i olika regionala arrangemang för att kombinera lån och bidrag. Bidrag från EU-budgeten på 197 miljoner euro (bidrag, tekniskt bistånd och riskkapital) godkändes eller undertecknades för att komplettera EIB:s finansiering i ELM-regionerna (108 miljoner euro ur EU-budgeten för att komplettera EIB-lån inom investeringsinstrumentet för grannskapspolitiken, 62 miljoner euro inom investeringsinstrumentet för västra Balkan, 10 miljoner euro inom investeringsinstrumentet för Latinamerika och 2 miljoner euro inom investeringsinstrumentet för Centralasien). EIB samarbetade nära med kommissionen i den tekniska expertgruppen inom EU-plattformen för kombinerade mekanismer vid externt samarbete. I arbetsdokumentet finns en detaljerad lista över de EIB-förvaltade insatser som finansieras ur EU-budgeten (bidrag, tekniskt bistånd och riskkapital) och som godkändes eller undertecknades 2015.

I januari 2016 antog kommissionen ett nytt paket mot skatteflykt som innehåller en rad initiativ för en starkare och mer samordnad hållning från EU:s sida gentemot missbruk av företagsskatter både på och utanför den inre marknaden. I paketet beskrivs vilka kriterier som utgör god skatteförvaltning, t.ex. åtgärder mot aggressiv skatteplanering. Paketet speglar diskussionerna i rådet, Europaparlamentets rekommendationer och resultaten av OECD:s projekt mot skattebaserosion och vinstflyttning. Mot den bakgrunden och i linje med EIB-gruppens stora kunnande och ledande ställning när det gäller att främja bästa praxis om skattetransparens och effektiv beskattning arbetar kommissionen aktivt tillsammans med EIB om hur bankens policy för icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner kan utvecklas för att spegla de nya åtgärderna mot skatteflykt.

I arbetsdokumentet finns en noggrannare beskrivning av samarbetet mellan EIB, kommissionen och utrikestjänsten för att stödja både EU:s och partnerländernas prioriteringar i de här regionerna.

4.2. SAMARBETE MED EUROPEISKA OMBUDSMANNEN

Det samförståndsavtal som undertecknades av EIB och Europeiska ombudsmannen 2008 ligger till grund för de två etapperna i EIB:s klagomålsmekanism – den interna (EIB-CM) och den externa (ombudsmannen), som godkändes av EIB:s styrelse 2010 efter ett omfattande offentligt samråd. Avtalet ger en enhetlig tolkning av syftet och tillämpningen i den interna och den externa delen, med särskilt fokus på följande aspekter:

• En effektiv intern klagomålsmekanism (EIB-CM) som hanterar klagomål från EIB:s externa parter inom alla EIB:s enheter.

• När det gäller klagomål på transaktioner utanför EU, inklusive de externa mandaten, åtar sig ombudsmannen att systematiskt använda sitt system för att på eget initiativ hantera klagomål när den klagande inte är medborgare i eller bosatt i unionen.

• Omfattningen av ombudsmannens granskning, med erkännande av EIB-CM som nödvändig föregående strategi.

Ombudsmannen fick under 2015 inga klagomål på EIB:s verksamhet i ELM-regionerna. Men efter den kritik som ombudsmannen framförde till EIB 2014 i fråga om hur upphandlingsprocessen hanterats i projektet om korridor nr V c) i Bosnien och Hercegovina gjorde banken under 2015 en revision av sin övervakning av upphandlingar.

4.3. SAMARBETE MED INTERNATIONELLA FINANSINSTITUT

Samarbetet med andra internationella finansinstitut är en integrerad del av EIB:s verksamhet och gäller allt från dialog om institutionella frågor, övergripande ämnen och tematiska spörsmål, till ömsesidigt samråd och former för operativ medfinansiering och arbetsfördelning. Dialogen med internationella finansinstitut sker oftast inom specialiserade arbetsgrupper som träffas regelbundet för att dela med sig av bästa praxis eller arbeta med specifika frågor.

Under 2015 samarbetade EIB med andra multilaterala utvecklingsbanker om utvecklingsagendan för tiden efter 2015, i synnerhet utvecklingen av en gemensam strategi för rollfördelningen i utvecklingsfinansieringen. De viktigaste internationella evenemangen var den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Addis Abeba, FN-toppmötet i New York och FN:s klimatkonferens i Paris (COP 21). EIB har mot den bakgrunden stärkt sitt samarbete med andra multilaterala utvecklingsbanker och har bl.a. varit medförfattare till flera större rapporter tillsammans med andra multilaterala utvecklingsbanker och IMF. Den gemensamma rapporten ”From billions to trillions: MDB contributions to financing for development”, som publicerades inför Addis Abeba-konferensen i juli 2015 bidrog till att uppmärksamma utvecklingsbankernas egna och gemensamma arbete och till behovet av ytterligare resurser.

EIB har under 2015 varit ordförande i utvecklingsbankernas arbetsgrupp för G7:s Deauville-partnerskap och EIB:s ordförande rapporterade därför till G7:s ministermöte på årsmötena för Världsbanken och IMF.

Under 2015 fortsatte EIB att samarbeta med G20 genom att regelbundet delta i och bidra till G20:s arbetsgrupp för infrastrukturinvesteringar. EIB har också stärkt banden med FN-systemet, då man undertecknade nya samförståndsavtal med Internationella jordbruksutvecklingsfonden och FN:s organisation för industriell utveckling. EIB har fortsatt att bidra till arbetet i OECD:s biståndskommitté om moderniseringen av det offentliga utvecklingsbiståndet.