I denna rapport beskrivs den övergripande utvecklingen när det gäller tredjeländers verksamhet inom ramen för handelspolitiska skyddsåtgärder, som påverkar eller kan påverka EU:s export negativt, de viktigaste problem som har identifierats och de uppnådda resultaten 2017. Det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som bifogas denna rapport innehåller en detaljerad landsspecifik analys av tredjeländernas undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder och deras åtgärder, inklusive kommissionens ingripanden, tillsammans med en fullständig uppsättning uppgifter per land och per typ av handelspolitisk skyddsåtgärd.

När det gäller nya undersökningar som inletts mot EU eller dess medlemsstater var läget stabilt under 2017 jämfört med 2016. Sammanlagt inleddes 31 nya undersökningar under 2017.

Åtgärdernas sammansättning ändrades dock något under 2017. Antalet inledda undersökningar i fråga om antidumpningsåtgärder och antisubventionsåtgärder ökade under 2017 jämfört med 2016, från 18 till 22 respektive från noll till två, medan antalet inledda undersökningar i fråga om skyddsåtgärder minskade från tolv till sju.

Det är värt att påpeka att av alla länder utmärker sig USA som det land som har inlett flest nya undersökningar: tio förfaranden, varav sex i fråga om antidumpningsåtgärder. Indien och Turkiet kommer på andra plats med fyra nya undersökningar vardera.

Av sammanlagt 31 nya undersökningar under 2017 av EU:s export inleddes sex inom stålsektorn (varav fyra inleddes av USA). Detta står i skarp kontrast mot åren 2015 och 2016 då 19 respektive 17 nya stålundersökningar utgjorde mer än 50 % av det totala antalet nya undersökningar. Samtidigt är det värt att påpeka att 13 nya undersökningar inleddes i fråga om EU:s export av kemikalier, som nu sticker ut som den enskilt mest undersökta sektorn.



Nya undersökningar mot EU inom stålsektorn och övriga sektorer

Källa: WTO- och EU-statistik.

2.3.Införda åtgärder under 2017

Sammanlagt infördes 26 nya åtgärder mot EU:s export under 2017. Detta är en minskning jämfört med 2016 (30) och 2015 (37). Minskningen var särskilt tydlig när det gäller antidumpningsåtgärder (19 under 2016 och 15 under 2017). Två antisubventionsåtgärder infördes 2017 (jämfört med endast en under 2016), medan nio skyddsåtgärder infördes under 2017 (jämfört med tio under 2016). Sett till länder har USA inlett sex nya åtgärder, följt av Indien som har inlett fyra åtgärder mot EU under 2017 (varav åtta är antidumpningsåtgärder och två är antisubventionsåtgärder), följt av två åtgärder vardera av Kanada (endast antidumpningsåtgärder), Malaysia (endast skyddsåtgärder), Turkiet (endast antidumpningsåtgärder) och Vietnam (endast skyddsåtgärder).

Sett till sektorer står stålsektorn för 16 av de sammanlagt 26 nya åtgärderna som inletts mot EU-export. De nya stålåtgärderna var alltså fler än åtgärderna i någon annan sektor under 2017. De åtgärder som inleddes under 2017 är en direkt följd av den kraftiga ökningen av stålundersökningar som noterats på senare tid. Under 2015 och 2016 utlöste överskottskapacitet och överproduktion i Kina en global våg av undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder, som ofta oavsiktligt skadade EU:s stålintressen (allmänt tillämpliga skyddsåtgärder, alltför bred geografisk täckning för antidumpningsåtgärder).

3.Frågor av särskilt intresse 2017

3.1.Generellt sett aggressivare användning av handelspolitiska skyddsåtgärder från USA:s sida

Det utmärkande för 2017 har tveklöst varit USA:s ökande användning av handelspolitiska skyddsåtgärder. Även om denna offensiv inte i första hand och inte specifikt var riktad mot EU:s export har EU:s intressen inte varit opåverkade, vilket framgår av statistiken i avsnitt 2.

USA, som normalt sett inte brukar använda skyddsåtgärder, inledde två undersökningar om skyddsåtgärder under 2017, den ena om stora hushållstvättmaskiner (juni 2017) och den andra om solceller och solcellsmoduler av kristallint kisel (maj 2017). Även om det inte finns någon EU-export av de förstnämnda och exporten av de sistnämnda är förhållandevis begränsad jämfört med de exporterande länderna i Asien, kan dessa åtgärder utöver sin direkta effekt leda till sidoeffekter som skadar EU-tillverkare till följd av omläggning av handeln. Kommissionen underströk att import från EU inte orsakade någon skada på grund av den låga volymen och de högre priserna. Kommissionen ifrågasatte om åtgärden var förenlig med WTO:s bestämmelser och om skyddsåtgärder var lämpliga när det verkliga syftet var att ta itu med kringgåendet av amerikanska antidumpningsåtgärder mot Kina. Kommissionen föreslog någon typ av åtgärd som inte skulle bestraffa EU-import lika mycket, t.ex. en kvot per land eller ett lägsta importpris. Förenta staterna avvisade båda förslagen och avvisade också tanken på att ge någon ersättning för skyddsåtgärdens negativa inverkan.

I april 2017 inledde USA en undersökning av import av stål och aluminium på grundval av avsnitt 232 i USA:s Trade Expansion Act från 1962. I strikt bemärkelse är avsnitt 232 i USA:s Trade Expansion Act från 1962 inte ett instrument för handelspolitiska skyddsåtgärder (antidumpningsåtgärder, antisubventionsåtgärder, skyddsåtgärder). Åtgärder enligt avsnitt 232 är avsedda att ”justera importen” om det finns ett hot mot den nationella säkerheten. Effekterna av åtgärder enligt avsnitt 232 liknar dock i hög grad effekterna av skyddsåtgärder och därför anser kommissionen att åtgärderna enligt avsnitt 232 är en förtäckt skyddsåtgärd.

I juli 2017 inledde USA en undersökning av antidumpnings- och antisubventionsåtgärder mot import av mogna spanska oliver (den spanska exporten motsvarar ungefär 60 miljoner euro). Tack vare kommissionens många tekniska och politiska ingripanden, i nära samordning med de spanska myndigheterna och den spanska branschen, kunde antalet undersökta påstådda subventionsordningar minskas från tio till sex. Flera stödordningar som beviljats av Spanien och EU, däribland ordningen för grundstöd, som är en hörnsten i den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken, var dock fortfarande föremål för undersökningar. Kommissionen har under förfarandets gång med kraft framhållit att de berörda åtgärderna inom ramen för EU:s gemensamma jordbrukspolitik inte är snedvridande och inte är specifika och därmed inte är utjämningsbara enligt WTO-bestämmelserna. Enligt WTO-bestämmelserna anses dessa stödordningar vara ”grön box”. Kommissionen har ingripit mycket aktivt i alla faser av dessa undersökningar och har gett de spanska myndigheterna det stöd som har behövts, både på central och regional nivå, och även bistått de berörda exportörerna. Kommissionen kommer att fortsätta med detta för att förmå de amerikanska myndigheterna att inte vidta oberättigade åtgärder. Skadan förväntades bli slutgiltigt fastställd senast i juli 2018.

Beläggen visar också att USA håller på att inta en hårdare attityd när det gäller att verkställa antidumpningsregler, inte bara i fråga om antalet undersökningar utan även när det gäller den metod som används.

I fall där en exportör som omfattas av en antidumpnings- eller antisubventionsundersökning inte lämnar de nödvändiga upplysningarna får den undersökande myndigheten enligt WTO-bestämmelserna ersätta de saknade upplysningarna med ”bästa tillgängliga uppgifter”, dvs. information från en sekundär källa. USA brukar emellertid använda en striktare metod och avvisar ofta alla upplysningar som lämnas av de svarande, ofta på svaga grunder, för att sedan tillämpa ”tillgängliga uppgifter som är ofördelaktiga”. Detta resulterar alltid i mycket högre tullar än om företagets uppgifter eller bästa tillgängliga uppgifter hade använts. USA använder denna metod i många av sina undersökningar, och Korea inledde nyligen en WTO-tvist mot landet (anti-dumping and countervailing duty determinations on certain products from Korea, WT/DS 539/1), som kommissionen kommer att följa aktivt.