EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 20.01.1998 
KOM(1998) 16 sluUig 
Rapport fran kommissionen till radet och 
Europaparlamentet 
Atgarder som vidtagits i enlighet med 
radets direktiv 91/676/EEG om skydd 
mot att vatten fororenas av nitrater fran 
jordbruket 
Sammanfattning av de rapporter som medlemsstaterna lamnat 
till kommissionen i enlighet med artikel 11 

1.JNLEDNING 
1.1 Rapportens utformning 
1.2 Förhållande till rapporten om genomförandet 
2 ÖVERSIKT AV VIDTAGNA ÅTGÄRDER 
2.1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 
2.1.1 Söttytvatten 
2.1.2 Grundvatten 
2.1.3 Eutrofiering 
2.2 Riktlinjerförgodjordbrukssed 
2.3 Åtgärdsprogram 
2.3.1 De åtgärder som krävs enligt artikel 5.4 a och b 
2.3.2 De uppgifter som krävs enligt bilaga 3.4 
2.3 3 De ytterligare eller skärpta åtgärder som vidtagits i enlighet med 
artikel 5.5 
2.3.4 Övervakningsprogram som genomförts enligt artikel 5.6 
2.3.5 Bedömning av nar de vattenområden som har förtecknats kan 
förväntas uppfylla målsättningarna i åtgärdsprogrammet, med 
uppgift om vilken grad av osäkerhet som gäller för dessa 
bedömningar 
3. ÖSTERRIKE 
3.1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 
3.2 Riktlinjer för god jordbrukssed 
3.3 Åtgärdsprogram 
3.3.1 De åtgärder som krävs enligt artikel 5.4 a och b 
3.3.2 De uppgifter som krävs enligt bilaga 3.4 
3.3.3 Ytterligare eller skärpta åtgärder 
3.3.4 Övervakningsprogram enligt artikel 5.6 
i 
3.3.5 Bedömning av när direktivets syften kan fbrväntas vara uppfyllda. 
4. DANMARK 
4.1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 
4.2 Riktlinjer för god jordbrukssed 
4.3 Åtgärdsprogram 
4.3.1 De åtgärder som krävs enligt artikel 5.4 aochb 
4.3.1.1 Bestämmelser om begränsning av utsläpp från 
djurhållningsavfall 
4.3.1.2 Bestämmelser om spridning på mark av gödsel 
4.3.1.3 Obligatoriskt växelbruk, gödslingsplanering och 
gödslingsräkenskaper 
4.3.1.4 Lagringskapacitet för gödsel 
4.3.2 De uppgifter som krävs enligt bilaga 3.4 
4.3.3 Ytterligare eller skärpta åtgärder 
4.3.4 Resultaten från övervakningsprogrammet enligt artikel 5.6 
4.3.4.1 Åarochbäckar 
4.3.4.2 Grundvatten 
4.3.4.3 Sjöar 
4.3.4.4 Havsvatten 
4.3.4.5 Markövervakning 
4.3.5 Bedömning av när direktivets syften fbrväntas vara uppfyllda 
5. FINLAND 
5.1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 
5.2 Riktlinjer för god jordbrukssed 
5.3 Åtgärdsprogram 
y\ cx_ 
6.FRANKRIKE 
6.1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 
6.2 Riktlinjer för god jordbrukssed 
6 3 Åtgärdsprogram 
7. TYSKLAND 
7.1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 
7.2 Riktlinjer fbr god jordbrukssed 
7.3 Åtgärdsprogram 
7.3.1 De åtgärder som krävs enligt artikel 5.4 a och b 
7.3.1.1 Bilaga 3.1.1 
7.3.1.2 Bilaga 2.A.5 och bilaga 3.1.2 
7.3.1.3 Bilaga 3.1.3 
7.3 1.4 Bilaga 3.2 och 3.4 
7.3.1.5 Bilaga 2.A.2 och A.4 
7.3.1.6 Bilaga 2. A.3 
7.3.1.7 Bilaga 2. A.6 
7.3.1.8 Bilaga 2.B.8 och B.9 
7.3.1.9 Bilaga 2. B.8 
7.3.1.10 Bilaga 2.B.9 
7.3.2 Uppgifter som krävs enligt bilaga 3.4 
7 3.3 Ytterligare eller skärpta åtgärder 
7.3.4 Resultaten av de övervakningsprogram som genomförts enligt 
artikel 5.6 
7.3.4.1 Grundvatten 
7.3.4.2 Ytvatten 
7.3.4.3 Kustvatten 
7.3.5 Bedömning av när syftena med direktivet kan fbrväntas vara 
uppfyllda 
^ 
8. GREKLAND 
8.1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden.. 
8.2 Riktlinjer för god jordbrukssed 
8.3 Åtgärdsprogram 
9. IRLAND 
9.1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden .. 
9.2 Riktlinjer för god jordbrukssed 
9.3 Åtgärdsprogram 
10. LUXEMBURG 
10.1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 
10.2 Riktlinjer för god jordbrukssed och åtgärdsprogram 
ll.NEDERLÄNDERNA 
11.1 Förteckning av vattenområden och angivande av känsliga områden... 
11.2 Riktlinjer för god jordbrukssed 
11.3 Åtgärdsprogram 
12. PORTUGAL 
12.1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 
12.2 Riktlinjer för god jordbrukssed 
12.3 Åtgärdsprogram 
13. SVERIGE 
13.1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 
13.2 Riktlinjer för god jordbrukssed 
13.3 Åtgärdsprogram 
13.3.1 Artikel 5.4 a och b 
13.3.2 De uppgifter som krävs enligt bilaga 3.4 
3 
13.3.3 Ytterligare eller skärpta åtgärder 
13.3.4 Resultaten av de övervakningsprogram som genomfbrts enligt 
artikel 5.6 
13.3.5 Bedömning av när målsättningarna i direktivet kan tbrväntas 
vara uppfyllda 
14. FÖRENADE KUNGARIKET STORBRITANNBEN OCH NORDIRLAND 
14.1 Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden. 
14.2 Riktlinjer fbr god jordbrukssed 
14.3 Åtgärdsprogram 
y 
1. lNI,KI)ININ(; 
I enlighet mcd artikel 10 i nitratdirektivet1 skall medlcmsstaterna vart Ijärde är lämna en 
rapport till Europeiska kommissionen med uppgifter enligt bilaga 5 (se tabell 1 nedan). 
Den första rapporten, som omfattar perioden mellan den 19 december 1991 och den 19 
december 1995, skulle ha lämnats till kommissionen senast den 20 december 1996. De 
uppgifter som skall ingä i rapporten inbegriper de huvudsakliga skyldigheter som 
direktivet ålägger medlemsstaterna, nämligen övervakning, förteckning av känsliga 
områden, utarbetandet och främjandet av riktlinjer för god jordbrukssed och av 
åtgärdsprogrammen. 
Tabell 1: Kraven enligt bilaga 5 
Bilaga 5 - Uppgifter som skall ingå i rapporter enligt artikel 10 
1. En redogörelse för de förebyggande åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 4. 
2. En karta som visar följande: 
a) Vattenområden som förtecknats i enlighet med artikel 3.1 och bilaga 1, med uppgift 
för varje område om vilka kriterier i bilaga 1 som är tillämpliga. 
b) De känsliga områdenas belägenhet, med uppgift om redan angivna områden och vilka 
som tillkommit sedan föregående rapport. 
3. En sarnmanfattning av resultaten från övervakningen enligt artikel 6, med en 
redogörelse för de överväganden i fråga om varje område som lett till att området 
angetts som känsligt eller till ändringar eller tillägg i förteckningen över sådana 
områden. 
4. En sarnmanfattning av de åtgärdsprocesser som utarbetats i enlighet med artikel 5, 
och då särskilt 
a) de åtgärder som krävs enligt artikel 5.4 a och b, 
b) de uppgifter som krävs enligt bilaga 3.4, 
c) de ytterligare eller skärpta åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 5.5, 
d) en sarnmanfattning av resultaten av de övervakningsprogram som genomförts enligt 
artikel 5.6, 
e) medlemsstaternas bedömning av när de vattenområden som har förtecknats enligt 
artikel 3.1 kan förväntas uppfylla målsättningarna i åtgärdsprogrammen, med uppgift 
om vilken grad av osäkerhet som gäller för dessa bedömningar. 
Enligt artikel 11 i direktivet skall kommissionen inom sex mänader från mottagandet av 
rapporterna från medlemsstaterna offentliggöra en sammanfattande rapport. Denna 
"sammanfattande rapport" skall sedan överlämnas till Europaparlamentet och till rådet. 
Det här dokumentet utgör den sammanfattande rapporten. 
EGTnrL375,3l.12.1991,s. I, rfldets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot 
att vatten förorenas av nitrater från jordbruket 
Mcd hänsyn till den tidsfrist som angetts i direktivet skulle detta dokument undcr 
idcaliska förhällanden ha överjämnats till ovannämnda institulioncr senast den 20 
december 1996. Dctta var inte möjligt eftersom mcdlcmsstalcrna var sena med att lämna 
in sina rapporter. Den 20 juni 1996 hade faktiskt bara Irland lämnat sin rapport. Det 
ansägs därför lämpligt att vänta tills tillräckligt mänga rapporter hade kommit in innan 
rapporten offentliggjordes, något som fbrväntades kunna ske den 28 februari 1997. Tre 
medlemsstater - Belgien, Italien och Spanien - hade emellertid ännu inte lämnat in sina 
rapporter till kommissionen enligt artikel 10 och finns därfbr inte med i denna rapport. 
Kvaliteten på de uppgifter som inkommit har varierat stort. Några medlemsstater har inte 
ens uppfyllt alla kraven enligt bilaga 5. Detta bcror antingen pä försummelse, varmed 
kommissionen har begärt att medlemsstaten skall ätgärda situationen, eller på att 
medlemsstalen ännu inte vidlagit alla relevanta åtgärder. Irots att lidsfristen löpt ut. Detta 
gäller särskilt uppgifter om ätgärdsprogrammen. Den största orsaken till i\cn varierande 
standarden på de uppgifter som lämnats kan emellertid i viss män lillskrivas den 
fléxibilitet med vilkcn man kan tolka bilaga 5. En sammanfaUning kan lolkas som allt 
från en mening till tlera sidor. Eftersom det viktigaste syftet med denna rapport är att ge 
medborgarna användbar information är denna brist pä överensstämmelse att beklaga. 
Kommissionen anser därför att det är nödvändigt att rådet antar ett gemensamt 
rapporteringsformulär som används för nästa rapport som skall lämnas senast den 21 juni 
2000. I detta syfte kommer kommissionen att föreslå ett rapporteringsformulär som 
kommer att göra nästa "sammanfattande rapport1*1 ännu mer tillgänglig än denna. 
1.1. Rapportens utformning 
Denna rapport består av två olika delar. Den första innehåller en kort översikt av de 
åtgärder som medlemsstaterna vidtagit och tor vilka uppgifter föreligger. Den andra 
innehåller separata redogörelse för var och en av medlemsstaterna. Vad gäller den 
andra delen har kommissionen bemödat sig om att lägga fram uppgifterna i ett 
generellt format för att göra de mer lättillgängliga. Medlemsstaterna har kontrollerat 
dessa uppgifter. Kommissionen har inte lagt till några uppgifter för nägot land 
förutom i förtydligande syfte, vilket då klarl framgär. Rent allmänt kan vissa av de 
uppgifter som medlemsstaten lämnat ha uteslutits eller lagts fram pä ett annat sätt. 
Det faktum att uppgifterna presenteras i denna del av detta kommissionsdokument 
bör inte ses som ett tecken pä att det tillvägagängssält som en medlemsstat antagit 
(eller inte antagit) tor att genomföra direktivet har godkänts av kommissionen. 
1.2. Förhållande till rapporten om genomförandet 
Den 1 oktober 1997 offentliggjorde kommissionen en rapport till rådet och 
Europaparlamentet om genomförandet av rådets direktiv 91/676/EEG om skydd mot 
att vatten förorenas av nitrater från jordbruket2.1 denna "rapport om genomförandet" 
framhävs medlemsstaternas påtagliga brist på framåtskridande vad gäller 
tillämpningen av direktivet och nuläget för rättsliga åtgärder mot medlemsstaterna. 
KOM(97) 473 slutlig 
2. ÖVERSIKT AV VIDTAGNA ÅTGÄRDER 
2.1. Förteckning över vattenområden och angivande av känsliga områden 
Av de 12 medlemsstater som lämnnt rapporter har lc-m Osterrike, Danmark, 
Tysklund, Luxemhurg och Nederländerna förteeknat helu sill lerritorium enligt 
arlikel 3.5 och omfaltas därför inte av bilaga 5.3 cflersom dcn utlrvckligcn hänför 
sig lill artikel 6. De ätersläende sju har lämnat uppgifler om övervakningen enligt 
artikel 6. I figur I visas de områden som har förtecknats som känsliga områden eller 
enligt artikel 3.5 i direktivet. 
2.1.1. Söti ytvatten 
Grekland har angett att man mellan 1989 och 1992 undersökte nitrathalten i 
18 floder och 21 sjöar. I Portugal mättes endast ytvatten när dessa samtidigt 
utgjorde utvinningsplatser för dricksvatten. Vid alla dessa platser iakttogs 
nivån på 50 mg/1. I Sverige mäts sötvattenskvaliteten i referenssjöar och 
referensvattendrag. För sött ytvatten visadé det sig att 90 % av 
provpunkterna hade en nitrathalt under 9 mg/1 och att alla provpunkter låg 
under 50 mg/I. 90 % av sjöarna hade en nitrathalt under 2 mg/1 och det fanns 
ingen sjö där nitrathalten översteg 50 mg/1. I Förcnade kungariket 
övervakades I 122 utvinningsplatser för ytvatten vilkel ledde till att 6 
känsliga områden som omfattade 9 upptagningsomiadcn för ytvatten 
förlecknades. I Irland lann man vid övervakningen av sölt ytvatten att vissa 
lloder hade halter högré än 40 mg/1, dock under 50 mg/1. Frankrike och 
Finland lämnadc inga sammanfattningar av resultaten frän övervakningen av 
nitrathalterna i sött ytvatten. 
2.1.2. Gnmclvatlen 
Finland angav att man i enlighet med direktivet hade som mål att förteckna 
grundvattenområden med nitrathalter högre än 15 mg/1. Detta kommer att 
innebära att fyra områden med koncentrationer över 25 mg/1 och sju med 
nitrathalter högre än 15 mg/1 kommer att förtecknas. Grekland har genomfört 
en grundvattenundersökning, men på grund av det dåliga statiska uttaget av 
antalet prov har dessa inte använts som grund för förteckningar. Fyra 
"potentiellt känsliga områden" har löriecknats, men del är oklarl på vilket av 
kriterierna i bilaga 1 man grundar detta. I Irland har man vid övervakningen 
limnil elt lålal grundvattenkällor med nilralhaller högre än 40 mg/1, men 
dessa har emellertid inte förtecknats cflersom halterna ansägs bero pä "dälig 
hushållningssed" t.ex. felaktig placering av ensilageupplag och 
flytgödselbrunnar och läckage från septiktankar. I Portugal har grundvatten 
endast övcrvakats vid utvinningsplatser och kommer sannolikt att leda till att 
fem områden förtecknas. Förenade kungariket har övervakat 461 
grundvattenkällor av vilka 148 förtecknades i 63 känsliga områden. Sverige 
har vid övervakningen av grundvatten inte funnit några halter högre än 50 
mg/1 (de tlesta prover hade värden som understeg 5 mg/1). 5 % av grävda 
brunnar och 1 % av borrade brunnar hade en nitrathalt över 44 mg/1. 
Frankrike har inte lämnat uppgifter som sammanfattar resultaten av 
övervakningen av grundvatten för nitrater eller om koncentrationsnivåer. 

Figur 1: Områden som betecknas som känsliga med avseende på 
nitratförorening eller områden i enlighet med artikel 3.5 i direktiv 91/676/EEG 
°0 Känsligt område <^) lcke känsligt 
Helt territorium (artikel 3.5) O kke slutfört 
^=) Uppgifter saknas 

2.1.3. Eutrojiering 
Sverige har förutom Ringsjön idcntilicrat en stor dcl av sin kust som 
eutrofierad. De valtenomräden mcd avrinning lill dessa har förtecknats som 
känsliga omrädcn. I Finland har sjöarna undersökts för eutroliering enligt de 
kriterier som förtecknas i avdelning 5.1 i denna rapport. Havsområdena kring 
Finska viken, Saaristomeri och Selkämeri har identifierats som eutroflerade 
och förtecknats som känsliga områden. I Grekland uppvisade flera vikar 
eutrofieringsproblem (Saronikos, Thermaikos, Pagastikos. Amcrakikos och 
södra Evvoikos). Portugal har inte förtecknat några flodmynningar, 
kustvatten eller havsvatten eftersom det inte finns några 
övervakningsuppgifter på vilka detta skulle kunna grundas. Irland tillskriver 
sina eutrofieringsproblem i inlandsvatten till fosfor och dess tidvatten till 
källor som inte omfattas av nitratdirektivets räckvidd. Man har dock erkänt 
behovet av ett mer delaljerat program för övervakning av llodmynningar och 
kustvatten. Förcnade kungariket har inte förtecknat några områden enligt 
eutrofieringskriteriet. Frankrikes rapport innehöll inte nägon sammanfattning 
av resultaten. 
2.2. Riktlinjer för god jordbrukssed 
Riktlinjer för god jordbrukssed har utarbetats i alla de medlemsstaler som har lämnat 
rapporter, med undantag för Portugal. I de llesta fallen utgörs dessa av ett enda 
dokument. I vissa medlemsstater, t.ex. Danmark och Sverige, omfattades å andra 
sidan alla de åtgärder som ingår i riktlinjerna redan av befintlig lagstiftning. Andra, 
t.ex. Tyskland och Luxemburg som har förtecknat hela sina respektive territorier, 
har kombinerat ätgärderna i riktlinjerna och ätgärdsprogrammen i en lag samt 
utarbetat separata riktlinjer. 
De llesta länder har lämnat vissa uppgifter om främjandel av riktlinjerna. Dessa 
inbegriper t.ex. tillgäng lill rädgivare, fortbildningskurser, symposier och skriftligt 
informationsmaterial. 
2.3. Åtgärdsprogram 
De uppgifter som krävs enligt bilaga 5.4 lämnades av de länder som redan har 
upprättat åtgärdsprogram, nämligen Österrike. Danmark. Tyskland. Luxemburg, 
Nederländerna och Sverige. Därutöver lämnade Frankrike vissa uppgifter om 
metoderna och hur genomförandet fortskrider. Irland har inte förtecknat några 
känsliga områden och eftersom det enligt direktivet därför inte krävs något 
åtgärdsprogram lämnades inga uppgifter om något sådant. Det är också värt att 
notera att Nederländerna, som vid den tidpunkt då rapporten lämnades hade anmält 
ett åtgärdsprogram till kommissionen, senare drog tillbaka ätgärdsprogrammet. 
2.3.1. De åtgärder som krävs enligt artikel 5.4 a och h 
Redovisningarna av dessa har varierat bland de medlemsstater som lämnat 
uppgifter. Vissa, t.ex. Österrike, har helt enkelt angelt att de åtgärder som 
krävs enligt direktivet har inbegripits i ätgärdsprogrammet. medan andra, 
t.ex. Tyskland, har lämnat en detaljerad analys av de åtgärder som vidtagits 
enligt denna artikel. Närmare information om vart och ett finns i de relevanta 
avsnitten. 
2.3.2. De uppgifter som krävs enligt hilaga 3.4 
Österrike, Tyskland och Luxemburg tillämpar hilaga 3.4 pä grundval av kg 
N/ha/år medan Danmark och Sverige har valt alt utgä Irän det antal djur som 
motsvarar dessa mängder. Frankrike har angett att den kommer att använda 
uppgifter om kg N/ha/år, och att den inte kommer att söka ett undantag från 
dessa mängder. 
2.3.3. De ytterligare eller skärpta åtgärder som vidtagits i enlighet med 
artikel 5.5 
Alla medlemsstater som lämnat uppgifter om detta ansäg att det var för tidigt 
för att ange om dessa åtgärder är nödvändiga. De tlesta uppgav att de var 
heredda att vidta ytterligare åtgärder om sa behövdes. 
2.3.4. Övervakningsprogram som genomförts enligt artikel 5.6 
Artikel 5.6 innehäller tvä krav. Det försla är alt alla medlemsstater skall 
kontrollera att deras ätgärdsprogram fungerar. Olika ordningar har fastställts 
för att säkerställa detta. Österrike anser att det räcker alt övervaka en 
förändring av jordbruksmetoder genom gödslingsstatistik och uppgift om 
antalet djur. Danmark övervakar detta noggrant i sex upptagningsområden 
inbegripet förfaranden med stallgödsel och handelsgödsel liksom mikro- och 
makrobiologiska faktorer i olika delar av det hydrologiska kretsloppet. 
Nederländerna har för avsikt att övervaka jordbrukskvävebalansen. Sverige 
övervakar läckage av nitrater till vatten och använder sig av en komplex 
modell. Varken Tyskland eller Luxemburg har lämnat några uppgifter om 
detta. 
De medlemsstater som har valt att tillämpa artikel 5 inom hela sitt 
territorium skall ocksä övervaka nitrathalten i vattensystemen (ytvatten och 
grundvatten) pä ulvalda mätplatser, sä att det blir möjligt att fastställa 
omfattningen av den nitratförorening av vatten som orsakas av jordbruket. 
Av de uppgifter som kommit in framgär att det löreliggcr. avsevärda 
skillnadei mellan medlemsstalernas övervakning. Österrike mäter 
nitrathalten i grundvatten vid 2 000 plaiser och i sött ytvatten vid 244 platser. 
Ingen övervakning av eutrofieringsgraden genomförs inom ramen för 
direktivet eftersom den anses vara begränsad till Ibslbr. Tyskland övervakar 
grundvatten vid 186 mätplatser och sött ytvatten vid 15 platser för att kunna 
fastställa omfattningen av den nitratförorening av vatten som orsakas av 
jordbruket. För kustvatten används fem mätplatser. Luxemburg mäter 
nitrathalten i grundvatten vid fyra platser, vilket anses ge en tillräcklig 
täckning av landets grundvattenakviferer. och ytvatten vid en plats. 
Eutrofieringsgraden mäts vid två platser. Nederländerna har bifogat en 
sammanfattning över de olika mätningar som gjorts men inga närmare 
uppgifter om deras belägenhet, testfrekvens, uppställda parametrar etc. 
Danmark mäter nitrathalten i grundvatten och sött ytvatten över hela landet. 
För sött ytvatten utvärderas 260 äar och 58 bäckar saml 37 sjöar. Även 
10 
djurklasser ulvärderas. (irundvatlcn ulvärderas ocksä men man har inte 
lämnat nägon sammanfattning över det antal platser som använts. Havsvatten 
övervakas ocksä (se avdclning 4.5.4). 
2.3.5. Bedömning av när de vallenområden som har förtecknals kan 
förväntas uppfylla målsätlningarna i åtgärdsprogrammet, med 
uppgift om vilken grad av osäkerhet som gäller för dessa 
bedömningar 
Sverige var den enda av medlemsstaterna som gjorde en bedömning av när 
åtgärderna i åtgärdsprogrammet kan förväntas ha effekt. Man bedömer att 
målet att halvera den antropogena kvävebelastningen till havet kömmer att 
kunna nås år 2005. 
11 
3. OSTERRIKE 
Rapporten lämnades till kommissionen den 11 november 1996. 
3.1. Förteckning över vattenomräden och angivande av känsliga områden 
Ilela lerritoriet har angetts enligt artikel 3.5 i direktivet. Deila besluts togs för att 
lörtsatt säkerställa en hög vattenskyddsnivä i hela Österrike. 
3.2. Riktlinjer för god jordbrukssed 
Riktlinjerna för god jordbrukssed trädde i kraft den 1 januari 1996. Riktlinjerna 
främjas av den rådgivande tjänsten för jordbruket, jordbrukskammaren och 
företrädare för fackföreningar. 
3.3. Åtgärdsprogram 
Åtgärdsprogrammet har upprättats på förbundsnivå och måste genomföras av 
förbundsstaterna (länderna). 
3.3.1. De ätgärder som krävs enligt artikel 5.4 a och h 
Åtgärdsprogrammet innehåller de ätgärder som krävs enligt direktivet. 
Dessutom fastställer det den högsta ärliga tillförseln av gödselmedel till 
210 kg N/ha. Detta inbegriper bäde slallgödsel och handelsgödsel. 
3.3.2. De uppgifter som krävs enligt hilaga 3.4 
Under perioden för det första åtgärdsprogrammet uppgår den högsta 
mängd stallgödsel som får spridas till 210 kg N per hektar betesmark och 
vinterbevuxen åkerareal och 175 kg N per hektar för ej vinterbevuxen 
åkerareal. 
3.3.3. Ytterligare eller skärpta ätgärder 
I detta skede anses det för tidigt för att bedöma om det kommer att krävas 
skärpta åtgärder inom ramen för direktivet. 
3.3.4. Övervakningsprogram enligt artikel 5.6 
Övervakningsnätet i Österrike baseras på 244 mätplatser för sött ytvatten 
och 2 000 mätplatser för grundvatten. Viktiga vattendrag undersöks 12 
gånger per år och grundvatten fyra gänger per år. 
98,4 % av de 4 536 mätningar av ytvatten som genomfördes mellan 1991 
och mitten av 1995 visade på halter under 25 mg/1. Gränsen på 50 mg/1 
överstegs endast två gånger, dvs. i 0,04 % av fallen. Eutrofieringen i sött 
ytvatten (det finns inga havsvatten i Österrike) anses begränsad till fosfor 
och omfattas därför inte av direktivet. 
De mätningar av grundvatten som genomfördes mellan 1991 och mitten på 
1995 visade att 85 % av alla 18 277 prover hade halter under 50 mg/1. 
12 
Detta övervakningsnät anses tillräckligt för att följa förändringarna i 
vattenkvaliteten enligt artikel 5.6. Dessutom övervakas jordbruksmetoder 
genom gödselstatistik och uppgift om antalet djur. 
3.3.5. Bedömning av när direktivets syfien kan förväntas vara uppfyllda 
l;ör ytvattcn anser man att mälsättningarna i direklivei redan uppfyllda. 
l;ör grundvatten bör ätgärdsprogrammet lörhindra ytlerligare försämring 
av grundvattenkvaliteten. 
Det noteras att den nationella genomsnittliga gödselintensiteten uppgår till 
49 kg N/ha jordbruksmark för stallgödsel och 33 kg N/ha för 
handelsgödsel. Detta innebär att om spridningen av stallgödsel i framtiden 
kom upp i 210/170 kg N/ha i hela Österrike skulle grundvattenkvaliteten 
försämras avsevärt. 
För att uppfylla de mål som fastställs i direktivet anser Österrike dessutom 
att följande ytterligare åtgärder mäste vidtas: 
• Att ytterligare utvidga betalningar för ett miljövänligt jordbruk. 
• Att EU:s jordbrukspolitik inriktas på hållbarhet. 
• Att utan undantag genomföra den högst tillåtna gödselnivån i alla 
medlemsstater för att mildra eventuella befintliga snedvridningar av 
konkurrensen. 
13 
4. DANMAKK 
Rapporten lämnades till kommissionen den 20 december 1996. 
4.1. Förteckning över vattenområden och angivande av kånsliga områden 
Hela territoriet har angetts enligt artikel 3.5 i direktivet. 
4.2. Riktlinjer för god jordbrukssed 
Detta tas upp i avsnittet om åtgärdsprogrammet nedan. Jordbrukare informeras 
och riktlinjerna Irämjas genom detaljerade inlbrmationsmaterial om riktlinjerna 
som skickas till jordbrukare och genom de lokala rädgivande kontoren. Det 
rådgivande centret för jordbruket bislär cnskilda jordbrukare med t.ex. 
förberedelser inlör växelbruk och gödslingsplaner och beräkning av tillräcklig 
lagringskapacitet. 
4.3. Åtgärdsprogram 
4.3.1. De ätgärder som krävs enligt artikel 5.4 a och h 
Det danska åtgärdsprogrammet består av fem huvudsakliga delar enligt 
följande: 
4.3.1.1. Bestämmelser om begränsning av utsläpp från djurhållningsavfall 
Obligatoriska standarder finns fastställda för t.ex. lagringsmöjligheter för 
gödsel, stallar, mjölkrum och avfallsutsläpp. För att t.ex. minska 
ammoniakavgängen från lagringsutrymmen mäste flytgödselbehällare utan 
flytgödseltäckning slutas med alternativ läckning. Öppna 
flytgödselbehällare mäste förses med ett bottenintag som är säkrat mot 
baktlöde, medan andra fyllningssystem mäste vara ullbrmadc sä att täcket 
inte bryts. 
4.3.1.2. Bestämmelser om spridning pä mark av gödsel 
I dessa fastställs de tidsperioder under vilka spridning av gödsel på mark är 
förbjuden. I dessa fastställs också de tidsperioder inom vilka gödseln bör 
plöjas ned i jorden, t.ex. att flytgödsel och vätskor från ensilage som 
sprids på den bara marken skall blandas upp så snart som möjligt, och 
inom 12 timmar, för att minska ammoniakavgång. 
4.3.1.3. Obligatoriskt växelbruk. gödslingsplanering och 
gödslingsräkenskaper 
Danska jordbrukare är sedan 1988 skyldiga att utarbeta obligatoriska 
växelbruks- och gödslingsplaner för perioden 1 augusti till 31 juli. Vissa 
grödor, inbegripet vintergrödor. länggrödor och grödor med läng 
vegetationsperiod definieras som "gröna grödor". 65 % av 
jordbruksmarken måste bestå av dessa. Inom ramen för gödslingsplanerna 
måste jordbrukarna beräkna sitt uppskattade behov av spridning av kväve 
och fosfor i enlighet med ekonomiskt optimala mängder, och ange samtliga 
14 
gödselmedel som kommer att ingä. Dessa plancr mästc göras tillgängliga 
för myndigheterna och mästc ändras vid senare ändringar. Den totala 
mängd gödsel som sprids, inbegripel den elfektiva delen av kväve i 
stallgödseln, får inte överstiga den nivä som myndigheterna fastställt för 
den särskilda grödan. Dessutom mäste den lägsta utnyttjandegraden av 
kväve i stallgödsel och andra organiska gödsel iakttas. Exempel på dessa 
återfinns i tabell 2 i vilken procenlsatserna stär för effekten det första året 
och siffrorna inom parentes för effekten det andra året (resterande effekt 
från första året): 
Tabell 2: Lägsta utnyttjandegrad av kväve i stallgödsel och andra 
organiska gödselmedel. 
Slagavs^llgptt|el 
Flytgödscl från svin 1.8.97 50 % (+10) 
Flytgödsel frän nötkreatur 1.8.97 45 % ( + 10) 
Djupströ 1.8.96 15 % (+15) 
Annan gödsel 1.8.95 40 % (+10) 
I en resolution från det danska folketinget faststäils att dessa lägsta 
utnyttjandegrader fortlöpande skall höjas i enlighet med vad som är 
tekniskt möjligt. 
Enligt de gödslingsräkenskaper som infördes 1993 måste varje jordbrukare 
bedöma grödornas totala kvävebehov och användningen av kvävegödsel på 
sin gård samt utnyttjandegraden för det totala kvävet i stallgödsel och den 
totala mängd kväve som lagras pä gärden. Dessa rapporter måste på 
begäran lämnas till myndigheterna. Bäde gödslingsplanerna och 
gödslingsräkenskaperna mäste grundas pä nominella värden för 
kvävehalten i stallgödsel som en lunktion av uppstallningssystem och 
användning av bäddmaterial. Alternativt får kvävehalten bedömas av ett 
bemyndigat laboratorium. 
4.3.1.4. Lagringskapacitet för gödsel 
Lägsta lagringskapacitet för gödsel är 6 månader. Eftersom 
lagringskapaciteten måste vara tillräcklig för att säkerställa att gödseln 
sprids i enlighet med bestämmelserna för spridning på mark och 
utnyttjandegraden för gödselns växtnäringsinnehåll enligt myndigheternas 
föreskrifter, innebär detta i praktiken normalt nio månader. 
4.3.2. De uppgifter som krävs enligt hilaga 3.4 
Den femte delen av åtgärdsprogrammet beslär av upprätlandet av den 
högsta mängd stallgödsel som årligen får spridas pä marken. Dessa 
faststäils pä grundval av antalet djur. Fram till den 19 december 1999 
15 
motsvarar en djurenhet en storrasig mjölkko. Spridningsmängderna 
redovisas i tabell 3. 
Tabell 3: Den högsta mängd stallgödsel som tar spridas. 
Slag av djurhållning Djurenheter Motsvarande kg N/ha/år 
Nötkreatur 
Svin 
| Fjäderfä 
i Blandat nötkreatur/svin 2,0 2,3 
_ 
2^ I 265-300 
! 136-T8Ö' 
! 
fl6OT90 
: 230 
Dessa skillnader är berättigade på grundval av de grödor som normalt 
odlas på varje särskild typ av jordbruksföretag. Från den 19 december 
1999 definieras en djurenhet som 100 kg kväve, och den högsta gränsen 
fastställs till 2,1 djurenheter/hektar och år och från den 19 december 2003 
minskas gränsen ytterligare till 1,7 djurenheter/hektar och är. Särskilda 
regler gäller för företag där över 50 % av det omräde som är tillgängligt 
för spridning av gödsel är besått med betor och gräs. 
Leasingkontrakt kan användas för bortskaffande av gödsel från 
jordbruksföretaget. 
4.3.3. Ytterligare eller skärpta åtgärder 
Danmark har som mål att halvera nitratlutlakningsförlusterna fram till år 
2000. Bestämmelser föreligger om ytterligare åtgärder som kan vidtas 
beroende på framgångarna med att uppnå detta mål på en halvering. De 
regionala myndigheterna har ombetts att utse omräden som är av särskilt 
värde för utvinning av dricksvatten från grundvatten från 1997. 
4.3.4. Resultaten från övervakningsprogrammet enligt artikel 5.6 
Det finns ett omfattande system för övervakning och rapportering. En 
sammanfattning av uppgifterna för varje slag av vattenområde återfinns 
nedan. 
4.3.4.1. Åar och bäckar 
Mätningar i 260 åar och 58 bäckar visade på kvävehalter mellan 1,5 och 
10,2 mg/1 (motsvarande mellan 6 och 45 mg/1 nitrat). Man fann inga stora 
förändringar av dessa halter under 1989-94. Faunaklasserna II och II-III 
påträffades i 74 % av alla utvärderingar 1994, och 10 % av alla 
utvärderingar hade klass III eller mer. 
16 
4.3.4.2. Grundvatten 
Nitrathalten i grundvatten varierar avsevärt beroende på belägenhet och 
djup. Inom grundvattenkategorierna A och B har ca 25 % av 
vattenproverna en nitrathalt högre än 50 mg/1. Problemet är störst i 
grundvattenakvifererna i sandig jord men även tydligt i 
grundvattenakvifererna i kalkstensberg. Även om avsevärda framsteg för 
att minska nitrathalten i vatten för human konsumtion har gjorts, och att 71 
% av dessa vatten nu har nitrathalter lägre än 5 mg/l, beror detta främst på 
en omläggning av vattenutvinningsplatser till grundvattenakviferer som inte 
är lika förorenade, än på en förbättrad grundvattenkvalitet. 
4.3.4.3. Sjöar 
37 sjöar som anses representativa overvakas. I dessa har den årliga 
genomsnittliga fosforkoncentrationen i sjövatten minskat avsevärt från 
0,206 till 0,154 mg P/liter. Ingen förändring har skett vad gäller 
kvävetillströmningen till dessa sjöar, eller kvävehalterna i själva sjöarna. 
Eutrofieringen har dock bedömts som förbättrad. 
4.3.4.4. Havsvatten 
Övervakningsprogrammet är utformat för att upptäcka förändringar av 
följande parametrar 
• djur- och växtförekomst i olika undersektioner av havsvattnen, 
• biologiska och fysiskal-kemiska gradienter från land genom kustvatten 
till havsvatten, 
• biologiska och fysiskal-kemiska gradienter utmed Jyllands kust, och 
• biologiska och fysiskal-kemiska gradienter utmed inlandsvattnen. 
Inga större förändringar i de genomsnittliga kvävehalterna under sommaren 
och vintern har noterats sedan övervakningsprogrammet inleddes. Däremot 
har fosforhalterna i de flesta vikar och kustvatten minskat betydligt, 
huvudsakligen till följd av minskade utsläpp vid punktkällan. 
4.3.4.5. Markövervakning 
Sex upptagningsområden som domineras av jordbruksmark overvakas 
noggrant för jordbruksutsläpp och jordbruksmeloder. I orutom kväve 
overvakas mänga ytterligare makro- och mikrokoncentrationer i olika delar 
av det hydrologiska kretsloppet, till exempel i åkermarkens rotzon, i 
dräneringsvatten, på olika grundvattendjup, i ytvatten och i bäckvatten. 
Dessutom omfattas jordbruksmetoder som inbegriper stallgödsel och 
handelsgödsel. 
Undersökningarna har visat att utlakningsförlusterna för 
upptagningsområdena som helhet minskade med 14 % under perioden 
17 
1989/90 till 1994/5. Detta anses vara ett resultat av förbättrade 
jordbruksmetoder, t.ex. en tidsmässigt lämplig spridning av stallgödsel. 
4.3.5. Bedömning av när direktivets syften förväntas vara uppfyllda 
Man bedömer att målsättningarna i direktivet för grundvatten och sött 
ytvatten förväntas vara uppfyllda när halveringsmälet har nåtts. Vad 
beträffar eutrofiering av havsvatten är situationen inte lika klar men 
uppskattningar tyder på att denna halvering kommer att skydda dem mot 
eutrofiering. Man har föresatt sig att uppnå detta mål vid år 2000. 
Befintliga åtgärder har lett till en minskning men det är osäkert om dessa 
åtgärder mäste skärpas ytterligare i framtiden. Detta kommer att fastställs 
efter en granskning under 1998. Det danska folketinget förblir emellertid 
engagerat i att uppfylla detta mål och har uppmanat regeringen till 
ytterligare åtgärder. 
18 
5. FlNLAND 
Rapporten lamnades till kommissionen den 19 september 1996. 
5.1. Fortcckning ovcr vattcnomraden och angivandc av kansliga omraden 
Fbr att kunna utvardera vattenomradena i enlighet med eutrotieringskriteriet har det 
finska miljbinstitutet utarbetat ett system som har anvants fbr att till miljbministeriet 
lagga fram forslag pa omraden som bbr tbrtecknas. Dessa kriterier ar enligt foljande 
(alla ar inte tillampliga for varje vattenomrade): 
• klorofyll-a-genomsnittet ar hbgre an 2.5 ug/l mellan maj och september eller 
bverskrider en hbgsta koncentration pa 8 ug/l i Ire prover under 
vegetationsperioden. 
• sjbns areal bverstiger 1 knr; 
• medianen av fbrhallandct kvave/fosfor iir mindre an 5 under perioden maj till 
september i minst tre N och P prover tagna vid samma lid. 
• kvavetillforseln beror till stbrsta delen pii jordbruket. 
• vaxtnaringsbalansforhallandet mellan kviive och fosfor i havsomradet ar stbrre 
an 1. 
Annu har inga omraden officiellt tortecknats men det lorvantas att 10-15 % av 
jordbruksarealen kommer att fortecknas. Med avseende pa direktivet kommer 
grundvattenomraden som ar kansliga tor nitratcr att detinieras som omriiden med en 
nitrathalt hbgre an 15 mg/1 och dar fbrorcningen harrbr Iriin jordbruket, t.ex. 
gbdselmedel och lantbruk med inriktning pa djurhallning. Delta kommer troligtvis 
att innebara att fyra omraden med en nilrathalt hbgre an 25 mg/l och sju med en 
nitralhall hbgre iin 15 mg/l fbrtecknas. Dessutom har Finska viken. Saaristomeri och 
Selkameri identilierats som nilratkansliga havsvailciiomraden. 
5.2. Riktlinjer for god jordbrukssed 
En uppsattning riktlinjer lor god jordbrukssed har utarbetas och distribuerades ar 
1994 till alla landets jordbrukare. Det llnns en omfaltande fortbildning fbr 
miljbvanligt jordbruk samt ett informationsprogram om sadant jordbruk, och 
kunskapen om atgarderna i riktlinjerna anses vara god. 
5.3. Atgardsprogram 
Inget atgardsprogram har lamnats. 
19 
6. FRANKRIKE 
Rapporlen lâmnades till kommissionen den 23 deeembcr 1996. 
6.1. Fortcckning bver vattcnomradcn och angivandc av kiinsliga omrâden 
Fbrteckningen bver vattenomrâden har grundats pâ dekret 93-1038 av den 27 
augusti 1993. Fbrfarandet samordnades pâ en flodomrâdesnivâ och inbegrep 
upprâttandet av arbetsgrupper i varje "departemenf och samrâd pâ hbg nivâ. Hittills 
har 90 av 96 departements avslutat fbrteckningsfbrlârandcl. I 69 av dessa 
departements har kânsliga omrâden som tâcker ungeiâr 12 miljoner hektar 
fbrtecknats vilket âr omkring hâlften av den franska utnyttjade jordbruksarealen. 
Dessa omrâden visas i tabell 2. De sex departements som ânnu inte har avslutat sina 
identifierings- och fbrteckningsfbrfaranden âr de dâr sârskilda prohlem uppstâtt till 
fôljd av dessa omrâdens stadsnâra lâge. 
Rapporten innehâller ingen angivelse om v.ilka av kriterierna som har anvânts fbr att 
fbrteckna varje kansligt omrâde. 
6.2. Riktlinjcr for god jordhruksscd 
Rikllinjerna fbr god jordhruksscd slod lârdiga den 22 novcmhcr 1993 och har 
distribuerats av den nalionella regeringen, styrkommillén fbr minskning av 
lororeningar av valten genom nitrat, foslat och vâxtskyddsprodukter (CORPEN). 
jordbrukskammaren och yrkesorganisationer. 
Frâmjandel av rikllinjerna sker genom sammantrâden. symposier och konferenser pâ 
bâde nationell och regional nivâ. Forlbildningskurser fbr jordhruksrâdgivare har 
organiserats. Forskning pâgâr ocksâ bâde ute pâ Fâltet, pâ experimentjordbruk och 
pâ teoretisk nivâ. Ytterligare âtgârder planeras nâr vâl âtgârdsprogrammet âr pâ 
plats. 
6.3. Âtgârdsprogram 
Enligl regeringens rundskrivelse av den 24 januari 1995 mâsle varje departement i 
vilket ett kansligt omrâde har fbrtecknats utarhela elt âtgârdsprogram som grundas 
pâ kraven i dekrel 96-163 av den 4 mars 1996. Àlgârderna i rikllinjerna fbr god 
jordhruksscd skall inga i âlgârdsprogrammen. med hânsyn lagen till lokala 
forhâllanden och med prioritering av de riskcr som âr Ibrknippadc med vissa 
j ordbruksmetoder. 
Mângderna 210 och 170 kg N/ha/âr kommer att vidhâllas i Frankrike och varje nivâ 
kommer att ha uppnâtts under det fôrsta respektive andra âtgârdsprogrammets sista 
âr. Inga undantag frân dessa mângder kommer att fbreligga. 
I dekretet av den 4 mars 1996 beordrades varje departement att vidta ytterligare eller 
skârpta âtgârder enligt artikel 5.5 om sàdana âtgârder âr nbdvândiga och nârmare 
beskriva dem i de individuella âtgârdsprogram men. Pâ nationell nivâ har âtgârder 
vidtagits fbr att fôrbjuda konstruktion av nya anlâggningar och en bkad djurtâthet i 
omrâden med strukturella gbdselbverskott frân lantbruk med inriktning pâ 
djurhâllning. Dessa omrâden ligger i huvudsak i Bretagne, men âven i vissa delar av 
20 

05 
05 :© 
05 
c3 
05 P S £ 
© 
05 
05 
C3 S 5 
© *-* 
05 t^ ©^ 
00 
c 
© 12 
«s 2 
H#*!i 
No 
^ Känsligt omrude 
(^3) lcke känsligt 
(^) lcke slutfört 100 km 200 km 

Loire-regionen och Rhône-Alpes. Dessa kommer att utgora en integrerad del av 
âtgârdsprogrammet. 
Fbr att kunna bvervaka effekterna av âtgârdsprogrammen kommer en rad indikatorer 
att anvândas. Dessa kommer att inbegripa bâde bvervakning av det hydrologiska 
tillstândet och ândringar av jordbruksmetoder, och kommer att genomforas pâ olika 
nivâer. Under âtgârdsprogrammen kommer jordbrukskammaren att med hjâlp av 
tillàmpliga regeringsorgan och vattenbyrâer ansvara fbr bvervakningen av 
j ordbruksmetoderna. 
Man har inte angett nagon tidpunkt fbr nâr âtgârdema i âtgârdsprogrammen kan 
fbrvântas ha effekt pâ vattenomrâdena i de kânsliga omrâdena. Den sannolika 
Ibrânderlighcten framhâvs dock genom en kommentar om att nitrathalten i vattnen 
âtminstone kort sikt beror pâ tidigare jordbruksmetoder och i myckel hbg grad 
kommer att pâverkas av den totala vinternederbbrden och den eftertbljande 
pâfyllningen av grundvattenakvifererna. Det stbrsta problemet vad gâller att uppnâ 
syftena med direktivet kommer att bli att se till att lantbruk med inriktning pâ 
djurhâllning, jordbrukets livsmedelsindustri och avloppsreningsverk har den 
lagringskapacitet som âr nbdvàndig. 
21 
7. TYSKLAND 
Rapporten lämnades till kommissionen den 6 november 1996. 
7.1. Förteckning över vattenomräden och angivande av känsliga omraden 
Hela territoriet har angetts enligt artikel 3.5 i direktivet. 
7.2. Riktlinjer för god jordbrukssed 
Detta krav ingår i åtgärdsprogrammet. Dessutom har fbrbundsstaterna (länderna) 
infört mer omfattande riktlinjer som jordbrukare skall genomföra på frivillig 
basis. Fbrbundsstaterna ansvarar för fortbildning och information och i dessa har 
också jordbruksförvaltningar upprättat radgivande tjänster. Dessa tillhandahåller 
råd, organiserar föreläsningar och besök och ger ut broschyrer och faktablad. 
Dessutom fyller branschtidningar en funktion. 
7.3. Åtgärdsprogram 
7.3.1. De åtgärder som krävs enligt artikel 5.4 a och h 
Dessa ätgärder lästställs i gödselförordningen (Diingeverordnung) av den 26 
januari 1996. 
7.3.1.1. Bilaga 3.1.1 
De tidsperioder när spridning pa mark av gödselmcdcl är förbjuden 
dclinicras i avdclning 2.1 i gödselförordningen. I denna föreskrivs all 
gödselmcdcl inte iar spridas pä mark om detta inlc är nödvändigt för alt 
täcka grödornas behov. Med hänsyn till de avsevärda regionala 
klimatskillnaderna och jordförhållandena i Tyskland är det inte möjligt att 
föreskriva exakta perioder då spridning av gödsel är rorbjudet. I avdelning 
3.4 i gödselförordningen föreskrivs emellertid att stallgödsel inte får spridas 
på mark mellan den 15 november och den 15 januari om den tillgängliga 
växtnäringen frigörs gradvis och beroende pä temperaturen. 
Förbundsstaterna lär tillåta undanlag eller förbjuda spridning av gödsel 
under längre perioder beroende pä särskilda lokala förhällanden. 
7.3.1.2. Bilaga 2.A.5 och bilaga 3.1.2 
Förbundsstaterna ansvarar för att införa bestämmelser om lagringsutrymmen 
för stallgödsel. Detta har inte slutförts av alla förbundsstaterna. 
7.3.1.3. Bilaga 3.1.3 
[ bestämmelserna om god jordbrukssed i avdelning 4.1 i gödselförordningen 
föreskrivs att man vid beräkning av gödslingsbehovet dels mäste ta hänsyn 
till grödans växtnäringsbehov. dels den växtnäringen i marken som är 
tillgänglig under grödans vegetationsperiod och den växtnäring som tillförs 
genom förvaltningsätgärder och spridning av avfallsmaterial. Detta 
säkerställer en balans mellan grödans kvävebehov och tillförseln av kväve. 
23 
7.3.1.4. Bilaga 3.2 och 3.4 
I avdelning 3.7 i gbdsellbrordningen fbreskrivs den hbgsta grâns pâ 210 kg 
N per hektar och âr som faslstâlls i bilaga 3 i del fbrsta âtgârdsprogrammet. 
Som referensbas anvands lanlbruksgenomsnittet. Fnligl bestâmmelscrna i 
avdelning 2.1 i gbdselfbrordningen âr del fbibjudet att sprida bverdrivna 
mângder slallgbdsel pâ individuclla jordbilar. 
7.3.1.5. Bilaga 2.A.2 och A.4 
1 avdelning 2.3 i gbdselfbrordningen anges att direkt tilllorsel eller avrinning 
av gbdselmedel till ytvatten mâste undvikas vid spridning pâ mark. Man 
mâste ta hânsyn till markens natur, dvs. ingen spridning pâ breda remsor av 
starkt sluttande mark. De behbriga regionala myndigheterna târ anta 
sârskilda bestâmmelser i enskilda fall. t.ex. genom att ange minsta avstând 
frân ytvattenomrâden. 
7.3.1.6. Bilaga 2. A.3 
Spridning av gbdsel pâ vattenmâllad. bversvâmmad. frusen eller snblâckt 
mark âr forbjudcl enligt avdelning 2.4 i gbdsellbrordningen. 
7.3.1.7. Bilaga 2. A.6 
Fbrfarandena Ibr spridning pâ mark faslstâlls huvudsakligen i avdelningarna 
2 och 3 i gbdsellbrordningen. De uppfyller kravcn i bilaga 2.A.6. 
7.3.1.8. Bilaga 2.B.8 och B.9 
Enligt gbdselfbrordningen âr âven de frivilliga kraven i B.8 och B.9 i bilaga 
2 till nitratdirektivet obligatoriska. 
7.3.1.9. Bilaga 2. B.8 
I avdelning 2.1 i gbdselfbrordningen fbreskrivs att om hbstgrbdor inte sâs âr 
det bnskvârt att fânggrbdor odlas Ibr atl uppta kvâveresterna i jorden. 
7.3.1.10. Bilaga 2.B.9 
1 avdelning 5 i gbdselfbrordningen fbreskrivs boktbring av 
vâxlnâringslillfbrsel och dess avlâgsnande med den skbrdade produkten, Ibr 
att pâ sâ sâtt kunna faststâlla vâxtnâringsbalansen och dârmed bvervaka 
spridningen av gbdsel. 
7.3.2. Uppgifter som krdvs enligt hilaga 3.4 
Detta har redogjorts fbr ovan. 
7.3.3. Ytterligare eller skdrpta àtgdrder 
Det finns inga planer pâ andra âtgârder utbver de som redan har vidtagits. 
Detta kommer att ses bver efter det fbrsta âtgârdsprogrammet. 
24 
7.3.4. Resultaten av de övervakningsprogram som genomförts enligl 
ariikel 5.6 
Dessa kommer att finnas tillgängliga efter det första ätgärdsprogrammets slut 
1999. Uppgifter om övervakning av vattenkvaliteten redovisas dock i det 
följande. 
7.3.4.1. Grundvatten 
186 utvalda mätplatser användes för att övervaka grundvatlnet. Vid dessa 
togs prover tvä lill lyra gänger ärligen. Dessa plalser hör inle betraktas som 
represenlativa för valten som lororenals av nilraler frän jordhnikel. I ligur X 
redogbrs fbr de högsta nitrathaller som uppmätls. 
7.3.4.2. Ylvallen 
Nitrathalter i ytvatten mäts i de stbrre lyska llodcrna vars 
upptagningsområden nästan omfattar hela landet (Donau. Elbe. Ems, Mosel, 
Oder, Rhen, Ruhr och Weser). Detta tillvägagångssält är förnuftigt eftersom 
åtgärdsprogrammet fbr att förhindra att vatten förorenas av kväveföreningar 
enligt artikel 5 genomförs i hela landet, varmed den totala effekten av dessa 
åtgärder kan observeras vid ett fatal mätplatser. 15 mätplatser används. Den 
genomsnittliga nitrathalten är för närvarande lägre än 25 mg/1 vid alla 
angivna mätplatser. Nitratföroreningen har inte minskat sedan början av 
1980-talet. 
I framliden kommer orsakerna lill att ytvatten förorenas av nilraler att. vad 
gäller rapporteringen, bestämmas mcd hjälp av en modcll som syftar till att 
särskilja mellan nitraltilllbrsel frän diffusa källor (jordhnikel) och frän 
punktkällor (kommunutsläpp). Den störsla mbjligheten att minska lilllorscln 
är genom jordhnikel. 
7.3.4.3. Kustvatten 
Det finns fem mätplatser för kustvatten, i Nordsjön och i Östersjön. För 
Nordsjön beaktas inte havsvattenomräden. För Östersjön är bäde de inre och 
yttre kustvattnet representerade. Nitratbelastningen i kustvatten kommer 
troligtvis inte att minska pä kort sikt till foljd det långsamma 
grundvattenflödet till ytvattnet. 
7.3.5. Bedömning av när syftena med direktivet kan förvänias vara 
uppfyllda 
Till följd av geologiska faktorer kommer det troligtvis att dröja länge innan 
effekterna av de älgärder som vidtagits är kända. 
25 
8. (iKEKLAND 
Rapporten lâmnadcs till kommissionen den 19 novcmbcr 1996. Yllerligare uppgiftcr 
lâmnadcs den 29 januari 1997. 
8.1. Kbrteckning bvcr vattcnomradcn och angivandc av kânsliga omradcn 
Fbr ytvatten genomfbrdes en undersbkning mellan 1989 och 1992 i vilken 
nitrathalten samt NH4-N och P i vattnet i 18 lloder och 21 sjbar analyserades. Inga 
problem pâtrâffades i nâgon av sjbarna. Resultaten fbr lloderna visade att endast 
Rema Soulou bversteg nitrathalten pâ 50 mg/l men att detta berodde pâ 
industriutslàpp. Floden Evros hade en halt pâ mer ân 25 mg/l men under 50 mg/l. 
Vad betrâffar eutrotïering uppvisade alla undersbkta vikar (Saronikos. Thermaikos. 
Pagastikos, Amvrakikos och sbdra Evvoikos) eutrofieringsproblem. 
En grundvattenundersbkning som slutfbrdes i oktobcr 1906 visade atl det stalistiska 
ullagel av antalet prov var dâligt och alt det fbreligger sâsongsx aiïalioncr vad gâller 
kvâvchallerna i grtindvalten. Det uppges all dessa halter inle iir tillrâckliga fbr atl 
bcrâttiga âtgârder fbr att ândra jordbruksmeloderna. 
Miljbministeriel uppger att de har identilierat lyra "potentiell" kânsliga omrâden dâr 
beslut huruvida âtgârder skall vidtas eller intc kommer att faltas vid bveiiâggningar 
med andra behbriga ministerier, under fbrulsâttning alt det bekrâftas att dessa 
omrâden verkligen âr kânsliga. Dessa visas i ligur 3. 
8.2. Riktlinjer fbr god jordbrukssed 
Riktlinjerna for god jordbrukssed tillhandahblls 1994. Rapporten innehâller 
emellertid ingen sammanfattningen av dem. 
8.3. Âtgârdsprogram 
Inga âtgârdsprogram har lâmnats. 
26 


Figur 3: Omraden i Grekland som betecknas som kansliga med avseende 
pa nitratfororening (den 28.2.97 hade inventeringen annu inte slutforts) 
<s 
1 VASTRAOCHOSTRATESSAUEN 
2 PIMIOSFLODOMRÂDEIILIA 
3 ARGOUKO 
4 KOPAID1KO 
^^ Kânsligt - Grundvatten 
Ç^) lcke kânsligt 100 km 200 km 
J 

9. IRLAND 
Rapporten lamnades till kommissionen dcn 17 juli 1995. fem manader innan 
rapporleringsperiodens slut och elva manadcr fbre den ofliciella lidpunkten Ibr 
inlamnandcl av rapporlcrna. 
9.1. Forteckning bvcr vattcnomradcn och angivandc av kansliga omraden 
I oktober 1992 beordrades lokala myndigheter att bvervaka vatten enligt direktivet. 
Siirskild vagledning om vissa aspekter av bvervakningen gavs. Dctta inbegrep en 
instruktion om att upphbra med bvervakningen enligt nitratdirektivet om det under 
bvervakningen och undersbkningen visade sig att nitrater inte harrbrde fran 
jordbruket eller att de harrbrde fran en jordbrukspunktkalla. 
Sedan de lokala myndigheterna giitl igenoin resultalen av denna bvervakning och 
andra uppgiflcr, l.ex. puhlicerade rapporter och geograllska inlbrmalionssystem Ibr 
jordbruksintensilet. och cfler samracl meil miljbskvddshvrau. faslslog 
miljbdepartemcntel att inga vallen enligt artikel 1.1/hilaga I hadc identilierats och 
atl det vid den lidpunklen diirlbr inle var nbdviindigt alt fbrteckna niigra kiinsliga 
omraden. Vissa omraden iir emellertid fbremal Ibr oro. Vissa llodcr. t.cx. Aghalona, 
Munster Blackwater, Lerr, Moyle, Owenduff och Sloncylbrd Stream har nitrathalter 
hbgre an 40 mg/l. Dessa floder kommer noggrant att undersbkas vid niista bversyn. 
Fbr ett litet antal grundvattenomraden ligger nitrathalten bver 40 mg/l. Dessa halter 
anses emellertid bero pa vad som benamns "dalig hushallningssed"'. t.ex. felaktig 
placering av ensilageupplag och flytgbdselbrunnar och lackagc fran septiktankar. 
Aven om vissa irlandska sjbar uppvisar eutrolieringsproblem anses dessa problem 
inte bero pa kvavefbreningar utan istallet pa bkad tillfbrsel av Ibslbr. 
Fbr llodmynningar, kuslvatten och havsvalten grundadcs bedbmningen pii 
miljbforskningsavdclningens granskning undcr perioden 19X7 lill 1990. I denna 
faslslogs att lor de 16 tidvattenomraden som utvarderats Ibrcliggcr en myckel liig 
nivii av allvarlig fbrorening och atl evenluella problem som idcnlilierats inte 
omfattas av nitratdircktivels riickvidd. De irlandska mvndighelerna medger alt det 
behbvs etl mer detaljerat bvervakningsprogram Ibr llodmynningar och kustvatten. 
9.2. Kiktlinjcr tcir god jordbrukssed 
Da rapporten lamnades hade de uiandska myndighetcrna inte lamnal nagra riktlinjer. 
Dessa inkom till kommissionen den 20 augusli 1996. 
9.3. Atgardsprogram 
iiltersom inga omraden har fbrtecknats finns det ingen skyldighet enligt direktivet 
att uppratta ett atgardsprogram. 
28 
10. LHNKMHUKC; 
Rapporlen lamnadcs (ill kommissionen dcn 4 februari 1997. 
10.1. Fortcckning bvcr vattcnomradcn och angivandc av kiinsliga omniden 
I lela territoriet har angetts enligt artikel 3.5. 
10.2. Riktlinjer for god jordbrukssed och atgardsprogram 
Riktlinjerna fbr god jordbrukssed och atgardsprogrammet ioljer det format som 
faststalls i direktivet. De framjas av jordbrukets radgivande tjiinst (Chamhres 
d'Agriculture) som faststaller mal fbr gbdsel som produceras pa giirdarna och 
importeras till gardarna och tillhandahaller efter en analys av jordens 
naringsinnehall information om den mangd gbdsel som bbr anviindas. 
(iransen pii 170 kg N/ha/ar fbrvantades ha nalts den 31 dcccmber 1996, sex iir fbre 
vad som kriivs enligt direktivet. Dessutom kriivs ylterligarc skiirpla atgardcr i 
skyddsomraden fbr dricksvalten. inbegripcl fbrbud mol gbdsling i naromradet och 
begriinsning av organiska giklselmedel till 130 kg N/ha/ar i dcl \'iilare omriidel. 
Overvakning enligt direktivet genomfbrs fbr ylvalten och gnmdvalten. Ylvattcn fbr 
utvinning av dricksvatten bvervakas fbr nitral vid en siation diir dcn genomsnittliga 
nivan lag pa 16,7 mg/l ar 1995. (jransen pa 50 mg/l (nerskreds aldrig. 
Eutrofleringsgraden mats vid tva punkter. en i floden Syre och en i floden Sure. Syre 
hade en genomsnittlig nitrathalt pa 20.4 mg/l och en genomsnittlig fosforhalt pa 
0,61 mg/l. Fbr Sure lag siffrorna pa 20,6 mg/l respektive 0.38 mg/l. och halten av 
klorofyll-a var lagre an 17pg/l. 
Overvakningen av grundvatten genomfbrdes vid fyra punklcr diir valtnen anviinds 
for utvinning av dricksvatten, men dar man ansag atl landets gnmdvattenakviferer 
tacktes i tillrackligt hbg grad. Under 1995 lag uenomsnitlen fran dcssa fyra punkter 
pa 36,8 fbr Sources clu Riedergronn, 12,8 lor Sourccs de Siwebueren, 44,8 fbr 
Sources de Schrassig och 2,4 fbr Source de la Communc de Mert/ig. 
29 
II. NIDIKIÄNDKRNA 
Rapporten lämnades lill kommissioncn den 9 juli 1996. 
11.1. Förteckning av vattcnomräden och angivandc av känsliga områdcn 
Efter att ha analyserat den informationen som lanns tillgänglig frän 
bvervakningsnätet för nitrathalter i grundvatten och sbtt ytvatten samt eutrotleringen 
av kustvatten och sbtt ytvatten angavs hela territoriet enligl arlikel 3.5 i direktivet. 
Det faktum att kustvattnen hade identitierats som omräden med 
eutrofleringsproblem och att det från hela territoriet sker avrinning till dessa 
områden, liksom eutrotleringen av sbtt ytvatten och fbrorening av grundvatten, var 
avgbrande vid valet att tillämpa tillvägagängssältct enligl artikel 3.5. 
11.2. Kiktlinjcr för god jordbruksscd 
Kikllinjcr för god jordbruksscd har upprällats för hela lerriloriet. Detla har 
genomförts i praktiken genom rättsliga ätgärdcr och genom rädgivning, information 
och utbildning. Tillämpningcn av riktlinjerna har främjats genom ett pägäende 
fortbildnings- och informationsprogram som gär undcr namnet COMMA 
(kommunikation om gbdslings- och ammoniakpolitiken) vars syfte är att löpande 
informera jordbrukare om utvecklingen av betintlig och planerad lagstiftning, vilket 
sker genom publikationer och informationsmötet. Dessutom hjälper DLV -
jordbrukets informationstjänst - jordbruksförclag att upprätta mineralbalanser och 
fbrbättra utfodring och gbdsling. utbver sin allmänrädgivande kapacitet. Aven andra 
organisationer ger räd till jordbrukare. Är 1994 fbrbättrades rädgivningen om 
användningen av stallgödsel för att säkerställa en minskad användning av gödsel 
och att det som användes spreds på ett mer lämpligt sätt. Växtnäringsförvaltning 
införs i allt högre grad pä mänga utbildningsniväcr. 
11.3. Ätgärdsprogram 
Det ätgärdsprogram som lämnades lill kommissioncn den 22 deccmbcr 1995 
innehbll ett undantag. Bäde programmel och undantagei ilrogs senare, den 12 
november 1996. tillbaka av de nedcrländska mvndighcterna. Inget annat 
ätgärdsprogram har ännu lämnats till kommissioncn. 
I rapporten anges att för att kunna bedöma effekterna av ätgärdsprogrammet 
kommer flera informationskällor att användas. Dessa inbegriper bl.a. den nationella 
kvävebalansen i jordbruket, resultaten av övervakningen av ytvatten och 
grundvatten för nitratkoncentrationer och faktorer som orsakar eutrofiering. 
30 
12. PORTUGAL 
Rapporten lämnades till kommissionen den 8 oktober 1996. 
12.1. Förtcckning övcr vattenområdcn och angivandc av känsliga omräden 
Man har haft slora svärigheter vid identitieringen av valten till följd av bristcn pä 
bvervakningsnät i vissa områden och otillräckliga uppgifter. Övervakningen av sbtt 
ytvatten och grundvatten har begränsats till platser där vatten utvinns för 
dricksvatten. På grundval av denna information har fem områden förtecknats i 
enlighet med grundvattenkriteriet3. Inga områden har förtecknats i enlighet med 
kriteriet fbr sbtt ytvatten eftersom man vid övervakningen inte har funnit halter i 
vattnen högre än 50 mg/1. Man har inte ansett det nödvändigt att förteckna några 
sötvatten enligt eutrofieringskriteriet eftersom fosfor i allmänhet varit den 
begränsande faktorn för dessa vatten. Man har inte heller förtecknat några 
tlodmynningar, kuslvatten eller havsvalten eftersom det inte llnns nägra uppgifter pä 
vilka de skulle kunna grundas. Förteckningen visas i ligur 4. I rapporten nämns 
också att direktivet inte angav en nitrathalt vid vilken vatten kunde anses vara 
eutroflerade. 
12.2. RiktHnjcr för god jordbrukssed 
Riktlinjerna för god jordbrukssed har änriu inte fardigställts. Arbetel med detta pågär 
dock och ett utkast till de två första kapitlen ingick i rapporten. Det finns ett 
pågående fortbildnings- och informationsprogram för jordbrukare, som omfattar alla 
aspekter av fbroreningar av nitrater från jordbruket. 
12.3. Åtgärdsprogram 
Inget åtgärdsprogram har lämnats. 
3 Dessa har ännu inte inforlivals i nationell lag. 
31 

Figur 4: Områden i Portugal som betecknas som känsliga med avseende 
på nitratförorening (den 28.2.97 hade inventeringen ännu inte slutförts) 
0^ Kënsligt - Grundvatten 
Ç3 lckeslutfôrt 100 km 
J FRITTGRUNDVATTENFORANDE LAGER 
MELLAN ESPOSENDE OCH VILA DO CONDE 
GRUNDVATTENFORANDE LAGER FRÀN 
KVARTARPERIODENI AVEIRO 
GRUNDVATTENFORANDE LAGER FRÀN 
KVARTARPERIODENI VAGOS 
GRUNDVATTENFORANDE LAGER FRÀN 
KVARTÀRPERIODENIMIRA 
GRUNDVATTENFORANDE LAGER FRÀN 
MIOCEN-JURAPERIODENICAMPINA 
DEFARO 

13. SVERIGE 
Rapporten làmnades lill kommissionen den 4 september 1996. 
13.1. Fbrtcckning bvcr vattcnomradcn och angivamlc av Uànslijja omraden 
Overvakning av eutroliering bedrivs pà olika nivàcr. savàl nalioncll som rcgional 
och lokal nivà. I lavsvaltenprover tas vid ulsjbslationcr och vid kustcn. Dessutom 
màts och beràknas kvàvetransporter lill kuslvalten fran dc slbrrc llodmynningarna. 
Tillstàndel i sbtvallnel bvervakas bland annal i refcrcnssjbar och vatlcndrag som 
valts ut pà nationell nivà. Effektema av jordbruksverksamhet màts och beràknas i 
smà avrinningsomràden, s.k. typomràden. och vid observationsplatser. Det finns 
olika màtprogram fbr ylvalten- och grundvattcntilllbrscl och fbr enskilda brunnar. 
Fbr sbtt ytvatten har del visat sig att 90 % av provpunkterna har en nitrathalt under 9 
mg/l och att alla provpunkter ligger under 50 mg/l. 
En inventering av sjbar 1995 visade att 90 % av sjbarna hade en nitrathalt under 2 
mg/l och att alla hade halter under 50 mg/l. 
Fbr grundvatten har man inte funnit nâgon plats med en nitrathalt hbgre ân 50 mg/l, 
och de flesta understiger 5 mg/l. Vad gâller gràvda respektive borradc brunnar har 5 
% av gràvda brunnar och 1 % av borrade brunnar en nitrathalt bvcr 44 mg/l. 
Overvakningcn av nàrsaltlàckagcl fràn typiska jordbruksomràden har ocksà 
bvervakats och pa dcssa observationsplalser har man lumiil halter av nitral hbgre àn 
50 mg/l. 
Vad gàller kustvatten har màtningar av koncenlrationer av nàrsalter och syre visat 
atl dc ofta àr eutrolierade. Nàr sà àr làllet har de anmàlls enligt artikel 3.2 i 
direktivet. Dessutom har Ringsjbn, dà den anses eutrolicrad, Ibrtecknats. De 
kansliga omrâden som fbrtecknats âterfmns i ligur 5. 
13.2. Riktlinjer for god jordbrukssed 
Samtliga krav enligt bilaga 2.A ingâr i de belintliga allmànna raden cller stadgarna. 
Dessa uppgifter och ràd har vidarebefordrats tili j-ordhrukarna genom 
miljbfbrbàttrande àtgàrder inom jordbrukel och delta har stbtts genom ett program 
fbr forsknings- och utvecklingsprojekt. Ràdgivning tillhandahàlls om amnen som 
kan inbegripa olika meloder fbr spridning av gbdscl. và\tnàringsbalansberàkningar, 
lagringskapacitetsbedbmningar och rckommeiuiationcr om gbdsling. Medel llnns àr 
ocksà lillgàngligl pà olika rcgeringsnivacr lor ràdgivning. sludiebesbk. 
demonslration. làll- och gàrdvandringar och inlbrmation koslnadsfritt lor 
jordbrukare. Det llnns ocksà bidrag fbr Ibrtbildning av radgivare. 
13.3. Âtgârdsprogram 
13.3.1. Artikel 5.4 a och h 
Efter 1987 ârs regeringsrapporl. som fastslog att de svenska kust- och 
havsomrâdena àr utsatta fbr allvarliga miljbhot, har samordnade 
33 


Figur 5: Omraden i Sverige som betecknas som kansliga med avseende 
pa nitratfororening 
ir> 
O-J 
<> V 
/ 

anstràngningar gjorts fbr att minska halterna av vàxtnàringsâmnen i dessa 
omrâden. Fbr kustomrâdena var mâlet att till àr 2000 minska 
nârsaltbelastningen till hàlften av 19X5 àrs nivà. Detla dalum har dârefter 
tidigarelagts till àr 1995. Àtgàrderna inrikladcs bland annat mot jordbruket 
dâr man ansâg att del behbvdes en halvering av kvàveullakningen frân 
jordbruket fram till 1995 med 1985 àr nivàer som utgàngspunkt. Sverige har 
ocksà salt upp'màl alt minska anvàndningen av handelsgbdselkvàve med 20 
% till àr 2000 med utgàngspunkt fràn 1986 àrs fbrbrukning och alt minska 
ammoniakutslàppen med 25 % i sbdra Sverige fràn 1990 till 1995. 
Fbr att uppnà denna sànkla nivà ansàgs tlct nbdvàndigt alt bland annat 
• sâkerstàlla en behovsanpassning av vàxtnâringstilllbrseln. 
• kràva en bkad andel bevuxen àkermark i jordbruksintcnsiva och kustnàra 
omrâden, 
• sànka intensiteten i jordbruket (inbegripet begrànsning av antalet djur pâ 
jordbruk), 
• begrànsa slallgbdselspridningcn undcr hbst och vinter. 
• bka lagringskapaciteten fbr stallgbdsel (àlla nianadcr fbreskrivs fbr 
slallgbdsel fràn nbtkrealur, hàstar. làr eller geller i Ibrlccknade kànsliga 
omrâden. Fbr annan djurhàllning inbegripet svin och IjàdciTà. àr kravet lio 
mànader). 
Dessa krav inlbrlivades i lag 1988 i form av ett àtgàrdsprogram fbr att 
minska vâxtnàringslàckaget frân jordbruket (och av efterfbljande 
utvidgningar med âtgàrder mot ammoniakfbrluster frân jordbruket). 
Fbrutom lagstiftning har omfattande râdgivningsverksamheter och 
forsknings- och utvecklingsinsatser genomfbrts. De ekonomiska styrmedel 
som har tillàmpats fbr att minska jordbrukcts miljbbclastning har utgjorts av 
bidrag fbr odling av fànggrbdor och ulbyggnad av gbdsclvardsanlàggningar 
samt miljbskatler pâ kvàve. Miljbstbd linns ocksà lillgângligt fbr insâdd av 
fànggrbdor, anlàggning av vàtmarker, anlàggning av skydds/oner utmcd 
vatlendrag och extensivt vall pà àkermark. 
13.3.2. De uppgifter som krdvs enligl hilaga 3.4 
Sverige har valt att genomlbra àtgàrderna i hilaga 3.2 i dircktivel genom att 
inlora regler om hbgsta lillàtna djurlàthet pà ett jordbruk. De uppgifter som 
kràvs enligt bilaga 5.4 b fbr vâxtnàringsinnchallet i stallgbdsel, kg N/ha och 
âr visas i tabell 4 nedan, med uppgift om hbgsta tillâtna djurtàthet. Màngden 
kvâve per hektar àr korrigerad fbr stall- och lagringsfbrluster. Under 
betesperioden har inga avdrag gjorts fbr stall- och lagringsfbrluster. 
35 
Tabell 4: Vaxtnaringsinnehall i stallgbdsel och tillaten djurtathet. 
Mjolkko 6000 kg 4 
Mjolkko 8000 kg . 4 
Mjolkko 10000 kg ; 4 
: 3 Kviga, tjur, stut 2-12 man* < 
Kviga, tjur, stut 12-24 man* 
Diko 6 
Sugga 
Slaklsvin 
Varphons 
Unghons 
Slaktkyckling 
Kalkon 
Hast 5 
Far och get 6 6 
1,6 
1,6 
5,8 
4,6 
2,3 
2,2 
10.5 
100 
250 
470 
140 
3 
15 154 
160 
169 
115 
200 
138 
54 
S4 
56 
60 
117 
70 138 
143 
151 
101 
182 
150 
45 
70 
49 
52 
103 
61 
106 
142 
* Kategorin kviga, tjur, stut maste bedomas utit'ran kategorin "Kviga, tjur, stut 2-24 man". 
Antalet kvigor, tjurar och stutar pa ett toretag fordelar sig vanligtvis jamnt mellan 
alderskategorierna 2-12 respektive 12-14 manader. 
13.3.3. Ytterligare eller skdrpta dtgdrder 
Fortlbpande arbete pagar avseende bversynen av de regelsystem som galler 
fbr minska vaxtnaringsfbrluster. Detta har resulterat i fbrslag att skarpa 
manga av reglerna i vad som anses ulgbra atgardsprogrammet. Dessutom 
har olika arbetsgrupper tillsatts, bland annat en med uppdrag att utarbeta 
ett atgiirdsprogram fbr att reducera ammoniakavgangen i jordbruket med 
50 % med utgangspunkt fran 1990 ars nivii. 
13.3.4. Resultaten av de overvakningsprogram som genomforts enligt 
artikel 5.6 
Eftersom vaxtnaringslackaget ar beroende av nederbbrdens storlek och 
fbrdelning under aret har en metod fbr att berakna vaxtnaringslackaget 
utifran normaldata utarbetats. Denna simuleringsmodell baseras pa material 
fran miljbbvervakningsprogrammet, klimat, grbdor, gbdslingsstrategier 
etc. Fran modellen erhalls utlakningskoefficienter fran akermarkens rotzon 
till grundvattnet eller draneringsvattnet under ett normalt ar. Dessutom 
bvervakas kvavelackage till vattnet. Man har beraknat att mellan 1985 och 
1994 har kviivelackaget fran akermark. orsakat av miinniskan, minskat med 
ca 30 % de senaste tio aren. Regionala skillnader foreligger dock. 
36 
Reduktionen i sydvästra Sverige, där det är rikligast nederbörd. jordarten 
ofta grovkornig och jordbruket intensivt, har varit fbrhällandevis låg, ca 10 
%, medan minskningen i Svealand har legal runt 40 %. Den 30-procentiga 
minskadc antropogena belastningen mcllan ären 19X5 och 1994 beror till 
10 % pä minskad areal jordbruksmark, till 50 % pä ökad vallareal och till 
40 % pä lörbättrad kväveutnyttjande till följd av fbrbättrad odlingsteknik, 
förändring av godsling och förädling av grödor. 
13.3.5. Bedömning av när målsättningarna i direktivet kan förväntas vara 
uppfyllda 
Målet att halvera den antropogena kvävebelastningen till havet förväntas 
kunna nås år 2005. Till följd av klimatskillnader kommer emellertid 
enskilda år kanske inte att vara representativa. Sannolikt kommer det 
därför att dröja innan man erhållit full effekt av alla insatta åtgärder i 
jordbruket. 
37 
14. FORENADE KUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND 
Rapporten lamnades till kommissionen den 9 januari 1997. 
14.1. Fbrtcckning bvcr vattenomraden oeh angivandc av kansliga omraden 
Den bvervakning som skall anviindas lor dcn Ibrsla omgangcn fbriccknadc omraden 
genomfbrdes under 1992 lor grundvatten. sbtt ytvatten. Ilodmynningsvattcn och 
kustvatten. Fbr ytvatten bvervakades totalt 1 122 utvinningsplatser och Ibr 
grundvattenkallor461 kallor. 
Pii grundval av dessa uppgifter fbrtecknades nio upptagningsomraden fbr ytvatten 
och 148 grundvattenkallor. Inga omraden fbrlecknades enligt eutrolieringskriteriet, 
trots att ett, Ythan Estuary, i ett fbrsta skede ansags som en kandidat fbr fbrteckning 
men inte fbrtecknades eftersom det fbrelag ett antal mbjliga orsaker till situationen. 
Detta kommer att ses bver.1997. Totalt fbrtecknades 69 upptagningsomraden. av 
vilka 6 grundas pa ytvatten. Inga omraden i Nordirland har fbrtecknats. De kansliga 
omradena visas i figur 6. 
14.2. Riktlinjer fbr god jordbrukssed 
Tre uppsattningar riktlinjcr lor god jordbrukssed har utarbctats Ibr alt upplylla detta 
krav: en fbr England och Wales, en fbr Skotlland och en Ibr Nordirland. I England 
och Wales och Skoltland iir dessa rikllinjcr \isscrligen frivilliga men om en 
jordbrukare skulle atalas Ibr alt iororsaka Ibrorening kan dcnncs brislande 
iakttagande av atgardcrna i riktlinjerna komma att beaktas. 
Riktlinjerna linns lillgangliga kostnadsfritt. Dessulom har man lagil llera initiativ 
fbr alt Iramja lillampningen av riktlinjerna. Dessa inbegriper lidningsartiklar, 
presentationer lill jordbrukare och andra intressegrupper och lillhandahallandet av 
utbildningspaket till hbgskolor och universitet. Kopior av riktlinjerna har ocksa 
skickats till jordbrukare som en del av den verksamhet som jordbrukets radgivande 
tjanster bedriver i hela Fbrenade kungariket. Dessa tjanster har ocksa fbrsbkt framja 
god jordbrukssed genom att besoka gardar fbr att utvardera fbrorening och forhindra 
att en situation som kan leda till allvarlig fbrorening uppstar. 
14.3. Atgiirdsprogram 
Vid tidpunkten Ibr inlamnandet av rapporten hade lorenade kungariket iinnu inlc 
genomfbrl atgardsprogrammcl. Ett Ibrslag lill rallsinstrumcnt Ibr algardsprogrammel 
lanns bifogat till rapporten. 
38 

Figur 6: Områden i Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland 
som betecknas som känsliga med avseende på nitratförorening 
/ BRIDLINGTON 
2 R1VERHULL 
3 MIUNGTON SPRINGS 
4 SPRINGWELLS 
5 COTTINGHAM 
6 BRAYTON 
7 CARLTON 
8 POLUNGTON 
9 HATFIELD 
10 NORTH LINCOLNSHIRE 
11 NORTH NOTTINGHAMSHIRE 
12 LONCOLN 
13 R1VER WITHAM 
14 HUSBANDSBOSWORTH 
15 KELSALL 
16 SWYNNERTON 
17 TELFORD 
18 BEDNALL 
19 SH1FNAL 
20 LICHFIELD 
21 OAKELEY 
22 TOMHILL 
23 HINKSFORD 
24 KINVER 
25 WILDMOÖR 
26 ASTLEY 
27 HASELEY 
28 BROMSBERROW 
29 SNOWSH1LL 
30 STOW-ON-THE-WOLD 
31 GARWAY 
32 CHELTENHAM 
33 THE SLAUGHTERS 
^^ Kansligt • Grundvatten 
O Kansligt - Ytvatten 
(~7) lcke kdnsligt 100 km 
J 200 km 
J 34 FAlRrGRD 
35 RtVERSLEAM, CHERWELL. 
ANDGREATOUSE 
36 WIGHTON 
37GREATBIRCHAM 
38 SWAFFHAM 
39 LYNGFORGE 
40 WROXHAM 
41 RIVERWAVENEY 
42 MOULTON 
43 BURYSTEDMUNDS 
44 FULBOURN 
45 LINTON 
46 FOWLMERE 
47 SLIPEND 
48 WESTON 
49 GREATOFFLEY 
50 KINGS WALDEN 
51 R1VERS BLACKWATER 
AND CHELMER 
52 OLDCHALFORD 
53 LEWKNOR 
54 OGBOURNE ST GEORGE 
55 COMPTON 
56 TWYFORD 
57 DORNEY 
58 BOXLEY 
59 THURNHAM 
60 MINSTER 
61 EGFORD 
62 CASTLECARY 
63 M1LBOURNE W1CK 
64 BEAMINSTER 
65 OTTER VALLEY 
66 DUCKALLER 
67 DYSERTH 
68 TRELECH 
69 BALMALCOLM 


ISSN 1024-4506 
KOM(98) 16 slutlig 
DOKUMENT 
SV 14 03 
Katalognummer : CB-CO-98-014-SV-C 
ISBN 92-78-30142-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
Mo