SV ECB -PUBLIC 
 
 
EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE  
av den 24 juli 2013  
om Sveriges riksbanks finansiella oberoende  
(CON/2013/53)  
 
Inledning och rättslig grund  
Den 22 april 2013 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Finansdepartementet om ett 
yttrande över utredningen "Riksbankens finansiella oberoende och balansräkning" (SOU  2013:9) (nedan 
kallad utredningen ). 
ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artiklarna 127.4 och 282.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel  2.1 andra s trecksatsen i rådets beslut 98/415/EG av den 29  juni 1998 
om nationella myndigheters samråd med Europeiska centralbanken rörande förslag till rättsregler
1, 
eftersom utredningen och dess förslag rör lagstiftningen kring Sveriges riksbank.  I enlighet med 
artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av 
ECB -rådet.  
 
1.  Bakgrund  
1.1 I sina konvergensrapporter har ECB upprepade gånger påpekat att Sverige måste anpassa 
lagstiftningen som styr Sveriges riksbank för att uppfylla fördragets krav bl.a. avseende finansiellt 
oberoende och vinstutdelning. I mars  2008 mottog ECB en begäran från Finansdepartementet om 
ett yttrande över en rapport med titeln "Riksbankens finansiella oberoende" (SOU 2007:51). Ett av 
motiven bakom denna rapport var att man ville lägga fram förslag till ny lagstiftning som skulle 
undanröja de brister som ECB tidigare påpekat. Den rapporten innehöll två alternativa förslag till 
ändringar av lagen om Sveriges riksbank som berörde Riksbankens kapitalstruktur och vinstutdelning.  
1.2 Den 4  augusti 2008 utfärdade ECB sitt yttrande CON/2008/34
2 där man bl.a. underströk att 
medlemsstater, även om de har ett undantag och ännu ej deltar i den ekonomiska och monetära unionen (EMU), ändå har en skyldighet att anpassa den lagstiftning som rör den nationella 
centralbanken för att säkerställa att den är förenlig med fördraget och stadgan för Europeiska 
centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS -stadgan ). ECB 
                                                 
1  EGT L 189, 3.7.1998, s.  42. 
2  Alla ECB:s yttranden finns på ECB:s webbplats www.ecb.europa.eu.  
ECB -PUBLIC 
2 konstaterade också att varje lagstiftningsreform bör ha som målsättning att gradvis uppnå överens-
stämmelse med Eurosystemets regler och att inget av de två alternativa förslagen var tillräckliga för 
att garantera Riksbankens finansiella oberoende.  
 
2.  Utredningens förslag  2013  
2.1 På grund av finanskrisen genomfördes inga av de förslag som gjordes i SOU  2007:51, istället gav 
erfarenheterna från krisen anledning att på nytt överväga samma frågor.   
Vid regeringssammanträde den 13  oktober 2011 fattades beslut om att tillsätta e n utredning med 
uppdrag att göra en översyn av hur erfarenheterna från den finansiella krisen har påverkat synen på 
Riksbankens balansräkning (Dir  2011:89).  
I sina anvisningar till utredningen instruerade regeringen denna att bl.a. utreda  
a) hur stor Riksbankens valutareserv bör vara samt hur den bör finansieras,  
b) hur samarbetet mellan Riksbanken och Riksgäldskontoret kan utformas på bästa sätt,  
c) hur upplåningen till valutareserven bör ske med beaktande av det övergripande målet att tillförsäkra en effektiv upplåning för den svenska staten och att värna de offentliga 
finanserna, samt att upprätthålla finansiell stabilitet och skydda Riksbankens självständiga 
ställning,  
d) vad som är en lämplig storlek på Riksbankens eget kapital.  
2.2 Utredningen presente rade sitt betänkande i januari  2013. Det här yttrandet är alltså det andra 
yttrandet som ECB utfärdar i delvis samma frågor och bör därför läsas tillsammans med yttrande CON/2008/34. Den svenska utredningen innehåller flera förslag som ECB kommenterar i detta 
yttrande:  
a) Riksbanken föreslås få ett kostnadsfritt kapital på 75 miljarder kronor, varav 30 miljarder i 
eget kapital.  Kapitalet skyddas mot inflation och återställs vid förluster.  
b) Riksbanken ges rätt att förstärka sin valutareserv så att det upplånade och kostnadsfria 
kapitalet kan uppgå till 200 miljarder kronor. 
c) Om Riksbanken har använt sina reserver för att lämna likviditetsstöd bör den få rätt att återställa valutareserven genom upplåning i obegränsad omfattning. 
d) Riksbanken föreslås få rätt att fina nsiera sin utlåning i utländsk valuta genom upplåning i 
obegränsad omfattning. Härigenom skapas förutsättningar för ett tillräckligt likviditetsstöd 
till banker om den finansiella stabiliteten är hotad.  
e) Kostnaderna för den upplånade delen av valutareserven  föreslås bäras av bankerna genom 
avgifter.  De banker som har upplåning och utlåning i utländsk valuta bör ha en obligatorisk 
försäkring som vid behov garanterar dem likviditetsstöd i utländsk valuta.  
ECB -PUBLIC 
3 f)   Valutarisken som följer med valutareserven föreslås elimineras genom att den flyttas till 
Riksgäldskontoret. Vad gäller utredningens förslag avseende eget kapital i Riksbanken 
påpekar utredningen att det föreslagna beloppet bygger på att valutarisken som följer av att Riksbanken har en valutareserv är elimin erad.  
g) Utredningens förslag innebär att mindre kapital binds i Riksbanken vilket medför en samhällsekonomisk vinst.  Om valutarisken flyttas till Riksgäldskontoret minskar behovet av 
eget kapital i Riksbanken.  Enligt utredningens bedömning medför detta försl ag att 
kapitalbindningen i Riksbanken minskar med 90 -215 miljarder kronor. Om upplåningen i 
utländska valuta uppgår till ca  90 miljarder kronor i "normala" tider, beräknas den samhälls -
ekonomiska vinsten uppgå till 180- 270 miljoner per år.  
 
3.  Allmänna ko mmentarer  
ECB understryker att alla observationer som görs i yttrande CON/2008/34 fortfarande gäller.  
3.1 I utredningens kapitel  10, Konsekvenser av utredningens förslag, konstateras det att utredningens 
förslag innebär att Riksbankens eget kapital och reserver skulle minska avsevärt och vilket medför 
att 73  miljarder kronor skulle kunna föras över från Riksbanken till staten genom en särskild 
utdelning. Enligt utredningen skulle statsskulden då minska med 73  miljarder kronor eller 
ca 2 procent av BNP till följd av minskningen av eget kapital och reserver.  Utredningen anger 
också att det kapital som frigörs i Riksbanken kan användas för att amortera statsskulden.  
3.2 Enligt artikel 130 i fördraget och artikel  7 i ECBS -stadgan är centralbanker oberoende, vilk et även 
inkluderar finansiellt oberoende, och där stadgas även det generella förbudet mot monetär 
finansiering enligt vilket ingen vinstutdelning får ske utanför det normala förfarandet för 
vinstutdelning. Detta diskuteras mer ingående nedan.  
3.3 Förbudet mot monetär finansiering är fastlagt i artikel  123.1 i fördraget och förbjuder ECB och 
medlemsstaternas nationella centralbanker att ge unionens institutioner eller organ, byråer, centrala, 
regionala, lokala eller andra myndigheter, andra offentligrättslig a organ eller offentliga företag i 
medlemsstaterna rätt att övertrassera sina konton eller ge dem andra former av krediter; detsamma 
gäller ECB:s eller de nationella central bankernas förvärv av skuldför bindelser direkt från dessa 
enheter inom den offentl iga sektorn.  Det exakta tillämpningsområdet för förbudet mot monetär 
finansiering klargörs vidare i rådets förordning (EG) nr  3603/93 av den 13 december 1993 om 
fastställande av definitioner för tillämpningen av de förbud som avses i artikel  104 och 104b.1  i 
fördraget
3, som förtydligar att förbudet omfattar all finansiering av den offentliga sektorns 
åtaganden gentemot tredje parter.  
                                                 
3  EGT L 332, 31.12.1993, s.  1. Artikel  104 och 104b.1 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen är nu 
artiklarna  123 och 125.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.  
ECB -PUBLIC 
4 3.4 Även utdelning av en centralbanks vinst som ännu ej realiserats, bokförts och varit föremål för 
revision strider mot förb udet mot monetär finansiering. 
För att inte strida mot förbudet mot monetär finansiering kan det belopp som överförs till statsbudgeten enligt de gällande reglerna om vinstutdelning inte, inte ens delvis, betalas från den 
nationella centralbankens reserver . Reglerna om vinstdisposition bör alltså inte påverka den 
nationella centralbankens reserver. Om en nationell centralbanks tillgångar överförs till staten ska det ske mot betalning som motsvarar marknadsvärdet och överföringen bör ske samtidigt som 
betaln ingen
4.  
3.5 Därutöver får medlemsstaterna inte föreskriva minskningar av en nationell centralbanks kapital utan föregående samtycke från den nationella centralbankens beslutande organ, vilket syftar till att säkerställa att den nationella centralbanken so m medlem av ECBS är tillräckligt finansiellt 
oberoende för att kunna fullgöra sitt uppdrag enligt artikel  127.2 i fördraget och ECBS -stadgan. Av 
samma skäl bör ändringar av reglerna om en nationell centralbanks vinstdisposition endast initieras 
och besluta s i samråd med den berörda nationella centralbanken som bäst kan avgöra hur stora 
reserver den behöver
5. När det gäller finansiella avsättningar eller buffertar måste de nationella 
centralbankerna ha frihet att självständigt göra avsättningar för att skydd a realvärdet av kapital och 
tillgångar. Medlemsstaterna får heller inte hindra de nationella centralbankerna från att bygga upp sådana reserver som krävs för att en medlem av ECBS ska kunna fullgöra sina uppgifter
6. 
3.6 Sverige är en medlemsstat med undant ag och måste därför uppfylla alla krav på anpassning enligt 
artikel  131 i fördraget. ECB konstaterar att Sverige sedan den 1 juni 1998 har haft en skyldighet 
enligt fördraget att anpassa sin nationella lagstiftning inför en integrering i Eurosystemet. Alla  
lagstiftningsåtgärder som svenska myndigheter vidtar angående Riksbanken bör göra lagstiftningen 
förenlig med bestämmelserna i fördraget.  
 
4.  Specifika kommentarer  
Observationerna nedan avser specifika förslag till ändringar av lagen om Sveriges riksbank  
(SFS1988:1385).  
4.1 Ändringsförslag avseende kapitel  10, artikel  1 
4.1.1  Enligt artikel 1 garanteras Riksbankens finansiella självständighet av att den fått rätten att ge ut 
sedlar och mynt samt att den därutöver har ett eget kapital och reserver.  
4.1.2  ECB noterar att rätten att ge ut sedlar och mynt inte i sig garanterar finansiellt oberoende. Artikeln 
beaktar inte de skyldigheter som en nationell centralbank har enligt artikel  128.1 i fördraget och 
artikel  16 i ECBS -stadgan och är därför inte förenlig m ed Sveriges skyldigheter enligt fördragen.  
                                                 
4  Yttrande CON/2011/91 och yttrande CON/2011/99.  
5  Yttrande CON/2009/83 och yttrande CON/2009/53.  
6  Yttrande CON/2009/26.  
ECB -PUBLIC 
5 4.1.3  ECB vill också poängtera, på samma sätt som i yttrande CON/2008/34, att sedelmängden inte bör 
betraktas som ett kostnadsfritt kapital. Det finns inget stöd för detta i fördraget, och det framgår 
inte någonst ans i fördraget att eurosedlar kan jämställas med ett kostnadsfritt kapital som ägs av en 
viss nationell centralbank.  
4.2 Ändringsförslag avseende kapitel  10, artiklarna 2, 3 och 4 
4.2.1  Artikel 2 stadgar att om Riksbankens kostnadsfria kapital understiger  den målsatta nivån ska 
banken tillskjutas kapital. Enligt utredningens förslag ska det totala kostnadsfria kapitalet bestå av 
a) utestående sedlar och mynt, och b) eget kapital. Det senare ska uppgå till minst 30  miljarder 
kronor. Förluster som understige r 10  miljarder kronor ska kompenseras genom att ingen 
vinstutdelning sker förrän det egna kapitalet har återställts. Större förluster kräver att det egna kapitalet återställs genom att nytt kapital skjuts till. ECB konstaterar att en situation där en 
utoms tående part har befogenhet att fastställa eller påverka hur Riksbanken egna kapital återställs 
är oförenlig med finansiellt oberoende.  
4.2.2  När det gäller vinstdispositionen framgår det av ECB:s konvergensrapporter att de nationella centralbankernas stadg ar får föreskriva hur vinsten ska fördelas. Om sådana föreskrifter saknas ska 
beslutet om vinstdisposition fattas av den nationella central bankens beslutande organ på 
yrkesmässiga grunder och inte vara föremål för bestämmanderätt för utom stående parter,  såvida det 
inte finns någon uttrycklig skydds bestämmelse om att detta inte ska påverka det finansiella 
oberoendet som är nödvändigt för att den nationella central banken ska kunna fullgöra sina ECBS -
relaterade uppgifter samt nationella uppgifter. Detta b etyder att beslut som rör vinstdispositionen 
ska fattas av Riksbankens direktion.  
4.2.3  Vinst får endast delas ut till statsbudgeten efter det att tidigare års eventuella förluster har täckts 
och tillräckliga finansiella avsättningar gjorts för att värdesk ydda den nationella centralbankens 
reala kapital och tillgångar. Tillfälliga lagstiftningsåtgärder eller ad -hoc lagstiftning som innebär att 
den nationella central banken ges instruktioner avseende sin vinstdisposition är inte tillåtna. Mot 
denna bakgrund noterar ECB att reglerna om Riksbankens vinstdisposition inte förbättras, eftersom 
både föreslaget till artikel  10.6 och förslaget till artikel  10.7 även i framtiden ger en avgörande roll 
till riksdagen och Riksrevisionen.  
4.2.4  Vad gäller riksdagens och R iksrevisionens befogenheter är det oförenligt med finansiellt oberoende 
om en utomstående part har befogenhet att fastställa eller påverka Riksbankens budget, såvida inte 
lagen innehåller en skyddsbestämmelse om att dessa befogenheter inte påverkar de fin ansiella 
resurser som är nödvändiga för att Riksbanken ska kunna fullgöra sina ECBS -relaterade och 
nationella uppgifter.  
4.3 Ändringsförslag avseende kapitel  10, artikel  6 
4.3.1  Riksbankens räkenskaper bör upprättas antingen i enlighet med allmänna redovis ningsregler eller i 
enlighet med regler som fastställts av Riksbankens direktion. Om sådana regler istället fastställts av utomstående parter måste redovisningsreglerna beakta vad den nationella central bankens 
ECB -PUBLIC 
6 oberoende beslutande organ har föreslagit. År sredovisningen ska antas av Riksbankens direktion, 
biträdd av oavhängiga revisorer, och får i efterhand godkännas av utomstående parter, t.ex. 
regering eller parlament. Vad gäller vinsten ska Riksbankens direktion ha möjlighet att på ett 
självständigt och professionellt sätt besluta hur den ska beräknas.  
4.3.2  I enlighet med artikel  139 i fördraget och artikel  42 i ECBS -stadgan gäller ECB:s rättsakter om 
redovisning ännu inte för Riksbanken. Riksbanken bör trots detta vara behörig att anta sina egna 
redovis ningsriktlinjer, med utgångspunkt i ECB:s riktlinjer, fram till den dag då Sveriges undantag 
upphävs.  
4.4 Ändringsförslag avseende kapitel  12, artiklarna 1 —3 
4.4.1  Enligt utredningen ska en av Riksbankens uppgifter vara att svara för likviditetsstöd i utlä ndsk 
valuta till svenska banker och andra finansinstitut. För denna uppgift ska Riksbanken ges rätt att 
vid behov förstärka sin valutareserv så att det sammanlagda kostnadsfria och upplånade kapitalet kan uppgå till  200 miljarder kronor. Detta belopp ska uppräknas med utvecklingen i BNP i löpande 
priser.  
4.4.2  De föreslagna ändringarna begränsar Riksbankens rätt att oberoende fatta beslut om att förstärka valutareserven.  Riksbankens direktion måste ha rätten att instruera Riksgälden att låna upp varje 
belopp som direktionen anser är nödvändigt. 
4.4.3  De föreslagna ändringarna är inte tillräckligt tydliga och det finns risk att de inte uppnår överens-stämmelse med ECBS grundläggande uppgifter, t.ex. att genomföra valutatransaktioner och 
innehav och förvalta m edlemsstaternas officiella valutareserver.  
4.4.4  Om en nationell centralbanks förvaltning av valutareserven underställs kontroll genom en nationell myndighet för skuldförvaltning, skulle detta stå i strid med artikel  127.2 andra och tredje 
strecksatsen i f ördraget, artikel  3.1 andra och tredje strecksatsen i ECBS -stadgan samt även 
artiklarna  23, 30 och 31 i ECBS -stadgan.  Trots att medlemsstater som har ett undantag inte 
omfattas av artiklarna ovan såsom framgår av artikel  139 i fördraget och artikel  42.1 i ECBS -
stadgan, enligt artikel  131 i fördraget, har de ändå en skyldighet att anpassa den lagstiftning som 
rör deras nationella centralbank för att säkerställa att den är förenlig med fördraget och ECBS -
stadgan vad gäller uppgifter som rör Eurosystemet
7.  
                                                 
7  Konvergensrapport juni  2013, s. 41.   
ECB -PUBLIC 
7 4.4.5  Om beslut som Riksbanken fattar är beroende av riksdagens beslut underminerar detta artikel  130 i 
fördraget och artikel  7 i ECBS -stadgan.  
 
Detta yttrande kommer att offentliggöras på ECB:s webbplats.  
 
 
Utfärdat i Frankfurt am Main den 24 juli  2013.  
 
[Namnteckning ] 
 
Mario DRAGHI  
ECB:s ordförande