P9_TA(2022)0120

EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina

Europaparlamentets resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (2022/2618(RSP))

(2022/C 434/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess tilläggsprotokoll,

— med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna,

— med beaktande av artikel 24 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

— med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (1),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021 om EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142),

— med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning av den 13 december 2006,

— med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om den europeiska barngarantin (2),

— med beaktande av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

— med beaktande av rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs (3),

— med beaktande av FN:s globala studie om barn som frihetsberövats från juli 2019,

— med beaktande av FN:s konvention om begränsning av statslöshet av den 30 augusti 1961,

— med beaktande av FN:s globala flyktingpakt från 2018,

— med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om att skydda migrerande barn (4),

— med beaktande av den allmänna rekommendationen nr 38 av den 6 november 2020, från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor, om människohandel med kvinnor och barn i samband med global migration,

— med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om sexuell exploatering och prostitution samt effekterna av detta för jämställdheten (5),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022Välkomnande av människor som flyr från kriget i Ukraina: förbereda EU för att tillgodose behoven (COM(2022)0131),

— med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

A. Ryska federationens invasion av Ukraina och attackerna mot den ukrainska befolkningen har lett till att ett stort antal människor och familjer flyr från Ukraina, vilket har fått enorma konsekvenser, särskilt för barn och ungdomar i hela regionen.

B. Enligt Unicefs senaste rapport (6) hade fram till den 25 mars 2022 över 3,7 miljoner flyktingar flytt Ukraina sedan krigets början. Denna siffra förväntas fortsätta att öka under de kommande veckorna. FN uppskattar också att det nu finns nästan 6,5 miljoner internflyktingar sedan början av kriget och ytterligare 12,65 miljoner människor som direkt påverkas av konflikten.

C. Enligt Unicefs senaste rapport (7) utgör kvinnor och barn 90 % av alla flyktingar som flyr från Ukraina. Nästan hälften av de flyktingar som flyr Ukraina är barn i skolåldern (8). Unicef uppskattar också att över 2,5 miljoner barn har blivit internflyktingar sedan konfliktens början.

D. Fram till den 25 mars 2022 hade grannländerna hanterat en enorm tillströmning av flyktingar från Ukraina, med över 2,2 miljoner till Polen, över 579 000 till Rumänien, över 379 000 till Moldavien, nästan 343 000 till Ungern och över 545 000 till andra länder (9).

E. Med så höga siffror löper barn, särskilt ensamkommande barn, en ökad risk för våld, övergrepp och utnyttjande, och det finns en ökad risk för att barn försvinner och faller offer för människohandel, särskilt när de rör sig över gränserna.

F. Mer än 100 000 barn, varav hälften med funktionsnedsättning, är i institutionsvård och på internatskolor i Ukraina (10), och över 90 % av dessa barn har föräldrar. Enligt officiella uppgifter föddes 4 311 barn i Ukraina mellan den 24 februari och början av mars, och det uppskattas att 265 000 kvinnor var gravida i början av krisen, varav cirka 80 000 förväntas föda barn under de kommande tre månaderna.

G. Enligt FN:s flyktingkommissarie (UNHCR) fanns det under 2021 minst 35 875 statslösa personer och personer av obestämd nationalitet i Ukraina. Omkring 10–20 % av de uppskattningsvis 400 000 romer som bor i Ukraina är statslösa eller riskerar statslöshet. Enligt rapporterna saknar 55 % av de barn som fötts i Donetsk och Luhansk och 88 % av de barn som fötts på Krim ukrainska födelseattester eller personliga handlingar, vilket innebär att de riskerar statslöshet (11). Barn som tvingats migrera löper större risk för statslöshet på grund av problem kopplade till hinder för födelseregistrering i ursprungslandet eller under tvångsförflyttningen och på grund av att deras föräldrars statslöshet inte erkänns. Denna risk förvärras för ensamkommande barn på grund av hinder i samband med dokumentation och registrering, bland annat brist på bevis på familjeband.

H. Den europeiska barngarantin är ett EU-instrument som syftar till att förebygga och bekämpa fattigdom och social utestängning genom att garantera fri och faktisk tillgång för behövande barn till grundläggande tjänster, såsom förskoleverksamhet, utbildningsverksamhet och skolbaserade aktiviteter, hälso- och sjukvård, minst ett mål hälsosam mat per skoldag och faktisk tillgång för alla behövande barn till hälsosam kost och lämpliga bostäder. Barngarantins mål bör gälla för alla barn i EU.

I. Barn till migranter och flyktingar faller ofta mellan två stolar i nationell lagstiftning, vilket leder till att barnen lämnas åt sitt öde, och detta kan förvärra deras sociala underutveckling och leda till otrygghet samt till en större risk för marginalisering, misshandel och övergrepp.

J. Barn som växer upp med knappa resurser och i otrygga familjesituationer är mer benägna att drabbas av fattigdom och social utestängning, med långtgående konsekvenser för deras utveckling och senare för deras vuxna liv, vilket leder till en ond cirkel av fattigdom från generation till generation. Fattigdom och social utestängning åtgärdas bäst genom att man för en övergripande politik som är snäv i sin tillämpning men omfattar ett brett område och inte enbart är inriktad på barnen utan också på deras familjer och samhällen, och genom att man prioriterar investeringar som leder till att nya möjligheter och lösningar skapas. Alla delar av samhället måste bidra till att lösa dessa problem, allt från lokala, regionala, nationella och europeiska myndigheter till det civila samhället.

K. Internationella organisationer har konstaterat att barnfattigdom är både en potentiell orsak till och konsekvens av kränkningar av barns rättigheter, på grund av att fattigdomen påverkar barnens möjligheter att utöva sina rättigheter och på grund av att dessa rättigheter inte upprätthålls.

L. Hittills har 378 högstadie- och gymnasieskolor och högre utbildningsanstalter förstörts i Ukraina genom rysk granatbeskjutning (12).

M. Det måste även i fortsättningen vara en prioritering för EU och dess medlemsstater att se till att barn och ungdomar integreras i vård- och utbildningsstrukturer.

N. Det förekommer allvarliga kränkningar mot barn i samband med konflikten, även mot barn som hålls i häkte. Väpnade konflikters inverkan på barn på kort, medellång och lång sikt bör undersökas på ett effektivt och heltäckande sätt genom användning av de olika verktyg som står till förfogande, inbegripet nya och förstärkta EU-riktlinjer om barn och väpnade konflikter.

O. Flickor är särskilt utsatta under den humanitära krisen och flyktingkrisen, eftersom de fortsätter att på ett oproportionerligt sätt utsättas för diskriminering på grund av könsnormer och könsrelaterat våld.

P. I Moldavien står barnen för hälften av antalet flyktingar som flyr från Ukraina.

1. Välkomnande av människor som flyr från kriget i Ukraina: förbereda EU för att tillgodose behoven , de operativa riktlinjerna för genomförandet av rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022, de operativa riktlinjerna för genomförandet av rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 ( 13 ) och planen med 10 punkter för en starkare europeisk samordning av mottagandet av människor som flyr från kriget i Ukraina.

2. Europaparlamentet påminner om att EU och alla medlemsstater har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter och därför är skyldiga att respektera, skydda och uppfylla de rättigheter som fastställs i konventionen. Parlamentet betonar att i linje med FN:s konvention om barnets rättigheter bör barnets bästa alltid komma i främsta rummet i alla beslut som rör barn.

3. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att behandla varje barn som söker skydd först och främst som ett barn, oavsett social eller etnisk bakgrund, kön, sexuell läggning, förmåga, nationalitet eller migrationsstatus.

4. Europaparlamentet kräver att det inrättas säkra passager och humanitära korridorer för barn som flyr från konflikten – både för ensamkommande barn och för barn med familjer – och att man snabbt hjälper barn som är internflyktingar, strandsatta eller som inte kan lämna omringade områden.

5. Europaparlamentet påminner om vikten av EU:s strategi för barnets rättigheter, barngarantin, EU:s strategi för att bekämpa människohandel, EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 samt alla befintliga europeiska rättsliga instrument, inbegripet direktivet om tillfälligt skydd ( 14 ) , när det gäller att stödja medlemsstaterna och hjälpa dem att hantera de särskilda behoven hos barn som flyr från kriget.

6. Europaparlamentet betonar vikten av informationsutbyte mellan medlemsstaterna i full överensstämmelse med dataskyddsreglerna och av att registrering från en medlemsstat erkänns av de andra.

7. Europaparlamentet betonar att alla barn har rätt att skyddas från våld, utnyttjande och övergrepp och att EU:s medlemsstater måste säkerställa förebyggande åtgärder, särskilt för barn som riskerar att utsättas för människohandel och bortförande, och säkra stöd till barn som har utsatts för våld och trauma. Parlamentet påminner om att barn i familjemiljö generellt är säkrare och bättre omhändertagna, och kräver därför starkare stöd till familjer och insatser för att återförena familjer. Parlamentet påminner om att det under alla omständigheter alltid bör göras en bedömning av barnets bästa. Parlamentet efterlyser dessutom stöd till personer som har överlevt könsrelaterat våld.

8. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa grannländerna att tillsammans med barnskyddsansvariga inrätta lämpliga och säkra barnvänliga platser omedelbart efter gränsen, såsom stödcentren ”Blue dot hubs”, som håller på att inrättas av Unicef och UNHCR.

9. Europaparlamentet rekommenderar starkt att barnskyddsansvariga och andra kritiska tjänster finns och kan utnyttjas vid gränsen för att kartlägga dessa barns sårbarhet, särskilt genom att korrekt identifiera och registrera barnets nationalitet, statslöshet eller risk för statslöshet vid ankomsten, och hänvisa dem till lämpliga tjänster, inbegripet psykosocialt stöd, mödravård, skydd mot könsrelaterat våld, spårning av familjer och stöd till familjeåterförening, och för att säkerställa ett korrekt överlämnande till de nationella systemen för skydd av barn, så att barnen säkras fullständig tillgång till alla grundläggande tjänster och lämplig vård i enlighet med internationella normer för skydd av barn.

10. Europaparlamentet uppmanar med kraft alla parter att samarbeta nära de ukrainska myndigheterna för att påskynda evakueringen av barn på institutioner och barn som behöver medicinsk vård och se till att de flyttas till lämpliga familjebaserade eller samhällsbaserade vårdinrättningar i medlemsstaterna så att de kan få lämplig vård.

11. Europaparlamentet betonar att evakueringar alltid bör genomföras med respekt för särskilda åtgärder som tar hänsyn till barnets bästa, och att samtycke bör erhållas från barnets föräldrar eller personer som ansvarar för barnets omvårdnad.

12. Europaparlamentet betonar vikten av att införa en EU-strategi för att intensifiera de humanitära insatserna på plats i syfte att rädda familjer och barn, särskilt utsatta barn, även barn med missgynnad socioekonomisk bakgrund, barn i institutionsvård och fosterhem och barn på sjukhus, samt barn med funktionsnedsättning, föräldralösa barn och ensamkommande barn, särskilt i stridsområden.

13. Europaparlamentet uttrycker oro över rapporterna om att ungdomar fortfarande hålls i migrantförvar i Ukraina, där de utsätts för större risker under fientligheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med de ukrainska myndigheterna för att se till att man släpper unga migranter och asylsökande som hålls i migrantförvar i Ukraina och för att underlätta en säker evakuering av dem.

14. Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande om inrättandet av solidaritetsplattformen för utbyte av information om medlemsstaternas mottagningskapacitet och antalet personer som åtnjuter tillfälligt skydd på deras territorier.

15. Europaparlamentet understryker vikten av ett nära samarbete med de ukrainska myndigheterna och relevanta internationella och icke-statliga organisationer för att, med full respekt för EU:s dataskyddsstandarder, registrera och identifiera barn som kommer från institutionsvård i Ukraina till EU, för att förhindra handel med barn, olagliga adoptioner och andra eventuella övergrepp. Parlamentet betonar vikten av att övervaka hur dessa barn mår och var de vistas efter ankomsten till EU.

16. Europaparlamentet begär att ensamkommande barn, barn som har skilts från föräldrarna och barn från institutionsvård i Ukraina omedelbart ska inkluderas i social- och barnavårdsmyndigheternas övervakningssystem i de mottagande medlemsstaterna för att underlätta familjeåterförening när detta är bäst för dem i framtiden, och för att övervaka vilken vård de får för att garantera deras säkerhet och skydd.

17. Europaparlamentet betonar vikten av att samla in disaggregerade uppgifter i enlighet med EU:s dataskyddsbestämmelser för att identifiera utsatta grupper som kommer från Ukraina, inbegripet men inte begränsat till barn i institutionsvård, barn med funktionsnedsättning, barn från romska befolkningsgrupper, papperslösa barn och andra icke-ukrainska barn, statslösa barn och barn som riskerar statslöshet, i syfte att identifiera särskilda gruppers behov och ge stöd till spårande och återförening av ensamkommande barn, kvinnor och personer som fallit offer för människohandel.

18. Europaparlamentet noterar EU:s plattform för registrering, som syftar till att göra det möjligt för medlemsstaterna att utbyta information för att säkerställa att personer som åtnjuter tillfälligt eller tillräckligt skydd enligt nationell lagstiftning effektivt kan utnyttja sina rättigheter i alla medlemsstater, samtidigt som eventuellt missbruk begränsas.

19. Europaparlamentet uppmanar med kraft de angränsande medlemsstaterna att förse barnen med barnvänlig information, på ett språk de förstår, om deras situation, deras rättigheter och den risk de kan utsättas för när det gäller människohandel och andra former av utnyttjande. Parlamentet betonar att den information som ges till vuxna bör innehålla särskilda avsnitt om handel med barn för att varna omsorgsgivare och underlätta skräddarsytt stöd.

Mottagningsvillkor och utsatta barn

20. Europaparlamentet framhåller att barn har rätt till och ett naturligt behov av att vara nära sina föräldrar eller en ständig vårdnadshavare. Parlamentet betonar vikten av att syskon inte skiljs åt och därmed vikten av att ta emot ensamkommande barn i familjehem eller boenden ute i samhället så att barnen inte behöver växa upp på institutioner utan i familjer och samhällen, och därigenom förhindra onödig familjeseparering. Parlamentet betonar att för ensamkommande barn bör fosterhem eller andra boenden ute i samhället prioriteras och om detta inte är möjligt bör barnen placeras i andra anläggningar än de vuxna.

21. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att en förmyndare snabbt utses för alla ensamkommande barn när de anländer till sitt första land, oavsett nationalitet eller immigrationsstatus, och att all information från förmyndaren lämnas på ett barnvänligt sätt. Parlamentet anser i detta sammanhang att angränsande medlemsstater bör dra full nytta av det europeiska förmyndarskapsnätverket och rekommenderar starkt att det när inga förmyndare finns tillgängliga i värdlandet utses tillfälliga förmyndare vid gränsen för att se till att ansvaret i laga ordning överlämnas till de nationella systemen för skydd av barn.

22. Europaparlamentet begär att det ska finnas finansiering för tillhandahållande av grundläggande och livräddande tjänster inom området sexuell och reproduktiv hälsa och omedelbara tjänster för personer som överlevt könsrelaterat våld, i linje med den minsta uppsättningen tjänster som är tillgängliga inom sexuell och reproduktiv hälsa (Minimum Initial Services Package – MISP), i syfte att förebygga och hantera konsekvenserna av sexuellt våld, minska hivsmitta, förebygga överdriven sjuklighet och dödlighet bland mödrar och nyfödda samt planera för omfattande tjänster inom området för reproduktiv hälsa. Parlamentet begär att man omedelbart underlättar gränsöverskridande tillgång till sexuell och reproduktiv hälsovård och/eller transitering till andra EU medlemsstater vid behov, i syfte att övervinna allvarliga restriktioner i transitmedlemsstater och de som hyser flyktingar och säkerställa att barn och ungdomar som flyr från Ukraina har tillgång till omfattande tjänster inom området för sexuell och reproduktiv hälsa och sanitära produkter.

23. Europaparlamentet framhåller hur viktiga lokalsamhällen och kommuner samt civilsamhällesorganisationer i frontlinjen är för att ta emot och inhysa barn och ungdomar och ge dem tillgång till utbildning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att påskynda deras tillgång till befintliga EU-medel.

24. Europaparlamentet lovordar och erkänner civilsamhällets väsentliga roll för att ta emot och inhysa barn och ungdomar som flyr kriget och för att ge dem humanitärt och rättsligt bistånd och möjlighet att integreras socialt. Parlamentet erinrar om att myndigheterna inte bara kan förlita sig på att privatpersoner och civilsamhällsorganisationer ska organisera mottagningen och skyddet av barn som flyr från Ukraina. Parlamentet framhåller betydelsen av att medlemsstaternas myndigheter utövar tillsyn över mottagningen av ensamkommande barn.

25. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa till att stärka systemen för skydd av barn i värdländerna för att förbättra det psykologiska stödet och tillgången till grundläggande tjänster för barn som flyr från Ukraina, såsom utbildning och hälsa, på samma villkor som barn i värdländerna, och att inrätta omplaceringsmekanismer som prioriterar familjeåterförening och omplacering av utsatta barn och andra för att minska trycket på grannländerna.

26. Europaparlamentet framhåller behovet av att stödja värdländernas hälso- och sjukvårdssystem för att säkra kontinuiteten i vården av barn och ungdomar som flyr från Ukraina, särskilt genom att tillhandahålla basläkemedel, t.ex. till patienter med hiv, cancer och sällsynta sjukdomar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samordna insatserna med Unicef och Världshälsoorganisationen för att erbjuda barn och ungdomar som flyr från Ukraina vaccinering mot grundläggande sjukdomar, bland annat polio, mässling och covid-19.

27. Europaparlamentet påminner om att EU och alla medlemsstater har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter och därför är skyldiga att respektera, skydda och uppfylla de rättigheter som fastställs i konventionen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att införa särskilda åtgärder för att på ett adekvat sätt tillgodose behoven hos barn med funktionsnedsättning, bland annat med adekvata hjälpmedel och ständig omvårdnad via kontrollerade vårdgivare.

28. Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att tillgodose behoven hos barn och ungdomar som är hbtqi+-personer, särskilt genom att erbjuda dem trygga och lämpliga mottagnings- eller omsorgsmöjligheter och se till att det inte förekommer diskriminering vid gränsövergångarna. Parlamentet framhåller de särskilda svårigheterna för transkvinnor och regnbågsfamiljer när de tar sig över gränser. Parlamentet betonar att barn till samkönade par riskerar att skiljas från den ena eller båda föräldrarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta de facto-partnerskap och de facto-familjer vid genomförandet av direktivet om tillfälligt skydd.

29. Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en solidaritetsmekanism för medicinska överföringar inom EU av flyktingar och fördrivna personer från de medlemsstater som gränsar till Ukraina, däribland barn och ungdomar i behov av omedelbar livräddande behandling.

30. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka det befintliga gemensamma europeiska journumret för försvunna barn (116 000) och den europeiska hjälplinjen med kostnadsfritt psykologiskt stöd till barn och ungdomar som flytt från Ukraina (116 111). Parlamentet trycker på behovet av att stärka medlemsstaternas samarbete kring journumret 116 000 och av att stärka de gränsöverskridande insatserna för att identifiera och hitta försvunna barn.

Familjeåterförening

31. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i hanteringen av alla fall med barn som har flytt från Ukraina och som för tillfället befinner sig under deras beskydd ha som slutmål att underlätta familjeåterförening, bland annat genom att se till att myndigheterna regelbundet och i full överensstämmelse med EU:s dataskyddsnormer kontrollerar befintliga databaser, även sådana som samlar in information om försvunna barn. När fysisk återförening inte är möjlig omedelbart betonar parlamentet att kontakten bör upprätthållas eller återupprättas så snart som möjligt, även med syskon eller den utvidgade familjen. Parlamentet anser att dessa åtgärder måste inbegripa starka skydds- och rapporteringsmekanismer, bland annat med vägledning om tjänster och hjälp med hänvändelser och förfrågningar till nationella system som har hand om fall rörande skydd av barn.

32. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stoppa barnadoptioner för att undvika ytterligare eller permanent separation från föräldrarna och familjerna i strid med barnets bästa.

Omlokalisering

33. Europaparlamentet vill att omlokaliseringsmekanismer med säkra, snabba och samordnade transporter mellan medlemsstaterna ska främjas för barn och deras familjer som redan befinner sig i angränsande medlemsstater, särskilt för ensamkommande barn och barn med funktionsnedsättning, som behöver särskild omvårdnad, i nära samarbete med ukrainska myndigheter och ukrainska konsulära tjänster i EU, där detta behövs av hälsoskäl.

34. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa angränsande medlemsstater att göra individuella bedömningar av barnets bästa och att när ett barn har en vuxen med sig – en familjemedlem, släkting eller privat sponsor – se till att det finns ett ordentligt system med bakgrundskontroll av värdfamiljer för att skydda barnen och se till att de förs till sina värdfamiljer i säkerhet.

Integration

35. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett samordnat tillvägagångssätt i programmeringen och genomförandet av EU-finansiering och att se till att EU-medlen ger snabbt och direkt stöd till tjänsteleverantörer i de mest drabbade länderna, däribland civilsamhällesorganisationer och internationella organisationer. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att påskynda genomförandet av sådana åtgärder och att anslå alla tänkbara nationella resurser, kompletterade med EU-medel såsom Europeiska socialfonden+, återhämtningsstödet för sammanhållning och till Europas regioner (React-EU), faciliteten för återhämtning och resiliens, Europeiska regionala utvecklingsfonden, InvestEU, Erasmus+, asyl-, migrations- och integrationsfonden och programmet EU för hälsa, för att se till att flyktingar omfattas av social och ekonomisk integrering och åtnjuter lika tillgång till kvalitetsjobb, grundläggande och yrkesinriktad utbildning samt vård och omsorg och skyddas mot barnfattigdom och social utestängning. Parlamentet erinrar om att medlemsstaterna måste inbegripa specialåtgärder för barn- och ungdomssatsningar i sina nationella planer för återhämtning och resiliens för att komma åt fondmedel enligt ”Next Generation”-pelaren i faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska insatserna för flyktingar i Europa (Care). Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vid behov tillhandahålla ytterligare resurser.

36. Europaparlamentet inser utmaningarna för medlemsstaterna när det gäller att integrera studerande i sina utbildningssystem. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att snabbt integrera studerande i alla åldrar i gängse formella, informella och icke-formella strukturer och att ge särskilt undervisningsstöd till dem som har extra behov, bland annat barn i marginaliserade grupper såsom romer, för att begränsa skolavhoppen och undvika segregering i utbildningen, vilket leder till social utestängning och diskriminering. Parlamentet inser att språkbarriärer kan vara en hämsko för inskrivningen och resultaten i skolan bland barn som flytt från Ukraina. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja medlemsstaternas nationella myndigheter när det gäller att säkerställa fri tolkning, särskilda språkkurser och andra specialprogram för att rekrytera ukrainska lärare samt lärare som talar ukrainska och/eller relevanta minoritetsspråk.

37. Europaparlamentet konstaterar att digitala verktyg kan vara mycket användbara, flexibla och skräddarsydda åtgärder för att ge välkommen utbildningskontinuitet och extrastöd till barn och ungdomar i utsatta situationer och att dessa bör vara fullt förenliga med dataskyddsnormer. Parlamentet uppmanar kommissionen och dra största möjliga nytta av befintliga digitala utbildningsverktyg och -tillbehör, särskilt sådana som har utvecklats i Ukraina, för att se till att alla barn kan fortsätta sin utbildning. Parlamentet upprepar emellertid att dessa bör fungera som komplement till fysiska strukturer och understryker att klassrumsundervisning är avgörande, särskilt i den rådande kontexten, då dessa barn och ungdomar behöver extra psykosocialt stöd. Parlamentet efterlyser samordnat stöd till värdländerna för att öka tillgången till adekvat psykosocial omsorg från experter som kan hantera krigsrelaterade trauman. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att stödja lärare, instruktörer och annan utbildningspersonal som arbetar med traumatiserade barn.

38. Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att utvidga School Education Gateway som ett sätt att sammanföra medlemsstaterna och få dem att utbyta erfarenheter och kartlägga vad som behövs för att fördrivna barn ska kunna fortsätta sin utbildning och som en gemensam kontaktpunkt för att samordna läromedel mellan Ukraina och medlemsstaterna på den studerandes eget språk. Parlamentet framhåller behovet av att ta fasta på ukrainska lärares kapacitet bland de nyanlända i Europa.

39. Europaparlamentet trycker på behovet av att erkänna utbildningsbevis, kvalifikationer och studieperioder, även för utbildare och vårdanställda, då dessa är av central betydelse för att barn och ungdomar som flytt från Ukraina ska kunna integreras smidigt i sin nya miljö. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att med hänsyn till rådande omständigheter visa prov på flexibilitet i fall där administrativa handlingar saknas och att ta fram innovativa och pragmatiska lösningar genom en kombination av både digitala och pappersbaserade alternativ.

40. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att noga övervaka de åtgärder som vidtas för att tillgodose de utbildningsmässiga och sociala behoven hos barn och ungdomar som flytt från Ukraina och att dra full nytta av insamling av aggregerade data i full överensstämmelse med EU:s dataskyddsnormer.

41. Europaparlamentet välkomnar kommissionens första försök att underlätta en anpassning av befintliga EU-finansieringsprogram till stöd för ungdomar, särskilt Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren, och begär att dessa insatser upprätthålls eller förstärks allt efter utvecklingen och så länge det behövs. Parlamentet betonar att alla ungdomar från 15 år enligt den förstärkta ungdomsgarantin inom en period av fyra månader efter det att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning bör få ett erbjudande om sysselsättning, utbildning, praktik eller lärlingsutbildning. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att tillämpa den förstärkta ungdomsgarantin för att garantera anställningserbjudanden av hög kvalitet, bland annat skälig lön och tillgång till socialt skydd, förbud mot missbruk av atypiska anställningsformer och säkerställande av arbetsmiljöer som är anpassade till behoven hos personer med funktionsnedsättning.

42. Europaparlamentet understryker idrottens roll i integreringen av flyktingar, särskilt barn och ungdomar, och uppmanar medlemsstaterna att underlätta barns och ungdomars tillträde till idrottsrelaterade aktiviteter och åtgärder, vilket kommer att hjälpa dem att förbättra sitt psykiska välbefinnande, komma över trauman, anpassa sig till sin nya miljö och knyta band till värdsamhället.

43. Europaparlamentet välkomnar försöken i vissa länder att ställa öronmärkta medel till förfogande för stipendier för ukrainska studerande och manar till gemensamma europeiska insatser i detta avseende. Parlamentet framhåller betydelsen av att alla studerande som flyr från Ukraina, även internationella studenter, kan ta del av sådana medel och gå klart sina utbildningar, eftersom även de befinner sig i en nödsituation. Parlamentet trycker på betydelsen av att stödja alla barn och ungdomar.

44. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsatt eftersträva och inta ett samstämt förhållningssätt till dagens och framtidens utmaningar till följd av kriget i Ukraina och att inte glömma lärdomarna av hur detta krig hanterats, utan snarare ta fasta på dem, bland annat genom att genomföra och tillämpa direktivet om tillfälligt skydd för att ge alla flyktingar och asylsökande oavsett ursprung tillgång till skydd.

45. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och särskilt de nationella EU-samordnarna inom ramen för den europeiska barngarantin att säkra tillgången till kostnadsfria och ändamålsenliga tjänster av hög kvalitet för barn som flytt från Ukraina, på samma villkor som andra barn i värdländerna och i linje med rekommendationen om att säkerställa nationella integrerade åtgärder och beakta särskilda former av svårigheter. Parlamentet framhåller att covid-19-krisen och tillströmningen av flyktingar till följd av kriget i Ukraina kan komma att förvärra situationen för barn som riskerar fattigdom och social utestängning eller barn som behöver tillgång till kvalitetsomsorg. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att i brådskande ordning öka finansieringen av den europeiska barngarantin med en särskild budget på minst 20 miljarder euro i syfte att bekämpa fattigdom som drabbar barn och deras familjer och bidra till målet om att minska fattigdomen med minst 15 miljoner människor, däribland minst 5 miljoner barn i alla medlemsstater, fram till 2030. Parlamentet uppmanar i detta avseende alla medlemsstater att anslå mer än minimiandelen på 5 % av resurserna i Europeiska socialfonden+ med delad förvaltning till stödverksamhet inom ramen för den europeiska barngarantin.

46. Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att öka investeringarna i hållbara arbetstillfällen av hög kvalitet och socialt stöd till ungdomar och deras föräldrar och att föra en målinriktad sysselsättningspolitik som säkerställer en skälig levnadsstandard, rättvisa löner och arbetsvillkor, en bra balans mellan arbete och privatliv, en inkluderande arbetsmarknad och bättre anställningsmöjligheter, bland annat via yrkesutbildning. Parlamentet framhåller att kostnadsfri förskoleverksamhet bör införas för att underlätta föräldrars, särskilt kvinnors, deltagande på arbetsmarknaden och stödja barns sociala utveckling. Parlamentet framhåller behovet av att samarbeta nära med nationella och europeiska fackföreningar för att hjälpa alla människor som flyr från Ukraina att utöva sina anställningsrelaterade och sociala rättigheter i medlemsstaterna.

47. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa adekvata och säkra bostäder för alla människor som flyr från Ukraina. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera tillhandahållande av permanenta bostäder till barn och familjer som riskerar hemlöshet och att göra bostadslösningar för hemlösa barn och barn som är utestängda från bostadsmarknaden till en del av sina nationella handlingsplaner inom ramen för barngarantin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att varje barn och varje ung person som flytt från Ukraina har tillgång till rinnande vatten och sanitets- och hygienfaciliteter både hemma och i skolan.

o

o o

48. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

(1) EUT L 223, 22.6.2021, s. 14.

(2) EUT C 506, 15.12.2021, s. 94.

(3) EUT L 71, 4.3.2022, s. 1.

(4) EUT C 41, 6.2.2020, s. 41.

(5) EUT C 285, 29.8.2017, s. 78.

(6) UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3, 23 mars 2022.

(7) UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3, 23 mars 2022.

(8) Europeiska kommissionen, På flykt från Ukraina: Stöd för utbildning, finns på: https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine/eu-assistance-ukraine/information-people-fleeing-war-ukraine/fleeing-ukraine-support-education_sv

(9) UNICEF, Ukraine Situation: Refugee Response in Neighbouring Countries – Humanitarian Situation Report No 3, 23 mars 2022.

(10) Se Unicef, Unaccompanied and separated children fleeing escalating conflict in Ukraine must be protected, gemensamt uttalande av Unicefs verkställande direktör, Catherine Russell, och FN:s flyktingkommissarie, Filippo Grandi, den 7 mars 2022, och Hope and Homes for Children, The Illusion of Protection: An Analytical Report Based on the Findings of a Comprehensive Study of the Child Protection System in Ukraine, 2017, finns på: http://www.openingdoors.eu/the-illusion-of-protection-national-audit-of-the-child-protection-system-in-ukraine

(11) Se briefingen från European Network on Statelessness, Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine, 10 mars 2022, och UNHCR, Stateless Persons, finns på https://www.unhcr.org/ua/en/stateless-persons

(12) Kyiv School of Economics, Direct damage caused to Ukraine’s infrastructure during the war has already reached almost $63 billion. Global economic losses are about $543-600 billion, finns på https://kse.ua/about-the-school/news/zbitki-naneseni-infrastrukturi-ukrayini-v-hodi-viyni-skladayut-mayzhe-63-mlrd/

(13) EUT C 126 I, 21.3.2022, s. 1.

(14) EUT L 212, 7.8.2001, s. 12.