[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 12.12.2007

KOM(2007) 800 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Marknadsutsikter för mejerisektorn

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Marknadsutsikter för mejerisektorn

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Produktionen av mjölkprodukter: utveckling 2003–2007 4

3. Mjölkproduktionens utveckling 2003–2007 6

4. Mjölk och mjölkprodukters prisutveckling 2003–2007 7

5. Användning av instrument för marknadsstyrning 2003–2007 8

6. Marknadsutsikter i EU: 2007–2014 8

7. Utsikter på världsmarknaden: 2006–2016 10

8. Ökning av mjölkkvoterna med 2 % från och med 2008 12

9. Slutsatser 13

INLEDNING

I juni 2003 nådde rådet en överenskommelse om ett antal förändringar i EU:s mejeripolitik. De viktigaste inslagen var följande:

1. Asymmetrisk sänkning av interventionspriset: 25 % för smör (från 328,20 till 246,39 euro per 100 kg) och 15 % (från 205,52 till 174,69 euro per 100 kg) för skummjölkspulver.

2. Delvis kompensation för nedsättningen av interventionspriset för mjölkbönder: direktstöd på 24,49 euro per 100 kg kvot och ett kompletterande stöd per medlemsstat motsvarande ca 11 euro per 100 kg. Sådan kompensation utgår för den sammanlagda nationella kvoten 1999/2000. De kopplade stöden hade ursprungligen planerats till en lägre nivå i Agenda 2000. Stöden ska frikopplas senast 2007.

3. Motverkan av smörintervention: genom att införa möjligheten att inleda ett anbudsförfarande för interventionsuppköp efter det att 30 000 ton har köpts upp till fasta priser.

4. Produktionskvoterna upphör att gälla den 1 april 2015.

5. Ett års senareläggning av den gradvisa kvotökningen på 1,5 % i etapper på 0,5 % för 11 medlemsstater, vilket redan förutses i Agenda 2000. Ökningen motsvarar 1,4 miljoner ton mjölk.

6. Minskning av tilläggsavgiften: i fyra etapper, från 35,63 euro per 100 kg 2003/04 till 27,83 euro per 100 kg från och med 2007/08.

Samtidigt som reformen av mjölksektorn inleddes 2004 anslöts 10 nya medlemsstater till EU. Därigenom ökade EU:s baskvot med 18,5 miljoner ton och 80 miljoner konsumenter tillkom. I enlighet med anslutningsavtalen inrättades dessutom en omstruktureringsreserv på 0,67 miljoner ton för åtta av de nya medlemsstaterna. Deras nationella kvoter utökades med denna tilläggsreserv den 1 april 2006. 2007 anslöts ytterligare två nya medlemsstater med en sammanlagd kvot på 4 miljoner ton till unionen, vilket innebar att den totala kvantiteten kvot för EU-27 ökade till 142 miljoner ton.

Den 1 april 2008 kommer sålunda EU totalt ha utökats med ytterligare 103 miljoner konsumenter och 24,5 miljoner ton tilläggskvoter sedan 2003.

Syftet med reformen av mjölksektorn 2003 var att öka konkurrenskraften och marknadsinriktningen. Avsikten var att det genom minskningen av det garanterade priset på smör och skummjölkspulver skulle bli mindre attraktivt att framställa dessa produkter, vilket skulle ge industrin ett incitament att producera mera förädlade produkter, som ost och färska mjölkprodukter. Att samtidigt öka kvoten skulle gynna ytterligare produktion, möjliggöra omstrukturering av sektorn och uppmuntra unga jordbrukare att etablera sig i denna sektor.

Det ska erinras om att kommissionens förslag för 2003 års reform var att öka kvoten med 2 % utöver den ökning på 1,5 % som redan överenskommits i Agenda 2000. I kompromissen från juni 2003 förklarade rådet emellertid att "Ingen ytterligare kvotökning för 2007 och 2008 kommer att beslutas nu. När reformen är helt genomförd kommer kommissionen att lägga fram en rapport om marknadsutsikter som kommer att ligga till grund för ett beslut."

Frånsett den sista planerade kvotökningen på 0,5 % i 11 medlemsstater den 1 april 2008 är nu 2003 års reform genomförd, och denna rapport återspeglar kommissionens marknadsanalys såsom rådet begärt i juni 2003. Rapporten tar i grunden upp frågan om huruvida marknaden erbjuder tillräckligt med möjligheter för ytterligare kvantiteter mjölk skulle kunna levereras utan att det skulle leda till ökat samhälleligt stöd på kort eller medellång sikt om produktionsbegränsningarna skulle utökas för samtliga 27 medlemsstater.

Produktionen av mjölkprodukter : UTVECKLING 2003–2007

Utvecklingen mellan 2003 och 2006 kännetecknades av ständigt ökande produktion av ost och färska produkter, stabilisering av tillgången på obehandlad mjölk och minskad produktion av skummjölkspulver, smör och helmjölkspulver. Det har skett en konstant övergång till produkter med högre mervärde och bort från bulkprodukter. Det finns två faktorer som har haft en avgörande roll vid denna övergång. För det första skickade de reducerade interventionspriserna på skummjölkspulver och smör en klar signal till förädlarna om att kommissionen inte längre skulle stödja dessa båda artiklar i samma utsträckning som tidigare. För det andra den ökade efterfrågan på ost, både i EU-15 och de nya medlemsstaterna. Ökningen av ostkonsumtionen har varit särskilt dynamisk i de nya medlemsstaterna.

I färskvarukategorin är utvecklingen ett kombinerat resultat av minskad konsumtion av dricksmjölk och ökad konsumtion av andra färska produkter, t.ex. syrade mjölkprodukter.

Följande tabell visar denna utveckling som en jämförelse mellan produktionen av mjölk och särskilda mjölkprodukter 2003 och 2006.

Tabell 2.1 – Produktion av mjölkprodukter i EU-25 2003 och 2006 ( 1000 ton )

*** smör uttrycks inte i mjölkekvivalenter eftersom det huvudsakligen anses som en rest från andra mjölkprodukter. |

Det uppskattas att det mesta av den utveckling som iakttagits under 2003–2006 har fortsatt under 2007. På grund av ganska kraftiga prisrörelser under 2007 har det dock skett en märkbar förändring av produktionsnivåerna för skummjölkspulver, som ökade igen. Eftersom även ostproduktionen väntas öka och produktionen av obehandlad mjölk fortsätter att vara ganska stabil håller produktionen av skummjölkspulver på att skäras ned. Lägre kaseinproduktion har också möjliggjort alternativ användning av proteiner.

Tabell 2.2 – Produktion av mjölkprodukter 2007 ( 1000 ton , beräkningar)

1000 t | obehandlad mjölk* | ost** | färska produkter | skummjölkspulver | helmjölkspulver | övrigt | smör |

EU-25 | 131 000 | 8 147 | 46 255 | 892 | 749 | – | 2 072 |

N-2 | 2 100 | 142 | 1 212 | 3 | 7 | – | 18 |

EU-27 | 133 100 | 8 289 | 47 267 | 895 | 756 | – | 2 090 |

* mjölk levererad till mjölkförädlare | ** ost av komjölk |

I mjölkekvivalenter gick det för ytterligare ostproduktion mellan 2003 och 2007 åt 5,2 miljoner ton mjölk[1]. För de färska produkterna gick det åt 0,3 miljoner ton mjölk för den ökade produktionen[2]. Detta innebär att det 2007 används 5,5 miljoner ton mjölk för att tillgodose ytterligare efterfrågan jämfört med 2003. För att tillgodose efterfrågan inom EU kom den mjölktorrsubstans som behövdes från den minskade produktionen av torrmjölkspulver, kasein, helmjölkspulver och smör.

Under 2007 har den totala produktionen, trots att 1,2 miljoner ton tilläggskvoter är tillgängliga jämfört med 2006 (+0,5 % och omstruktureringsreserven), knappast ökat.

Under perioden 2003–2007 har EU:s export av mjölkprodukter minskat, bortsett från ost. Detta är effekterna av en stabil mjölkproduktion inom EU och att ökade volymer av mjölk går till ost och färska produkter. Detta påverkade starkt produktionen av skummjölkspulver, smör och helmjölkspulver och exporten av dessa, med undantag av skummjölkspulver 2007, då höga världsmarknadspriser gjorde det attraktivt att öka exporten.

Tabell 2.3 – EU:s export av mjölkprodukter

1 000 ton | 2003 | 2006 | 2007 (beräkn.) |

Smör(olja) Skummjölkspulver Ost Helmjölkspulver kondenserade | 319 337 578 530 243 | 252 85 586 457 200 | 180 180 622 385 222 |

Importen uppvisade inte någon märkbar förändring under 2003–2007, då importavgifterna motverkade import utöver tullkvoterna.

Mjölkproduktionens utveckling 2003–2007

Sedan 2003 års reform och anslutningen av 10 nya medlemsstater har ett nytt inslag observerats på mejerimarknaden i EU (se bilaga 3.2). I motsats till tidigare, då kvoterna utnyttjades helt, uppfyller flera medlemsstater inte längre sin kvotpotential (se bilaga 3.3). Detta ledde under kvotåret 2006/07 till ett underutnyttjande av kvoten på 1,9 miljoner ton netto, vilket är behållningen av 0,8 miljoner ton produktion över kvoten, huvudsakligen i Italien och Österrike, och 2,7 miljoner ton produktion under kvoten, huvudsakligen i Frankrike, Förenade kungariket och Ungern.

Under det nuvarande kvotårets fyra första månader är mjölkleveranserna 0,7 % lägre än föregående år. Om denna trend fortsätter kommer mjölkproduktionen i EU-27 under innevarande kvotår att minska med ytterligare 0,9 miljoner ton. Detta skulle innebära en mjölproduktion under kvoten på nära 3 miljoner ton.

Denna situation har uppkommit mot bakgrund av följande:

7. Fortsatt rigiditet i överföringen av kvoter. Kvoterna fastställs per medlemsstat och i vissa medlemsstater per region eller till och med per mjölkförädlare. Detta gör det svårt att omfördela kvoten inom en medlemsstat. Även om en sådan åtgärd kan ha medfört att mjölkproduktionen funnits kvar i områden där den annars skulle ha upphört har den i några fall hindrat mejerisektorns utveckling i mera konkurrenskraftiga regioner eller medlemsstater.

8. Dåligt utnyttjande av den tillgängliga kvoten. Mjölkproduktionssektorn kännetecknas av en gradvis omstrukturering och fortsatt minskning av antalet mjölkbönder (se bilaga 3.1). Fram tills nyligen skulle outnyttjade kvoter ha utnyttjats av andra producenter. Detta verkar inte längre alltid vara fallet ens i medlemsstater med öppen handel med kvoter och låga kvotpriser. Man måste komma ihåg att mjölkproduktionen endast ökar om den är lönsam. I detta avseende kommer dagens höga priser att bli ett sätt att testa möjligheterna i EU fram till 2015.

9. I samband med 2003 års reform kan lönsammare alternativ till mjölkproduktion framkommit, antingen inom eller utanför jordbrukssektorn, särskilt då det finns en tidsfördröjning i produktionens reaktion på höjda mjölkpriser.

I vilken utsträckning frikoppling kan har varit en faktor måste utredas ytterligare.

Medan föregående kapitel visade på en ganska gynnsam utveckling av efterfrågan på mjölkprodukter i EU under 2003–2007, framgår det av det här kapitlet att utvecklingen på utbudssidan har varit mindre gynnsam i vissa medlemsstater (se bilaga 3.3).

Mjölk och mjölkprodukters prisutveckling 2003–2007

Med undantag av de senaste månaderna har priserna på obehandlad mjölk gått ner sedan inledningen av 2003 års reform. Då uppskattades det att priserna, utan någon förändring i produktsammansättningen, kunde tänkas sjunka med så mycket som 6 cent per liter från 2003 till 2007. Mejerinäringen har lyckats lägga om produktionen till produkter med högre mervärde mot bakgrund av följande:

10. En starkare marknadsefterfrågan på ost än väntat, både i EU-15 och de nya medlemsstaterna.

11. Högre världsmarknadspriser än väntat beroende på ständigt ökande efterfrågan, främst från Asien och oljeexporterande länder på grund av ökat välstånd och en mera västerländsk kosthållning.

12. Mejerinäringens forsknings- och utvecklingsarbete, varigenom användningen av mejeriprodukter som ingredienser i en lång rad produkter har ökat.

Tabell 4.1 – Årsmedelpriser på obehandlad mjölk i EU-25 (verklig fetthalt, cent/kg )

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 (beräkn.) |

28,7 | 29,1 | 28,9 | 27,9 | 28,5 – 30,0 |

Mjölkproducenterna i EU-15 har erhållit upp till 3,5 cent per kg kvot som kompensationsbetalning. Denna betalning är helt frikopplad från och med 2007. I flertalet av de nya medlemsstaterna ingick betalningen i systemet med enhetlig arealersättning.

Fram till 2006 sjönk marknadspriserna för smör och helmjölkspulver i linje med minskningen av EU:s stödpriser. Å andra sidan ändrades knappast priserna på skummjölkspulver och ost. 2007 ligger marknadspriserna långt över interventionspriserna.

Tabell 4.2 – Genomsnittspriser på mjölkprodukter i EU

2003 2004 2005 2006 2007 | 41 000 29 000 36 000 61 000 437 | 110 000 20 000 5 000 0 0 | 179 000 130 000 147 000 115 000 124 000 | 232 000 187 000 251 000 224 000 - |

Marknadsutsikter i EU: 2007–2014

Det medelsiktiga utgångsscenariot för mjölkutbudet och produktionen av mjölkprodukter som visas här bygger på DG AGRI:s rapport "Prospects for agricultural markets and income in the European Union 2007–2014", som offentliggjordes i juli 2007. Rapporten utgår från tillgänglig marknadsinformation och politisk information i slutet av juni 2007 och förutsatte ett oförändrat politiskt klimat. Hela rapporten finns på Internet på nedanstående adress:http://ec.europa.eu/agriculture/publi/caprep/prospects2007a/index_en.htm

De huvudsakliga trenderna beskrivs nedan och presenteras grafiskt i bilaga 1: "UTGÅNGSSCENARIO."

Mjölkproduktionen i EU förväntas fortsätta att vara ganska stabil mellan 2007 och 2014. Den kan öka något på kort sikt som en reaktion på höjda mjölkpriser. Efter 2009 väntas dock den totala mjölkproduktionen gradvis avta på grund av en stadig nedgång i underhållsproduktionen, främst i de nya medlemsstaterna. Å andra sidan väntas den mjölk som levereras till förädlarna öka främst på grund av en övergång från direktförsäljning till leverans i de nya medlemsstaterna.

Ostkonsumtionen väntas förbli den främsta drivkraften bakom produktionen av mjölkprodukter i EU. 2007–2014 väntas en ostproduktion på ytterligare 679 000 ton. Konsumtionen väntas växa med 771 000 ton. I de nya medlemsstaterna förutses ostkonsumtionen öka mycket snabbt med 35 %. Även i EU-15 fortsätter ostkonsumtionen att öka (+5 %), men helt klart mycket långsammare. Medan importen endast väntas öka marginellt väntas ostexporten från EU minska. Den ytterligare ostkonsumtionen på 771 000 ton skulle kräva ca 6,2 miljoner ton mjölkekvivalenter.

Konsumtionen av färska mjölkprodukter är den andra drivkraften bakom produktionen av mjölkprodukter i EU. Det finns två deltrender. Å ena sidan minskar konsumtionen av dricksmjölk. Å andra sidan ökar konsumtionen av syrade mjölkprodukter. Den totala konsumtionen väntas fortsätta att öka med 0,5 % eller 0,25 miljoner ton mjölkekvivalenter årligen. Detta innebär en ytterligare mjölkkonsumtion på 1,75 miljoner ton år 2014.

Konsumtionen av smör väntas minska ytterligare, trots att den ökat något de senaste åren. Smörproduktionen väntas minska snabbare på grund av den ökade användningen av mjölkfett i ostproduktionen och lägre fetthalt i den obehandlade mjölken. Detta innebär att exporten gradvis kommer att minska. 2014 väntas EU vara nära att bli en nettoimportör av smör . Interventionslagren väntas inte komma tillbaka.

Produktionen av skummjölkspulver ses minska under prognosperioden eftersom mer protein används i ost och färska produkter. Eftersom produktionen beräknas gå ner och konsumtionen väntas förbli stabil väntas exporten minska. EU kommer att bli en liten nettoexportör av skummjölkspulver senast 2014. Interventionslagren väntas inte heller för skummjölkspulver komma tillbaka.

Helmjölkspulver produceras, till skillnad från flertalet övriga mjölkprodukter i EU, till största delen för marknader utanför gemenskapen. Andra leverantörer av helmjölkspulver på världsmarknaden är emellertid mera konkurrenskraftiga än EU. Detta väntas leda till en gradvis minskad produktion av helmjölkspulver, liksom minskad export. Konsumtionen av helmjölkspulver väntas fortfarande vara stabil.

Sammanfattningsvis beräknas ytterligare 1,75 miljoner ton mjölk behövas för att täcka den ökade konsumtionen av färska mjölkprodukter och 6,2 miljoner ton för den ökade ostkonsumtionen mellan 2007 och 2014. Konsumtionen av skummjölkspulver och helmjölkspulver beräknas vara stabil. Detta innebär att 8,0 miljoner ton mjölk behövs bara för att tillgodose den ökade efterfrågan inom EU. I själva verket är därför marknadsmöjligheterna för mejerisektorn i EU mycket positiva.

UTSIKTER PÅ VÄRLDSMARKNADEN: 2006–2016

Världsproduktionen av mjölk har ökat oavbrutet. Sedan 1998 har mjölkproduktionen vuxit med minst 10 miljoner ton årligen. Denna trend väntas fortsätta.

Figur 7.1 – Världsproduktionen av mjölk

[pic]

Endast 7 % av mjölkproduktionen i världen används i produkter i handel på världsmarknaden. Det mesta av den mjölk som produceras i världen konsumeras i samma region, huvudsakligen som mjölk i flytande form. Mjölkprodukter i handel är de produkter som till skillnad från flytande mjölk, kan lagras under en viss tid: mjölkpulver, smör(olja) och ost. Dessutom exporterar EU endast en relativt liten del av sin mjölkproduktion till länder utanför gemenskapen (9 % mjölktorrsubstans 2006). EU:s import av mjölkprodukter är liten (1 % mjölktorrsubstans) på grund av importavgifter.

Utsikterna för världsmarknaden analyseras av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) i samarbete med FAO (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation) och Institutet för livsmedels- och jordbrukspolitisk forskning (FAPRI). Jämförelsen både av deras undersökningar och EU:s egen analys återfinns på nedanstående adress:http://ec.europa.eu/agriculture/publi/caprep/prospects2007a/index_en.htm

Tabell 7.1 – Förväntad utveckling av världsmarknaden 2006–2016

Beräknat pris för 2016 (USD/ton) | Prisskillnad 1996–2006 2006–2016 | Produktion och konsumtion (årlig ökning) | Handel (årlig ökning) |

Smör | 2 200 | +24 % | +2–2,3 % | +2 % |

Cheddar | 3 000 | +38 % | +1,3–1,8 % | +2,5 % |

Skummjölkspulver | 2 600 | +40 % | +0,7–1,8 % | +0,5–3 % |

Helmjölkspulver | 2 500 | +35 % | +2 % | +1,7 % |

Källa: Agricultural commodity markets – Outlook 2007–2016. |

Nedanstående diagram visar, på grundval av FAPRI, att mejerinäringen i EU måste avstå från marknadsandelar på världsmarknaden då konsumtionsökningarna på den inhemska marknaden medför att en större andel av den producerade mjölken går åt.

[pic]

Sammanfattningsvis väntas genomsnittspriserna på mjölkprodukter på världsmarknaderna öka avsevärt under det kommande årtiondet jämfört med det föregående. FAPRI och OECD förutser att mjölkproduktionen och -konsumtionen i världen kommer att växa måttligt de kommande åren. Utsikterna för mjölkhandeln på världsmarknaden är mycket positiva, särskilt när det gäller ost. Trots denna tillväxt i den globala efterfrågan förutses i kommissionens utgångsscenario en minskad ostexport från EU på grund av de nuvarande inskränkningarna av kvotsystemet, som hindrar mjölkproduktionen från att expandera.

ÖKNING AV MJÖLKKVOTERNA MED 2 % FRÅN OCH MED 2008

I motsats till den ovisshet som rådde 2003 råder det nu större klarhet om marknadens utveckling efter reformen och de två påföljande utvidgningarna. Kommissionen har därför bättre förutsättningar för att analysera den sannolika effekten av en 2-procentig kvotökning såsom ursprungligen föreslogs 2003, om detta skulle föreslås idag, med 27 medlemsstater.

En bedömning har gjorts av en sådan öknings inverkan på mejerisektorn, förutsatt att tilläggskvoter på 2 procent kommer att utnyttjas fullt ut, dvs. ytterligare 2,84 miljoner ton mjölk. De högre kvotnivåerna gäller från och med 2008. De detaljerade resultaten av denna analys läggs fram i bilaga 2: "avvikelser från utgångsscenariot."

Jämfört med huvudscenariot i kapitel 6 väntas mjölkpriset sjunka med 4 %. I utgångsscenariot förutses emellertid en ökning med 7 %.

För mjölkprodukter sker en förskjutning mot ökad ostproduktion . Inledningsvis svarar detta mot ytterligare efterfrågan, som är högre på grund av lägre priser på ost. Mot slutet av perioden väntas exporten öka igen jämfört med utgångsscenariot. Detta innebär att den minskade ostexporten till världsmarknaden, som förutses i utgångsscenariot, delvis uppvägs av den ytterligare produktionen av mjölk.

För smör väntas produktionen öka, men endast i begränsad utsträckning, eftersom delar av det extra mjölkfettet används i den ost och de färska mjölkprodukter som ytterligare efterfrågas på grund av lägre priser. Smörkonsumtionen kommer inledningsvis att öka beroende på lägre priser, och även exporten kommer att öka beroende på de lägre priserna och den ökade konkurrenskraften på världsmarknaderna. Denna effekt kommer att bli mindre tydlig mot slutet av perioden.

Produktionen av skummjölkspulver väntas öka avsevärt, vilket innebär att EU kommer att öka exporten för att sälja den ytterligare kvantiteten.

Både för smör och skummjölkspulver skulle extraproduktionen vara möjlig utan vidare marknadsstöd.

I analysen framgår det att den ytterligare 2-procentiga mjölkproduktionen ger producenterna ökade möjligheter att tillgodose marknadens efterfrågan, inom eller utanför gemenskapen, utan att överbelasta den befintliga interventionsordningen.

Även om det i analysen förutsätts ett fullständigt utnyttjande av den 2-procentiga ökningen av kvoter skulle den verkliga effekten på produktionen sannolikt vara mera begränsad mot bakgrund av de senaste kvotuppfyllelsetalen i EU.

SLUTSATSER

Mellan 2003 och 2007 tog den ökade produktionen av ost och färsk mjölk över en mängd på ytterligare 5,5 miljoner ton mjölk, medan den totala mjölkproduktionen fortvarande var stabil. Enligt analysen på föregående sidor skulle mellan 2007 och 2014 ytterligare ca 8,0 miljoner ton behövas för att tillgodose den ökade efterfrågan inom EU, medan produktionen av obehandlad mjölk, med oförändrad kvot, inte väntas öka. Dessutom är utsikterna för världsmarknaden positiva. Den undersökning som gjorts för att bedöma effekterna av en 2-procentig ökning av mjölkproduktionen inom EU leder till slutsatsen att marknaden erbjuder omfattande möjligheter att ta över en sådan ytterligare kvantitet. Även om det i analysen förutsätts att den 2-procentiga kvotökningen utnyttjas fullt ut blir den faktiska effekten på produktionen sannolikt mera begränsad med hänsyn till den rådande situationen, där de nationella kvoterna inte utnyttjas fullt ut i flera medlemsstater. Som svar på rådets begäran om att kommissionen skulle utarbeta en grund för beslutsfattande med avseende på en ökning av kvoterna drar kommissionen slutsatsen att den 2-procentiga ökningen, som ursprungligen föreslogs inom ramen för 2003 års reform, kan genomföras från och med 2008.

BILAGA 1: UTGÅNGSSCENARIO

Mjölkproduktion och leveranser i EU-27, 2001–2014

[pic]

Balansräkning för ost i EU-27, 2001–2014

[pic]

Balansräkning för smör i EU-27, 2001–2014

[pic]

Balansräkning för skummjölkspulver i EU-27, 2001–2014

[pic]

BILAGA 2: +2 % AVVIKELSE FRÅN UTGÅNGSSCENARIOT FÖR MJÖLKPRODUKTION

MJÖLK-produktion | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |

EFFEKT | Produktion (miljoner ton) | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |

Leveranser (miljoner ton) | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % | 2,0 % |

Fetthalt (%) | –0,2 % | –0,2 % | –0,2 % | –0,2 % |

Mjölkavkastning (kg/mjölkko) | 0,5 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,5 % |

Antal mjölkkor (i miljoner) | 1,5 % | 1,4 % | 1,4 % | 1,5 % |

Pris | –4,9 % | –5,0 % | –4,6 % | –4,0 % |

OST-produktion | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |

EFFEKT | Produktion (inkl. smältost) | 2,2 % | 2,3 % | 2,2 % | 2,2 % |

Import | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |

Export | 0,0 % | 0,0 % | 2,4 % | 11,9 % |

Inhemsk konsumtion | 2,3 % | 2,4 % | 2,2 % | 1,6 % |

EU-pris | –3,7 % | –3,8 % | –3,5 % | –2,6 % |

Världsmarknadspris | –0,2 % | –0,1 % | –0,5 % | –1,5 % |

SMÖR-produktion | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |

EFFEKT | Produktion, EU-27 | 1,1 % | 0.6 % | 0,5 % | 0.3 % |

Import | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |

Export | 23,4 % | 9,3 % | 9,0 % | 6,6 % |

Konsumtion, EU-27 | 3,8 % | 4,0 % | 3,7 % | 3,1 % |

Slutlager |

EU-pris | –1,2 % | –0,6 % | –0,5 % | –0,3 % |

Världsmarknadspris | –0,3 % | –0,2 % | 0,0 % | 0,0 % |

SKUMMJÖLKSPULVER-produktion | 2008 | 2010 | 2012 | 2014 |

EFFEKT | Produktion, EU-27 | 7,6 % | 5,8 % | 5,3 % | 4,5 % |

Import | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % |

Export | 70,9 % | 40,0 % | 36,5 % | 29,7 % |

Konsumtion, EU-27 | 0,2 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,1 % |

Slutlager | – | – | – | – |

EU-pris | –6,6 % | –7,1 % | –6,6 % | –5,7 % |

Världsmarknadspris | –2,3 % | –0,6 % | –0,6 % | –0,7 % |

BILAGA 3: KVOTUTVECKLING

Tabell A3.1 – Antal mjölkbönder med kvot

MS | 1995 | 2005 | 2007 | förändring 1995–2007 | årlig förändring 1995–2005 | årlig förändring 2005/2007 |

BE | 24 047 | 14 533 | 12 672 | –47,3 % | –4,9 % | –6,6 % |

CZ | 2 991 | 2 727 | –4,5 % |

DK | 15 301 | 6 540 | 5 354 | –65,0 % | –8,1 % | –9,5 % |

DE | 230 125 | 113 020 | 103 480 | –55,0 % | –6,9 % | –4,3 % |

EE | 1 859 | 1 506 | –10,0 % |

EL | 30 316 | 7 752 | 6 288 | –79,3 % | –12,7 % | –9,9 % |

ES | 132 352 | 35 906 | 28 465 | –78,5 % | –12,2 % | –11,0 % |

FR | 167 593 | 109 822 | 100 853 | –39,8 % | –4,1 % | –4,2 % |

IE | 48 013 | 24 194 | 21 875 | –54,4 % | –6,6 % | –4,9 % |

IT | 107 011 | 52 674 | 46 651 | –56,4 % | –6,8 % | –5,9 % |

CY | 241 | 224 | –3,6 % |

LV | 25 457 | 22 141 | –6,7 % |

LT | 111 097 | 82 281 | –13,9 % |

LU | 1 465 | 991 | 923 | –37,0 % | –3,8 % | –3,5 % |

HU | 6 076 | 6 175 | 0,8 % |

MT | 150 | 152 | 0,7 % |

NL | 42 249 | 23 187 | 21 209 | –49,8 % | –5,8 % | –4,4 % |

AT | 83 793* | 53 713 | 47 378 | –43,5 % | –4,3 % | –6,1 % |

PL | 0 | 276 508 |

PT | 73 197 | 15 804 | 12 294 | –83,2 % | –14,2 % | –11,8 % |

SI | 0 | 9 234 |

SK | 814 | 734 | –5,0 % |

FI | 31 872* | 17 833 | 15 213 | –52,3 % | –5,6 % | –7,6 % |

SE | 17 023* | 9 449 | 8 369 | –50,8 % | –5,7 % | –5,9 % |

UK | 41 132 | 20 629 | 18 326 | –55,4 % | –6,7 % | –5,7 % |

* uppgifter från 1996-97. |

[pic]

[pic]

Tabell A3.4 – Pris betalat per kg kvot i olika medlemsstater

Medlemsstat | Marknadspris 2007 | Administrativt pris | Utveckling sedan föregående år |

CY LU NL LV DK AT PL DE BE (FL/W) ES IT IE FI CZ FR SE HU UK Övriga medlemsstater | 1,33 euro 1,20 euro 70-80 cent 43-72 cent 62 cent 50-70 cent 7-34 cent 23/42 cent 30 cent 10-28 cent 6-36 cent 7 cent 9 cent 6 cent 6 cent … | 37/25 cent 27 cent 12 cent 4 cent 0/15 cent … | ökande ökande minskande ökande ökande stabilt ökande stabilt minskande stabilt stabilt ökande minskande minskande stabilt stabilt ökande ökande inga uppgifter |

Källa: medlemsstaternas beräkningar. |

Figur A3.5 – 2006/07 Mjölkproduktionens struktur i EU-25: fördelning av mjölkanläggningar efter kvotstorlek ( ton )

[1] I genomsnitt går det åt 8 kg mjölk för att producera 1 kg ost

[2] 1 kg mjölk för 1 kg färsk produkt