SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 30.6.2009 
SEK(2009) 895 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
som åtföljer förslaget till rådets rekommendation om rökfria miljöer 
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
 
{COM(2008) 328 final} 
{SEC(2008) 894} {SEC(2008) 896} 
 
SV 2   SV 1. I NLEDNING  
I sin handlingsplan för miljö och hälsa ( 2004–2010) åtog sig kommissionen att förbättra 
luftkvaliteten inomhus, bl.a. genom att främja åt gärder mot rökning på alla arbetsplatser. Det 
samråd som inletts ge nom kommissionens grönbok Mot ett rökfritt Europa: policyalternativ 
på EU-nivå visade på ett starkt stöd för en heltäckande rökfrihetspolitik och ytterligare EU-
åtgärder till främjande av rökfria miljöer. I ge menskapens strategi för hälsa och säkerhet i 
arbetet (2007–2012) föreslogs större satsningar på  ett starkare hälso- och säkerhetsskydd för 
arbetstagare. På det internationella planet har parterna i Världshälsoorganisationens 
ramkonvention om tobakskontroll förbundit sig att ta itu med exponering för tobaksrök på 
arbetsplatser inomhus och i offentliga miljöer. 
2. B AKGRUND OCH PROBLEMFORMULERING  
2.1. Bakgrund 
2.1.1. Hälsoproblem på grund av exponering för miljötobaksrök Miljötobaksrök orsakar dödlighet, sjuklighe t och funktionshinder i stor skala i EU. 
miljötobaksrök har knutits till lungcancer, hj ärt- och kärlsjukdomar, stroke, astma och 
kroniskt obstruktiv lungsjukdom hos vuxna. Den skadar också barn och kan leda till plötslig spädbarnsdöd, akuta infektione r i andningsorganen och sjukdo mar i mellanörat och den kan 
förvärra astma. 
Enligt tidigare skattningar dog 7 300 vuxna, va rav 2 800 icke-rökare, på grund av exponering 
för miljötobaksrök på arbetsplatsen i EU- 25 under 2002. Ytterligare 72 000 dödsfall, varav 
16 400 icke-rökare, kunde knytas till miljötobaksrök i hemmet
1. I den här konsekvens-
analysen skattas det totala an talet dödsfall som kan tillskrivas miljötobaksrök på kontor och i 
barer och restauranger till 6 000 i EU-27 unde r 2008, varav 2 500 icke-rökande anställda. 
Exponeringen hos icke anställda,  såsom utskänkningslokalernas  kunder, kan förväntas leda 
till en avsevärd ytterligare belastning på folkhälsan. 
                                                 
1 The Smoke Free Partnership (2006).  Lifting the smokescreen: 10 reasons for a smoke-free Europe , 
Bryssel, Belgien, European Respiratory Society: 146 . 
 
SV 3   SV Skattad dödlighet i hela EU p.g.a. miljötobaks rök hos rökande och icke-rökande anställda 2008 
 Icke-rökare Rökare Rökare och icke-
rökare 
 Kontor Bar, 
restaurang Totalt Kontor Bar, 
restaurang Tot. Totalt 
Lungcancer 387   156   542   600   161   761  1303 
Stroke  378  160  538   601   197   798  1336 
Hjärtsjukdomar  384   138   522  612   159   771  1293 
Kroniskt obstruktiv 
lungsjukdom  565  332  897  881   296   1176  2073 
Totalt  1714   786   2500   2694   813   3507  6007  
I jämförelse med dödsfall på grund av andra hälsor isker, både specifikt för arbetsplatser och 
hos allmänheten i stort, framgår att miljötobaksrök medför en stor belastning på folkhälsan. 
2.1.2. Miljötobaksrökens ekonomiska följder 
Exponering för miljötobaksrök har avsevärd a ekonomiska följder. Den makroekonomiska 
kostnaden för exponering för miljötobaksrök på  arbetsplatsen i EU-2 7 har uppskattats till 
2,46 miljarder euro per år. Detta kan uppdelas i drygt 1,3 miljarder euro i medicinska 
kostnader för tobaksrelaterade sjukdomar (varav 560 miljoner euro för icke-rökande 
anställda) och drygt 1,1 miljarder euro i icke-medicinska kostnader på grund av 
produktionsförluster (varav 480 miljoner euro  för icke-rökande anställda). Bland de 
mikroekonomiska kostnaderna för miljötobaksrök återfinns lägre arbetskraftsproduktivitet, 
brandskador på grund av rökning samt högre kos tnader för städning och ominredning på 
grund av rökning. 
2.2. Problemformulering 
2.2.1. Bristande efterlevnad av internationella  skyldigheter enlig t WHO-konventionen 
Världshälsoorganisationens ramkonventi on om tobakskontroll, som gemenskapen och 
26 medlemsstater undertecknat, innebär en ju ridisk skyldighet för parterna att skydda 
människor från miljötobaksrök på alla arbetsplat ser inomhus, i allmänna transportmedel och i 
offentliga inomhusmiljöer. Vid konventionsparternas andra konferens i juli 2007 antogs 
riktlinjer om krav som varje pa rt bör sträva efter att uppnå. 
För närvarande har dock bara en  dryg tredjedel av medlemsstater na vidtagit åtgärder för att 
fullgöra sina konventionsfästa skyldigheter. Fler a länder har stött på al lvarliga problem med 
att införa eller tillämpa heltäckande rökförbud. Barer och restauranger har visat sig särskilt 
svårreglerade. Det förefaller ju st nu osannolikt att alla medl emsstaterna kommer att vara i 
stånd att uppfylla sina skyldi gheter enligt konventionen om det inte ges politiska påstötningar 
och övervakning från EU-nivå. 
Hittills har gemenskapens åtgärder för att främja rökfria miljöer saknat en helhetssyn. Frågan 
har tagits upp i icke-bindande resolutioner oc h rekommendationer, men utan någon närmare 
vägledning för hur helt rökfri a miljöer ska uppnås. Dessutom  berörs frågan i ett antal 
arbetsmiljödirektiv, ibland indirekt och i a ndra fall utan att ett heltäckande skydd ges.  
 
SV 4   SV 2.2.2. Hög, ojämn förekomst av miljötobaksrök i EU-27 
I länder utan heltäckande rökförbud förekommer tobaksrök i de flesta offentliga miljöer, som 
ju mestadels också är någons arbetsplats. En ligt Eurobarometeruppgifter från slutet av 2006 
kan det antas att 28 % av arbetstagarna i EU ut sätts för tobaksrök dagl igen på arbetsplatser 
inomhus och på kontor, medan motsvarande andel för barer och restaura nger var 39 % i slutet 
av 2008. Dessutom löper utskänkningslokalernas kunder risk att utsättas för särskilt mycket 
rök med därtill hörande hälsorisker. 
Skillnaderna i förekomst av miljötobaksrök mell an medlemsstaterna är enorma, från 3 % i 
Irland till 85 % i Grekland. De nationella anti röklagarnas räckvidd och styrka har avgörande 
betydelse för skillnaderna i EU. 
Dessutom är risken att bli utsatt för tobaksrök högre för lägre socialgrupp er, vilket ytterligare 
förvärrar den befintliga ojämlikheten i hälsoavseende. 
2.2.3. Otillräckligt skydd av barn och ungdomar mot tobaksrök 
Barns och ungdomars exponering för tobaksrök är en särskild källa ti ll oro. Barn har liten 
eller ingen kontroll över sin e xponering för tobaksrök från vuxna  rökare. Barn är dessutom 
särskilt sårbara för tobaksrökens hälsoskadl iga effekter. Förutom tobaksrökens direkta 
hälsorisker kan exponering för rökn ing också göra barn mer benä gna att betrakta  rökning som 
normalt vuxenbeteende och på så sätt få dem att börja röka själva i tonåren. 
Merparten av barns exponering för miljötobaksrök härrör från föräldrarna och äger rum i 
hemmet. I den senaste Eurobarometerundersökni ngen uppgav över en tredje del av rökarna att 
de röker hemma inomhus i barns närvaro. WHO:s globala ungdomst obaksundersökning visar 
att 40–90 % av tonåringarna utsattes för toba ksrök i hemmet i tolv EU-länder. Förutom 
hemmiljön är även föräldrars rökning i bilar en  källa till särskilt om fattande miljötobaksrök. 
Barn möter också regelbundet vuxna förebilder som röker utomhus på offentliga lekplatser 
och skolgårdar, utanför sjukhus och vid andra in rättningar som tillhandahåller tjänster för barn 
samt vid idrotts- och kulturevenemang utomhus.  
3. G RUND FÖR EU: S ÅTGÄRDER  
Artiklarna 137 och 152 i EG-fördr aget utgör en tydlig rättslig  grund för EU-åtgärder till skydd 
mot tobaksrök. Stödet på EU-nivå skulle göra de t lättare att snabbt och enhetligt tillämpa 
ramkonventionen i enlighet med medlemsstaterna s och EU:s internationella åtaganden. Det 
skulle också bidra till att minska skillnader na i skyddet mot miljötobaksrök mellan och inom 
medlemsstaterna och minska ojämlikhet i hä lsoavseende och negativa följder i andra 
medlemsstater. Åtgärder från EU:s sida skulle tillföra ett tydligt mervärde till de nationella 
åtgärderna genom att klargöra det vetenskaplig a underlaget, underlätta utbyte av erfarenheter 
och bästa praxis mellan medlemsstater, ge de  medlemsstater som ännu inte infört ett 
heltäckande rökförbud vägledning  för det (eventuellt tillsamma ns med minimikrav på EU-
nivå för arbetarskydd) och genom över vakning av framstegen i hela EU. 
 
SV 5   SV 4. M ÅL 
 
F örbättra medborgarnas och arbetstagar nas hälsa
e nlig t ar tiklar na 152 och 137 i EG- fördrage t
genom minskad sjuklighe toch dödl ighet
i tobaksr elater ade sjukdomar  
Hjälpa medlemsstaterna at t 
f å bort m iljötobak srök på
arbetsplatser och offentliga platse r -
och främja rökfria hem
Omsä tta WHO-  
konventionen i EU     Bevaka utveckling mot
rökfria miljöerF ullgöra EU:s  och  
medlemsstaternas   
skyldigheter  enli gt   WHO  A llmänt må l  
Särs kilda mål   
Särskild a mål  
 
5. P OLITISKA ALTERNATIV  
1) Nollalternativet 
Detta alternativ innebär att EU inte vidtar någr a nya åtgärder, samtidigt som pågående insatser 
mot miljötobaksrök fortsätter inom olika gemenskapsprogram, informations- och utbildningskampanjer och nätverk. 
2)
 Den öppna samordningsmetoden 
Enligt det här alternativet uppmuntras medlem sstaterna att samarbeta för rökfria miljöer 
genom att utbyta information, sätta upp gemens amma mål och indikato rer och regelbundet se 
över utvecklingen. Ett samordningsorgan där me dlemsstaterna och Europeiska kommissionen 
deltar behöver inrättas. Alternativets närmare innehåll beror på vad medlemsstaterna kommer 
överens om, men det skulle kunna vara he ltäckande och gå bor tom WHO-konventionens 
riktlinjer (som främst handlar  om skydd mot miljötobaksrök i allmänna lokaler inomhus och 
på arbetsplatser). 
3) / 4) Rekommendation från  kommissionen eller rådet 
En rekommendation från kommissionen eller rå det i enlighet med artikel 152 skulle 
uppmuntra och hjälpa medlemsstaterna att infö ra heltäckande rökförbud i enlighet med deras 
åtaganden enligt WHO-konventionen genom att det infö rs en enda tidsfrist för hela EU för att  
 
SV 6   SV genomföra antirökinsatserna och tydliga fo rmer för rapportering och övervakning. Utöver 
riktlinjerna till WHO-konventi onen bör en sådan rekommendati on också innehålla åtgärder 
mot barns och ungdomars exponering för miljöt obaksrök samt kompletterande åtgärder som 
informationskampanjer och stöd till rökavvänjning. 
3+ / 4+ Rekommendation från kommissionen eller rådet i kombination med den öppna 
samordningsmetoden 
En rekommendation från kommissionen eller rå det kan uppmuntra till ökat samarbete mellan 
medlemsstaterna. I det här alternativet  tjänar rekommendationen som grund, medan 
medlemsstaterna utbyter information och bäst a praxis om rekommend ationens tillämpning, 
sätter gemensamma mål och riktmärken  för att nå och eventuellt överskrida 
rekommendationens mål och tar fram gemensa mma indikatorer för att bevaka framstegen. 
5) Bindande lagstiftning 
Bindande lagstiftning kan ta formen av ändringar av de befintliga direktiven om hälsa och 
säkerhet (bl.a. direktiv 89/654/EEG om minimi krav för säkerhet och hälsa på arbetsplatsen 
och direktiv 2004/37/EG om carcinogener och muta gena ämnen) eller införas i form av ett 
separat direktiv om rökning på arbetsplat sen med artikel 137 som rättslig grund. Detta 
alternativ täcker bara miljön på arbetsplat sen, inte offentliga utrymmen som inte är 
arbetsplatser eller egenföretagare. 
6. B EDÖMNING AV ALTERNATIVEN  
De angivna alternativen har bedömts med avseende på fem huvudparametrar: mervärdet i 
EU:s medverkan, förväntad tidsutdräkt för ge nomförandet av alternativet, alternativets 
sannolika innehåll, gr aden av medlemsstaternas politiska el ler rättsliga skyldighet att följa 
alternativet samt eventuella bieffekter. På grundval av denna kvalitativa bedömning och den 
förutspådda utvecklingen i medlemsstaterna har följande antaganden gjorts om alternativens 
verkan när det gäller att minska förekomsten av miljötobaksrök fram till 2013 (dvs. det sista 
året i den innevarande hälsostrategin): 
Alternativ 1 (nollalternativet) ge r de lägsta resultaten när det gäller att minska exponeringen 
för miljötobaksrök, vilket på det hela taget mo tsvarar ett läge där länder med någorlunda långt 
framskridna planer på rökför bud genomfört planerna senast 2013. Den rådande tendensen mot 
rökfrihet torde fortsätta, om än i långsammare takt. 
Effekterna av de fem icke-bindande alternativen  torde likna varandra i så måtto att de stödjer 
den politiska utvecklingen utan att medlemsstaterna för den skull åläggs att anta och tillämpa 
rökförbud. De förväntas leda ti ll en tvåfaldig till fyrfaldi g minskning av förekomsten av 
miljötobaksrök jämfört med nuläget. Alternativ 2 (den öppna samordningsmetoden) och alternativ 3 (kommissionsrekommendation) torde vara de minst verkningsfulla av de icke-
bindande alternativen. Den öppna samordningsmet oden tar lång tid att t illämpa och verkar 
inte särskilt väl lämpad för att ta itu med ett etablerat problem som miljötobaksrök. Effekterna 
av en kommissionsrekommendation begränsas å sin sida  av det förhållandet att det inte skapar 
en känsla av delaktighet hos medlemsstater na. Alternativ 4 (rådsrekommendation) har 
potential till större verkan, sä rskilt då medlemsstaterna känner  sig mer delaktiga i processen. 
Liknande effekter kan antas uppstå vid a lternativ 3+ (kommissionsrekommendation i 
kombination med den öppna samordningsmetoden) . Alternativ 4+ (rådsrekommendation i 
kombination med den öppna samordningsmetoden) torde få störst geno mslag av de icke-
bindande alternativen. Det skulle ge den störst a känslan av delaktighe t för medlemsstaterna, 
 
SV 7   SV då de är aktiva både genom att anta själva  rekommendationen och ta fram riktmärken och 
indikatorer för rekommendationens tillämpning. 
Alternativ 5 (bindande lagstiftning) torde ge  de största minskningarna av förekomsten av 
miljötobaksrök. I bästa fall kan det förväntas så gott som helt eliminera exponering för tobaksrök på arbetsplatserna i hela EU. Det har dock mindre räckvidd än de icke-bindande 
alternativen, eftersom egenfö retagare och kompletterande åtgärder inte omfattas av 
lagstiftningen. Dessutom torde det ta förhållandevi s lång tid att skörda frukterna av en helt ny 
rättsakt. 
6.1. Jämförelse av alternativen 
Alternativens förväntade sociala, ekonom iska och miljömässiga effekter bygger på 
antaganden om deras förmåga att minska fö rekomsten av miljötobaksrök. Alternativ 5 
(bindande lagstiftning) förväntas därför ha de n starkaste effekten, följt av alternativ 4+ 
(rådsrekommendation + den öppna samordningsmetoden), alternativ 4/3+ (rådsrekommendation / kommissionsrekommenda tion + den öppna samor dningsmetoden) och 
alternativ 2/3 (den öppna samordningsme toden / kommissionsrekommendation), medan 
nollalternativet innebär minst förändring.  
6.1.1. Sociala effekter 
Genom att minska förekomsten av miljötobaks rök kan ett EU-initiativ förväntas minska 
sjuklighet och dödlighet på grund av de viktigaste sjukdomarna knutna till miljötobaksrök (lungcancer, stroke, hjärtsjukdomar och kroni skt obstruktiv lungsjukdom). Initiativet 
förväntas också indirekt påverk a sjuklighet och dödlighet på grund av aktiv rökning genom att 
minska tobakskonsumtionen och uppmuntra rökare  att försöka sluta rö ka. Ett EU-initiativ 
skulle antagligen särskilt gynna de mest miss gynnade grupperna i samhället. Det skulle också 
kunna bidra till ökat stöd för rökfri hetsinsatser, även i hemmen. En bieffekt för rökare kan bli 
en känsla av stigmatisering och utanförskap. 
 Nuläge Alt. 1 Alt. 2/ 
Alt. 3 Alt. 3+ 
/Alt. 4 Alt. 4+ Alt. 5 
Sociala effekter  
Minskad årlig dödlighet p.g.a. 
miljötobaksrök hos anställda 6 007  -386 -774 -774 till -
1 550 -1 550 -4 884 
Minskad sjuklighet p.g.a. 
miljötobaksrök  + ++ +++ ++++ +++++ 
Minskad dödlighet p.g.a. minskad 
aktiv rökning  + ++ +++ ++++ +++++ 
Minskad sjuklighet p.g.a. minskad 
aktiv rökning  + ++ +++ ++++ +++++ 
Minskad miljötobaksrök hemma  + ++ ++ ++ +++ 
Minskad socioekonomisk ojämlikhet  + ++ ++ ++ ++++ 
Ökat stöd för antirökpolitik  + ++ ++ ++ ++++ 
6.1.2. Ekonomiska effekter 
På makroekonomisk nivå torde den förbättrade hälsan till följd av EU-åtgärder avsevärt 
minska medicinska och andra kostnader med anknytning till de viktigaste sjukdomar som 
hänger ihop med miljötobaksrök. Den förvänta de minskningen av den aktiva rökningen lär 
knappast få någon nämnvärd inverkan på medlem sstaternas intäkter från tobaksskatter. Den 
 
SV 8   SV ekonomiska inverkan på mikronivån omfattar äv en lägre kostnader för städning, underhåll 
och ominredning samt lägre kostnader på grund av brandskador. 
De branscher som främst berörs är restau rangbranschen och tobaksindustrin. Enligt det 
befintliga vetenskapliga underlaget kan inve rkan på sysselsättning och intäkter i 
restaurangbranschen tänkas ta formen av både ökningar och minskningar. Sammantaget 
förväntas inga större ekonomiska effekter. Toba ksindustrin kan förlora en del vinster vilket 
kan leda till färre jobb i tobaksindustrin. 
 Nuläge Alt. 1 Alt. 2/ 
Alt. 3 Alt. 3+ 
/Alt. 4 Alt. 4+ Alt. 5 
Ekonomiska effekter 
Minskade årliga medicinska 
kostnader p.g.a. minskad 
miljötobaksrök hos personal 1336 mn € 
-85 mn € -172 mn € -172 mn € 
till -344 mn 
€ -344 mn € -1073 mn € 
Minskade årliga övriga 
kostnader p.g.a. minskad 
miljötobaksrök hos personal 1124 mn € 
-73 mn € -144 mn € -144 mn € 
till -290 mn € -290 mn € -893 mn € 
Minskade intäkter från 
tobaksskatter  - -- --- ---- ----- 
Arbetskraftsproduktivitet p.g.a. 
rökpauser  +/- ++/-- +++/--- ++++/---- ++++/----- 
 
Minskade kostnader för brand, 
städning och ominredning  + ++ +++ ++++ +++++ 
965 mn € 
Årlig ändring av intäkter i 
restaurangbranschen 114 md € 
 +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
-11 md € till 
+10 md € 
Ändrad sysselsättning i 
restaurangbranschen 6 887 912  +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
-265 000 till 
+271 000  
Årliga förlorade intäkter för 
tobaksindustrin 
 67 md € - -- --- ---- ----- 
-3,3 md € 
Förlorade jobb i tobaksindustrin 
 53 521 - -- --- ---- ----- 
-2 609 
Kostnader för genomförande 
och tillämpning  - --- -- --- -- --- --- 
6.1.3. Miljöeffekter 
Den viktigaste miljöeffekten blir avsevärt bättre inomhusluft. De potentiella negativa 
effekterna är bl.a. ökad användni ng av infravärme och ökad nedskräpning i form av fimpar på 
gatan. Dessa effekter torde dock vara förhållandevis begränsade. 
 Nuläge Alt. 1 Alt. 2/ 
Alt. 3 Alt. 3+ 
/Alt. 4 Alt. 4+ Alt. 5 
Miljöeffekter 
Bättre inomhusluft  + ++ ++ +++ ++++ 
Mer nedskräpning på gatan och 
mer infravärme  - - - -- --- 
6.2. Bästa alternativ 
Även om bindande lagstiftning skulle leda till den största minskningen av exponeringen för 
miljötobaksrök och därtill hörande hälsorelater ade och ekonomiska fördelar, skulle det ta 
 
SV 9   SV längre tid att genomföra och ha en mindr e räckvidd än en rekommendation. En 
rådsrekommendation i kombinati on med den öppna samordningsme toden utpekas därför som 
det bästa alternativet på kort sikt, eftersom detta förefaller vara det snabbaste och mest 
heltäckande sättet att hjälpa medlemsstaterna att införa stri kta rökförbud i enlighet med deras 
skyldigheter i WHO-konventionen, samtidigt so m lösningen står i rimlig proportion till 
problemet. 
7. U PPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING  
De indikatorer som används för att övervaka det va lda politiska alternativ ets effekter bör vara 
bl.a. förekomsten och arten av nationell lagsti ftning, exponering för tobaksrök i olika miljöer, 
tobaksbruk, kunskaper och inställn ingar till tobak (rökni ng) samt incidens av och dödlighet i 
tobaksrelaterade sjukdomar. Initia tivets totala inverkan ska en ligt planerna utvärderas i ett 
meddelande om strategin för tobakskont roll som läggs fram 2010 eller 2011.