Förslag till rådets beslut om femte ramprogrammet för europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet (1998-2002) (97/C 173/12) (Text av betydelse för EES) KOM(97) 142 slutlig - 97/0120(CNS)

(Framlagt av kommissionen den 30 april 1997)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 7 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, och

med beaktande av följande:

I enlighet med artikel 7 i fördraget kan ett flerårigt ramprogram som omfattar alla forskningsaktiviteter, inbegripet demonstration och utbildning inom området kärnenergi, som skall genomföras genom delprogram för forskning och utbildning antas. Det har ansetts lämpligt att anta, för perioden 1998-2002, ett nytt ramprogram i syfte att säkerställa kontinuitet inom forsknings- och utbildningsverksamheten inom området kärnenergi.

I enlighet med artikel 4.2 i rådets beslut 94/268/Euratom av den 26 april 1994 om ett ramprogram för gemenskapens verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet för Europeiska atomenergigemenskapen (1994-1998) (1), ändrat genom rådets beslut nr 616/9253/Euratom (2) skall kommissionen, innan den lägger fram sitt förslag till Femte ramprogrammet, låta genomföra en extern utvärdering av förvaltning och genomförande av gemenskapens verksamhet under de fem åren före denna utvärdering. Utvärderingen, de slutsatser den innehåller samt kommissionens ställningstaganden har sänts till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

Den 10 juli 1996 (3) antog kommissionen ett meddelande om de första riktlinjerna för Femte ramprogrammet, och underströk att detta program i första hand måste motsvara de ekonomiska och sociala behoven. Detta meddelande följdes av ett första arbetsdokument den 20 november 1996 (4), i vilket programmålen och genomförandeinstrumenten behandlades i detalj, och av ett andra arbetsdokument den 12 februari 1997 (5) som omfattade förslag till innehåll till Femte ramprogrammet.

Europeiska atomenergigemenskapens forskning inom kärnenergiområdet bör utgå från dagens behov av utveckling av säkra och acceptabla energisystem som motsvarar normerna, är skonsamma mot miljön och konkurrenskraftiga i fråga om produktionskostnader.

Femte ramprogrammet bör fokuseras på områden som omfattar forskning och utveckling av generiska tekniker, en åtgärd som sammanför denna typ av aktiviteter i en enhetlig ram som strategiskt sett är anpassad till ett visst mål (hädanefter kallade "nyckelåtgärder"), samt på främjande av forskningsinfrastruktur.

Femte ramprogrammet bör dessutom, utöver de tematiska verksamhetsområdena, omfatta övergripande verksamhetsområden som berör samarbetet med tredje land och internationella organisationer, spridning och validering av forsknings- och utbildningsresultaten samt fri rörlighet för forskare.

Detta förutsätter att den starka ställning som gemenskapen har inom forskning och teknik bibehålls och förstärks, varvid hänsyn bör tas till de ansträngningar som görs av gemenskapens stora internationella medspelare. Denna ställning har att göra både med den fysiska och immateriella infrastrukturen och med de mänskliga resurserna.

Samarbetet med tredje land och internationella organisationer bör främjas, i synnerhet beträffande ansträngningarna för fredlig användning av kärnenergi. Inom kärnsäkerhetsområdet bör gemenskapen även i fortsättningen spela en betydande internationell roll, särskilt i sitt förhållande till länderna i Central- och Östeuropa och de stater som har uppstått ur f.d. Sovjetunionen. Det är också viktigt att, i förekommande fall, fortsätta internationellt samarbete med tredje land angående kontrollerad termisk kärnfusion.

Enligt artikel 4.1 i fördraget föreskrivs att forsknings- och utbildningsinsatser inom kärnsektorn skall syfta till att komplettera verksamheten i medlemsstaterna, och att gemenskapens verksamhet skall tillföra ett mervärde till de insatser som görs i medlemsstaterna.

De kriterier som fastställts för att välja ut Femte ramprogrammets verksamhetsområden och deras vetenskapliga och tekniska mål omfattar de principer som beskrivs ovan. Dessa kriterier bör även tillämpas vid genomförandet av Femte ramprogrammet, i syfte att säkerställa programmets sammanhållning.

Gemensamma forskningscentret bidrar till genomförandet av ramprogrammet, särskilt inom de vetenskapliga och tekniska områden där det har lämplig kompetens för att erbjuda opartisk och oberoende experthjälp till fördel för gemenskapens politik. Gemensamma forskningscentret kommer dessutom att delta i de konsortier som upprättas för att genomföra forsknings- och utbildningsaktiviteterna.

Den årsrapport som i enlighet med artikel 7 i fördraget skall överlämnas till rådet skall även lämnas till Europaparlamentet. I syfte att säkerställa öppenhet samt en rationell och effektiv förvaltning av programmet, är det lämpligt att dessutom anta bestämmelser om systematisk övervakning av hur långt Femte ramprogrammet har nått, samt om utvärdering av det.

En finansiell ram i enlighet med vad som avses i punkt 2 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalande av den 6 mars 1995 (6) för programmets totala varaktighet, införs i detta beslut, utan att detta påverkar budgetmyndighetens behörigheter såsom de fastställs i fördraget.

För att säkerställa överensstämmelse mellan de forsknings- och utbildningsåtgärder som vidtas med stöd av Euratomfördraget, och dem som vidtas med stöd av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen bör beslutet om ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration antas samtidigt med detta ramprogram och för samma period.

Vetenskapliga och tekniska kommittén har hörts av kommissionen och har avgivit sitt yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Ett flerårigt ramprogram för all forskningsverksamhet, inbegripet demonstration och utbildning inom området kärnenergi, hädanefter kallat "Femte ramprogrammet" antas för perioden 1998-2002.

2. Femte ramprogrammet berör kontrollerad termisk kärnfusion samt kärnklyvningsrelaterade energisystem.

Dessa båda områden omfattar, utöver de tematiska områdena, även övergripande verksamhetsområden som berör samarbete med tredje land och internationella organisationer, spridning och validering av forsknings- och utbildningsresultaten samt främjande av utbildning och fri rörlighet för gemenskapens forskare.

3. De urvalskriterier som tillämpats för de verksamhetsområden som nämns i punkt 2, och för de mål som gäller för dessa, fastställs i bilaga I. De skall beaktas vid genomförandet av Femte ramprogrammet.

4. Huvuddragen för gemenskapens aktiviteter, deras vetenskapliga och tekniska mål samt relevanta prioriteringar fastställs i bilaga II.

Artikel 2

Referensbeloppet för genomförandet av detta ramprogram för perioden 1998-2002 uppgår till [. . .] miljoner ecu (7).

De årliga anslagen godkänns av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 3

1. Femte ramprogrammet skall genomföras genom två program för forskning och utbildning, varav ett skall genomföras av Gemensamma forskningscentret.

För vart och ett av de två programmen skall genomförandebestämmelser samt uppgift om varaktighet och kostnadsberäkning fastställas.

2. Vid genomförandet av Femte ramprogrammet kan det visa sig nödvändigt att inleda tilläggsprogram. Ramprogrammet kan även leda till samarbetsavtal med tredje länder eller internationella organisationer enligt artikel 101 i fördraget.

Artikel 4

De närmare bestämmelserna om Europeiska atomenergigemenskapens finansiella deltagande i Femte ramprogrammet skall fastställas i överensstämmelse med de särskilda bestämmelser som gäller för anslag för forskning och teknisk utveckling i finansförordningen om Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kompletterade med bilaga III till detta beslut.

Artikel 5

1. Kommissionen skall varje år med hjälp av oberoende, kvalificerade experter utvärdera utvecklingen av Femte ramprogrammet och dess forsknings- och utbildningsprogram med avseende på de kriterier som anges i bilaga I. Kommissionen skall särskilt undersöka om målen, prioriteringarna och de ekonomiska resurserna fortfarande är lämpliga med hänsyn till inträffade förändringar. Om så visar sig nödvändigt skall kommissionen lämna förslag till ändringar eller kompletteringar av ramprogrammet eller programmen för forskning och utbildning med anledning av denna utvärdering.

2. Innan kommissionen lägger fram sitt förslag angående Sjätte ramprogrammet skall kommissionen låta oberoende, kvalificerade experter leda en extern utvärdering av hanteringen och resultaten av de verksamhetsområden som avses i artikel 1.2, och som genomförts under de fem åren före denna utvärdering, i synnerhet utgående från de kriterier som fastställs i bilaga I. Kommissionen skall överlämna resultaten av denna utvärdering, tillsammans med egna kommentarer, till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

3. Urvalet av de oberoende experter som avses i punkterna 1 och 2 görs av kommissionen, varvid väl avvägd hänsyn skall tas till de olika forskningsaktörerna.

4. Vid början av varje år skall kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet, med information om verksamheterna inom forskning och utbildning under det föregående året samt om arbetsprogrammet för det innevarande året.

(1) EGT nr L 115, 6.5.1994, s. 31.

(2) EGT nr L 86, 4.4.1996, s. 72.

(3) KOM(96) 332 slutlig.

(4) KOM(96) 595 slutlig.

(5) KOM(97) 47 slutlig.

(6) EGT nr C 102, 4.4.1996, s. 4.

(7) Varav [. . .] ecu för GFC.

BILAGA I

URVALSKRITERIER FÖR VERKSAMHETSOMRÅDEN OCH MÅL

Euratoms genomförande av forskningspolitiken inom området kärnenergi grundar sig på principerna om vetenskapliga och tekniska förtjänster, och anpassning av forsknings- och utbildningsaktiviteterna till de mål som fastställs i fördraget om Europeiska atomenergigemenskapen.

På grundval av en kostnads-/nyttoanalys, i syfte att säkerställa att Europeiska gemenskapens offentliga medel används optimalt, skall urvalet av Femte ramprogrammets verksamhetsområden, och de mål som gäller för dessa, företas med utgångspunkt från gemensamma kriterier som kan delas in i tre olika kategorier:

Kriterier som berör samhällsbehoven:

- Förbättring av arbetsmarknadssituationen.

- Förbättrad livskvalitet och folkhälsa.

- Miljöskydd.

Dessa kriterier skall bidra till uppnåendet av gemenskapens huvudsakliga samhälleliga mål, som fastställts utifrån befolkningens förväntningar och behov.

Kriterier som berör den ekonomiska utvecklingen och vetenskaplig och teknisk verksamhet:

- Sektorer med tillväxt och som präglas av varaktig utvidgning.

- Sektorer inom vilka gemenskapens företag kan och bör förstärka sin konkurrenskraft.

- Sektorer inom vilka möjligheter för viktiga tekniska framsteg avspeglar sig.

Kriterier som tillför ett "mervärde" för gemenskapen och som berör subsidiaritetsprincipen:

- Behovet av att uppnå en "kritisk massa" av mänskliga resurser och finansiella medel, samt samordning av kompletterande kompetenser som finns utspridda i flera olika medlemsstater.

- Viktiga bidrag till genomförandet av gemenskapens politik.

- Behandling av problem på gemenskapsnivå, eller frågor som berör standardisering eller utvecklingen av det europeiska samarbetsområdet.

Dessa kriterier skall säkerställa att endast sådana mål som inte kan uppnås enbart genom privata forskningsinsatser, och som effektivast kan uppnås på gemenskapsnivå genom gemenskapsövergripande forskningsaktiviteter fastställs.

Dessa kriterier, som vid behov skall kompletteras, fastställs för genomförandet av Femte ramprogrammet och för fastställandet av forsknings- och utbildningsprogrammen, samt för urvalet av forskningsaktiviteter, inbegripet aktiviteter för demonstration och utbildning.

BILAGA II

ALLMÄNNA PRINCIPER OCH VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL FÖR VERKSAMHETSOMRÅDENA

Kärnenergin står för mer än 35 % av Unionens elproduktion, och leder inte till några koldioxidutsläpp. Den utgör ett viktigt bidrag till strategier som syftar till diversifierad energiförsörjning.

På kort och medellång sikt bidrar utvecklingen av kärnenergisystemens säkerhet till att öka gemenskapens industriella konkurrenskraft. Europas ledande position inom teknikområdet kan härvid utnyttjas, inte minst med hänseende till de nya exportmarknaderna.

På längre sikt krävs forskningsinsatser på gemenskapsnivå och global nivå för innovativ och riktningsvisande teknik.

I. FEMTE RAMPROGRAMMETS VERKSAMHETSOMRÅDEN OCH ORGANISATION

1. Femte ramprogrammet berör kontrollerad termisk kärnfusion samt kärnklyvningsrelaterade energisystem.

2. Ramprogrammets tematiska områden omfattar följande:

- En nyckelåtgärd som fastställs utifrån gemenskapens uttryckligen fastställda ekonomiska och sociala mål. Denna nyckelåtgärd skall bidra till genomförandet av globala initiativ på europeisk nivå, utgående från ett brett sortiment av ämnesområden, teknikområden och kunskaper.

- Forsknings- och utvecklingsverksamhet inom området generiska tekniker.

- Stödåtgärder till förmån för forskningsinfrastrukturen.

3. De övergripande verksamhetsområdena omfattar följande:

- Samarbete med tredje land och internationella organisationer.

- Spridning och validering av forsknings- och utbildningsresultat.

- Utbildning och fri rörlighet för forskare.

4. Gemensamma forskningscentrets aktiviteter:

Gemensamma forskningscentret är det vetenskapliga och tekniska organ som kommissionen behöver för att utöva sin företrädesrätt. Centrets vetenskapliga och tekniska mål ligger främst inom områden där det krävs en opartisk och oberoende expertis på europeisk nivå, och inom de områden som berör gemenskapens stora politiska mål.

Centrets aktiviteter motsvarar Femte ramprogrammets vetenskapliga och tekniska mål som beskrivs nedan, men skall samtidigt överensstämma med de krav och förändringar som uppstår när gemenskapspolitiken kommer till uttryck i forsknings- och utvecklingsbehov, och i synnerhet i de fall där Gemensamma forskningscentrets opartiskhet är ofrånkomlig.

II. VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL

a) Nyckelåtgärd: kontrollerad termisk kärnfusion (1)

På lång sikt är målet för denna åtgärd, som omfattar alla fusionsrelaterade forskningsaktiviteter som genomförs i medlemsstaterna och Schweiz, att gemensamt utveckla provreaktorer som skall vara föregångare till elkraftverk som motsvarar samhällets behov i fråga om funktionssäkerhet, miljöskydd och ekonomisk lönsamhet.

Strategin för att på lång sikt uppnå målet för denna verksamhet omfattar utvecklingen av en försöksreaktor (Next Step), och därefter en demonstrationsreaktor (DEMO).

Med hänsyn till de framsteg som gjorts är det tekniskt möjligt och strategiskt nödvändigt att bygga Next Step under det kommande årtiondet. Det är lämpligt att genomföra denna utveckling inom ramen för det internationella samarbetet ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor - den internationella termonukleära försöksreaktorn).

Under perioden 1998-2002 kommer genomförandet av denna strategi att innebära följande:

- Verksamhet inom fusionsfysik och -teknik i syfte att utveckla kapaciteter för utförandet av Next Step inom associationerna och den europeiska industrin, och förbereda dess användning. Europas deltagande i ITER:s detaljerade projektverksamhet fortsätter med målsättningen att bygga reaktorn.

- Verksamheter inom fysikområdet i syfte att optimera fusionsanläggningarnas grundläggande koncept.

- Teknisk verksamhet på lång sikt i syfte att nå fram till praktisk användning av fusionsenergi.

Europeiska gemenskapens fusionsprogram (JET), som spelar en avgörande roll i utvecklingen mot en försöksreaktor, skall fullföljas. När det gemensamma programmet fullföljts kan JET-anläggningarna användas för att samla kunskaper som kan vara av värde för användningen av Next Step.

Denna åtgärd skall dessutom omfatta förnyad utvärdering av säkerhetsaspekter och miljökonsekvenser, fördjupade studier av de socioekonomiska aspekterna, samordning av de nationella civila forskningsinsatserna för tröghetsinneslutning inom ramen för teknologisk övervakning, samt spridning av resultaten och information till allmänheten.

b) Generisk forskning och utvecklingsaktiviteter inom området generiska tekniker (2)

Bland dessa aktiviteter har följande prioritet:

- Driftssäkerheten i befintliga anläggningar, inklusive frågor som rör förlängning av reaktorernas livslängd, de tekniska aspekterna av allvarliga olyckor samt strategier och metoder för förvaltning av olyckssituationer och situationen efter en olycka.

- Säkerhet i samband med bränslecykeln: en gemensam, vetenskapligt grundad strategi för förvaltning och bortskaffande av radioaktivt avfall samt begränsning av sådant avfall.

- Strålskydd, i synnerhet kunskap om och identifikation av riskerna med joniserad strålning, främst effekterna av låga strålningsdoser, samt förvaltning av nödsituationer i samband med kärnkraft, och sanering av förorenade områden.

- Undersökningar kring nya kärnanläggningar, avancerade och effektivare bränslen, samt framtida system och koncept i syfte både att öka kärnsäkerheten under hela bränslecykeln och öka industrins konkurrenskraft, i synnerhet på de yttre marknaderna. Dessa undersökningar omfattar säkerhetsanalyser, konsekvensbedömningar beträffande människan och miljön samt tillvägagångssätt som ur teknisk och ekonomisk synpunkt verkar lovande för att uppnå en hållbar utveckling.

- Utveckling av teknik och metoder för att kontrollera nukleärmaterial som anpassats till de nya kraven: utveckling av bränslecykeln, den starkt ökande tillgången till klyvbart material i samband med avvecklingen av kärnvapen, de ökande uppgifter och ansvarsområden som uppstår genom nya internationella avtal samt olaga transport av klyvbart material.

- Främjande av samarbete med länderna i Central- och Östeuropa och staterna i f.d. Sovjetunionen: utveckling av särskilda forskningsaktiviteter av typ "internationellt samarbete" som kan leda till ökad säkerhet i kärnreaktorer, främja förvaltningen av kärnavfall i dessa länder, förbättra strålskyddet och öka kontrollen av klyvbart material, samt utveckling av internationella samordnings- och samarbetsåtgärder i ramprogrammet. Gemenskapen kommer att kunna ställa medel till förfogande för att underlätta detta deltagande, i enlighet med de bestämmelser som fastställs i beslutet om delprogrammet i fråga.

c) Stöd till forskningsinfrastrukturen

Detta stöd syftar till att på gemenskapsnivå säkerställa optimalt utnyttjande av provningsanläggningar för forskning inom kärnenergiområdet, i synnerhet sådana som berör denna energiforms säkerhetsaspekter och konkurrenskraft.

(1) Denna aktivitet kompletterar nyckelåtgärden "Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (V): avancerade energisystem och -tjänster" som behandlas i förslaget till Femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling inom ramen för Fördraget om Europeiska gemenskapen.

(2) På kärnenergiområdet kompletterar dessa forskningsaktiviteter den generiska forsknings- och utvecklingsverksamheten i det tematiska programmet "Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt" inom ramen för förslaget till Femte ramprogrammet (EG-fördraget).

BILAGA III

VILLKOR FÖR EKONOMISKA BIDRAG FRÅN EURATOM

Europeiska atomenergigemenskapen deltar finansiellt i de aktiviteter inom forskning, teknisk utveckling, inbegripet demonstration och utbildning (hädanefter kallade "indirekta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning") som genomförs inom ramen för de program som ingår i ramprogrammet. Dessutom genomför gemenskapen egna forsknings- och utvecklingsaktiviteter, hädanefter kallade "direkta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning".

Nyckelåtgärderna, aktiviteterna inom området generisk forskning och utveckling av generiska tekniker, stöd till forskningsinfrastrukturen samt den verksamhet som genomförs inom ramen för de övergripande verksamhetsområdena (se bilaga II) genomförs genom indirekta och direkta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning.

1. Indirekta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning

De indirekta åtgärderna för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning omfattar fem olika kategorier: åtgärder med kostnadsdelning, utbildningsstipendier, stöd till nätverk, samordnad verksamhet och stödåtgärder. Åtgärderna med kostnadsdelning utgör det viktigaste verktyget för att genomföra programmen.

Euratom deltar finansiellt i denna verksamhet med följande andelar:

a) Verksamhet med kostnadsdelning

- Projekt inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration, samt samordnade projekt

Projekten inom området forskning och teknisk utveckling utgörs av projekt som syftar till att uppnå nya kunskaper som kan vara till nytta för att förbättra befintliga produkter, förfaranden eller tjänster, eller som motsvarar samhällets behov. Stödet till dessa projekt kan i princip uppgå till 50 % av de stödberättigande utgifterna. Juridiska personer som inte tillämpar internredovisning kan få upp till 100 % av sina stödberättigande extrautgifter ersatta.

Demonstrationsprojekt omfattar projekt som syftar till att visa olika förfarandens tekniska genomförbarhet, och som inte kan marknadsföras i denna form. Stödet till dessa projekt kan i princip uppgå till 35 % av de stödberättigande utgifterna.

De samordnade projekten utgörs av projekt som dels omfattar forskning och teknisk utveckling, och dels ett demonstrationselement. De kan erhålla stöd som beräknas på grundval av det viktade genomsnittet av de tariffer som tillämpas på de båda delelementen.

- Stöd till tillgång till forskningsinfrastrukturen

Stöd ges till befintliga forskningsinfrastrukturer för att integrera forskargrupper från Euratom i syfte att främja deras forskningsverksamhet.

Det stöd som kan erhållas från gemenskapen i form av bidrag till ett optimalt utnyttjande av infrastrukturen kan uppgå till 100 % av de stödberättigande extrautgifter som uppstår genom integrationen av forskargrupper från Euratom och tillhandahållande av anläggningar.

b) Utbildningsstipendier

I samband med utbildning och fri rörlighet för forskare består gemenskapens "Marie Curie"-stipendiesystem av flera kategorier av stipendier: stipendier för unga forskare med styrkta forskningserfarenheter, stipendier för utbildning av unga forskare i näringslivet och utvecklingsstipendier.

När det gäller stipendier för unga forskare med styrkta forskningserfarenheter erhåller stipendiaterna ett stöd som enbart skall tjäna till att täcka deras utgifter för uppehälle och tillräckligt socialt skydd. De erhåller dessutom ett bidrag till utgifterna i samband med resor.

Inom ramen för samarbete med tredje land ger stipendiesystemet möjligheter att erbjuda unga forskare från tredje land stipendier för vistelse i gemenskapens laboratorier.

Gemenskapens stöd kan högst uppgå till 100 % av de stödberättigande kostnaderna i samband med stipendiet, och kan dessutom omfatta ett bidrag till värdinstitutionens stödberättigande utgifter om denna befinner sig inom gemenskapen.

c) Stöd till nätverk

Temanätverk som samlar tillverkare, användare, universitet, forskningscentra och organisationer som sysslar med spridning eller överföring av innovation kring ett gemensamt vetenskapligt och tekniskt mål, i syfte att underlätta integration och spridning av kunskaper, samarbete mellan aktörer och användare inom forskningen, säkerställa att marknadsbehoven beaktas maximalt, och bidra till att göra den vetenskapliga och tekniska expertisen mer dynamisk. Gemenskapsstödet kan högst täcka 100 % av de stödberättigande extrautgifterna för samordning och upprättande av temanätverken.

Nätverk för forskningsutbildning upprättas inom områdena avancerad forskning och nya forskningsområden för teman som forskarna själva fritt kan välja. Nätverken syftar i första hand till utbildning av unga forskare på doktorandnivå och med doktorsexamen. Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100 % av de stödberättigande extrautgifterna för upprättande och förvaltning av nätverken.

d) Samordnad verksamhet

Den samordnade verksamheten syftar till att säkerställa samordning av nationella FoTU-projekt som redan finansierats, i syfte att sprida de erfarenheter som samlats, förstärka de forskningsinsatser som gjorts av olika organ, och på så sätt uppnå en kritisk massa, samt sprida forskningsresultaten och öka användarnas medvetenhet och kunskap om programmen. Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100 % av de stödberättigande extrautgifterna för samordningen.

e) Kompletterande åtgärder

De kompletterande åtgärderna skall bidra till genomförandet av delprogrammen eller förberedande av framtida verksamhet, och skall bidra till att strategiska mål uppnås eller fastställs. Åtgärderna syftar dessutom till att förbereda eller stödja övriga indirekta åtgärder. För åtgärder som syftar till utsläppande på marknaden av produkter, metoder eller tjänster, marknadsföringsåtgärder samt försäljningsreklam kan inget stöd erhållas. Gemenskapsstödet kan täcka upp till 100 % av extrautgifterna för de stödberättigande utgifterna för åtgärden.

I besluten om antagandet av de delprogram genom vilka Femte ramprogrammet skall genomföras får undantag endast göras från de andelar som anges ovan för gemenskapens finansiella stöd i särskilda, väl motiverade fall, i synnerhet sådana som avses i stycke 3. I dessa beslut kan ovan beskrivna indirekta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning, preciseras, kompletteras eller underkastas ytterligare villkor eller begränsningar.

Övriga bestämmelser rörande företags, forskningscentras och universitets finansiella deltagande i de indirekta åtgärderna för Fo-TU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning, behandlas i rådets beslut om regler för deltagande, antaget i enlighet med artikel 7 i fördraget.

2. Direkta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning

De direkta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning, som genomförs av Gemensamma forskningscentret (GFC) består av institutionella forskningsaktiviteter och institutionella aktiviteter till vetenskapligt och tekniskt stöd. För de institutionella forskningsaktiviteterna förfogar GFC över kompetenser och anläggningar som är ytterst speciella, för att inte säga unika inom Euratom. Därmed bidrar GFC till genomförandet av Euratoms politik inom området FoTU, inbegripet demonstration och utbildning. De institutionella aktiviteterna till stöd för forskning och teknisk utveckling är sådana som behövs för fastställandet och genomförandet av gemenskapens politik och de uppgifter som åligger kommissionen i enlighet med fördraget, och som kräver GFC:s opartiskhet. Gemenskapen finansierar normalt sett 100 % av utgifterna för GFC:s direkta åtgärder för FoTU-verksamhet, inbegripet demonstration och utbildning.

3. Övriga åtgärder

Villkoren för gemenskapens deltagande i det gemensamma företaget JET, i ITER:s verksamhet, i Associationskontrakten samt i vissa uppgifter som endast kan genomföras av industrin, behandlas i de respektive programmen för forskning och utbildning.