BILAGA

Yttrande från rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI) om En rättsakt om halvledare för Europa: konsekvenser av EU:s förordning om halvledare för försvars- och rymdindustrin (kompletteringsyttrande till INT/984) Föredragande: Maurizio MENSI Medföredragande: Jan PIE Beslut av EESK:s plenarförsamling 18.1.2022 Rättslig grund Artikel 37.2 i arbetsordningen Kompletteringsyttrande Ansvarig sektion Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI) Antagande av sektionen 13.5.2022 1. Slutsatser och rekommendationer 1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att halvledare står i centrum för modern geopolitik samt tekniskt och industriellt ledarskap. Att främja ett avancerat europeiskt halvledarekosystem och resilienta leveranskedjor är därför av avgörande betydelse för EU:s strategiska oberoende, tekniska suveränitet, resiliens och industriella konkurrenskraft, inbegripet inom de strategiska försvars- och rymdsektorerna. EESK stöder därför till fullo de ambitiösa målen i EU:s förordning om halvledare. 1.2 Kommittén anser att det behövs mer resurser än vad som för närvarande planeras för att EU ska kunna uppnå sina ambitiösa mål när det gäller halvledare. För att på bästa sätt utnyttja sina begränsade resurser bör EU också överväga att prioritera specifik teknik eller specifika segment i värdekedjan och fortsätta kompletterande insatser med likasinnade partner. 1.3 Kommittén är fast övertygad om att man i EU:s förordning om halvledare bör säkerställa att framför allt försvars- och rymdsektorerna får stöd i enlighet med deras strategiska betydelse och status som kritiska sektorer, oavsett deras marknadsstorlek. Detta bör återspeglas i initiativets alla pelare, bl.a. genom att man ger incitament till nya chippkonstruktioner som uppfyller försvars- och rymdspecifika krav. Särskilda åtgärder skulle innebära prioriterad tillgång till pilotlinjer och möjlighet att prioritera beställningar från kritiska sektorer till integrerade produktionsanläggningar och EU-anläggningar för uppdragstillverkning utanför ett ”krisläge”. 1.4 EESK anser att branschintressenter från halvledarsektorn och kritiska sektorer i senare led bör vara fullvärdiga medlemmar i europeiska nämnden för halvledare och dess underorgan, för att säkerställa största möjliga samordning mellan beslutsfattare och marknadsaktörer i tidigare och senare led. 1.5 Kommittén anser att investeringar i produktion av både banbrytande och mogna chipp i Europa är nödvändiga för att säkerställa resilienta leveranskedjor för försvars- och rymdindustrin samt att innovation bör stödjas för alla typer av halvledare som den europeiska industrin behöver. 1.6 EESK anser att EU:s strategi bör omfatta särskilda åtgärder för att ta itu med råvaruförsörjningen. 1.7 För att undvika en skadlig stödkapplöpning anser EESK att finansieringen i möjligaste mån bör samordnas på EU-nivå, medan kontrollmekanismen för statligt stöd enligt artikel 107 i EUF-fördraget bör anpassas för att säkerställa förutsägbarhet i bedömningarna och samstämmighet med andra EU-mål. 1.8 Kommittén anser att statligt stöd bör beviljas integrerade produktionsanläggningar och EU-anläggningar för uppdragstillverkning som direkt gynnar flera medlemsstater, och att det offentliga stödet skulle kunna inriktas på initiativ som är nära kopplade till ”gröna” tillämpningar. 1.9 EESK anser att datainsamlingen för att övervaka leveranskedjorna och förutse framtida kriser bör skötas av ett enda organ på EU-nivå. 1.10 Kommittén förespråkar en lämplig ram för dataförvaltning som omfattar insyn, interoperabilitet, delning, åtkomst och säkerhet vad gäller data. 1.11 EESK anser att försvars- och rymdsektorerna, som strategiska sektorer, bör prioriteras vid utvecklingen av certifieringsförfaranden, och initiativet chipp för Europa skulle kunna stödja utvecklingen av gemensamma militära och civila standarder inom ramen för den europeiska standardiseringsstrategin. 1.12 Kommittén anser att EU:s förordning om halvledare måste vara samstämmig med och tydligt kopplad till alla andra politiska instrument på EU-nivå och nationell nivå med närliggande mål, bl.a. alliansen för processorer och halvledarteknik, observationsgruppen för kritisk teknik och europeiska råvarualliansen. 1.13 EESK välkomnar EU:s förordning om halvledare och anser att förhandlingarna om initiativet bör inledas utan dröjsmål och att det bör genomföras på ett skyndsamt, ambitiöst och ändamålsenligt sätt. 2. Bakgrund 2.1 I en alltmer digitaliserad värld är halvledare ett mycket viktigt inslag i många ekonomiska sektorer och områden i livet. De driver alla digitala produkter, möjliggör framtidens nyckelteknik, såsom AI, 5G, molntjänster och edge computing, och utgör grunden för kritisk infrastruktur som stöder våra samhällen. 2.2 Halvledare är också mycket viktiga för försvars- och rymdindustrin. De sofistikerade system som europeiska krigsmakter och andra slutanvändare i allt högre grad förlitar sig på innehåller chipp av alla de slag, inbegripet många av dem som finns i kommersiella produkter. Medan produktionen av kommersiella chipp är inriktad på kostnadseffektivitet i stora volymer, behöver dock försvars- och rymdindustrin små volymer och betonar hållbarhet, tillförlitlighet och informationssäkerhet. Försvars- och rymdsektorerna stod tillsammans för omkring 1 % av den globala chippmarknaden 2020 ( 1 ) 2.3 Den globalt påskyndade digitala omvandlingen ger upphov till en kraftigt växande efterfrågan, som förväntas fördubblas fram till 2030, på alla typer av halvledare i alla industrisektorer. Coronapandemin förstärkte efterfrågan och störde de globala leveranskedjorna, och betydande försörjningsutmaningar har sedan dess drabbat alla industrisektorer i senare led i världen. Detta har lett till långa leveransförseningar, inställda beställningar och fabriksnedläggningar, med allvarliga ekonomiska konsekvenser. Till exempel mer än tredubblades förhållandet mellan inköpschefsindex för orderingång och leverantörernas leveranstider för tillverkare i euroområdet mellan 2019 och 2021, särskilt inom branscher som använder halvledare för tillverkning (t.ex. fordonsindustrin och teknisk utrustning), medan fordonstillverkningen i euroområdet föll med 18,2 % mellan november 2020 och mars 2021 ( 2 ) 2.4 Denna utveckling har visat att Europa är beroende av ett litet antal utländska leverantörer av chipp och komponenter och att man därför är sårbar för störningar i leveranskedjan. I synnerhet unionens försvars- och rymdindustri har starkt känt av denna sårbarhet. Eftersom chipptillverkarna inte kan möta den ökande globala efterfrågan och drivs av en marknadslogik prioriterar de inhemska marknader och branscher med stora volymer, vilket gör att resten blir underförsörjda. 2.5 Eftersom chipp står i centrum för våra ekonomier utgör störningar i leveranskedjan en ekonomisk, och potentiellt social, utmaning. När det gäller strategiska sektorer såsom försvars- och rymdindustrin blir dock beroendet också ett säkerhetsproblem, eftersom det äventyrar leveransen av försvars- och rymdprodukter i EU. 2.6 Detta är mycket problematiskt mot bakgrund av de ökande geopolitiska spänningarna och användningen av handels- och teknikflöden som vapen, vilket har gjort halvledare geopolitiskt kritiska. Till följd av detta anstränger sig de ledande ekonomierna intensivt för att stärka sin produktionskapacitet och minska sitt beroende. Till exempel planerar Förenta staterna att investera 52 miljarder US-dollar i sitt ekosystem för halvledare fram till 2026, Kina har för avsikt att mobilisera 150 miljarder US-dollar för att uppnå 70 % självförsörjning senast 2025, och Sydkorea planerar att mobilisera upp till 450 miljarder US-dollar i privata investeringar senast 2030. 2.7 Mot denna bakgrund måste EU snabbt minska sitt beroende, öka sin konkurrenskraft och stärka sin försörjningstrygghet för chipp genom att stärka sin ställning i den globala leveranskedjan. Detta mål är särskilt relevant för en strategisk sektor såsom försvars- och rymdindustrin. Samtidigt gör hög komplexitet, höga kostnader och höga hinder för inträde det både orealistiskt och oönskvärt med autarki inom halvledarproduktionen. Att stärka de internationella partnerskapen kommer därför att vara avgörande för att öka Europas försörjningstrygghet. 2.8 I 2020 års industristrategi erkände kommissionen halvledare som ett strategiskt industriområde där europeiska beroenden bör avhjälpas. I 2021 års digital kompass fastställdes målet att fördubbla Europas andel av den globala produktionen av banbrytande och hållbara chipp till 20 % senast 2030. I sitt tal om tillståndet i unionen 2021 tillkännagav kommissionens ordförande Ursula von der Leyen en EU-rättsakt om halvledare i syfte att skapa ett avancerat europeiskt chippekosystem. Slutligen bekräftade Europeiska rådet i mars 2022 vikten av detta initiativ och efterlyste en minskning av EU:s strategiska beroenden inom mycket känsliga områden, inbegripet halvledare. 3. Allmänna kommentarer 3.1 Vision 3.1.1 Europa är visserligen starkt inom vissa segment av värdekedjan för chipp (t.ex. FoU och tillverkningsutrustning), men måste stärka sin ställning längs hela kedjan. EESK välkomnar därför kommissionens mål att utnyttja befintliga styrkor för att överbrygga klyftan ”från forskning till tillverkning”. 3.1.2 Kommittén är oroad över att man i EU:s strategi inte i tillräcklig utsträckning beaktar frågan om råvaror, som är en central aspekt av försörjningstryggheten och där Europa är beroende av tredjeländer för vissa insatsvaror (t.ex. fotoresist och kiselmetall). EU:s förordning om halvledare bör omfatta särskilda åtgärder för att hantera denna risk, bl.a. kopplingar till europeiska råvarualliansen. 3.1.3 EESK stöder till fullo målet om att öka den europeiska produktionen av banbrytande och hållbara halvledare. Kritiska sektorer, däribland försvars- och rymdindustrin, behöver dock också äldre generationens chipp. Kommittén anser därför att investeringar i produktion av både banbrytande och mogna chipp är nödvändiga för att säkerställa resilienta leveranskedjor. 3.1.4 Kommittén är fast övertygad om att ett starkt deltagande av hela ekosystemet, inbegripet uppstartsföretag, expanderande företag och små och medelstora företag samt större företag, är oumbärligt för att stödja storskalig teknisk kapacitetsuppbyggnad och innovation i hela unionen. 3.2 Investeringar 3.2.1 För att målen i dess chippstrategi ska kunna uppnås räknar kommissionen med politiskt styrda investeringar på ca 43 miljarder euro fram till 2030, inklusive 11 miljarder euro i offentliga investeringar inom ramen för initiativet chipp för Europa. Det behövs dock mycket större klarhet om finansieringskällorna och finansieringsbeloppen, användningen av befintliga budgetanslag samt de mål som ska stödjas av respektive budgetpost. 3.2.2 Kommittén tvivlar på om de offentliga investeringsbelopp som planeras i EU:s chippstrategi, varav en del redan var öronmärkta för åtgärder inom mikroelektronik, matchar EU:s ambitionsnivå. EU:s industriella konkurrenter har gett och fortsätter att ge mycket mer stöd till sina halvledarekosystem, som redan är bättre placerade i den globala värdekedjan. EESK anser därför att det behövs mer resurser än vad som för närvarande planeras för att det ambitiösa initiativets fastställda mål ska kunna uppnås, när det gäller både marknadsandel och tidsram. Att minska den administrativa bördan för att få tillgång till dessa resurser bör ses som en prioritering. 3.2.3 För att använda sina begränsade resurser så effektivt som möjligt bör EU också överväga att prioritera specifik teknik eller specifika segment i värdekedjan. Samordning med likasinnade partner i detta avseende skulle kunna säkerställa komplementaritet och undvikande av dubbelarbete. 3.2.4 EESK anser också att budgetomfördelningarna från Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa inte bör göra att andra prioriterade områden, såsom rymden, AI och cybersäkerhet, får otillräckliga resurser för att deras specifika mål ska kunna uppnås. Dessutom bör inga omfördelningar göras från Europeiska försvarsfonden, eftersom detta skulle minska de redan begränsade resurserna till stöd för den strategiska försvarssektorn. 3.3 Kritiska sektorer 3.3.1 I EU:s förordning om halvledare erkänns betydelsen av ”kritiska sektorer”, däribland försvars- och rymdindustrin, och det fastställs att de ska prioriteras i händelse av betydande leveransstörningar. EESK välkomnar detta strategiska tillvägagångssätt, eftersom det avspeglar dessa sektorers avgörande roll för våra samhällens säkerhet och resiliens. 3.3.2 Kommittén anser dock att begreppet ”kritiska sektorer” bör avspeglas i initiativets alla pelare. I synnerhet bör initiativet chipp för Europa omfatta särskilda åtgärder för att stödja kritiska sektorer, inbegripet prioriterad tillgång till pilotlinjer, medan integrerade produktionsanläggningar och EU-anläggningar för uppdragstillverkning bör avsätta ett minimum av sin totala produktionskapacitet för att täcka efterfrågan från dessa sektorer. 3.4 Försvars- och rymdindustrins strategiska betydelse 3.4.1 Kommittén är fast övertygad om att man i EU:s förordning om halvledare bör säkerställa stöd till försvars- och rymdsektorerna i enlighet med deras strategiska betydelse och status som ”kritiska” sektorer. I stödet bör man beakta dessa sektorers särdrag, bl.a. deras begränsade marknadsandel och begränsade förmåga att påverka relaterade investeringar och marknadsval. 3.4.2 Med tanke på dessa särdrag kräver en tryggad försörjning för dessa sektorer en lämplig balans mellan ett marknadsdrivet, volymbaserat tillvägagångssätt och ett strategiskt, kritikalitetsbaserat tillvägagångssätt. Denna balans bör särskilt avspeglas i den relativa prioriteringen av beställningar till produktionsanläggningar och fördelningen av produkter efter gemensamma inköp, där försvars- och rymdindustrin skulle konkurrera med betydligt större industrigrenar. 3.5 Miljö 3.5.1 EESK anser att EU:s förordning om halvledare bör vara helt anpassad till och stödja EU:s strategiska mål om en grön och hållbar EU-ekonomi senast 2030. I detta syfte bör forskningen om halvledarinitiativens miljöpåverkan stärkas så att man får en djupgående förståelse av hela värdekedjans miljöpåverkan, i stället för enbart slutproduktens prestanda. 3.5.2 Det offentliga stödet bör därför inriktas på halvledarinitiativ som är nära kopplade till ”gröna” tillämpningar, bl.a. genom att företag som utvecklar sådana produkter ges bättre villkor för offentligt stöd. 3.6 Styrning 3.6.1 Branschintressenterna har bättre förutsättningar än andra att övervaka marknadstendenser och bedöma möjliga lösningar på leveransstörningar. Kommittén är därför fast övertygad om att sådana intressenter, särskilt från halvledarsektorn och kritiska sektorer, bör vara nära delaktiga i styrningen av chippstrategin, bl.a. som fullvärdiga medlemmar i nämnden för halvledare och dess undergrupper. Att göra sektorer i senare och tidigare led delaktiga kommer också att förbättra deras samordning och därigenom ge industrin möjlighet att hantera leveransstörningar utan omfattande marknadsinterventioner. 3.7 Samstämmighet 3.7.1 Flera politiska instrument på EU-nivå är redan inriktade på chipp, t.ex. Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa, alliansen för processorer och halvledarteknik samt observationsgruppen för kritisk teknik. Europeiska råvarualliansen behandlar också närliggande frågor. För att maximera den övergripande ändamålsenligheten och effektiviteten måste dessa instrument och EU:s förordning om halvledare vara fullt samstämmiga och tydligt kopplade till varandra. Det kommer att krävas samordning mellan initiativen på EU-nivå och de nationella projekt som medlemsstaterna aktivt utvecklar. 4. Särskilda kommentarer 4.1 Stärkt ledarskap inom forskning och teknik 4.1.1 EESK välkomnar kommissionens avsikt att stödja nästa generations teknik, såsom transistorer på < 2 nm, omvälvande AI-teknik och kvantchipp. Denna teknik har stor potential när det gäller att tillgodose strategiska branschers, bl.a. försvars- och rymdindustrins, framtida behov, och därför är det mycket viktigt att snabbt utveckla och skydda europeiska immateriella rättigheter på dessa områden. 4.1.2 Samtidigt kommer europeiska branscher i senare led, bl.a. försvars- och rymdindustrin, att fortsätta att behöva större specialchipp. Därför bör EU:s förordning om halvledare inte enbart inriktas på de minsta chippen utan främja innovation för alla typer av chipp som behövs. 4.2 Ledarskap inom design, tillverkning och förpackning 4.2.1 EESK välkomnar tonvikten i initiativet chipp för Europa på ett nära samarbete mellan aktörer på utbuds- och efterfrågesidan och den rådgivande roll som alliansen för processorer och halvledarteknik ska spela. Båda dessa aspekter kommer att bidra till att säkerställa samstämmighet i insatserna. 4.2.2 Kommittén är fast övertygad om att det är särskilt viktigt för den europeiska försvars- och rymdindustrins resiliens och oberoende att EU har egen kapacitet att utforma framtida elektronik, bl.a. för funktioner såsom cyberskydd, AI-kapacitet, modularitet och återanvändning. 4.2.3 EESK stöder fullt ut inrättandet av innovativa pilotlinjer för prototyper. I syfte att främja synergier mellan kommersiell produktion och den strategiskt viktiga försvars- och rymdindustrin bör man i chippkonstruktioner som utvecklas i detta sammanhang beakta dessa två sektorers unika krav. Konstruktioner som syftar till att täcka försvars- och rymdbehoven bör också ges prioriterad tillgång till pilotlinjer. 4.2.4 EESK anser att försvars- och rymdsektorerna, som strategiska sektorer, bör prioriteras vid utvecklingen av certifieringsförfaranden. Utvecklingen av standarder kommer att vara avgörande. För att maximera potentialen för synergieffekter skulle initiativet chipp för Europa kunna stödja utvecklingen av gemensamma militära och civila standarder i den europeiska standardiseringsstrategin. 4.3 Ett stärkt europeiskt ekosystem och tryggad försörjning 4.3.1 EESK håller med om att det kommer att krävas betydande och snabbt offentligt stöd för att stimulera till de stora privata investeringar som behövs för att stärka Europas produktionskapacitet. Att garantera rättslig förutsägbarhet och i största möjliga utsträckning minska byråkratin kommer att vara avgörande för att locka till sig dessa investeringar. Det är därför mycket viktigt att tydligt fastställa kriterierna för att utse integrerade produktionsanläggningar och EU-anläggningar för uppdragstillverkning och för att godkänna statligt stöd samt att rationalisera de administrativa förfarandena. Kriterier för samordning av de olika tillgängliga stödåtgärderna bör också fastställas för att säkerställa en effektiv och icke-diskriminerande tillämpning av reglerna om statligt stöd. 4.3.2 Kommittén välkomnar att principen om ”först i sitt slag” föreskriver stöd till innovation inte bara i fråga om tekniknoden, utan även i fråga om processteknik, prestanda och hållbarhet. En kompletterande ”EU-omfattande” princip skulle kunna införas för att erkänna anläggningar som direkt gynnar flera stater (t.ex. genom att åta sig att försörja företag från flera medlemsstater på lika villkor). 4.3.3 För att undvika en kostsam stödkapplöpning mellan medlemsstaterna föreslår EESK att man i möjligaste mån samordnar den offentliga finansieringen på EU-nivå (t.ex. genom att utnyttja ramen för gemensamma företag och viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse och genom att samordna de digitala kapitlen i de nationella planerna för återhämtning och resiliens, där 20 % eller 145 miljarder euro ska avsättas för den digitala omvandlingen). Det är också motiverat att anpassa tillämpningen av kontrollmekanismen för statligt stöd enligt artikel 107 i EUF-fördraget för att möjliggöra snabbare och mer förutsägbara bedömningar av offentligt stöd. Vi noterar i detta avseende t.ex. att den tillfälliga ramen med anledning av covid-19 visat sig vara framgångsrik när det gäller att säkerställa snabbt och tillräckligt stöd, liksom riktlinjerna för stöd till bredband. Även om offentligt stöd till integrerade produktionsanläggningar och EU-anläggningar för uppdragstillverkning kan ges på upp till 100 % av finansieringsluckan, välkomnas varmt ytterligare vägledning om analysen. Till exempel skulle integrerade produktionsanläggningar och EU-anläggningar för uppdragstillverkning som också uppfyller det EU-omfattande kriteriet kunna vara berättigade till snabbare godkännande av stöd. 4.3.4 EESK anser att kommissionen vid bedömningen av statligt stöd bör överväga ytterligare mål, t.ex. att främja strategiska sektorer som försvars- och rymdindustrin, och säkerställa samstämmighet med EU:s hållbarhetsmål. 4.4 Hantering av den akuta kompetensbristen 4.4.1 Digitala färdigheter är avgörande för att Europas ambitioner när det gäller halvledare ska kunna uppnås, och efterfrågan på dem kommer att fortsätta att öka. EESK välkomnar därför tonvikten på att åtgärda Europas digitala kompetensklyftor och efterlyser ett ambitiöst genomförande av de planerade relevanta initiativen. 4.5 Förståelse av de globala leveranskedjorna och förutseende av framtida kriser 4.5.1 EESK välkomnar den strategiska inriktningen på att kartlägga och övervaka leveranskedjorna och identifiera störningsrisker. Vissa risker är särskilt relevanta för försvars- och rymdsektorerna, bl.a. inverkan på leverantörer av ESG-politik, EU-förordningar såsom Reach och utländska leverantörers hemländers utrikes- och exportpolitik (t.ex. Förenta staterna:s ITAR/EAR). 4.5.2 Denna uppgift förutsätter en strategi som avspeglar leveranskedjornas komplexa och gränsöverskridande karaktär och säkerställer samstämmighet i informationen. EESK anser därför att datainsamlingen bör skötas centralt av ett enda utsett organ på EU-nivå, till vilket företag i hela unionen skulle rapportera enligt tydliga och enhetliga krav. Lämpliga mekanismer bör inrättas för att säkerställa sekretess för känslig information som tillhandahålls av industrin. 4.5.3 Slutligen är det viktigt att ha klarhet i vilka regler som gäller i ett ”krisläge”. Som ett exempel kommer företag från flera kritiska sektorer sannolikt att behöva tillgång till samma produkter och produktionskapacitet under en global brist, eftersom de flesta typer av chipp används inom olika branscher. Det behövs därför tydliga kriterier för prioritering av beställningar och fördelning av produkter efter gemensamma inköp. 4.6 Internationellt samarbete 4.6.1 Det globala halvledarekosystemet kännetecknas av komplexitet, specialisering och starkt ömsesidigt beroende. Därför måste insatserna för att öka produktionskapaciteten och resiliensen på EU-nivå kombineras med samarbete med likasinnade internationella partner. Genom att utnyttja varje partner starka sidor och utveckla samordnade strategier kan man främja synergier, undvika dubbelarbete och öka effektiviteten längs hela värdekedjan. Inom ramen för sitt samarbete med partner om chipp bör EU på bästa sätt utnyttja befintliga forum, såsom handels- och teknikrådet mellan EU och Förenta staterna, med deltagande av branschintressenterna, med tanke på deras sakkunskap och roll i genomförandet av projekt på fältet. Bryssel den 13 maj 2022. Pietro Francesco DE LOTTO Ordförande för rådgivande utskottet för industriell omvandling

(1) TechNavio, ”Semiconductor Market in Military and Aerospace Industry by Product and Geography – Forecast and Analysis 2021–2025”, november 2021; Gartner, ”Worldwide Semiconductor Revenue Grew 10,4 % in 2020”, Gartner Press Release, 12 april 2021.

(2) Attinasi, Maria Grazia, et al. ”The semiconductor shortage and its implication for euro area trade, production and prices”, ECB Economic Bulletin 4/2021, april 2021.