Kommissionens förvaltning av
systemet för veterinär Kontroller
av importerat Kött efter
hygienlagstiftningsreformen 2004
issn  1831-0990 
eUropeis Ka 
revisionsrätten
sv
2010särskild rapport  nr 14

Kommissionens 
förvaltning av 
systemet för 
veterinär Kontroller 
av importerat Kött 
efter hygienlagstift -
ningsreformen 2004särskild rapport  nr 14  2010
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i  eUf-fördraget)
eUropeis Ka revisionsrätten
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 eUropeis Ka revisionsrätten  
12, rue alcide De gasperi
1615 luxemburg
lUXemBUrg
tfn +352 4398-1
fax +352 4398-46410
e-post: euraud@eca.europa.eu
internet: http://www.eca.europa.eu
särskild rapport nr 14  2010
en stor mängd övrig information om europeiska unionen är tillgänglig på internet
via europa-servern (http://europa.eu).
Kataloguppgifter finns i slutet av publikationen.
luxemburg: europeiska unionens publikationsbyrå, 2011
isBn 978-92-9207-967-3
doi:10.2865/56180
© europeiska unionen, 2011
Kopiering tillåten med angivande av källan.Printed in Luxembourg
3
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 
inneh Ållsförte CKning
Punkt
 Förkortningar
i–Vi Samman Fattning
1–11 i nledning
12–15  reViSionen S inriktning och om Fattning Samt re ViSionSmetod
16–86  iakttagel Ser
16–32  r eViSion a V gemen SkaPenS hygienlag StiFtning För im Porterat kött
17  Konsoli DeraDe versioner av Den relevanta lagstiftningen s KUlle UnDerlätta K orre Kt oCh 
enhetlig tillämpning av reglerna
18–19   tiDpUnKten för än Dringar av BeslUt pÅverKar De veterinärintyg som me Dföljer 
Köttimporterna
20–26  g rans Kning av tillst ÅnD för e Xport till eU
27–29  Det Behövs gemensamma in DiKatorer för Utvär Dering av veterinäravtalen
30–31   Den re DUC eraDe Kontrollfre Kvensen Bör motiveras U tförligare
32 veterinäravtalen hin Drar inte att me Dlemsstaterna sinsemellan Behan Dlas oli Ka
33–45  inFormation SSyStem För Veterinärkontroller
34–37   o ptimera använ Dningen av traCes-systemets DataBas
38–40  o ptimera använ Dningen av systemet för sna BB varning för livsme Del o Ch fo Der
41–42  Det Behövs samor Dning mellan traCes-systemet o Ch De relevanta nationella DataBaserna
43–45  n Cts inne Bär en ris K för att veterinär Kontrollerna inte görs
4
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 
 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 46–75   k ommi SSionen S öVerVakning a V de nationella SyStemen För FörValtning a V 
Veterinärkontroller
47–56   Det Behövs en eU-strategi för UtarBetan De oCh Utvär Dering av Kontrollplanerna
57–59  a vgifter o Ch straffavgifter är inte harmonisera De
60–61  v issa gräns Kontrollstationer har  myCKet l Åg ver Ksamhetsniv Å
62–64  Den interna revisionen har en Begränsa D roll i  De nationella Kontrollsystemen
65  Det Behövs res Ultatin DiKatorer för överva Kningen av h Ur UtveCKlingen mot 
”hygienpa Ketets” m Ål forts KriDer
66–73   Kontrollerna av gräns Kontrollstationer o Ch sän Dningar Behöver ri Ktas Bättre me D 
hjälp av ris Kanalys
74–75  s amma re Kommen Dationer Upprepas efter flera grans Knings BesöK
76–86  Samordning och ut Värdering a V SyStemet För Veterinärkontroller
77–83  s amor Dningen av me Dlemsstaternas system för veterinär Kontroller Behöver för Bättras
84–86  e ffeKten av stri Ktare eU-stan DarDer p Å KonKUrrens Kraften hos eU:s pro DUC enter
87–91 Slut SatSer och rekommendationer
kommi SSionen S SVar
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 
5
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 
BSe: Bovin spongiform encefalopati 
cirka : Dataverktyg för administration av internetbaserade kommunikations- och informationsresurser, 
ett samarbete mellan partner från eU-institutionerna 
cogeca : allmänna sammanslutningen för jordbrukssamarbetet i  europeiska unionen
comtext : eurostats referensdatabas för utrikeshandel
cVed: gemensamma veterinärhandlingen vid införsel av produkter av animaliskt ursprung, enligt bilaga 
iii till kommissionens förordning ( eg) nr 136/2004, och av djur, enligt bilaga i till kommissionens förord -
ning ( eg) nr 282/2004
gd: generaldirektoratför Kortningar
6
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 
 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 eeS: europeiska ekonomiska samarbetsområdet 
efsa: europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet
eurostat : europeiska unionens statistikkontor
Fao: fn:s livsmedels- och jordbruksorganisation
FVo: Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor ( Food and Veterinary Office )
”hygienpaketet” : De nya rättsakter som har antagits efter 2004 som huvudsakligen trädde i kraft 
2006 och fastställer en ny rättslig ram för livsmedelssäkerhet i  eUför Kortningar
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 7
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 iSo: internationella standardiseringsorganisationen 
nct S: Det nya datoriserade transiteringssystemet 
Potsdamgruppen : arbetsgruppen för veterinärexperter 
raSFF: systemet för snabb varning för livsmedel och foder ( Rapid Alert System for Feed and Food ), ett 
nätverk för nationella myndigheter i kommissionens regi 
taric: europeiska gemenskapernas integrerade tulltaxa (databas på internet)
traces-systemet : ett integrerat veterinärdatasystem ( TRAde and Control Expert System ) 
Wto: världshandelsorganisationen för Kortningar
Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor, med huvudkontor i Irland, är en 
expertgrupp där huvudsakligen veterinärer ingår.
© Europeiska kommissionen
8
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 
 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 sammanfattning
i.
veterinärkontroller av importer av kött och 
köttprodukter är en viktig del i  europeiska 
unionens ( eU) politik för livsmedelssäker -
het. Det finns en risk att impor terat kött 
kan vara en vektor för sjukdomsspridning inte bara till konsumenter utan också till 
djurbesättningar och påverk a produktio -
nen inom eU.
ii.
även om impor ten står för mindre än 4 % 
av köttkonsumtionen i  eU – och det finns 
inga bevis för att de stora hälsokriser som 
ägt rum under de senaste 15 åren skulle bero på brister i  veterinärkontrollerna av 
importen – har allmänhetens medvetenhet 
och oro i fråga om djurhälsa och livsmed -
e l s s ä k e r h e t  ö k a t  k ra f t i g t .  D e s s u to m  h a r 
eU:s budget – där vanligtvis 300 miljoner 
euro avsätts till förebyggande och utro -
tande av djursjukdomar och 100 miljoner 
euro till åtgärder för foder- och livsmed -
elssäkerhet – och även medlemsstaternas b u d g e t a r  f å t t  my c k e t  s t o r a  e x t r a  u t g i f -
ter på grund av det sena nittiotalets k ris 
( f r ä m s t  b o v i n  s p o n g i f o r m  e n c e f a l o p a t i 
(Bse)).
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 99
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 sammanfattning
iii.
vid revisionen undersöktes kommissionens 
över vakning av eU:s system för veterinär -
kontroller som genomförs vid gränskon -
trollstationer av importerat kött enligt den 
nya ram som infördes 2004 genom förord -
n i n g a r n a  i   d e t  s å  k a l l a d e  hygi e n p a k e te t 
s o m  t rä d d e  i   k ra f t  2 0 0 6 .  my n d i g h e te r n a 
och gränskontrollstationerna i  fyra med -
lemsstater besöktes ( frankrike, nederlän -
derna, spanien och rumänien), och revi -
s i o n s r ä t t e n s  r e v i s o r e r  m e d v e r k a d e  i   d e 
i n s p e k t i o n s b e s ö k  s o m  k o nto re t  fö r  l i vs -
medels- och veterinär frågor ( fvo ) genom -
förde i  tre medlemsstater ( litauen, stor-
britannien och grek land). några berörda 
i nt re s s e o rg a n i s at i o n e r  i nte r v j u a d e s  ( fö r producenter, impor törer, näringslivet och 
konsumenter). fvo :s planerings- och rap -
por teringsför faranden undersöktes nog -
grant, med tanke på den särsk ilt viktiga 
roll fvo  har i kommissionens över vakning 
och kontroll av eU:s veterinärkontroller. 
iV.
vid revisionen drogs slutsatsen att genom -
fö r a n d e t  a v  2 0 0 4  å r s  ” hyg i e n p a k e t ” h a r fö r s e n a t s  o c h  ä n n u  i n t e  h a r  f u l l b o rd a t s 
i fråga om viktiga rättsliga aspekter. Bety -
dande minsk ningar av antalet kontroller 
av importer godkändes dessutom när man 
ingick likvärdighetsavtal med tredjeländer, 
och dessa minskningar stöds inte av något skäligt styrkande underlag. V.
in fo r m at i o n s s ys te m e n  tra ce s  o c h  r a s f f 
(systemet för snabb varning för livsmedel och foder) som ligger till grund för vete -
r i n ä r k o n t r o l l e r n a  a v  i m p o r t e r a t  k ö t t används i stor utsträckning och är mycket 
a n v ä n d b a r a  i   h e l a  eU.  nå g r a  g r ä n s k o n -
trollstationer i tre medlemsstater för dock 
ännu inte in alla relevanta uppgifter. Detta 
påverkar i synnerhet fullständigheten och 
tillförlitligheten hos de uppgifter som har 
för ts in är och informationssystemen som 
helhet. 
Vi.
K o m m i s s i o n e n  ö v e r v a k a r  f o r t l ö p a n d e 
veterinärkontrollerna av impor terat kött, 
främst genom fvo . Kommissionen måste 
dock ta ytterligare initiativ för att avhjälpa 
de brister som har upptäckts när det gäller 
följande punkter:
— fullborda ”hygienpaketets” rättsliga ram 
och konsolidera den, införa koder och 
göra den användarvänlig.
— ytter ligare ut veck la traces och r asff 
och deras användbarhet.
— tillhandahålla fler riktlinjer och de re -
sultatindikatorer som behövs för att man sk a kunna genomföra eU:s strategi för 
veterinärkontroller och avgöra om ”hy -
gienpaketets” mål har uppnåtts. 
— ytterligare förbättra de riskbedömnings -
modeller som fvo  använder för sin pla -
nering av revisionsarbetet.
— se  t i l l  a t t  m e d l e m s s t a te r n a  av h j ä l p e r 
d e  b r i s te r  s o m  u p p t ä c k s  g e n o m  ve te -
rinärkontrollerna av impor terat kött så snabbt som det rimligen är möjligt.sammanfattning
10
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 
 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 1. i det moderna samhället har livsmedelssäkerhet blivit en stor 
politisk fråga, eftersom den är en förutsättning för folkhälsan 
i  länder med industrialiserat jordbruk och högt utveck lade jordbruks- och livsmedelssektorer. att garantera en så hög 
livsmedelsstandard som möjligt är där för självklart en priori -
terad politisk fråga i  europeiska unionen. 
2. efter den allvarliga hälsok risen på 1990-talet (med B se och 
dioxinförgiftad kyckling) gjordes en grundlig översyn av livs -
medelssäkerhetslagstiftningen. på grundval av en vitbok1 som 
kommissionen publicerade 2000 har en ny rättslig ram, även 
kallad ”hygienpaketet”, ersatt eller utvidgat den tidigare lag -
stiftningen. De flesta av de nya bestämmelserna trädde i kraft 
den 1 januari 2006.
3. importerade köttprodukter är i sig en potentiell källa till sjuk -
dom och k an sprida smitta, inte bara till konsumenter, utan också till djur besättningar, det vill säga till produktionen inom eU. runtom i världen sker många utbrott av djursjukdo -
mar, och produktionsförhållandena i  andra delar av världen 
motsvarar inte nödvändigtvis eU:s standarder. 
4. veterinärkontrollerna av importer till eU och i de motsvaran -
de expor terande tredjeländerna (se diagram 1 ) utförs av de 
nationella myndigheterna, och kostnaderna för dem bärs till 
största delen av aktörerna och i  sista hand av konsumenten. 
gemenskapsutgifterna på detta område består huvudsakligen 
av administrativa utgifter för generaldirektoratet för hälso - och konsumentfrågor ( gD hälso- och konsumentfrågor), och 
särsk ilt för fvo , plus utgifter för for tbildning för nationella 
inspektörer. medel från eU-budgeten har också finansierat 
inrättandet och driften av informationssystemet traces, som 
används vid över vak ningen av impor ten av produkter med 
animaliskt ursprung, och rasff .1 vitbok om livsmedelssäkerhet, 
Kom(1999) 719 slutlig, 12.1.2000.inle Dning
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 11
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 5. eU-budgetens kostnader för hälsokriser – vilka i  princip kan 
uppstå genom dåligt genomförda veterinärkontroller – k an 
bli särsk ilt höga och innebära akuta åtgärder som på grund av sin natur måste tillämpas i  stor skala. Under vissa krispe -
rioder kan dessa utgifter i  eU-budgeten uppgå till långt över 
500 miljoner euro om kostnaderna för de veterinäråtgärder som ska utrota en sjukdom läggs till utgifterna för de program  
som ska kompensera jordbrukarna. i praktiken finns det dock 
inga bevis för att någon av de stora hälsokriser som har drab -
bat eU under de senaste 15 åren har uppstått på grund av 
 brister i  utförandet av veterinärkontroller av impor ter. sjuk-
domarnas ursprung har antingen funnits inom eU eller varit 
kopplad till olagliga aktiviteter (bedrägeri) eller till under -
låtenhet att tillämpa rätt åtgärder för omhänder tagande av 
köksavfall vid internationella transporter.
6. Konsumtionen och importen av kött ökar och denna trend vän -
tas fortsätta åtminstone fram till 2015 (se diagram 2  och 3). 
12
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 huVudSakliga im Porter a V köt t och köt t Produkter 2009 di a g r a m  1
Argentina
33 %
Uruguay
26 %Brasilien
18 %Australien
5 %Nya Zeeland
5 %Namibia
4 %Botswana
4 %Förenta staterna       
     3 %Chile
1 %Paraguay
1 %
Kroatien
1 %Nötkött
(225 838 ton)
Brasilien
85 %Argentina
7 %Chile
6 %Israel
1 %Fjäderkött
(196 801 ton)
Australien
8 %Argentina
3 %Chile
2 %Uruguay
1 %
Island
1 %f.d. jugoslaviska
republiken
Makedonien
1 %Får- och getkött
(220 986 ton)
Nya Zeeland
84 %
Källa: Comtext – handelsstatistik (import) eU-27.
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 13
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004  
Beräknad köt tkon Sumtion i  eu 2006–2015 
(1 000 ton Slakt ViktSekViValent)di a g r a m  2 
40 00040 50041 00041 50042 00042 50043 00043 50044 00044 50045 000
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
di a g r a m  3 Källa: Uppgifter från Prospects for agricultural markets and income, 2008–2015 (prognoser för jordbruksmarknader och 
jordbruksinkomster) på gD jordbruk och landsbygdsutvecklings.
1 3501 4001 4501 5001 5501 6001 6501 7001 7501 8001 850
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015Beräknad köt tim Port till eu 2006–2015 
(1 000 ton Slakt ViktSekViValent)
Källa: Uppgifter från Prospects for agricultural markets and income, 2008–2015 (prognoser för jordbruksmarknader och jordbruksinkomster) på gD jordbruk och landsbygdsutvecklings. 
14
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 7. när det gäller de fyra stora djurkategorierna sammantaget står 
importen av kött för 3,6 % av konsumtionen inom gemenska -
pen. andelen import är hög för får- och getkött, betydande för 
nötkött och fjäderkött och obetydlig för svinkött (se tabell 1 ). 
Det sammanlagda värdet av importen för de olika kategorierna 
var 3 375 miljoner euro 2009.
8. Den grundläggande principen för eU:s system för veterinärkon -
troller av importerat kött är att produkter som kommer in i  eU 
måste uppfylla hygienkrav som minst är likvärdiga dem som 
eU har fastställt för sin interna produktion. för att se till att 
denna princip respekteras finns det två nivåer av kontroller.
taBe l l  1 
Beräknad im Port till och kon Sumtion i  eu 2010 
(1 000 ton Slakt ViktSekViValent1)
Art Beräknad import% av den totala 
importenBeräknad konsumtion % av import/konsumtion 
Nötkött 391 26,4 8 126 4,8
Får- och getkött 264 17,8 1 100 24,0
Fläskkött 32 2,2 20 428 0,2
Fjäderkött 795 53,6 11 601 6,9
TOTALT 1 482  41 255 3,6
1 ”1 000 t on slaktviktsekvivalent” = tusental ton slaktviktsekvivalent beräknat på grundval av överenskomna standarder .
Källa: gD jordbruk och landsbygdsutvecklings Short-term outlook for the arable crop, meat and dairy markets (utveckling 
på kort sikt för marknaderna för jordbruksgrödor, kött och mejeriprodukter) från oktober 2010.
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 15
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 2 se Kom(1997) 183 slutlig 
(30.4.1997) och K om(1998) 
32 slutlig (28.1.1998) om fvo:s 
organisation.
3 http://ec.europa.eu/food/fvo/
ir_search_en.cfm9. för att få impor teras till eU måste produkter med animaliskt 
ursprung först och främst härstamma från en anläggning som 
har godkänts av kommissionen och ligger i ett tredjeland som också är godk änt. Dessutom måste expor tlandets veterinär -
myndigheter ha intygat att produkterna uppfyller gemenska -
pens krav. Det finns också ett förfarande som underlättar han -
deln och som innebär att ett ”likvärdighetsavtal” ingås med 
tredjelandet. Detta betyder att eU har godtagit tredjelandets 
kontrollsystem som likvärdigt sitt eget system. 
10.  Den andra nivån av kontroller sker i  medlemsstaterna. varje 
sändning av varor måste uppvisas vid en gränskontrollstation som har godkänts av kommissionen där den inspekteras och 
får ett int yg av de nationella veterinärmyndigheterna. när 
sändningen har godkänts av en gränskontrollstation kan den 
fraktas fritt från en medlemsstat till en annan.
11.  Kontrollen av att medlemsstaterna ser till att eU-lagstiftning -
ens k rav om säkerhet för livsmedel och veterinärprodukter uppfylls faller under fvo
2, ett av direktoraten inom kommis -
sionens gD hälso - och konsumentfrågor. fvo  har en grupp 
experter, som huvudsakligen består av veterinärer, och deras 
inspektioner följer ett årligt arbetsprogram som måste utarbe -
tas på grundval av en riskanalys (228 inspektioner 2008, varav 160 i medlemsstaterna, 60 i tredjeländer och åtta i kandidatlän -
der). fvo :s rappor ter, som offentliggörs och finns tillgäng -
liga på internet
3, utgör ett viktigt underlag för kommissionens 
över vak ning av eU:s livsmedelssäkerhet över hela unionens 
territorium. 
16
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 12.  syftet med revisionen var att bedöma kommissionens förvalt -
ning av eU:s system för veterinärkontroller i fråga om import 
av kött och köttprodukter efter hygienlagstiftningsreformen 
som antogs 2004 och har gällt sedan 2006. 
13.  revisionsrätten undersökte följande frågor:
 ο har den översyn av gemenskapslagstif tningen som ini -
tierades genom vitboken 2000 slut för ts?
 ο ser kommissionen till att informationssystemen för vete -
rinärkontroller av impor terat kött fungerar ändamåls -
enligt?
 ο ser kommissionen ( fvo ) till att de nationella systemen 
för för valtning av veterinärkontroller fungerar väl? 
 ο fullgör kommissionen sin roll som samordnare mellan 
medlemsstaterna och ut för allmänna ut värderingar av 
det sanitära kontrollsystemet för impor terat kött? 
14.  revisionsrätten samlade under arbetets gång dessutom in in -
formation om hur kommissionen tar hänsyn till de olika aktö -
rernas (producenter, förädlare, importörer och konsumenter) intressen när den beaktar de föreskrifter som är specifika för 
gemenskapslagstiftningen. revisionens  inriKtning 
oCh omfattning  samt 
revisionsmeto D
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 17
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 15.  följande revisionsarbete utfördes 2009:
 ο Undersökning av relevanta verk samheter vid gD hälso - 
och konsument frågor, särskilt av dem som genomfördes 
av fvo .
 ο Besök vid de ansvariga myndigheterna och gränskon -
trollstationerna i f yra medlemsstater ( frankrike, neder -
länderna, spanien och rumänien).
 ο Deltagande i  fvo :s revisioner i  litauen, storbritannien 
och grekland. 
 ο inter vjuer med organisationer som företräder relevanta 
intressenter (producenter, impor törer, näringslivet och 
konsumenter)4.4 UeCBv (förening för kreaturs- 
och kötthandeln), Copa 
(organisationen för jordbrukets 
näringslivsorganisationer 
i europeiska unionen) och Cogeca 
(allmänna sammanslutningen 
för jordbrukssamarbetet 
i europeiska unionen), C iaa 
(förbundet för livsmedels- och 
dryckesvaruindustrin inom eU) 
och C litravi  (sambandscentral 
för köttindustrin i  eU) samt 
BeUC (den europeiska 
konsumentorganisationen).
© Europeiska revisionsrätten
Varje varusändning måste transiteras via en gränskontrollstation som har godkänts 
av kommissionen.
18
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 reViSion a V gemen Sk aPenS hygien­
lag StiFtning För im Porterat köt t
16.  i vitboken om livsmedelssäkerhet angavs att det skulle ske en 
översyn av livsmedelssäkerhetslagstiftningen, som till största 
delen har ersatts av den nya rättsliga ramen som kallas ”hy -
gienpaketet”. i de följande punkterna undersöks om de rele -
vanta ändringarna som infördes i ”hygienpaketet” har genom -
förts och om de speglas i veterinäravtalen med tredjeländer.
konSoliderade VerSioner a V den 
rele Vanta lag StiFtningen Skulle 
underlät ta korrekt  och enhetlig 
tilläm Pning a V reglerna 
17.  re g l e r n a  s o m  s t y r  i m p o r t  av  k ö t t  o c h  k ö t t p ro d u k te r  f i n n s 
i fler än 50 lagtexter, och därutöver kommer veterinäravtalen (se tabell 2 ). i punkt 67 i vitboken betonas att lagstiftningen 
måste vara klar, enkel och lätt att förstå och verkställa för alla aktörer. men när det inte finns några konsoliderade versioner 
– eller ens en heltäckande omarbetning av impor treglerna – skapar det stora antalet regler och dessas komplexitet svårig -
heter och leder till olika tolkningar som hindrar att reglerna tillämpas enhetligt och korrekt. Detta är fallet till exempel när 
det gäller de praktiska reglerna för att utföra skärpta kontrol -
ler, vilka gD hälso- och konsumentfrågor och medlemsstaterna 
har diskuterat vid upprepade tillfällen sedan 1997 (se ruta 1 ). iaKttagelser
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 19
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 tidPunkten För ändringar a V BeSlut 
PåVerk ar de Veterinärintyg Som med­
Föl jer köt tim Porterna  
18.  ef t e r s o m  s y f t e t  m e d  hyg i e n l a g s t i f t n i n g e n  ä r  a t t  m a n  s k a 
garantera en hög sk yddsnivå avseende livsmedelssäkerhet 
är det viktigt, och k rävs enligt ar tikel 1g i  förordning ( eg) 
nr 852/2004, att tredjeländer ska garantera att de livsmedel  
s o m  d e  e x p o r t e r a r  h å l l e r  s a m m a  e l l e r  l i k v ä rd i g  hyg i e n s t -
andard som de livsmedel som produceras i  eU. om villkoren 
för utfärdandet av intyg för impor terna inte uppdateras vid 
rätt tidpunkt kan det hända att de berörda produkterna inte 
underkastas samma strikta produktions- och kontrollkrav. 
19.  Det blev inte obligatoriskt för veterinärer i ursprungslandet att 
bekräfta att köttet uppfyllde hygienlagstiftningen (som trädde 
i kraft den 1 januari 2006) förrän i augusti 2006 för fjäderkött, 
i  november 2006 för köttprodukter och i  juli 2008 för färskt 
eller bearbetat kött som inte är fjäderkött.
ru ta  1 
lagStiFtningen om Sk är Pta kontroller är otydlig
i artikel 24 i rådets direktiv 97/78/ eg fastställs reglerna för skärpta kontroller, som kan inledas genom 
ett meddelande från rasff  efter det att en överträdelse har upptäckts vid en gränskontrollstation. 
enligt artikeln ska ”[m]edlemsstaterna […] förstärka kontrollerna av alla sändningar av produkter med 
samma ursprung. särskilt skall de tio följande sändningarna med samma ursprung tas i förvar – varvid 
ersättning för kontrollkostnader skall deponeras – vid gränskontrollstationen för att där genomgå en 
fysisk kontroll, inbegripet provtagningar och laboratorietester enligt bilaga iii.” 
Det upptäcktes emellertid att förfarandet för skärpta kontroller tillämpas olika av medlemsstaterna. vissa 
medlemsstater tar bara de tio följande sändningarna från samma typ av produkt vid den gränskontroll -
station där felet uppstod, medan andra tar de tio följande sändningarna från samma typ av produkt med samma ursprung, eller till och med samma anläggning, vid vilken gränskontrollstation som helst på deras 
territorium under en period på upp till sex månader och åter andra tar bara de följande tre sändningarna, 
eftersom de anser att det inte enbart är en nationell utan snarare en europeisk angelägenhet. eftersom 
lagstiftningen inte är tillräckligt precis och tolkas olika finns det varken en enda, harmoniserad metod inom eU eller någon möjlighet att övervaka förfarandet eller bedöma de kontroller som utförs av gD 
hälso- och konsumentfrågor eller fvo. fvo  kan i själva verket vara oförmöget att kontrollera om det 
finns systematiska problem med varor av samma ursprung som kommer in i  eU, särskilt om de passerar 
via olika gränskontrollstationer i flera medlemsstater.
20
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 gran Skning a V till Stånd För ex Port till eu 
20.  parlamentet och rådet antog 2004 ett direktiv5 som godkände 
för teckningarna över de godk ända anläggningar och aukto -
riserade tredjeländer som fanns vid den tidpunkten fram till 
det datum när hygienlagstiftningen trädde i  k raft den 1 ja -
nuari 2006, med följande reservation: ” i avvaktan på de nöd -
vändiga bestämmelserna på grundval av förordningarna ( eg) 
n r  8 5 2 / 2 0 0 4 / e g6,  n r  8 5 3 / 2 0 0 47,  n r  8 5 4 / 2 0 0 48 e l l e r  d i re k t i v 
2002/99/ eg9”.
21.  Det fastställda för farandet för att utök a för teck ningen över anläggningar som godkänts för export till eU var att myndig -
heterna i  tredjeländerna måste int yga att varje ny anlägg -
ning uppfyller kraven i hygienlagstiftningen. vid tidpunkten 
för revisionen hade dock kommissionen ännu inte gjort någon förnyad granskning av de tillstånd som hade beviljats tredje -
länder och anläggningar före 2006, det vill säga innan ”hygien -
paketet” trädde i kraft. syftet med den förnyade granskningen 
var att kommissionen skulle kunna kontrollera att tredjelän -
dernas lagstiftning och kontrollsystem var likvärdiga de nya 
gemensk apsk raven. Kommissionen hade heller inte slutför t 
sin omarbetning av riktlinjerna avseende den information som 
tredjeländerna skulle tillhandahålla om den allmänna organi -
sationen och utförandet av kontrollerna.
22.  ”hygienpaketet ” antogs i  slutet av 2004 och trädde i  k raf t 
den 1 januari 2006. vid tidpunkten för revisionen (slutet av 
2009) lyckades kommissionen omförhandla tre av de elva av -
tal som redan fanns inom denna sektor med eU:s viktigaste 
handelspartner10.
23.  vid revisionen granskades fyra av de viktigaste avtalen (med 
K anada, nya Zeeland, U sa och schweiz), vilk a presenteras 
i tabell 2 . texten i avtalen undersöktes noggrant, cheferna för 
de avdelningar som hade deltagit i förhandlingarna intervjua -
des och information inhämtades från behöriga myndigheter 
i de medlemsstater som besöktes. 5 europaparlamentets och rådets 
direktiv 2004/41/ eg av den 21 april 
2004 om upphävande av vissa 
direktiv om livsmedelshygien 
och hygienkrav för tillverkning 
och utsläppande på marknaden av vissa produkter av animaliskt 
ursprung avsedda att användas som 
livsmedel och om ändring av rådets 
direktiv 89/662/ eeg och 92/118/ eeg 
samt rådets beslut 95/408/ eg (eUt 
l 157, 30.4.2004, s. 33 , rättelse 
i eUt l 195, 2.6.2004, s. 12).
6 europaparlamentets och rådets 
förordning ( eg) nr 852/2004 av den 
29 april 2004 om livsmedelshygien 
(eUt l 139, 30.4.2004, s. 1,  rättelse 
i eUt l 226, 25.6.2004, s. 3).
7 europaparlamentets och rådets 
förordning ( eg) nr 853/2004 av den 
29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel 
av animaliskt ursprung ( eUt l 139, 
30.4.2004, s. 55 , rättelse i eUt 
l 226, 25.6.2004, s. 22).
8 europaparlamentets och rådets 
förordning ( eg) nr 854/2004 av 
den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt 
ursprung avsedda att användas som 
livsmedel ( eUt l 139, 30.4.2004, 
s. 206, rättelse i eUt l 226, 
25.6.2004, s. 83).
9 rådets direktiv 2002/99/ eg 
av den 16 december 2002 om 
fastställande av djurhälsoregler 
för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som 
livsmedel ( egt l 18, 23.1.2003, 
s. 11).
10 andorra, Kanada, Chile, ees-
länderna, färöarna, liechtenstein, 
mexiko, nya Zeeland, san marino, 
schweiz och U sa.
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 21
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 taBe l l  2 
gran Sk ade Veterinära Vtal
TredjelandDatum för ikraft­
trädandeDatum för den första ändring som beaktade förord­
ningarna i ”hygienpaketet”Import (2009) i ton 
(Uppgifter från Comtext)
1. Kanada 17.12.1998 11 073
2. Nya Zeeland  26.2.1997 ο 1.9.2006 (Avtal) Kommissionens beslut 2006/854/EG 
av den 26 juli 2006 om godkännande på Europeiska 
gemenskapens vägnar av ändringar av bilagorna V 
och VIII till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Nya Zeeland om sanitära åtgärder vad avser han -
deln med levande djur och animaliska produkter
 ο 25.12.2006 (intyg) Kommissionens beslut 2006/855/EG av den 24 augusti 2006 om ändring av beslut 2003/56/EG om hälsointyg för import av levande djur och animaliska produkter från Nya Zeeland222 698
3. Schweiz 1.6.2001 ο 1.12.2006 (ikraftträdande) Beslut nr 1/2006 av den gemensamma veterinärkommitté som har inrättats genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen 
och Schweiziska edsförbundet om handel med 
jordbruksprodukter av den 1 december 2006 om ändring av tilläggen 1, 2, 3, 4, 5, 6 och 10 till bilaga 11 till avtalet 19 475
4. USA 1.8.1999 14 780
Källa:  http://ec.europa.eu/food/international/trade/agreements_en.htm 
http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm http://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/decisions06_e.htm 
22
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 11 artikel 46.1 i förordning ( eg) 
nr 882/2004: ” vid sådan offentlig 
kontroll skall särskild hänsyn tas 
till följande: … g) omfattningen 
och genomförandet av offentlig kontroll av import av djur, växter och produkter av dessa” .24.  h ur framgångsrika förhandlingarna blir beror naturligtvis även 
på den andra parten. förhandlingarna drog ut på tiden, vilket 
gjorde att tillämpningen av samma importregler i ”hygienpa -
ketet ” som var obligatorisk a för producenter inom eU sköts 
upp. på grund att förhandlingarna tog så lång tid konstate -
rades det dock vid revisionen att det granskade avtalet med 
nya Zeeland inte började gälla förrän åtta månader efter det 
att paketet hade trätt i kraft, trots att eU accepterade att bi -
behålla en relativt begränsad kontrollnivå (ingen godtagbar orsak till detta angavs i kommissionens register). 
25.  g D hälso- och konsumentfrågor har inga uppgifter om de fy -
siska kontroller före export (laboratorieanalyser) som utfördes 
i  K anada och nya Zeeland av produkter som sk ulle till eU. 
Dessutom innehåller fvo :s rappor ter vanligtvis inte någon 
utvärdering av omfattningen och genomförandet av tredjelän -
dernas officiella kontroller av sina egna importer av produkter av animaliskt ursprung
11.
26.  eurostats siffror för 2008 visar dock att storbritannien impor -
terade 111 930 ton fårkött, varav 82 898 ton från nya Zeeland 
(omkring 77 %) som sedan distribuerades vidare till de andra 
medlemsstaterna. De behöriga myndigheterna i  storbritannien 
informerade revisionsrättens revisorer om att vissa gränskon -
trollstationer bara kontrollerade 2 % av sändningarna, vilket 
är på samma nivå som de fysiska kontrollerna, trots att denna import till eU är så stor och att detta strider mot den allmänna 
regeln att identitetskontroller alltid ska göras. Denna praxis 
motiverades med att avtalet med nya Zeeland inte innehåller 
någon definition av identitetskontroller. 
det Behö VS gemen Samma indik atorer För 
utVärdering a V Veterinära Vtalen 
27.  De utvärderingar där man var positiv till att behålla likvärdig -
heten genomfördes utan att kvalitativa eller kvantitativa indi -
katorer hade fastställts på förhand. Det gjordes ingen objektiv jämförelse mellan den sanitära skyddsnivå som fastställs i den 
nya hygienlagstiftningen, den nivå som fanns innan paketet 
antogs och den skyddsnivå som hade uppnåtts genom de kon -
trollsystem som införts av de tredjeländer som hade ingått ett 
avtal.
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 23
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 28.  till exempel genomfördes granskningen av nya Zeelands lag -
stiftning i förhållande till hygienlagstiftningen av en teknisk 
arbetsgrupp som bestod av företrädare från gD hälso - och 
konsumentfrågor, exper ter från nya Zeeland och potsdam -
gruppen12 (medlemmar från kommissionen, grekland, finland 
och storbritannien). i utvärderingen drogs slutsatsen att nya 
Zeelands lagstiftning var sådan att målen i  ”hygienpaketet ” skulle kunna uppnås. Bilagorna till avtalet ändrades sedan 
i  enlighet med detta och lik värdigheten behölls. Det fanns 
dock inte något detaljerat underlag som visade att arbetsgrup -
pens och potsdamgruppens slutsatser byggde på bevis som 
tillät att ” ja-1”-likvärdigheten
13 behölls.
29.  slutligen konstaterades det vid revisionen att det inte fanns 
något gemensamt förfarande för översyn som byggde på kvan -
titativa och kvalitativa indikatorer och att det inte fanns något underlag som visade att de iakttagelser som fvo  hade gjor t 
vid sina kontroller hade beaktats under förhandlingarna. 12 gruppen inrättades för 
att bedöma i vilken grad 
tredjeländernas lagstiftning var 
likvärdig med eU-lagstiftningen. 
Den sätts samman enligt ett rådsbeslut (meddelande 10225/08 agrileg  91) och ska bestå 
av företrädare för rådet och kommissionen samt experter från 
ett begränsat antal medlemsstater som valts ut med hänsyn till det berörda tredjelandet.
13 ”ja-1” betyder att likvärdigheten 
har godkänts och att ett förenklat intyg kan användas; ” ja-2” betyder 
att likvärdigheten godkänns förutsatt att ett antal produktions- och/eller kontrollvillkor uppfylls; 
”ja-3” betyder att likvärdigheten 
i princip godkänns, förutsatt att 
vissa specifika villkor uppfylls, och intyget liknar det som krävs av 
andra tredjeländer som inte har 
ingått något avtal.
ru ta  2 
de Stör Sta ProBlemen Vid ö VerSynen a V aVtalen För 
Sanitära och Fyto Sanitära åtgärder
uSa: juridiska problem med att tillämpa ”hygienpaketet”, harmonisera revisionsfrekvensen och att 
komma överens om vilken metod som ska användas för att kontrollera likvärdigheten.
Schweiz : De flesta av eU:s hygienbestämmelser har införlivats i  schweiz lagstiftning. men eftersom 
schweiz ännu inte är medlem i  rasff  måste landet använda andra kommunikationsförfaranden (via gD 
hälso- och konsumentfrågor eller systemet Cirka). vid kommande förhandlingar borde man komma till 
rätta med denna situation.nya Zeeland : Det uppdaterade avtalet trädde inte i kraft förrän åtta månader efter ”hygienpaketet”. 
Dessutom fastställer avtalet bara en mycket låg kontrollnivå, som dock inte bygger på en dokumenterad 
riskanalys.
kanada : förseningen av uppdateringen av avtalets bilagor så att de stämmer överens med ”hygien -
paketet” berodde på svårigheter med att skapa likvärdighet, behovet av att ändra de kanadensiska 
lagtexterna och förseningar i publiceringen. 
24
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 14 Kommissionens 
förordning ( eg) nr 136/2004 
av den 22 januari 2004 om 
veterinärkontroller av produkter 
från tredje land vid gemenskapens 
gränskontrollstationer ( eUt l 21, 
28.1.2004, s. 11).
15 rådets direktiv 97/78/ eg 
av den 18 december 1997 om 
principerna för organisering av 
veterinärkontroller av produkter 
från tredje land som förs in 
i gemenskapen ( egt l 24, 
30.1.1998, s. 9).den reducerade kontroll Frek VenSen  
Bör moti Vera S utFörligare  
30.  enligt de viktigaste gemenskapsreglerna, som innefattar be -
stämmelser na i  förordning ( eg) nr 136/200414 och direktiv 
97/78/ eg15, måste officiella veterinärer utföra regelbundna 
dokumentkontroller och identitetskontroller. Dessa ska kom -
pletteras med fysiska kontroller av animaliska produkter vid 
införseln till eU:s territorium. när det gäller kött som importe -
ras från Kanada och nya Zeeland har kontrollfrekvensen redu -
cerats till 10 respektive 2 %. när det inte finns något specifikt 
beslut eller likvärdighetsavtal är frekvensen dock 20 % (färskt svinkött, nötkött och kalvkött, fårkött och hästkött) eller 50 % 
(fjäderkött). 
ru ta  3 
tilläm Pning a V reducerad Frek VenS För FySiSk a kontroller  
när en reducerad frekvens för fysiska kontroller tillämpas varierar urvalsmetoden för sändningarna mellan 
medlemsstaterna. i allmänhet bör man vid kontrollerna ta vederbörlig hänsyn till resultaten från statistiska 
urval och relevanta riskfaktorer16; planeringen lämnas oftast till gränskontrollstationernas inspektörer. 
i frankrike har den centrala veterinärmyndigheten utarbetat en urvalsmall som anger hur sändningarna 
i normala fall bör prioriteras vid kontrollerna. fördelen med ett sådant system är att det garanterar att 
urvalet blir slumpmässigt och oförutsägbart. enligt de franska myndigheterna följde man inte detta 
system vid gränskontrollstationen i  roissy, vilken är den station där de flesta sändningar passerar. i ne-
derländerna däremot görs urvalet slumpmässigt och elektroniskt när en förhandsanmälan registreras. 
för att förbättra kontrollernas ändamålsenlighet tar det nederländska urvalssystemet hänsyn till flera 
olika undergrupper, som vilken typ av produkt det gäller och vilket tredjeland produkten kommer i från. 
i spanien överskred de fysiska kontrollerna de reducerade nivåer som krävs enligt föreskrifterna med 
20–30 %, men den procentuella andel av sändningarna som inte följde kraven var inte nödvändigtvis högre
17. en liknande situation rådde i  rumänien, där omkring 36 % (jämfört med standardnivån på 20 % 
i tredjeländerna, 10 % i Kanada och 2 % i  nya Zeeland) av sändningarna med rött kött kontrollerades 
fysiskt 2008. Där fanns heller inget centralt kontrollförfarande som kunde garantera att miniminivåerna uppnåddes, och urvalsförfarandet gav inga garantier för att de sändningar som skulle inspekteras hade valts ut slumpmässigt. 
16 relevanta riskfaktorer omfattar risker för människors hälsa som uppkommer genom produkten eller dess förpackning, sannolikheten för att de 
fastställda kraven inte följs, konsumentmålgruppen, omfattning och typ av ytterligare bearbetning av produkten, exportlandets bestämmelser när 
det gäller kontroll och intyg samt uppgifter om hur producenter och importörer från tredjeländer har följt reglerna. 
17 Under 2008 till exempel nekades tre sändningar (kött och mjölk) av totalt 4 694, eller 0,06 %, införsel efter en fysisk kontroll. Den totala siffran för 
sändningar som nekades införsel var 0,63 % (genomsnittet  i eU: 0,88 % 2006). 
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 25
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 31.  vid revisionen konstaterades det att resultaten av de labora -
torieanalyser som utfördes som en del av de fysiska kontrol -
lerna – som görs på initiativ av en gränskontrollstation i  en 
medlemsstat och/eller av tredjeländerna själva före expor -
ten – inte var föremål för någon statistisk analys (till exempel 
vilka förorenande ämnen som hade upptäckts, var köttet kom 
ifrån och var införseln skedde). en sådan analys skulle kunna 
utgöra grunden för en objektivare riskbedömning och skulle otvivelaktigt vara användbar vid förhandlingar med tredje -
länderna, antingen för att frekvensen av gränskontrollstatio -
ner nas fysisk a kontroller sk a k unna motiveras eller för att 
bättre stöd ska kunna ges när man ska bestämma vilken typ 
av ämne man sk a leta efter i  impor terade livsmedel. för att 
ge en uppfattning om hur viktigt det är att använda denna 
typ av statistisk a uppgifter k an nämnas att en rappor t som 
lämnades in i  nya Zeeland
18 visade att 101 av 103 prov från 
fårkött testade positivt för hormoner, trots att de låg under gränsvärdet för högsta tillåtna resthalter. Dessa uppgifter ger gott stöd till uppfattningen om att de gränskontrollstationer 
som är mest berörda borde vara selektivare vid urvalet för sina 
kontroller.
Veterinära Vtalen hindrar inte 
at t medlem SStaterna SinSemellan 
Behandla S olik a 
32.  a vtalet med Kanada gav inga garantier för att det inte skulle 
förekomma någon diskriminering av medlemsstater, eftersom de kanadensiska myndigheterna vid tidpunkten för revisionen ännu inte hade godkänt importer från fyra medlemsstater. på 
samma sätt behandlar myndigheterna i U sa, där kontrollen av 
exporter faller under de nationella förvaltningarna, varje med -
lemsstat som en separat enhet, även om alla medlemsstater 
enligt villkoren i det gällande avtalet måste godkänna impor -
terat kött från U sa. i  en medlemsstat hade bara ett slakteri 
godk änts för expor t till U sa. Dessutom hade elva medlems -
staters ansökningar om likvärdighet, varav den tidigaste re -
gistrerades 2000, ännu inte godkänts av myndigheterna i U sa. 18 New Zealand National Chemical 
Residues and Contaminant Report 
(EU) (nya Zeelands nationella 
rapport om kemiska restsubstanser 
och förorenande ämnen) från 
december 2008. 
26
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 inFormation SSyStem För 
Veterinärkontroller 
33.  eU finansierar inrättandet och underhållet av de informations -
system som kallas traces ( TRAde and Control Expert System ), ett 
integrerat veterinärdatasystem som används för övervakning 
av importer av animaliskt ursprung, och rasff . följande punk -
ter behandlar frågan om dessa system helt och hållet uppfyller målen i  ”hygienpaketet ” och, när det gäller traces-systemet, 
om det bidrar till beslutsfattandet.
oPtimera an Vändningen a V  
trace S­SyStemet S data BaS
34.  trots att traces-systemet bidrar till att harmonisera kontroll -
för farandena i  eU föredrar några medlemsstater for tfarande 
att använda det mjuk varusystem – som inte är kompatibelt med traces – som de själva har utvecklat till följd av att några 
funktioner som bedömdes som viktiga för deras kontroller inte fanns i  traces. några gränskontrollstationer i  tyskland, neder -
länderna och spanien för ännu inte in alla relevanta uppgifter 
om impor terat kött i  traces-systemet, trots att detta är obli -
gatoriskt. Detta påverkar hur fullständiga systemets uppgifter är och, bland annat, hur tillförlitlig dess statistiska output är. 
Dessutom saknas det i  de flesta medlemsstater koppling till 
tullens databaser som gör det möjligt att stämma av de upp -
gifter om importerat kött som har registrerats i de båda syste -
men. Kommissionen förvaltar traces-systemet på eU-nivå och 
bidrar till dess finansiering och utveckling (2,25 miljoner euro 2009). revisionen visade att ytterligare åtgärder behöver vid -
tas för att lösa befintliga tek nisk a brister i  exempelvis den tillträdeskontroll som krävs för att använda traces-systemet, 
i utfärdandet på elektronisk väg av certifierade gemensamma 
veterinärhandlingar vid införsel av produkter av animaliskt 
ursprung och av djur samt i framtagandet av statistik som kan vara användbar när riskanalyser görs för att veterinärkontrol -
lernas fokus ska förbättras.
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 27
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 35.  vid utvecklingen av traces-systemet borde man i större grad 
ha utforskat möjligheterna att koppla samman och/eller ga -
rantera den avstämning som krävs mellan å ena sidan de rele -
vanta uppgifter som behandlas för tullens räkning och å andra 
sidan de uppgifter som förs in i  traces-systemet19. De främsta 
förklaringarna till de pågående svårigheterna gällde tullens specifika krav avseende de koder som används för att identi -
fiera produkterna. i och med ett pilotprojekt som genomfördes 
i samarbete med den franska tullen stod det dock klart att de 
befintliga samordningsproblemen kunde lösas. 
36.  vid besöken i medlemsstaterna visade det sig att användning -
en av traces-systemet är begränsad, särskilt när det gäller föl -
jande användbara funktioner:
a) Urval av sändningar för slumpmässiga eller icke slumpmässi -
ga fysiska kontroller, med och/eller utan laboratorieanalyser. 
b) skyldigheten att utföra skärpta kontroller och övervakning 
av sådana kontroller.
c) automatisk a efterlevnadskontroller och autentiserings -
kontroller av veterinärintyg genom exempelvis korskon -
troller av de uppgifter som har förts in av det tredjeland 
som har utfärdat intyget (intygets nummer, identifiering 
– e-postadress till intygsutfärdaren och ett prov på dennes 
underskrift20 samt ett prov på den stämpel som används 
vid den avdelning som utfärdar intygen). 
d) möjligheten att scanna inkorrekta intyg. 
e) mö j l i g h e t e n  a t t  i n fö r a  e n  t i o s i f f r i g  ta r i c - k o d  ( t u l l e n s 
nomenklatur). 
f ) automatiska korskontroller med tullens uppgifter. 
g) förenkling av förfarandet för enskilda individers införsel av 
produkter utöver gränsen för vad som får föras in tullfritt21. 
h) möjligheten att ange ursprungslandet för återimporterade 
sändningar. 
i) möjligheten att i  detalj ange orsakerna till att en gräns -
kontrollstation har nekat import av en sändning. 
j) en h e t l i g  o c h  a u t o m a t i s k  b e r ä k n i n g  a v  a v g i f t e r  o c h 
straffavgifter.
k) obligatorisk registrering av sändningar av impor terade 
livsmedel inom gemenskapen, vilket skulle göra det möj -
ligt att snabbare dra in sändningen i ett akut läge. 19 hur viktig denna 
sammankoppling är framgår av 
artiklarna 5 och 6 i kommissionens 
förordning ( eg) nr 282/2004 av den 
18 februari 2004 om inrättande av ett dokument för deklarering och veterinärkontroll av djur från tredje 
land som förs in i gemenskapen 
(eUt l 49, 19.2.2004, s. 11) och 
artiklarna 6 och 7 i förordning 
(eg) nr 136/2004.
20 De som utfärdar intyg är 
personer som har auktoriserats eller godkänts av den behöriga myndigheten i exportlandet för att utarbeta och utfärda officiella 
intyg.
21 Undantaget ett begränsat antal 
tredjeländer och små mängder 
avsedda för privat bruk tillåter inte gemenskapsreglerna att enskilda individer importerar kött eller köttprodukter såvida 
de inte i förväg har lämnat in en 
deklaration och ett veterinärintyg. 
28
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 37.  g enerellt har användarna av traces bara tillgång till de avsnitt 
i systemet som direkt berör dem. i en extern undersökning22 
2007 framhölls dock behovet av regelbundna översyner av 
systemets säkerhet. när det gäller impor terat kött används 
traces-systemet av nya Kaledonien, mexiko och nya Zeeland. 
efsa ( europeisk a myndigheten för livsmedelssäkerhet) hade 
dock inte direkt tillgång till traces när den behövde samla in 
uppgifter på alla områden med direkt eller indirekt påverkan 
på livsmedelssäkerheten.
oPtimera an Vändningen a V SyStemet För 
SnaBB Varning För li VSmedel och Foder
38.  rasff  ställer samman alla godtagbara varningar som utfärdas 
av en medlemsstat och/eller ett tredjeland. De villkor som gäl -
ler för att en medlemsstat ska kunna utfärda en varning kan dock inte fastställas formellt förrän 2011
23.22 gartner france: Hosting Traces 
project , 2007, gD hälso- och 
konsumentfrågor.
23 Kommissionen väntade på 
domen från eg:s förstainstansrätt 
av den 29 oktober 2009 i målet 
kommissionen mot  Bowland Dairy 
Products Ltd .
© Europeiska Kommissionen (GD Hälso- och konsumentfrågor)
RASFF ställer samman alla godtagbara varningar som utfärdas 
av en medlemsstat eller ett tredjeland.
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 29
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 39.  revisorerna konstaterade att man inom unionen i  regel var 
nöjd med hur rasff  fungerade och dess användbarhet. hur 
stor effekt medlemsstaters varningar fick inom andra med -
lemsstater varierade dock i  enlighet med dessas tolkning av 
hur de sk ärpta kontrollerna skulle tillämpas och varningens ”kvalitet”. frankrike, till exempel, inleder inte skärpta kontrol -
ler såvida inte det land som har utfärdat varningen använder samma analyskriterier som frankrike.
40.  g enerellt sett finns det inga lättbegripliga regler för rasff , 
vare sig när det gäller att utfärda en varning om en risk för människors hälsa på nationell nivå eller när det gäller att se -
dan utfärda varningen i alla medlemsstater. en liknande brist 
på enhetlighet råder när det gäller att genomföra skärpta kon -
troller ef ter en varning eller att inleda en utredning under 
överinseende av kommissionens ansvariga avdelningar. vid 
revisionen konstaterades det att i ett fall med kött som hade importerats till eU, och som hade rapporterats av de nationella 
myndigheterna i det tredjeland som var ursprungsland, kunde systemet inte svara tillräck ligt snabbt för att utlösa sk ärpta 
kontroller och garantera att köttet i  fråga hölls bor ta från 
marknaden och åter fördes till ursprungslandet. medlemssta -
terna informerades i själva verket inte förrän en vecka senare, kommissionens särskilda förebyggande förfaranden (till exem -
pel Safeguard Cell ) aktiverades inte och där för försenades de 
skärpta kontrollerna.
30
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 det Behö VS Samordning mellan  
trace S­SyStemet och de rele Vanta 
nationella data BaSerna
41.  Det är fortfarande svårt att korskontrollera uppgifter i  traces-
systemet mot tullens information. Detta beror på ett antal fak -
torer kopplade till regler och krav inom internationell handel:
 ο företagens databaser är inte tillgängliga för alla.
 ο enligt internationella regler krävs det inte att sänd -
ningar (med sjöfar t eller andra transpor tmedel) beskrivs 
i detalj.
 ο Det f inns inget krav på att ange den tiosif friga taric-
koden för impor terade varor på den summariska dekla -
rationen (manifest).
 ο nationella tulluppgif ter över förs inte automatisk t i real -
tid till gD skatter och tullar. Dessutom är det inte nöd -
vändigt vis så att den tullför valtning på bestämmelseor -
ten som frigör det impor terade köttet är densamma som 
tullväsendet i  den medlemsstat där köttet först fördes 
in i  eU.
42.  Det vanliga är att medlemsstaterna inte har fastställt natio -
nella förfaranden för att stämma av uppgifterna i  traces-syste -
met (till exempel volymen importerat kött) mot dem som har 
registrerats i lokala system eller tullregister, i Comtext24 och/
eller av kontrollorganen i  tredjeländerna. Besöket på gräns -
kontrollstationen i  le havre visade till exempel att medan den 
nationella databasen hade registrerat omkring 14 560 sänd -
ningar med importerat kött avsett att användas som livsmedel 2008 var motsvarande siffra i det lokala systemet 14 750.
nc t S inne Bär en ri Sk För at t 
Veterinärkontrollerna inte gör S 
43.  n Cts25 är ett datoriserat system som infördes 2003 och gjorde 
det möjligt för företagen att föra in uppgif ter om för flytt -
ningen av varor ”under transitering”26 för vilk a den slutliga 
tullklareringen kan ske vid vilket internt bestämmelsetullkon -
tor som helst i stället för vid införselorten till eU.24 Comtext är eurostats 
referensdatabas för utrikeshandel.
25 nCts (det nya datoriserade 
transiteringssystemet) – 
europaparlamentets och rådets 
beslut nr 105/2000/ eg av den 
17 december 1999 om ändring 
av beslut nr 210/97/ eg om 
antagandet av ett åtgärdsprogram 
för tullfrågor i gemenskapen 
(“tull 2000”) och om upphävande 
av rådets beslut 91/341/ eeg (egt 
l 13, 19.1.2000, s. 1).
26 ”transitering” definieras 
i veterinärreglerna som sändningar mellan två tredjeländer via eU:s 
territorium.
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 31
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 44.  Den gällande gemensk apslagstif tningen k räver inte att en 
taric-kod anges när en registrering sker i  nCts. eftersom det 
inte finns några filter som kan identifiera deklarationerna för 
de varor som berörs av hälsoskyddslagstiftningen är det fullt 
möjligt att det sker en tullklarering även om inga veterinär -
kontroller gjordes när varorna fördes in i  eU. Det är upp till 
varje enskild tullförvaltning att undersöka sin verksamhet och interna struktur och besluta om sådana filter bör införas. ef-
ter en händelse nyligen där varor som hade importerats med 
flyg fördes vidare med landtransport innan de inspekterades 
ändrade de spanska tullmyndigheterna sitt nationella nCts så 
att sändningar av denna typ kan upptäckas och underkastas 
veterinärkontroller så snart de förs in i landet.
45.  i flera rappor ter från fvo27 uppmärksammas avsak naden av 
lämpliga filter i de nationella nCts-systemen. trots detta har 
det ännu inte gjorts någon ändring för att avhjälpa denna brist i eU-lagstiftningen.
kommi SSionen S öVerVakning a V de 
nationella SyStemen För FörValtning  
aV Veterinärkontroller
46.  varje medlemsstat ska utarbeta en flerårig nationell kontroll -
plan för att främja en enhetlig, övergripande och integrerad metod för sina officiella kontroller av foder- och livsmedels -
kedjan, liksom av genomförandet av lagstiftningen om djur -
hälsa och djurskydd och av importer.
det Behö VS en eu­S trategi För utar Betande 
och ut Värdering a V kontroll Planerna 
47.  Kommissionen har hittills inte tagit initiativ till att utfärda 
några riktlinjer (till exempel för harmoniserat urval och labo -
ratorietester) för utarbetandet av de nationella kontrollplaner 
som definieras i förordning ( eg) nr 136/2004, en uppgift som 
helt och hållet lämnas till medlemsstaternas gottfinnande. även om fvo  genom sina revisioner kontrollerar att sådana 
planer finns och tillämpas i praktiken undersöker de inte pla -
nernas relevans i detalj. 27 gD (hälso- och 
konsumentfrågor)/ 2009-8203 – mr 
– slUtlig (slovenien); gD (hälso- 
och konsumentfrågor)/ 2009-8085 
– mr – slUtlig (sverige); gD 
(hälso- och konsumentfrågor)/ 
2009-8081 – mr – slUtlig 
(litauen).
32
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 48.  Det konstaterades att de nationella kontrollplanerna utarbe -
tas på grundval av en riskanalys och resultaten från analyser 
som nationella laboratorier har auktoriserats för att utföra. Det beror dock på medlemsstaten om riskanalysen beaktar delarna 
i direktiv 96/23/ eg
28 (resultat från nationella planer för kontroll 
av restsubstanser) och i  förordningarna ( eg) nr 2073/200529, 
(e g)  n r  4 6 6 / 2 0 0 13 0 o c h  ( e g)  n r  1 8 8 1 / 2 0 0 63 1 ( o m  d e t  f i n n s 
unionssystem eller internationella system för snabb varning 
och vetenskapliga yttranden från efsa samt hur tredjeländernas 
kontrollplaner för restsubstanser32 ser ut och vilka resultat och 
risker som har kommit fram genom dem). Dessutom visade sig planerna ofta ha budgetbegränsningar.28 rådets direktiv 96/23/ eg av 
den 29 april 1996 om införande 
av kontrollåtgärder för vissa 
ämnen och restsubstanser 
av dessa i levande djur och 
i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 
85/358/ eeg och 86/469/ eeg 
och besluten 89/187/ eeg och 
91/664/ eeg (egt l 125, 23.5.1996, 
s. 10).
29 Kommissionens förordning ( eg) 
nr 2073/2005 av den 15 november 
2005 om mikrobiologiska kriterier för livsmedel ( eUt l 338, 
22.12.2005, s. 1).
taBe l l  3 
olik a ni Våer a V laBoratorieanaly S
Antal sändningar som genomgått laboratorieanalys/
antal sändningar × 100 
(ungefärlig procentuell andel)Kommentarer
Land Rött kött Vitt kött 2008
Litauen ≤ 10 % Var tionde sändning testades
Frankrike 3 % Två analyser gjordes systematiskt
Spanien 0,4 % 1,8 % I planen angavs att 5 % av sändningarna skulle analyseras
Grekland 0,02 – 0,2 % 0,02 – 0,5 % Fysiska kontroller: 1 %
Nederländerna ≤ 1,0 % restsubstanser + ≤ 0,5 % mikrobiologiDen procentuella andelen beräknades utifrån antalet 
analyser och inte utifrån antalet sändningar som testades
Rumänien 1–3 % planerades, beroende på varukategorin Inga uppgifter om tester 
Storbritannien 0,02 – 0,2 % 0,02 – 0,5 %Fysiska kontroller: 1 % (t.ex. 0,02 % av kött från 
Nya Zeeland)
Källa: Uppgifter som samlades in under granskningarna på plats i medlemsstaterna. 
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 33
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 49.  Det konstaterades till exempel att man i  storbritanniens och 
spaniens planer inte specificerade några särskilda typer av äm -
nen som de tredjeländer varorna ursprungligen kommer ifrån 
sk a leta efter. i spanien, litauen och rumänien, där valet av 
tester begränsas av laboratoriernas kapacitet att utföra vissa 
analyser och/eller av huruvida de har auktoriserats att utföra 
dem, omfattade inte kontrollplanerna för 2008 påvisande av 
vissa k ategorier av hormonrester (tillväx thormon) och/eller 
miljögifter (dioxiner och tungmetaller) i kött. grekland, slutli -
gen, hade ännu inte utarbetat någon nationell kontrollplan och 
som en följd av detta bestämde veterinärerna vid de grekiska gränskontrollstationerna själva vilka ämnen de skulle leta efter.
50.  enligt de franska myndigheterna kan en ökad arbetsbörda vid 
vissa gränskontrollstationer leda till att deras budgetar tar slut 
före utgången av året och att de där för inte k an genomföra kontrollplanerna fullt ut, vilket bet yder att valet av analys 
styrs av ekonomiska och inte vetenskapliga överväganden. Det upptäcktes vid en rumänsk gränskontrollstation att bara 20 av 
de 63 laboratorieanalyser som angavs i planen för 2008 hade 
utförts. på grund av budgetbegränsningar innehöll planen för 
2009 nu bara 44.
51.  eU-lagstiftningen sätter inga procentuella minimigränser, vare 
sig för det sammanlagda antalet eller för varje typ av labora -
torietest som ska utföras i förhållande till volym, produkttyp 
eller ursprungsort. Däremot föreskriver den att de beslut om 
genomförande som antas ska fastställa ett harmoniserat urval 
och harmoniserade laboratorietester. Där för specificerar man 
hur hög den procentuella andelen av laboratorietesterna ska 
vara i den nationella kontrollplanen. värdena för de olika ni -
våer av laboratorietester som planerades och/eller utfördes 2008 i  de medlemsstater som besöktes under gransk ningen 
på plats presenteras i  tabell 3 .
52.  o lika medlemsstater använder olika kontrollstrategier. vissa 
använder en ur valsfrek vens som beräk nas i  förhållande till 
antalet importsändningar och/eller vilken typ av produkt det gäller eller var den kommer ifrån, samtidigt som veterinärerna 
vid gränskontrollstationerna kanske lämnas viss handlingsfrihet . 
andra knyter urvalsfrekvensen till den procentuella andel för 
fysiska kontroller som anges i  eU-lagstiftningen. i  dessa fall 
kan laboratorietester vara särskilt sällsynta när det gäller livs -
medel från ett tredjeland om eU har under teck nat avtal om 
sanitära och fytosanitära åtgärder med (t.ex. 0,02 % för kött 
från nya Zeeland). 30 Kommissionens förordning ( eg) 
nr 466/2001 av den 8 mars 2001 
om fastställande av högsta tillåtna 
halt för vissa främmande ämnen 
i livsmedel ( egt l 77, 16.3.2001, 
s. 1).
31 Kommissionens förordning ( eg) 
nr 1881/2006 av den 19 december 
2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel ( eUt l 364, 
20.12.2006, s. 5).
32 http://ec.europa.eu/food/
food/chemicalsafety/residues/third_countries_en.htm#3
34
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 53.  vid revisionen konstaterades det också att importkontrollerna 
i medlemsstaterna inte alltid omfattade hela distributionsked -
jan från införselorten (gränskontrollstationen) till den slutliga 
konsumenten, via de organ som är ansvariga för lastning (som 
måste fullgöra vissa formaliteter vid tullen/gränskontrollsta -
tionen), avsändaren, impor tören och distributören. Det kon -
staterades också att man inte hänvisar till målen i den fleråriga nationella kontrollplan som definieras i artikel 42 i förordning 
(eg) nr 882/2004 vid bedömningen av de resultat som anges 
i de årliga rapporter som medlemsstaterna ska lägga fram i en -
lighet med artikel 44 i samma förordning.
54.  ä ven om importören bär huvudansvaret för en sändnings in -
försel i  eU delas ofta detta ansvar med de anställda hos avsän -
daren och/eller hos tullen som utför sådana uppgifter som att lämna förhandsanmälningar och redovisningar av sändningar 
till gränskontrollstationen. 
Tullen kan ha som uppgift att till exempel redovisa sändningar för gränskontrollstationen.
© Europeiska revisionsrätten
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 35
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 55.  g D hälso- och konsumentfrågor har inga uppgifter om resulta -
ten av kontroller utförda av dessa ”intressenter” under avsänd -
ningen, trots att de måste kunna bevisa varornas spårbarhet 
och lagra dem under lämpliga förhållanden.
56.  De resultat som erhölls och inkluderades i  de årliga rappor -
terna bedömdes inte i tillräcklig grad i förhållande till de mål som angavs i de fleråriga nationella kontrollplanerna. Den för -
sta av kommissionens årliga rappor ter som det hänvisas till 
i artikel 44.6 i förordning ( eg) nr 882/2004 om genomförande 
av samlade fleråriga nationella kontrollplaner offentliggjordes 
den 25 augusti 2010
33.
aVgiFter och Stra FFaVgiFter  
är inte harmoni Serade 
57.  i l i n j e  m e d  W h o: s  (vä r l d s h ä l s o o rg a n i s a t i o n e n )  o c h  fao : s 
(fn:s livsmedels- och jordbruksorganisation) riktlinjer hade 
kommissionen i sin vitbok34 angett att de avgifter som är til l-
lämpliga på impor tkontroller bör begränsas till kostnaderna 
för dessa kontroller och att de bör tillämpas enhetligt så att 
handeln inte snedvrids. i praktiken krävs det dock enligt arti -
kel 27 i förordning ( eg) nr 882/2004 att medlemsstaterna tar 
ut avgifter på importer antingen enligt de fastställda minimi -
satserna eller för att täcka kostnaderna för offentlig kontroll.
58.  v id revisionen upptäcktes det att kommissionen inte har någon 
exakt information om huruvida kostnaderna för kontrollerna lig -
ger nära de avgifter som tas ut, särskilt när en medlemsstat til l-
lämpar lägre satser än den fastställda minimisatsen. i två av de 
fyra medlemsstater som besöktes upptäckte revisorerna också att de behöriga nationella myndigheterna inte kunde visa med hjälp 
av styrkande ekonomiska handlingar att det lagstadgade eU-må -
let – en balans mellan kontrollernas utgifter och intäkter – hade uppnåtts. en undersökning
35 som nyligen har genomförts för kom -
missionens räk ning visar också att de beräk ningsmetoder som 
medlemsstaterna använder har brister i fråga om öppenheten.
59.  liksom när det gäller avgifterna är det viktigt att man undviker 
att handeln snedvrids genom att harmonisera de straffavgifter som kan tas ut när kontrollerna påvisar brister. revisionen visade 
att fvo  kontrollerar på plats om det finns straffavgifter och om 
dessa används aktivt mot företag som bryter mot reglerna. Det 
finns dock inga allmänna riktlinjer eller någon bästa praxis på 
området, och kommissionens avdelningar kunde inte lämna nå -
got utlåtande om proportionaliteten hos de olika system som ge -
nomförs i medlemsstaterna och om de har avskräckande verkan.33 Kom(2010) 441 slutlig, 
25.8.2010.
34 artikel 1 f i bilaga C till W to:s 
avtal om tillämpningen av sanitära 
och fytosanitära åtgärder anger 
att eventuella avgifter som tas ut 
för förfaranden för importerade 
produkter inte bör överstiga den 
faktiska kostnaden för tjänsten. enligt punkt 18 i  fao:s standard 
CaC/gl 20-1995 bör eventuella 
avgifter som tas ut av importlandet 
begränsas till vad som är rimligt 
och nödvändigt. i punkt 87 i kapitel 
6 i vitboken om livsmedelssäkerhet 
står det att ”garantier bör införas 
för att se till att avgifterna används endast för finansiering av kontrollerna” . 
35 Food Chain Evaluation 
Consortium (FCEC)  från april 
till november 2008, Agra CEAS 
Consulting .
36
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 ViSSa grän Skontroll Stationer har  
mycket  låg Verk Samhet SniVå
60.  n är det gäller inrättandet av gränskontrollstationerna upp -
täcktes det fall i  spanien, grekland och rumänien där trans -
aktionerna var så obet ydliga att behovet av sådana gräns -
kontrollstationer – som k räver ständig tillgång till er farna 
exper ter med aktuella kunskaper – ifrågasätts. några gräns -
kontrollstationer har faktiskt inrättats av interna skäl som inte har något att göra med för valtningseffektivitet eller ända -
målsenliga kontroller, och ingen kostnads-nyttoanalys finns tillgänglig som kan motivera att de fortsätter sin verksamhet.
61.  Dessutom har gransk ningen på plats också visat att gräns -
kontrollstationerna ofta inte k an använda sig av de databa -
ser, eller relevanta delar av dessa, som tullen har tillgång till. 
Detta gör det svår t för dem att kontrollera att alla relevanta 
sändningar har föranmälts till gränskontrollstationerna inför 
veterinärkontrollerna.
den interna re ViSionen har en Begrän Sad 
roll i de nationella kontroll SyStemen
62.  i tre av de fyra medlemsstater som besöktes utan inspektörer 
från fvo  var internkontrollfunktionen inte organiserad på ett 
lämpligt sätt och fungerade inte i enlighet med vare sig de gäl -
lande eU-bestämmelserna (t.ex. förordning ( eg) nr 882/2004) 
eller de relevanta iso-standarderna36 (till exempel förekomst 
av en granskningsplan, beskrivning av uppgifter, för faranden för kvalitetskontroll, en organiserad uppföljning och en re -
visionskommitté för över vakning). Dessutom har kommissio -
nen utfärdat riktlinjer
37 för nationella internrevisioner i linje 
med ovan nämnda standarder, men de är inte bindande och de tillämpas inte korrekt. principen om internarevisorernas 
oberoende respekterades inte i  två av de fyra ovan nämnda 
medlemsstaterna, eftersom internrevisorerna inte var direkt 
underställda den högsta nivån i den behöriga nationella myn -
dighetens hierarki. 36 iso 19011: 2002 ” vägledning 
för revision av kvalitets- och/
eller miljöledningssystem” , 
internationella 
standardiseringsorganisationen, 1 oktober 2002; iso 9000: 
2000, “ ledningssystem 
för kvalitet – principer och 
terminologi” , internationella 
standardiseringsorganisationen, 
december 2000.
37 Kommissionens beslut 
2006/677/ eg av den 
29 september 2006 om fastställande av riktlinjer avseende kriterierna för utförande av revisioner enligt 
europaparlamentets och rådets 
förordning ( eg) nr 882/2004 om 
offentlig kontroll för att säkerställa 
kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen 
samt bestämmelserna om 
djurhälsa och djurskydd ( eUt l 278, 
10.10.2006, s. 15).
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 37
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 63.  De brister som upptäcktes i medlemsstaternas internrevisions -
för faranden var bland annat följande:
a) planeringen skedde på grundval av informella riskanaly -
ser ( spanien och rumänien), utan att man tog hänsyn till 
gränskontrollstationernas arbetsbörda ( rumänien) eller 
genom att man slaviskt följde en femårscykel ( litauen).
b) revisionernas fokus låg inte på målen i de fleråriga natio -
nella kontrollplanerna, eller så låg fokus på om lokaler och 
utrustning var i överensstämmelse med reglerna och inte på om själva kontrollför farandena följde reglerna.
c) Kontroller utfördes av bara en inspektör som kanske inte 
hade tillräcklig utbildning i att utföra veterinärkontroller 
på importerat kött.
d) Kontrollrapporter följde inte till struktur och innehåll all -
mänt erkänd praxis, särskilt när det gällde beskrivningen av brister och identifieringen och prioriteringen av de 
nödvändiga korrigerande åtgärderna. 
64.  o m fvo  anpassade sina befintliga revisionsmetoder och re -
visionstekniker till de interna revisioner som görs av de myn -
digheter i medlemsstaterna som utför importkontroller skulle fvo  kunna beakta iakttagelserna från dessa revisioner och 
anpassa granskningsbesökens frekvens och/eller rikta in sig 
på svaga punkter i kontrollkedjan, så att kontrollför farandet 
kan förbättras.
det Behö VS reSultatindik atorer För 
öVerVakningen a V hur ut Vecklingen mot 
”hygien Paketet S” mål Fort Skrider 
65.  i strid mot vad som fastställdes i vitboken om livsmedelssäker -
het38 har kommissionen ännu inte fastställt resultatindikatorer 
för de nationella kontrollsystemen. för dem som exporterar till 
eU i tredjeländerna har det heller inte formellt antagits några 
resultatindikatorer med koppling till de kontroller som görs 
vid varje led i produktionskedjan före export.38 ett av målen som det hänvisas 
till i kapitel 6 (punkt 91) i vitboken 
om livsmedelssäkerhet lyder som 
följer: ”Det finns ett klart behov av 
en gemenskapsram för nationella 
kontrollsystem […] gemenskapens 
ramverk skall [ha] […] riktlinjer 
för gemenskapens kontroll. Dessa 
riktlinjer skall […] [fastställa] 
gemenskapens resultatindikatorer.”
38
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 kontrollerna a V grän Skontroll Stationer 
och Sändningar Behö Ver rikta S Bät tre med 
hjäl P aV riSk analy S
66.  i artikel 2 i kommissionens beslut 2001/881/ eg, ändrat genom 
kommissionens beslut 2005/13/ eg av den 3 januari 2005, står 
det i punkt 339 att ”Kontroller av kommissionens veterinärex -
per ter sk all ske utifrån en bedömning av samtliga relevanta 
faktorer enligt uppräkningen i punkt fyra samt de potentiella 
riskerna och konsekvenserna av dessa faktorer på människors 
och djurs hälsa i gemenskapen”  och i punkt 4: ”Kommissionen 
fastställer i  samband med planeringen av de kontrollbesök 
som kommissionens kontor för livsmedels- och veterinärfrågor 
genomför prioriteringarna för var och hur ofta dessa besök 
sk all ske utifrån tidigare besök i  medlemsstaten, uppgif ter 
som samlats in via tra Ces-systemet, uppgifter som lämnats 
av medlemsstaterna i enlighet med kommissionens förordning (eg) nr 745/2004 och nedanstående parametrar:
 ο
De k vantitativa och k valitativa handelsmönstren i varje 
medlemsstat, inklusive den ar t eller den t yp av djur eller 
produk t det rör sig om samt deras ursprungsland.
 ο relevant information om eventuell illegal impor t och de 
potentiella riskerna för införande av sjukdomar.
 ο Uppgif ter som är tillgängliga inom ramen för systemet 
för snabb varning.
 ο övriga relevanta uppgif ter.” 
67.  trots sina begränsade resurser har kommissionens fvo  en solid 
grupp experter, och den spelar en viktig roll, tillsammans med 
de nationella behöriga enheterna, när det gäller att upprätt -
hålla den över vakning som krävs för att garantera kvaliteten 
på kontrollerna i gränskontrollstationerna i hela eU. generellt 
antogs lämpliga standarder och detaljerade riktlinjer och för -
faranden för planering, utförande, rapportering och uppfölj -
ning av arbetet inom fvo . fvo :s inspektioner utförs på ett 
organiserat sätt och i  enlighet med de fastställda reglerna. 
Det finns dock utr ymme för ytterligare förbättringar, främst 
när det gäller den formella riskanalys som kontoret utför när 
det ska fastställa den årliga revisionsarbetsplanen och när det 
gäller arbetet med att rikta in besöken på uppföljningen av tidigare iakttagelser.39 Kommissionens beslut 
2001/881/ eg (egt l 326, 
11.12.2001, s. 44) upphävdes 
genom kommissionens beslut 
2009/821/ eg (eUt l 296, 
12.11.2009, s. 1), men de principer 
som angavs i punkt 3 är fortfarande 
relevanta för riskanalys.
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 39
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 68.  för att de rättsliga kraven ska uppfyllas måste fvo :s inspek -
tionsarbete varje år planeras med stöd av en öppen riskmodell. 
fvo  har utvecklat en modell i  excel där outputen är att varje 
medlemsstat tilldelas en risknivå (grön/orange/röd).
69.  Det finns viss överensstämmelse mellan de riskkriterier som 
används och fvo :s mall för rappor ter från granskningsbesö -
ken. när det gäller viktningen av de olika kriterierna framhöll 
fvo  att det antal underkriterier som används för varje huvud -
kriterium ger mer vikt åt vissa kriterier än åt andra.
70.  Det är dock oklart varför de kriterier som fvo40 har antagit har 
valts ut, medan handelsvolym och relevant information från traces-systemet eller rasff  inte har inkluderats, trots att det 
är ett krav att man beaktar dessa enligt det relevanta operatio -
nella standardför farande som finns vid fvo . Dessutom är det 
inte tydligt vilken viktning varje kriterium har, och det finns inte heller någon tydlig regel för hur man ska bestämma vikt -
ningen för medlemsstaterna med ett rött, orange eller grönt ljus för varje specifikt kriterium i planeringstabellen. 
71.  fvo :s inspektionsplanering presenteras för medlemsstaterna 
och de ombeds att kommentera den. mycket få kommentarer 
har dock inkommit hittills. 
72.  på grund av detta saknas det viktig och lagstadgad information 
som skulle underlätta en k vantifierad analys för att under -
bygga resultatet från prioriteringarna i den riskmodell för de 
årliga prioriteringar som fvo  har antagit för sina inspektioner 
i medlemsstaterna. Den relativa betydelsen av de kriterier och 
underkriterier som används är varken tillräckligt tydlig eller 
helt och hållet berättigad. som en följd av detta har den an -
tagna modellen ett begränsat värde när det gäller att på ett öppet sätt förklara eller vidarebefordra resultaten från fvo :s 
analys.40 operationellt 
standardförfarande pl-
sop01: planering av gD 
hälso- och konsumentfrågors 
revisionsprogram. 
punkt 4.4 Identification of Priorities 
(identifiering av prioriteringar).
40
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 73.  vid revisionen framhävdes också behovet att ytterligare for -
malisea de val som görs under planeringen av inspektionerna 
i  medlemsstaterna (till exempel vilka gränskontrollstationer som väljs ut, kyl-/fryshus, typ av sändningar och brister i den 
interna kontrollen) och av den roll som riskanalysen har i pro -
cessen (faktorer som iakttagelserna från föregående besök, typ 
av sändningar som har mottagits och anomalier som har upp -
täckts/registrerats i  traces-systemet). på grundval av sina egna 
erfarenheter beaktar fvo :s inspektörer ofta dessa faktorer. Det 
finns dock ett behov av en mer strukturerad planeringsprocess 
som formellt motiverar de planeringsbeslut som fattas så att det blir möjligt att utföra en ändamålsenlig extern kvalitets -
kontroll av inspektionerna och att bidra till att minimera de 
svårigheter som kommer av personalomsättningen.
Samma rekommendationer u PPrePaS  
eFter Flera gran Skning SBeSök  
74.  vid revisionen granskade revisionsrätten de inspektionsrap -
porter av fvo  som hade utfärdats för tre av de sju medlemssta -
ter som besöktes: grekland (2007–2009), spanien (2002–2008) 
och storbritannien (2001–2009). De rappor terade bristerna 
återkommer mycket ofta och rör främst lokaler, utrustning och för faranden. i fvo :s rappor ter upprepades samma anmärk -
ningar ofta under fyra till fem år när det gällde problem som 
ännu inte hade åtgärdats.
FVO:s inspektioner utförs på ett organiserat 
sätt och i enlighet med 
de fastställda reglerna.
© Europeiska kommissionen
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 41
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 75.  ef tersom fvo  i  allmänhet följer upp sina resultat finns det 
bevis för att medlemsstaterna ofta inte på ett ändamålsen -
ligt sätt avhjälper de brister som har upptäckts inom rimlig 
tid. Detta visar att gD hälso- och konsumentfrågor på detta 
stadium inte lyckas garantera att de nödvändiga korrigering -
arna utförs, trots att de nästan årligen gör inspektionsbesök (till exempel försenade kontrollplaner, infrastruktur som inte 
följer reglerna vid vissa gränskontrollstationer, försenad til l-
lämpning av avgiftssatser, brister i systemet för identifiering 
av sändningar, ofullständiga register i  traces-systemet etc.). 
Samordning och ut Värdering a V 
SyStemet För Veterinärkontroller
76.  Kommissionen får samordna de åtgärder som medlemsstaterna 
vidtar om den får kännedom om verksamhet som skulle kunna 
strida mot foder- och livsmedelslagstiftningen.
Samordningen a V medlem SStaterna S 
SyStem För Veterinärkontroller Behö Ver 
FörBät tra S
77.  i enlighet med avdelning iv i förordning ( eg) nr 882/2004 har 
kommissionen tagit flera initiativ i syfte att påskynda harmo -
niseringen av gränskontrollstationernas kontroller. exempel på 
sådana initiativ är Bättre utbildning för säkrare livsmedel, ett 
utbildningsprogram för tjänstemän från gränskontrollstationer 
i en rad olika medlemsstater, deltagande av nationella exper -
ter i  fvo :s granskningsteam vid besök på plats, utfärdande av 
riktlinjer för tillämpning av vissa bestämmelser i  hygienlag -
stiftningen och andra riktlinjer om import.
42
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 41 egt  l 306, 23.11.2001, s. 28. 78.  vid tidpunkten för revisionen hade dock omk ring 49 gräns -
kontrollstationer i  gemensk apen (av ungefär 300) ännu inte 
inspekterats av fvo  sedan beslut 2001/812/ eg om villkor för 
godkännande av gränskontrollstationer som ansvarar för ve -
terinärkontroll av produkter som förs in till gemenskapen från 
tredje länder hade antagits41. Detta trots det faktum att fvo :s 
inspektioner är ett verktyg som kommissionen gärna använder för att kontrollera genomförandet av den eU-lagstiftning som 
ska garantera att god praxis införs vid alla eU:s gränskontroll -
stationer och att de nationella myndigheterna vidtar de kor -
rigerande åtgärder som behövs vid rätt tidpunkt. 
79.  vid revisionen konstaterades det också att flera viktiga ”rikt -
linjer ” for tfarande håller på att utarbetas eller uppdateras. exempel på sådana r iktlinjer är tillämpningsföresk r if ter na 
för rådets direktiv 2002/99/ eg av den 16 december 2002 om 
fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, 
distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung 
avsedda att användas som livsmedel.
80.  revisionen visade att de skärpta kontrollerna genomförs olika 
i de olika medlemsstaterna (se ruta 1 ).
81.  revisionen uppmärksammar också det faktum att uppdate -
ringen av den gällande foder- och livsmedelslagstiftningen 
är en tung börda för alla inblandade administrativa aktörer. la g s t i f t n i n g e n  u p p d a t e r a s,  ä n d r a s  o c h  k o m p l e t te r a s  o f t a 
(till exempel avtalen om sanitära och fytosanitära åtgärder, 
godk ända anläggningar eller för teck ningar över godk ända 
gränskontrollstationer). fvo  anordnar regelbundet en intern 
uppdatering för att hålla sig underrättade och för foga över en heltäckande samling gällande lagar. Där för har en medlem i fvo :s granskningsteam som uppgift att kontrollera Europe -
iska unionens officiella tidning  och informera sina kolleger om 
ändringar som har införts. enligt fvo  är detta förfarande nöd -
vändigt, eftersom det inte finns någon annan k älla där den 
konsoliderade och heltäckande samlingen lagar kan konsul -
teras. för närvarande är lagtexterna tillgängliga på gD hälso- 
och konsumentfrågors webbplats och eUrlex. inga av dessa 
källor är dock användarvänlig när det gäller att lätt få uttöm -
mande och fullständig information, eftersom inga regelbundet 
uppdaterade versioner finns tillgängliga (till exempel avtalen 
för sanitära och fytosanitära åtgärder).
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 43
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 82.  ä ven om fvo :s importteam redan utser en teammedlem av sex 
till denna uppgift och medlemsstaterna till största delen har 
inrättat egna system eller använder ett befintligt kommersiellt system, mot en avgift, skulle det vara bra om denna informa -
tion kunde tillhandahållas centralt av kommissionen i konso -
liderad och heltäck ande form. om kommissionen tillhanda -
höll ett sådant verktyg skulle alla 27 medlemsstater, fvo  och 
kommissionens avdelningar slippa utveck la och underhålla egna system och minsk a riskerna för luckor och förseningar i uppdateringen.
83.  Kommissionen har inte under lättat utar betandet och/eller uppdateringen av medlemsstaternas nationella planer avse -
ende import. vid tidpunkten för revisionen hade alla medlems -
stater en flerårig nationell kontrollplan och hade skick at en 
första årlig rapport till fvo , som ska analysera de dokument de 
mottar (planer och årliga rappor ter). enligt det treåriga pro -
grammet för ”allmänna” revisioner ska de första resultaten sän -
das till de granskade medlemsstaterna. emellertid hade ingen 
medlemsstat som besöktes under revisionsrättens granskning 
tagit del av några synpunkter, vare sig avseende de fleråriga 
nationella kontrollplanerna eller de första årliga rapporterna; 
inte heller hade de fått några skriftliga rekommendationer om 
införandet av en åtgärdsplan. 
eFFekten a V Striktare eu­S tandarder På 
konkurren Skra Ften ho S eu:s Producenter
84.  revisionsrätten framhöll att vissa standarder (främst om djur -
skydd) som har ålagts jordbrukare och aktörer inom köttpro -
duktionen i  eU, och som kompletterar de internationella sa -
nitära standarder som har godkänts av W to, inte kan åläggas 
dem som producerar impor terat kött. en eventuell begräns -
ning av importer av sanitära orsaker måste alltid understödjas 
av vetenskapliga bevis.
44
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 
 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 85.  Uppgifterna om kostnad och nytta när det gäller sådana stan -
darder är ofullständiga. några analyser och vissa uppgif ter 
om kostnader (till exempel om spårbarhet) fanns i en under -
sök ning om t vär villkor från gD forsk ning 2005/06. en viss 
mängd information – särskilt om handelsnormer för jordbruks -
produkter (märk ning) – angavs också i  grönboken om jord -
bruksprodukters kvalitet från 200842. Dessutom diskuterades 
sanitära åtgärder i  gD hälso- och konsumentfrågors ständiga 
kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa, och företrädarna 
för de parter som får bära den största bördan av de extra kost -
nader som uppstår när lagstiftning antas (till exempel produ -
center och förädlare) har möjlighet att uttr yck a sina åsikter genom rådgivande kommittéer, bland annat den rådgivande gruppen för livsmedelskedjan, djurhälsa och växters sundhet
43. 
slutligen har samrådet med de professionella intressenterna 
blivit bättre under de senaste åren, vilket bekräftas av de or -
ganisationer som revisorerna pratade med och som företräder 
den främsta livsmedels- och foderkedjan – producenter, im -
por törer, näringslivet och konsumenter – även om feedback från kommissionens avdelningar for tfarande betraktas som 
svag. 
86.  vid revisionen konstaterades det dock att kommissionen för 
närvarande inte har någon tillräckligt omfattande och tillför -
litlig undersökning att utgå ifrån där kostnaderna och nyttan avseende de kontroller som har ålagts eU:s jordbruk are och 
aktörer jämförs med de kostnader som gäller för impor terat 
kött, särskilt i de fall där andra offentliga bidrag till eU:s jord -
brukare måste beaktas. rådet uppmanade kommissionen
44 att 
till rådet och europaparlamentet senast vid utgången av 2010 
överlämna en rapport om effektiviteten och konsekvensen av 
de sanitära och fysiosanitära kontrollerna av impor t av livs -
medel. parlamentet har också beställt en undersök ning om 
kostnaden för att följa eU-lagstiftningen på området miljö - 
och djurskydd samt livsmedelssäkerhet. resultaten från un -
dersökningen kan bidra till att avhjälpa bristerna i den infor -
mation som finns tillgänglig vid kommissionens avdelningar i detta hänseende. 42 Kom(2008) 641 slutlig, 
15.10.2008.
43 en grupp som består av 
företrädare för olika organisationer. 
inrättad genom kommissionens 
beslut 2004/613/ eg av den 
6 augusti 2004 ( eUt l 275, 
25.8.2004, s. 17).
44 rådets slutsatser (avsnitt 4.2), 
16.12.2008, 17169/08 aDD 1.
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 
45
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 87.  Den översyn och anpassning av den rättsliga ramen för ve -
terinärkontroller av impor terat kött som kommissionen ini -
tierade genom sin vitbok 2000 och slutligen beslutade om 
genom att 2004 anta ”hygienpaketet” har försenats och ännu 
inte slutför ts när det gäller flera viktiga aspekter. Det sak -
nas indikatorer om kontroller före export och för utvärdering 
av veterinäravtalen (punkterna 17–29). Det minskade antalet 
kontroller som måste göras av impor ter godkändes inom ra -
men för likvärdighetsavtalen med tredjeländerna, men detta 
dokumenterades inte tillräckligt, och diskriminering av några 
medlemsstater i fråga om export kunde inte förhindras (punk -
terna 30–32). 
88.  De två informationssystem ( traces och rasff ) som ligger till 
grund för veterinärkontrollerna av kött som impor teras till 
eU används i stor utsträckning, men behöver förbättras. vissa 
gränskontrollstationer i några medlemsstater för fortfarande 
inte in uppgifter om importerat kött i  traces, och någon sam -
ordning med tullens databas eller andra nationella databaser 
har ännu inte inför ts. rasff  garanterar inte att de relevanta 
varningarna utlöses eller att förebyggande åtgärder alltid vid -
tas tillräckligt snabbt i hela eU (punkterna 34–45).
89.  Kommissionen utför for tlöpande inspektioner i  medlemssta -
terna, främst genom fvo . enligt fvo  – vars rappor ter finns 
på motsvarande webbplats tillsammans med svaren från de nationella myndigheterna – har dock medlemsstaterna mer än 
två år senare i många fall fortfarande inte avhjälpt de brister 
som har upptäckts (punkterna 47–83). vid revisionen konsta -
terades att det finns utrymme för ytterligare förbättringar. slUtsatser  oCh 
reKommen Dationer
46
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 90.  revisionsrätten rekommenderar att kommissionen vidtar lämp -
liga åtgärder inom ramen för sin behörighet avseende över -
vakning och samordning när det gäller följande:
 ο sträva ef ter att garantera att alla medlemsstater har 
samma rättigheter att expor tera till de tredjeländer som 
har ingått veterinärav tal med eU.
 ο vidareut veckla den rättsliga ram som krävs för genom -
förandet av ”hygienpaketet ” och dess presentation 
i konsoliderad och användar vänlig form.
 ο vidareut veckla informationssystemet traces och rasff 
så att alla nödvändiga uppgif ter f inns tillgängliga i  tid 
och varningarna snabbt kan skickas ut och leda till 
enhetliga åtgärder i alla deltagande länder. 
 ο Utarbeta rik tlinjer för de nationella över vaknings- och kontrollplanerna i  sy f te att genomföra en gemensam 
strategi för veterinärkontroller med harmoniserade 
avgif ter och ändamålsenliga gränskontrollstationer som 
över vakas genom lämpliga interna kontroller.
 ο Ut veckla gemensamma indikatorer för bedömning av genomförandet av ”hygienpaketet ” och hur detta har 
bidragit till att uppnå motsvarande eU-mål.
 ο ytterligare förbättra den t yp av riskbedömningsmodel -
ler som fvo  använder för riskanalys inom ramen för pla -
neringen av revisionsarbetet samt öka insynen i  denna 
modell. 
 ο ta lämpliga initiativ, bland annat lagstif tande eller 
rättsliga åtgärder för att vid behov komma till rätta med 
den rådande situationen, nämligen att återkommande 
iak ttagelser och rekommendationer till medlemsstater -
nas myndigheter of ta inte åtgärdas på f lera år.
 ο harmonisera medlemsstaternas regler för att ut färda en 
sanitär varning och för att genomföra de skärpta kon -
troller som följer därav.
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 47
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 91.  Konkurrenskraften hos eU:s köttproduktion kan påverkas av 
de ovan nämnda djursk yddsstandarder som går längre än 
de internationellt godk ända standarder som man har kom -
mit överens om inom W to. Kommissionen bör bedöma hur 
dessa specifik a regler påverk ar eU-producenternas konkur -
renskraft. rådet har i detta avseende uppmanat kommissionen 
att överlämna en rapport om veterinärkontroller av importer 
senast före utgången av 2010. Dessutom bör resultaten från 
en undersökning som europaparlamentet har beställt också 
vara tillgängliga vid utgången av 2010 och kan kanske bidra 
med information om de ovan nämnda åtgärdernas inverk an (punkterna 84–86).
Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning i, med 
ledamoten michel C retin  som ordförande, vid dess sammanträde 
i luxemburg den 17 november 2010.
För revisionsrätten
vítor manuel da silva  CalDeira
Ordförande
48
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 
 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 Samman Fattning
iV. 
Den allmänna livsmedelslagstiftningen och 
”hygienpaketet”, däribland förordning ( eg) 
nr 882/2004, trädde i kraft 2002 och 2004. 
lämpliga åtgärder vidtogs för att se till att 
eventuella dröjsmål i  genomförandet av 
åtgärderna i ”hygienpaketet” inte ledde till 
en lägre skyddsnivå.
antalet fysisk a kontroller har reducerats 
beträffande tredjeländer som omfattas av 
veterinäravtal, eftersom centrala myndig -
h e te r s  k o nt ro l l e r  av  s ä r s k i l d a  va ro r  s o m 
exporteras till eU bedöms vara säkra. 
V. 
syftet med rasff - och traces-systemen är 
att sprida information om brister i uppfyl -
landet av kraven som upptäcks i samband m e d  k o n t r o l l e r  a v  l i v s m e d e l  o c h  f o d e r 
på eU-mark naden. De gör det också möj -
l i g t  a t t  s p å r a  i m p o r t e n  a v  v a r o r  t i l l  eU 
och handeln med levande djur inom eU. 
traces-systemet är relativt nytt och håller 
fortfarande på att utvecklas.
traces är ett mycket ambitiöst initiativ och 
d e t  h a r  o u n d v i k l i g e n  fö re k o m m i t  fö r s e -
ningar i medlemsstaternas ansträngningar 
att anpassa sig till dess krav på ett enhet -
ligt sätt. Kommissionen har redan vidtagit 
åtgärder för att uppmuntra medlemssta -
terna att använda traces-systemet på rätt 
sätt. Vi. 
D e s s a  r e k o m m e n d a t i o n e r  k o m m e r  a t t beaktas i  kommissionens for tsatta arbete 
för att ombesörja for tsatt ändamålsenliga 
importkontroller.
andra strecksatsen
K o m m i s s i o n e n  g å r  m e d  p å  a t t  v i d a re u t -
veck la infor mationssystemen traces och 
r a s f f  o c h  d e r a s  a n v ä n d b a r h e t .  D e t t a 
arbete pågår i själva verket redan.tredje strecksatsen
Kommissionen har enligt nu gällande lag -
stif tning inga rättsliga befogenheter att 
göra detta. möjligheterna att lägga fram 
ett sådant förslag kan utredas. 
Fjärde strecksatsen
pe r s o n a l  i n o m  f v o  o c h  gD  hä l s o -  o c h 
konsumentfrågors polic ydirektorat måste 
komma överens om vilka kriterier som ska 
beaktas vid fastställandet av möjliga prio -
riteringar för kontrollbesök och i samband 
med själva prioriteringsprocessen visa och  
d o k u m e n t e r a  a t t  d e s s a  k r i t e r i e r  k o n s e -
kvent har tillämpats. Detta leder i  sin tur 
till att valen blir mer tydliga om program -
met måste ändras. arbetet sk a emeller tid  
f o r t f a r a n d e  h a  k v a l i t a t i v  s n a r a r e  ä n 
kvantitativ inriktning. när en ”kvantitativ 
m o d e l l ” t i d i g a re  u t fo r m a d e s  v i s a d e  d e n sig vara mycket besvärlig att tillämpa och 
den gav inte bättre resultat än den kvali -
tativa metod som i dag används (även när 
kvantitativ statistik, t.ex. handelsstatistik, 
behandlas).Kommissionens  
svar  
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 4949
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 inledning
2. 
in g e n  av  d e  k r i s e r  s o m  å s y f t a s  b e ro d d e 
p å  i m p o r t e r a t  k ö t t  e l l e r  i m p o r t e r a d e 
köttprodukter.
Den allmänna livsmedelslagstiftningen och 
”hygienpaketet”, däribland förordning ( eg) 
nr 882/2004, trädde i kraft 2002 och 2004. 
lämpliga åtgärder vidtogs för att se till att 
eventuella dröjsmål i  genomförandet av 
åtgärderna i ”hygienpaketet” inte ledde till 
en lägre skyddsnivå.
5. 
la g l i g  i m p o r t  a v  k ö t t  o c h  k ö t t p r o d u k -
t e r  ( e l l e r  t . o. m .  l i v s m e d e l  av  a n i m a l i s k t 
u r s p r u n g )  u t g ö r  i n t e  n å g o n  b e t y d a n d e 
orsak till utbrott av dessa sjukdomar.
9. 
fastställandet av likvärdighet i veterinär -
avtal är inriktat på lagstiftning och stan -
darder och omfattar inte tillämpningen av 
kontrollsystemet, såvida inte annat anges.
reViSionen S inriktning 
och  omFattning  Samt 
reViSionSmetod
12. 
D e n  rät t s l i g a  gr u n d e n  fö r  ve te r i n ä r k o n -
troller av impor terat kött är for tfarande 
r å d e t s  d i r e k t i v  9 7 / 7 8 / e g,  s o m  f o r t f a -
rande är i  k raft (liksom besluten om dess 
genomförande).iakttagel Ser
17. 
K o m m i s s i o n e n  h a r  r e d a n  i n l e t t  a r b e t e t 
m e d  a t t  f ö r e n k l a  i m p o r t l a g s t i f t n i n g e n 
o c h  p l a n e r a r  äve n  e n  ö ve r s y n  av  d e n n a lagstif tning, som eventuellt kommer att 
innefatta mer användar vänliga och enhet -
liga regelk rav. till dess finns all relevant 
information – dvs. impor tgarantier, intyg 
och förteckningar över auktoriserade tred -
j e l ä n d e r  o c h  g o d k ä n d a  a n l ä g g n i n g a r  – i traces-systemet så att kontrollansvariga 
vid medlemsstaternas gränskontrollstatio -
ner vet vilka kontroller som måste utföras. 
ekonomiska aktörer har också tillgång till 
s y s t e m e t ,  d v s .  t i l l  i n t y g,  f ö r t e c k n i n g e n över godkända anläggningar och lagstift -
ningen om de särskilda kraven. Konsolide -
rade versioner av eU:s lagstif tning finns 
i   d at a b a s e n  Ce l ex  s o m  ä r  t i l l g ä n g l i g  fö r 
allmänheten. 
en  h a n d b o k  o m  s k ä r p t a  k o n t r o l l e r  h å l -
l e r  p å  a t t  u t a r b e t a s  s o m  ä v e n  h a n d l a r o m  a n v ä n d n i n g  a v  tr a c e s - s y s t e m e t  f ö r 
att se till att de sk ärpta kontrollerna til l-
l ä m p a s  o c h  h a r m o n i s e r a s  i   s a m t l i g a 
medlemsstater. 
ruta 1 – lagstiftningen om skärpta 
kontroller är otydlig
se svaret på iakttagelsen ovan.Kommissionens  
svar  
50
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 18. 
Kommissionen har alltid var it noga med 
att minimera eventuella förseningar i sam -
b a n d  m e d  a t t  i m p o r t k r a v e n  ä n d r a s  f ö r 
att spegla motsvarande ändr ingar i  eU:s 
k rav. innan sådana ändringar görs gäller 
for tfarande befintliga k rav, som k an vara strängare. Det var bl.a. i  detta syf te som eu ro p a p a r l a m e n te t s  o c h  rå d e t s  d i re k t i v 
2004/41/ eg av den 21 april 2004 antogs. 
19. 
D e s s a  f ö r s e n i n g a r  f å r  i n g a  k o n s e k v e n -
ser i  for m av hälsor isker i  samband med 
importen av kött och köttprodukter.
20. 
Kommissionen agerade i  fråga om denna 
reser vation genom att se till att det inte 
u p p s t o d  n å g o t  r ä t t s l i g t  v a k u u m  m e l l a n 
”hygienpaketets” ikraftträdande och ikraft -
trädandet av vissa bestämmelser om dess 
genomförande. 
21. 
på grundval av de prioriteringar som fast -
s t ä l l s  f ö r  d e s s  b e s ö k s p r o g r a m  g ö r  f v o 
regelbundna inspektioner i  tredjeländer 
som expor terar bet ydande mängder kött 
och köttprodukter till eU. 
enligt förordning ( eg) nr 882/2004 behöver 
tredjeländer bara ge kommissionen infor -
mation om sina kontrollsystem för varje t yp av produkt som man avser expor tera till eU. sådana riktlinjer om den allmänna 
organisationen och utförandet av de kon -
troller som görs av behöriga myndigheter i tredjeländer är följaktligen inte nödvän -
diga eller ett krav enligt eU:s lagstiftning.24. 
förseningarna minimerades och fick inga 
konsekvenser i  form av risker för männis -
kors hälsa i samband med importen av kött 
och köttprodukter, och det uppstod inget rät t s l i g t  va k u u m  m e l l a n  hygi e n p a k e te t s 
ikraftträdande och ikraftträdandet av vissa 
bestämmelser om dess genomförande. 
De bestämmelser som trädde i  k raft efter 
å t t a  m å n a d e r  v a r  r e s u l t a t e t  a v  a v t a l e t s 
f o r t s a t t a  g e n o m f ö r a n d e  o c h  u p p d a t e -
ringen av hänvisningarna till lagstiftning. 
D e t  r e d u c e r a d e  a n t a l e t  k o n t r o l l e r  v a r 
resultatet av de ursprungliga förhandling -
arna om avtalet 1996–1997 och har inget 
samband med ”hygienpaketet”. 
25. 
K o n t ro l l e r  fö re  e x p o r t  ä r  i n t e  o b l i g a t o -
riska enligt eU:s lagstiftning om import av 
kött och köttprodukter eftersom det finns 
fyra kontrollnivåer: godk ännande av lan -
det, landets uppförande på för teckningen 
över länder med godkända kontrollplaner 
för restsubstanser, uppförande av anlägg -
n i n g a r  p å  fö r te c k n i n g e n  öve r  g o d k ä n d a 
anläggningar och utfärdande av ett harmo -
niserat hälsointyg i  vilket fastställs djur- 
och folk hälsovillkor. Dessa kontrollnivåer 
utgår från de kontrollsystem som behöriga 
myndigheter i tredjeländer har beträffande 
varor som exporteras till eU.
i fvo :s inspektioner ingår alltid kontroll 
av  o m  t re d j e l ä n d e r s  k o n t ro l l s y s t e m  h a r 
kapacitet att endast använda leverantörer 
av kött- och köttprodukter som har god -
k ä n t s  a v  eU.  D e t t a  o m f a t t a r  ä ve n  d e r a s 
importkrav. Kommissionens  
svar
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 5151
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 26. 
D j u r h ä l s o -  o c h  hyg i e n s i t u a t i o n e n  i   ny a 
Zeeland anses allmänt vara bland de allra 
bästa i  världen. i  nästa ändring av veteri -
näravtalet med nya Zeeland kommer det 
emeller tid (i bilaga viii) att göras klar t att 
identitetskontroller sk a göras i  100 pro -
cent av fallen när det gäller impor t från 
nya Zeeland. 
27. 
pro ce s s e n  fö r  a t t  f a s t s t ä l l a  l i k v ä rd i g h e t 
i   i n t e r n a t i o n e l l a  o r g a n i s a t i o n e r  ( W t o 
oc h Codex) ske r inte med  utgång spu nkt 
i indikatorer. 
Den sanitära skyddsnivån för eU förändra -
des inte före eller ef ter ”hygienpaketet ”. 
Den bestäms för det första på politisk nivå, 
varpå efter följande åtgärder fastställs för 
att uppnå den sanitära sk yddsnivån, inte 
t v ä r t o m ,  v i l k e t  s k u l l e  i n n e b ä r a  a t t  d e n 
s a n i t ä ra  s k yd d s n i v å n  v a r  e t t  re s u l t a t  av 
åtgärderna. fastställandet av likvärdighet 
b y g g e r  p å  b e d ö m n i n g e n  a v  å t g ä r d e r n a 
och standarderna och tar ingen hänsyn till 
kontrollsystemets funktion. 
28. 
sy f te t  m e d  b e d ö m n i n g e n  va r  e n b a r t  at t 
informera båda sidor. slutsatsen blev att 
l i k v ä r d i g h e t e n  i n t e  p å v e r k a d e s  a v  eU : s 
nya lagstif tning. allt som behövde göras 
v a r  d ä r f ö r  a t t  ä n d r a  b i l a g o r n a  g e n o m 
a t t  i n f ö r a  h ä n v i s n i n g a r  t i l l  d e n  n y a 
förordningen. 
29. 
so m  p å p e k a s  i   s v a re t  p å  i a k t t a g e l s e  2 7 
b e h ö v d e s  i n g e n  ö v e r s y n  s o m  s å d a n  a v 
veterinäravtalen och de olika grader av lik -
värdighet som uppnåddes. Det behövdes 
d ä r fö r  i n g e t  ”g e m e n s a mt  fö r f a ra n d e  fö r 
översyn som byggde på fastställda kvanti -
tativa och kvalitativa indikatorer ”.när det gäller veterinäravtalen användes 
ursprungligen den metod för fastställande 
av  l i k vä rd i g h e t  s o m  re k o m m e n d e rat s  av 
Co d e x  al i m e n t a r i u s  o c h  s o m  b yg g e r  p å 
jämförelse av lagstiftning.
fvo  ansvarar inte för bedömning av likvär -
dighet utan för kontrollen av att de stan -
darder som fastställs i avtalen tillämpas på 
rätt sätt. 
ruta 2 – de största problemen vid 
översynen av avtalen för sanitära och 
fytosanitära åtgärder
so m  fö r k l a ra s  i   s va re t  p å  i a k t t a g e l s e  2 4 
berodde det reducerade antalet kontrol -
l e r  p å  d e  u r s p r u n g l i g a  fö r h a n d l i n g a r n a o m  a v t a l e t  1 9 9 6 – 1 9 9 7  o c h  h a d e  i n g e t 
s a m b a n d  m e d  hy g i e n p a k e t e t .  i  d a g  h a r 
e r f a re n h e te r n a  v i s a t  a t t  ny a  Ze e l a n d  ä r 
det land som är bäst på att uppfylla eU:s 
importvillkor.
ruta 3 – antalet fysiska kontroller är 
minimalt. medlemsstaterna kan göra 
mer 
impor tkontroller är kontroller av överens -
stämmelse och inte i sig tillräckliga för att 
fastställa tillämpbara impor t villkor. fler 
förslag om harmonisering av vissa för fa -
randen är på gång och medlemsstaternas 
a nvä n d n i n g  av  tra ce s - s ys te m e t  ö k a r.  en 
översyn av lagstiftningen om impor tkon -
troller pågår redan och det är mycket möj -
ligt att den kommer att ändras. i fotnot 16 
hänvisas till riskfaktorer som inte nödvän -
digt vis är k ända vid gränskontrollstatio -
nen, dvs. konsumentmålgruppen, omfatt -
ning och typ av ytterligare bearbetning av 
p ro d u k te n ,  ex p o r t l a n d e t s  b e s t ä m m e l s e r 
när det gäller kontroll och intyg samt upp -
gifter om hur producenter från tredjelän -
der har följt reglerna.Kommissionens  
svar
52
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 an s v a r e t  f ö r  u r v a l s m e t o d e n  f ö r  s ä n d -
ningarna vilar i  enlighet med subsidiari -
tetsprincipen i  första hand på medlems -
staterna, ef tersom det är de som är bäst 
skickade att ha denna roll. Kommissionen v e r k a r  e m e l l e r t i d  f ö r  b ä s t a  p r a x i s  o c h 
s a m a r b e t e  n ä r  d e t  g ä l l e r  a t t  u p p t ä c k a 
r i s k e r  b å d e  v i a  f v o : s  i n s p e k t i o n s r a p -
por ter och i  sitt samordningsarbete med 
medlemsstaterna.
31. 
resultatet av laboratorieanalyser är en av 
en lång rad faktorer som beaktas vid risk -
bedömningen. gD hälso- och konsument -
frågor över väger ett mer riktat riskbaserat 
system med fysiska kontroller och kommer 
att använda sådana uppgifter för att infor -
mera medlemsstaterna om hur ofta fysiska 
kontroller måste utföras, vilk a tredjelän -
der/anläggningar som måste kontrolleras 
n o g g r a n n a r e  o c h  v i l k a  t y p e r  a v  ä m n e n 
som man ska rikta in sig på i impor terade 
livsmedel. 
hormoner produceras naturligt i låga hal -
ter hos djur, och dessa resultat ger ingen 
a n l e d n i n g  a t t  m i s s t ä n k a  a t t  h o r m o n e r 
m i s s b r u k a s  e l l e r  a nv ä n d s  fe l a k t i g t  s o m 
tillväxtfaktorer. 
32. 
fra m s te g e n  fo r t s ät te r  n ä r  d e t  g ä l l e r  at t 
f å  f l e r  m e d l e m s s t a t e r  e r k ä n d a  s o m  h e l t 
likvärdiga. 
när det gäller U sa finns ingen fullständig 
likvärdighet i någondera riktningen (utom 
fö r  f i s k e r i p ro d u k t e r  s o m  i m p o r t e r a s  t i l l 
eU). handeln är således underställd U sa:s 
federala lagstiftning och eU:s lagstiftning. 
im p o r t l a g s t i f t n i n g e n  h a r  h a r m o n i s e r a t s 
i   a l l a  m e d l e m s s t a t e r  o c h  d e  m å s t e  d ä r -
för godta vad som sägs i veterinäravtalet. 
i praktiken tillämpas de allmänna impor t -
garantier na och relevanta int yg för kött 
och köttprodukter, liksom för alla andra 
tredjeländer. 
se ovan.34. 
medlemsstaternas användning av traces-
systemet for tsätter att öka och förbättras. 
Den rättsliga skyldigheten att använda tra-
ces-systemet (beslut 2004/92/ eg) utesluter 
inte användning av nationell programvara.
Det fanns problem när de gällde att över -
tyga de tre nämnda medlemsstaterna att 
använda traces-systemet. i dag har syste -
met emellertid nästan införts fullt ut i alla 
medlemsstater.
fö r b ä t t r i n g e n  a v  tr a c e s - s y s t e m e t  ä r 
mycket riktigt en kontinuerlig process.
K o m m i s s i o n e n  f ö r s ö k e r  t a  i t u  m e d  d e n 
fråga som revisionsrätten tar upp för att 
fundera över hur man kan använda sådana 
u p p gi f te r  fö r  at t  t a  f ra m  e n  r i s k b a s e ra d metod för veterinärkontroller i  gränskon -
trollstationernas relevanta modellintyg.
35. 
Det är i  dag vare sig relevant eller prak -
tiskt genomförbar t att jämföra statistisk a 
data som tjänar olika ändamål. Det är där -
för ännu inte möjligt att göra en avstäm -
n i n g  a v  s å d a n a  u p p g i f t e r.  D i s k u s s i o n e r 
pågår mellan relevanta avdelningar. 
traces-systemet innehåller uppgif ter om 
alla sändningar som vid gränsen kontrol -
l e r a s  o c h  s l ä p p s  i g e n o m  e l l e r  s t o p p a s , 
eller är under transitering till tredjeländer, 
m e d a n  t u l l my n d i g h e t e r n a  a nv ä n d e r  t v å 
olika system: ett för sändningar som över -
går till fri omsättning inom eU vid gränsen 
och ett för sändningar som övergår till fri 
omsättning inom eU på sin bestämmelse -
ort i en medlemsstat. Kommissionens  
svar
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 5353
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 36. 
relevant personal på gD hälso- och konsu -
mentfrågor känner till flera av dessa punk -
ter och håller på att arbeta med dem. revi-
sionsrättens synpunkter kommer att vara 
till hjälp i detta arbete. 
37. 
ef s a  f i c k  u p p g i f t e r n a  n ä r  m a n  b e g ä r d e 
information för sin bedömning. 38. 
i ar tikel 50 i  förordning ( eg) nr 178/2002 
f a s t s t ä l l s  a l l m ä n n a  v i l l k o r  f ö r  ö v e r s ä n -
dande av information till rasff . närmare 
och er farenhetsbaserade tillämpningsåt -
gärder (se fotnot 23 i denna rappor t) som 
föreskrivs i artikel 51 bör antas 2011.39. 
K o m m i s s i o n e n  v ä l k o m n a r  d e n  a l l -
männa tillfredsställelse som uttr yckts av 
medlemsstaterna.
Det är enligt subsidiaritetsprincipen med -
l e m s s t ate r n a s  s a k  at t  avg ö ra  h u r  d e  s k a 
reagera, men kommissionen arbetar aktivt 
för att främja ett gemensamt synsätt.40. 
se svar på punkt 38.
Den folkhälsorisk som exponering för köt -
tet i  detta fall medförde bedömdes vara 
försumbar.
Kommissionen anser att systemet reage -
rade proportionerligt och i tid – se ovan. 41. 
ef t e r s o m  u p p g i f t e r n a  t j ä n a r  o l i k a  s y f -
ten är det ännu inte möjligt att göra en 
a v s t ä m n i n g  m e l l a n  d e m .  D e t  f i n n s  e t t 
p å g å e n d e  s a m a r b e t e  m e l l a n  gD  hä l s o - 
och konsumentfrågor och gD sk atter och 
t u l l a r,  o c h  e n  s ä r s k i l d  p ro j e k tgr u p p  h a r 
inrättats för att definiera kopplingar mel -
l a n  t u l l m y n d i g h e t e r n a s  d a t a b a s e r  o c h 
traces-systemet.
skyldigheten att ange den tiosiffriga taric-
koden på den summarisk a dek larationen 
har tagits upp flera gånger. intressenterna 
i gD skatter och tullars arbetsgrupper har 
emellertid vägrat att ange denna kod.
42. 
traces-systemet innehåller uppgif ter om 
alla sändningar som vid gränsen kontrol -
l e r a s  o c h  s l ä p p s  i g e n o m  e l l e r  s t o p p a s , 
eller är under transitering till tredjeländer, 
m e d a n  t u l l my n d i g h e t e r n a  a nv ä n d e r  t v å 
olika system: ett för sändningar som över -
går till fri omsättning inom eU vid gränsen 
och ett för sändningar som övergår till fri 
omsättning inom eU på sin bestämmelse -
ort i en medlemsstat.
44. 
D e t  h a r  f l e ra  g å n g e r  d i s k u te ra t s  a t t  l i s -
t a n  ö v e r  p r o d u k t e r  i   b i l a g a n  t i l l  b e s l u t 
2007/275/ eg ska tas upp i  taric-listan och 
i  nCt s.  D e t t a  fö r u t s ä t t e r  e m e l l e r t i d  a t t 
tullmyndigheterna går med på detta, vilket 
de inte har gjor t. Diskussionerna kommer 
att for tsätta i samband med översynen av 
lagstiftningen om importkontroller.
45. 
an s va re t  fö r  d e t t a  v i l a r  p å  m e d l e m s s t a -
ter na, men kommissionen ar betar aktivt 
för ett gemensamt synsätt.Kommissionens  
svar
54
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 47. 
Kommissionen har ingen skyldighet enligt 
förordning ( eg) nr 136/2004 att utarbeta 
några sådana riktlinjer. 
fö r u to m  at t  k o nt ro l l e ra  at t  d e  k o nt ro l l -
p l a n e r  s o m  k rävs  e n l i g t  fö ro rd n i n g  ( e g) 
nr 136/2004 finns och tillämpas bedömer 
f v o  o m  p l a n e r n a  ä r  ä n d a m å l s e n l i g a  ( s e 
svaret på iakttagelse 49). 
48. 
relevansen av denna upptäckt är mycket 
begränsad när det gäller konsumenternas 
exponer ing för hälsor isker och i  synner -
het kemisk a förorenande ämnen. när det 
gäller livsmedel av animaliskt ursprung, 
inklusive produkter från vattenbruk, upp -
tas dessutom tredjeländer i förteckningen 
om de har en kontrollplan för restämnen 
och miljögifter.
Kommissionen har inga befogenheter när det gäller den budget som medlemsstats -
regeringarna anslår till de behöriga myn -
digheternas kontrollplaner.
49. 
lagstiftningen när det gäller sådana kon -
trollplaner är inte normerande och det är 
naturligt att varje medlemsstat anpassar 
sin kontrollplan till sina nationella behov. 
i  d e  f a l l  d ä r  d e t  f i n n s  b r i s t e r  i   p l a n e n s 
utformning påpekas detta av fvo . 
eventuella åtgärder för att rätta till detta 
måste ta hänsyn till subsidiaritetsprincipen.
51. 
D e  l a g s t i f t a n d e  m y n d i g h e t e r n a s  a v s i k t med detta var att uppnå flexibilitet och 
subsidiaritet. eftersom det inte finns något 
detaljerat rättsligt krav är sådana variatio -
ner naturliga och utgör där för ingen över -
trädelse av eU:s lagstiftning. 52. 
Kontrollstrategierna är medlemsstaternas 
ansvar.
53. 
i eU:s lagstiftning föreskrivs att alla sänd -
ningar av impor terade livsmedel av ani -
m a l i s k t  u r s p r u n g  m å s te  k o nt ro l l e ra s  v i d 
g r ä n s k o n t r o l l s t a t i o n e r n a .  D e s s a  s ä n d -
ningar och eventuella ytterligare kontrol -
ler av dem spåras på grundval av förord -
ning ( eg) nr 882/2004.
55. 
D e n  p e r s o n  s o m  b ä r  a n s v a r e t  fö r  s ä n d -
n i n g e n  u n d e r t e c k n a r  d e n  c e r t i f i e r a d e g e m e n s a m m a  v e t e r i n ä r h a n d l i n g e n  o c h åtar sig att betala eventuella avgifter och 
u p p g e  v a ro r n a s  u r s p r u n g  o c h  l e ve r a n s -
a d r e s s .  D ä r m e d  g a r a n t e r a s  f u l l s t ä n d i g 
spårbarhet. 
nä r  d e t  g ä l l e r  l a g r i n g s f ö r h å l l a n d e n 
o m f a t t a s  d e s s a  s ä n d n i n g a r  a v  g ä n g s e b e s t ä m m e l s e r  fö r  va ro r  s o m  öve rg å r  t i l l 
f r i  o m s ä t t n i n g  i n o m  g e m e n s k a p e n  v i d 
gränskontrollstationer.
57. 
harmoniseringen av kontrollavgifter är en 
komplicerad och omstr idd fråga där det 
har visat sig vara svårt att uppnå framsteg 
trots att kommissionen har gjort sitt bästa. 
när lagstif tning väl har utformats i  sam -
arbete med europaparlamentet och rådet 
gäller den fullt ut i medlemsstaterna. Kom -
m i s s i o n e n  h a r  i   e g e n s k a p  av  fö rd ra g e n s 
väktare en skyldighet att se till att lagstift -
ningen genomförs i sin nuvarande form.58. 
K o m m i s s i o n e n  b e h ö v e r  b a r a  u n d e r s ö k a 
om avgifterna uppfyller kraven i artikel 27 
i förordning ( eg) nr 882/2004. Kommissionens  
svar
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 5555
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 Kommissionen har redan meddelat att man 
t ä n k e r  s e  ö ve r  d e n  n u v a r a n d e  k o n t ro l l -
avgif tsstrukturen. en konsek vensbedöm -
ning om detta håller för närvarande på att 
g e n o m fö ra s.  et t  k o m m i s s i o n s fö r s l a g  o m 
ändring av bestämmelserna om finansie -
ringen av de officiella kontrollerna kom -
mer om lämpligt att läggas fram 2012 (till -
sammans med övriga planerade översyner 
som rör förordning ( eg) nr 882/2004).
59. 
harmoniseringsmålet finns inte med i den 
rättsliga grunden (ar tikel 55 i  förordning 
(eg) nr 882/2004). när det gäller påföljder 
är dessutom subsidiaritetsprincipen sär -
skilt relevant.
fvo  kontrollerar i samband med sina revi -
sioner att artikel 55 tillämpas på rätt sätt.
ef t e r s o m  e n  h a r m o n i s e r i n g  a v  s t r a f f a v -
g i f t e r n a  i n t e  f i n n s  m e d  i   d e n  r ä t t s l i g a 
g r u n d e n  ( a r t i k e l  5 5  i   f ö r o r d n i n g  ( e g) 
nr 882/2004) är en utformning av riktlinjer 
eller god praxis inte aktuell.
60. 
Denna befogenhet är enligt eU:s lagstift -
n i n g  f ö r b e h å l l e n  m e d l e m s s t a t e r n a .  om 
en medlemsstat ber att en gränskontroll -
station sk a godk ännas k an kommissionen 
bara förvissa sig om att lokaler, utrustning 
och personal uppfyller k raven i  eU:s lag -
stiftning. Kommissionen har inga befogen -
heter att fatta beslut om huruvida den gör 
någon nytta eller inte.62. 
lik nande upptäckter har rappor terats av 
fvo . genom förordning ( eg) nr 882/2004 
infördes kravet på intern revision (eller på 
att man ska låta utför externa revisioner). 
me d  t a n k e  p å  h u r  k o m p l i c e r a d e  s å d a n a 
revisionssystem är och behovet av att lösa 
f r å g o r  a v  h ö g r e  p r i o r i t e t  ä r  d e t  f ö r s t å -
eligt att de ännu inte är helt färdiga och 
att medlemsstater na befinner sig i  olik a 
utvecklingsfaser. fvo  har emellertid utvär -
derat medlemsstaternas revisionssystem 
i  samband med de allmänna revisionerna 
av medlemsstaternas kontrollsystem. Den 
första omgången av dessa revisioner kom -
mer att vara klar 2010. fvo  har redan pre -
senterat flera upptäckter, slutsatser och 
rekommendationer beträffande revisions -
systemen. en strukturerad uppföljning av 
dessa rekommendationer finns redan.
Det finns rättsliga bestämmelser antagna 
a v  eu r o p a p a r l a m e n t e t  o c h  r å d e t ,  s o m 
b e s l u t a d e  a t t  s å d a n a  å t g ä r d e r  i n t e  b ö r 
vara bindande. De beaktas emeller tid av 
fvo  i dess inspektionsverksamhet.
63. 
se svaret på iakttagelse 62. interna kon -
trollfunktioner finns i några medlemsstater 
och antalet bör med tiden öka.
c) 
på grund av de olika varor och djur/anima -
liska produkter som impor teras via gräns -
k o n t r o l l s s t a t i o n e r n a  k a n  i n s p e k t ö r e r n a 
inte vara specialister på varje enskild pro -
dukt. Detta är skälet till var för traces-sys -
temet är ett mycket viktigt verktyg för att 
se till att inspektörerna vid gränskontroll -
stationerna har uppdaterad information. Kommissionens  
svar
56
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 64. 
med tanke på revisionsrättens bedömning 
av  m e d l e m s s t a t e r n a s  i n t e r n a  k o n t ro l l e r 
i iakttagelse 62 är det förhastat att föreslå 
att kommissionen sk a anpassa sina kon -
t ro l l e r  t i l l  m e d l e m s s t a te r n a s  k o n t ro l l e r. 
så snar t förordning ( eg) nr 882/2004 har 
genomför ts fullt ut i  medlemsstaterna är det emeller tid kommissionens mål att få 
till stånd ett sådant samordnat arbetssätt.
65. 
vitboken är ett policydokument och utgör 
inte i  sig en tillräck lig rättslig grund för 
några åtgärder.
se  o v a n .  fö r o r d n i n g  ( e g)  n r  8 8 2 / 2 0 0 4 
ä r  d e s s u t o m  b a r a  d e l v i s  t i l l ä m p l i g  p å 
tredjeländer.67. 
fvo  gör ständiga utvärderingar av effek -
terna av sin verksamhet för att se till att 
resurserna används på bästa sätt.68. 
Denna modell tar hänsyn till de flesta av de 
relevanta parametrar som anges i artikel 2.3 
i det upphävda beslutet 2001/881/ eg.
70. 
ha n d e l s vo l y m e r n a  k o n t ro l l e r a s  n o g a  av 
fvo . D e är en del av den samlade infor -
m a t i o n  s o m  i n s p e k t i o n s te a m e n  b e s i t te r 
och beaktas i  planeringen av kontrollbe -
sök. rasff -meddelandena är av begränsat 
värde när medlemsstater väljs ut, men kan 
användas för att välja ut vilka sändningar som sk a bedömas vid ensk ilda gränskon -
t ro l l s t a t i o n e r  e l l e r  fö r  a t t  v ä l j a  u t  v i s s a t r e d j e l ä n d e r  e l l e r  a n l ä g g n i n g a r  i   d e s s a 
som ska inspekteras.Den vikt som ges varje kriterium avspeglar 
sig i antalet delkriterier som är knutna till 
detta. Bedömningen ger en ögonblicksbild 
av situationen som bra, genomsnittlig eller 
dålig.
71.
Bristen på kommentarer bet yder inte att 
det föreligger något problem. medlems -
staterna tar besöksprogrammet på största 
allvar, eftersom det är viktigt både för häl -
sosk yddet och ställer stora k rav på deras 
resurser.
72. 
en ”kvantitativ modell” har tidigare utveck -
lats. Den visade sig vara mycket besvärlig 
att tillämpa och gav inte bättre resultat än 
den k valitativa metod som i  dag används 
( ä v e n  o m  k v a n t i t a t i v a  d a t a ,  d ä r i b l a n d 
handelsdata, beaktas). prioriteringen vid 
besök diskuteras och överenskoms dess -
utom med medlemsstaterna, vars synpunk -
ter vid fastställandet av prioriteringar är 
ovärderliga.
se svaret på iakttagelse 73.
an s t r ä n g n i n g a r n a  a t t  u t n y t t j a  d a t a 
bättre vid fastställandet av prioriteringar 
fortsätter.73. 
Kommissionen håller i detta sammanhang 
p å  a t t  t i l l ä m p a  a l l a  d e  re k o m m e n d a t i o -
n e r  s o m  g j o rd e s  i   d e n  o b e ro e n d e  u t vä r -
d e r i n g e n  a v  p r i o r i t e r i n g e n  i   s a m b a n d med besök. gD skatter och tullar faststäl -
ler k riterier för eventuella prioriteringar i  samband med besök . Under själva prio -
r i t e r i n g s p r o c e s s e n  m å s t e  m a n  v i s a  o c h 
d o k u m e n t e r a  a t t  d e s s a  k r i t e r i e r  k o n s e -
kvent har tillämpats. Detta leder i  sin tur 
till att valen blir mer tydliga om program -
met måste ändras. 
personalomsättningen har de senaste åren 
inte varit särskilt hög. Kommissionens  
svar
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 5757
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 75. 
me d l e m s s t a t e r n a  u p p m a n a s  l ä g g a  f r a m 
åtgärdsplaner till fvo  i vilka de anger hur 
de tänker ta itu med eventuella brister som 
upptäcks i  samband med inspektionerna. 
Kontrollen av att br ister rättas till är en 
väsentlig del av fvo :s verksamhet och fvo 
gör regelbundet nya besök i medlemssta -
terna för att kontrollera framstegen.
ge n o m f ö r a n d e t  a v  r e k o m m e n d a t i o n e r 
kontrolleras kontinuerligt av kommissio -
n e n .  fö r  d e t t a  ä n d a m å l  a nvä n d s  i n d i k a -
to re r  s o m  v i s a r  h u r  e f fe k t i v  f v o : s  ve r k -
s a m h e t  h a r  v a r i t .  i  s l u t e t  a v  2 0 0 9  h a d e 
medlemsstaterna totalt sett vidtagit åtgär -
der beträffande 86 procent av de rekom -
m e n d at i o n e r  f v o  g e t t  d e m  s e d a n  2 0 0 4 , 
och åtgärder pågick beträffande ytter li -
gare 10 procent. i 4 procent av fallen hade 
medlemsstaterna ännu inte utlovat korri -
gerande åtgärder. Dessa fall följs löpande 
upp av gD skatter och tullar. 
78. 
f v o  g ö r  k o nt ro l l e r  p å  p l at s  fö r  at t  k o n -
trollera medlemsstaternas kontroll-/revi -
sionssystem. Det fastställs inte i  eU:s lag -
s t i f t n i n g  n ä r  g r ä n s k o n t r o l l s t a t i o n e r n a 
s k a  b e s ö k a s  p å  n y t t .  en  g r a n s k n i n g  a v 
traces- data visar att de 49 gränskontroll -
s t a t i o n e r  s o m  å s y f t a s  h a r  e n  b e gr ä n s a d 
g e n o m s t r ö m n i n g  o c h  d ä r fö r  b e g r ä n s a d 
kontrollaktivitet. Detta visar att de vikti -
gaste gränskontrollstationerna prioriteras. D et är inte fvo :s uppgif t att rappor tera 
o m  b ä s t a  p ra x i s  u t a n  at t  k o nt ro l l e ra  at t 
o f f i c i e l l a  k o nt ro l l e r  g e n o m fö r s  o c h  eU : s 
l a g s t i f t n i n g  u p p r ä t t h å l l s  e f f e k t i v t  o c h 
korrekt genom att utvärdera de behöriga 
myndigheternas kontrollsystem i medlems -
staterna. De åtgärdsplaner som medlems -
s t a t e r  l ä m n a r  t i l l  f v o  f ö l j s  u p p  g e n o m 
interna för faranden och över vak as av en 
särsk ild ledningskommitté på gD sk atter 
och tullar.
79. 
so m  r e d a n  p å p e k a t s  i   s v a r e t  p å  i a k t t a -
gelse 19 fick dessa förseningar inga kon -
sekvenser i  form av risker för människors 
hälsa i samband med importen av kött och 
köttprodukter.
81. 
när det gäller impor tkontroller är alla nu 
gällande hälsointyg tillgängliga för tjäns -
temän på gränskontrollstationer och fvo 
via traces-systemet och även för ” eU-auk -
toriserade” tredjeländer och deras anlägg -
n i n g a r.  D e t  f i n n s  o c k s å  e n  l ä n k  t i l l  eU : s 
lagstiftning beträffande särskilda krav.
ändringar av k raven i  lagstiftningen följs 
natur ligt vis upp noggrant, men detta är 
inte en resurskrävande uppgift och kräver 
absolut inte en heltidsanställd.82. 
Det finns omfattande informationssystem 
tillgängliga för att se till att fvo :s perso -
nal informeras om relevanta ändringar av 
lagstiftningen och även formellt rådfrågas 
u n d e r  s j ä l va  l a g s t i f t n i n g s p ro ce s s e n .  gD 
sk atter och tullar ägnar också en särsk ild 
d e l  av  s i n  we b b p l a t s  å t  i m p o r t k r av  o c h 
importkontroller.Kommissionens  
svar
58
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 83. 
ri k t l i n j e r  fö r  u t fo r m n i n g e n  a v  f l e r å r i g a 
nationella kontrollplaner och de åtgärder 
som tas upp av revisionsrätten i punkt 77 
är tillräckliga för att medlemsstaterna ska 
kunna utföra importkontroller på ett effek -
tivt sätt.
Kommissionen har ingen skyldighet enligt 
förordning ( eg) nr 882/2004 att bedöma de 
fleråriga nationella kontrollplanerna. varje 
medlemsstat får emeller tid feedback från 
fvo  på sin fleråriga nationella kontrollplan 
i  den allmänna revisionen för landet. en 
rapport överlämnas till medlemsstaten när 
varje allmän revision har slutförts. rappor -
ten innehåller rekommendationer. 
Kommissionen har ingen skyldighet enligt 
denna förordning att göra någon bedöm -
n i n g  av  e l l e r  g e  rå d  o m  m e d l e m s s t a te r -
nas årliga rappor ter. Den första rappor ten 
från kommissionen, i enlighet med kravet i ar tikel 44 i förordning ( eg) nr 882/2004, 
antogs emellertid i augusti 2010.
84. 
reglerna för importen av kött till eU inne -
h å l l e r  e t t  k rav  p å  at t  d j u r  m å s te  s l a k t a s 
p å  e t t  h u m a n t  s ä t t  i   e n l i g h e t  m e d  eU : s 
lagstiftning. Kommissionen har tagit upp f r å g a n  o m  fö r m å g a  a t t  k o n k u r r e r a  m e d 
t r e d j e l ä n d e r  i   e n  r a p p o r t  t i l l  r å d e t  o c h 
par lamentet (K om(2002) 626 slutlig) om 
djursk yddslagstiftning för djur inom ani -
malieproduktionen i  tredjeland och kon -
sekvenser för eU. Kommissionen behand -
l a r  f ö r  n ä r v a r a n d e  d e n n a  f r å g a  p å  n y t t 
i n o m  r a m e n  fö r  s i n  u t v ä rd e r i n g  av  eU : s 
djurskyddspolitik, som sk a offentliggöras 
i december 2010.85. 
De kostnader som åsyftas är av uppenbar 
b e t y d e l s e  f ö r  eU - p r o d u c e n t e r n a s  k o n -
kurrensk raf t. varje jämförelse av kostna -
der na för kontroller måste ta hänsyn till 
e n  l å n g  ra d  e k o n o m i s k a  f a k to re r,  s å s o m 
direkta bidrag, indirekt stöd (i form av bl.a. 
fö r m å n l i g a  r ä n t o r ) ,  k o s t n a d e r  fö r  m a r k , 
byggnader, foder, arbetsk raf t och många 
andra faktorer. Det bör också påpek as att 
eU-producenterna gynnas av denna situa -
tion eftersom de har obegränsat tillträde till eU-mark naden, även för levande djur, 
m e d a n  t i l l t rä d e t  fö r  p ro d u ce nte r  i   t re d -
jeländer k anske bara gäller vissa produk -
ter och där för är betydligt mer begränsat. K o m m i s s i o n e n  k o m m e r  ä v e n  i   f o r t s ä t t -
ningen att rådfråga intressenterna. 
86. 
Denna rapport ska i enlighet med begäran 
överlämnas till rådet och parlamentet före 
utgången av 2010 och kommer främst att 
handla om effektiviteten och ändamålsen -
ligheten hos de befintliga åtgärderna för 
kontroll av impor ten av livsmedel, foder, 
djur och växter.
när det gäller europaparlamentets under -
s ö k n i n g  g i c k  k o m m i s s i o n e n  u t  m e d  e n anbudsinfordran till pilotprojektet för att 
bedöma slutanvändarnas kostnader för att 
fö l j a  eU : s  l a g s t i f t n i n g  2 0 0 9 ,  m e n  av b rö t 
för farandet sedan bara ett anbud inkom -
m i t .  en  u n d e r s ö k n i n g  av  l i t te ra t u re n  p å 
detta område håller nu på att förberedas.
resultaten av europaparlamentets under -
sök ning kommer när det är motiverat att g r a n s k a s  a v  r e l e v a n t a  a v d e l n i n g a r  p å 
kommissionen.Kommissionens  
svar
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 5959
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 SlutSatSer och 
rekommendationer
87. 
veterinärregler för impor tkontroller fast -
s t ä l l s  g e n o m  d i re k t i v  9 7 / 7 8 / e g o c h  h a r 
i stor t sett inte påverkats av vitboken och 
hygienpaketet. ett nytt utk ast till regler 
o m  g o d k ä n n a n d e t  a v  t r e d j e l ä n d e r  o c h a n l ä g gn i n g a r  g j o rd e s  i   ” hygi e n p a k e te t ”, 
men de är fortfarande i stort sett desamma 
som de tidigare reglerna. 
indikatorer om kontroller före export krävs 
v a r k e n  e n l i g t  eU : s  l a g s t i f t n i n g  o m  k o n -
troller före expor t (som heller inte är ett k rav) eller i  internationella rekommenda -
tioner och standarder om fastställandet av 
likvärdighet. 
ve t e r i n ä r a v t a l  h a r  i n g å t t s  m e d  h ö g t 
ut veck lade länder där ett för troende har e t a b l e r a t s  m e d  l a n d e t s  b e h ö r i g a  m y n -
digheter. en minsk ning av antalet fysisk a 
k o n t ro l l e r  m e d g a v s  e n d a s t  i   d e  f a l l  d ä r 
fvo -rappor terna om de behöriga myndig -
h e te r n a  k o nt ro l l s ys te m  fö r  d e  re l e va nt a 
varorna var ytterst positiva.
88. 
skyldigheten att utföra veterinärkontroller 
på köttimpor t är fastställd i  eU:s lagstift -
ning. r asff , traces-systemet, fvo :s rap -
porter från inspektionsuppdrag och annan 
information från tredjeländer utgör endast 
e t t  ve r k t yg  fö r  at t  h j ä l p a  k o m m i s s i o n e n 
att fastställa vilken risk det rör sig om och 
därmed hur många fysiska kontroller som 
ska göras.
traces-systemet är ett relativt nytt verk -
t y g  o c h  a l l t  g ö r s  f ö r  a t t  s e  t i l l  a t t  d e t 
används på ett enhetligt sätt av samtliga 
medlemsstater. an v ä n d a r e  a v  v a r n i n g s s y s t e m e t  r a s f f 
är beroende av att den infor mation som f i n n s  i   s y s t e m e t  ä r  a k t u e l l  o c h  k o r r e k t , 
och det är till stor del de själva som sk a t i l l h a n d a h å l l a  d e n n a  i n fo r m a t i o n .  K o m -
missionen försöker ständigt hitta sätt att se till att detta system lämnar aktuell och 
korrekt information om varningar för att 
underlätta de beslut om riskhantering som 
krävs för att se till att förebyggande och/
eller korrigerande åtgärder vidtas när och 
om det behövs. systemet fungerar på ett 
snabbt och proportionerligt sätt. 
89. 
i svaret på iakttagelse 75 förk larades hur 
medlemsstaterna åtar sig att vidta korri -
gerande åtgärder och hur kommissionen 
över vakar genomförandet av dessa åtgär -
der. läget i genomförandet i slutet av 2009 
beskrevs också. 
90. 
Första strecksatsen
enligt veterinäravtalen uppnås sällan full -
ständig likvärdighet, vilket innebär att det 
importerande tredjelandets nationella lag -
stiftning tillämpas på expor ten från med -
lemsstaterna. Det kan där för finnas skillna -
der mellan medlemsstaternas uppnående 
av tredjeländers hygienk rav eller när det 
gäller omfattningen av de officiella kon -
trollerna av dessa krav. när det gäller djur -
hälsosituationen dröjer det dessutom ofta 
innan tredjeländer godtar medlemsstaters 
garantier. tredjeländer betraktar slutligen 
inte alltid eU som en enda enhet när de 
bedömer medlemsstaternas export.Kommissionens  
svar
60
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 andra strecksatsen
Den allmänna livsmedelslagstiftningen och 
”hygienpaketet”, däribland förordning ( eg) 
nr 882/2004, trädde i kraft 2002 och 2004. 
K o m m i s s i o n e n  h a r  r e d a n  f ö r e n k l a t  s i t t 
regelverk för att konsolidera det och göra 
det mer användar vänligt. Kommissionen 
förbinder sig att for tsätta denna process 
inom ramen för sina allmänna ansträng -
ningar att främja bättre lagstif tning. D e flesta av de konsoliderade versionerna av 
eU:s lagstif tning finns i  databasen Celex 
s o m  ä r  t i l l g ä n g l i g  f ö r  a l l m ä n h e t e n  o c h 
i traces-systemets databas som är tillgäng -
lig för gränskontrollstationer och aktörer.
tredje strecksatsen
Det nya rasff -systemet är en webbappli -
k ation som gör det möjligt för medlems -
s t a t e r n a  o c h  k o m m i s s i o n e n  a t t  f ö r a  i n 
information om varningar och meddelan -
den direkt i applikationen. traces-systemet 
behöver inte vidareut veck las för att visa några uppgif ter, men den rättsliga grun -
den (kommissionens beslut 2004/292/ eg) 
enligt vilken medlemsstaterna är skyldiga 
att använda traces-systemet måste änd -
ras för att se till att medlemsstaterna för i n  re l e va nt  i n fo r m at i o n  i n n a n  va ro r  fö r -
flyttas. D etta är nödvändigt för att få in a l l a  r e l e v a n t a  u p p g i f t e r  o c h  g e  k o r r e k t 
infor mation i  händelse av en hygienvar -
n i n g.  D e t  s ät t  p å  v i l k e t  tra ce s - s ys te m e t 
fungerar kommer att förbättras ytterligare 
i djurhälsolagstiftningen.Fjärde strecksatsen
Kommissionen har enligt nu gällande lag -
stif tning inga rättsliga befogenheter att 
utarbeta sådana riktlinjer. Kommissionen 
d e l t a r  i c k e  d e s t o  m i n d r e  i   m å n g a  o l i k a 
aktiviteter som säkerställer en har moni -
serad metod när det gäller veterinärkon -
t ro l l e r n a  p å  gr ä n s k o n t ro l l s t a t i o n e r.  D e t 
handlar bl.a. om regelbundna möten med 
behör iga myndigheter från medlemssta -
ter i olika arbetsgrupper, t.ex. arbetsgrup -
p e n  f ö r  v e t e r i n ä r k o n t r o l l e r  s o m  h å l l e r 
möten 3–4 gånger om året, utbildning som 
erbjuds personal på gränskontrollstationer 
inom ramen för programmet Bättre utbild -
ning för säk rare livsmedel och, naturligt -
vis, eU lagstiftning som är mycket norme -
rande och t ydlig i  fråga om exakt vilken 
roll gränskontrollstationerna har.
Femte strecksatsen
Kommissionen har enligt nu gällande lag -
stif tning inga rättsliga befogenheter att 
u t a r b e t a  s å d a n a  i n d i k a t o re r.  f v o : s  r a p -
p o r te r  f rå n  re v i s i o n s b e s ö k ,  u p p fö l j a n d e 
åtgärder och flera rappor ter är emeller tid 
verktyg som finns och gör det möjligt att 
utvärdera genomförandet av eU:s lagstift -
ning, däribland kontroller och upprätthål -
lande, särskilt i fråga om ”hygienpaketet”.Kommissionens  
svar
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 6161
särskild rapport nr 14/2010 – Kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter hygienlagstiftningsreformen 2004 Sjätte strecksatsen
vi d  e n  e x t e r n  u t v ä r d e r i n g  u t f ä r d a d e s 
rekommendationer om de riskbedömnings -
m o d e l l e r  s o m  a nvä n d s  av  f v o .  K o nto re t 
har följt dessa rekommendationer. ”Kvanti -
tativa modeller ” har emeller tid väsentliga 
begränsningar på grund av komplexiteten 
i   d e  r i s k f a k tore r  s o m  p åve r k a r  i m p o r ten 
och kan i själva verket leda till mycket vil -
seledande signaler när det gäller priorite -
ringar. prioriteringsprocessen när det gäl -
ler besöken fortsätter där för att i hög grad 
bygga på er farenheter, omdöme och sam -
råd med relevanta intressenter och framför 
allt medlemsstaternas kontrollmyndighe -
ter Kvantitativa faktorer som impor tkvan -
titeter och typer av produkter som impor -
teras är dessutom uppgifter som integreras 
i  de analyser som görs före besöksplane -
r i n g e n .  re k o m m e n d at i o n e n  s t rä c k e r  s i g 
utöver den reviderade sektorn. revisions -
r ä t t e n  h a r  b a r a  t i t t a t  p å  e n  r i s k b e d ö m -
ningsmodell. en process för att formalisera 
det for tsatta ur valet av de gränskontroll -
stationer som ska besökas har inletts. 
Sjunde strecksatsen
fö r u t o m  a t t  u t f ö r a  s ä r s k i l d a  u p p f ö l -
jande inspektioner inom särsk ilda sekto -
re r  i n fö rd e  f v o  2 0 0 5  ”a l l m ä n n a  u p p fö l -
jande besök ” för att gransk a framstegen 
i genomförandet av de rekommendationer 
som utfärdats för alla sektorer. Denna pro -
cess belyser frågor där medlemsstaterna 
i nte  h a r  v i d t a gi t  k o r r i g e ra n d e  åtg ä rd e r. 
Dessa fall följs upp kontinuerligt och det görs rutinmässigt en bedömning av vilk a 
k o n k r e t a  å t g ä r d e r  s o m  k r ä v s  b e r o e n d e 
p å  g r a d e n  a v  a l l v a r  i   v a r j e  e n s k i l t  f a l l . 
et t  i nte r nt  u p p fö l j n i n g s fö r f a ra n d e  f i n n s 
redan för att få till stånd ytterligare för -
bättringar när fvo  har upptäckt negativa 
förhållanden och används på samma sätt och med samma stränghet när det gäller 
importkontrollerna som medlemsstaternas produktionskontroller. åttonde strecksatsen
instämmer. arbete pågår.
91. 
medlemsstater som är med i W to får til l-
lämpa sanitära och fytosanitära åtgärder som är strängare än internationellt god -
t a gn a  k rav  o m  d e  k a n  p åv i s a s  h a  ve te n -
sk aplig grund, vara icke - disk riminerande 
o c h  p r o p o r t i o n e r l i g a .  im p o r t r e g l e r n a 
måste vara for tsatt inriktade på säkerhet samtidigt som de sk a respektera interna -
tionella åtaganden. Kommissionen förbin -
der sig att utföra konsekvensbedömningar 
beträffande förslag som påverkar konkur -
r e n s k r a f t e n  i   e n l i g h e t  m e d  m å l e n  i   i n i -
tiativen ”Bättre lagstiftning” och ” europa 
2020”.
Denna rapport läggs på begäran fram inför 
rådet och parlamentet före slutet av 2010 
och kommer att vara inriktad på effektivi -
teten och ändamålsenligheten hos åtgär -
d e r n a  f ö r  k o n t r o l l  a v  i m p o r t e n  a v  l i v s -
medel, foder, djur och växter. 
resultaten av europaparlamentets under -
sök ning kommer när det är motiverat att 
g r a n s k a s  a v  r e l e v a n t a  a v d e l n i n g a r  p å 
kommissionen.Kommissionens  
svar

63
europeiska revisionsrätten
Särskild rapport nr 14/2010
kommissionens förvaltning av systemet för veterinärkontroller av importerat kött efter 
hygienlagstiftningsreformen 2004 
luxemburg: europeiska unionens publikationsbyrå
2011 — 61 s. — 21 × 29,7 cm
isBn 978-92-9207-967-3
doi:10.2865/56180

hur hittar man eu:s publikationer?
gratispublikationer:
• g enom eU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
•  h os europeiska unionens representationer och delegationer. adressuppgifter finns på internet 
(http://ec.europa.eu) eller kan fås från fax +352 2929-42758.
avgiftsbelagda publikationer:
• g enom eU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
avgiftsbelagda prenumerationer (t.ex. årsabonnemang på Europeiska unionens officiella tidning 
och på rättsfallssamlingen från europeiska unionens domstol):
•  g enom ett av europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).
Qj-aB-10-012- sv-C
efter Den allvarliga hälso Krisen p Å 1990-tale t o Ch 
pÅ g r UnDva l  av  v i t BoKe n  o m  l i v s m e De l s s ä Ke r h e t 
fat ta Des Det 2004 BeslUt om en ny rät tslig ram som 
Ka l l a s  ” h yg i e n pa Ke t e t ”.  viD r e v i s i o n e n  BeDö mDe 
re visionsrät ten Kommissionens för valtning av eU:s 
system för veterinär Kontroller i  fr Åga om import av 
Kött o Ch Köttpro DUK ter. viD revisionen Drogs sl Utsatsen 
at t g e n o m f ö r a n De t av hyg i e n pa Ke t ä n n U i n t e h a r 
fUllBorDats o Ch att Det finns Utrymme för ytterligare 
för Bät tringar när Det gäller De informationssystem 
som gräns Kontrollstationerna har tillg Ång till o Ch De 
Kontroller som Dessa Utför.
eUropeis Ka revisionsrätten