Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att utveckla synergier mellan olika färdplaner för den cirkulära ekonomin

(yttrande på eget initiativ)

(2020/C 14/03)

Föredragande: Cillian LOHAN

Beslut av EESK:s plenarförsamling 24.1.2019 Rättslig grund Artikel 32.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarig sektion Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö Antagande av sektionen 4.9.2019 Antagande vid plenarsessionen 26.9.2019 Plenarsession nr 546 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 144/2/8

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Den cirkulära ekonomins första fas har varit en enorm framgång. Begreppet får inte minst allt bredare spridning inom näringslivet, där privata företag är snabbare än beslutsfattarna på att se möjligheterna med att arbeta utifrån en cirkulär ekonomisk modell. EU-initiativ har gett denna utveckling en rivstart och fungerat som en drivkraft för åtgärder. Den cirkulära ekonomin handlar inte längre bara om återvinning och avfallshantering, utan har nu gått in i ett nytt och mer avgörande skede. EESK uppmanar den kommission som tillträder 2019 att se till att denna utvidgning av begreppet återspeglas i alla nya paket om den cirkulära ekonomin.

1.2 Den cirkulära ekonomin är ett praktiskt verktyg för att uppnå bredare internationella politiska mål, såsom FN:s mål för hållbar utveckling och klimatmålen i Parisavtalet. Den kan även bidra till agendan för globala klimatåtgärder genom aktivt deltagande av icke-statliga aktörer, till exempel lokala och regionala myndigheter och civilsamhällesorganisationer såsom de som företräds av de tre grupperna inom EESK.

1.3 Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin och dess samordningsgrupp har en avgörande roll att spela när det gäller att utveckla de följande etapperna och genomföra övergången till en cirkulär ekonomi genom att fungera som ett informationsnav via plattformens webbplats. Plattformen erbjuder också starka möjligheter till nätverksarbete och uppmuntrar synergier, och har goda förutsättningar att utforma en mall för en färdplan för cirkulär ekonomi som kan göras fritt tillgänglig.

1.4 Plattformens sekretariat, som förvaltas av EESK, har satt civilsamhället och berörda aktörer i centrum för plattformens beslutsfattande. EESK stöder ett initiativ som leds av berörda aktörer och uppmuntrar dessa att identifiera och signalera de praktiska hinder som civilsamhället ställs inför när det gäller arbetet med agendan för den cirkulära ekonomin. Plattformen har i detta sammanhang ett idealiskt utgångsläge och samarbetar med sekretariatet för att föreslå lösningar för att övervinna sådana hinder.

1.5 Stöd till färdplaner och stöd med syftet att främja synergieffekter måste kompletteras av forskning och utveckling, ett lämpligt regelverk, utbildning av alla berörda aktörer och information om tillgången till ekonomiskt stöd för övergången till en cirkulär ekonomi.

1.6 Det finns uppenbara hinder för uppnåendet av en cirkulär ekonomi, trots framgångarna hittills. Det rör sig bland annat om hinder av politisk och offentlig art samt med koppling till infrastrukturrelaterad förvaltning och ekonomiska aspekter. Plattformen måste identifiera och flagga för eventuella andra hinder när den föreslår lösningar för beslutsfattarna.

2. Inledning

2.1 EESK fortsätter sina insatser för att stödja övergången till en cirkulär ekonomi i Europa, efter kommissionens antagande av EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin, genom ett starkt engagemang från det civila samhällets sida för att säkerställa att övergången är effektiv, rimlig och rättvis.

2.2 Detta yttrande på eget initiativ grundar sig på den av kommittén beställda studien om strategier och färdplaner för den cirkulära ekonomin i Europa, som gjordes för att identifiera synergieffekter och möjligheter till samarbete och alliansbyggande. Dessa kan hittas på alla nivåer och mellan alla aktörer – beslutsfattare, företag, arbetstagare, konsumenter och allmänheten.

2.3 Den cirkulära ekonomin är ett praktiskt verktyg för att uppnå bredare internationella politiska mål, såsom FN:s mål för hållbar utveckling och klimatmålen i Parisavtalet. Den kan även bidra till agendan för globala klimatåtgärder genom aktivt deltagande av icke-statliga aktörer, till exempel lokala och regionala myndigheter och civilsamhällesorganisationer såsom de som företräds av de tre grupperna inom EESK.

2.4 Den cirkulära ekonomins första utvecklingsfas har varit en enorm framgång. Begreppet får inte minst allt bredare spridning inom näringslivet, där privata företag är snabbare än beslutsfattarna på att se möjligheterna med att arbeta utifrån en cirkulär ekonomisk modell. EU-initiativ har gett denna utveckling en rivstart och fungerat som en drivkraft för åtgärder. Den cirkulära ekonomin handlar inte längre bara om återvinning och avfallshantering, utan har nu gått in i ett nytt och mer avgörande skede. EESK uppmanar den kommission som tillträder 2019 att se till att denna utvidgning av begreppet återspeglas i alla nya paket om den cirkulära ekonomin.

3. Vad kännetecknar en färdplan?

3.1 Färdplaner och strategier för den cirkulära ekonomin är till hjälp när man bedömer och fastställer vad ett land, en region eller en stad vill uppnå och vilka åtgärder som krävs för att ta sig dit. Det handlar ofta om omfattande dokument som tar upp övergången från en linjär till en cirkulär modell för stegen i värdekedjan, såsom produktion, konsumtion, avfallshantering, returråvaror, innovation och investeringar.

3.2 Sådana dokument är ofta kopplade till insatser som utformats för att uppfylla internationella mål, såsom Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s mål för hållbar utveckling, samt för att hantera globala utmaningar såsom resursknapphet och begränsningarna i den nuvarande ekonomiska modellen för en miljömässigt och socialt hållbar förvaltning av resurser.

3.3 Färdplaner och strategier för den cirkulära ekonomin tenderar att ha en tematisk inriktning som är kopplad till de territoriella aspekterna hos en viss ort, region eller medlemsstat. Till exempel betraktar man i Extremadura i Spanien bevarandet av betesmark som en viktig faktor för regionens långsiktiga ekonomiska resultat, och i Finlands nationella strategi finns ett starkt fokus på skogsbruk.

3.4 I strategier och färdplaner där inkludering är en stark faktor tar man hänsyn till värdekedjestrategier inom en sektor, till exempel inom tillverkning, jordbruk, livsmedel och vattenförvaltning. Det är viktigt att inkludera berörda parter för att fastställa vilka som är de viktigaste aktörerna i övergången till en cirkulär ekonomi, och i flera av strategierna och färdplanerna beaktas inkluderingen genom horisontella frågor som kan grupperas i tekniska, produktinriktade och nätverksinriktade frågor samt sådana som grundar sig på territoriell utveckling.

3.5 I vilken utsträckning en strategi eller färdplan inkluderar berörda aktörer kan också bedömas på grundval av hur integrerade de tematiska och sektorsspecifika strategierna är. Vissa strategier syftar till att införa det som kallas cirkularitet och innefattar därför många olika aktörer eftersom man vill uppmuntra deltagande och engagemang i övergången. Andra är mer sektorsinriktade och har en mer begränsad bas av berörda aktörer som är relevanta för målinriktade sektorsvisa kretslopp. Hittills har allomfattande strategier varit den vanligaste typen, det vill säga strategier som omfattar många sektorsvisa kretslopp och uppmuntrar partnerskap.

4. Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin

4.1 Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin inrättades 2016 som ett gemensamt initiativ mellan EESK och Europeiska kommissionen efter ett förslag i ett yttrande från EESK ( 1 ) . Det är ett nätverk av nätverk på europeisk nivå som involverar berörda aktörer från hela EU i syfte att främja dialog, utbyte av bästa praxis och identifiering av områden där det behövs politiska åtgärder. Plattformen består av en samordningsgrupp med företrädare för den akademiska världen, civilsamhället, lokala myndigheter och befintliga nationella eller sektorsspecifika nätverk.

4.2 Plattformen har blivit ett viktigt nav för information och nätverksarbete angående initiativ inom cirkulär ekonomi i Europa. Den har en aktiv samordningsgrupp bestående av 24 medlemsorganisationer och en välbesökt webbplats med i genomsnitt 7 000 besökare per månad. Den anordnar också en årlig tvådagarskonferens som regelbundet får fler anmälningar än antalet platser.

4.3 EESK tillhandahåller sekretariatet för plattformen, vilket tillför plattformen ett mervärde. Som den främsta företrädaren för civilsamhället i EU har EESK erfarenhet av få många olika grupper att tala med en stark gemensam röst. EESK uppnår samförstånd mellan sina många olika medlemmar genom sitt lagstiftningsarbete. Dessa grundläggande faktorer har gjort att de som deltar i plattformen kan uttrycka sig fritt och använda plattformen utan att processen blir för institutionaliserad.

4.4 Plattformen kan bidra till att främja utvecklingen av nya strategier för cirkulär ekonomi på två sätt: 1) genom att tillhandahålla en plattform för offentliggörande av strategier och färdplaner, så att dokument blir lätta att hitta och hänvisa till, och 2) genom att underlätta nätverksarbete mellan berörda aktörer både inom och mellan regioner. Genom sekretariatet kan plattformen maximera möjligheterna att koppla samman dem som arbetar aktivt med genomförandet på lokal nivå och medlemsstatsnivå med beslutsfattare på EU-nivå.

4.5 Genom detta nätverksarbete kan plattformen också uppmuntra deltagandet av ett brett spektrum av aktörer i det civila samhället i övergången till en cirkulär ekonomi, och i ett tidigt skede av arbetet med att utforma och utveckla färdplanen.

4.6 Plattformen är en unik infrastruktur, genom vilken man kan utveckla en enhetlig och samordnad strategi för utformning och genomförande av nya ekonomiska modeller inom EU. Sättet den fungerar på, med ett sekretariat som sköts av civilsamhällesorganisationer och där aktörerna turas om att vara ordförande i en samordningsgrupp, har blivit en förebild för andra plattformar.

4.7 EESK betonar att alla berörda aktörer måste rådfrågas i varje fas av arbetet med strategierna och färdplanerna – från utformningen till genomförandet och uppföljningen av hur arbetet fortskrider.

4.8 EESK kan i sin unika egenskap av partner till plattformen och tillhandahållare av plattformens sekretariat ytterligare uppmuntra denna inkluderande strategi genom att tillhandahålla en anpassningsbar modellstrategi som kan inspirera dem som utvecklar strategier och färdplaner för den cirkulära ekonomin. Denna modellstrategi har tagits fram och offentliggjorts som en del i en studie som gjorts på uppdrag av EESK ( 2 )

4.9 För att utveckla starka strategier krävs en stabil vetenskaplig grund och forskning som underlag för beslutsfattandet. Detta är en av grundvalarna för innovation, vars förverkligande kommer att kräva en kraftfull kombination av offentliga och privata investeringar.

5. De viktigaste lärdomarna av studien

5.1 Cirkulär ekonomi är ett vittomfattande begrepp som inbegriper förändringar vad gäller användning av material, affärs- och produktionsmodeller, bioekonomin, lagerhållning, marknader för returråvaror och konsumenternas roll.

5.2 Strategierna måste avspegla detta breda spektrum, men ger bäst resultat om de fokuserar på ett visst område som är relevant för just det geografiska område som omfattas av respektive strategi. I jordbruksregioner bör fokus i strategin för en cirkulär ekonomi ligga på bioekonomi och jordbrukets roll liksom på naturliga ekosystem i cirkularitet. I regioner där mer avfall genereras bör en strategis fokus ligga på hur man på bästa sätt förvandlar avfallet till en värdefull returråvara.

5.3 Att det har funnits en handlingsplan på EU-nivå har inspirerat medlemsstaterna att ta fram planer på nationell nivå. Det finns betydande kluster av strategier i vissa områden. Där nationella strategier har antagits är det mer sannolikt att även lokala eller regionala strategier utvecklas. EESK uppmanar alla medlemsstater att utarbeta och genomföra nationella strategier som ligger i linje med EU:s initiativ inom cirkulär ekonomi.

5.4 I 80 % av fallen rådfrågas inte civilsamhället i tillräckligt stor utsträckning när strategierna planeras och utformas. Plattformen och EESK vill framhäva det arbete som utförs av civilsamhällets organisationer på detta område och den sakkunskap som finns att tillgå. EESK rekommenderar att man på ett samordnat sätt skapar ett förfarande där alla berörda parter deltar redan i den första fasen av strategiernas utformning. Detta kan åstadkommas genom plattformen eller som ett gemensamt projekt mellan Europeiska regionkommittén, Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

5.5 Hur mycket strategierna ska omfatta bestäms i den första fasen. När man fastställer omfattningen är det mycket viktigt att man tar hänsyn till den cirkulära ekonomins karaktär med många inbördes kopplingar, samt till de ämnesövergripande förutsättningarna för att en sådan ekonomi ska kunna förverkligas. Cirkulär ekonomi handlar redan om mer än återvinning, och detta bör återspeglas i strategierna.

5.6 När strategierna utformas bör hänsyn tas till skalbarhet och överförbarhet. Det verkar man inte ha gjort i de första strategierna. En mer samordnad metod för att utarbeta nya strategier eller se över befintliga strategier skulle utan tvivel bidra till att uppnå detta.

5.7 Ett sunt styrelseskick är viktigt. Färdplanerna måste fastställa var ansvaret ligger, antingen hos en befintlig enhet inom en organisation eller hos en nyskapad enhet. Denna enhet ska främja nätverksarbete, ta fram kunskap och sprida information, följa utvecklingen samt se till att strategin uppdateras fortlöpande. Ett sådant arbetssätt bidrar till att säkerställa att färdplanerna är levande dokument som leder till handling.

5.8 Den cirkulära ekonomin har en stark roll i jordbruket. Traditionella familjeägda och familjedrivna jordbruk har varit (och är i vissa fall fortfarande) modeller för effektiv resursanvändning i harmoni med naturen. EESK vill se att EU-medel anslås till stöd för cirkularitet i jordbrukssektorn på alla nivåer och för alla storlekar. Bioekonomin är en undersektor till cirkularitet. Bioflöden och materialflöden möts och bildar tillsammans de sammankopplade hjulen i den cirkulära ekonomin. Färdplanerna för jordbruksregioner kan hjälpa dessa områden att arbeta samordnat och säkerställa att man fullt ut uppnår den konkurrensfördel som det innebär att vara cirkulär.

5.9 Färdplaner kan också fokusera på bland annat återtillverkning eller reparation. Nya företags- och ägandemodeller, samt införande av stark ekodesign, kan skapa möjligheter till sysselsättning och regionalt välstånd i samband med återtillverkning av varor.

5.10 Att förse konsumenterna med korrekt och tydlig information är en viktig del av en robust färdplan. Kulturellt betingade hinder för övergången till användning av cirkulära varor eller returmaterial måste övervinnas genom information. För konsumenter är återtillverkade varor ofta av samma funktionella standard men mer hållbara än de som framställs av nya råvaror. Farhågor vad gäller kvalitet och konsumenträttigheter bör tas upp i varje färdplan.

5.11 Ett viktigt inslag i ett framgångsrikt genomförande av den cirkulära ekonomin är att man integrerar en samordnad strategi för att utbilda allmänheten, från skolbarn till konsumenter, om cirkularitetens fördelar och principer. Utbildning av alla aktörer är en viktig faktor för att åstadkomma en framgångsrik och inkluderande övergång.

5.12 Utbildning, kommunikation och kunskapsutbyte kan stärkas genom att man använder de resurser för ömsesidigt lärande som kommissionen tillhandahåller.

6. Hinder för framgångsrika färdplaner

6.1 Endast färdplaner räcker inte för att göra större framsteg i cirkularitetsarbetet. Det finns en rad hinder som måste övervinnas.

6.2 Politiska: bristande politiskt stöd. — Strategier som befinner sig i ett politiskt tomrum – de är inte kopplade till andra politikområden och ingår inte i en sammanhängande, bredare cirkulär strategi.

6.3 Med koppling till allmänheten: gemene man saknar medvetenhet om och förstår inte begreppet cirkulär ekonomi. Rädsla för konsekvenserna för alla aktörer som berörs av övergången, från producenter och tillverkare till slutanvändare och konsumenter. — Ett sätt att övervinna denna rädsla är att föra samman människor för att utbyta kunskaper och erfarenheter. Detta är en funktion för Europeiska plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin som främjas av det arbete som medlemmarna i dess samordningsgrupp utför, till exempel Institut national de l’économie circulaire (INEC) i Frankrike och dess arbete med att kartlägga nätverk för den cirkulära ekonomin i Europa.

6.4 Med koppling till ramen för infrastrukturförvaltning: brist på bestämmelser beträffande skalbarhet och överförbarhet. — Färdplanerna måste anpassas till ett specifikt territoriellt sammanhang. Lämplig lagstiftning måste införas och genomföras.

6.5 Ekonomiska: det kan råda brist på ekonomiska incitament, dels för företag att delta i övergången, dels för användare av produkter och tjänster att byta till cirkulära alternativ. I slutändan kommer de cirkulära konsumentalternativen att bli mer ekonomiskt konkurrenskraftiga, men det kan behövas incitament i den inledande övergångsfasen. Man måste tydligt informera om tillgången till relevanta finansiella medel, och ansökningsförfarandet måste göras enkelt och begripligt.

6.6 EESK uppmanar plattformen att ta itu med dessa grundläggande hinder, identifiera andra och föreslå specifika lösningar för beslutsfattarna om hur de viktigaste frågorna bäst kan hanteras.

Bryssel den 26 september 2019. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EESK:s yttrande om ”Paketet för cirkulär ekonomi” (EUT C 264, 20.7.2016, s. 98).

(2) Circular economy strategies and roadmaps in Europe: Identifying synergies and the potential for cooperation and alliance building (Strategier och färdplaner för den cirkulära ekonomin i Europa, som genomfördes för att kartlägga synergieffekter och potential för samarbete och alliansbyggande).