EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 24.5.2011 
SEK(2011) 613 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNING 
Dokument som åtföljer  
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om att tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och 
formgivning) vissa uppgifter i samband me d skyddet av immateriella äganderätter, 
bland annat att samla företräda re för offentlig och privat sektor i ett europeiskt 
observationscentrum mot varumärkesförfalskning och pirattillverkning 
{KOM(2011) 288 slutlig} 
{SEK(2011) 612 slutlig}  
 
SV 1   SV SAMMANFATTNING  AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Konsekvensbedömningen åtföljer förslaget till Eu ropaparlamentets och rådets förordning om 
att tilldela byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och formgivning) 
ansvaret för Europeiska observationscen trumet för varumärkesförfalskning och 
pirattillverkning. 
1. PROBLEMBESKRIVNING  
EU:s ekonomiska välstånd grundas på hållba r kreativitet och innovation. Följaktligen 
understryks i Europa 2020-strategin1 behovet av att stärka EU:s forskningsresultat, främja 
innovationen i samtliga medlemsstater och säkra att innovativa idéer kan omvandlas till nya 
produkter och tjänster som skapar tillväxt och ar betstillfällen av god kvalitet. Immateriella 
äganderätter är viktiga affärstillgångar som bidrar till att garantera innovatörer och 
upphovsmän en rimlig ersättning för de ras arbete och investeringar. 
Skyddet av den immateriella äganderätten, som bland annat garanteras i Europeiska unionens 
stadga om de grundläggande rätt igheterna (artikel 17.2), är in te enbart till för att skydda 
rättsinnehavarnas intressen utan även marknadens intressen i stort. Immateriell äganderätt gör 
det med andra ord lättare för nya företag att komma in på marknaden genom att underlätta 
tillgången till riskka pital etc. Den immateriella  äganderätten skyddar dessutom 
konsumenterna från att bli vils eledda när de köper produkter. 
Under de senaste tio åren ha r emellertid antalet överträdelser av den immateriella 
äganderätten ökat kraftigt. OECD uppskattad e 2009 att den internationella handeln med 
förfalskade och pirattillverkade varor omfatta de 250 miljarder US-dollar under 2007, vilket är 
mer än den samlade BNP:n för 150 ekonomier2. Siffror som offentliggjorts av EU:s 
tullmyndigheter pekar på en tydlig ökning av tulle ns insatser. Antalet ärenden har ökat från 
26 704 år 2005 till 43 572 under 2009, vilket mots varar en ökning med cirka 60 % under fem 
år. 
I olika undersökningar som genomförts av bran schorgan och internationella organisationer 
bekräftas den stadiga ökningen av handeln med förfalskade och pirattillverkade varor, och 
man konstaterar att detta 
– leder till kraftigt minskade investeringar i innovation sa mt färre arbetstillfällen3; 
– hotar de europeiska konsumenternas hälsa och säkerhet4; 
– skapar allvarliga problem för Euro pas små och medelstora företag5; 
                                                 
1 Meddelande från kommissionen: Europa 2020: 3 mars 2010, KOM(2010) 2020. 
2 OECD, Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products  – November 2009 update , 
http://www.oecd.org/document/23/0,3343 . 
3 TERA Consultants,  Building a Digital Economy: March 2010,  
http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
4 Europeiska kommissionens generaldirektorat för skatter och tullar, Report on EU Customs enforcement 
of intellectual property rights – 2009 ,  
http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/custom s_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.h
tm. 
 
SV 2   SV – resulterar i förlorade skatteintäkter på  grund av lägre deklarerad försäljning6; 
– är attraktivt för den orga niserade brottsligheten7. 
I en färsk undersökning som beställdes av Internationella handelskammaren och som 
genomfördes under 2010 konstatera des att 10 miljarder euro oc h över 185 000 arbetstillfällen 
gick förlorade enbart på grund av  pirattillverkning i EU under 20088. 
Om man inte vidtar mer samordnade och hållbar a åtgärder för att bekämpa överträdelserna av 
den immateriella äganderätten st år EU därför inför en mycket  skadlig trend som kommer att 
få allvarliga effekter för de ss ekonomiska återhämtning, välstå nd och sysselsättning. Trenden 
innebär allt fler produkter som skulle kunna orsaka konsumenterna allvarliga skador, till 
exempel falska läkemedel, livsmedelsprodukter,  kosmetika och hushållsapparater. Enligt 
resultatet av en Eurobarometer som genomfördes 20099 hade var femte EU-medborgare vid 
minst ett tillfälle oavsiktlig t köpt en förfalskad produkt. 
För ett framgångsrikt skydd av den immaterie lla äganderätten krävs ett lämpligt rättsligt 
ramverk och åtgärder som garanterar att reglerna  tillämpas effektivt. För närvarande är det 
följande brister som i första hand försvårar ett effektivt skydd: 
– Bristen på pålitliga, objekt iva data på grund av att det saknas en överenskommen 
metodik och praktiska verktyg för att samla in och analysera data som kan klarlägga 
trender inom varumärkesförf alskning och pirattillverkning. 
– Otillräcklig samordning av och brister vi d utbytet av bästa praxis mellan de 
ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna; brister i realtidsutbytet av information 
mellan berörda parter om enskilda förfalsk ade produkter, trender och potentiella hot. 
– Otillräckligt utbyte av framgångsrika strategier inom den privata sektorn. 
– Bristande kunskaper hos pe rsoner som har till uppgift att säkerställa skyddet. 
– Otillräckligt utnyttjande av teknik för att förhindra varumärkesförfalskning. 
– Bristande kunskaper hos konsumenterna om  effekterna av och farorna med 
varumärkesförfalskning och pirattillverkning. 
– Brist på expertkunskaper och struktur er i tredjeländer för att bekämpa 
varumärkesförfalskning och pirattillverkning. 
Utan åtgärder för att ta itu med dessa brister kommer antalet överträdelser av den immateriella 
äganderätten att öka. 
                                                                                                                                                         
5 Technopolis (2007), Effects of counterfeiting on EU SMEs ,  
http://ec.europa.eu/enterprise/ent erprise_policy/industry/doc/Counte rfeiting_Main%20Report_Final.pdf 
6 Frontier Economics, (May 2009), The impact of counterfeiting on Governments and Consumers : 
http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/P ages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Gov
ernments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf. 
7 UNICRI, Counterfeiting:  a global spread , 2008, http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php 
8 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
9 Se: http://ec.europa.eu/public_opinion/. 
 
SV 3   SV På EU-nivå är det primära initiativ et Europeiska observationsbyrån för 
varumärkesförfalskning och pirattillverkning (i  fortsättningen ”obser vationscentrumet”) som 
förvaltas av kommissionens generaldirektorat för inre marknaden och tjänster (GD Markt). 
Observationscentrumets funktioner skulle enligt  kommissionens meddela nde från 2009 om att 
stärka säkerställandet av skydd för immateri ella rättigheter på den inre marknaden10 vara att 
förbättra datainsamlingen och utbytet av bästa praxis inom den privata och offentliga sektorn samt medvetandehöjande. 
I mars 2010 tillkom ytterligare en  uppgift genom en rådets föro rdning, nämligen att undersöka 
behovet av utbildningsprogram på EU-nivå för de personer som arbetar med att bekämpa 
varumärkesförfalskning och pirattillverkning
11. I september 2010 antog Europaparlamentet en 
resolution med en uppmaning till observati onscentrumet att ytte rligare utvidga sitt 
arbetsområde12. Slutligen rekommenderades i en studie som beställts av kommissionens 
generaldirektorat för handel at t observationscentrumet skulle b li en central kontaktpunkt inom 
kommissionen och en interna tionell källa för bästa praxis13. 
Under de senaste två åren har observationscentrum et institutionella struktur kommit på plats. 
På grund av brister i fråga om  finansiering, mänskliga resurser, IT- och möteskapacitet och 
den nödvändiga expertisen har observationscentrumet emellertid fortfarande inte den 
infrastruktur som krävs för att bedriva öns kad operativ verksamhet. Syftet med denna 
konsekvensbedömning är därför att hitta lösninga r så att observationscentrumet kan utföra de 
aktiviteter som krävs för att stärka  säkerställandet av skyddet av immateriella äganderätter på 
EU-nivå.  
2. SUBSIDIARITET  
Många av de uppgifter som tilldelats observations centrumet är gränsöverskridande till sin 
natur och bygger på samarbete och samordning. För att de ska bli så  effektiva som möjligt 
krävs det ett engagemang från samtliga 27 medlemsstater. Det skulle därför vara mycket önskvärt att utveckla verktyg oc h strukturer på EU-nivå så att samtliga medlemsstater kan 
utnyttja resultaten. 
När det gäller tredjeländer måste dessutom kommissionens tjänsteenhe ter och andra organ 
inom EU och internationellt samordnas. Följaktligen  är ett initiativ på EU-nivå rätt väg att gå. 
3. M
ÅLSÄTTNING  
Det övergripande målet är att skapa ett effek tivare skydd för den immateriella äganderätten 
för att undvika att varumärkesförfalskning oc h pirattillverkning allv arligt skadar EU:s 
ekonomi och EU-medborgarnas hälsa och säkerhet. 
De specifika målen är följande: att öka medvetenheten hos offentliga myndigheter och privata 
berörda parter om varumärkesförfalskni ngens och pirattillver kningens omfattning, 
                                                 
10 KOM(2009) 467. 
11 Rådets resolution av den 1 mars 2010 om säkerställa nde av skyddet för immateriella rättigheter på den 
inre marknaden  (EUT C 56, 6.3.2010, s. 1). 
12 Europaparlamentets resolution av den 22 september 2010, 2009/2178(INI). 
13 ADE, Evaluation of the Intellectual Property Rights Enforcement Strategy in Third Countries , 
november 2010,  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/ doclib_section.cfm?sec=180&langId=en . 
 
SV 4   SV konsekvenser och tendenser och om effektiv a tekniker för att bekämpa problemet och 
förbättra det dagliga samarbetet; informera konsumenterna om de ekonomiska konsekvenserna och riskerna i samband med va rumärkesförfalskning och pirattillverkning och 
hjälpa dem att undvika frestelsen att köpa förfalskade produkter; fö rbättra samordningen 
mellan olika åtgärder riktade mot tredjeländer. 
De operativa målen är att se till att observationscentrumet förfogar över nödvändig 
infrastruktur (mänskliga resurser, finansiering, IT  och möteskapacitet, ex pertis och frihet från 
egenintressen) för att kunna utföra sin uppgifter  effektivt, så snabbt som möjligt och till 
minimal kostnad för EU:s budget. 
Dessa mål stämmer väl överens med EU:s nuva rande politik och stra tegier, till exempel 
Europa 2020
14. Målen stämmer också överens med ko mmissionens viktigaste prioriteringar 
och förslag rörande en immaterial rättslig strategi för Europa15. 
4. BESLUTSALTERNATIVEN OCH ANALYS AV DERAS EFFEKTER  
Med utgångspunkt i grundscenarie t (observationscentrumet drivs av GD Markt utan några 
ytterligare resurser men med kortfristigt stöd genom en avsiktsförklar ing som undertecknas av 
byrån för harmonisering inom den inre ma rknaden – BHIM) har tre huvudalternativ 
undersökts: 
Alternativ 1:  Observationscentrumet drivs även i fort sättningen av GD Markt, men med extra 
resurser: 
– Underalternativ 1a – Ökning av mänskliga och budgetmässiga resurser för 
GD Markt. 
– Underalternativ 1b – Drifte n av observationscentrumet läggs ut på en extern 
entreprenör. 
Alternativ 2:  Uppgifterna utförs av e tt privat organ eller gemens amt i ett offentlig-privat 
partnerskap: 
– Underalternativ 2a – Näringslivslett initiati v, finansierat av intressenter inom den 
privata sektorn. 
– Underalternativ 2b – Näringslivslett initiati v, finansierat av bidrag/program från 
kommissionen. 
– Underalternativ 2c – Offentlig-privat partnerskap. 
Alternativ 3:  Ansvaret för observationscentrumet  tilldelas en av EU:s byråer: 
– Underalternativ 3a – En nyinrättad EU-byrå får ansvaret för att driva 
observationscentrumet. 
                                                 
14 KOM(2010) 2020. 
15 KOM(2008) 465. 
 
SV 5   SV – Underalternativ 3b – En befintlig EU-byrå får ansvaret för att driva 
observationscentrumet. 
Oavsett vilket alternativ som väljs kommer komm issionen att behålla den politiska kontrollen 
över EU:s politik för att skydda immateriella äganderätter, efte rsom detta är en av dess 
centrala uppgifter. 
4.1. Grundscenario: Observationscentrumet dr ivs av GD Markt utan extra resurser 
Om inga åtgärder vidtas kommer observationscen trumet inte att kunna fo rtsätta leverera enligt 
sin målsättning och målen kommer därför inte  att uppnås. Mot bakgrund av behovet att hålla 
tempot uppe och öka observationscentrumets aktivi teter på kort sikt är kommissionen i färd 
med att teckna en avsiktsförklaring med BH IM, gemenskapens byrå för harmonisering inom 
den inre marknaden (varumärken och formgivni ng). I förklaringen förbinder sig BHIM att 
stödja genom vissa aktiviteter som redan utförs som ”extraaktiviteter” i anslutning till byråns kärnfunktion, dvs. registrering, och som är begränsade till frågor som gäller varumärkes- och formgivningsrättigheter i enlighet med BHIM:s uppdrag. Avsiktsförklari ngen är tillfällig till 
sin natur och skulle förmodligen inte förlängas bortom slutet av  2011 om ett beslut fattades att 
lösa observationscentrumets nuvarande proble m på något annat sätt än genom att mer 
permanent tilldela BHIM ansvaret för att genomföra dess uppgifter. 
4.2. Alternativ 1: Ökning av GD Markts resurser 
Enligt alternativ 1a  skulle GD Markt fortsätta leda observationscentrumet men få ytterligare 
personal och budgetresurser. En ligt detta alternativ, där obs ervationscentrumet även i 
fortsättningen skulle befinna si g inom kommissionen skulle BHIM  inte förväntas fortsätta sitt 
stöd på lång sikt. 
I konsekvensbedömningen uppskattas att det skulle  krävas ett operativt team på 25 personer 
när observationscentrumet väl kommer igång. Med tanke på kommissionens  åtagande att inte 
äska några nya tjänster mellan 2009 och 2013
16, verkar en sådan ökning av personalen 
orealistisk.  
Enligt alternativ 1b  skulle GD Markt ha det övergripande  kontraktsansvaret för en eller flera 
externa entreprenörer och samordna observationscentrumets allmänna funktion. 
Det finns emellertid en verklig risk för att privata berörda parter och offentliga myndigheter 
inte skulle vara beredda att sprida känsliga uppgifter till en  extern entreprenör. Detta 
alternativ får dessutom stor effekt för EU:s budget. Det beräknas att mellan sju och tio olika 
entreprenörer skulle krävas för att utföra obs ervationscentrumets arbete. Kontrakten skulle 
behöva hanteras av kommissionen, vilket skulle ge en total kostnad på mellan 4,83 miljoner 
euro och 5,97 miljoner euro per år under de fö rsta två åren och mella n 5,26 miljoner euro och 
6,18 miljoner euro under de följande åren, beroende på utformningen av de IT-system som utvecklas. 
                                                
 
16 SEK(2007) 530. 
 
SV 6   SV 4.3. Alternativ 2: Uppgiftern a utförs av ett externt organ eller gemensamt i ett 
offentlig-privat partnerskap 
Om uppgifterna utförs av et t näringslivslett initiativ (alternativ 2a)  skulle samma 
begränsningar uppstå som enligt alternativ 1b. De t finns dessutom inget som tyder på att den 
privata sektorn skulle vara villig att eller kunna garantera finansieringen av ett sådant initiativ 
på längre sikt. 
Enligt alternativ 2b  skulle uppgifterna kunna finansiera s med ett bidrag från kommissionen. 
Nackdelarna som beskrivs för alternativ 1b skul le emellertid i stort sett kvarstå. På grundval 
av uppskattade kontraktskostnader skulle dess utom denna finansieringsmetod innebära att 
EU:s budget under de första två åren belastas me d i bästa fall 4,85 miljoner euro per år eller i 
värsta fall 5,99 miljoner euro per år beroende på utformningen av de IT-system som utvecklas, och med mellan 5,25 miljoner euro oc h 6,17 miljoner euro per år från och med år 
tre. 
Med alternativ 2c  (offentlig-privat partnerskap) undvike r man ett antal nackdelar eftersom 
kontraktet skulle fastställa va rje partners inflytande och ga rantera en löpande finansiering. 
Den årliga kostnaden för EU:s budget baserad på  ett lika stort ansvar  för kommissionen och 
den privata sektorn uppskattas till mellan 2,41 miljoner euro och 2,98 miljoner euro per år 
under de första två åren och mellan 2,61 miljone r euro och 3,07 miljoner euro från och med 
det tredje året. 
4.4. Alternativ 3: Observationscentrum ets uppgifter tilldelas en EU-byrå 
Enligt alternativ 3a  skulle en särskild EU-byrå inrättas för att utföra observationscentrumets 
uppgifter. 
EU:s byråer har färdiga administrativa strukt urer och hållbara fina nsiella och personella 
resurser och är därför i allmä nhet lämpliga för att hantera såda na uppgifter som ska utföras av 
observationscentrumet. Den personal som skulle krävas för observationscentrumet skulle emellertid inte motivera att man skapar en  ny byrå med tanke på de betydande fasta 
kostnaderna. Den beräknade kostnaden för detta  alternativ ligger mellan 4,33 miljoner euro 
och 5,33 miljoner euro per år under de första  två åren och mellan 5,5 miljoner euro och 6,28 
miljoner euro per år från och med år tre. Kommissionen åtog sig dessutom 2008 att tillsvidare 
inte föreslå några nya byråer
17. 
Det skulle också ta flera år i nnan en ny byrå kunde va ra operativ i alla avseenden. Det skulle 
få allvarliga konsekvenser för obs ervationscentrumets verksamhet. 
Enligt alternativ 3b  skulle observationscentrumet skötas av  en befintlig EU-byrå. På så sätt 
skulle det snabbt bli operativ t och kunna utnyttja befintliga admi nistrativa strukturer (t.ex. 
mänskliga resurser, IT och finansiering). 
Byrån för harmonisering inom den inre mar knaden (BHIM) är den av EU:s byråer som 
hanterar varumärken och formgivningsrättighete r och skulle kunna vara en lämplig värd för 
observationscentrumet. Byrån har redan genom si na utbildningsseminarier och aktiviteter 
byggt upp grundläggande expertis inom verkställi ghet och planerar att utveckla ytterligare 
                                                 
17 KOM(2008) 135. 
 
SV 7   SV verkställighetsprojekt, till exempel ett IT-bas erat informationssystem för registrerade 
varumärken och formgivningar. 
Synergieffekterna mellan observationscentrumet s uppgifter och de uppgifter som redan utförs 
av BHIM skulle kraftigt minska behovet av ex tra personal. Den totala kostnaden för detta 
alternativ ligger dä rför mellan 3,3 miljoner euro och 4,3 m iljoner euro per år under de första 
två åren och mellan 4,74 miljoner euro och 5,52 m iljoner euro per år från och med år tre. 
Dessa belopp skulle kunna finansieras genom de intäkter som BHIM  genererar via sina 
avgifter. EU:s budget skulle därför inte behöva  täcka dessa kostnader och skulle dessutom 
befrias från kostnaderna för de aktivit eter som för närvarande utförs inom 
observationscentrumet. Dessa besparingar, för EU:s budget, uppgår till cirka 527 000 euro. 
 
SV 8   SV 5. JÄMFÖRELSE MELLAN ALTERNATIVEN  
Tabell 1: Jämförelse mellan alternativ 
Effektivitet (måluppfyllelse) Konsekvens Bedömning 
 
Alternativ Hållbar 
finansi-ering Stabil 
struktur Personal IT-  
kapacitet Frihet 
från egen-
intressen Tid som 
krävs  Total kostnad Påverkan på 
EU:s budget Total 
bedömning 
Alternativ 0 
(grund-
scenario) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Alternativ 
1b + + + + 0 - mellan 4,83 
miljoner 
euro och 
6,18 
miljoner 
euro per år  mellan 
4,83 
miljoner 
euro och 
6,18 
miljoner 
euro per 
år + 
Alternativ 
2b + - + + - -- mellan 4,89 
miljoner 
euro och 
6,21 
miljoner 
euro per år  mellan 
4,85 
miljoner 
euro och 
6,17 
miljoner 
euro per 
år - 
Alternativ 
2c + + + + 0 -- mellan 4,89 
miljoner 
euro och 
6,21 
miljoner 
euro per år  mellan 
2,41 
miljoner 
euro och 
3,07 
miljoner 
euro per 
år + 
Alternativ 
3a ++ ++ ++ + ++ -- mellan 4,37 
miljoner 
euro och 
6,32 
miljoner 
euro per år  mellan 
4,33 
miljoner 
euro och 
6,28 
miljoner 
euro per 
år + 
Alternativ 
3b 
(vad gäller 
BHIM) ++ ++ ++ ++ ++ - mellan 3,3 
miljoner 
euro och 
5,52miljoner 
euro per år  - 0,04  
miljoner 
euro / år  ++ 
Effektivitet och konsekvens: ++ starkt positiv, + positi v, 0 neutral, - negativ, -- starkt negativ, I/U 
 
SV 9   SV ingen uppgift. 
Som förklarats ovan är alternat iv 1a (fler anställda inom GD Markt) inte genomförbart under 
rådande omständigheter. Altern ativen 1b (att lägga ut på kommersiell grund), 2a och 2b 
(uppgifterna genomförs av ett näringslivslett in itiativ) är genomförbara, men är inga lämpliga 
lösningar eftersom framför allt insamlingen av  känslig information skulle skapa betydande 
problem. Dessa nackdelar skulle delvis kunna undvikas i alternativ 2c (offentlig-privat 
partnerskap), men det alternativet skulle bela sta EU:s budget med en årlig kostnad av mellan 
2,41 och 3,07 miljoner euro. 
Alternativ 3a (en ny EU-byrå) erbjuder lö sningar som gör att målen kan uppnås. Det 
alternativet skulle emellert id ge betydande kostnader för EU:s budget och kraftiga 
förseningar. 
Alternativ 3 b (att tilldela en befintlig EU-byr å, helst BHIM, ansvaret för uppgifterna) skulle 
ge observationscentrumets tillgång till expertkunskap, resurser oc h finansiering och det skulle 
snabbt kunna börja arbeta. I budgetmässiga term er skulle det erbjuda en kostnadseffektiv 
lösning och innebära att kostnad erna kan täckas med finansiella  resurser utanför EU:s budget. 
På grundval av denna jämförelse är altern ativ 3b det föredr agna alternativet. 
6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Fem år efter det att förordningen träder i kraf t som ger BHIM ansvaret för arbetsuppgifter i 
samband med observationscentrumet ska ko mmissionen offentliggöra en rapport som 
innehåller en granskning av om de uppsatta  målen har uppnåtts och om nya eller annorlunda 
åtgärder kan behövas.