En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens

oför veterinärsektorn: uppgifter om förbrukning för varje art, per målgrupp (t.ex. slaktsvin eller avelsdjur istället för alla svin), per jordbrukssystem (t.ex. intensivt jordbruk) och uppgifter om användning av antimikrobiella medel till sällskapsdjur (t.ex. katter och hundar),

De berörda aktörer som kände till EU:s övervakningssystem ansåg att insamlingen av uppgifter behövde förbättras mer inom veterinärsektorn än inom hälsovårdssektorn. De uppmärksammade följande möjligheter att förbättra övervakningen inom EU, vilka kommer att undersökas vidare under genomförandefasen av den nya One Health-handlingsplanen:

Nästan hälften av de svarande privatpersonerna (46 %) ansåg att det var lika viktigt att vidta åtgärder mot antimikrobiell resistens inom hälsovårds-, veterinär- och miljösektorerna, och mer än en fjärdedel (27 %) förespråkade åtgärder inom både hälsovårds- och veterinärsektorn. De synpunkter som framfördes av de berörda aktörerna motsvarar också en One Health-modell med åtgärder inom samtliga tre sektorer (hälsovårds-, veterinär- och miljösektorerna).

De bidrag som togs emot bekräftade att det fanns ett starkt stöd för en ny One Health-handlingsplan både bland de svarande privatpersonerna och de berörda aktörerna och att en övergripande strategi ansågs viktig. Bidragen har beaktats vid utarbetandet av konkreta åtgärder inom ramen för de tre huvudsakliga pelarna i den nya One Health-handlingsplanen. De flesta av de bidrag som beaktades utgjordes av politiska alternativ som innebar ett betydande mervärde för EU-medlemsstaterna, var relevanta för forskning och utveckling inom området för antimikrobiell resistens eller kunde bidra till att stärka EU:s röst på internationell nivå när det gäller antimikrobiell resistens. Bidrag utanför EU:s behörighet beaktades inte.

Sammanlagt lämnade 22 berörda aktörer in feedback om kommissionens färdplan. Inom ramen för det offentliga samrådet mottogs svar från 584 deltagare: 421 privatpersoner och 163 berörda aktörer. Av de 163 berörda aktörerna lämnade 16 även in synpunkter på kommissionens färdplan.

De berörda aktörerna hade möjlighet att ge feedback på kommissionens färdplan för en One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens från den 24 oktober 2016 till den 28 mars 2017. Dessutom anordnades ett öppet offentligt samråd , som riktade sig till både allmänhet och berörda aktörer, om innehållet i den nya One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens mellan den 27 januari och den 28 april 2017 .

Denna rapport innehåller feedback och synpunkter från allmänheten samt förvaltningar, sammanslutningar och andra organisationer (nedan kallade berörda aktörer) avseende kommissionens meddelande om en One Health-handlingsplan för att stödja EU-länderna i kampen mot antimikrobiell resistens (nedan kallad den nya One Health-handlingsplanen).

De berörda aktörerna lade även fram förslag avseende åtgärder inom medlemsstaternas befogenhetsområde. Kommissionen införde inte förslagen i den nya One Health-handlingsplanen. Förslagen innebar bland annat att

·Införande av grupper för antimikrobiell läkemedelsbehandling på sjukhus och vårdinrättningar och förbättrade strategier för den antimikrobiella läkemedelsbehandlingen för all klinisk personal inom primärvården och på sjukhus.

·Stöd för åtgärder inom hälsovårdssektorn, t.ex. införande av utbildning och riktlinjer för kontroll av vårdrelaterade infektioner för all vårdpersonal.

De berörda aktörerna efterlyste i synnerhet EU-initiativ om förebyggande och kontroll av infektioner och återhållsam användning av antimikrobiella medel. Följande förslag omsattes i konkreta åtgärder i meddelandet om den nya One Health-handlingsplanen:

Av de berörda aktörerna ansåg 87 % att det skulle vara värdefullt eller mycket värdefullt för medlemsstaterna att definiera mätbara mål för att minska förekomsten av infektioner hos människor och djur, användningen av antimikrobiella medel inom hälsovårds- och veterinärsektorerna och den antimikrobiella resistensen inom samtliga tre sektorer. Konkreta åtgärder för att stödja medlemsstaternas genomförande av sina nationella handlingsplaner mot antimikrobiell resistens infördes i den nya One Health-handlingsplanen.

För att förbättra samordningen av medlemsstaternas åtgärder mot antimikrobiell resistens framhöll de berörda aktörerna vikten av regelbundna diskussioner inom ett One Health-baserat nätverk om antimikrobiell resistens bestående av experter från hälsovårds-, veterinär- och miljösektorerna. De uppmanade även kommissionen att samordna och underlätta utbytet av bästa praxis och utbytet av information om medlemsstaternas nationella handlingsplaner mot antimikrobiell resistens. Denna begäran mottogs positivt av kommissionen i den nya One Health-handlingsplanen.

De berörda aktörerna efterlyste i första hand landsspecifika och skräddarsydda initiativ från medlemsstaterna som företrädesvis är riktade till medborgare och konsumenter, men även till apotekare, läkare, tandläkare, patienter, veterinärer och jordbrukare. Dessa nationella kampanjer omfattas inte av den nya One Health-handlingsplanens tillämpningsområde.

Andra av de berörda aktörernas förslag kräver vidare överväganden och omsattes inte i konkreta åtgärder i meddelandet om den nya One Health-handlingsplanen. Förslagen handlade bland annat om en utvärdering av den ekonomiska och hälsomässiga effekten av vacciner mot allvarliga smittsamma sjukdomar hos människor samt ändamålsenligheten hos vaccinationsprogram, åtgärder för infektionskontroll, jordbrukssystem och näringspraxis avseende djur.

Ett annat av de berörda aktörernas förslag för att stärka faktabasen, vilket ledde till konkreta åtgärder i meddelandet om den nya One Health-handlingsplanen, var att medlemsstaterna ska få hjälp med att utvärdera de ekonomiska och hälsomässiga konsekvenserna av antimikrobiell resistens.

För att kunna välja ut lämpliga patogener för utvecklingen av nya vacciner mot antimikrobiell resistens, patogener och vårdrelaterade infektioner ansåg de berörda aktörerna att det hade varit fördelaktigt att tydligt definiera prioriteringarna och att fastställa vilka verktyg som är nödvändiga för att stödja denna utveckling. I den nya One Health-handlingsplanen uttryckte kommissionen sitt åtagande att stödja utvecklingen av nya effektiva förebyggande vacciner.

I linje med prioriteringen av forskningen instämde 76 % av de berörda aktörerna i att EU bör ta fram en lista över prioriteringar för forskning och utveckling avseende resistenta patogener, dvs. en förteckning över prioriterade patogener. Detta alternativ kommer att undersökas ytterligare i genomförandefasen för den nya One Health-handlingsplanen.

Berörda aktörer inom forskning och utveckling (FoU) efterfrågade en finansiering av grundläggande forskning, men även forskning om kommunikation, beteende och metoder för att förändra användningen av antimikrobiella medel. Som framgår av meddelandet om den nya One Health-handlingsplanen är kommissionen fast besluten att stödja forskningen för att öka kunskaperna om epidemiologi, resistensmekanismer och resistensrelaterade utmaningar och att förbättra möjligheterna till tidig upptäckt av sjukdomsutbrott.

De berörda aktörerna lade fram många konstruktiva förslag om hur tillgången till effektiva antimikrobiella medel kan garanteras (t.ex. genom att göra försäljningen på internet säkrare och att förbättra och omformulera äldre antimikrobiella medel så att de kan finnas längre på marknaden). Kommissionen övervägde dessa förslag noggrant och behandlade dem i den nya One Health-handlingsplanen.

I linje med dessa synpunkter och förslag, och som anges i meddelandet om en ny One Health-handlingsplan, införde kommissionen initiativ för att främja en regelbunden dialog mellan de berörda aktörerna och för att uppmuntra dem att utveckla och dela sina strategier mot antimikrobiell resistens.

Aktörer med kunskap om hur antimikrobiella medel släpps ut till miljön ansåg att åtgärder bör vidtas för att begränsa utsläppen av antimikrobiella medel från läkemedelstillverkningen. Flera av de berörda aktörerna uppmanade kommissionen att anta ett strategiskt arbetssätt inom EU när det gäller läkemedel i miljön. Denna åtgärd infördes i One Health-handlingsplanen och kommer att följas av förslag till nya åtgärder om så behövs. En rad olika alternativ övervägdes för det strategiska arbetssättet, t.ex. vad gäller hanteringen av avloppsvatten och insamling av antimikrobiella medel som inte används. Som beskrivs i meddelandet har kommissionen för avsikt att maximera användningen av uppgifter från de befintliga övervakningssystemen för att förbättra kunskapen om förekomsten av antimikrobiell resistens och spridningen av antimikrobiella medel till miljön och därigenom skapa ett bättre underlag för de politiska åtgärderna.

Slutligen efterfrågade några av de berörda aktörerna inom sektorerna för homeopatisk och alternativ medicin främjandet av homeopatiska och alternativa läkemedel (traditionell, komplementär och alternativ medicin) i kampen mot antimikrobiell resistens. Dessa förslag behandlades inte av kommissionen i den nya One Health-handlingsplanen på grund av bristen på tydliga belägg.

De berörda aktörerna såg positivt på möjligheten att inleda bilaterala partnerskap med EU:s viktigaste handelspartner och större regionala och globala aktörer (t.ex. USA, Kanada, Brasilien, Kina, Indien och Sydafrika). Kommissionen har för avsikt att samarbeta med strategiska partner inom ramen för den nya One Health-handlingsplanen. Kapacitetsuppbyggnad, handels- och partnerskapsavtal samt icke-bindande samarbete godkändes av de berörda aktörerna. Flera av de berörda aktörerna uppmanade till kraftfullare åtgärder mot länder som exporterar stora volymer av antimikrobiella medel till Europa, men förslag som inkräktade på den nationella suveräniteten avfärdades.

De berörda aktörerna uttryckte ett tydligt stöd för att förstärka samarbetet med normgivande internationella organ (t.ex. WHO, OIE, FAO och Codex Alimentarius) för att bekämpa antimikrobiell resistens. Aktörerna framhöll även vikten av internationella åtgärder, däribland att importen till EU (t.ex. av livsmedel) bör uppfylla EU-standarderna och att kommissionen bör stödja inrättandet av internationella databaser för att övervaka användningen av antimikrobiella medel och förekomsten av resistens. De berörda aktörernas förslag om att förespråka EU:s standarder och åtgärder mot antimikrobiell resistens och att förstärka det tekniska samarbetet inom de områden som omfattas av WHO:s globala handlingsplan mot antimikrobiell resistens återspeglas i den nya One Health-handlingsplanen.

De svarande privatpersonerna uttryckte ett starkt stöd för både EU-centrerade och världsomspännande åtgärder mot antimikrobiell resistans, vilket är i linje med de åtgärder som presenteras i avsnitt 2 och 4 i denna rapport. De berörda aktörerna ansåg att globalt samordnade åtgärder är av avgörande betydelse och uttryckte i första hand önskemål om EU-insatser i Europa utanför EU, därefter i Sydostasien och Nordafrika. Dessa önskemål återspeglades i den nya One Health-handlingsplanen. Kapacitetsbyggande åtgärder planeras i EU:s kandidatländer, potentiella kandidatländer och grannländer (inbegripet de som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken), vilket gäller vissa länder i Europa utanför EU och Nordafrika. Dessutom planeras åtgärder för Sydostasien inom ramen för initiativet Bättre utbildning för säkrare livsmedel.

Dessa push-mekanismer var mycket uppskattade, men aktörerna inom läkemedelsindustrin förordade att de skulle kompletteras med pull-mekanismer som belönar innovation tidigare i produktens livscykel och minskar andelen av tillverkarens inkomst från försäljningen av antimikrobiella medel för att uppfylla principen om säker förvaltning. Dessa alternativ kommer att undersökas i genomförandefasen för den nya One Health-handlingsplanen.

De berörda aktörerna ställde sig positiva till en samordning av forskningen. När det gäller internationella åtgärder förespråkade de en förbättrad kartläggning och samordning av de globala insatserna inom forskning och utveckling. I synnerhet betonades Världshälsoorganisationens förteckning över prioriteringar för forskning och utveckling inom områdena för antimikrobiell resistens och multiresistent tuberkulos.

5.Sammanfattning

Genom sina svar uttryckte både allmänheten och de berörda aktörerna ett mycket starkt stöd för ett nytt meddelande från kommissionen om en One Health-handlingsplan för att stödja EU-länderna i kampen mot antimikrobiell resistens. De ansåg att antimikrobiell resistens är ett allvarligt hot mot folkhälsan och att EU kan bidra med ett verkligt mervärde genom att föreslå konkreta åtgärder.

Feedbacken om kommissionens färdplan användes som beslutsunderlag inom området för antimikrobiell resistens och för att definiera åtgärdsområdena inom ramen för de tre pelarna i One Health-handlingsplanen. Resultaten av det offentliga samrådet bekräftade de synpunkter som tagits emot om färdplanen och gav ytterligare insikter. De flesta av de bidrag som nämns i denna rapport har omsatts i konkreta åtgärder i den nya One Health-handlingsplanen, men några behöver analyseras vidare för att eventuellt leda till åtgärder under genomförandefasen.

För att göra EU till ett område för bästa praxis ansåg de berörda aktörerna att det var viktigt att utveckla effektiva övervakningssystem på EU-nivå för att påverka handlingsplanerna. Även om de berörda aktörerna var positiva till den information som för närvarande samlas in genom EU:s övervakningssystem för antimikrobiell resistens och förbrukning av antimikrobiella medel efterfrågade de särskilt insamling av uppgifter om förbrukningen för enskilda djurarter inom veterinärsektorn. För att stärka faktabasen förespråkade de även en insamling av bevis genom hälsoekonomiska undersökningar och utvärderingar som visar värdet av de politiska åtgärderna eller insatserna.

De berörda aktörerna framhöll även vikten av att bromsa uppkomsten av antimikrobiell resistens genom att utarbeta åtgärder för förebyggande och kontroll av infektioner, program för antimikrobiell läkemedelsbehandling och regler för återhållsam användning. De berörda aktörerna inom hälsovårdssektorn efterlyste prioriterade åtgärder för att förebygga infektioner och öka patientsäkerheten i sjukhusmiljöer. De förespråkade även främjandet av vaccination, i synnerhet på medlemsstatsnivå, som en effektiv folkhälsoåtgärd för att förebygga infektioner och därigenom minska användningen av antimikrobiella medel. De berörda aktörerna inom veterinärsektorn efterfrågade å sin sida nya initiativ om förebyggande av infektioner, djurhållningsmetoder och bästa praxis för utfodring. De uttryckte även oro över den minskade tillgången på befintliga antimikrobiella medel och den dåliga tillgången på vacciner på vissa marknader.

De berörda aktörerna visade ett starkt stöd för initiativ som syftar till att övervaka antimikrobiella medel och antimikrobiell resistens i miljön, under förutsättning att dessa kopplas till en tillförlitlig vetenskaplig faktabas. De uppmanade kommissionen att anta ett strategiskt arbetssätt inom EU när det gäller läkemedel i miljön.

När det gäller forskning, utveckling och innovation inom området för antimikrobiell resistens förespråkade de berörda aktörerna en förteckning över prioriterade patogener på EU-nivå för att prioritera forskning och utveckling och styra finansieringen inom läkemedelsindustrin mot de allvarligaste hoten. De berörda aktörerna inom läkemedelsindustrin förordade starkt en tidig och kontinuerlig dialog med alla relevanta aktörer i hela produktutvecklingscykeln och ett regelverk som prioriterar utvecklingen av nya antimikrobiella medel, alternativ, vacciner och diagnosmetoder. Aktörerna inom FoU efterfrågade även ett ökat utbyte av resurser och en bättre användning av befintliga uppgifter. När det gäller utvecklingen av nya diagnosmetoder efterlyste de berörda aktörerna en riktad finansiering av innovativa och snabba tekniker, men framför allt åtgärder för att uppmuntra användningen av teknikerna och införa dem i programmen för antimikrobiell läkemedelsbehandling.

De berörda aktörerna uttryckte sitt stöd för nya finansierings- och affärsmodeller som uppmuntrar utvecklingen av nya antimikrobiella medel, alternativ, vacciner och snabba diagnosmetoder för att förebygga och kontrollera resistenta infektioner, i synnerhet vårdrelaterade infektioner. De fäste stor vikt vid push-mekanismer som det europeiska ramprogrammet Horisont 2020 och Initiativet för innovativa läkemedel, men aktörerna inom läkemedelsindustrin lyfte även fram behovet av pull-mekanismer som belönar innovationer tidigare i produktens livscykel.

På internationell nivå var aktörerna positiva till en förstärkning av samarbetet med internationella organisationer för att bekämpa antimikrobiell resistens och ett främjande av bilaterala partnerskap med EU:s viktigaste handelspartner och större regionala och globala aktörer. De berörda aktörerna uttryckte önskemål om kapacitetsuppbyggnad och samarbete i Europa utanför EU, men efterlyste även starkare partnerskap med Kina och Indien med tanke på deras betydelse som tillverkare av antimikrobiella medel och exportörer av livsmedel till EU. Slutligen efterfrågade de berörda aktörerna fler initiativ för kapacitetsutveckling och samarbete i låg- och medelinkomstländer.