SV Europeiska unionens officiella tidning C 15/34

Yttrande från Regionkommittén om ”En digital agenda för Europa”

2011/C 15/07

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

— Regionkommittén välkomnar den digitala agendan för Europa, som är ett av de sju huvudinitiativen i Europa 2020-strategin. Det övergripande syftet med den digitala agendan är att uppnå varaktiga ekonomiska och sociala vinster från en digital inre marknad baserad på snabbt och ultrasnabbt internet och interoperabla tillämpningar. Genomförandet av den digitala agendan för Europa kräver rätt ambitionsnivå och engagemang som kommer att göra det möjligt att bygga upp en ny ekonomisk modell i Europa som baseras på kunskap, en ekonomi med låga koldioxidutsläpp och en hög sysselsättningsgrad.

— Kommittén noterar att lokala och regionala myndigheter är några av de viktigaste målgrupperna för rekommendationerna i agendan och att de kan komma att bli huvudaktörer när förslagen ska genomföras. Prioriteringarna i den digitala agendan för Europa på lokal och regional nivå är en förutsättning för god livskvalitet och för medborgarnas samhälleliga och ekonomiska verksamhet, och de kommer att främja mer effektiva och skräddarsydda offentliga tjänster och lokala företag.

— Den digitala inre marknaden är en hörnsten i den digitala agendan för Europa och möjliggör en växande, framgångsrik och dynamisk alleuropeisk marknad för skapande och distribution av lagligt digitalt innehåll och internettjänster. Den ger dessutom konsumenter enkel, säker och flexibel tillgång till digitalt innehåll och tjänstemarknader.

— ReK välkomnar kommissionens initiativ att förenkla förfarandena för klarering, förvaltning och gränsöverskridande licenser för upphovsrätt, genom att förbättra styrelseformerna, öka öppenheten och de europatäckande licenserna för förvaltning av onlineupphovsrätter och skapa en rättslig ram för att underlätta digitalisering och spridning av kulturella verk i Europa.

— Vid uppbyggnad av internetinfrastrukturen och utveckling av internettjänsterna är det oerhört viktigt att säkerhetskraven uppfylls på alla nivåer för att integritet och skydd av personuppgifter ska kunna säkerställas på ett optimalt sätt. En viktig aspekt av detta är att förhindra obehörig spårning av alla former av persondata och profilanalys.

Föredragande : Markku Markkula (FI–PPE), stadsfullmäktigeledamot i Esbo Referensdokument : Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En digital agenda för Europa KOM(2010) 245 slutlig

I. INLEDNING

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

1. Regionkommittén välkomnar den digitala agendan för Europa, som är ett av de sju huvudinitiativen i Europa 2020-strategin. Det övergripande syftet med den digitala agendan är att uppnå varaktiga ekonomiska och sociala vinster från en digital inre marknad baserad på snabbt och ultrasnabbt internet och interoperabla tillämpningar. Genomförandet av den digitala agendan för Europa kräver rätt ambitionsnivå och engagemang som kommer att göra det möjligt att bygga upp en ny ekonomisk modell i Europa som baseras på kunskap, en ekonomi med låga koldioxidutsläpp och en hög sysselsättningsgrad.

2. Kommittén noterar att lokala och regionala myndigheter är några av de viktigaste målgrupperna för rekommendationerna i agendan och att de kan komma att bli huvudaktörer när förslagen ska genomföras. Prioriteringarna i den digitala agendan för Europa på lokal och regional nivå är en förutsättning för god livskvalitet och för medborgarnas samhälleliga och ekonomiska verksamhet, och de kommer att främja mer effektiva och skräddarsydda offentliga tjänster och lokala företag.

3. Bland aktörerna inom den offentliga sektorn står de lokala och regionala myndigheterna medborgarna närmast och ansvarar för de tjänster som är allra viktigast med tanke på medborgarnas välfärd. Lokala och regionala myndigheter har fortfarande – framför allt på grund av den ekonomiska krisen, åldersstrukturen och människornas ändrade behov – ett enormt behov av att kunna utnyttja de möjligheter som ny teknik erbjuder. De lokala och regionala myndigheterna och företagsverksamhet med nära anknytning till dessa samt tredje sektorn har tillsammans den kanske största potentialen att utnyttja innovationer. Det är mycket viktigt att kunskap från universitet och forskningscentrum utnyttjas effektivt på lokal och regional nivå.

4. ReK har alltid efterfrågat investeringar i IKT-forskning för att säkerställa tillväxt och utveckling av nya företag, och anser att endast en effektiv användning av IKT kan påskynda innovation för att hantera viktiga socioekonomiska utmaningar i Europa.

5. Den offentliga förvaltningens elektroniska tjänster har hittills i alltför hög grad bestått i att pappersbyråkratin har flyttats över till nätet. EU och medlemsstaterna bör vara föregångare och i nära samarbete med lokala och regionala myndigheter ta initiativ till en större reform på EU-nivå och nationell nivå av den offentliga sektorns arbetsmetoder och strukturer, så att man med hjälp av IKT kan förbättra arbetets betydelse, kvalitet och produktivitet samt effektiviteten inom den offentliga förvaltningen och därmed minska byråkratin för allmänheten och företagen.

6. De åtgärder som föreslås i meddelandet tycks inte i sin nuvarande form ge upphov till några problem vare sig vad gäller subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen. Kommittén betonar emellertid att lokala och regionala myndigheter systematiskt bör involveras i utformningen, genomförandet och förvaltningen av åtgärderna för att genomföra den digitala agendan för Europa (särskilt vad gäller åtgärdsområdena interoperabilitet och standardisering, snabb och ultrasnabb internettillgång, främjande av digital kompetens, digitala färdigheter och digital integration samt vinster för EU-samhället som möjliggörs av IKT, t.ex. i samband med e-förvaltningstjänster, klimatförändringar och intelligenta transportsystem).

II. POLITISKA REKOMMENDATIONER

Effektivt genomförande ett måste

7. ReK välkomnar syftet med den digitala agendan, som är att på ett globalt plan göra Europa till en motor för smart och hållbar tillväxt som kommer alla till del.

8. Kommittén vill fästa uppmärksamheten på slutsatserna om den digitala agendan för Europa från rådets möte (transport, telekommunikation och energi) den 31 maj 2010 (1) I dessa anges att — Europa bör uppmuntra den digitala ekonomin för att kunna utnyttja dess möjliggörande och sektorsövergripande kapacitet att öka produktivitet och konkurrenskraft inom andra sektorer och utnyttja IKT för att bättre kunna möta de globala utmaningarna, såsom övergången till en koldioxidsnål och resurseffektiv ekonomi och skapandet av fler och bättre arbetstillfällen, — den digitala agendan för Europa spelar en nyckelroll inom ”Europa 2020-strategin” och bör vara förenlig med de andra komponenterna i denna strategi och med de andra kommande huvudinitiativen, bland andra ”Innovationsunionen” och ”Industripolitik för en globaliserad tid”, — Europas konkurrensposition behöver stärkas i denna viktiga sektor genom att arbetet med IKT-relaterad forskning, utveckling och innovation intensifieras och genom att kunskapstriangeln förstärks, — kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att undersöka hur den horisontella samordningen mellan berörda institutioner på såväl EU-nivå som nationell nivå kan utökas för att förbättra genomförandet av den digitala agendan för Europa.

9. ReK vill också påminna om Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2010 om en ny digital agenda för Europa, i vilken parlamentet slår fast att ”Europa endast kommer att kunna skörda frukterna av den digitala revolutionen om alla EU-medborgare engageras och får möjlighet att delta fullt ut i det nya digitala samhället och om människan ställs i centrum för de politiska åtgärderna” och att ”den digitala revolutionen kan inte längre betraktas som en fortsättning på den föregående industriperioden, utan måste snarast betraktas som en radikal omvandlingsprocess” (2).

10. Informationssamhället har varit en enorm drivkraft i den ekonomiska och sociala utvecklingen. Behovet av förändring från ett informationssamhälle till ett grönt kunskapssamhälle kan till och med ses som ett paradigmskifte. Vikten av den digitala agendan för Europa kan illustreras av det faktum att det är en förutsättning att detta initiativ genomförs med gott resultat för att de andra huvudinitiativen inom Europa 2020-strategin ska bli framgångsrika.

11. Kvaliteten i ett samhälle påverkas till stor del av dess kapacitet att generera verklig bildning och arbeta tillsammans samt att producera ny visionär kunskap. Därför ställer vårt samhälle helt nya krav på arbetsmetoder, arbetskultur, informationens validitet, mediekompetens etc.

12. Digitaliseringen och globaliseringen har medfört en snabb förändring av affärsprocesserna. OECD-studier visar att IKT har långtgående effekter på de ekonomiska resultaten och utvecklingen för enskilda företag, särskilt när tekniken kombineras med investeringar i kompetens, organisatoriska förändringar, innovation och skapande av nya företag (3).

13. Genomförandet av den digitala agendan för Europa kan inte skiljas från utvecklingen av livslångt lärande och humankapital och de åtgärder som krävs för att främja dessa. Den mest avgörande framgångsfaktorn är hur väl och i vilken omfattning vi lyckas engagera och motivera arbetsgemenskaper och allmänheten, dvs. enskilda människor och olika samhällsgrupper, att delta i skapandet av ett Europa som är betydligt mer innovativt och produktivt än i dag. För att man fullt ut ska uppnå målen vad gäller innovativ verksamhet på lokal nivå, företagaranda, expansiva företag och i synnerhet innovativa offentliga företag och partnerskap inom den tredje sektorn, krävs ett starkt politiskt engagemang på alla nivåer (EU, medlemsstaterna och lokala och regionala myndigheter).

14. Kommittén betonar att förmågan att påskynda innovationsprocesser och att snabbt införa innovativa lösningar är centrala faktorer för att uppnå goda resultat i ett nätbaserat samhälle. Detta kräver fler riktmärken och ett utökat samarbete mellan regioner och städer för att man ska kunna hantera utmaningar genom att tillämpa innovativa lösningar och bästa praxis utifrån lokala förhållanden och kulturer.

15. Öppenhet, återanvändbarhet och teknisk neutralitet bör vara vägledande principer vid utvecklingen av offentliga tjänster.

Att utnyttja Europas fulla potential

16. Europas potential att utveckla IKT-tjänster inom den offentliga och privata sektorn bör utnyttjas fullt ut, och IKT bör därför användas för att förbättra lokala och regionala myndigheters tjänster inom områden som t.ex. hälso- och sjukvård, utbildning, allmän ordning, säkerhet och sociala tjänster. EU-stödda offentlig-privata partnerskap mellan lokala och regionala myndigheter och små och medelstora företag som arbetar med IKT-utveckling på området för offentliga IKT-tjänster kan utgöra en utmärkt hörnsten för att bygga upp lokal kompetens och kunskap runt om i EU (4).

17. Den digitala inre marknaden erbjuder EU-medborgarna enorma möjligheter, inte bara som konsumenter utan även som företagare och andra yrkesverksamma i kunskapssamhället inom kreativa branscher och andra företagsverksamheter.

18. För att den digitala agendan för Europa ska kunna genomföras krävs en verklig attitydförändring i hela Europa: en vilja att arbeta på ett horisontellt och tvärvetenskapligt sätt som går över de traditionella gränserna, en nedbrytning av barriärer och en förändrad inställning som innebär mer samarbete. Den effekt som eftersträvas kan inte uppnås inom ramen för konventionella utvecklingsprojekt. Genom stora nyskapande projekt som bygger på europeisk sakkunskap och samarbete med alla berörda parter kan man få till stånd den förändring som behövs. Särskild uppmärksamhet bör ägnas spridning och genomförande av projektresultat på lokal nivå.

19. Europa behöver en mer användarcentrerad forskning och innovation under verkliga förhållanden. Levande laboratorier, som en plattform för samarbete mellan universitet och näringsliv, är ett europeiskt koncept som behöver vidareutvecklas i samråd med slutanvändarna. Väl fungerande tjänsteprocesser ger användarna möjlighet att aktivt delta i forskning och utveckling och uppmuntrar kontinuerligt lärande hos alla berörda aktörer. Detta kan få en mycket positiv effekt när det gäller att förnya tjänsteprocesser på lokal nivå och öka det regionala samarbetet. Genomförandet av den digitala agendan bör inbegripa incitament som syftar till att uppmuntra lokala och regionala myndigheter och universitet att utveckla de nödvändiga koncepten för levande laboratorier.

20. Tillgången till bredbandsförbindelser av hög kvalitet och till rimligt pris kan öka medborgarnas livskvalitet och kvaliteten på de lokala och regionala myndigheternas tjänster. Det gör det samtidigt lättare för mikroföretag samt små och medelstora företag att bjuda ut sina produkter. Avsides belägna regioner och lokalsamhällen, framför allt i de yttre randområdena, kan dra stor nytta av ett större utbud av snabbare bredbandstjänster (5).

21. Städer och regioner bör samarbeta för att skapa den kritiska massa som krävs för nya innovativa lösningar. EU och medlemsstaterna bör skapa gynnsamma förutsättningar för nya typer av förkommersiell upphandling, för att på så sätt förbereda den offentliga sektorn för både stegvisa och radikala innovationer. Energieffektivitet och intelligent trafik är exempel på områden där det krävs en ny radikal utveckling för att främja lokala anbud.

22. Förvaltningen av den byggda miljön och stadsplanering är två sektorer som inverkar stort på den lokala ekonomin samt på livsmiljöns kvalitet. Ny utveckling vad gäller informationshantering kan spela en avgörande roll för att uppnå målet om att fastställa en ambitiös ny klimatstrategi. ”Building Information Modelling” (informationshantering i byggnadsprojekt) används aktivt inom fastighetsförvaltning för att ge en digital framställning av en anläggnings fysiska och funktionella egenskaper. Tillämpningen av begreppet Building Information Modelling bör utvidgas till regional planering och stadsplanering. Det kan sedan fungera som en gemensam kunskapsresurs för ett område och utgöra en tillförlitlig utgångspunkt för livscykelanalyser, användarinriktad utveckling av affärsprocesser och värdeskapande beslutsprocesser.

En dynamisk digital inre marknad

23. Den digitala inre marknaden är en hörnsten i den digitala agendan för Europa och möjliggör en växande, framgångsrik och dynamisk alleuropeisk marknad för skapande och distribution av lagligt digitalt innehåll och internettjänster. Den ger dessutom konsumenter enkel, säker och flexibel tillgång till digitalt innehåll och tjänstemarknader.

24. Hela samhället gynnas av att information inom den offentliga sektorn görs tillgänglig. Utvecklingen av nya lösningar som utnyttjar sammankopplade öppna data är ett steg i riktning mot användarcentrerade tjänsteprocesser. Andra positiva resultat kan uppnås genom innovativa tjänster, nya affärsmodeller och förbättrad effektivitet inom den offentliga sektorn. ReK välkomnar därför översynen av direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn.

25. Regionkommittén välkomnar inrättandet av Europeana, det europeiska biblioteket, museet och arkivet online, som syftar till att göra Europas kulturella och vetenskapliga arv tillgängligt för alla på internet (6). Tillgång till Europas kulturarv är ett mycket viktigt instrument för att främja förståelsen av den kulturella mångfalden, stärka och ena människor i ett flerspråkigt och mångkulturellt Europa samt öka den ekonomiska potentialen inom områden som t.ex. turism och lärande.

26. Kommittén vill fästa uppmärksamheten på att avsaknaden av gemensamma europeiska standarder för elektroniska meddelanden för e-handel, särskilt fakturering, är ett av de största tekniska hindren för genomförandet av en fungerande digital inre marknad.

27. Kommittén ställer sig bakom förslaget om ändring av direktivet om e-signaturer för att skapa en rättslig ram för gränsöverskridande erkännande och interoperabilitet för säkra e-autentiseringssystem.

28. ReK välkomnar kommissionens initiativ att förenkla förfarandena för klarering, förvaltning och gränsöverskridande licenser för upphovsrätt, genom att förbättra styrelseformerna, öka öppenheten och de europatäckande licenserna för förvaltning av onlineupphovsrätter och skapa en rättslig ram för att underlätta digitalisering och spridning av kulturella verk i Europa.

29. Kommittén framhåller behovet av att balansera användarnas rättigheter mot rättigheterna för innehavare av immateriella rättigheter. Åtgärder för skydd av immateriell äganderätt bör inte begränsa användarnas rättigheter att fritt använda digitalt innehåll på samma sätt som de kan när det gäller analogt innehåll. Inte heller bör medborgarnas rätt att få tillgång till innehåll på internet eller uttrycka åsikter begränsas av innehållsfiltrering eller blockering av tillträde till nätet i syfte att skydda immateriella rättigheter.

Interoperabilitet och standardisering

30. Kommittén välkomnar förslaget att reformera bestämmelserna om genomförande av IKT-standarder i Europa för att tillåta att vissa standarder från IKT-forum och konsortier används. Vi hoppas att kommissionen kommer att lägga fram en arbetsdefinition av dessa standarder, vare sig de kallas öppna standarder eller öppna specifikationer.

31. Kommittén håller med om att medlemsstaterna bör genomföra åtagandena om interoperabilitet och standarder från Malmöförklaringen och Granadaförklaringen, särskilt vad gäller öppna standarder och specifikationer.

32. ReK betonar att de lokala och regionala myndigheterna bör involveras och aktivt delta i ett brett samarbete för att förbättra interoperabiliteten i offentlig förvaltning och effektiviteten i tillhandahållandet av offentliga tjänster (7).

Tillit och säkerhet

33. De nya deltagarvänliga plattformarna och interaktiva tjänsterna för gemensamt skapande (webb 2.0 och efterföljande), där användarna har blivit aktiva aktörer, producenter eller ”prosumers” (sammanfattande ord för konsument och producent), erbjuder aldrig tidigare skådade möjligheter för EU-medborgarnas kreativitet. Det är mycket viktigt att man skapar en kultur av öppenhet och förtroende som främjar denna utveckling.

34. Vid uppbyggnad av internetinfrastrukturen och utveckling av internettjänsterna är det oerhört viktigt att säkerhetskraven uppfylls på alla nivåer, för att integritet och skydd av personuppgifter ska kunna säkerställas på ett optimalt sätt. En viktig aspekt av detta är att förhindra obehörig spårning av alla former av persondata och profilanalys (8).

35. Kommittén efterlyser omfattande utbildning för all personal, särskilt tekniska specialister (till exempel inom nätverk, system, säkerhet och personlig integritet), personal som är direkt involverad i säkerhetsverksamhet som omfattar olika metoder och personal som är allmänt eller indirekt engagerad i innovation och modernisering (t.ex. genom att undervisa konsumenter i datakunskap) i frågor som rör förtroende och säkerhet.

36. Regionkommittén betonar eftertryckligen innehållsproducenternas ansvar och anser att bekämpning av olagligt och skadligt innehåll måste ske utan att man begränsar det fria informationsflödet (innehållsfiltrering, som används i flera medlemsstater, blockerar också annat innehåll än det som var avsett att blockeras och saknar i allmänhet en öppen och ansvarfull process). Det gäller att finna sätt att skydda i synnerhet sårbara användare. På samma sätt måste vi hitta metoder för att övervaka skadligt innehåll och avlägsna det från internet vid källan.

Snabb och ultrasnabb internettillgång

37. De lokala och regionala myndigheterna har en viktig roll att spela vad gäller att bidra till att säkerställa rättvis bredbandstillgång till rimligt pris till exempel i de regioner där marknaden kommer till korta, genomföra pilotprojekt för att överbrygga klyftan i fråga om e-tillgänglighet och utveckla nya arbetssätt som gör det möjligt att utveckla de offentliga nättjänsterna med inriktning på medborgarna (9).

38. Kommittén föreslår att finansiering och andra stödåtgärder bör främja införandet av öppna bredbandsnät som baseras på en horisontell nätverksarkitektur och en affärsmodell som skiljer på fysisk tillgång till nätet och tillhandahållande av tjänster. De befintliga optiska fibernäten bör öppnas för konkurrens.

39. ReK påminner om att effektiva infrastrukturer för informationssamhället måste garanteras alla i befolkningen, oavsett var de bor. Snabba och tillförlitliga kommunikationsförbindelser i kombination med effektiva trådlösa mobila tjänster spelar en nyckelroll när det gäller att främja regional konkurrenskraft, tillgänglighet och jämlikhet mellan människor.

40. Det är mycket viktigt att tillgången till radiospektrum för trådlösa bredbandstjänster kan säkerställas i glesbygdsområden. Kommittén välkomnar kommissionens åtagande att samordna de tekniska och lagstiftningsmässiga villkoren för spektrumanvändning och harmonisera spektrumbanden för att skapa stordriftsfördelar på marknaderna för utrustning och ge konsumenterna möjlighet att använda samma utrustning och utnyttja samma tjänster i hela EU.

Främjande av digital kompetens, digitala färdigheter och digital integration

41. ReK är medveten om den pågående omdaningen inom utbildningssystemet, där förändringar – även radikala sådana – behövs. Det är inte längre utbildningens roll att tillhandahålla stora mängder information. I stället är kärnan i utbildningen att eleverna ska lära sig att lära, dvs. få hjälp att förbättra sin inlärningskapacitet så att de själva kan inhämta och bearbeta information. I det sammanhanget får digital kompetens en avgörande betydelse.

42. Ett av den europeiska digitala agendans huvudmål är att främja tillgången till offentlig information och e-tjänster samt deras användbarhet. Genom den digitala agendan för Europa ska IKT integreras fullt ut i allmän och yrkesinriktad utbildning. För att skapa digital kompetens och e-kompetens krävs särskilda verksamheter i en effektiv läromiljö för alla.

43. Genom att upprätta mekanismer för utbyte av e-kompetens i Europa kan man engagera och omskola många ytterligare målgrupper som i vissa fall i dagsläget inte i någon större utsträckning omfattas av kommersiella eller akademiska mekanismer för utbildning i e-kompetens. IKT-baserade lösningar för flexibla arbetsformer och distansarbete erbjuder stora möjligheter för dessa samhällsgrupper att hitta nya sysselsättningsformer. Sådana initiativ kommer att kräva offentlig-privata partnerskap, särskilt i form av kommersiella tjänster, och den utbildning som erbjuds måste vara särskilt anpassad till enskilda gruppers behov.

44. Europeiska regionala och lokala pionjärer måste hantera de utmaningar som en åldrande befolkning medför genom att tillämpa nya IKT-baserade systemlösningar. Regionkommittén efterlyser innovativa IKT-baserade strategier för Europa, så att man kan inta en ledarposition när det gäller aktivt åldrande i den digitaliserade världen.

45. Via biblioteken kan man på ett förmånligt och effektivt sätt erbjuda medborgarna mångsidiga informationstjänster, oberoende av social ställning. I de bästa europeiska lösningarna har biblioteken utvecklats till digitala kultur- och informationscentrum och placerats där människorna rör sig dagligen, till exempel i köpcentrum. Innehållet i de nya tjänsterna och de nya digitala medierna får inte utformas enbart utifrån ekonomiska kriterier, utan det måste utvecklas i enlighet med sociala och kulturella behov.

46. Regionkommittén understryker att man för ett effektivt genomförande måste ta hänsyn till att den kulturella och kreativa sektorn skapar innehåll åt IKT och bidrar till dess fortsatta utveckling. Den digitala agendan spelar en central roll när det handlar om att utnyttja potentialen inom dessa sektorer och skapa en gemensam och säker marknad för onlineinnehåll och kulturella och kreativa tjänster. För att Europas kulturarv ska utnyttjas bättre måste man aktivt stödja dess digitalisering.

Vinster för EU-samhället som möjliggörs av IKT

47. ReK rekommenderar att man prioriterar utvecklingen av IKT-stödda koncept och metoder för att sprida och tillämpa FoU-resultat i processer i det dagliga livet. Ett bra exempel på denna typ av verksamhet är programmet för konkurrenskraft och innovation, som är en utmärkt plattform för att främja spridningen av framtida internettillämpningar. Programmet för konkurrenskraft och innovation bör stärkas genom stora kompletterande anslag för spridning och genomförande av resultat av framgångsrika projekt på lokal och regional nivå.

48. Kommittén anser att det är viktigt att använda digital teknik för att främja medborgarnas deltagande. Man bör t.ex. skapa digitala diskussioner och arbetsmiljöer på lokal och regional nivå där medborgarna kan delta i utvecklingen av vardagstjänster nära dem.

49. Den digitala agendan för Europa har en enorm potential att uppmuntra regioner och kommuner att förnya sina egna service- och produktionsprocesser inom ramen för ett europeiskt samarbete. Regioner och kommuner i olika delar av Europa borde med hjälp av gemensamma referenspunkter och i samarbete både med varandra och med universitet och företag förnya sina egna strukturer, arbetssätt och processer. Samarbete och finansiering på EU-nivå skulle också möjliggöra ett betydligt modigare risktagande än vad som hittills varit fallet. EU måste anta en ny politik där investeringarna styrs av tanken att vissa lokala och regionala myndigheter är föregångare och aktiva forskare som vågar pröva sig fram och fattar beslut och därigenom utvecklar nya lösningar för framtiden som är till nytta för alla.

50. ReK betonar vikten av att förbättra tjänsteprocesserna inom både den offentliga och den privata sektorn för att kunna dra nytta av den IKT-baserade omstruktureringen av processer. För att man ska kunna få till stånd snabbare e-fakturering och e-identifiering krävs pionjärer, samarbete och standardisering.

Forskning och innovation

51. ReK vill lyfta fram betydelsen av Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT) och påpekar att institutets tematiska prioriteringar är av central betydelse för Europa 2020-strategin: det framtida informations- och kommunikationssamhället, klimatförändringarna och hållbar energi. EIT kan få praktisk betydelse på lokal och regional nivå genom att utveckla och främja nya koncept och metoder för regional och lokal innovation. Detta kräver att några lokala och regionala myndigheter är beredda att satsa tillräckligt mycket på att utveckla den egna regionen, som testunderlag för EIT och verksamheten inom de levande laboratorierna där olika medborgar- och samhällsgrupper aktivt bidrar på ett användarinriktat sätt.

52. Kommittén betonar att till och med små institutioner på lokal och regional nivå kan bidra med kunskaper av globalt intresse inom smala fackområden, särskilt om de deltar i globala nätverk och samarbetar med kunskapsbaserade företag (10).

53. ReK uppmanar kommissionen att vidareutveckla koncepten kunskapstriangeln och de levande laboratorierna, som bidrar till en ökad samverkan mellan olika åtgärder, är mycket relevanta för att finna lösningar på utmaningar och problem i det verkliga livet och inom vilka den regionala dimensionen är en naturlig del.

54. Kommittén bekräftar att de lokala och regionala myndigheterna är beredda att spela en allt aktivare roll när det gäller att främja den praktiska tillämpningen av forsknings-, teknologi- och innovationspolitiken, under förutsättning att EU inom alla sina program och projekt övergår till en praxis där de viktigaste finansieringskriterierna blir dels en kartläggning av befintlig global kunskap i toppklass inom det område som projektet gäller, dels hur denna kunskap ska utnyttjas i praktiken.

55. Man måste effektivt dra nytta av de innovationslärdomar som gjorts genom pionjärprojekt mellan näringslivet och universiteten, i syfte att stärka den breda kompetensbas av välutbildad arbetskraft runt om i Europa som krävs.

Den digitala agendans internationella aspekter

56. Kommittén instämmer i att man måste främja internationaliseringen av förvaltningsformerna för internet och det globala samarbetet för att säkra att internet förblir stabilt. Detta ska åstadkommas på grundval av en flerpartsmodell. ReK ställer sig bakom kommissionen i dess stöd för att forumet för förvaltning av internet ska finnas kvar efter 2010.

Genomförande och styresformer

57. Vi anser att Regionkommittén, i egenskap av företrädare för lokala och regionala myndigheter med nära koppling till den senaste utvecklingen och god praxis för digitalisering runt om i Europa, tillsammans med lokala och regionala myndigheter och deras sammanslutningar bör ges en aktiv roll i förvaltningscykeln för den europeiska digitala agendan (exempelvis i expertgrupper och det årliga digitala forumet). Lokala och regionala myndigheter och deras sammanslutningar bör ges en stark och framträdande roll.

58. ReK noterar att den digitala agendan också är av största vikt för de andra huvudinitiativen. Av det skälet måste man i mycket större utsträckning samarbeta med olika generaldirektorat och program, och finansieringen för genomförandet av den digitala agendan måste framför allt kanaliseras via redan befintliga program.

Bryssel den 6 oktober 2010 Regionkommitténs ordförande Mercedes BRESSO

(1) Slutsatser om den digitala agendan för Europa, möte i rådet (transport, telekommunikation och energi) den 31 maj 2010 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/trans/114710.pdf.

(2) Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2010 om en ny digital agenda för Europa: 2015.eu

http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2010-0133+0+DOC+XML+V0//SV

(3) OECD, The Economic Impact of ICT – Measurement, Evidence and Implications.

(4) CdR 156/2009 fin.

(5) CdR 252/2005 fin.

(6) KOM(2009) 440 slutlig.

(7) CdR 10/2009 fin.

(8) CdR 247/2009 fin.

(9) CdR 5/2008 fin.

(10) CdR 247/2009 fin.