1.Inledning

Onlineplattformar är viktiga motorer för innovation och tillväxt i den digitala ekonomin. De har möjliggjort en oöverträffad tillgång till information och utbyten samt nya marknadsmöjligheter, i synnerhet för små och medelstora företag. Onlineplattformar är dessutom den viktigaste platsen för tillgång till information och annat innehåll för de flesta människor på internet i dag, oavsett om det är via sökmotorer, sociala nätverk, mikrobloggar eller videodelningsplattformar. Plattformarnas affärsmodeller har på senare tid också utvecklats till att etablera nära kopplingar mellan användare och innehåll – i synnerhet för riktad reklam. Dessa plattformar länkar miljarder användare till enorma mängder innehåll och information och de tillhandahåller innovativa tjänster till medborgare och företag.

Den stora spridningen av olagligt innehåll som kan laddas upp och därmed går att komma åt online ger dock upphov till allvarliga bekymmer som kräver kraftfulla och effektiva motåtgärder. Det som är olagligt offline är olagligt även online. Uppmaning till terrorism, främlingsfientligt och rasistiskt språk som offentligt uppmuntrar till hat och våld samt barnpornografi är olagligt inom EU. Den ökande tillgången på terroristiskt material online och spridningen av sådant material är ett hot mot tryggheten och säkerheten samt mot offrens värdighet. Europeiska unionen har agerat mot denna problematik genom ett antal åtgärder. Att ta itu med upptäckt och borttagning av olagligt innehåll online är emellertid en brådskande utmaning för dagens digitala samhälle.

Med anledning av ett flertal terroristattacker inom EU och spridningen av terroristpropaganda online framförde Europeiska rådet den 22–23 juni 2017 att det ”förväntar sig [...] att sektorn ska [...] utveckla nya tekniker och verktyg i syfte att förbättra den automatiska upptäckten av och raderingen av innehåll som uppviglar till terrordåd. Detta bör vid behov kompletteras genom relevanta lagstiftningsåtgärder på EU-nivå”. Dessa krav var upprepningar av uttalanden av ledarna för G7 och G20 vid deras toppmöten nyligen. På liknande sätt uppmanade Europaparlamentet i sin resolution om onlineplattformar från juni 2017 dessa plattformar ”att vidta kraftigare åtgärder mot olagligt och skadligt innehåll på internet”, samtidigt som kommissionen uppmanades att presentera förslag för att åtgärda dessa problem.

De onlineplattformar som förmedlar tillgång till innehåll för de flesta internetanvändare har ett betydande samhällsansvar när det gäller att skydda användarna och samhället i sin helhet, och förhindra att brottslingar och andra personer som är involverade i onlineverksamhet som utgör en överträdelse utnyttjar deras tjänster. De öppna digitala områden som de tillhandahåller får inte bli grogrunder för exempelvis terror, olaglig hatpropaganda, övergrepp på barn eller människohandel, eller områden som håller sig undan rättssamhället. Det är tydligt att spridning av olagligt innehåll på internet kan underminera allmänhetens tilltro till och förtroende för den digitala miljön, men en sådan spridning kan dessutom hota den fortsatta ekonomiska utvecklingen av plattformarnas ekosystem och den digitala inre marknaden. Onlineplattformarna bör på ett resolut sätt intensifiera sina åtgärder för att lösa detta problem, som en del av det ansvar som kommer från deras centrala roll i samhället.

Kampen mot olagligt innehåll online måste föras med korrekta och robusta skyddsmekanismer för att garantera skyddet av de olika grundläggande rättigheter som står på spel. Med hänsyn till deras allt viktigare roll vad gäller att ge tillgång till information spelar onlineplattformarna dessutom en viktig roll när det gäller att uppnå en sådan balans. Kampen mot olagligt innehåll på internet inom EU bör bygga på och dessutom ta hänsyn till EU:s åtgärder på global nivå.

I detta meddelande presenteras en uppsättning riktlinjer och principer för onlineplattformar, för hur de ska intensifiera kampen mot olagligt innehåll online i samarbete med nationella myndigheter, medlemsstater och andra relevanta intressenter. Syftet med meddelandet är att underlätta och intensifiera genomförandet av god praxis för att förhindra, upptäcka, undanröja och blockera tillgången till olagligt innehåll för att säkerställa en effektiv borttagning av olagligt innehåll, ökad transparens och skydd av grundläggande rättigheter online. Avsikten är också att ge plattformarna förtydliganden om deras ansvar när de vidtar proaktiva åtgärder för att upptäcka, ta bort eller blockera tillgången till olagligt innehåll (de så kallade ”barmhärtiga samariten”-åtgärderna).

2.Bakgrund

Europeiska unionen har redan reagerat på den utmaning som olagligt innehåll online utgör, med både bindande och icke-bindande åtgärder. Dessa policygensvar innefattar direktivet om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi, terrorismdirektivet, de föreslagna åtgärderna mot bakgrund av förändringarna av upphovsrätten och direktivet om audiovisuella medietjänster (AVMSD).

Dessa befintliga och förslagna lagstiftande åtgärder har kompletterats med en rad icke lagstiftande åtgärder, till exempel uppförandekoden för att motverka olaglig hatpropaganda online, det arbete som utförs av EU:s internetforum när det gäller terroristpropaganda, samförståndsavtalet om försäljning av varumärkesförfalskade varor via internet, kommissionens meddelande om marknadskontroll av produkter som säljs online, onlineförsäljning av produkter i näringskedjan, EU:s handlingsplan mot olaga handel med vilda djur, vägledningen om direktivet om otillbörliga affärsmetoder och nationella myndigheters gemensamma åtgärder inom samarbetsnätverket för konsumentskydd. Den europeiska strategin för ett bättre internet för barn är ett självreglerande initiativ som syftar till att förbättra onlinemiljön för barn och ungdomar med hänsyn till riskerna för exponering för material som våldsamt eller sexuellt exploaterande innehåll eller nätmobbning.

I sina meddelanden från 2016 och 2017 betonade kommissionen behovet av att onlineplattformarna agerar mer ansvarsfullt och intensifierar självreglerande satsningar i hela EU för att få bort olagligt innehåll. Dessutom förbinder sig kommissionen att förbättra samordningen av de olika sektorsspecifika dialogerna med plattformarna och att utforska behovet av vägledning när det gäller formella förfaranden för anmälan och åtgärd. Detta bör göras i samverkan med – och utan att det påverkar – de dialoger som redan pågår och det arbete som påbörjats på andra områden, till exempel enligt den europeiska säkerhetsagendan eller på området olaglig hatpropaganda.

Nya rapporter om några av dessa sektorsspecifika initiativ har visat vissa framsteg. När det gäller olaglig hatpropaganda visar rapporter från juni 2017 en ökning från 28 % till 59 % avseende borttagning av ett urval anmält innehåll i vissa EU-länder under en sexmånadersperiod, men viktiga skillnader mellan olika plattformar konstateras. En del förbättringar vad gäller hastigheten av borttagningen registrerades under samma period, samtidigt som 28 % av borttagningen fortfarande inte gjordes förrän efter en vecka. Detta visar att en icke lagstiftande strategi kan ge vissa resultat, i synnerhet om den åtföljs av åtgärder för att säkerställa att samarbetet mellan alla berörda operatörer underlättas. På liknande sätt har ungefär 80–90 % av det innehåll som flaggats av Europol tagits bort inom ramen för EU:s internetforum mot terroristiskt innehåll sedan starten. När det gäller barnpornografi rapporterade INHOPE-systemet med jourtelefoner redan 2015 en effektivitet på 91 % när det gällde borttagning inom 72 timmar och 1 av 3 innehållsposter togs bort inom 24 timmar.

De olika pågående sektorsspecifika dialogerna avslöjade dessutom en betydande grad av likhet när det gäller de förfaranden som bestämmer upptäckt, identifiering, borttagning och skydd mot återuppladdning i de olika sektorerna. Dessa slutsatser ligger till grund för detta meddelande.

På EU-nivå består det allmänna juridiska ramverket för borttagning av olagligt innehåll av e-handelsdirektivet, som bland annat harmoniserar de villkor enligt vilka vissa onlineplattformar kan dra nytta av undantaget från ansvar för olagligt innehåll som de lagrar på den digitala inre marknaden.

Olagligt innehåll på onlineplattformar kan spridas i synnerhet via onlinetjänster som tillåter uppladdning av innehåll från tredje part. Sådana värdtjänster omfattas, under vissa villkor, av artikel 14 i e-handelsdirektivet. Denna artikel slår fast att leverantörer av värdtjänster inte kan hållas ansvariga för den information som lagras på begäran av tredje part, under förutsättning att a) tjänsteleverantören inte hade kännedom om förekomsten av olaglig verksamhet eller olaglig information och, beträffande skadeståndsanspråk, inte var medveten om fakta eller omständigheter som gjort förekomsten av den olagliga verksamheten eller den olagliga informationen uppenbar, eller b) tjänsteleverantören så snart han fått sådan kännedom eller blivit medveten om detta handlat utan dröjsmål för att avlägsna informationen eller göra den oåtkomlig. Samtidigt bör direktivet ”utgöra en tillämplig grund vid utarbetande av snabba och tillförlitliga förfaranden som syftar till att avlägsna olaglig information och göra den oåtkomlig”.

Enligt artikel 15 förbjuds medlemsstaterna dessutom att ålägga ”tjänsteleverantörerna en allmän skyldighet att, i samband med tillhandahållande av sådana tjänster som avses i [artikel 14], övervaka den information de överför eller lagrar, och inte heller någon allmän skyldighet att aktivt efterforska fakta eller omständigheter som kan tyda på olaglig verksamhet”. Samtidigt påminns i skäl 47 i direktivet om att detta endast gäller övervakningsskyldigheter av allmän natur och att det inte gäller ”övervakningsskyldigheter i ett speciellt fall och påverkar i synnerhet inte beslut från nationella myndigheter i enlighet med nationell lagstiftning”.

I detta sammanhang åtog sig kommissionen i sitt meddelande om onlineplattformar från 2016 att upprätthålla en balanserad och förutsägbar ansvarsordning för onlineplattformar, som ett viktigt reglerande ramverk till stöd för digital innovation på den digitala inre marknaden.

Vägledningen i detta meddelande påverkar inte EU:s regelverk utan avser verksamheten på onlineplattformarna, i synnerhet värdtjänster som tillhandahålls av dessa plattformar i enlighet med artikel 14 i e-handelsdirektivet. Riktlinjerna täcker alla kategorier av olagligt innehåll och tar hänsyn till det faktum att olika typer av innehåll kan kräva olika sorters åtgärder.

En harmoniserad och tydlig strategi för borttagning av olagligt innehåll finns för närvarande inte inom EU. Vad som finns inom EU är olika metoder beroende på medlemsstat, innehållskategori och typ av onlineplattform. En mer anpassad metod skulle göra kampen mot olagligt innehåll effektivare. Den skulle dessutom gynna utvecklingen av den digitala inre marknaden och sänka efterlevnadskostnaderna med en mängd olika regler för onlineplattformar, inklusive för nya deltagare.