Meddelande från kommissionen C(2003) 4582 av den 1 december 2003 om tystnadsplikt vid beslut om statligt stöd

(2003/C 297/03)

1. INLEDNING

(1) I detta meddelande anges hur kommissionen avser att behandla en begäran från en medlemsstat om att delar av ett beslut om statligt stöd som riktas till medlemsstaten skall omfattas av tystnadsplikt och således inte röjas när beslutet offentliggörs.

(2) I detta ingår två aspekter, nämligen

a) identifiering av uppgifter som kan omfattas av tystnadsplikt, och

b) det förfarande som skall följas när en sådan begäran behandlas.

2. RÄTTSLIG GRUND

(3) I artikel 287 i fördraget anges följande: "Medlemmarna av gemenskapens institutioner, medlemmarna av kommittéer samt tjänstemän och övriga anställda i gemenskapen skall, även efter det att deras uppdrag upphört, vara förpliktade att inte lämna ut upplysningar som omfattas av tystnadsplikt, särskilt uppgifter om företag, deras affärsförbindelser eller deras kostnadsförhållanden."

(4) Detta återspeglas också i artiklarna 24 och 25 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget(1).

(5) I artikel 253 i fördraget anges följande: "Förordningar, direktiv och beslut som antas av Europaparlamentet och rådet gemensamt, av rådet eller av kommissionen skall vara motiverade och hänvisa till de förslag eller yttranden som skall inhämtas enligt detta fördrag."

(6) I artikel 6.1 första meningen i förordning (EG) nr 659/1999 föreskrivs följande när det gäller beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande: "Beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande skall sammanfatta relevanta sak- och rättsfrågor, kommissionens preliminära bedömning beträffande den föreslagna åtgärdens karaktär av stöd skall inbegripas och tvivlen beträffande åtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden skall anges. [...]"

3. IDENTIFIERING AV UPPGIFTER SOM KAN OMFATTAS AV TYSTNADSPLIKT

(7) EG-domstolen har fastställt att även om artikel 287 i fördraget främst gäller uppgifter som inhämtats hos företag, visar uttrycket "särskilt" att det rör sig om en allmän princip som också omfattar andra konfidentiella uppgifter(2).

(8) Därmed omfattar tystnadsplikten både affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter.

(9) Det finns inget skäl till att begreppen affärshemlighet och andra konfidentiella uppgifter skall ges en annan betydelse än den de har i samband med förfaranden om konkurrensbegränsande samverkan och företagskoncentrationer. Det faktum att mottagarna av kommissionsbeslut vid sådana förfaranden är företag, medan mottagarna vid förfaranden om statligt stöd är medlemsstater, hindrar inte att man tillämpar samma metod för att identifiera vad som kan vara affärshemligheter eller en andra konfidentiella uppgifter.

3.1 Affärshemligheter

(10) Affärshemligheter kan endast bestå av företagsuppgifter som har ett faktiskt eller ett potentiellt ekonomiskt värde och som kan ge andra företag ekonomiska fördelar om de röjs eller används. Typiska exempel på affärshemligheter är metoder för att bedöma tillverknings- och distributionskostnader, produktionshemligheter (dvs. en hemlig, kommersiellt värdefull plan, formel, process eller anordning som används för att framställa, förbereda, sätta samman eller bearbeta handelsvaror och som kan sägas vara slutprodukten av antingen innovation eller en väsentlig insats) och processer, leverantörer, producerade och sålda kvantiteter, marknadsandelar, förteckningar över kunder och distributörer, marknadsföringsplaner, självkostnader, försäljningspolicy, och information om företagets interna organisation.

(11) I princip kan affärshemligheter endast avse stödmottagaren (eller annan tredje man) och utgöras av uppgifter som lämnats av medlemsstaten (eller tredje man). Därmed kan uttalanden från kommissionen själv (till exempel om den uttrycker tvivel på att en omstruktureringsplan är genomförbar) inte omfattas av tystnadsplikt.

(12) Att ett företag kan skadas av att uppgifter röjs är inte i sig självt tillräckligt för att uppgifterna skall betraktas som affärshemligheter. Till exempel kan ett kommissionsbeslut om att inleda det formella granskningsförfarandet vid ett fall av omstruktureringsstöd leda till tvivel på vissa aspekter av omstruktureringsplanen mot bakgrund av de uppgifter som kommissionen har fått. Ett sådant beslut kan påverka företagets kreditvärdighet (ytterligare), vilket dock inte nödvändigtvis innebär att de uppgifter som beslutet grundas på skall betraktas som affärshemligheter.

(13) I allmänhet kommer kommissionen att tillämpa följande kriterier för att avgöra vilka uppgifter som kan betraktas som affärshemligheter (förteckningen är inte uttömmande):

a) I vilken utsträckning är uppgifterna kända utanför företaget?

b) I vilken utsträckning har företaget självt vidtagit åtgärder för att skydda uppgifterna, till exempel genom konkurrensklausuler eller avtal om att inte röja uppgifterna som ålagts anställda, agenter osv.?

c) Vilket värde har uppgifterna för företaget och dess konkurrenter?

d) Vilka insatser eller investeringar har företaget gjort för att få tillgång till uppgifterna?

e) Vilka insatser skulle andra behöva göra för att få tillgång till eller kopiera uppgifterna?

f) I vilken grad skyddas sådana uppgifter av den berörda medlemsstatens lagstiftning?

(14) Kommissionen anser att följande uppgifter i regel inte bör omfattas av tystnadsplikt:

a) Uppgifter som är allmänt tillgängliga, även om uppgifterna endast finns tillgängliga mot betalning genom specialiserade informationstjänster eller om uppgifterna är allmänt kända bland experter på området (till exempel ingenjörer eller läkare). I regel skall inte heller omsättning betraktas som en affärshemlighet, eftersom den offentliggörs i årsredovisningen eller är känd på marknaden på annat sätt. Man skall ange skälen till en begäran om konfidentiell behandling av uppgifter om omsättningen som inte är allmänt kända och en sådan begäran skall bedömas från fall till fall. Att uppgifterna inte är allmänt tillgängliga innebär inte nödvändigtvis att de kan betraktas som en affärshemlighet.

b) Äldre uppgifter, särskilt sådana som är minst fem år gamla.

c) Statistik och sammanställda uppgifter.

d) Namn på stödmottagare, verksamhetsområde, stödets syfte, stödbelopp osv.

(15) En begäran om undantag från dessa principer i särskilda fall skall åtföljas av noggrant angivna skäl.

3.2 Andra konfidentiella uppgifter

(16) I ärenden om konkurrensbegränsande samverkan och företagskoncentrationer lämnas vissa uppgifter till kommissionen på villkor att de förblir konfidentiella (till exempel en marknadsundersökning som ett företag som är part i förfarandet låtit göra och som utgör en del av företagets egendom). En liknande metod skulle kunna användas även vid beslut om statligt stöd.

(17) På området statligt stöd kan det dock finnas vissa typer av konfidentiella uppgifter som inte nödvändigtvis förekommer i förfaranden om konkurrensbegränsande samverkan och företagskoncentrationer, nämligen statshemligheter eller andra konfidentiella uppgifter som gäller statens verksamhet. Mot bakgrund av kravet på att kommissionen skall motivera sina beslut och kravet på öppenhet kan sådana uppgifter emellertid endast i mycket speciella fall omfattas av tystnadsplikt. Till exempel kommer uppgifter om organisationen av offentliga tjänster och kostnaderna för dessa i regel inte betraktas som "andra konfidentiella uppgifter" (uppgifterna kan dock utgöra en affärshemlighet, om de kriterier som anges i avsnitt 3.1 är uppfyllda).

4. TILLÄMPLIGT FÖRFARANDE

4.1 Allmänna principer

(18) Kommissionens främsta uppgift är att sammanjämka två motstridande krav, nämligen kravet på att motivera sina beslut enligt artikel 253 i fördraget och således se till att besluten innehåller alla de väsentliga uppgifter som de bygger på, och kravet på att se till att tystnadsplikten upprätthålls.

(19) Kommissionen skall, förutom att iaktta den grundläggande skyldigheten att motivera sina beslut, också tillämpa bestämmelserna om statligt stöd på ett effektivt sätt (bland annat genom att ge medlemsstaterna, stödmottagarna och andra berörda parter möjlighet att lämna synpunkter eller överklaga kommissionens beslut) och beakta kravet på insyn i sin politik. Därför är det ett allt överskuggande intresse att kommissionens beslut offentliggörs i sin helhet. I regel kan en begäran om konfidentiell behandling endast godkännas när det är strängt nödvändigt för att skydda affärshemligheter eller andra konfidentiella uppgifter som bör åtnjuta samma skydd.

(20) Affärshemligheter och andra konfidentiella uppgifter åtnjuter inte något fullständigt skydd. Det innebär till exempel att de kan röjas om de är väsentliga för kommissionens motivering av sina beslut. Det betyder att uppgifter som är nödvändiga för att en stödåtgärd och en stödmottagare skall kunna identifieras i regel inte omfattas av tystnadsplikt. I regel gäller tystnadsplikten inte heller uppgifter som är nödvändiga för att visa att villkoren i artikel 87.1 i fördraget är uppfyllda. Kommissionen kommer dock att noga överväga om det med tanke på sakförhållandena i ärendet är viktigare att offentligöra uppgifterna än att undvika den skada som den berörda medlemsstaten eller det berörda företaget kan lida.

(21) I den offentliggjorda versionen av ett kommissionsbeslut kan vissa delar ha strukits jämfört med den version som kommissionen antagit. Sådana strykningar kan endast göras med hänvisning till tystnadsplikten. Stycken får inte flyttas, och inga meningar får läggas till eller ändras. Om kommissionen anser att vissa uppgifter inte kan röjas, får man lägga till en fotnot där de utelämnade uppgifterna beskrivs eller där omfång och storlek anges, om det gör beslutet mer sammanhängande och lättare att förstå.

(22) En begäran om att inte offentliggöra ett beslut i sin helhet eller att utelämna viktiga delar av det kommer inte att godkännas, om ett godkännande innebär att kommissionens motivering blir svår att förstå.

(23) Om det finns en klagande i ärendet, kommer kommissionen att ta hänsyn till klagandens intresse av att få reda på skälen till varför kommissionen har fattat ett visst beslut utan att behöva vända sig till domstolen(3). En begäran från en medlemsstat om att sådana delar av beslutet som berör klagandes intressen skall omfattas av tystnadsplikt skall därför vara särskilt välgrundad och övertygande. Kommissionen kommer dock i regel inte att vara benägen att röja uppgifter som anses vara sådana att de omfattas av tystnadsplikt, om det finns en misstanke om att det främsta syftet med klagomålet är att få tillgång till dessa uppgifter.

(24) Medlemsstaterna kan inte med hänvisning till tystnadsplikten vägra att lämna uppgifter till kommissionen som kommissionen anser nödvändiga för att granska stödåtgärder. I detta hänseende hänvisas till det förfarande som anges i rådets förordning (EG) nr 659/1999 (särskilt artikel 2.2 samt artiklarna 5, 10 och 16).

4.2 Förfarande

(25) För närvarande meddelar kommissionen den berörda medlemsstaten sina beslut utan dröjsmål och ger medlemsstaten möjlighet att, i regel inom femton arbetsdagar, ange vilka uppgifter den anser omfattas av tystnadsplikten. Denna tidsperiod kan förlängas genom en överenskommelse mellan kommissionen och den berörda medlemsstaten.

(26) Om den berörda medlemsstaten inte anger vilka uppgifter den anser omfattas av tystnadsplikten inom den tidsperiod som kommissionen föreskrivit, kommer beslutet i regel att offentliggöras i sin helhet.

(27) Om den berörda medlemsstaten vill att vissa uppgifter skall omfattas av tystnadsplikt, skall den markera dessa delar av beslutet och för varje del motivera varför den begär att uppgifterna inte skall röjas.

(28) Kommissionen kommer att granska medlemsstatens begäran utan dröjsmål. Om kommissionen inte godtar att vissa delar av beslutet omfattas av tystnadsplikt, kommer den att motivera varför den anser att dessa delar inte kan utelämnas från den offentliga versionen av beslutet. Om medlemsstaten inte anger godtagbara skäl till sin begäran (dvs. skäl som inte är uppenbart irrelevanta eller felaktiga), behöver kommissionen inte närmare motivera varför de berörda delarna inte kan utelämnas från den offentliga versionen av beslutet, utan det räcker med att hänvisa till att godtagbara skäl saknas.

(29) Om kommissionen beslutar att godta att vissa delar omfattas av tystnadsplikten, men inte godkänner medlemsstatens begäran i sin helhet, kommer den att meddela sitt beslut genom att lämna ett nytt utkast till medlemsstaten, där den anger vilka delar som har utelämnats. Om kommissionen godtar att de delar som medlemsstaten har angivit omfattas av tystnadsplikt, kommer beslutstexten att offentliggöras i enlighet med artikel 26 i förordning (EG) nr 659/1999, med utelämnande av de delar som omfattas av tystnadsplikt. I texten kommer kommissionen att markera var delar har utelämnats(4).

(30) Efter mottagandet av kommissionens beslut med motivering till avslaget på begäran om att inte röja vissa delar av beslutet, kommer medlemsstaten att ha femton arbetsdagar på sig för att svara och ange ytterligare skäl för sin begäran.

(31) Om den berörda medlemsstaten inte svarar inom den tidsperiod som kommissionen föreskrivit, kommer kommissionen i regel att offentliggöra beslutet på det sätt som den angett i sitt svar på medlemsstatens ursprungliga begäran.

(32) Om den berörda medlemsstaten svarar och anger ytterligare skäl inom den föreskrivna tidsperioden, kommer kommissionen att granska dessa skäl utan dröjsmål. Om kommissionen godtar att de delar som angetts av medlemsstaten omfattas av tystnadsplikt, kommer beslutstexten att offentliggöras på det sätt som anges i punkt 29 ovan.

(33) Om det inte är möjligt att komma överens, kommer kommissionen att gå vidare genom att omedelbart offentliggöra sitt beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet. Ett sådant beslut skall innehålla en sammanfattning av relevanta sak- och rättsfrågor och kommissionens preliminära bedömning beträffande den föreslagna åtgärdens karaktär av stöd. Även tvivlen beträffande åtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden skall anges. Naturligtvis måste vissa väsentliga uppgifter anges för att tredje man och de andra medlemsstaterna skall kunna lämna meningsfulla synpunkter. Kommissionens plikt att tillhandahålla sådana väsentliga uppgifter går i regel före varje begäran om skydd för affärshemligheter eller andra konfidentiella uppgifter. Dessutom ligger det både i stödmottagarens och berörda parters intresse att få tillgång till ett sådant beslut så snabbt som möjligt. Att tillåta några som helst förseningar i detta hänseende skulle äventyra hela kontrollen av statligt stöd.

(34) Om det inte är möjligt att komma överens om en begäran att vissa uppgifter i beslut om att inte göra invändningar och beslut om att avsluta det formella granskningsförfarandet skall omfattas av tystnadsplikt, meddelar kommissionen medlemsstaten sitt slutliga beslut tillsammans med den text som den planerar att offentliggöra. Medlemsstaten får femton dagar på sig att svara. Om kommissionen inte får något svar som den anser vara relevant, kommer den i regel att gå vidare med att offentliggöra texten.

(35) Kommissionen håller för närvarande på att se över sina anmälningsformulär för statligt stöd. För att undvika onödig skriftväxling med medlemsstaterna och förseningar i offentliggörandet av beslut, har kommissionen för avsikt att i formuläret införa en fråga om huruvida anmälan innehåller uppgifter som inte bör offentliggöras, och om skälen till detta. Endast om svaret är jakande kommer kommissionen att inleda en skriftväxling med medlemsstaten i enskilda ärenden. Om kommissionen behöver ytterligare upplysningar, skall medlemsstaten, samtidigt som den lämnar de begärda upplysningarna, ange om de begärda upplysningarna inte bör offentliggöras och skälen till detta. Om kommissionen använder uppgifter som medlemsstaten sålunda angett, kommer den att meddela medlemsstaten det antagna beslutet och motivera varför den anser att dessa delar inte kan utelämnas från den offentliga versionen av beslutet på det sätt som fastställs i punkt 28 ovan.

(36) När kommissionen har beslutat vilken text den skall offentliggöra och meddelat medlemsstaten sitt slutliga beslut, är det medlemsstatens sak att besluta om den vill utnyttja något av de rättsliga förfaranden som den har tillgång till, bland annat interimistiska åtgärder, inom de tidsfrister som fastställs i artikel 230 i EG-fördraget.

4.3 Tredje man

(37) Om en tredje man, annan än den berörda medlemsstaten (t.ex. klagande, andra medlemsstater eller stödmottagaren), lämnar uppgifter i samband med förfaranden om statligt stöd, kommer dessa riktlinjer att tillämpas med nödvändiga ändringar.

4.4 Tillämpningstid

(38) I dessa riktlinjer kan inga bindande rättsregler fastställas och syftet är inte heller att göra detta. Med hänsyn till strävan efter en sund förvaltning ges här en förhandsbeskrivning av hur kommissionen avser att behandla frågan om konfidentialitet vid förfaranden om statligt stöd. Om man inte kan komma överens, kan kommissionens beslut om offentliggörande i regel bli föremål för en särskild rättslig prövning. Eftersom dessa riktlinjer endast berör procedurfrågor (och i stor utsträckning beskriver gällande praxis) kommer de att bli omedelbart tillämpliga och gälla även beslut om att inte göra invändningar(5) som antogs innan förordning (EG) nr 659/1999 trädde i kraft och som tredje man begär att få tillgång till.

(1) EGT L 83, 27.3.1999, s. 1

(2) Mål 145/83, Adams mot kommissionen, Rec. 1985, s. 3539, punkt 34 (svensk specialutgåva volym VIII, s. 327) och mål T-353/94, Postbank mot kommissionen, REG 1996, s. II-921, punkt 86.

(3) Mål C-367/95, kommissionen mot P Sytraval, REG 1998, s. I-1719, punkt 64.

(4) De utelämnade delarna kommer att markeras med hjälp av hakparenteser [...] och genom att man i en fotnot anger "omfattas av tystnadsplikt".

(5) Beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet och slutliga beslut antagna före den dagen har redan offentliggjorts i sin helhet i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Innan besluten offentliggjordes kunde medlemsstaterna ange om besluten innehöll uppgifter som omfattades av tystnadsplikt.