[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 14.11.2006

KOM(2006) 693 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om minskning av svarsbördan, förenkling och prioriteringar i fråga om gemenskapsstatistik

Inledning

I meddelandet ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen” (KOM(2005) 97), som kom i mars 2005, konstateras att förenkling av lagstiftningen är en högt prioriterad uppgift för EU. Det är kommissionens svar på Europaparlamentets och rådets krav på att förbättra och förenkla kvaliteten på EU-lagstiftningen, och det ligger helt i linje med den reviderade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. EU:s insatser för bättre lagstiftning syftar till att förbättra lagstiftningen till fördel för medborgarna, att begränsa kostnaderna i överensstämmelse med proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna och att minska den administrativa belastningen för företagen, i synnerhet för små och medelstora företag.

Också när det gäller framställning av officiell nationell statistik och gemenskapsstatistik har man från politiskt håll på lokal, nationell och europeisk nivå börjat efterlysa en förenkling av kraven. Företagarföreningar har vid upprepade tillfällen påtalat att de vill se en lindring av skyldigheten att framställa statistik.

Kommissionen (Eurostat) är väl medveten om denna diskussion och har sett över hur man bäst kan bidra till att minska de problem i fråga om kostnader och administrativ börda som gemenskapsstatistiken medför. Kommissionen antog den 25 maj 2005 ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar[1] vilket välkomnades av Ekofinrådet den 7 juni 2005. Meddelandet innehöll en rekommendation från kommissionen till medlemsstaterna om att de skulle säkerställa tillämpning av de 15 principerna i den europeiska uppförandekoden avseende statistik, som kommittén för det statistiska programmet antog enhälligt den 24 februari 2005. Svarsbördan berörs i flera av principerna i uppförandekoden.

Kommissionen underströk också behovet av förenkling på statistikområdet i sitt meddelande till Europaparlamentet och rådet om ”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram – En strategi för förenkling av lagstiftningen” av den 25 oktober 2005[2]. Statistik över företagsstrukturer och Intrastat-statistik har uttryckligen tagits med i det löpande förenklingsprogrammet, som biläggs detta meddelande och som gäller perioden 2005–2008.

I rådets slutsatser av den 8 november 2005 konstateras det också att arbetet med att framställa statistik och samla in uppgifter bör minskas, och att små och medelstora företags specifika behov särskilt bör beaktas.

På gemenskapsnivå fortsätter insatserna för att minska svarsbördan och förenkla lagstiftningen samtidigt som inriktningen fortfarande är att man skall tillhandahålla statistik av hög kvalitet. Inom ramen för initiativet för bättre lagstiftning uppmärksammas särskilt behovet av uppgifter för att mäta effekterna och konsekvenserna av politiska åtgärder. För närvarande är arbetet inriktat på fyra huvudområden: systematisk genomgång av all gemenskapslagstiftning om statistik, oavsett om den redan har antagits eller håller på att utarbetas, användning av modern informationsteknik, tillvaratagande av de möjligheter som skapas genom att de europeiska aggregaten får allt större betydelse i förhållande till nationella indikatorer, och maximalt utnyttjande av den potential som finns i administrativa källor som ersättning för statistiska undersökningar. Men dessa åtgärder behöver vidareutvecklas. I detta meddelande fastställs därför en strategi för att ytterligare minska statistikbördan för företagen. Den grundar sig på två huvudinriktningar: förenkling och fastställande av prioriteringar . Denna strategi understöds genom en förbättrad planeringsprocess , vilket inbegriper ett närmare samarbete med medlemsstaterna.

Detta meddelande presenteras samtidigt som det övergripande meddelandet ”A strategic review of Better Regulation in the EU” och det är ett konkret exempel på hur kommissionen avser att omsätta sina åtaganden i praktisk handling.

Förenkling

Svarsbördan för företag skulle kunna minskas genom en kombination av två åtgärder: för det första en förenkling av statistikkraven inom utvalda prioriterade områden och för det andra främjande av statistiska verktyg och metoder som gör det enklare att fullgöra statistiska skyldigheter.

Prioriterade områden för förenkling

Insatser har påbörjats på en rad områden som redan har föreslagits för förenkling, och de kommer att vidareutvecklas under den närmaste tiden.

Intrastat

Ända sedan systemet för insamling av gemenskapsstatistik över varuhandel mellan medlemsstaterna (Intrastat) infördes 1993 har det gjorts stora ansträngningar för att minska den belastning det inneburit för företagen. Det har fastställts tröskelvärden för att undanta ett stort antal företag, antalet nomenklaturrubriker har reducerats, en del uppgifter har gjorts frivilliga, och det har införts en förenklad rapportering för komplexa produkter.

Åtgärderna för förenkling kommer att fortsätta med samma inriktning och de kommer på kort sikt att ytterligare minska den belastning som Intrastat inneburit. Men på medellång eller lång sikt förväntas inte detta leda till någon ytterligare nämnvärd minskning av belastningen för uppgiftslämnarna. Kommissionen kommer därför att föreslå att man på medellång sikt övergår till ett system med enflödesrapportering. För närvarande framställs statistik om handel mellan EU:s medlemsstater genom ett system där varje land rapporterar om såväl import- som exportflöden. Varje flöde rapporteras således två gånger. Med ett enflödessystem skulle statistiken om detta flöde sammanställas endast i ett land.

Detta skulle kunna minska Intrastat-rapporterna med mer än 50 % (om rapporteringen sker på avsändarsidan), men införandet av ett enflödessystem är på intet sätt enkelt, eftersom det fortfarande finns stora olikheter mellan medlemsstaterna när det gäller att redovisa handelsströmmarna på grund av olikheter i insamling och bearbetning av uppgifter. Det är därför viktigt att rapportering genom ett enflödessystem fasas in under en bestämd tidsperiod och åtföljs av de åtgärder som är nödvändiga för att garantera att uppgifterna håller acceptabel kvalitet. Kommissionen kommer därför att genomföra en omfattande konsekvensanalys av införandet av ett system med enflödesrapportering. Man kommer att undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att bibehålla kvaliteten på uppgifterna. Dessutom kommer medlemsstaterna att uppmanas att genomföra liknande undersökningar på nationell nivå. På grundval av dessa två typer av undersökningar kommer det sedan att utarbetas tydliga rekommendationer för hur enflödessystemet skall införas i nära samarbete mellan Eurostat och medlemsstaterna.

Men innan ett system med enflödesrapportering kan antas, är det en rad problem som behöver lösas. Det gäller bland annat att fastställa en samling grunduppgifter, att harmonisera uppgiftsinsamling och bearbetningssystem och att utväxla uppgifter mellan medlemsstaterna. Vidare bör det också undersökas hur man bättre kan använda sig av administrativa uppgifter, minska felklassifikationer och hantera sekretessfrågor.

En detaljerad handlingsplan kommer att utarbetas för hur dessa och andra frågor skall tacklas, och sedan diskuteras med medlemsstaterna.

- Kommissionen kommer att föreslå en ”dubbelspårsstrategi” som innebär att fortsatt förenkling enligt gängse mönster på kort sikt kompletteras med ett enflödessystem för Intrastat som skall träda i kraft 2010.

Statistik över företagsstrukturer

I februari 2006 föreslog kommissionen att förordningen om statistik över företagsstrukturer skulle omarbetas[3]. Förslaget syftar till att fortlöpande anpassa denna viktiga statistik till nya politiska behov genom förbättrade produktivitetsvariabler och med säkerställande av att den till lika delar omfattar tjänstesektor och tillverkningssektor. Alla dessa frågor spelar en mycket central roll i Lissabonstrategin och fullbordandet av den inre marknaden. Samtidigt syftar revideringen av företagsstatistiken också till att belasta företagen så litet som möjligt genom man stryker flera obligatoriska variabler, flyttar andra variabler från den årliga till den fleråriga insamlingen av uppgifter och stryker de frivilliga variablerna. Användning av uppgifter från register rekommenderades för en rad nya områden.

Revideringen av statistiken över företagsstrukturer är ett exempel på den typ av verktyg som kan användas för att åstadkomma förenkling:

- Revideringen av statistiken över företagsstrukturer ger medlemsstaterna möjlighet att bara lämna uppgifter till EU-aggregaten utan att behöva bifoga siffror med alla detaljer. Detta är inte en helt europeisk lösning, men det är ändå ett steg i den riktningen och det kommer att minska bördan avsevärt.

- Användningen av administrativa uppgifter kommer också att minska bördan för företagen. Genom den omarbetade förordningen utvidgas detta till nya områden. Uppgiftsinsamlingen om företagsdemografi blir helt registerbaserad och kommer därför inte att belasta företagen.

Statistik över industriproduktionen (Prodcom)

En rad åtgärder har vidtagits för att minska den arbetsbörda för företagen som skapats av förordningen om statistisk undersökning av industriproduktionen i gemenskapen:[4]

- 2005 förenklades produktförteckningen (Prodcom-förteckningen) genom att man strök sådana rubriker som det sällan rapporterades om och som företagen fann det svårt att rapportera om. Kravet på att lämna rapport om textilproduktionen en gång per kvartal ströks.

- 2006 ströks kravet på ett lämna månadsrapporter om stålproduktionen.

- För närvarande pågår samråd med medlemsstaterna om huruvida industriella tjänster och mellanprodukter skall strykas från förteckningen för 2007.

Den administrativa bördan har minskat påtagligt till följd av de åtgärder som har vidtagits. Genom förenklingen 2005 minskade exempelvis antalet rubriker i Prodcom-förteckningen från 5 800 till 4 500, och kravet på kvartalsapport om textilproduktionen hade varit en orimligt stor belastning för uppgiftslämnarna.

Omstrukturering av företagsstatistiken

De enskilda områdena i företagsstatistiken skall inte ses isolerat. Det behövs statistik på flera andra områden för att få fram en fullständig bild av ekonomin på grundval av undersökningar av företagen. Det finns dessutom kopplingar mellan olika statistikområden. Så är t.ex. statistiken över företagsstrukturer en av de viktigaste källorna för nationalräkenskaperna. Det betyder att en strykning av krav i statistiken över företagsstrukturer knappast skulle få någon effekt, eftersom uppgifterna ändå skulle samlas in av medlemsstaterna för deras nationalräkenskaper.

Kommissionen är övertygad om att mer måste göras och håller därför på att utarbeta ett program för omstrukturering av företagsstatistiken. Denna omstrukturering kommer att inrymma en rad åtgärder som skall hjälpa medlemsstaterna att utveckla metoder som väsentligt kan bidra till att minska belastningen för företagen, som t.ex. intensivare användning av administrativa uppgifter för statistiska ändamål, automatisk elektronisk överföring av statistiska uppgifter direkt från företagsredovisningar, utveckling och harmonisering av skattningsmetoder och bättre integrering av mikrodata, som skall göra det möjligt för medlemsstaterna att effektivare utnyttja befintliga uppgifter och därmed minska belastningen för företagen. Senare i höst kommer kommissionen att lägga fram ett förslag till modernisering av företags- och handelsstatistiken, vilket också kommer att innehålla åtgärder för att minska bördan. Detta förslag kommer att läggas fram i form av ett flerårigt program för perioden 2008–2013 och det skall genomföras i nära samarbete mellan Eurostat och medlemsstaterna.

- Kommissionen håller för närvarande på att utarbeta ett program för omstrukturering av företagsstatistiken som är inriktat på att minska belastningen för företagen genom ett mer ändamålsenligt sätt att samla in uppgifter.

Jordbruksstatistik

Den 24 februari 2005 tillstyrkte kommittén för det statistiska programmet Eurostats förslag om den framtida jordbruksstatistiken som syftar till en grundläggande förenkling och rationalisering. Dessa förslag håller nu på att genomföras:

- Flera balansräkningar har bortfallit och en rad andra balansräkningar har blivit frivilliga.

- Insamling av absoluta priser på månadsbasis har upphört. Vad gäller absoluta priser på årsbasis har produktförteckningen halverats. Från och med 2006 har prisindex per kvartal införts istället för prisindex per månad.

- För de kommande tio åren föreslås endast två mellanliggande undersökningar om företagsstrukturen i jordbruket i stället för tre.

- Lagstiftningen om undersökningar av djurhållning och animalieproduktion skall ses över.

- Lagstiftningen om statistik över spannmål och andra grödor skall ses över.

- Sammanslagningen av skogsbruksredovisningar och miljöredovisningar har genomförts.

- Programmet för undersökning av frukt- och vinodlingar kommer att ses över i överensstämmelse med reformen av de båda gemensamma marknadsorganisationerna.

- Ett nytt gemensamt system för insamling och validering av jordbruksstatistiska uppgifter kommer att införas före utgången av 2007. Det kommer att förbättra kvaliteten på uppgifterna avsevärt och göra det möjligt att minska kostnaderna och svarsbördan.

Dessa betydande insatser som för närvarande genomförs för att förenkla och minska belastningen av systemet för jordbruksstatistik borde bidra till att tillgodose de behov som uppstår genom att nya politikområden inlemmas i den gemensamma jordbrukspolitiken (landsbygdsutveckling, miljö och livsmedelssäkerhet).

- Kommissionen kommer aktivt verka för förenkling av det europeiska systemet för jordbruksstatistik och för att förbättra statistikens kvalitet.

Verktyg för förenkling

Europeiska aggregat

Den ökade betydelse som de europeiska aggregaten i motsats till nationella indikatorer fått för den politiska beslutsprocessen öppnar också möjligheter till förenkling. I fråga om konjunkturstatistik, som har betydelse framför allt för den monetära politiken, har det varit möjligt att minska skyldigheterna (detaljeringsgrad, aktualitet, periodicitet) för medlemsstater vars andel av motsvarande europeiska aggregat var mindre än 1 % – åtminstone i de flesta fall. Eurostat har dessutom föreslagit att det skall införas en europeisk urvalsplan som skulle möjliggöra en avsevärd (upp till 80 %) minskning av den totala urvalsstorleken och därmed av den allmänna svarsbördan. Revideringen av statistiken över företagsstrukturer kommer också att ge medlemsstaterna möjlighet att bara lämna uppgifter till det europeiska aggregatet på den mest detaljerade nivån i uppgiftsindelningen. Eurostat förespråkar också att det genomförs kontinuerliga undersökningar. Detta tillvägagångssätt skulle leda till minskade urvalsstorlekar för sammanställningen av europeiska aggregat samtidigt som det tillåter att nationella indikatorer sammanställs med lägre periodicitet. Kommissionen kommer att fortsätta att identifiera områden där tyngdpunkten förskjuts från nationella uppgifter till europeiska aggregat, att utveckla verktyg och metoder för att samordna undersökningar och att vid behov utarbeta särskilda europeiska undersökningar.

- Kommissionens förslag till gemenskapens statistiska program för perioden 2008-2012 kommer att främja användningen av europeiska urvalsundersökningar i vissa fall.

Användning av administrativa uppgifter

Svarsbördan för de nationella statistikorganen och för uppgiftslämnarna kommer givetvis att minska om de relevanta uppgifterna inte längre behöver tas fram genom en särskild statistisk undersökning, utan kan tas från administrativa uppgifter som är avsedda att användas för andra ändamål. Eurostat inser att det av en rad orsaker är svårare att harmonisera administrativa uppgifter och att på så sätt säkerställa jämförbarheten mellan de statistiska uppgifter som härrör från dem. När administrativa uppgifter skall användas, får man göra en avvägning mellan jämförbarhet å ena sidan och kostnaden för de nationella statistikorganen och belastningen för uppgiftslämnarna å andra sidan. Medlemsstaterna har alltid haft möjlighet att använda sig av undersökningar eller administrativa uppgifter eller en kombination av båda. Dessutom använder Eurostat själv administrativa uppgifter (högfrekventa) för extrapolering av undersökningsresultat (lågfrekventa). Användning av administrativa uppgifter för extrapolering i kombination med regelbundna referensundersökningar eller lågfrekventa undersökningar är definitivt en strategi som kommer att minska svarsbördan och kostnaderna, och Eurostat kommer därför inte enbart att möjliggöra detta utan också att mer aktivt agera för det.

- Kommissionens förslag till gemenskapens statistiska program för perioden 2008-2012 kommer att främja användningen av administrativa uppgifter för statistiska ändamål, i särskilda fall.

Användning av redovisningsuppgifter

En annan mycket lovande möjlighet är att på elektronisk väg direkt använda sig av standardiserade redovisningsuppgifter. Uppgifterna hämtas direkt från företagets redovisning utan något särskilt frågeformulär. Redovisningsuppgifterna kan kompletteras med mindre undersökningar såsom vid användning av administrativa uppgifter. Kommissionen kommer att ge stöd till medlemsstaterna genom att anpassa definitionerna i rättsakterna till definitionerna i redovisningsstandarderna, utveckla de elektroniska verktyg som behövs och utarbeta metoder för riktade kompletterande undersökningar och motsvarande skattningsförfaranden.

Företagsstatistik i form av datalager

En fullständig integration av statistiska uppgifter på mikronivå skulle göra det betydligt lättare att använda och återanvända de befintliga uppgifterna. Uppgifterna skulle bara behöva samlas in en gång och sedan återanvändas i olika undersökningar. Detta skulle både minska bördan och göra uppgifterna mer användbara. Några medlemsstater har redan kommit långt i fråga om integreringen av uppgifter, men mycket arbete återstår innan sådana system är helt genomförda. Kommissionen har endast tillgång till begränsade sammanställningar av uppgifter på mikronivå, vilket gör det svårt att återanvända information på EU-nivå. För företagsgrupper som är verksamma i flera medlemsstater är det också nödvändigt att kommissionen utarbetar integrerat uppgiftsmaterial på gruppnivå.

Företagsregister har central betydelse i alla sådana system, och det är därför viktigt att den nya förordningen om företagsregister tillämpas. Kommissionen kommer också att bistå medlemsstaterna med att utveckla verktyg och metoder för fullständig integrering av befintliga uppgifter.

- Kommissionens förslag till gemenskapens statistiska program för perioden 2008-2012 kommer att främja tillgängligheten till och användningen av mikrodata.

- Eurostat kommer att stödja utvecklingen av ett nytt förfarande för att länka samman befintliga mikrodata för att möjliggöra mer effektiv användning av uppgifter.

Differentiering av kraven

Differentiering av kraven utifrån ländernas vikt i de statistiska aggregaten skulle avsevärt kunna minska bördan för företagen och kostnaderna för en del nationella myndigheter och samtidigt förbättra EU-aggregatens aktualitet. Det borde användas i större utsträckning.

Användning av informationsteknik och innovativa metoder

I det pågående arbetet med att använda företagens redovisningsuppgifter för statistiska ändamål undersöker Eurostat i samarbete med medlemsstaterna också möjligheterna av att använda det elektroniska formatet XBRL (eXtensible Business Reporting Language). När företagen börjar använda XBRL för att överföra sina redovisningsuppgifter, borde statistikorganen automatiskt kunna få fram statistiska uppgifter från redovisningarna i XBRL. I detta syfte har det tillsatts en arbetsgrupp med företrädare för nationella statistikorgan och centralbanker, och ett tekniskt utvecklingsarbete har påbörjats.

Eurostat samarbetar också aktivt med FN:s ekonomiska kommission för Europa för att förbättra metoderna för automatisk insamling av rådata från företag.

Eurostat sponsrar tillsammans med andra internationella organisationer också utveckling och främjande av formatet SDMX (Statistical Data and Metadata eXchange) som är ISO-certifierad. Denna XML-baserade standard möjliggör överföring av statistiska uppgifter och metadata mellan organisationer och till användare. SDMX-standarder kommer att bidra till att företagen själva har nytta av den information som de lämnar till statistikmyndigheterna.

Metodforskning kommer också att främjas i syfte att minska svarsbördan. Detta kommer att främjas inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning (FP7).

- Ett förslag till införande av SDMX (Statistical Data and Metadata eXchange) på vissa statistikområden kommer att överlämnas till medlemsstaterna under det första halvåret 2007.

- Den första inbjudan att lämna förslag till forskning om offentlig statistik inom ramen för det sjunde ramprogrammet, som kommer att offentliggöras i början av 2007, kommer att innehålla mätning och minskning av svarsbördan som ett tänkbart ämne.

FASTSTÄLLANDE AV PRIORITERINGAR

Bättre prioriteringar när det gäller statistiska uppgifter är ett annat grundläggande inslag i förenklingsprocessen. Bedömningen av statistikens relevans och användbarhet för EU-politiken är av avgörande betydelse när det gäller att välja ut prioriterade områden för förenkling.

Omsättande av principerna i praktisk handling

I enlighet med de relevanta principerna i uppförandekoden angav meddelandet av den 25 maj 2005 tre huvudinriktningar för statistiska prioriteringar:

- Den första gäller användarnas behov och nytta av europeisk statistik – framför allt utifrån dess betydelse för utformningen av politiken på EU-nivå.

- Den andra gäller bedömningen av vilka kostnader som det medför för medlemsstater, uppgiftslämnare och Europeiska kommissionen att framställa gemenskapsstatistik.

- Den tredje kategorin omfattar ” särskilda frågor ” som har betydelse för den officiella statistikens kostnadseffektivitet, t.ex. avvägningen mellan olika statistiska kvalitetskomponenter (t.ex. ”exakthet” eller ”detalj” kontra ”aktualitet”) och möjligheter till flexibel rapporteringsskyldighet med inriktning på centrala europeiska behov.

På grundval av dessa principer har en kombinerad kvalitativ och kvantitativ metod för bedömning av kostnadseffektivitet tagits fram i samarbete med medlemsstaternas statistikmyndigheter, och den har testats för utvalda områden (transportstatistik och statistik över utländska dotterföretag) i samarbete med behöriga nationella myndigheter och statistikanvändare på gemenskapsnivå. Metoden har utvecklats enligt samma principer och metoder som använts i andra liknande system (EU:s nettokostnadsmodell eller standardkostnadsmodell i några medlemsstater), och de nationella statistikmyndigheterna har gett positiva omdömen om resultatet av testerna.

Kommissionen (Eurostat) och medlemsstaternas statistikmyndigheter, som delar på ansvaret för metoden, har kommit överens om att fortlöpande förbättra den för att hitta den bästa balansen mellan behoven av enkelhet och praktisk genomförbarhet av analyserna å ena sidan, och detaljeringsgrad och exakthet vid justering av kraven på kostnadseffektivitet å andra sidan.

Användning av metoden i praktiken

Så som rådet rekommenderade den 8 november 2005 integreras metoden i kommissionens kommande förslag om det fleråriga statistiska programmet för perioden 2008–2012. Den skall fungera som ett gemensamt redskap för strukturerade, systematiska och öppna analyser till stöd för politiska åtgärder. Användning av metoden garanterar att behöriga nationella statistikmyndigheter engageras aktivt i bedömningen av de totala kostnaderna för medlemsstaterna och uppgiftslämnarna i överensstämmelse med principerna för EU:s nettomodell för administrativa kostnader och för kommissionen. Den säkerställer också att statistikanvändarna medverkar aktivt i bedömningen av nyttan av statistiken, särskilt dess relevans och användbarhet för EU-politiken. I detta hänseende bör särskild uppmärksamhet ägnas områden där gemenskapen har exklusiv behörighet i förhållande till områden där behörigheten är delad.

Stöd till framställning av (nationell statistik och) gemenskapsstatistik svarar bara för en liten del av den totala administrativa bördan för företagen, i synnerhet för de små och medelstora företagen. Men bördan upplevs som mycket tyngre. På gemenskapsnivå fortsätter kommissionen att undersöka hur man på olika sätt kan bidra till den övergripande satsningen på att minska denna börda. Förslaget är därför att metoden kontinuerligt skall användas för

i) nytt statistikarbete som kräver betydande resurser av uppgiftslämnarna, och

ii) gällande statistikkrav

för att efterhand skapa bättre balans i det statistiska programmet. Då det europeiska statistiksystemet är nätverksbaserat och bygger på subsidiaritetsprincipen kan detta dock bara genomföras till priset av stora investeringar av medlemsstaterna. De kommer framför allt att bli tvungna att lämna tillförlitliga uppgifter om de kostnader som uppkommer som direkt följd av gemenskapens behov av statistik.

- Alla nya statistikprojekt som kan komma att avsevärt öka den administrativa bördan för uppgiftslämnarna, särskilt för företagen, kommer att bli föremål för en lönsamhetsanalys innan de genomförs.

- Alla områden som omfattas av det kommande fleråriga statistiska programmet (2008–2012) kommer att bli föremål för en lönsamhetsanalys innan programperioden löper ut.

PLANERINGSPROCESSEN

Den process som leder fram till fastställandet av kommissionens statistiska program håller på att justeras genom att det läggs större tyngdpunkt på att minska kostnaderna för medlemsstaterna och uppgiftslämnarna. Programmet kommer att innehålla planeringsöversyner av befintliga områden, och frågan om prioriteringar kommer att lyftas fram i de årliga diskussionerna med användarna. I detta sammanhang kommer, utöver den fortlöpande dialogen med användare inom kommissionen, också särskild uppmärksamhet att ägnas åt den reformerade europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området[5], som skall biträda rådet, Europaparlamentet och kommissionen med att se till att användarnas behov och kostnaderna för uppgiftslämnare och statistiker beaktas vid samordningen av de strategiska målen och prioriteringarna i gemenskapspolitiken på området statistisk information.

Därutöver ger de pågående diskussionerna med medlemsstaterna om revidering av den rättsliga grunden för gemenskapsstatistiken (särskilt rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik[6]) möjlighet till undersökning av hur de nationella statistikmyndigheterna skall kunna engageras bättre i utformningen av statistikprogrammens innehåll.

- Ett förslag till reformering av den europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området antogs av kommissionen den 3 november 2006.

- Vid revideringen av den rättsliga grunden för gemenskapens statistiska program kommer möjligheter till större involvering av de nationella statistikmyndigheterna i utformningen av innehållet i gemenskapens statistiska program att tas upp.

SLUTSATSER

Som underlag för effektiv ekonomisk styrning och politiskt beslutsfattande i Europeiska unionen på såväl nationell nivå som på gemenskapsnivå behövs det statistik av hög kvalitet. Detta är förenligt med fortsatt agerande för principerna om förbättrad lagstiftning som helhet, inklusive förenkling, som är ett centralt inslag i det nya partnerskapet för tillväxt och sysselsättning som inleddes 2005.

De åtgärder som kommissionen presenterar i detta meddelande ingår i den övergripande strategin för att förbättra lagstadgade och administrativa ramvillkor och för att stärka konkurrenskraften både på europeisk och nationell nivå.

Vad gäller statistik är kommissionen medveten om behovet av att säkerställa att gemenskapsstatistiken anpassas till nya politiska behov samtidigt som kraven mildras i de fall där deras politiska relevans minskat eller är obetydlig. Kommissionen är beredd att genomföra systematiska bedömningar av kostnadseffektiviteten i fråga om nya och gällande krav på grundval av de övergripande och vägledande principerna. Effekterna och konsekvenserna av alla nya lagstiftningsförslag kommer att utvärderas systematiskt, och de nationella statistikorganen kommer att informeras om resultaten. I alla dessa frågor ser kommissionen fram mot ett nära samarbete med medlemsstaterna och med slutanvändarna av gemenskapsstatistiken som genom sin medverkan säkerställer att kommissionens ambitioner på detta område kan förverkligas.

Satsningen på att uppnå jämvikt mellan krav och resurser ger inte resultat i en handvändning. Det måste bli en fortlöpande satsning, och det behövs en rad verktyg som används i ett strategiskt sammanhang så att det framgår att det europeiska statistiska systemet som helhet har blivit effektivare och så att detta visar sig i en bättre statistik till stöd för Europeiska unionens politik. De åtgärder och verktyg som redovisas i detta meddelande har införts i gemenskapens kommande fleråriga statistiska program.

Eftersom det behövs gemensamma åtaganden för att fastställa och genomföra prioriteringar, förenklingar och minskning av svarsbördan i fråga om gemenskapsstatistik uppmanar kommissionen Europaparlamentet och rådet att stödja de föreslagna åtgärderna och kommande initiativ som bidrar till att de genomförs.

[1] KOM (2005) 217.

[2] KOM (2005) 535.

[3] KOM(2006) 66 slutlig.

[4] Kommissionens förordning (EEG) nr 3924/91 av den 19 december 1991.

[5] KOM(2006) 653 slutlig.

[6] EGT L 52, 22.2.1997, s. 1-7.