Yttrande om Årsrapport "Finansieringsinstrument för den europeiska sammanhållningen 1993/1994"

(96/C 100/27)

Den 13 mars beslöt Regionkommittén enligt artikel 198c i fördraget om upprättande om den Europeiska gemenskapen att utarbeta ett yttrande om Årsrapport "Finansieringsinstrument för den europeiska sammanhållningen 1993/1994".

Utskott 8 "Ekonomisk och social sammanhållning, Socialpolitik och Folkhälsa" har varit ansvarigt för Regionkommitténs arbete i frågan. Föredragande: José Vieira de Carvalho.

Vid sin 9:e plenarsession den 20-21 september 1995 (sammanträde den 21 september 1995) antog Regionkommittén följande yttrande.

Rådets förordning (EEG) nr 792/93 av den 30 mars 1993 om upprättandet av finansieringsinstrument för den europeiska sammanhållningen;

Regionkommitténs yttrande om "Förslag till rådets förordning om upprättandet av sammanhållningsfonden" och "Förslag till rådets förordning (EG) om åtgärder för den praktiska tillämpningen av förordningen (EG) om upprättandet av sammanhållningsfonden" (dok. CdR 16/94);

Revisionsrättens särskilda rapport nr 1/95 om finansieringsinstrument för den europeiska sammanhållningen som spänner över samma tidsperiod som kommissionens rapport;

Det femte miljöhandlingsprogrammet för en hållbar utveckling, och

Kommissionens rapport "Den framtida utvecklingen av den gemensamma transportpolitiken".

1. Regionkommittén välkomnar kommissionens och medlemsländernas ansträngningar att, med kort varsel, upprätta ett finansieringsinstrument för den europeiska sammanhållningen. Regionkommittén är också medveten om de problem som förorsakats av den legala osäkerhet som rått på grund av att Maastrichtfördraget ännu inte hade ratificierats.

2. Regionkommittén vill klargöra att den stora merparten av synpunkterna angående problem och brister vid den praktiska tillämpningen av finansieringsinstrumentet för sammanhållning görs för att undvika att liknande problem uppstår vid den fortsatta tillämpningen. Dessa synpunkter syftar med andra ord till att sammanhållningsfonden skall fungera bättre.

2.1. Regionkommittén yrkar på att fondens effektivitet skall garanteras med alla till buds stående medel.

3. Vad gäller den roll som regionala och lokala myndigheter bör ha vid den praktiska tillämpningen av finansieringsinstrumentet för sammanhållning hade kommittén önskat att behöriga myndigheter på lokal och regional nivå hade medtagits i större utsträckning i administrationen av finansieringsinstrumentet för europeisk sammanhållning.

3.1. Denna synpunkt förutsätter också delvis att lokala och regionala myndigheter tar aktiv del i fastställandet av prioriteringar och utvärderingar i syfte att välja ut lämpliga projekt.

3.2. Detta innebär att de berörda ländernas prioriteringar skall fastställas med deltagande av de lokala och regionala myndigheter som är direkt berörda, inte enbart i de fall då de regionala myndigheterna har full kompetens att fastställa eller utföra dessa projekt i sin region utan tvärtom i samtliga fall.

3.3. Detta deltagande innebär, å andra sidan, att ansökningar om stöd följs av ett yttrande från berörda regionala eller lokala myndigheter om projektets regionala och mellanregionala konsekvenser och att kommissionen, vid sin utvärdering av projektet, tar hänsyn till den direkt berörda myndighetens yttrande.

3.4. Dessutom är det nödvändigt att regionala och lokala myndigheter som deltar i finansieringen av projekt också medverkar i budgetstyrningen av dessa projekt.

3.5. Vad avser uppföljning och utvärdering av projekt ser Regionkommittén positivt på kommissionens uppfattning () att medlemsländerna i framtiden bör göra större ansträngningar för att få till stånd en bättre kartläggning av projektens inverkan på miljön. De lokala och regionala myndigheterna är medvetna om att fonden stöder sig på det femte miljöhandlingsprogrammet vid urvalet av projekt men önskar fastslå att de värnar om att de finansierade projekten respekterar de regler som upprättats beträffande bekämpning av luftföroreningar och buller, vattenskydd, miljöavfallshantering och fågelskydd.

3.6. Kommittén understryker ännu en gång vikten av att de lokala och regionala myndigheter som berörs direkt medverkar i uppföljningskommittéer och att man följer exemplet Irland. Det är att föredra att befogenheter för regional styrning ges till folkvalda på lokal och regional nivå snarare än till representanter för centralregeringen.

3.7. Regionkommittén önskar att det i framtiden ges stöd till fler projekt i regioner i unionens yttersta randområden. Regionkommittén önskar dessutom fastställa att denna eventuella utgiftsökning för projekt i regioner i unionens yttersta randområden inte får ske på bekostnad av övriga fonder (exempelvis strukturfonderna).

3.8. Regionkommittén vill att de mest isolerade regionerna i de länder som får anslag från sammanhållningsfonden prioriteras.

4. Kommittén påminner om den oro som revisionsrätten ger uttryck för i sin särskilda rapport om inte vissa mindre projekt har missgynnats enbart därför att det finns ett brådskande behov av att "avsätta" stöden fortast möjligt. Kommittén anser att projekten bör ha en betydande inverkan på den regionala och mellanregionala utvecklingen och att denna påverkan inte nödvändigtvis är förbunden med projektets storlek.

5. Regionkommittén hade önskat få information om totalt antal ansökningar om finansieringsstöd, hur många av dessa som till slut godkändes, motiveringar till avslag och regionala och lokala myndigheters eventuella medverkan i beslutsprocessen.

6. Det skulle vara lämpligt att man i framtiden studerade de finansierade projektens socioekonomiska konsekvenser (på nationell, regional och lokal nivå) genom att till exempel lägga till ett kapitel om lokala, regionala och mellanregionala konsekvenser i årsrapporterna.

Vad gäller årsrapporter är det önskvärt att kommissionen använder diagram och kartor för att ge en helhetsbild av de finansierade projektens utveckling.

För att man lättare skall kunna bilda sig en uppfattning om balansen mellan de två områdena (infrastruktur och miljö) bör rapporterna innehålla data från föregående år så att en analys av medlens rättvisa fördelning kan göras. Det är till exempel beklagligt att notera bristen på balans vad gäller andelen finansierade projekt för vägtransporter i förhållande till finansierade projekt för mer miljövänliga transportsätt. För att bekräfta denna obalans i fördelningen av stödet krävs det dock att det finns data som sträcker sig betydligt längre tillbaka i tiden än ett år.

7. ReK vill understryka vikten av att ha en god samordning av olika instrument för gemenskapsinitiativ, dels finansieringsinstrumentet för sammanhållning eller sammanhållningsfonden, dels strukturfonderna, Europeiska investeringsbanken (EIB), INTERREG II och andra gemenskapsinitiativ.

Regionkommittén har noterat uppgifterna i revisionsrättens särskilda rapport om att medlemsländer i vissa fall dragit tillbaka projekt som skulle fått finansiering genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) eller genom EIB för att i stället söka stöd genom finansieringsinstrumentet för sammanhållning. Liknande tillvägagångssätt bör undvikas i framtiden. Genom förbättrad samordning och information kan risken för dubbelfinansiering undvikas liksom finansiering genom Sammanhållningsfonden av projekt som skulle kunna ha förkastats inom ramen för ett annat gemenskapsinitiativ. Genom ökad samordning på gemenskapsnivå uppnås också en större koordinering med nationella infrastrukturprogram.

8. Regionkommittén är medveten om de svårigheter som uppstår då gemenskapslagstiftningen inte respekteras i fråga om offentlig upphandling i vissa länder och hoppas att dessa svårigheter snart har övervunnits.

9. Avslutningsvis gläder sig Regionkommittén åt att det inte förekommit oegentligheter eller bedrägerier i de godkända projekten.

Bryssel den 21 september 1995.

Regionkommitténs ordförande

Jacques BLANC

() Kommissionens svar på Revisionsrättens särskilda rapport.

BILAGA till yttrandet från Regionkommittén om kommissionens kompletterande årsrapport 1994 beträffande sammanhållningsfonden

Den 18 juli 1995 beslöt Regionkommittén i enlighet med artikel 198c i Fördraget om upprättande av den Europeiska gemenskapen att utarbeta ett yttrande om kommissionens kompletterande årsrapport 1994 beträffande sammanhållningsfonden.

Utskott 8 "Ekonomisk och social sammanhållning, Socialpolitik och Folkhälsa" ansvarade för utarbetandet av detta yttrande som bilaga till yttrandet om årsrapporten "Finansieringsinstrument för den europeiska sammanhållningen 1993/1994" (dok. KOM(95) 1 slutlig). Föredragande var José Vieira De Carvalho.

Vid sin 9:e plenarsession den 20-21 september 1995 (sammanträde den 21 september 1995) antog Regionkommittén följande yttrande.

Rådets förordning (EEG) nr 792/93 av den 30 mars 1993 om upprättandet av finansieringsinstrument för den europeiska sammanhållningen;

Regionkommitténs yttrande om "Förslag till rådets förordning om upprättandet av sammanhållningsfonden" och "Förslag till rådets förordning (EG) om åtgärder för den praktiska tillämpningen av förordningen (EG) om upprättandet av sammanhållningsfonden" (dok. CdR 16/94);

Revisionsrättens särskilda rapport nr 1/95 om finansieringsinstrument för den europeiska sammanhållningen som spänner över samma tidsperiod som kommissionens rapport;

Det femte miljöhandlingsprogrammet för en hållbar utveckling;

Kommissionens rapport "Den framtida utvecklingen av den gemensamma transportpolitiken";

Årsrapporten "Finansieringsinstrument för den europeiska sammanhållningen 1993/1994" (dok. KOM(95) 1 slutlig).

1. Regionkommittén gläder sig åt att den obalans mellan infrastrukturprojekt och miljöprojekt som konstaterades i årsrapporten om finansieringsinstrument för den europeiska sammanhållningen och som hade en negativ inverkan på miljöprojekten nu tycks ha minskat.

2. Regionkommittén gläder sig även åt att järnvägsnätet, inom ramen för infrastrukturer för transport, börjar gynnas av en större finansiell tilldelning jämfört med situationen när det gällde finansieringsinstrument för den europeiska sammanhållningen.

3. De synpunkter som framförts i yttrandet om finansieringsinstrumenten för den europeiska sammanhållningen och som rör de lokala och regionala myndigheternas roll (punkt 3) gäller även för sammanhållningsfonden.

4. Regionkommittén upprepar vikten av att årsrapporterna omfattar ett avsnitt som behandlar projektens lokala, regionala och nationella inverkan. Den tekniska projektbeskrivningen i årsrapporten i fråga omfattar en punkt som rör de socio-ekonomiska fördelarna men en mer djuplodande information om deras inverkan skulle vara ett välkommet bidrag.

5. Regionkommittén upprepar ånyo sin begäran om att man informerar om det totala antalet ansökningar om finansiering av projekt och den procentuella andel som beviljas, de huvudsakliga skälen till negativa beslut och det eventuella bidrag som de lokala och regionala myndigheterna kan ge vid beslutsfattandet.

6. Regionkommittén noterar att det förekommit några fall av oegentligheter i projekt som godkänts.