SV
EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE
av den 8 augusti 2003
på begäran av Sveriges riksbank över en framställan om vissa ändringar
i lagen om Sveriges riksbank
(CON/2003/15)
1. Den 9 juli 2003 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran om yttrande från Sveriges
riksbank över en framställan om vissa ändringar i lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank (nedankallat "förslaget").
2. ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artikel 105.4 första strecksatsen i Fördraget och
artikel 2.1 tredje strecksatsen i rådets beslut 98/415/EG av den 29 juni 1998 om nationellamyndigheters samråd med ECB rörande förslag till rättsregler
1, eftersom framställan innehåller
bestämmelser om Sveriges riksbank. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningenför ECB har detta yttrande antagits av ECB-rådet.
3. Förslaget gäller en framställan från Sveriges riksbank till riksdagen att anta vissa ändringar i lagen
(1988:1385) om Sveriges riksbank (riksbankslagen). En del av förslaget går ut på att Riksbankenges rätt att utfärda föreskrifter och vitesföreläggande avseende det svenska betalningsväsendet.Riksbankens nuvarande behörighet när det gäller att främja ett säkert och effektivt betalnings-väsende (1 kap. 2 § riksbankslagen) syftar främst till att minska systemrisker. Detta mål uppnåsgenom övervakning av betalningssystemen på en övergripande nivå och genom tillhandahållandetav RIX, Riksbankens nationella RTGS-system för avveckling av betalningsförpliktelser. Detexisterande regelverket ger Riksbanken möjlighet att utfärda föreskrifter om uppgiftsskyldighetenför institut avseende sådan information som Riksbanken anser nödvändig för att övervakabetalningssystemets stabilitet (6 kap. 9 § riksbankslagen). Riksbankens rätt att ge ut föreskrifterenligt nuvarande regler omfattar dock inte Riksbankens övergripande behörighet att främja ettsäkert och effektivt betalningsväsende. Enligt Riksbankens förklaringar i förslaget innebär denutveckling som förväntas för RIX, inklusive möjlighe ten att externa aktörer övertar driften av delar
av systemet, förändrade krav på regleringen av deltagarna i RIX och andra aktörer. På området förvärdepappersavveckling finns dessutom enligt förslaget redan idag ett behov av en ökad samverkanmellan Riksbankens betalningssystem (RIX) och Värdepapperscentralens system för avveckling avvärdepappersaffärer. Inom ramen för främjandet av ett säkert och effektivt betalningsväsende,
                                                
1 EGT L 189, 3.7.1998, s. 42.
2hänvisar förslaget även till Riksbankens uppdrag att förse Sverige med sedlar och mynt
(Riksbankens ensamrätt att ge ut sedlar och mynt framgår av 9 kap. 13 § regeringsformen).Avseende sistnämnda aspekt noterar Riksbanken att de planerade förändringarna av kontant-hanteringen innebär att marknadsaktörer (som inte är helägda dotterbolag till Riksbanken) kommeratt sköta vissa operativa uppgifter och att detta ger upphov till nya regleringsbehov.
4. Mot denna bakgrund föreslår Riksbanken att den ges en allmän rätt att utfärda föreskrifter
beträffande sin uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende och att dennabestämmelse tas in i 1 kap. § 2 riksbankslagen. Därutöver föreslås att en ny paragraf införs iriksbankslagen (11 kap. § 2 a) av vilken framgår att Riksbanken vid behov har möjlighet att utfärdasåväl åtgärdsförelägganden som förbudsförelägganden för att säkerställa att föreskrifter somutfärdats med stöd av 1 kap. § 2 riksbankslagen efterlevs. Enligt förslaget skall Riksbanken kunnaförelägga utomstående att säkerställa överensstä mmelse med en föreskrift som getts ut för att
främja ett säkert och effektivt betalningsväsende e ller, motsatsvis, förbjuda en handling som strider
mot en sådan föreskrift. I båda fallen kommer Riksbankens anvisningar att kunna understödjas avvitesförelägganden. 
5. Enligt artikel 105.2 i fördraget och artikel 3.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och
Europeiska centralbanken (ECBS-stadgan) är en  av centralbankernas grundläggande uppgifter att
främja väl fungerande betalningssystem. För de nationella centralbankerna i de tolv medlemsstatersom infört euron, som tillsammans med ECB utgör Eurosystemet, utgör dessa artiklar den rättsligagrunden för att övervaka betalningssystemen. Därutöver grundar sig Eurosystemets behörighet attövervaka betalningssystemen på artikel 22 i ECBS-stadgan som innehåller en hänvisning till ECB:srätt att utfärda förordningar. Av artikel 22 i ECBS-stadgan framgår att "ECB och de nationellacentralbankerna får ställa anordningar till förfogande och ECB får utfärda förordningar för attsäkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom gemenskapen och iförbindelser med tredje land". Av artikel 34 i ECBS-stadgan som behandlar ECB:s rätt att utfärdaförordningar framgår att "[en] förordning skall ha allmän giltighet. Den skall till alla delar vara
bindande och direkt tillämplig i varje medlemsstat."
2 Inom Eurosystemet sköts översynen i allmän-
het av de nationella centralbankerna i enlighet med de regler för översyn som ECB-rådet utarbetatför Eurosystemet. Målet för översynen av clearing- och betalningssystem är att säkerställasystemens stabilitet samt att främja en effektiv penningpolitik med säkra betalningskanaler för dessgenomförande. Väl fungerande betalningsarrangemang är av särskilt stor betydelse för penning-politiken, både ur strategisk och operativ synpunkt. Detta innebär att endast centralbankerna inomEurosystemet, eller centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet (ECBS), kan delta iEurosystemets behörighet att utöva översyn av betalningssystemen och utesluter inblandning avgemenskapsinstitutioner eller nationella institutioner.
6. Enligt 1 kap. § 2 riksbankslagen är en av Riksbankens grundläggande uppgifter att främja ett säkert
och effektivt betalningsväsende. Såsom framgår av förslaget är det i detta sammanhang
                                                
2 Artikel 34.2 första stycket i ECBS-stadgan.
3Riksbankens målsättning att minska systemrisker och 1 kap. § 2 riksbankslagen utgör därmed den
rättsliga grunden för Riksbankens översyn av betalningsväsendet. ECB välkomnar och stöderRiksbankens mål att formalisera sin översynsfunktion och att öka sina regleringsbefogenheter inomdetta område. Detta är särskilt viktigt eftersom den nuvarande formuleringen av den rättsligagrunden för Riksbankens rätt att utfärda föreskrifter tycks vara begränsad och endast gälla specifikarapporteringskrav för institutioner. Om Riksbanken får större möjlighet att utfärda föreskrifterkommer detta ur ECB:s perspektiv även att underlätta regleringen av deltagarnas och de andraaktörernas verksamhet i den svenska TARGET-komponenten (RIX). Detta skulle vara särskiltvärdefullt, och i vissa situationer även nödvändigt, om delar av RIX i framtiden kommer att drivasav utomstående aktörer – vilket gäller oberoende av Sveriges antagande av euron och Riksbankensintegrering i Eurosystemet. ECB konstaterar att Riksbankens funktion avseende översynen avbetalningsväsendet även omfattar clearing- och avvecklingssystem för värdepapper. För ökadtydlighet vore det dock tillrådligt att i riksbankslagen göra en uttrycklig hänvisning tillRiksbankens översynsfunktion vad gäller clearing- och avvecklingssystem för värdepapper.
7. De föreslagna ändringarna kommer således att möjliggöra för Riksbanken att utföra en av sina
huvuduppgifter på ett effektivare sätt. Ändringarna skulle också medföra att riksbankslagen närmarsig ECBS-stadgan ytterligare, särskilt vad gäller ovannämnda artikel 22 i stadgan, vilket ärvärdefullt för Riksbankens framtida integrering i Eurosystemets översynsfunktion. I detta samman-hang kan det påpekas att ECB ännu inte har utfärdat någon förordning rörande översyn enligtartikel 22 i ECBS-stadgan. Merparten av de nationella centralbankerna utför dessa uppgifter ienlighet med sina egna stadgar och/eller arbetsinstruktioner utan något ytterligare, omfattandelagstadgat regelverk. ECB vill också peka på vikten av att säkerställa att framtida föreskrifter somRiksbanken utfärdar enligt 1 kap. § 2 riksbankslagen (i dess ändrade lydelse) överensstämmer medEurosystemets regler för översyn. En sådan överensstämmelse är ett viktigt krav för central-bankerna i de medlemsstater som antagit euron.
8. Vad gäller kontanthanteringen framgår det av förslaget att Riksbanken, i syfte att höja
effektiviteten i denna, har för avsikt att överlåta distribution och lagerhållning av kontanter sombokförs i Riksbankens balansräkning till privata aktörer inom kontantdistributionsverksamheten.Härigenom får utomstående aktörer ett större ansvar för uppgifter som traditionellt har utförts avRiksbanken och dess dotterbolag. Detta medför ett ökat regleringsbehov eftersom Riksbanken
måste kunna påverka kontanthanteringsrutiner och säkerhetskrav. Vidare bör förutsättningarna förRiksbanken att utöva tillsyn över de deltagande aktörerna som är inblandade i kontanthanteringenläggas fast. ECB anser att rätten att utfärda föreskrifter samt att kunna utfärda vitesföreläggandenkommer att öka Riksbankens möjligheter att reglera och övervaka privata aktörer som ärinblandade i kontanthanteringen mot bakgrund av de strukturella förändringar som pågår inomdetta område. Med beaktande av målsättningen att främja ett väl fungerande betalningsväsende iSverige samt artikel 16 i ECBS-stadgan har ECB inte någon invändning mot de föreslagnaändringarna avseende kontanthanteringen.
49. I förslaget återfinns även bestämmelser rörande Riksbankens hantering av Sveriges guld- och
valutareserv. Av 7 kap. § 7 första stycket i riksbankslagen framgår att "Riksbanken får med ellerutan räntegottgörelse ta emot insättningar i valuta eller guld från andra stater, mellanstatliga organsamt svenska och utländska banker." Av samma stadgande framgår även att "Riksbanken får görasådana insättningar hos svenska och utländska banker." Enligt förslaget skall dessa stadgandenändras genom att i viss mån utvidga kretsen av motparter hos vilka Riksbanken får göra sådanainsättningar, utan att de högt ställda kraven på dessa instituts kreditvärdighet förändras. Förutom delagtekniskt betingade ändringarna av den terminologi som används avseende utländska bankerinnebär förslaget även att Internationella återuppbyggnads- och utvecklingsbanken (IBRD),Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) samt andra centralbanker uttryckligenomnämns som godkända motparter.
10. Ändringsförslagen avseende Riskbankens möjligheter att göra  insättningar i form av valutor eller
guld är delvis terminologiska anpassningar som inte i sak medför någon ändring jämfört mednuvarande praxis hos Riksbanken, och ECB har inga invändningar därvidlag. I den mån förslagetutökar kretsen potentiella motparter för guld- och valutadepositioner, så som är fallet för IBRD,stöder ECB förslaget då det innebär att dessa kommer att uttryckligen nämnas i riksbankslagenvilket förtydligar kretsen av möjliga motparter. ECB noterar och uppskattar att Riksbanken redanidag tillämpar mycket höga krav vad gäller kreditvärdigheten hos de motparter som används vidguld- och valutadepositioner och att Riksbanken även i framtiden kommer att ställa samma högakrav.
11. ECB bekräftar att den inte har någon invändning mot att behöriga nationella myndigheter
offentliggör detta yttrande om de så önskar. Detta yttrande kommer att offentliggöras på ECB:swebbplats sex månader efter datum för antagandet.
Utfärdat i Frankfurt am Main den 8 augusti 2003.
[Namnteckning] [Namnteckning]
Tommaso PADOA-SCHIOPPA Gertrude TUMPEL-GUGERELL
Ledamot av ECB:s direktion L edamot av ECB:s direktion