Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet (omarbetning) /* COM/2013/0410 final - 2013/0186 (COD) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Initiativet om ett gemensamt europeiskt luftrum (Single European Sky, SES) ska förbättra den övergripande effektiviteten i organisationen och förvaltningen av det europeiska luftrummet genom att reformera den industri som tillhandahåller flygtrafiktjänster. Detta arbete har inbegripit två omfattande lagstiftningspaket – SES I och SES II med fyra förordningar[1] – och över 20 genomförandebestämmelser och beslut från kommissionen[2]. Ramen för de fyra förordningarna hänger samman med utvecklingen av den europeiska lagstiftningen för luftfartssäkerhet[3], som omfattar ett antal uppgifter som har anförtrotts Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa)[4], och med lanseringen av ett övergripande projekt för att modernisera utrustning och system för flygtrafiktjänster kallat Sesar[5]. De nuvarande reglerna avser de fem inbördes relaterade områdena prestation, säkerhet, teknik, den mänskliga faktorn och flygplatser. Erfarenheterna från SES I sedan 2004 och SES II sedan 2009 har visat att principerna och inriktningen för det gemensamma europeiska luftrummet är välgrundade och att en fortsättning av genomförandet är motiverat. Genomförandet har dock kraftigt försenats, särskilt vad gäller att nå prestationsmålen och att bygga upp de grundläggande komponenterna (t.ex. funktionella luftrumsblock eller nationella tillsynsmyndigheter). När SES II-paketet antogs 2009 beslutade lagstiftaren att SES II skulle genomföras i två etapper och kommissionen uppmanades att anpassa SES- och Easa-förordningarna till varandra efter att en första uppsättning genomförandeåtgärder för Easa och en granskning av flygtrafiktjänster hade genomförts[6]. En omarbetning av lagstiftningspaketet var därför redan planerad, främst för att förenkla och klargöra gränsen mellan de rättsliga ramarna för Easa och SES. Omarbetningsprocessen ger också möjlighet att bedöma effektiviteten i de befintliga rättsliga bestämmelserna mot bakgrund av att SES-initiativet inte genomförts i tid. Översynen av de rättsliga ramarna för det gemensamma europeiska luftrummet, känd under förkortningen SES 2+, ska påskynda genomförandet av reformen av flygtrafiktjänster utan att avvika från de ursprungliga målen och principerna. Den är också en del av initiativet Inremarknadsakt II[7] och syftar därmed till att förbättra den allmänna konkurrenskraften och tillväxten i EU:s ekonomi och inte bara inom flygledningstjänsten. Syftet med SES 2+-paketet är att göra förbättringar av regeltillsynen, prestationssystemet, tjänsteleverantörernas kundorientering och generella prestation. Dessutom kommer SES 2+-paketet att förenkla lagstiftningen genom att avlägsna vissa överlappningar i det befintliga regelverket. Det har framförts betänkligheter angående flera överlappande områden i SES-ramen och det finns också ett behov av att klargöra de olika aktörernas roller på EU-nivå. Denna anpassning mellan de fyra SES-förordningarna och grundförordningen om Easa[8] är en rent teknisk anpassningsåtgärd som redan krävs enligt lagstiftningen. På grund av den betydande överlappningen mellan förordningarna, är en omarbetning av de återstående delarna av de fyra SES-förordningarna till en enda en logisk följd av anpassningen. Problem som behandlas Det första problemområdet som tas upp i SES 2+ är den otillräckliga effektiviteten i tillhandahållandet av flygtrafiktjänster, vad gäller kostnads- och flygeffektivitet och den kapacitet som erbjuds. Detta framgår av en jämförelse med Förenta staterna som har ett ungefär lika stort luftrum. I Förenta staterna kontrolleras en route-luftrummet av en enda tjänsteleverantör jämfört med 38 tjänsteleverantörer i Europa. Förenta staternas tjänsteleverantör kontrollerar nästan 70 % fler flygningar med 38 % mindre personal. De viktigaste grundorsakerna till denna skillnad i produktivitet i Europa är bristerna när det gäller att inrätta och genomdriva prestationssystemet, ineffektiva tillsynsmyndigheter och den oproportionerligt stora mängden stödpersonal hos tjänsteleverantörerna. Det andra viktiga problemet som tas upp är det fragmenterade systemet för flygledningstjänst (ATM). Det europeiska ATM-systemet består av 27 nationella myndigheter som övervakar sammanlagt över hundra leverantörer av flygtrafiktjänster, med därtill hörande variationer i system, regler och förfaranden. En mängd extra kostnader blir följden av att Europa har ett stort antal tjänsteleverantörer som var och en upphandlar sina egna system, oftast utbildar sina anställda, skapar sina egna operativa förfaranden och är territoriellt begränsade till att tillhandahålla tjänster inom ett litet luftrum. För att motverka splittringen infördes med det gemensamma europeiska luftrummet konceptet med gränsöverskridande funktionella luftrumsblock och en central nätverksförvaltare för att sköta vissa nätverkstjänster. De funktionella luftrumsblocken är dock ännu inte är inriktade på prestation och nätverksförvaltaren är fortfarande alltför svag. Allmänt mål: Att förbättra det europeiska luftfartssystemets konkurrenskraft i förhållande till andra jämförbara regioner och särskilt att ytterligare utveckla initiativet om ett gemensamt europeiskt luftrum. Särskilda mål: · Att förbättra flygtrafikledningstjänstens prestation i fråga om effektivitet. · Att förbättra kapacitetsutnyttjandet inom flygledningstjänsten. Operativa mål: · Att se till att tillhandahållandet av flygtrafiktjänster är transparent, baserat på marknadsprinciper och kundvärde. · Att stärka de nationella tillsynsmyndigheternas roll. · Att stärka arbetet med att fastställa mål och genomdriva prestationssystemet (inklusive förstärkning av organet för prestationsgranskning/enheten för prestationsgranskning (PRB/PRU). · Att göra en strategisk omläggning av funktionella luftrumsblock. · Att stärka nätverksförvaltarens styrning och operationella räckvidd. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Ett tre månader långt offentligt samråd genomfördes mellan september och december 2012 på GD MOVE:s webbplats. Dessutom har två andra evenemang på hög nivå anordnats – en konferens i Limassol och en hearing i Bryssel – och en rad bilaterala möten med alla berörda parter har ägt rum för att stödja utarbetandet av detta initiativ. GD MOVE har gjort en konsekvensbedömning för att stödja lagstiftningsförslag om förbättrad effektivitet, säkerhet och konkurrenskraft för det gemensamma europeiska luftrummet. I paketet föreslås en översyn av de fyra SES-förordningarna ((EG) nr 549–552/2004, ändrade genom förordning (EG) nr 1070/2009) och grundförordningen om Easa (förordning (EG) nr 216/2008, ändrad genom förordning (EG) nr 1108/2009)[9]. Detta initiativ avser referensnummer (EU) nr 2014/MOVE/001. Planen för konsekvensbedömningen har också offentliggjorts på kommissionens webbplats[10]. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER 3.1. Omarbetning (hela förordningen) De fyra SES-förordningarna har förts samman till en enda förordning, vilket har krävt ett antal ändringar i dem. Den nya förordningen är uppdelad i fem kapitel baserade på de berörda aktörerna: – Kapitel I: Allmänna bestämmelser – Kapitel II: Nationella myndigheter – Kapitel III: Tillhandahållande av tjänster – Kapitel IV: Luftrummet – Kapitel V: Slutbestämmelser Dessutom har en del av innehållet, som överlappade med den befintliga förordningen (EG) nr 216/2008 lyfts ut ur SES-förordningarna och vissa små detaljer från dessa borttagna avsnitt har förts in i förordning (EG) nr 216/2008, för att understryka kontinuiteten i arbetet. De flesta bestämmelserna har utgått ur förordning (EG) nr 552/2004, som nu upphävs i sin helhet, med undantag för vissa detaljer som rör bilaga I om anmälda organ, vilka har slagits samman med bilagan om behöriga organ. Dessutom har vissa allmänna beskrivande punkter i bilaga II förts in i bilaga Vb till förordning (EG) nr 216/2008 för att betona behovet av att fortsätta med nuvarande policy. I linje med uppfattningen att kommissionen bör inrikta sig på ekonomisk reglering och särskilt på prestationssystemet och Sesar, medan Easa (nu kallat EAA i enlighet med överenskommelsen om standardisering av organen) stöder processen genom att samordna allt utarbetande av tekniska regler, har en ny artikel 28 lagts till för att beskriva hur överensstämmelsen mellan Sesar-politiken och nya tekniska regler kan säkerställas. Slutligen har de nya reglerna om genomförandeakter och delegerade akter som har sin grund i Lissabonfördraget tagits med i förordningen. 3.2. Nationella myndigheter (artiklarna 3, 4 och 5 och artikel 2, definition 36) Ett av de största åtgärdsbehoven som tas upp i konsekvensbedömningen har varit att stärka de nationella myndigheterna, både vad gäller deras oberoende och deras sakkunskap och resurser. För detta ändamål beskrivs i artikel 3 den grad av oberoende som myndigheterna behöver ha gentemot de tjänsteleverantörer som de ska övervaka. Eftersom några medlemsstater behöver utföra en viss administrativ omorganisation anges också en övergångsperiod fram till 2020. Dessutom fastställs tydligare krav på kompetens och oberoende hos anställd personal samt stärkt oberoende finansiering av myndigheterna genom avgiftssystemet för undervägsavgifter i artikel 14. För att förbättra sakkunskapen hos myndigheterna planeras ett nätverk av nationella myndigheter i artikel 5, inklusive möjligheten att dela expertis så att stater kan få stöd av experter från andra medlemsstater. Slutligen har det införts en definition av termen ”nationell tillsynsmyndighet”, som klargör att vid tillämpningen av denna förordning ska behöriga myndigheter enligt förordning (EG) nr 216/2008 anses vara nationella tillsynsmyndigheter, så att ingen ytterligare administrativ nivå behövs. 3.3. Prestations- och avgiftssystem (artiklarna 11, 12, 13, och 14) Artikel 11 om prestationssystemet har ändrats för att rationalisera processen för fastställande av mål och för att kunna utforma målen mer på lokal nivå. Detta ger möjlighet att fastställa mer välgrundade och bättre anpassade mål. Små ändringar till stöd för detta har dessutom gjorts i artiklarna 12 och 13 om avgiftssystemet och texten har också uppdaterats så att bestämmelsen om finansiering av myndigheters arbetsuppgifter även omfattar Easas utvidgade uppdrag enligt förordning (EG) nr 1108/2009 att utföra vissa av dessa uppgifter. 3.4. Funktionella luftrumsblock (artikel 16) Artikeln ändrades redan genom förordning (EG) nr 1070/2009 för att ge de funktionella luftrumsblocken en starkare prestationsinriktning och processen fortsätter i denna översyn. De funktionella luftrumsblocken bör inte ses som statiska luftrumsblock, utan som industriledda initiativ för att nå övergripande förbättringar av tillhandahållandet av tjänster. För att detta ska vara möjligt måste industrin få större flexibilitet att utveckla de funktionella luftrumsblocken, och till och med utforma olika typer av funktionella luftrumsblock, beroende på var de förväntar sig att finna flest synergieffekter. Därför ligger artikelns fokus nu mer på flexibla ”industriella partnerskap” och måttet på framgång är hur stora prestationsförbättringar som uppnås. 3.5. Stödtjänster (artiklarna 10 och artikel 2, definition 37) Eftersom analysen har visat att den största förbättringspotentialen finns i de tjänster som tillhandahålls för att stödja grundläggande flygtrafikledningstjänster och eftersom dessa tjänster till sin natur också kan tillhandahållas på marknadsvillkor, har f.d. artikel 9 i förordning (EG) nr 550/2004 ersatts med en artikel om tillhandahållande av stödtjänster enligt normala regler för offentlig upphandling. För de grundläggande flygtrafikledningstjänsterna, vilka betraktas som naturliga monopol, kvarstår kravet att de ska utses, men stödtjänster bör tillåtas att utvecklas fritt, med fullt utnyttjande av expertis även från andra sektorer. En skyddsklausul har införts, baserat på modellen i artikel 4 i förordning (EG) nr 1008/2008, för att säkerställa att väsentliga säkerhetsmässiga och ekonomiska intressen inte hotas. En övergångsperiod är planerad fram till 2020. Slutligen har en definition av stödtjänster införts i artikel 2.37 för att förklara vilka tjänster som avses i denna bestämmelse. 3.6. Nätverksförvaltning (artikel 17 och artikel 2, definitionerna 7, 9 och 10) Artikel 17 om nätverksförvaltning har uppdaterats på två sätt. För det första har den tidigare inkonsekventa artikeln omstrukturerats så att förteckningen över samtliga tjänster som tillhandahålls av nätverksförvaltaren finns i punkt 2, och delar som avsåg tekniska genomförandebestämmelser för flödesplanering – och alltså inte avsåg nätverksförvaltaren – har flyttats till bilaga Vb till förordning (EG) nr 216/2008 som redan tidigare innehöll relevanta bestämmelser om villkoren för flödesplanering. I samband med detta har en hänvisning till portalen för luftfartsinformation lagts till i punkt 2 eftersom denna tjänst redan i viss mån ligger under nätverksförvaltaren, men inte uttryckligen nämns i förordningen. För det andra har artikeln ändrats för att anpassa den till språkbruket i förordning (EG) nr 1108/2009, där ”funktioner” benämns ”tjänster” och nätverksförvaltaren konsekvent behandlas på samma sätt som andra tjänsteleverantörer vad gäller certifierings-, kontroll- och säkerhetskrav. Ordvalet i de relevanta definitionerna har också uppdaterats i enlighet med detta. Slutligen har en bestämmelse införts i artikel 17 för att täcka den fortsatta utvecklingen av nätverksförvaltaren i riktning mot ett industriellt partnerskap senast 2020. 3.7. Deltagande av luftrummets användare (artikel 19) Behovet av att göra leverantörerna av flygtrafiktjänster mer kundorienterade lyfts fram som ett förbättringsområde i konsekvensbedömningen. En ny artikel 19 har införts för att se till att samråd sker med luftrummets användare och att dessa också deltar i godkännandet av investeringsplaner. 4. ÖVRIGT En kortare separat motivering åtföljer de föreslagna ändringarna av grundförordningen om Easa, dvs. förordning (EG) nr 216/2008. Detta förslag påverkar inte EU:s budget, eftersom alla de funktioner som behandlas i det finns redan i dag. ê 549/2004 (anpassad) 2013/0186 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ramen för inrättande Ö genomförandet Õ av det gemensamma europeiska luftrummet (omarbetning) (Text av betydelse för EES) ê 549/2004 (anpassad) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Ö fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Õ Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 Ö 100.2 Õ i detta, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag[11], efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[12], med beaktande av Regionkommitténs yttrande[13], i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och av följande skäl: ò ny (1) Förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (ramförordning)[14], förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (förordning om tillhandahållande av tjänster)[15], förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (förordning om luftrummet)[16] och förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (förordning om driftskompatibilitet)[17] har ändrats väsentligt. Med anledning av nya ändringar bör de förordningarna av tydlighetsskäl omarbetas. ê 549/2004 skäl 1 (2) Genomförandet av den gemensamma transportpolitiken kräver ett effektivt system som möjliggör en säker och regelbunden luftfart och därmed underlättar fri rörlighet för varor, personer och tjänster. ê 549/2004 skäl 2 (anpassad) Vid sitt extra möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att lägga fram förslag om luftrumsplanering, flygkontrolltjänst och flödesplanering på grundval av arbetet i kommissionens högnivågrupp för ett gemensamt europeiskt luftrum. Denna grupp, som huvudsakligen bestod av civila och militära luftfartsmyndigheter i medlemsstaterna, lade fram sin rapport i november 2000. ê 1070/2009 skäl 2 (anpassad) (3) Genom Europaparlamentets och rådets antagande av det första lagstiftningspaketet om det gemensamma europeiska luftrummet, nämligen förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet ("ramförordning"), förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet ("förordning om tillhandahållande av tjänster"), förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet ("förordning om luftrummet") och förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst ("förordning om driftskompatibilitet") fastställdes en stabil rättslig grund för ett sammanhängande, driftskompatibelt och säkert system för flygledningstjänsten. ò ny Antagandet av det andra paketet, dvs. förordning (EG) nr 1070/2009, stärkte det initiativ som tagits för att inrätta ett gemensamt europeiskt luftrum ytterligare genom införandet av koncepten prestationssystem och nätverksförvaltare i syfte att ytterligare förbättra prestandan i det europeiska systemet för flygledningstjänst. ê 550/2004 skäl 3 (anpassad) I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 (”ramförordning”)[18] fastställs ramen för skapandet av det gemensamma europeiska luftrummet. ê 551/2004 skäl 4 (anpassad) I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 (”ramförordning”)[19] fastställs ramen för skapandet av det gemensamma europeiska luftrummet. ê 551/2004 (anpassad) (4) Enligt artikel 1 i 1944 års Chicagokonvention angående internationell civil luftfart erkänner de fördragsslutande staterna att varje stat har fullständig och exklusiv suveränitet i luftrummet över sitt territorium. Det är inom ramen för denna suveränitet som gemenskapens Ö unionens Õ medlemsstater, om inte annat följer av tillämpliga internationella konventioner, verkställer myndighetsutövning genom kontroll av flygtrafik. ê 552/2004 skäl 3 (anpassad) I Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 (”ramförordningen”)[20] fastställs ramen för skapandet av det gemensamma europeiska luftrummet. ê 1070/2009 skäl 1 (5) Genomförandet av den gemensamma transportpolitiken kräver ett effektivt lufttransportsystem som möjliggör en säker, regelbunden och hållbar luftfart med optimal kapacitet och därmed underlättar fri rörlighet för varor, personer och tjänster. ê 1070/2009 skäl 37 (6) Om man samtidigt vill höja standarderna för flygtrafiksäkerheten och förbättra den allmänna kvaliteten på flygledningstjänster och flygtrafiktjänster för allmän flygtrafik i Europa måste hänsyn tas till den mänskliga faktorn. Medlemsstaterna bör därför överväga att införa principerna om en ”rättvisekultur”. ê 549/2004 skäl 6 (anpassad) (7) Medlemsstaterna har antagit ett gemensamt uttalande om militära frågor i samband med det gemensamma europeiska luftrummet[21]. Enligt detta uttalande bör medlemsstaterna främja civilt och militärt samarbete och, om och i den mån alla berörda medlemsstater anser det nödvändigt, underlätta samarbetet mellan sina väpnade styrkor i alla ärenden som gäller flygledningstjänst. ê 549/2004 skäl 3 För ett väl fungerande system för luftfart krävs flygtrafiktjänster med en enhetlig, hög säkerhetsnivå som möjliggör en optimal användning av det europeiska luftrummet och en enhetlig, hög flygsäkerhetsnivå, i linje med de allmännyttiga uppgifter, inbegripet skyldigheter mot allmänheten, som åligger flygtrafiktjänsterna. Mycket höga krav bör därför ställas på ansvarsmedvetande och kompetens i samband med utövandet av dessa uppgifter. ê 549/2004 skäl 4 Det gemensamma europeiska luftrumsinitiativet bör utvecklas i överensstämmelse med de skyldigheter som gemenskapens och dess medlemsstaters medlemskap i Eurocontrol medför, och i enlighet med de principer som fastställs i 1944 års Chicagokonvention angående internationell civil luftfart. ê 549/2004 skäl 5 (anpassad) (8) Beslut som rör innehållet, omfattning eller villkoren för genomförandet av militära operationer och militära övningar faller inte under gemenskapens Ö unionens Õ behörighet Ö enligt artikel 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Õ . ê 549/2004 skäl 23 (anpassad) En överenskommelse om utökat samarbete i fråga om användningen av flygplatsen i Gibraltar träffades i London den 2 december 1987 mellan Konungariket Spanien och Förenade kungariket genom en gemensam förklaring från de båda ländernas utrikesministrar. Denna överenskommelse fungerar ännu inte i praktiken. ê 550/2004 skäl 1 (anpassad) ð ny (9) Medlemsstaterna har i varierande utsträckning omstrukturerat sina nationella leverantörer av flygtrafiktjänster genom att öka deras självständighet och frihet att tillhandahålla tjänster. Det är blir allt nödvändigtare att se till att ð det finns en välfungerande gemensam marknad för de tjänster som kan tillhandahållas på marknadsvillkor och att ï kraven på en lägsta nivå för att tillvarata allmänintresset tillgodoses ð för de tjänster som betraktas som naturliga monopol med dagens tekniska villkor ï i denna nya miljö. ê 550/2004 skäl 4 För att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet bör bestämmelser som garanterar ett säkert och effektivt tillhandahållande av flygtrafiktjänster antas vilka skall överensstämma med den organisation och användning av luftrummet som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”) [22]. Införandet av en harmoniserad organisation för tillhandahållande av sådana tjänster är viktigt för att kraven från luftrummets användare skall kunna tillgodoses i tillräcklig utsträckning och för en säker och effektiv reglering av flygtrafiken. ê 551/2004 skäl 1 Skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum kräver ett harmoniserat tillvägagångssätt för att reglera luftrummets organisation och användning. ê 551/2004 skäl 2 (anpassad) I rapporten från högnivågruppen för ett gemensamt europeiskt luftrum, i november 2000, anses det att luftrummet bör utformas, regleras och förvaltas strategiskt på europeisk basis. ê 551/2004 skäl 3 (anpassad) I kommissionens meddelande av den 30 november 2001 om skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum uppmanas till en strukturell reform för att möjliggöra skapandet av det gemensamma europeiska luftrummet genom en stegvis mer integrerad förvaltning av luftrummet och utveckling av nya koncept och förfaranden för flygledningstjänst. ê 551/2004 skäl 6 Luftrummet är en gemensam resurs för alla användarkategorier som bör användas flexibelt av alla dessa kategorier för att säkerställa rättvisa och öppenhet, samtidigt som medlemsstaternas behov i fråga om säkerhet och försvar och deras åtaganden i internationella organisationer beaktas. ê 551/2004 skäl 7 En effektiv luftrumsplanering är grundläggande för att öka kapaciteten hos flygtrafikledningssystemet, ge optimal respons på olika användarkrav och uppnå den mest flexibla användningen av luftrummet. ê 552/2004 skäl 1 För att ett gemensamt europeiskt luftrum skall skapas bör bestämmelser om system, komponenter och därmed förbundna förfaranden antas i syfte att trygga driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst. Bestämmelserna bör vara förenliga med tillhandahållandet av flygtrafiktjänster enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”)[23] och organisationen och användningen av luftrummet enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”) [24]. ê 552/2004 skäl 2 (anpassad) I rapporten från högnivågruppen för det gemensamma europeiska luftrummet bekräftas behovet av att införa en teknisk reglering på grundval av den nya metoden (The New Approach) enligt rådets resolution av den 7 maj 1985 om en ny metod för teknisk harmonisering och tekniska standarder[25] med grundläggande krav, regler och standarder som är kompletterande och sammanhängande. ê 552/2004 skäl 4 (anpassad) I rapporten från högnivågruppen bekräftas att situationen fortfarande är otillfredsställande, även om framsteg under senare år har gjorts i riktning mot en sammanhängande drift av det europeiska nätverket för flygledningstjänst. Integrationsnivån mellan de nationella systemen för flygledningstjänst är låg, och införandet av nya driftsystem och nödvändig teknik för att tillhandahålla den ytterligare kapacitet som behövs går långsamt. ê 552/2004 skäl 5 Att öka gemenskapens integrationsnivå skulle leda till bättre effektivitet och lägre kostnader för upphandling av system och underhåll samt förbättrad samordning av driften. ê 552/2004 skäl 6 De nationella tekniska specifikationer som företrädesvis används vid upphandling har lett till en fragmentering av marknaden för system, vilket inte underlättar industriellt samarbete på gemenskapsnivå. Industrin påverkas i synnerhet, eftersom den behöver göra en avsevärd anpassning av sina produkter för varje nationell marknad. Detta gör utveckling och genomförande av ny teknik onödigt svår och fördröjer införandet av de nya driftssystem som krävs för att öka kapaciteten. ê 549/2004 skäl 8) Av alla dessa skäl och för att utvidga det gemensamma europeiska luftrummet till att omfatta ett större antal stater i Europa bör gemenskapen, med beaktande av den utveckling som sker inom Eurocontrol, fastställa gemensamma mål och ett åtgärdsprogram för att mobilisera gemenskapens, medlemsstaternas och de olika ekonomiska aktörernas insatser i syfte att inrätta ett mer integrerat luftrum: det gemensamma europeiska luftrummet. ê 549/2004 skäl 24 Eftersom målet för denna förordning, nämligen inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, med tanke på åtgärdens gränsöverskridande dimension, och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, med möjlighet till tillämpningsföreskrifter där särskilda lokala förhållanden beaktas, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. ê 549/2004 skäl 9 När medlemsstaterna ingriper för att säkerställa att gemenskapsbestämmelser efterlevs bör de myndigheter som utför efterlevnadskontroller vara i tillräcklig mån oberoende av leverantörer av flygtrafiktjänster. ê 549/2004 skäl 10 Flygtrafiktjänster, särskilt flygtrafikledningstjänster som är jämförbara med en offentlig myndighet, kräver en funktionell eller strukturell åtskillnad, och är juridiskt sett mycket olikartat organiserade i de olika medlemsstaterna. ê 549/2004 skäl 11 När det krävs oberoende revisioner av leverantörer av flygtrafiktjänster bör inspektioner som genomförs av officiella revisionsmyndigheter i de medlemsstater där den offentliga förvaltningen tillhandahåller sådana tjänster eller av ett offentligt organ som kontrolleras av ovannämnda myndigheter erkännas som oberoende, vare sig de revisionsrapporter som utarbetas offentliggörs eller inte. ê 1070/2009 skäl 9 (10) För att säkerställa en enhetlig och välgrundad tillsyn över tjänsteleverantörer i hela Europa bör de nationella tillsynsmyndigheterna garanteras tillräckligt oberoende och tillräckliga resurser. Detta oberoende bör inte hindra dessa myndigheter från att utföra sina uppdrag inom administrativa ramar. ê 1070/2009 skäl 10 (11) Nationella tillsynsmyndigheter spelar en avgörande roll vid genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet, och kommissionen bör därför underlätta samarbete mellan dem så att de kan utbyta bästa praxis och utveckla ett gemensamt angreppssätt, inklusive genom närmare samarbete på regional nivå. Detta samarbete bör ske regelbundet. ê 550/2004 skäl 6 Medlemsstaterna är ansvariga för övervakningen av ett säkert och effektivt tillhandahållande av flygtrafiktjänster och kontrollen av att leverantörer av flygtrafiktjänster följer de gemensamma bestämmelser som har fastställts på gemenskapsnivå. ê 550/2004 skäl 7 Medlemsstaterna bör tillåtas att överlämna åt erkända organisationer med fackmässig erfarenhet att kontrollera att leverantörer av flygtrafiktjänster uppfyller de gemensamma bestämmelser som har fastställts på gemenskapsnivå. ê 549/2004 skäl 20 Påföljderna för överträdelse av denna förordning och av de åtgärder som anges i artikel 3 skall vara effektiva, proportionella och avskräckande och inte innebära några avkall på säkerhetskraven. ê 549/2004 skäl 17 Arbetsmarknadens parter bör på lämpligt sätt informeras och rådfrågas om alla åtgärder som har stor samhällelig betydelse. Samråd bör också ske med den branschvisa dialogkommitté som inrättats genom kommissionens beslut 98/500/EG av den 20 maj 1998 om inrättande av branschvisa dialogkommittéer för att främja dialogen med arbetsmarknadens parter på europeisk nivå[26]. ê 1070/2009 skäl 11 (anpassad) (12) Arbetsmarknadens parter bör vara bättre informerade och rådfrågas om alla åtgärder som har stor samhällelig betydelse. Samråd bör också ske på gemenskapsnivå Ö unionsnivå Õ med den branschvisa dialogkommitté som inrättats genom kommissionens beslut 98/500/EG[27]. ê 550/2004 skäl 11 De villkor som är förenade med certifikat bör vara objektivt berättigade, icke-diskriminerande, proportionerliga och öppna för insyn samt följa relevanta internationella standarder. ê 550/2004 skäl 2 (anpassad) I rapporten från högnivågruppen för ett gemensamt europeiskt luftrum, i november 2000, bekräftas behovet av bestämmelser på gemenskapsnivå som gör det möjligt att skilja mellan reglering och tillhandahållande av tjänster och att införa ett certifieringssystem för att tillvarata allmänintresset, i synnerhet i fråga om flygsäkerhet, samt förbättra avgiftssystemet. ê 550/2004 skäl 10 Samtidigt som kontinuiteten för tillhandahållande av tjänster garanteras bör det inrättas ett gemensamt system för certifiering av leverantörer av flygtrafiktjänster som ett sätt att fastställa rättigheter och skyldigheter för leverantörer av flygtrafiktjänster och regelbundet övervaka att dessa krav uppfylls. ê 550/2004 skäl 12 Certifikaten bör erkännas ömsesidigt av samtliga medlemsstater för att göra det möjligt för leverantörer av flygtrafiktjänster att tillhandahålla tjänster i en annan medlemsstat än den där de har erhållit sina certifikat, inom de gränser som flygsäkerheten kräver. ê 550/2004 skäl 14 Certifieringssystemet bör, för att underlätta en säker flygtrafik över medlemsstaternas gränser till nytta för luftrummets användare och deras passagerare, tillhandahålla en ram som gör det möjligt för medlemsstaterna att utnämna leverantörer av flygtrafikledningstjänster, oavsett var de har certifierats. ê 550/2004 skäl 5 Tillhandahållandet av flygtrafiktjänster i enlighet med denna förordning är kopplat till utövandet hos en offentlig myndighet av befogenheter som inte är av en sådan ekonomisk art att de motiverar att fördragets konkurrensregler tillämpas. ê 550/2004 skäl 13 ð ny (13) Tillhandahållande av tjänster för kommunikation, navigation, flygtrafik och övervakning samt ð flygvädertjänst och ï flygbriefingtjänst för luftfarten bör organiseras på marknadsvillkor med beaktande av de särdrag som betecknar sådana tjänster och med upprätthållande av en hög flygsäkerhetsnivå. ê 550/2004 skäl 15 Medlemsstaterna bör på grundval av sina analyser av flygsäkerhetsöverväganden kunna utse en eller flera leverantörer av flygvädertjänster med avseende på hela eller delar av det luftrum som ingår i deras ansvarsområde utan att behöva anordna en anbudsinfordran. ê 550/2004 skäl 19 Villkoren i fråga om avgifter som gäller för luftrummets användare bör vara rättvisa och öppna för insyn. ê 550/2004 skäl 20 Användaravgifterna bör utgöra ersättning för de hjälpmedel och tjänster som leverantörerna av flygtrafiktjänster och medlemsstaterna tillhandahåller. Storleken på användaravgifterna bör vara proportionella mot kostnaderna, med beaktande av målen för flygsäkerhet och ekonomisk effektivitet. ê 550/2004 skäl 21 (14) Det bör inte förekomma någon diskriminering mellan luftrummets användare när det gäller tillhandahållande av likvärdiga flygtrafiktjänster. ê 550/2004 skäl 22 Leverantörerna av flygtrafiktjänster erbjuder ett visst antal hjälpmedel och tjänster som är direkt knutna till framförandet av ett luftfartyg, och kostnaderna för detta bör kunna återkrävas i enlighet med principen om att användaren betalar, vilket innebär att luftrummets användare bör betala för de kostnader, eller så nära som möjligt av de kostnader, som deras användning orsakar. ê 550/2004 skäl 23 Det är viktigt att se till att de kostnader som föranleds av dessa hjälpmedel och tjänster är öppna för insyn. Ändringar av avgiftssystemet eller avgiftsnivån bör därför förklaras för luftrummets användare. Sådana ändringar eller investeringar som föreslås av leverantörerna av flygtrafiktjänster bör förklaras som en del av ett utbyte av information mellan deras förvaltningsorgan och luftrummets användare. ê 550/2004 skäl 24 Det bör finnas utrymme för att anpassa avgifter som bidrar till att maximera kapaciteten inom hela systemet. Ekonomiska stimulansåtgärder kan vara ett användbart sätt att påskynda införandet av markbaserad eller luftburen utrustning som ökar kapaciteten för att belöna goda prestationer eller uppväga olägenheter i samband med val av mindre önskvärda rutter. ê 550/2004 skäl 25 Vad gäller de intäkter som görs i syfte att uppnå en rimlig avkastning på tillgångarna, och som står i direkt relation till de besparingar som görs genom ökad effektivisering, bör kommissionen undersöka möjligheten att upprätta en reserv för att minska effekterna av plötsliga kostnadsökningar för luftrummets användare vid perioder med minskad lufttrafik. ê 550/2004 skäl 26 Kommissionen bör undersöka möjligheten att organisera ett tillfälligt ekonomiskt stöd för att öka kapaciteten hos systemet för Europas flygkontrollsystem i dess helhet. ê 1070/2009 skäl 7 (anpassad) (15) Konceptet med gemensamma projekt som syftar till att hjälpa luftrummets användare och/eller leverantörer av flygtrafiktjänster att förbättra den gemensamma infrastrukturen för flygtrafiktjänster, tillhandahållandet av flygtrafiktjänster och användningen av luftrummet, särskilt sådana som kan krävas för genomförandet av generalplanen för flygledningstjänsten Ö som godkänts genom rådets beslut 2009/320/EG[28], i enlighet med artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 219/2007 Õ , bör inte påverka redan pågående projekt som har beslutats av en eller flera medlemsstater i liknande syfte. Bestämmelserna för finansiering av genomförandet av gemensamma projekt bör inte påverka hur dessa gemensamma projekt utformas. Kommissionen kan föreslå att finansiering, såsom finansiering för transeuropeiska nät eller från Europeiska investeringsbanken, används som stöd till gemensamma projekt, särskilt för att skynda på genomförandet av det gemensamma Sesar-programmet inom den fleråriga budgetramen. Utan att tillgången till sådan finansiering påverkas, bör medlemsstaterna fritt kunna besluta om hur inkomster från utauktionering av utsläppsrätter inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter till luftfartssektorn ska användas, och i detta sammanhang överväga huruvida en del av sådana inkomster skulle kunna användas för att finansiera gemensamma projekt för funktionella luftrumsblock. ê 550/2004 skäl 27 Införandet och tillämpningen av avgifter för luftrummets användare bör regelbundet ses över av kommissionen, i samarbete med Eurocontrol och med nationella tillsynsmyndigheter samt luftrummets användare. ê 551/2004 skäl 8 De verksamheter som bedrivs av Eurocontrol bekräftar att det inte är realistiskt att flygvägsnätet och luftrummets struktur utvecklas isolerat eftersom varje enskild medlemsstat är en integrerad del av det europeiska nätet för flygledningstjänst (EATMN - European Air Traffic Management Network) både inom och utanför gemenskapen. ê 551/2004 skäl 13 Det är väsentligt att uppnå en gemensam och harmoniserad struktur för luftrummet när det gäller flygvägar och sektorer, att basera det nuvarande och framtida organiserandet av luftrummet på gemensamma principer och att utforma och förvalta luftrummet i enlighet med harmoniserade regler. ò ny (16) Konceptet nätverksförvaltare är avgörande när det gäller att förbättra flygledningstjänstens prestanda på nätverksnivå, eftersom detta innebär centralisering av vissa tjänster som bäst utförs på nätverksnivå. För att underlätta hanteringen av eventuella luftfartskriser, bör samordningen av sådana kriser skötas av nätverksförvaltaren. (17) Kommissionen är övertygad om att en säker och effektiv användning av luftrummet kan åstadkommas endast genom ett nära samarbete mellan civila och militära användare av luftrummet, huvudsakligen på grundval av systemet med flexibel användning av luftrummet och en effektiv samordning av civil och militär verksamhet i enlighet med vad Icao fastställt, och den betonar vikten av att förbättra det civil-militära samarbetet mellan civila och militära användare av luftrummet. (18) Snabb spridning av korrekta uppgifter om situationen i luftrummet och särskilda trafiksituationer till civila och militära flygtrafikledare har en direkt inverkan på verksamhetens säkerhet och effektivitet. Snabb tillgång till aktuell information om situationen i luftrummet är avgörande för alla intressenter som vill utnyttja de luftrumsstrukturer som ställs till förfogande när de lägger upp eller ändrar färdplanen. ê 550/2004 skäl 16 Leverantörer av flygtrafiktjänster bör genom lämpliga överenskommelser inleda och upprätthålla ett nära samarbete med de militära myndigheter som ansvarar för verksamhet som kan inverka på allmän flygtrafik. ê 550/2004 skäl 17 Räkenskaperna för alla leverantörer av flygtrafiktjänster bör vara öppna för insyn i största möjliga utsträckning. ê 550/2004 skäl 18 Införandet av harmoniserade principer och villkor för tillgång till verksamhetsrelaterade uppgifter bör underlätta tillhandahållandet av flygtrafiktjänster samt luftrumsanvändarnas och flygplatsernas verksamhet i en ny omgivning. ê 551/2004 skäl 9 Ett stegvis mer integrerat operativt luftrum bör inrättas för allmän flygtrafik på sträcka (en route) i det övre luftrummet; gränssnittet mellan det övre luftrummet och det undre luftrummet bör identifieras i enlighet därmed. ê 551/2004 skäl 10 En europeisk övre flyginformationsregion (EUIR - European Upper Flight Information Region) som omfattar det övre luftrummet under medlemsstaternas ansvar inom räckvidden för denna förordning bör underlätta gemensam planering och offentliggörande av flyginformation för att lösa problemet med regionala flaskhalsar. ê 1070/2009 skäl 30 (anpassad) (19) Tillhandahållandet av modern, fullständig, högkvalitativ och aktuell information till luftfarten påverkar avsevärt säkerheten och underlättar tillgången till och rörelsefrihet inom gemenskapens Ö unionens Õ luftrum. Gemenskapen Ö Unionen Õ bör, med beaktande av generalplanen för flygledningstjänsten, ta initiativ till att modernisera denna sektor i samarbete med Eurocontrol Ö nätverksförvaltaren Õ och se till att användare kan få tillgång till den informationen genom en enda offentlig tillträdespunkt för information, som tillhandahåller en modern, användarvänlig och validerad integrerad briefing. ê 551/2004 skäl 11 Luftrummets användare möter olika villkor avseende tillgång till och rörelsefrihet inom gemenskapens luftrum. Detta beror på den bristande harmoniseringen av luftrumsklassificeringen. ê 551/2004 skäl 12 Omstruktureringen av luftrummet bör grundas på operativa krav utan hänsyn till befintliga gränser. Gemensamma allmänna principer för att inrätta enhetliga funktionella luftrumsblock bör utarbetas i samråd med och på grundval av teknisk rådgivning från Eurocontrol. ê 551/2004 skäl 14 Konceptet för flexibel användning av luftrummet bör fungera effektivt. Det är nödvändigt att optimera användningen av sektorer i luftrummet, särskilt under rusningstid för allmän flygtrafik och i luftrum med hög trafiktäthet, genom samarbete mellan medlemsstaterna, avseende sådana sektorers användning för militär verksamhet och utbildning. Det är därför nödvändigt att avsätta lämpliga resurser för ett effektivt genomförande av konceptet för flexibel användning av luftrummet, med hänsyn till både civila och militära krav. ê 551/2004 skäl 15 Medlemsstaterna skall sträva efter att samarbeta med angränsande medlemsstater för att tillämpa principen om en flexibel användning av luftrummet över de nationella gränserna. ê 551/2004 skäl 16 Skillnader i fråga om hur samarbetet mellan civila och militära myndigheter inom gemenskapen är organiserat hindrar en enhetlig och tidsmässigt god planering av luftrummet och genomförande av förändringar. Om det gemensamma europeiska luftrummet blir framgångsrikt eller ej beror på om det finns ett effektivt samarbete mellan de civila och militära myndigheterna, utan att detta påverkar medlemsstaternas prerogativ och ansvar på försvarsområdet. ê 551/2004 skäl 17 Militär verksamhet och utbildning bör skyddas närhelst tillämpningen av gemensamma principer och krav äventyrar ett säkert och effektivt genomförande. ê 551/2004 skäl 18 Lämpliga åtgärder bör införas för att förbättra flödesplaneringens effektivitet i syfte att bistå existerande driftsmässiga enheter, däribland Eurocontrols centrala enhet för flödeskontrolltjänst, för att säkerställa effektiva flygoperationer. ê 552/2004 skäl 10 Genomförandebestämmelser för driftskompatibilitet bör utformas för system närhelst det är nödvändigt för att komplettera eller vidareutveckla de grundläggande kraven. Dessa bestämmelser bör också utformas för att vid behov underlätta ett samordnat införande av nya, överenskomna och utprovade driftsystem eller tekniker. Uppfyllande av dessa bestämmelser bör vara bestående. Dessa bestämmelser bör bygga på regler och standarder som utvecklats av internationella organisationer såsom Eurocontrol eller ICAO. ê 552/2004 skäl 7 Det är därför en angelägenhet för alla som berörs av flygledningstjänst att utveckla en ny metod för partnerskap, vilken tillåter ett balanserat deltagande av samtliga parter och främjar kreativitet och utbyte av kunskap, erfarenheter och risker. Ett sådant partnerskap bör syfta till att, i samarbete med industrin, fastställa enhetliga gemenskapsspecifikationer, som kan uppfylla bredast tänkbara spektrum av behov. ê 552/2004 skäl 11 Utarbetandet och antagandet av gemenskapsspecifikationer för det europeiska nätverket för flygledningstjänst, dess system och komponenter och därmed förbundna förfaranden är ett lämpligt medel för att fastställa de tekniska och operativa villkor som är nödvändiga för att uppfylla de grundläggande kraven och de relevanta genomförandebestämmelserna för driftskompatibilitet. Uppfyllande av offentliggjorda gemenskapsspecifikationer, vilket förblir frivilligt, skapar en förutsatt överensstämmelse med de grundläggande kraven och de relevanta genomförandebestämmelserna för driftskompatibilitet. ê 552/2004 skäl 12 Gemenskapsspecifikationerna bör fastställas av europeiska standardiseringsorgan i samverkan med European Organisation for Civil Aviation Equipment (Eurocae) och Eurocontrol i enlighet med gemenskapens allmänna standardiseringsförfaranden. ê 552/2004 skäl 13 De förfaranden som styr bedömningen av överensstämmelse eller lämplighet för komponenterna bör grundas på användning av de moduler som omfattas av rådets beslut 93/465/EEG av den 22 juli 1993 om moduler för olika stadier i förfaranden vid bedömning av överensstämmelse samt regler för anbringande och användning av EG-märkning om överensstämmelse, avsedda att användas i tekniska harmoniseringsdirektiv[29]. Dessa moduler bör i den utsträckning detta är nödvändigt utvidgas till att omfatta särskilda krav från den berörda industrin. ê 552/2004 skäl 14 Den berörda marknaden är liten och består av system och komponenter som nästan uteslutande används för flygledningstjänst och som inte är avsedda för den breda allmänheten. Det skulle därför vara orimligt att fästa EG-märkningen på sådana komponenter, eftersom tillverkarens försäkran om överensstämmelse är tillräcklig, på grundval av bedömningen av överensstämmelse och/eller lämpligheten. Detta bör inte påverka tillverkarens skyldighet att fästa EG-märkningen på vissa komponenter för att certifiera att de överensstämmer med annan gemenskapslagstiftning som rör dem. ê 552/2004 skäl 15 Driftsättning av system för flygledningstjänst bör vara underkastat kontroll av överensstämmelse med de grundläggande kraven och de relevanta genomförandebestämmelserna för driftskompatibilitet. Användning av gemenskapsspecifikationer skapar en sannolikhet för en överensstämmelse med de grundläggande kraven och de relevanta genomförandebestämmelserna för driftskompatibilitet. ê 552/2004 skäl 16 En fullständig tillämpning av denna förordning bör ske enligt en övergångsstrategi, som bör sträva efter att uppnå målen för denna förordning utan att det skapas orimliga lönsamhetshinder för bevarande av den befintliga infrastrukturen. ê 549/2004 skäl 7 Luftrummet utgör en begränsad resurs, vars optimala och effektiva utnyttjande endast kan bli möjligt om alla användares krav beaktas och i relevanta fall företräds under hela utvecklingen, beslutsprocessen och genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet, inklusive Kommittén för det gemensamma luftrummet. ê 549/2004 skäl 25 De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[30]. ê 549/2004 skäl 26 (anpassad) I artikel 8.2 i den standardiserade arbetsordningen för kommittéer[31] med avseende på beslut 1999/468/EG finns en standardbestämmelse enligt vilken ordföranden för en kommitté kan besluta att inbjuda tredje part att närvara vid denna kommittés sammanträden. När så är lämpligt, bör ordföranden för Kommittén för det gemensamma luftrummet inbjuda företrädare för Eurocontrol att delta som observatörer eller experter i kommitténs sammanträden. ê 549/2004 skäl 18 Intressenter såsom leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare, flygplatser, tillverkningsindustrin och representativa yrkesorganisationer bör ha möjlighet att bistå kommissionen när det gäller de tekniska aspekterna av genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet. ê 549/2004 skäl 12 Det är önskvärt att utvidga det gemensamma europeiska luftrummet till Europeiska tredje länder, antingen inom ramen för gemenskapens deltagande i Eurocontrols arbete, efter gemenskapens anslutning till Eurocontrol, eller genom avtal mellan gemenskapen och dessa länder. ê 549/2004 skäl 13 Gemenskapens anslutning till Eurocontrol är en viktig faktor vid inrättandet av ett alleuropeiskt luftrum. ê 549/2004 skäl 14 Vid inrättandet av det gemensamma europeiska luftrummet bör gemenskapen, när så är lämpligt, utveckla ett så nära samarbete som möjligt med Eurocontrol för att garantera regleringsmässiga synergieffekter och enhetliga tillvägagångssätt, samt för att undvika alla former av dubblering mellan de två sidorna. ê 549/2004 skäl 15 (anpassad) I enlighet med slutsatserna från arbetet i högnivågruppen är Eurocontrol det organ som har den sakkunskap som behövs för att stödja gemenskapen i dess lagstiftande funktion. Därför bör genomförandebestämmelser utformas, för ärenden som faller inom Eurocontrols ansvarsområde, som en följd av de uppdrag den organisationen erhållit, förutsatt att villkoren för samarbetet mellan kommissionen och Eurocontrol iakttas. ê 549/2004 skäl 16 Utformningen av de bestämmelser som är nödvändiga för att inrätta det gemensamma europeiska luftrummet kräver ett brett samråd med samtliga berörda ekonomiska aktörer och arbetsmarknadsaktörer. ê 550/2004 skäl 8 Ett väl fungerande luftfartssystem kräver också enhetliga och höga flygsäkerhetsregler för leverantörer av flygtrafiktjänster. ê 550/2004 skäl 9 Det bör vidtas åtgärder för att harmonisera licensieringssystemen för flygledare för att förbättra tillgången på flygledare och för att främja ömsesidigt erkännande av licenser. ê 550/2004 skäl 28 Med tanke på att information om leverantörer av flygtrafiktjänster är särskilt känslig bör de nationella tillsynsmyndigheterna inte röja information som omfattas av tystnadsplikt, vilket dock inte bör hindra att det införs ett system för att övervaka och offentliggöra dessa tjänsteleverantörers prestationer. ê 549/2004 skäl19 Prestanda hos flygtrafiktjänstsystemet som helhet på europeisk nivå bör utvärderas kontinuerligt, med vederbörligt iakttagande av kravet att bibehålla en hög flygsäkerhetsnivå, att kontrollera de vidtagna åtgärdernas effektivitet och föreslå ytterligare åtgärder. ê 549/2004 skäl 21 Verkningarna av de åtgärder som vidtagits för tillämpningen av denna förordning bör utvärderas mot bakgrund av regelbundna rapporter från kommissionen. ê 551/2004 skäl 19 Det är önskvärt att överväga om principerna för det övre luftrummet bör utvidgas till att även omfatta det undre luftrummet i enlighet med en tidsplan och på grundval av lämpliga undersökningar. ê 549/2004 skäl 22 Denna förordning påverkar inte medlemsstaternas befogenhet att vidta åtgärder som rör organisationen av deras väpnade styrkor. Denna befogenhet kan medföra att medlemsstaterna vidtar åtgärder för att se till att deras väpnade styrkor har ett luftområde som är tillräckligt stort för adekvat utbildning och träning. En skyddsklausul bör därför införas för att göra det möjligt att utöva denna befogenhet. ê 552/2004 skäl 19 (anpassad) Av rättssäkerhetsskäl är det viktigt att se till att det sakliga innehållet i vissa bestämmelser i gemenskapsrättsakter som antas på grundval av direktiv 93/65/EEG fortsätter att gälla oförändrade. Att i enlighet med denna förordning anta genomförandebestämmelser motsvarande dessa bestämmelser kommer att ta viss tid. ê 552/2004 skäl 18 (anpassad) Rådets direktiv 93/65/EEG av den 19 juli 1993 om definition och användning av kompatibla tekniska specifikationer vid upphandling av utrustning och system för ledning av lufttrafiken[32] begränsar sig till de tilldelande enheternas skyldigheter. Den här förordningen är mer omfattande, genom att den avser förpliktelser för samtliga aktörer, inbegripet leverantörer av flygtrafiktjänster, användare av luftrummet, industrin och flygplatser, och gör det möjligt att fastställa regler som är tillämpliga för samtliga samt att anta gemenskapsspecifikationer, som trots att användningen är frivillig förutsätts överensstämma med de grundläggande kraven. Direktiv 93/65/EEG, kommissionens direktiv 97/15/EG av den 25 mars 1997 om antagande av Eurocontrol-standarder och om ändring av rådets direktiv 93/65/EEG om definition och användning av kompatibla tekniska specifikationer vid upphandling av utrustning och system för ledning av lufttrafiken[33] och kommissionens förordningar (EG) nr 2082/2000 av den 6 september 2000 om antagande av Eurocontrol-standarder och om ändring av direktiv 97/15/EG[34] och (EG) nr 980/2002 av den 4 juni 2002 om ändring av förordning (EG) nr 2082/2000 bör därför upphävas efter en övergångsperiod. ê 552/2004 skäl 8 Den inre marknaden är ett gemenskapsmål och därför bör åtgärder som vidtas i enlighet med denna förordning bidra till en gradvis utveckling av den inre marknaden inom denna sektor. ê 552/2004 skäl 9 Det är därför lämpligt att fastställa grundläggande krav för det europeiska nätverket för flygledningstjänst, dess system och komponenter och därmed förbundna förfaranden. ê 552/2004 skäl 17 Inom ramen för tillämplig gemenskapslagstiftning bör vederbörlig hänsyn tas till behovet av att säkerställa – harmoniserade villkor med avseende på tillgång till och effektiv användning av det radiospektrum som är nödvändigt för genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet, bland annat när det gäller elektromagnetisk kompatibilitet, – skydd av Safety of Life-tjänster mot skadlig störning, – en effektiv och lämplig användning av frekvenser som tilldelats och uteslutande förvaltas av luftfartssektorn. ò ny (20) För att beakta de ändringar som förts in i förordningarna (EG) nr 1108/2009 och (EG) nr 1070/2009 är det nödvändigt att, i enlighet med artikel 65a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet[35], anpassa innehållet i den här förordningen till innehållet i förordning (EG) nr 216/2008. (21) Vidare bör de tekniska specifikationerna i förordningarna (EG) nr 549/2004, (EG) nr 550/2004, (EG) nr 551/2004 och (EG) nr 552/2004 som antogs 2004 och 2009 aktualiseras, och det bör göras tekniska korrigeringar som tar hänsyn till utvecklingen. (22) Det geografiska tillämpningsområdet för denna förordning avseende Icao- och NAT-regionen bör ändras för att ta hänsyn till redan existerande och planerade avtal om tillhandahållande av tjänster och till behovet av att garantera en konsekvent tillämpning av de regler som gäller för leverantörer av flygtrafiktjänster och luftrumsanvändare i det området. (23) Med tanke på nätverksförvaltarens roll som operativt organ och i linje med den pågående reformen av Eurocontrol, bör nätverksförvaltarens funktion utvecklas ytterligare mot ett industrilett partnerskap. (24) Konceptet funktionella luftrumsblock, som tagits fram för att förbättra samarbetet mellan leverantörer av flygtrafiktjänster, är ett viktigt verktyg när det gäller att förbättra prestandan i det europeiska systemet för flygledningstjänst. För att ytterligare förbättra detta verktyg bör de funktionella luftrumsblocken göras mer prestationsinriktade och baseras på industriella partnerskap, och branschen bör ges större utrymme att ändra dem i syfte att uppnå och om möjligt överträffa prestationsmålen. (25) De funktionella luftrumsblocken bör fungera flexibelt och föra samman tjänsteleverantörer i hela Europa så att de kan dra nytta av varandras starka sidor. Denna flexibilitet bör möjliggöra synergier mellan leverantörer oberoende av deras geografiska placering eller nationalitet och göra det möjligt för olika former för tillhandahållande av tjänster att växa fram på vägen mot prestationsförbättringar. (26) För att göra leverantörerna av flygtrafiktjänster mer kundorienterade och öka möjligheterna för luftrummets användare att påverka beslut som får konsekvenser för dem, bör samråden med intressenterna och intressenternas deltagande i viktiga operativa beslut som fattas av leverantörer av flygtrafiktjänster göras effektivare. (27) Prestationssystemet är ett viktigt verktyg för ekonomisk reglering av flygledningstjänsten, och kvaliteten och oberoendet vad gäller dess beslut bör upprätthållas och, när så är möjligt, förbättras. (28) I syfte att ta hänsyn till teknisk eller operativ utveckling, i synnerhet genom att ändra bilagorna eller genom att göra tillägg till bestämmelserna om nätverksförvaltning och prestationssystemet, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen. Innehållet i och tillämpningsområdet för varje delegering anges i detalj i de relevanta artiklarna. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerade akter, se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. (29) När kommissionen gör tillägg i förteckningen över nätförvaltningstjänster, bör den genomföra ett regelrätt samråd med branschintressenterna. (30) I syfte att garantera enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, särskilt vad gäller nationella tillsynsmyndigheters utövande av sina befogenheter, tjänsteleverantörers eller grupper av tjänsteleverantörers tillhandahållande av stödtjänster med ensamrätt, korrigeringsåtgärder för att garantera efterlevnaden av unionsomfattande prestationsmål och tillhörande lokala prestationsmål, granskning av efterlevnaden av avgiftssystemet, styrning och antagande av gemensamma projekt för nätverksrelaterade funktioner, funktionella luftrumsblock, former för intressenternas deltagande i viktiga operativa beslut som fattas av leverantörer av flygtrafiktjänster, tillgång till och skydd av data, elektronisk luftfartsinformation och teknisk utveckling samt driftskompatibilitet hos nätverket för flygledningstjänst, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter[36]. (31) I enlighet med förordning (EU) nr 182/2011 bör, för genomförandeakter som antas enligt denna förordning, granskningsförfarandet tillämpas vid antagandet av genomförandeakter med allmän räckvidd. (32) Det rådgivande förfarandet bör tillämpas vid antagandet av genomförandeakter med individuell räckvidd. ê 549/2004 skäl 20 (anpassad) (33) Påföljderna för överträdelse av denna förordning och av de åtgärder som anges i artikel 3 ska vara effektiva, proportionella och avskräckande och inte innebära några avkall på säkerhetskraven. ò ny (34) Upphandling av stödtjänster bör, beroende på vad som är tillämpligt, ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster[37] och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster[38]. Hänsyn bör i tillämpliga fall även tas till riktlinjerna i kommissionens tolkningsmeddelande 2006/C179/02 om gemenskapsrättens tillämplighet på upphandlingskontrakt som inte, eller bara delvis, omfattas av direktiven om offentlig upphandling[39]. ê 1070/2009 skäl 42 (35) Ministeruttalandet om Gibraltars flygplats, som antogs i Córdoba den 18 september 2006 (nedan kallat ministeruttalandet) under det första ministermötet i forumet för dialog om Gibraltar, kommer att ersätta den gemensamma förklaring om Gibraltars flygplats som gjordes i London den 2 december 1987, och full överensstämmelse med det uttalandet kommer att betraktas som överensstämmelse med förklaringen från 1987. ê 1070/2009 skäl 43 (36) Denna förordning tillämpas till fullo på Gibraltars flygplats i samband med och i kraft av ministeruttalandet. Utan att ministeruttalandet påverkas ska tillämpningen på Gibraltars flygplats och samtliga åtgärder som har samband med dess genomförande till fullo överensstämma med uttalandet och samtliga de bestämmelser det innehåller. ê 549/2004 skäl 24 (anpassad) (37) Eftersom målet för denna förordning, nämligen inrättande Ö genomförande Õ av det gemensamma europeiska luftrummet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, med tanke på åtgärdens gränsöverskridande dimension, och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå Ö unionsnivå Õ , med möjlighet till tillämpningsföreskrifter där särskilda lokala förhållanden beaktas, kan gemenskapen Ö unionen Õ vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. ê 552/2004 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER ê 1070/2009 Artikel 1.1 (anpassad) ð ny Artikel 1 Syfte och räckvidd tillämpningsområde 1. ð I denna förordning fastställs bestämmelser för inrättande och vederbörlig drift av ï Syftet med initiativet till det gemensamma europeiska luftrummet är att förbättra Ö i avsikt att säkerställa Õ de nuvarande säkerhetsstandarderna för luftfart, att bidra till en hållbar utveckling av lufttransportsystemet och att förbättra den övergripande kvaliteten på systemet för flygledningstjänsten (ATM) och flygtrafiktjänster (ANS) för allmän flygtrafik i Europa, i syfte att tillgodose kraven från alla användare av luftrummet. Det gemensamma europeiska luftrummet ska omfatta ett sammanhängande alleuropeiskt nät av flygvägar, ð ett integrerat operativt luftrum, ï flygvägsförvaltning och system för flygledningstjänst, vilket uteslutande bygger på säkerhet, effektivitet samt effektivitetsrelaterade och tekniska hänsynstaganden ð driftskompatibilitet ï till nytta för luftrummets användare. För att uppnå detta syfte fastställs genom denna förordning en harmoniserad rättslig ram för inrättandet av det gemensamma europeiska luftrummet. ê 1070/2009 Artikel 1.2 (anpassad) 2. Tillämpningen av denna förordning och av de åtgärder som avses i artikel 3 ska inte påverka medlemsstaternas överhöghet över sitt luftrum och medlemsstaternas krav i fråga om allmän ordning och säkerhet och försvarsfrågor enligt artikel 38 13. Denna förordning och de åtgärder som avses i artikel 3 omfattar inte militära operationer och militär träning. ê 1070/2009 Artikel 1.3 (anpassad) 3. Tillämpningen av denna förordning och av de åtgärder som avses i artikel 3 ska inte påverka medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter enligt 1944 års Chicagokonvention angående internationell civil luftfart (”Chicagokonventionen”). I detta sammanhang är det ytterligare ett mål för Ö syftar Õ förordningen Ö till Õ att inom de områden den täcker bistå medlemsstaterna med att uppfylla sina skyldigheter enligt Chicagokonventionen genom att tillhandahålla en grund för en gemensam tolkning och ett enhetligt genomförande av konventionens bestämmelser samt genom att säkerställa att konventionens bestämmelser vederbörligen beaktas i denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter. ê 550/2004 KAPITEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 Syfte och räckvidd 1. Inom ramförordningens räckvidd omfattar denna förordning tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet med den här förordningen är att fastställa gemensamma krav för säkert och effektivt tillhandahållande av flygtrafiktjänster i gemenskapen. 2. Denna förordning skall tillämpas på tillhandahållande av flygtrafiktjänster för allmän luftfart i enlighet med och inom ramförordningens räckvidd. ê 551/2004 KAPITEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 Syfte och räckvidd 1. Inom ramförordningens räckvidd omfattar den här förordningen organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet. Denna förordning syftar till att inom den gemensamma transportpolitiken stödja ett koncept för ett stegvis mer integrerat operativt luftrum och att inrätta gemensamma förfaranden för utformning, planering och förvaltning som säkerställer att flygledningstjänsten fungerar effektivt och säkert. 2. Användningen av luftrummet skall stödja driften av flygtrafiktjänster som en sammanhängande helhet i enlighet med förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordningen om tillhandahållande av tjänster”)[40]. ê 551/2004 (anpassad) ð ny 43. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 skall dDenna förordning ska tillämpas på det luftrum inom Icao-regionerna Europa och Afrika ð och NAT ï där medlemsstaterna har ansvar för tillhandahållandet av flygtrafikledningstjänster i enlighet med Ö denna Õ förordningen om tillhandahållande av tjänster. Medlemsstaterna får också tillämpa denna förordning på det luftrum för vilket de ansvarar inom andra Icao-regioner på villkor att de informerar kommissionen och övriga medlemsstater om detta. ê 551/2004 4. De flyginformationsregioner som ligger inom det luftrum som omfattas av denna förordning skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. ê 1070/2009 Artikel 1.1 54. När det gäller flygplatsen i Gibraltar ska tillämpningen av denna förordning inte påverka Konungariket Spaniens respektive Förenade kungarikets Storbritannien och Nordirlands rättsliga ståndpunkter i tvisten om överhögheten över det territorium där flygplatsen är belägen. ê 552/2004 Artikel 1 Mål och räckvidd 1. Inom ramförordningens räckvidd omfattar denna förordning driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst. 2. Denna förordning skall tillämpas på de system, komponenter och därmed förbundna förfaranden som fastställs i bilaga I. 3. Målet med denna förordning är att uppnå driftskompatibilitet mellan de olika systemen, komponenterna och därmed förbundna förfarandena för det europeiska nätverket för flygledningstjänst, med beaktande av relevanta internationella standarder. Denna förordning syftar också till ett samordnat och snabbt införande av nya överenskomna, godkända system för drift och teknik inom flygledningstjänsten. ê 549/2004 (anpassad) Artikel 2 Definitioner I denna förordning gäller och för de åtgärder som avses i artikel 3 används följande definitioner med de betydelser som här anges: ê 549/2004 ð ny 1. flygkontrolltjänst: en tjänst som tillhandahålls i syfte att a) förebygga kollisioner – mellan luftfartyg, och – mellan luftfartyg och ett hinder inom manöverområdet, och b) påskynda och bibehålla ett välordnat flygtrafikflöde. 2. flygplatskontrolltjänst: en flygkontrolltjänst för flygplatstrafik. 3. flygbriefingtjänst: en tjänst som inrättats inom ett avgränsat täckningsområde och som ansvarar för tillhandahållandet av sådan information till luftfarten och sådana data som är nödvändiga för en säker, regelbunden och effektiv flygtrafik. 4. flygtrafiktjänster: flygtrafiklednings-, kommunikations-, navigations- och övervakningstjänster, flygvädertjänst och flygbriefingtjänster. 5. leverantörer av flygtrafiktjänster: varje offentlig eller privat enhet som tillhandahåller flygtrafiktjänster för allmän flygtrafik. 6. luftrumsblock: ett luftrum av definierad omfattning, i tid och rum, inom vilket flygtrafiktjänster tillhandahålls. 7. luftrumsplanering: en planeringsfunktion ð planeringstjänst ï som främst syftar till att maximera användningen av tillgängligt luftrum genom dynamisk tidsfördelning (time-sharing) och, ibland, separering av luftrummet mellan olika kategorier av luftrummets användare utifrån kortsiktiga behov. ê 1070/2009 Artikel 1.2 a 8. luftrummets användare: operatörer av luftfartyg som opererar som allmän flygtrafik. ê 549/2004 ð ny 9. flödesplanering: en funktion ð tjänst ï som inrättats i syfte att bidra till ett säkert, välordnat och snabbt trafikflöde i luften genom att se till att flygkontrolltjänstens kapacitet utnyttjas i största möjliga utsträckning och att trafikvolymen är förenlig med de kapaciteter som uppgetts av de berörda leverantörerna av flygtrafikledningstjänster. ê 1070/2009 Artikel 1.2 b ð ny 10. flygledningstjänst (ATM): den samling luftburna och markbaserade funktioner ð tjänster ï (flygtrafikledningstjänst, luftrumsplanering och flödesplanering) som krävs för att säkerställa säkra och effektiva rörelser för luftfartyg under alla faser av flygningen. ê 549/2004 11. flygtrafikledningstjänst: olika flyginformations-, alarmerings-, flygrådgivnings- och flygkontrolltjänster (områdeskontrolltjänst, inflygningskontrolltjänst och flygplatskontrolltjänst). 12. områdeskontrolltjänst: flygkontrolltjänst för kontrollerade flygningar i ett luftrumsblock. 13. inflygningskontrolltjänst: flygkontrolltjänst för ankommande eller avgående kontrollerade flygningar. ê 1070/2009 Artikel 1.2 c 14 13a. generalplan för flygledningstjänsten: den plan som godkänts genom rådets beslut 2009/320/EG[41] i enlighet med artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 219/2007 av den 27 februari 2007 om bildande av ett gemensamt företag för att utveckla en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (Sesar)[42]. ò ny 15. luftfartskris: omständigheter under vilka luftrumskapaciteten är onormalt reducerad till följd av betydande ogynnsamma väderförhållanden eller till följd av att stora delar av luftrummet inte är tillgängligt antingen av naturliga eller politiska skäl. ê 549/2004 1614. paket av tjänster: två eller fler flygtrafiktjänster. ê 1070/2009 Artikel 1.2 d 1715. certifikat: ett dokument som i någon form utfärdas av en nationell tillsynsmyndighet med iakttagande av nationell lagstiftning, och där det bekräftas att en leverantör av flygtrafiktjänster uppfyller kraven för att tillhandahålla en viss tjänst. ê 549/2004 1816. kommunikationstjänster: fasta och rörliga luftfartstjänster som möjliggör kommunikation mark/mark, luft/mark och luft/luft i syfte att utöva flygkontrolltjänst. 17. det europeiska nätet för flygledningstjänst: de system som finns upptagna i förteckningen i bilaga I i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (”förordning om driftskompatibilitet”)[43] och som möjliggör tillhandahållande av flygtrafiktjänster i gemenskapen, inbegripet gränssnitt vid gränser till tredje land. 18. driftsystem: kriterierna för operativ användning av det europeiska nätverket för flygledningstjänst eller en del av detta. 19. komponenter: materiella objekt, till exempel maskiner och apparater, och immateriella objekt, till exempel program, på vilka kompatibiliteten för det europeiska nätet för flygledningstjänst (EATMN) beror. ò ny 20. deklaration: i samband med flygledningstjänst/flygtrafiktjänst (ATM/ANS), en skriftlig förklaring - om systems och komponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning, utfärdad av en organisation som medverkar vid konstruktion, tillverkning och underhåll av system och komponenter för flygledningstjänst/flygtrafiktjänst, - om överensstämmelse med tillämpliga krav för en tjänst eller ett system som ska tas i drift, utfärdad av en tjänsteleverantör, - om förmågan och möjligheterna att fullgöra de skyldigheter som hänger samman med vissa flyginformationstjänster. ê 549/2004 (anpassad) 20. Eurocontrol: Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst, inrättad genom den internationella konventionen av den 13 december 1960 om samarbete för luftfartens säkerhet[44]. ê 1070/2009 Artikel 1.2 f (anpassad) 2122. flexibel användning av luftrummet: ett system för luftrumsplanering som tillämpats inom Ecac-området (European Civil Aviation Conference area), på grundval av Eurocontrols Ö (Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst)[45] Õ utgåva av ”Airspace Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of Airspace”. ê 549/2004 23. flyginformationsregion (FIR): ett luftrum av definierad omfattning inom vilket flyginformations- och alarmeringstjänster tillhandahålls. ê 1070/2009 Artikel 1.2 g 2223a. flyginformationstjänst: tjänst med uppgift att ge råd och upplysningar av betydelse för luftfartens säkerhet och effektivitet. 2323b. alarmeringstjänst: tjänst med uppgift att underrätta relevanta organisationer om luftfartyg som behöver eftersöknings- och räddningstjänst och bistå dessa organisationer utgående från situationens krav. ê 549/2004 24. flygnivå: en yta med konstant atmosfäriskt tryck vilket är relaterat till tryckvärdet 1013,2 hPa, och är separerad från andra sådana ytor genom särskilda tryckintervall. ê 1070/2009 Artikel 1.2 h 2425. funktionellt luftrumsblock: ett luftrumsblock som grundas på driftsmässiga krav och inrättas oavsett nationsgränser, där tillhandahållandet av flygtrafiktjänster och tillhörande funktioner baseras på prestation och optimeras i syfte att inom varje funktionellt luftrumsblock införa ett förbättrat samarbete mellan leverantörer av flygtrafiktjänster eller i förekommande fall en integrerad tjänsteleverantör. ê 549/2004 (anpassad) 2526. allmän flygtrafik: alla rörelser av civila luftfartyg, liksom alla rörelser av statsluftfartyg (inbegripet militära luftfartyg samt tullens och polisens luftfartyg) när dessa förflyttningar genomförs i överensstämmelse med Ö Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao, inrättad 1944 genom Chicagokonvention angående internationell civil luftfart) Õ ICAO:s regler. 27. ICAO: Internationella civila luftfartsorganisationen, upprättad genom 1944 års Chicagokonvention angående internationell civil luftfart. 2628. kompatibilitet: en uppsättning av funktionella, tekniska och operativa egenskaper som krävs av systemen och komponenterna i det europeiska nätverket för flygledningstjänst och av förfarandena för dess drift, i syfte att säkerställa en säker, sammanhängande och effektiv drift. Kompatibilitet uppnås genom att system och komponenter anpassas till de grundläggande kraven. 2729. flygvädertjänst: de hjälpmedel och tjänster som förser luftfartyg med meteorologiska prognoser, briefing och observationer liksom all annan meteorologisk information och data som staterna tillhandahåller för användande inom luftfarten. 2830. navigationstjänst: de hjälpmedel och tjänster som förser luftfartyg med positionsbestämning och tidsanpassad information. 2931. operativa data: sådan information, avseende hela flygningen, som leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare, flygplatsoperatörer och andra berörda aktörer behöver för att fatta operativa beslut. 32. förfarande: såsom ordet används i samband med förordningen om driftskompatibilitet: en standardmetod för antingen den tekniska eller den operativa användningen av systemen, inom ramen för överenskomna och godkända driftssystem, som kräver ett enhetligt genomförande i hela det europeiska nätet för flygledningstjänst. 3033. ibruktagande: den första operativa användningen efter den ursprungliga installationen eller en uppgradering av ett system. 3134. flygvägsnät: ett nät av fastställda flygvägar för kanalisering av flödet av allmän trafik i den utsträckning detta krävs för tillhandahållande av flygkontrolltjänster. 35. rutt: den utvalda färdväg som ett luftfartyg skall följa under sin flygning. 36. sammanhängande drift: drift av det europeiska nätverket för flygledningstjänst på ett sådant sätt att det ur användarens synvinkel fungerar som ett enhetligt system. ê 549/2004 3238. övervakningstjänster: de hjälpmedel och tjänster som används för att fastställa luftfartygs position i syfte att möjliggöra säker separering. 3339. system: en samling luftburna och markbaserade komponenter liksom rymdbaserad utrustning, som ger stöd till flygtrafiktjänster under hela flygningen. 3440. uppgradera: varje ändring som innebär en förändring av ett systems operativa kännetecken. ê 1070/2009 Artikel 1.2 j 3541. gränsöverskridande tjänster: en situation där flygtrafiktjänster tillhandahålls i en medlemsstat av en tjänsteleverantör som är certifierad i en annan medlemsstat. ; ò ny 36. nationell tillsynsmyndighet: det nationella organ eller de nationella organ som av en medlemsstat anförtrotts tillsynsuppgifterna i enlighet med denna förordning och de nationella behöriga myndigheter som anförtrotts de uppgifter som anges i artikel 8b i förordning (EG) nr 216/2008. 37. stödtjänster: andra flygtrafiktjänster än flygtrafikledningstjänster samt andra tjänster och verksamheter som är kopplade till och stöder tillhandahållandet av flygtrafiktjänster. 38. lokala prestationsmål: prestationsmål som fastställs av medlemsstaterna på lokal nivå, dvs. på nivån för funktionella luftrumsblock, på nationell nivå, på avgiftszonsnivå eller på flygplatsnivå. ê 549/2004 Artikel 3 Gemenskapens handlingsområden 1. Med denna förordning fastställs en harmoniserad rättslig ram för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet tillsammans med Europaparlamentets och rådets förordning EG nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”)[46], b) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”)[47], och c) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (”förordning om driftskompatibilitet”)[48], samt med de genomförandebestämmelser som kommissionen antagit på grundval av denna förordning och de förordningar som nämns ovan. 2. De förordningar och genomförandebestämmelser som avses i punkt 1 skall tillämpas om inte annat följer av bestämmelserna i denna förordning. ê 1070/2009 Artikel 1.3 (anpassad) ð ny KAPITEL II Ö nationella myndigheter Õ Artikel 34 Nationella tillsynsmyndigheter 1. Medlemsstaterna ska tillsammans eller var för sig, antingen utse eller inrätta ett eller flera organ som sin nationella tillsynsmyndighet som ska åta sig de uppgifter som en sådan myndighet tilldelas enligt denna förordning och enligt de åtgärder som avses i artikel 3. 2. De nationella tillsynsmyndigheterna ska vara ð rättsligt åtskilda och ï oberoende, av ð i synnerhet vad gäller organisation, hierarki och beslutsfattande, i förhållande till alla ï leverantörer av flygtrafiktjänster ð och alla privata eller offentliga enheter som har ett intresse av sådana leverantörers verksamheter ï. Detta oberoende ska uppnås genom lämplig åtskillnad, åtminstone funktionellt sett, mellan de nationella tillsynsmyndigheterna och dessa leverantörer. ò ny 3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 får de nationella tillsynsmyndigheterna organisatoriskt vara förbundna med andra regleringsorgan och/eller säkerhetsmyndigheter. 4. De nationella tillsynsmyndigheter som inte är rättsligt åtskilda från varje leverantör av flygtrafiktjänster eller varje privat eller offentlig enhet som har ett intresse av sådana leverantörers verksamheter, enligt punkt 2, den dag då denna förordning träder i kraft, ska uppfylla detta krav senast den 1 januari 2020. ê 1070/2009 Artikel 1.3 ð ny 35. De nationella tillsynsmyndigheterna ska utöva sina befogenheter opartiskt och på ett oberoende och öppet sätt. Detta ska uppnås genom tillämpning av lämpliga förvaltnings- och kontrollmekanismer ð I synnerhet ska de ha en organisation, bemanning, förvaltning och finansiering som gör det möjligt för dem att utöva sina befogenheter på detta sätt. ï , också inom en medlemsstats förvaltning. Detta ska dock inte hindra de nationella tillsynsmyndigheterna från att utföra sina uppgifter i enlighet med de organisationsregler som gäller för nationella civila luftfartsmyndigheter eller andra offentliga organ. ò ny 6. För de nationella tillsynsmyndigheternas personal gäller följande: a) De ska rekryteras på grundval av entydiga och öppet redovisade bestämmelser som garanterar deras oberoende, och personer som ansvarar för strategiska beslut ska utses av den nationella regeringen eller det nationella ministerrådet eller av en annan offentlig myndighet som inte direkt kontrollerar eller har nytta av leverantörerna av flygtrafiktjänster. b) De ska väljas i ett öppet förfarande på grundval av sina meriter, inbegripet lämplig kompetens och relevant erfarenhet, bland annat inom revision, flygtrafiktjänster och system. c) De ska agera oberoende från i synnerhet intressen kopplade till leverantörer av flygtrafiktjänster och ska vare sig begära eller ta emot anvisningar från någon regering eller någon annan offentlig eller privat enhet när de utför den nationella tillsynsmyndighetens uppgifter. d) Personer som ansvarar för strategiska beslut ska årligen göra en åtagandeförklaring och en intresseförklaring, med angivelse av eventuella direkta eller indirekta intressen som kan anses inverka negativt på deras oberoende och som kan påverka deras utförande av uppgifterna. e) Personer som ansvarar för strategiska beslut, revisioner eller andra uppgifter direkt kopplade till tillsyn över prestationsmål för leverantörer av flygtrafiktjänster får inte ha någon yrkesmässig position eller något yrkesmässigt ansvar hos någon leverantör av flygtrafiktjänster under en period på minst ett år efter sin tjänstgöringstid hos den nationella tillsynsmyndigheten. ê 1070/2009 Artikel 1.3 ð ny 74. Medlemsstaterna ska se till att de nationella tillsynsmyndigheterna har nödvändiga resurser och nödvändig kapacitet för att kunna utföra de uppgifter de tilldelats enligt denna förordning på ett effektivt sätt utan dröjsmål. ð De nationella tillsynsmyndigheterna ska ha full bestämmanderätt när det gäller rekrytering och förvaltning av den egna personalen baserat på egna anslag som härrör från bland annat undervägsavgifter som ska fastställas i proportion till de uppgifter som ska utföras av myndigheten i enlighet med artikel 4. ï 85. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla namn och adress vad gäller de nationella tillsynsmyndigheterna, ändringar i samband härmed samt de åtgärder som vidtagits för att följa bestämmelserna i ð denna artikel ï punkterna 2, 3 och 4. ò ny 9. Kommissionen ska fastställa detaljerade föreskrifter med regler för rekryterings- och urvalsförfarandena för tillämpningen av punkterna 6 a och 6 b. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3. ê 1070/2009 Artikel 2.1 (anpassad) Artikel 42 De nationella tillsynsmyndigheternas uppgifter 1. De nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 3 4 i ramförordningen ska Ö anförtros i synnerhet följande uppgifter: Õ a) sSäkerställa en lämplig tillsyn av tillämpningen av denna förordning, särskilt när det gäller en säker och effektiv drift av den verksamhet som utövas av sådana leverantörer av flygtrafiktjänster som tillhandahåller tjänster för det luftrum som omfattas av ansvarsområdet för den medlemsstat som har utsett eller inrättat den aktuella myndigheten. ò ny b) Bevilja certifikat för leverantörer av flygtrafiktjänster i enlighet med artikel 8b i förordning (EG) nr 216/2008 och övervaka tillämpningen av de villkor under vilka certifikaten har beviljats. c) Utfärda certifikat, behörigheter och behörighetstillägg för leverantörer av flygtrafiktjänster i enlighet med artikel 8c i förordning (EG) nr 216/2008 och övervaka tillämpningen av de villkor under vilka de har utfärdats. d) Upprätta prestationsplaner och övervaka genomförandet av dem i enlighet med artikel 11. e) Övervaka genomförandet av avgiftssystemet i enlighet med artiklarna 12 och 13. f) Godkänna villkoren för tillgång till verksamhetsrelaterade uppgifter i enlighet med artikel 22. (g) Ha tillsyn över deklarationer och ibruktagande av system. ê 1070/2009 Artikel 2.1 (anpassad) ð ny 2. I detta syfte ska vVarje nationell tillsynsmyndighet ska organisera lämpliga inspektioner och undersökningar för att kontrollera överensstämmelsen med kraven i denna förordning , inbegripet kraven avseende personal för att tillhandahålla flygtrafiktjänster. Den berörda leverantören av flygtrafiktjänster ska underlätta detta arbete. ò ny Artikel 5 Samarbete mellan nationella tillsynsmyndigheter 1. De nationella tillsynsmyndigheterna ska utbyta information om sitt arbete och sina principer, sin praxis och sina förfaranden för beslutsfattande liksom om genomförandet av unionsrätten. De ska samarbeta för att i hela unionen samordna sitt beslutsfattande. De nationella tillsynsmyndigheterna ska delta och samarbeta i ett nätverk som sammanträder regelbundet. Kommissionen och Europeiska unionens luftfartsbyrå (nedan kallad EAA) ska vara medlemmar i nätverket och samordna och stödja dess arbete samt lämna rekommendationer till nätverket, på lämpligt sätt. Kommissionen och EAA ska underlätta ett aktivt samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheterna liksom utbyte och användning av personal mellan nationella tillsynsmyndigheter på grundval av en expertpool som ska inrättas av EAA i enlighet med artikel 17.2 f i förordning (EG) nr 216/2008. Om inte annat följer av bestämmelserna om uppgiftsskydd i artikel 22 i denna förordning och i förordning (EG) nr 45/2001 ska kommissionen stödja det utbyte av information som avses i första och andra styckena bland medlemmarna i nätverket, eventuellt genom elektroniska verktyg, med iakttagande av sekretess vad gäller affärshemligheter hos leverantörer av flygtrafiktjänster. 2. De nationella tillsynsmyndigheterna ska bedriva ett nära samarbete, bland annat genom arbetsöverenskommelser, för att tillhandahålla ömsesidigt stöd vid myndigheternas övervakningsuppgifter och hantering av utredningar och granskningar. ê 1070/2009 Artikel 2.1 ð ny 3. När det gäller funktionella luftrumsblock som sträcker sig över luftrum som faller under flera medlemsstaters ansvarsområde, ska de berörda medlemsstaterna ingå en överenskommelse om den tillsyn som föreskrivs i denna artikel med avseende på de leverantörer av flygtrafiktjänster som tillhandahåller tjänster i dessa block. ð De berörda tillsynsmyndigheterna ska upprätta en plan som specificerar formerna för deras samarbete i syfte att tillämpa denna överenskommelse. ï ê 1070/2009 Artikel 2.1 (anpassad) 4. Nationella tillsynsmyndigheter ska ha ett nära samarbete med varandra för att säkerställa adekvat övervakning av leverantörer av flygtrafiktjänster som innehar ett giltigt certifikat från en medlemsstat och som också tillhandahåller tjänster med avseende på det luftrum som omfattas av en annan medlemsstats ansvarsområde. Sådant samarbete ska innefatta överenskommelser om hur fall av bristande efterlevnad av Ö denna förordning och av Õ de tillämpliga gemensamma kraven Ö som antagits Õ i Ö enlighet med Õ artikel Ö 8b.1 i förordning (EG) nr 216/2008 Õ 6 eller av villkoren i bilaga II ska hanteras. ê 1070/2009 Artikel 2.1 (anpassad) ð ny 5. I händelse av gränsöverskridande tillhandahållande av flygtrafiktjänster ð i ett luftrum som omfattas av en annan medlemsstats ansvar ï ska sådana Ö de Õ överenskommelser ð som avses i punkterna 2 och 4 ï inbegripa ett avtal om ömsesidigt erkännande av de tillsynsuppgifter som fastställts i punkterna 1 och 2 artikel 4.1 och 4.2 och av resultaten av dessa uppgifter. Detta ömsesidiga erkännande ska också tillämpas då överenskommelser om erkännande mellan nationella tillsynsmyndigheter ingås för certifieringsprocessen för tjänsteleverantörer. 6. Om det är tillåtligt enligt nationell lagstiftning och med tanke på det regionala samarbetet, får nationella tillsynsmyndigheter också sluta avtal om uppdelning av ansvaret för tillsynsuppgifter. ê 1070/2009 Artikel 2.1 (anpassad) Artikel 63 Behöriga organ 1. Nationella tillsynsmyndigheter får besluta att helt eller delvis delegera de inspektioner och undersökningar som avses i artikel 4.2 2.2 till behöriga organ som uppfyller kraven i bilaga I. 2. En sådan delegering som beviljas av en nationell tillsynsmyndighet ska gälla inom gemenskapen Ö unionen Õ för en tid av tre år med möjlighet till förlängning. Nationella tillsynsmyndigheter får överlämna åt vilken som helst av de behöriga organ som är belägna inom gemenskapen Ö unionen Õ att utföra dessa inspektioner och undersökningar. ê 552/2004 (anpassad) ð ny Artikel 8 Anmälda organ 13. Medlemsstaterna ska till kommissionen ð , EAA ï och övriga medlemsstater anmäla de organ Ö behöriga organ till vilka de har delegerat uppgifter i enlighet med punkt 1 Õ som de har utnämnt för att utföra uppgifter i samband med den bedömning av överensstämmelse eller lämplighet som avses i artikel 5 och/eller den kontroll som avses i artikel 6, med angivande av varje organs ansvarsområde och det Ö dess Õ identifikationsnummer Ö och av alla ändringar i detta avseende Õ som de erhållit av kommissionen. Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en förteckning över Ö behöriga Õ organ samt deras identifikationsnummer och ansvarsområden och hålla denna förteckning aktuell. 2. Medlemsstaterna skall tillämpa kriterierna i bilaga V vid bedömningen av vilka organ som skall anmälas. De organ som uppfyller kriterierna för bedömning enligt de tillämpliga europeiska standarderna skall anses uppfylla dessa kriterier. 34. Medlemsstaterna ska återkalla Ö delegeringen Õ anmälan av ett anmält Ö behörigt Õ organ som inte längre uppfyller Ö kraven Õ kriterierna i bilaga I V. De ska omedelbart informera kommissionen ð , EAA ï och övriga medlemsstater om detta. 4. Utan att det påverkar tillämpningen av kraven i punkterna 1, 2 och 3 får medlemsstaterna besluta att utnämna den (de) organisation(er) som erkänts i enlighet med artikel 3 i förordningen om tillhandahållande av tjänster som anmälda organ. ò ny 5. Organ som före ikraftträdandet av denna förordning utsetts som anmälda organ i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 552/2004 ska betraktas som behöriga organ enligt denna artikel. ê 1070/2009 Artikel 1.5 ð ny Artikel 710 Konsultation med intressenter 1. Medlemsstaterna ð Nationella tillsynsmyndigheter ï ska, i överensstämmelse med sin nationella lagstiftning, inrätta mekanismer för konsultation så att intressenter, inbegripet representativa yrkesorganisationer ð för fullgörandet av sina uppgifter ï , på ett lämpligt sätt kan delta i genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet. ò ny 2. Intressenterna kan bestå av – leverantörer av flygtrafiktjänster, – flygplatsoperatörer, – relevanta användare av luftrummet eller relevanta grupper som företräder användare av luftrummet, – militära myndigheter, – tillverkningsindustrin, – representativa yrkesorganisationer. ê 550/2004 (anpassad) KAPITEL III BESTÄMMELSER FÖR TILLHANDAHÅLLANDE AV TJÄNSTER ê 550/2004 (anpassad) ð ny Artikel 6 Gemensamma krav Gemensamma krav för tillhandahållande av flygtrafiktjänster skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 5.3 i ramförordningen. De gemensamma kraven skall omfatta följande: – Teknisk och operativ kompetens och lämplighet. – System och förfaranden för flygsäkerhets- och kvalitetsstyrning. – Rapporteringssystem. – Tjänsternas kvalitet. – Finansiell styrka. – Ansvar och försäkringstäckning. – Ägande och organisationsstruktur, inbegripet förhindrande av intressekonflikter. – Mänskliga resurser, bland annat lämplig planering av personalstyrkan. – Säkerhet. Artikel 87 Certifiering av leverantörer av flygtrafiktjänster 1. Tillhandahållande av alla flygtrafiktjänster inom gemenskapen Ö unionen Õ ska omfattas av medlemsstaternas certifiering ð från eller deklaration till ï ð nationella tillsynsmyndigheter eller EAA i enlighet med artikel 8b i förordning (EG) nr 216/2008 ï . ê 550/2004 2. Ansökningar om certifiering skall lämnas till den nationella tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där sökanden bedriver sin huvudsakliga verksamhet och, i förekommande fall, har sitt säte. ò ny 2. Certifieringsprocessen ska också säkerställa att sökandena kan uppvisa tillräcklig finansiell styrka och att de har ansvars- och försäkringstäckning, där detta inte garanteras av den berörda medlemsstaten. ê 550/2004 (anpassad) ð ny 3. Nationella tillsynsmyndigheter skall utfärda certifikat till leverantörer av flygtrafiktjänster om de uppfyller de gemensamma krav som avses i artikel 6. Certifikat får utfärdas för varje enskild flygtrafiktjänst som definieras i artikel 2 i ramförordningen eller för ett paket av sådana tjänster, bland annat de fall då en leverantör av flygtrafiktjänster, oavsett rättslig status, driver och underhåller sina egna kommunikations-, navigations- och övervakningssystem. Certifikaten skall regelbundet kontrolleras. 43. ð Certifikatet ska ge ï I certifikaten skall anges rättigheterna och skyldigheterna för leverantörer av flygtrafiktjänster, inklusive luftrumsanvändarnas tillgång till tjänsterna på en icke-diskriminerande grundval, med särskilt beaktande av säkerheten. Certifieringen får Ö ska Õ endast omfattas av de villkor som anges i bilaga II. Dessa villkor skall vara objektivt berättigade, icke-diskriminerande, proportionerliga och öppna för insyn. 5. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 får medlemsstaterna tillåta tillhandahållande av flygtrafiktjänster i hela eller delar av det luftrum som tillhör deras ansvarsområde utan certifikat, om leverantören av dessa tjänster erbjuder dem först och främst till flygplansrörelser som inte är allmän lufttrafik. I dessa fall skall den berörda medlemsstaten informera kommissionen och de andra medlemsstaterna om sitt beslut och de åtgärder som har vidtagits för att säkerställa maximal överensstämmelse med de gemensamma kraven. ê 1070/2009 Artikel 2.3 (anpassad) ð ny 46. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 8 och 9 ska uUtfärdandet av certifikat till leverantörer av flygtrafiktjänster ska medföra att dessa har möjlighet att erbjuda sina tjänster till medlemsstater, andra leverantörer av flygtrafiktjänster, användare av luftrummet och flygplatser i gemenskapen Ö unionen Õ . ð När det gäller stödtjänster ska denna möjlighet omfattas av ett krav på uppfyllelse av artikel 10.2. ï 7. De nationella tillsynsmyndigheterna skall övervaka att de gemensamma kraven och de villkor som är knutna till certifikaten uppfylls. Uppgifter om sådan övervakning ska ingå i de årliga rapporter som medlemsstaterna ska lägga fram i enlighet med artikel 12.1 i ramförordningen. Om en nationell tillsynsmyndighet finner att innehavaren av ett certifikat inte längre uppfyller dessa krav eller villkor ska den vidta lämpliga åtgärder samtidigt som den ser till att tjänsterna upprätthålls under förutsättning att säkerheten inte äventyras. Dessa åtgärder får omfatta återkallande av certifikatet. ê 550/2004 8. Medlemsstaterna skall erkänna alla certifikat som har utfärdats i en annan medlemsstat i enlighet med denna artikel. 9. Medlemsstaterna får i undantagsfall skjuta upp efterlevnaden av denna artikel med sex månader efter den tidpunkt som framgår av artikel 19.2. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om sådana förlängningar och ange skälen till dessa. ê 1070/2009 Artikel 2.4 (anpassad) ð ny Artikel 98 Utnämning av leverantörer av flygtrafikledningstjänster 1. Medlemsstaterna ska se till att flygtrafikledningstjänster tillhandahålls med ensamrätt inom särskilda luftrumsblock avseende det luftrum som de ansvarar för. I detta syfte ska medlemsstaterna utnämna en leverantör av flygtrafikledningstjänster som innehar ett giltigt certifikat ð eller en giltig deklaration ï i gemenskapen Ö unionen Õ . 2. Vid tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster ska medlemsstaterna se till att tillämpningen av denna artikel och artikel 18.3 10.3 inte förhindras av deras nationella rättssystem i form av krav på att leverantörer av flygtrafikledningstjänster som tillhandahåller tjänster i ett luftrum som faller under den medlemsstatens ansvar ð ska uppfylla ett av följande villkor: ï a) äÄgs av medlemsstaten eller dess medborgare, antingen direkt eller genom majoritetsägande., b) bBedriver sin huvudsakliga verksamhet eller har sitt säte i den medlemsstaten., eller c) eEndast använder inrättningar i den medlemsstaten. 3. Medlemsstaterna ska fastställa de rättigheter och skyldigheter som ska uppfyllas av de leverantörer av flygtrafikledningstjänster som utnämns. Sådana skyldigheter får innehålla villkor för att i rätt tid tillhandahålla relevant information som är lämplig för att fastställa identiteten på alla luftfartygsrörelser i det luftrum som de är ansvariga för. ê 1070/2009 Artikel 2.4 ð ny 4. Medlemsstaterna ska ha handlingsfriheten att välja en leverantör av flygtrafikledningstjänster på villkor att den senare uppfyller de krav och villkor som avses i artiklarna 6 och 7 är ð certifierad eller deklarerad i enlighet med förordning (EG) nr 216/2008 ï . ê 1070/2009 Artikel 2.4 5. När det gäller funktionella luftrumsblock som inrättas i enlighet med artikel 16 9a och som sträcker sig över luftrum som faller under flera medlemsstaters ansvarsområde ska de berörda medlemsstaterna gemensamt utse, i enlighet med punkt 1 i denna artikel, en eller flera leverantörer av flygtrafikledningstjänster, minst en månad före införandet av det funktionella luftrumsblocket. 6. Medlemsstaterna ska omedelbart underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om beslut som fattas i enlighet med denna artikel om utseende av leverantörer av flygtrafikledningstjänster inom särskilda luftrumsblock i det luftrum som ligger inom deras ansvarsområde. ò ny Artikel 10 Tillhandahållande av stödtjänster 1. Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att, i enlighet med denna artikel, säkerställa att leverantörer av stödtjänster kan konkurrera inom unionen på rättvisa, icke-diskriminerande och öppna villkor, när det gäller tillhandahållandet av dessa tjänster. Kraven i denna artikel ska uppfyllas senast den 1 januari 2020. 2. Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att tillhandahållandet av flygtrafikledningstjänster skiljs från tillhandahållandet av stödtjänster. Denna åtskillnad ska inbegripa kravet att flygtrafikledningstjänster och stödtjänster ska tillhandahållas av olika företag. 3. Vid valet av leverantör av stödtjänster ska i synnerhet kostnadseffektiviteten, tjänsternas allmänna kvalitet och tjänsternas säkerhet beaktas av den upphandlande enheten. 4. En leverantör av stödtjänster får endast väljas för att tillhandahålla tjänster i en medlemsstats luftrum om a) den är certifierad i enlighet med artikel 8b i förordning (EG) nr 216/2008, b) dess huvudsakliga verksamhetsort är belägen på en medlemsstats territorium, c) medlemsstater och/eller medborgare i medlemsstater äger mer än 50 % av tjänsteleverantören och utövar den faktiska kontrollen över denna, antingen direkt eller indirekt via ett eller flera andra företag, om inte annat föreskrivs i ett avtal med ett tredjeland i vilket unionen är part, och d) tjänsteleverantören uppfyller nationella säkerhetskrav och försvarskrav. 5. Stödtjänster kopplade till driften av det europeiska nätet för flygledningstjänst får tillhandahållas på ett centraliserat sätt av nätverksförvaltaren genom att dessa tjänster läggs till de tjänster som avses i artikel 17.2, i enlighet med artikel 17.3. De får också tillhandahållas på exklusiv basis av en leverantör av flygtrafiktjänster eller grupper av sådana, i synnerhet sådana som rör tillhandahållandet av ATM-infrastruktur. Kommissionen ska specificera formerna för val av leverantörer eller grupper av leverantörer, baserat på professionell kapacitet och förmåga att tillhandahålla tjänster på ett opartiskt och kostnadseffektivt sätt, och fastställa en övergripande bedömning av de uppskattade kostnaderna och fördelarna med att tillhandahålla stödtjänsterna på ett centraliserat sätt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3. Kommission ska utse leverantörer eller grupper av leverantörer i enlighet med dessa genomförandeakter. ê 550/2004 Artikel 9 Utnämning av leverantörer av flygvädertjänster 1. Medlemsstaterna får utse en leverantör av flygvädertjänster att leverera alla eller delar av flygväderdata med ensamrätt i hela eller delar av det luftrum som de ansvarar för med beaktande av flygsäkerhetsöverväganden. 2. Medlemsstaterna skall utan dröjsmål und