SV    SV 
 
 
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN   
Bryssel den 11.6.2015  
COM(2015) 288 final  
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, 
EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT 
REGIONKOMMITTÉN  
Tredje rapporten om genomförandet av de nationella strategiska planerna  och 
gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (2007 –2013)  
{SWD(2015) 114 final}   
 
2 FÖRORD  
 
Denna rapport är kommissionens tredje rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och 
sociala kommittén och Regionkommittén om genomförandet av de nationella strategiska planerna1 och 
gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (2007 –2013)2.  
Rapporten3 har utarbetats på grundval av en analys och genomgång av de sammanfattande rapporter som 
medlemsstaterna lämnade in under 20144, annan tillgänglig information, bland annat de gemensamma finansiella 
och fysiska övervakningsindikatorerna, och verksamheterna inom det europeiska nätverket för 
landsbygdsutveckling . 
I rapporten sammanfattas de viktigaste framstegen, trenderna och utmaningarna vid genomförandet av de 
nationella strategiska planerna och gemenskapens strategiska riktlinjer.  
De uppgifter som används i denna rapport har samlats in från programperiodens början under 2007 fram till 
slutet av 2013. Programperioden avslutades 2013, men genomförandet sträcker sig till och med den 31 december 
20155. Många av insatserna kommer att genomföras fram till dess, och en slutlig översikt över programmens 
resultat komm er inte att finnas tillgänglig förrän i slutet av 2016.  
                                                            
1 Se avdelning II kapitel II i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling fr ån 
Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU).  
2 Rådets beslut av den 20 februari 2006 om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (programperiod 
2007–2013) (2006/144/EG).  
3 Se artikel 14 ("Kommissionens rapport") i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005.  
4 Se artikel  13 i rådets förordning (EG) nr  1698/2005 av den 20  september  2005. I de sammanfattande rapporterna redovisas de 
framsteg som har gjorts i genomförandet av de nationella strategiska planerna och målen, och hur detta har bidragit till att genomföra 
gemenskapens strategiska riktlinjer.  
5  Enligt den s.k. N+2 -regeln kan medlemsstaterna fram till slutet av 2015 ådra sig utgifter för programmen för perioden 2007 –
2013.  
 
3  
 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING  
1. Bakgrund och översikt  ................................ ................................ ................................ ............................  4 
1.1 Gemenskapens prioriteringar för landsbygdsutveckling under perioden 2007 -2013  ..............................  4 
1.2 Översikt över budgetmålen och de operativa målen  ................................ ................................ ...............  5 
2. Genomförande av gemenskapens prioriteringar  ................................ ................................ ......................  6 
2.1 Översikt över de vikti gaste resultaten  ................................ ................................ ................................ ..... 6 
2.2. Genomförandet per axel och åtgärd  ................................ ................................ ................................ ........  8 
3. Utsikter  ................................ ................................ ................................ ................................ ................  12 
 
 
4 1. BAKGRUND OCH ÖVERSIKT  
1.1. Gemenskapens prioriteringar för landsbygdsutveckling under perioden 2007 –2013  
I februari 2006 antog Europeiska unionens råd strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen för 
perioden 2007 –20132 med tre tematiska huvudprioriteringar:  
 Att förbättra jord - och skogsbrukssektorernas konkurrenskraft.  Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling (Ejflu6) bör bidra till en stark och dynamisk europeisk livsmedelssektor 
genom att den inriktas på de prioriterade områdena kunskapsöverföring, modernisering, 
innovation och kvalitet i livsmedelskedjan s amt prioriterade sektorer för investeringar i fysiskt 
och mänskligt kapital. Åtgärderna inom axel  1 ska främst bidra till landsbygdsprogrammens 
konkurrenskraftsmål.  
 Att förbättra miljön och landsbygden.  För att skydda och förbättra EU:s naturresurser och 
landskap i landsbygdsområden, bör de resurser som avsätts för denna prioritering bidra till 
följande tre prioriterade områden på EU -nivå: biologisk mångfald, bevarande och utveckling 
av jord - och skogsbruk med högt naturvärde samt traditionella jordbrukslan dskap, vatten och 
klimatförändringar. Åtgärderna inom landsbygdsprogrammens axel  2 ska främst bidra till 
miljömålet.  
 Att förbättra livskvaliteten i landsbygdsområden och främja en diversifiering av 
landsbygdsekonomin.  De resurser som är avsatta för dessa mål bör bidra till den överordnade 
prioriteringen att skapa arbetstillfällen och förutsättningar för tillväxt. Insatserna bör främst 
användas för att främja kapacitetsuppbyggnad, förvärvande av färdigheter och organisa tion av 
lokal strategiutveckling samt för att se till att landsbygdsområden är attraktiva även för 
kommande generationer. När utbildning, information och entreprenörskap ska främjas bör även 
de särskilda behoven hos kvinnor, ungdomar och äldre arbetstagare  beaktas. Åtgärderna inom 
landsbygdsprogrammens axel  3 ska bidra till målen för landsbygdsutveckling i vidare 
bemärkelse tillsammans med axel  4. 
Utöver de tematiska prioriteringarna betonas i de strategiska riktlinjerna för landsbygdsutvecklingen 
behovet a v insatser på följande områden:  
 Att bygga upp lokal kapacitet för sysselsättning och diversifiering  – samtidigt som man bidrar 
till de tematiska prioriteringarna. Denna övergripande axel, även kallad Leaderaxeln (axel  4), 
bör spela en viktig roll för att f örbättra styrningen och mobilisera landsbygdsområdenas egen 
utvecklingspotential genom lokala utvecklingsstrategier.  
 Att säkerställa enhetlighet i programplaneringen.  Synergieffekterna mellan och inom axlarna 
bör maximeras. Om det är lämpligt bör hänsyn ta s till andra strategier på EU -nivå. Medel för 
att förbättra styrningen och det politiska arbetet bör mobiliseras. Europeiska och nationella nät 
för landsbygdsutveckling bör inrättas som en plattform för utbyte av bästa praxis och expertis 
mellan aktörerna om alla aspekter som rör politikens utformning, förvaltning och 
genomförande.  
 Komplementaritet mellan gemenskapsinstrument.  För att främja synergieffekter mellan 
struktur -, sysselsättnings - och landsbygdsutvecklingspolitiken bör medlemsstaterna sörja för 
komplementaritet och samstämmighet mellan de åtgärder som ska finansieras av olika EU -
fonder.  
De strategiska riktlinjerna är den ram som legat till grund för medlemsstaternas utarbetande av de 
nationella strategiska planerna. I dessa planer omvandlas EU:s p rioriteringar till nationella 
prioriteringar, samtidigt som de fungerar som referenspunkt för landsbygdsprogrammen där 
prioriteringarna genomförs genom en rad åtgärder som grupperas efter axlarna (se tabell  17 för en 
förteckning över åtgärder per axel). Pr ogrammen, som kan vara nationella eller regionala, godkändes 
av kommissionen under 2007 och 2008. Deras genomförande övervakas och utvärderas mot bakgrund 
av den gemensamma övervaknings - och utvärderingsramen.  
 
                                                            
6 Rådets förordning (EG) nr  1698/2005 av den 20  september  2005 om stöd för la ndsbygdsutveckling från Europeiska 
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU).  
7 Alla tabeller redovisas i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar.  
 
5 1.2. Översikt över budgetmålen och de operat iva målen  
Den totala budgeten för Ejflu för hela programperioden 2007 –2013 uppgår till 96,2 miljarder euro. 
För att säkerställa en balanserad strategi har det inom Ejflu fastställts en lägsta utgiftsnivå för de olika 
tematiska axlarna som ska tillämpas ino m varje landsbygdsprogram (10  %, 25  % och 10  % för axel 1, 
2 respektive 3). För axel 4 (Leader) har ett minimum på 5  % (2,5  % för EU -12) av EU -finansieringen 
för varje program reserverats. Den totala disponibla budgeten är större eftersom Ejflu -medlen 
komp letteras med nationell offentlig finansiering8. 
Axel 1
33%Axel 2
45%
Axel 3
14%
Axel 4
6%Tekniskt bistånd
1,5%
Direktstöd till RO och 
BG 0,5%
 
 
Diagram 1. Axlarnas andel av det totala Ejflu -bidraget för programperioden 2007 –2013 (EU -27). 
 
När programplaneringen gjorts på medlemsstatsnivå var fördelningen av anslag mellan de olika 
axlarna samt huvudmålen för 2013 följande (Diagram 1):  
– Axel  1 Att förbättra jord - och skogsbrukssektorernas konkurrenskraft . Denna axel står för 
33 % av det sammanlagda Ejflu -anslaget.  I slutet av programperioden väntas axeln ha bidragit 
till 575  000 investeringsproje kt för att modernisera jordbruksföretag, och ha gett stöd till 
34 000 företag för att öka värdet på jord - och skogsbruksprodukter.  
– Axel  2 Att förbättra miljön och landsbygden  är störst med 45  % av det sammanlagda Ejflu -
anslaget. Det planerade resultatet är  att det på 47 miljoner hektar jordbruksmark bedrivs 
miljövänligt jordbruk, att 55 miljoner hektar jordbruksmark i mindre gynnade områden och 
bergsområden kompenseras för sina nackdelar och att 1,3 miljoner hektar jordbruksmark får 
stöd för att uppfylla kr aven för Natura 2000.  
– Axel  3 Att förbättra livskvaliteten i landsbygdsområden och främja en diversifiering av 
landsbygdsekonomin  har en mindre andel motsvarande 14  % av det totala Ejflu -anslaget. 
Under 2013 väntas denna axel bidra till att utveckla eller s kapa 73 350 företag i 
landsbygdsområden och stödja 29  000 projekt för förnyelse av byar.  
– Axel 4 Leader svarar för 6  % av Ejflus totala finansiering. Den största delen av stödet för att 
genomföra lokala utvecklingsstrategier ska bidra till diversifiering oc h livskvalitet (axel  3-
projekt).  
Mot bakgrund av hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken och den ekonomiska 
återhämtningsplanen för Europa 2010 –2013 anslogs ett ytterligare budgetbelopp på 4,9 miljarder euro 
till sex ”utmaningar”. Merparten av medlen går till biologisk mångfa ld (31  %, dvs. 1,5 miljarder euro) 
och vattenförvaltning (27  %, dvs. 1,3 miljarder euro). Omstrukturering av mejerisektorn utgör 15  % 
av tilläggsbudgeten (0,7 miljarder euro), klimatåtgärder utgör 14  % (0,7 miljarder euro) och förnybar 
energi utgör 6  % (0, 3 miljarder euro). Medlemsstaterna har också beslutat att investera 35  % av den 
ekonomiska återhämtningsplanen för Europa i bredbandsinfrastruktur, vilket motsvarar 0,3 miljarder 
euro av den miljard euro som är tillgänglig.  
                                                            
8 Alla finansiella uppgifter i rapporterna avser endast Ejflu, om inte annat uttryckligen ange s. 
 
6 2. GENOMFÖRANDE AV GEMEN SKAPENS  PRIORITERINGAR  
2.1. Översikt över de viktigaste resultaten  
De totala Ejflu -utgifter som hade verkställts av medlemsstaterna i EU -27 i slutet av 2013 uppgick till 
71 miljarder euro9, vilket motsvarar 74  % av den totala budgeten för 2007 –2013 på 96,2 milja rder 
euro (den period som beaktas utgör sju år av hela genomförandeperioden på nio år10). De årliga 
utgifterna verkställs i stort sett enligt planerna efter en långsam inledning under de första åren av 
programperioden 2007 –2013.  
Bilden är långt ifrån enhet lig bland medlemsstaterna (Diagram 2), eftersom två medlemsstater haft 
utgiftsnivåer på över 90  %, medan åtta medlemsstater använt mindre än 70  %. 
  
0%20%40%60%80%100%
IE
AT
LU
FI
LV
BE
SE
SK
EE
DE
SI
UK
CZ
FR
PT
LT
EU-27
NL
PL
CY
HU
DK
ES
MT
IT
BG
RO
GR
 
Diagram 2. Totala budgetutgifter för Ejflu i slutet av 2013 jämfört med de totala anslagen för 
perioden 2007 –2013.  
 
Genomförandet av axel 1 (68  %) ligger i stort sett i linje med utgiftsmålen för 2007 –2013, eftersom ett 
stort antal godkända investeringsprojekt ännu inte avslutats.  
Axel 2 har den högsta utnyttjandegraden (86  %) och en jämn fördelning mellan medlemsstaterna. Den 
höga utnyttjandegraden förklaras av skillnader i genomförandemekanismer mellan 
investeringsåtgärder inom axel 1 och axel 3 och de mest betydelsefulla åtgärderna inom axel 2.  
Axel 3 uppvisar en betydande ökning jämfört med slutet av 201 1 (60  % jämfört med 31  % i slutet av 
2011), när en betydande försening i åtgärdernas genomförande rapporterades11. Det finns dock 
skillnader mellan medlemsstaterna, och vissa av dem är fortfarande försenade när det gäller att uppnå 
sina mål.  
Axel 4 har en g enomförandegrad på 46  %, vilket är en siffra som i hög grad beror på förseningar i 
genomförandet av lokala strategier och lokala aktionsgrupper i olika medlemsstater. Leaders 
genomförande varierar kraftigt mellan medlemsstaterna.  
                                                            
9 Utbetalningar till medlemsstaterna avseende kalenderåren 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 och 2013. De kan inte jämföras 
med de ekonomiska rapporterna från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av Ejflu, som baseras på 
räken skapsår.  
10 Ejflu -utbetalningar för perioden 2007 –2013 kan göras två år efter det sista åtagandet (2013), dvs. fram till slutet av 2015.  
11 Kommissionens andra rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt 
Regionkom mittén om genomförandet av de nationella strategiska planerna och gemenskapens strategiska riktlinjer för 
landsbygdsutveckling (2007 –2013).  
 
7 
01020304050
Axel 1 Axel 2 Axel 3 Axel 4miljarder euroEjflu-utgifter 2007-2013
Ejflu-anslag 2007-2013 
Diagram 3. Budgetutgifte r för Ejflu i slutet av 2013 jämfört med de totala anslagen för perioden 
2007 –2013, per axel  
 
När det gäller utnyttjandegraden för hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken och den 
ekonomiska återhämtningsplanen för Europa hade 3,3 miljarder eur o använts i slutet av 2013 av de 
totalt 4,95 miljarder euro som avsatts (74  %), vilket bekräftar den positiva trend som rapporterades 
under 2012, efter en försiktig inledning under 2010. När det gäller utnyttjandet för olika utmaningar är 
det klimatförändr ingar, biologisk mångfald och mejerisektorn som uppvisar det högsta utnyttjandet 
med 100  %, 94  % respektive 85  %, medan bredband, vattenförvaltning och förnybar energi släpar 
efter med 31  %, 28  % respektive 21  %. Den högre utnyttjandenivån när det gäller b iologisk mångfald 
och klimatförändringar förklaras av att dessa utmaningar huvudsakligen tacklats via axel 2 -åtgärder.  
 
 
Diagram 4. Totala budgetutgifter (Ejflu) för hälsokontrollen och den ekonomiska 
återhämtningsplanen för Europa i slutet av 2013 jämfört med de totala anslagen för perioden 2007 –
2013 för olika ”nya utmaningar” (uppgifter från gemensamma övervaknings - och utvärderingsramen 
2013).  
 -  250  500  750  1,000   1,250   1,500  
Klimat - 
förändringar  Förnybar  
energi  Vatten - 
förvaltning  Biologisk
mångfald  Mejeri -
sektorn  Bredbands - 
infrastruktur  million EUR 
Nya utmaningar  
Utgifter för hälsokontrollen  
och återhämtningsplanen 2010 -2013 
Anslag för hälsokontrollen  
och återhämtningsplanen 2010 -2013 
 
8 Synergieffekter mellan och inom axlarna och övergripande enhetlighet har beaktats under 
programplaneringsprocessen (nödvändighet av att landsbygdsprogrammen bygger på en  analys av 
starka och svaga sidor i situationen, förhandsbedömning av landsbygdsprogrammen osv.). Sådana 
effekter har eftersträvats under hela programperioden, särskilt via övervakning 
(övervakningskommittéerna), bedömningar och verksamhet i de nationella landsbygdsnätverken och 
det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling (gemensamma analyser eller utbyte av information 
och praxis mellan dem som ansvarar för landsbygdsprogrammen och berörda parter osv.).  
Under genomförandeperiodens första år fastställ des mekanismer för att säkerställa komplementaritet 
mellan Ejflu och EU:s strukturfonder. De utgörs av klara gränsdragningar och/eller 
samordningsmekanismer, t.ex. interministeriella organ.  
 
2.2. Genomförandet per axel och åtgärd  
 
Axel 1 – Att förbättra jord- och skogsbrukssektorernas konkurrenskraft  
De sammanlagda Ejflu -utgifterna för axel 1 för perioden 2007 –2013 uppgår till 68  % av de totala 
anslagen för 2007 –2013 (genomsnitt för EU -27).  
Följande var de viktigaste resultaten för detta mål i slutet av 2013:  
 2 430 000 deltagare som fullföljt en utbildningsaktivitet relaterad till jordbruk och/eller 
skogsbruk (88  % av 2013 års mål för perioden).  
 136 000 företag som lanserar nya produkter och/eller ny teknik (54  % av målet).  
 Total investeringsvolym på 80 m iljarder euro (80  % av målet12) när det gäller 
investeringsåtgärder inom axel 1 med ett Ejflu -bidrag på 17 miljarder euro (28 miljarder euro i 
totala offentliga utgifter (Ejflu + medlemsstaternas belopp)).  
 
051015
121 123 125 112 113 111 141 Övriga -
Axel 1milljarder euro
Åtgärd
Ejflu-utgifter 2007-2013
Ejflu-anslag 2007-2013
 
Diagram 5. Budgetutgifter för Ejflu i slutet av 2013 jämfört med de totala anslagen för perioden 
2007 –2013 inom axel 1, per åtgärd.  
 
Åtgärd 121 (Modernisering av jordbruksföretag) är den största åtgärden inom axel 1 sett till Ejflus 
budgetanslag (11,6  miljarder euro). Stödutnyttjandet för den här åtgärd en är 75  % av dess totala 
budget, och 379 000 moderniseringsprojekt har redan slutförts (66  % av målet). Den totala volymen 
                                                            
12 Totala investeringar omfattar privata och offentliga utgifter för följande investeringsåtgärder (112, 121, 122, 12 3, 125, 126).  
 
9 realiserade investeringar överstiger 39 miljarder euro och väntas uppgå till 49 miljarder euro i slutet 
av programperioden 2007 –2013 . Åtgärdens höga utnyttjandenivå visar att det finns ett stort intresse 
för investeringar bland jordbrukare, vilket bekräftats av budgetökningen under programperioden.  
Åtgärd 123 (Ökning av värde på jord - och skogsbruksprodukter) har en utnyttjandegrad på  58 %. 
22 885 företag har fått stöd, vilket kan jämföras med målet på 34  029 företag. Den totala 
investeringsvolymen uppgår till 17,4 miljarder euro (71  % av målet).  
Åtgärd 125 (Infrastruktur som är av betydelse för utveckling och anpassning av jord - och skogsbruket) 
hade en finansiell utnyttjandegrad på 55  % i slutet av 2013. De Ejflu -utgifter på 2,6 miljarder euro 
som verkställts hittills har gett totala investeringar på 7,2 miljarder euro (offentliga + privata). Mer än 
43 500 insatser har fått stöd (99  % av målet) med en genomsnittlig investering på ca 160  000 euro, 
vilket är ett lägre värde än väntat och i linje med den lägre utgiftsnivån (55  %).  
Åtgärd 112 (Startstöd för unga jordbrukare) har en utnyttjandegrad på 77  %. Ejflu -utgifterna uppgår 
till me r än 2,1 miljarder euro, och nästan 145 000 unga jordbrukare har fått stöd.  
 
Axel 2 – Att förbättra miljön och landsbygden  
De sammanlagda Ejflu -utgifterna för axel 2 för perioden 2007 –2013 utgör 86  % av det totala anslaget.  
För detta mål var de viktigaste  resultaten i slutet av 2013 följande:  
 46,9 miljoner hektar med markförvaltning som bidrar till att förbättra miljön (biologisk 
mångfald, vattenkvalitet, mark och klimatåtgärder), vilket utgör 27  % av EU:s totala utnyttjade 
jordbruksareal13. Detta omfattar 7,6 miljoner hektar som får stöd för ekologiskt jordbruk.  
 1,5 miljoner hektar för att stödja viss markanvändning inom Natura 2000 -områden eller enligt 
ramdirektivet för vatten.  
 340 000 hektar som omfattas av stöd för beskogning i både jordbruksområden och andra 
områden.  
 
0510152025
214 212 211 221 226 215 227 Övriga -
Axel 2miljarder euro
Åtgärd
Ejflu-utgifter 2007-2013
Ejflu-anslag 2007-2013
Diagram 6. Budgetutgifter för Ejflu i slutet av 2013 jämfört med de totala anslagen för perioden 
2007 –2013 inom axel 2, per åtgärd.  
 
De tre största åtgärderna sett till budgetanslag är även de som har den högsta utnyttjandegraden bland 
axel 2-åtgärderna: 211 (Stöd för naturbetingade svårigheter till jordbrukare i bergsområden, med en 
utnyttjandegrad på 100  %), 212 (Stöd till jordbrukare i områden som inte är bergsområden men där 
                                                            
13 UJA från 2010 års undersökning av företagsstrukturen inom jordbruket (Eurostat, uppdatering från november 2014).  
 
10 det finns andra svårigheter, med en utnyttjandegrad på 91  %) o ch 214 (Stöd för miljövänligt jordbruk, 
med en utnyttjandegrad på 87  %).  
För åtgärd 214 uppgår Ejflu -utgifterna till mer än 20 miljarder euro. Stöd för miljövänligt jordbruk 
gavs till mer än 1,5 miljoner jordbruksföretag och en total areal på 46,9 miljoner hektar. 
Genomförandet av olika insatser varierar mellan EU:s landsbygdsprogram, men de övergripande 
utnyttjandenivåerna bekräftar att stödet för miljövänligt jordbruk är ledande när det gäller 
miljöåtgärder. Åtgärd 214 spelar också en ledande roll  i uppnåendet av målen för hälsokontrollen av 
den gemensamma jordbrukspolitiken gällande biologisk mångfald och klimatförändringar.  
Tillsammans ger åtgärderna 211 och 212 stöd för över 55 miljoner hektar mark i mindre gynnade 
områden och bergsområden för a tt kompensera för naturbetingade nackdelar. Deras finansiella 
utnyttjandenivåer ligger nära 100  %. 
Åtgärd 221 (En första beskogning av jordbruksmark) utgör också en viktig del av budgeten för axel 2, 
särskilt när det gäller fortsatta åtaganden från föregåe nde programperioder. I en majoritet av 
landsbygdsprogrammen minskade den totala budgeten sedan programperiodens början. Åtgärden har 
dock en utnyttjandegrad på 77  % och omfattar mer än 271  000 hektar beskogad mark. Åtgärd 226 
(Restaurering av skogsbestånde t och införande av förebyggande åtgärder) och åtgärd 227 (Icke -
produktiva investeringar) är de stödåtgärder som bidrar mest till skogssektorn sett till budgetanslagen. 
Inom ramen för båda åtgärderna gavs över 3 miljarder euro i stöd till investeringar i de  europeiska 
skogarna.  
 
Axel 3 – Att förbättra livskvaliteten i landsbygdsområden och främja en diversifiering av 
landsbygdsekonomin  
De sammanlagda Ejflu -utgifterna för axel 3 för perioden 2007 –2013 utgör 60  % av det totala anslaget.  
Målets viktigaste resu ltat var i slutet av 2013 följande:  
 Axel  3 bidrog till att skapa sysselsättningstillfällen (över  75 000) mot bakgrund av växande 
arbetslöshet i landsbygdsområden14. 
 De totala investeringarna (privata och offentliga) på 21 miljarder euro gjordes med bidrag f rån 
Ejflu på 7 miljarder euro (10 miljarder euro i totala offentliga bidrag (Ejflu + 
medlemsstaterna))15. 
 135 000 insatser för att stödja utvecklingen av annan verksamhet än jordbruksverksamhet i 
landsbygdsområden, bland annat nyföretagande och ny turism16. 
 
                                                            
14 Globalt steg arbetslösheten från 7,1  % under 2007 till 10,3  % under 2013 i glest befolkade landsbygdsområden och från 7  % 
under 2007 till 10,2  % under 2013 i medelbefolkade områden (källa: Eurostat). 
15 Med beaktande av följande investeringsåtgärder (311, 313, 321, 322 och 323). 
16 Med beaktande av åtgärderna 311, 312 och 313.  
 
 
11 
024
321 322 312 311 313 323 Övriga -
Axel 3miljarder euro
Åtgärd
Ejflu-utgifter 2007-2013
Ejflu-anslag 2007-2013 
Diagram 7. Budgetutgifter för Ejflu i slutet av 2013 jämfört med de totala anslagen för perioden 
2007 –2013 inom axel 3, per åtgärd.  
Den största åtgärden inom axel  3 sett till totala anslag är 321 (Grundläggande tjänster för ekonomin 
och befolkningen på landsbygden), med en finansiell utnyttjandegrad på 60  % och över 50  000 
slutförda projekt. Dess totala investeringsvolym som realiserat s i slutet av 2013 var ca 5,3 miljarder 
euro med ett bidrag från Ejflu på 2,3 miljarder euro.  
När det gäller utnyttjandet ligger dock åtgärd 322 (Förnyelse och utveckling av byar) främst inom axel 
3, med en utnyttjandegrad på 73  %, vilket motsvarar 6,8 mi ljarder euro i totala investeringar för att 
stödja förnyelseverksamheter (ett Ejflu -bidrag på 2,5 miljarder euro) i nästan 40  000 samhällen.  
Utnyttjandegraden för åtgärd 312 (Etablering och utveckling av företag) är däremot fortfarande 
relativt låg (45  %), även om det antal mikroföretag som fått stöd (över 61  000) ligger nära målet 
(84 %). 
Slutligen överensstämmer utnyttjandenivån för åtgärd 311 (Diversifiering till annan verksamhet än 
jordbruk) med axel 3 (62  %). Den totala investeringsvolymen uppgår till mer än 4,2 miljarder euro för 
35 000 stödmottagare.  
 
Axel 4 – Att bygga upp lokal kapacitet för sysselsättning och diversifiering  
Det sammanlagda Ejflu -stödet för axel 4 under perioden 2007 –2013 utgör 46  % av det totala anslaget.  
Följande var de viktigaste  resultaten för detta mål i slutet av 2013:  
 Nästan 139  000 projekt som finansierats av 2  402 lokala aktionsgrupper.  
 
 
12 
02,55
413 431 Övriga - Axel 4miljarder euro
Åtgärd
Ejflu-utgifter 2007-2013
Ejflu-anslag 2007-2013 
Diagram 8. Budgetutgifter för Ejflu i slutet av 2013 jämfört med de totala anslagen för perioden 
2007 –2013 inom axel 4, per åtgärd17. 
 
I slutet av 2013 fanns det totalt 2  402 lokala aktionsgrupper18. Detta antal har fördubblats jämfört med 
Leader+, och hälften av territorierna genomför Leader -strategin för första gången.  
Eftersom urvalsprocessen för lokala aktionsgrupper slutfördes relativt  sent har många aktionsgrupper 
varit sena med att börja genomföra projekten inom sina lokala utvecklingsstrategier. Detta förklarar 
den relativt låga finansiella utnyttjandegraden för Ejflu när det gäller axel 4, som står för 46  % av det 
totala anslaget fö r den axeln. Det senaste kvartalet har dock utgifterna ökat betydligt.  
Några medlemsstater har pekat på särskilda svårigheter. Integreringen av Leader har haft stor inverkan 
på strategins flexibilitet i och med att man gjort viktiga administrativa anpassni ngar (omorganisation 
och utbildning av personal).  
 
 
3. UTSIKTER  
På det stora hela utnyttjas de finansiella anslagen enligt planerna trots en del ogynnsamma 
förhållanden, såsom den ekonomiska situationen. Den utnyttjandegrad som nåtts i slutet av 2013 och  
de övergripande resultatindikatorerna bekräftar att de största svårigheterna med genomförandet som 
framhållits i tidigare rapporter i stor utsträckning har övervunnits.  
Utnyttjandenivåerna i vissa medlemsstater är dock fortfarande låga när det gäller geno mförandet av 
axel 3 och axel 4. För dessa två axlar framgår av tillgängliga uppgifter att situationen varierar i de 
olika medlemsstaterna, särskilt när det gäller Leaders genomförande. Det allmänt sett goda 
genomförandet visar tydligt att Leader är genomfö rbart, men de låga utnyttjandenivåer som 
rapporterats i vissa landsbygdsprogram belyser variationen mellan olika landsbygdsområden i 
unionen. I detta sammanhang fyller det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling en viktig 
funktion.  
När det gäller ens kilda program har många korrigerande ändringar gjorts för att hantera de svårigheter 
som uppstått under de första årens genomförande. Man har tagit hänsyn till rekommendationerna från 
utvärderingen som gjordes efter halva tiden och integrerat ytterligare m edel för nya utmaningar 
(hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken) och den ekonomiska krisen (den 
                                                            
17   413 motsvarar Leader -insatser inom Axel 3, och 431 motsvarar löpande och ledningsrelaterade kostnader för lokala 
aktionsgrupper  
18 Enligt en undersökning gjord av europeiska nätverket för landsbygdsutveckling (juni 2014).  
 
13 ekonomiska återhämtningsplanen för Europa). De flesta av de förändringar som konstaterats var 
budgetöverföringar mellan åtgärder och en anpassning  av målgrupperna och/eller kriterierna för 
stödberättigande. De viktigaste skälen till budgetändringarna var ändringar av de strategiska 
prioriteringarna, en låg utnyttjandegrad samt åtgärder för att lösa oförutsedda problem på grund av 
bredare politiska, ekonomiska eller rättsliga sammanhang.  
Övervakningssystemet för politiken för landsbygdsutveckling ger en bild av de främsta resultaten 
inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare. Inom axel  1 har omkring 2,4 
miljoner jordbrukare vidare utbildats, och totala investeringar på mer än 80  miljarder  euro har gjorts i 
637 000 projekt. Inom axel  2 har åtgärder som är inriktade på miljöfrågor genomförts på 47 miljoner 
hektar. Inom axel 3 har mer än 50  000 projekt för grundläggande tjänster för ek onomin och 
befolkningen på landsbygden slutförts, och 62  000 mikroföretag har fått stöd eller startats. Slutligen 
kan nämnas att 140  000 Leader -projekt (axel  4) har fått stöd hittills.  
Bilden kommer att fullbordas genom efterhandsutvärderingen, där man ko mmer att bedöma de 
övergripande effekterna av politiken för landsbygdsutveckling. Förvaltningsmyndigheterna ska till 
kommissionen lämna in efterhandsutvärderingarna av varje enskilt landsbygdsprogram i slutet av 
2016, och efter detta arbete kommer det att göras en sammanfattning på EU -nivå.