Utöver dessa reguljära reseflöden orsakade konflikten i Syrien och andra kriser i världen 1,8 miljoner irreguljära gränspassager vid EU:s yttre gränser bara under 2015. EU-medborgarna förväntar sig att gränskontrollerna av personer vid de yttre gränserna ska vara effektiva, för att möjliggöra en effektiv migrationshantering och bidra till den inre säkerheten. Terroristattackerna i Paris 2015 och i Bryssel i mars 2016 visade alltför tydligt att EU:s inre säkerhet konstant befinner sig under hot.

Vid behov ska kommissionen inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som inte är uppkopplade till Prümramen. Kommissionen och eu-LISA ska utreda huruvida det automatiska fingeravtrycksidentifieringssystem (Afis) som ska utvecklas för SIS även kan komplettera utbyte av uppgifter om fingeravtryck inom Prümramen. Det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) Europaparlamentet och rådet ska 2016 anta lagförslaget om att ge nationella myndigheter rätt att göra sökningar på tredjelandsmedborgare i Ecris baserat på fingeravtryck. Övergripande frågor Kommissionen ska övervaka och främja informationssystemens genomförandegrad. Eu-LISA ska utveckla en central övervakningskapacitet för uppgiftskvalitet för alla system de förvaltar. Kommissionen ska lägga fram åtgärder för att förbättra elektronisk dokumentsäkerhet och ID-hantering och för att förstärka kampen mot förfalskade handlingar. Kommissionen ska utreda hur olika informationssystem och deras respektive infrastrukturer för EU:s gränsförvaltning och tullaktioner kan samverka och sammankopplas.

6.Utveckling av ytterligare informationssystem och åtgärdande av luckor

Även om befintliga informationssystem täcker ett väldigt brett spektrum av uppgifter som behövs inom gränsförvaltning och brottsbekämpning finns det också väsentliga luckor. Vissa av dessa luckor har kommissionen tagit ställning till genom lagstiftningsförslag, dvs. förslagen till ett in- och utresesystem och ett EU-system för passageraruppgifter. För de andra luckor som har identifierats bör en noggrann utvärdering göras av huruvida ytterligare EU-verktyg behövs.

1.In- och utresesystemet

Kommissionen har parallellt med detta meddelande lagt fram reviderade lagstiftningsförslag om inrättande av ett in- och utresesystem. Efter att medlagstiftarna har antagit det är det upp till eu-LISA att utveckla och genomföra systemet i samarbete med Schengenmedlemsstaterna.

In- och utresesystemet kommer att omfatta uppgifter om gränspassage (in- och utresa) för alla tredjelandsmedborgare som besöker Schengenområdet för en kortare vistelse (högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod), både resande som omfattas av viseringskravet och de som är befriade från viseringskravet, eller resande som stannar på grundval av den nya rundreseviseringen (upp till ett år). Målet med in- och utresesystemet är att a) förbättra förvaltningen av de yttre gränserna, b) minska irreguljär migration genom att ta itu med fenomenet att personer stannar längre än tillåtet och c) bidra till kampen mot terrorism och grov brottslighet och på det sättet bidra till att säkerställa en hög nivå av inre säkerhet.

In- och utresesystemet kommer att användas för att registrera tredjelandsmedborgares identitet (alfanumeriska uppgifter, fyra fingeravtryck och ansiktsbild) samt uppgifter om deras resehandlingar, och koppla dessa till elektroniska uppgifter om in- och utresa. Den befintliga praxisen att stämpla resehandlingar kommer att avvecklas. In- och utresesystemet kommer att möjliggöra en effektiv förvaltning av tillåtna kortare vistelser, en ökad automatik vid gränskontroller och en förbättrad upptäckt av förfalskade handlingar och identitetsbedrägeri. Den centrala registreringen kommer att göra det möjligt att upptäcka personer som stannat längre än tillåtet och identifiera papperslösa personer inom Schengenområdet. Det föreslagna in- och utresesystemet fyller därmed en väsentlig lucka i landskapet med befintliga informationssystem.

2.Passageraruppgifter

Passageraruppgifter (PNR-uppgifter) består av bokningsinformation med kontaktuppgifter, fullständiga uppgifter om resa och reservation, särskilda anmärkningar, plats- och bagageinformation samt betalningssätt. PNR-uppgifterna är behjälpliga och nödvändiga för att identifiera högriskresande i syfte att bekämpa terrorism, olaglig narkotikahandel, människohandel, sexuellt utnyttjande av barn och andra grova brott. Det föreslagna direktivet om passageraruppgifter kommer att garantera en bättre samverkan mellan nationella system och minska säkerhetsluckorna mellan medlemsstaterna. Det föreslagna direktivet om passageraruppgifter fyller därför en väsentlig lucka i tillgången till uppgifter som är nödvändiga för att bekämpa grov brottslighet och terrorism. Direktivet om passageraruppgifter bör antas och genomföras snarast möjligt.

Det framtida direktivet föreskriver att medlemsstaterna måste inrätta enheter för passagerarinformation som tar emot PNR-uppgifter från lufttrafikföretagen. Något nytt centralt system eller någon ny databas kommer inte att skapas, utan genomförandet kunde ske genom ett visst mått av standardisering av nationella tekniska lösningar och förfaranden. Detta kommer att underlätta utbytet av PNR-uppgifter mellan enheterna för passagerarinformation i enlighet med det föreslagna direktivet. Kommissionen kommer därför att stödja medlemsstaternas analys av olika möjligheter att sammankoppla enheterna för passagerarinformation, i syfte att erbjuda standardiserade lösningar och förfaranden. När direktivet har antagits kommer kommissionen att påskynda arbetet med gemensamma protokoll och kompatibla dataformat för överföring av PNR-uppgifter från luftfartsföretag till enheterna för passagerarinformation. Kommissionen kommer att utarbeta ett utkast till genomförandeförordning inom tre månader efter att direktivet har antagits.