A4-0299/96

Resolution om kommissionens rapport om utvärderingen av gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen 1993-1995 - rådets beslut 92/421/EEG (KOM(96)0166 - C4-0266/96)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens rapport (KOM(96)0166 - C4-0266/96),

- med beaktande av EG-fördraget, i synnerhet artiklarna 3 t och 3 b,

- med beaktande av kommissionens rapport om civilförsvar, turism och energi (SEK(96)0496),

- med beaktande av kommissionens rapporter om gemenskapsåtgärder till stöd för turismen under 1993 ((EGT nr C 18, 23.1.1995, s. 159.)) och 1994 (KOM(96)0029)

- med beaktande av Delors-vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning ((EGT nr C 91, 28.3.1994, s. 124.)), samt kommissionens rekommendation angående allmänna ekonomiska riktlinjer för 1996 (KOM(96)0211) och parlamentets resolution av den 19 juni 1996 ((EGT nr C 198, 8.7.1996, s. 115.)) om den sistnämnda,

- med beaktande av resultaten av rådfrågningsförfarandet ((Arbetsdokument GD XXII, rådfrågning om grönboken, ett steg vidare mot ett erkännande av gemenskapens åtgärder till stöd för turismen, Forum om den europeiska turismen, 1995.)) om grönboken om Europeiska unionens roll inom turistområdet,

- med beaktande av slutsatserna vid Forum om den europeiska turismen den 8 december 1995,

- med beaktande av presidiets slutsatser efter Europeiska rådets möte i Florens den 21 och 22 juni 1996,

- med beaktande av parlamentets resolutioner av den 11 juni 1991 om en gemenskapspolitik inom turistsektorn ((EGT nr C 183, 15.7.1991, s. 74.)), av den 18 januari 1994 om turismen inför år 2000 ((EGT nr C 44, 14.2.1994, s 61.)), av den 15 december 1994 om gemenskapsåtgärder för stöd till turismen 1993 ((EGT nr C 18, 23.1.1995, s. 159.)), beslutet av den 13 december 1995 om rådets gemensamma ståndpunkt angående förslaget om konsumentskydd vid distansavtal ((EGT nr C 17, 22.1.1996, s. 51.)) och parlamentets resolutioner av den 13 februari 1996 om kommissionens grönbok om Europeiska unionens roll inom turistområdet (( EGT nr C 65, 4.3.1996, s. 34.)) och av den 13 mars 1996 om regeringskonferensens sammankallande, utvärderingen av reflektionsgruppens arbete samt ett närmare fastställande av Europaparlamentets politiska prioriteringar inför regeringskonferensen (( EGT nr C 96, 1.4.1996, s. 77.)),

- med beaktande av kommissionens förslag om översynen av gemenskapens program för riktlinjer och åtgärder till stöd för miljön och en hållbar utveckling: «Mot en hållbar utveckling» ((EGT nr C 140, 11.5.1996, s. 5.)) och om det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997- 2000) ((EGT nr C 156, 31.5.1996, s. 5.)),

- med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om gemenskapsåtgärderna angående turismen under 1994 (KOM(96)0029),

- med beaktande av det första fleråriga programmet till stöd för den europeiska turismen, Philoxenia-programmet (1997-2000) ((EGT nr C 222, 31.7.1996, s. 9.)),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism samt yttrandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media (A4-0299/96), och med beaktande av följande:

A. Gemenskapens handlingsplan för stöd till turismen 1993-1995 har trots en begränsad budget på 18 miljoner ecu inneburit en viktig utgångspunkt för att gemenskapen skulle kunna vidta sådana åtgärder som är särskilt förbundna med en turistpolitik.

B. Från den europeiska inre marknadens synpunkt har en turistpolitik en otvivelaktiga sociala, ekonomiska, finansiella och miljömässiga effekter för att skapa sysselsättning särskilt i små och medelstora företag, och i synnerhet för de grupper som drabbas mest av arbetslösheten, såsom kvinnor och ungdomar.

C. Turismen i Europa bidrar idag med 5,5% av bruttonationalprodukten, genom att ge arbete direkt till 9 miljoner personer motsvarande 6% av arbetsmarknaden, och genom den ökning till 100 miljoner internationella besökare som förutspås av världsturistorganisationen, vilket kommer att göra turismen till världens viktigaste industri.

D. Europa som ett turistmål har dock tappat i konkurrenskraft till andra framväxande marknader och denna situation kräver att det vidtas åtgärder på kort, medellång och lång sikt för att förnya infrastrukturen, hejda säsongsberoendet, kontrollera påverkan på miljön och för att genom förenade ansträngningar främja Europa som turistmål.

E. De mål som skall ligga till grund för gemenskapens turistpolitik bör vara att främja den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen, förbättra den ekonomiska och sociala sammanhållningen samt stärka det europeiska medborgarskapsbegreppet.

F. Turismen är inte bara en av Europeiska unionens viktigaste industrier utan även en verksamhet som berör alla medborgare, varför den är av stor social betydelse.

G. Det är nödvändigt att genom en särskild avdelning om turismen i Fördraget om Europeiska unionen genomföra en europeisk, självständig turistpolitik, som kan samordna och infoga turismens målsättningar i övriga politikområden, utan att för den skull ge upphov till ökad byråkrati och reglering.

H. Inför Europeiska rådets möte i Dublin, där ett förslag till ändring av fördragen skall presenteras, bör det ånyo slås fast att turistpolitiken står i överensstämmelse med målet att föra Europeiska unionen närmare medborgarna, därför att den kan bidra till att uppfylla målet att uppnå en hög sysselsättningsnivå, garantera miljöskyddet större effektivitet och sammanhang samt stärka det europeiska medborgarskapsbegreppet.

I. Turismen kan ge ett omfattande bidrag till den ekonomiska konvergens som krävs för att skapa den ekonomiska och monetära unionen, genom att skapa sysselsättning, omfördela tillgångar samt skapa ekonomisk utveckling och infrastrukturer i mindre gynnade områden; i strikt iakttagelse av subsidiaritetsprincipen är det dock nödvändigt att turismens ekonomiska sektor kraftfullt erkänns på europeisk nivå och utformas på grundval av de viktiga principerna om en socialt, ekonomiskt och för miljön hållbar utveckling, i syfte att undvika illojal konkurrens och social dumpning.

J. Det tas bara begränsad hänsyn till turistindustrin, som är en av Europas största industrier, och man bortser från dess ställning som en del av den inre marknaden, särskilt inom utvecklingen av Europeiska unionens olika politikområden och program.

1. Parlamentet välkomnar med uppskattning och intresse den utvärdering som oberoende konsulter gjort av delresultaten av gemenskapens handlingsplan till stöd för turismen 1993-1995 på ovannämnda beslut 92/421/EEG - samt deras rekommendationer, och yrkar att denna utvärdering utökas och uppdateras när även de projekt som rör 1995 har slutförts för att ge en övergripande och slutgiltig uppfattning om vad handlingsplanen har inneburit,

2. ser också positivt på det arbete som utförts av turistenheten vid kommissionens GD XXIII, trots en knapphet vad gäller budget och tillgänglig personal, samt de kända svårigheterna inom den interna administrationen,

3. understryker emellertid att målet med en europeisk handlingsplan för turismen har varit att påvisa Europeiska unionens behov av en riktig turistpolitik, för att på bästa sätt kunna bemöta den utmaning som följer av ekonomins globaliseringen, även vad gäller turismen, och den avreglering av turistväsendet som antagits inom Världshandelorganisationen (WTO),

4. rekommenderar därför att regeringskonferensen, som av Europeiska rådet i Turin den 8 mars 1996 fick i uppdrag att förbereda en fördragsändring för att Europa skall kunna ta itu med de utmaningar den framtida utvidgningen och bland annat globaliseringen av ekonomin innebär, tar tillfället i akt och ger turistpolitiken, på gemenskapsnivå såväl som på internationell nivå i enlighet med subsidiaritetsprincipen, den rättsliga grund som är oundgänglig för att man på europeisk och nationell nivå skall kunna samordna och vägleda turistpolitiken inom ramen för den inre marknaden,

5. anser att det i nästa handlingsprogram för stöd till turismen, Philoxenia-programmet, måste finnas en ännu högre grad av samordning och ömsesidig komplettering mellan de åtgärder som genomförs av medlemsstaterna inom turistsektorn och åtgärderna på europeisk nivå för att bättre fånga upp det mervärde som Europeiska unionens insats ger,

6. upprepar att Europas turistindustri bestående av arbetstagare och arbetsgivare är försummad och att turisternas skydd måste förbättras,

7. hävdar vidare att åtgärderna kvalitativt måste inriktas särskilt på den privata sektorn - i synnerhet på de små och medelstora företagen - för att på ett bättre sätt utgöra tillfällen till tillväxt och skapande av sysselsättning samt för att dessutom omorientera turismen mot hållbara former, i enlighet med Agenda 21 (Rio de Janeiro, 1992),

8. begär att GD XXIII:s turistenhets roll och marknadsposition skall förbättras, och föreslår samordning och samarbete mellan de generaldirektorat som genom olika åtgärder medverkar till att utveckla turismen, liksom med de organ i medlemsstaterna som är ansvariga för turismen, även om detta kräver ökade resurser och kvalificerad personal; yrkar vidare på att turistenheten i ännu högre grad skall samordna sina åtgärder med de övriga avdelningar vid GD XXIII som sysslar med små och medelstora företag,

9. begär att de åtgärder som har haft störst framgång skall drivas vidare, som till exempel åtgärderna till stöd för funktionshindrade eller för framtagandet av statistik om den europeiska turismen; särskilt viktigt är behovet av att slutföra turistfrämjande åtgärder, effektivt samordnade med nationella turistorganisationer och den europeiska resekommissionen (ETC), till exempel i Japan,

10. begär att det skall utvecklas pilotprojekt som söker innovativa lösningar för att komma till rätta med de trafikproblem i semestertider som många europeiska turistmål för närvarande lider av,

11. betonar att Philoxenia-programmet utgör ett första steg mot förverkligandet av en turistpolitik och anmodar kommissionen att under det första halvåret 1997 lägga fram den utlovade vitboken som skall fastställa turismens betydelse samt erkänner programmet som ett ramverk inom vilket det är möjligt att skapa arbetstillfällen och utveckling,

12. beklagar det låga antalet åtgärder på några viktiga politikområden, såsom spridning av semesterperioderna, turister som konsumenter, turism på landsbygden, ungdomsturism, turism med idrotts- eller kulturinriktning, turism i samband med kongresser, upplevelseturism samt turism för äldre människor,

13. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, medlemsstaternas regeringar och parlament, de regioner i medlemsstaterna som har egna befogenheter i turistfrågor, regeringarna och parlamenten i Central- och Östeuropa samt Ryska federationen och OSS, regeringarna och parlamenten i Medelhavsländerna, regeringarna och parlamenten i EES-länderna, USA:s regering och kongress, rådet för europeiska kommuner och regioner, den europeiska turistkommissionen, den europeiska resekommissionen (ETC), världsturistorganisationen, medlemsstaternas nationella turistorganisationer, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), World Travel and Tourism Council (WTTC) och IATM (International Association of Tour Managers).