MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Företaget är litet, världen stor - ett nytt partnerskap för att hjälpa små och medelstora företag utnyttja globala möjligheter

1. Inledning

EU måste hitta nya källor till tillväxt för att kunna skapa arbetstillfällen och välfärd åt sina medborgare. De stora marknaderna utanför EU, som Kina, Indien, Ryssland och Brasilien, med stark tillväxt eller potential erbjuder EU:s företag stora möjligheter[1]. I de rådande ekonomiska förhållandena kan export till tillväxtmarknader utanför EU därför ge solid ekonomisk tillväxt. Internationalisering utanför EU är alltså det steg de små och medelstora företagen måste ta för kunna ta vara på de möjligheterna.

Att främja och stödja de små och medelstora företagens ekonomiska aktiviteter utanför EU är därför en viktig del av unionens konkurrensstrategi enligt meddelandet om en integrerad industripolitik för en globaliserad tid, ett flaggskeppsinitiativ för strategin Europa 2020[2], den reviderade versionen av småföretagsakten för Europa[3] och kommissionens meddelande om handelspolitiken[4]. Detta bygger på och kompletterar kommissionens satsning på att öka den inre marknadens fördelar för små och medelstora företag[5].

EU:s 23 miljoner små och medelstora företag[6] svarar för två tredjedelar av arbetstillfällena i den privata sektorn och 59 % av hela mervärdet i den icke-finansiella delen av ekonomin. Under de senaste fem åren har cirka 80 % av de nya jobben skapats av små och medelstora företag. I branscher som verkstadsindustri och kemi i Brasilien och energi i Indien har våra företag kunnat nå avsevärda framgångar, och fler exempel kan nämnas. För att förenkla för de små och medelstora företagen måste EU stärka deras internationalisering och ge dem stöd till det.

Även om 25 % av de små och medelstora företagen i EU exporterade på och utanför den inre marknaden de senaste tre åren, är för närvarande bara 13 % av EU:s små och medelstora företag internationellt verksamma utanför EU genom handel, investeringar eller andra typer av samarbete med utländska partner[7].

Satsningar görs för närvarande för att stärka den inre marknaden och göra den mer lättåtkomlig för de små och medelstora företagen som en naturlig ”hemmamarknad”.

Målet för den strategi som skisseras i detta meddelande är däremot att skapa förutsättningar för att de små och medelstora företagen ska bli lika verksamma på marknaderna utanför EU.

Den verksamhet som många mikroföretag, småföretag och medelstora företag bedriver i sektorer som inte är exponerade för internationell handel är av naturliga skäl lokal till sin natur. Det finns emellertid betydande outnyttjade möjligheter för sektorer som är exponerade för internationell handel, till exempel kreativa företag eller företag med innovativ tillverkning, att expandera utanför EU för att söka nya och växande marknader, exportintäkter, teknik, kapital och produktivitetsförbättringar[8]. Mycket tyder på att internationellt aktiva små och medelstora företag har högre konkurrenskraft och innovationskapacitet än företag som bara är lokalt verksamma[9]. Det är denna hittills outnyttjade tillväxtmöjlighet för små och medelstora företag som EU måste ta tillvara för att stärka tillväxten och skapa sysselsättning i EU:s ekonomi som helhet[10].

I augusti 2011 offentliggjorde kommissionen Opportunities for the Internationalisation of SMEs, en studie utförd av EIM Business and Policy Research. Enligt studien svarade sektorerna som domineras av små och medelstora företag för 134,6 miljarder euro av EU:s export på totalt 261,6 miljarder euro till tolv marknader, inklusive Kina, Japan, Ryssland, Indien och Brasilien. Beroende på land svarar sektorer dominerade av små och medelstora företag för 39–62 % av den totala exporten[11].

Även om de internationella marknaderna, både de privata och de offentliga, innebär stora möjligheter för EU:s företag, står de små och medelstora företagen inför särskilda problem när det gäller att utnyttja den globala marknaden, inte minst när de vill få tillgång till marknadsinformation, hitta tänkbara kunder och finna rätt partner. De ställs också inför mer komplicerade frågor, såsom att följa utländska lagar, bindande regler i avtalsrätt, tullregler, tekniska föreskrifter och standarder, hantera tekniköverföring och skydda immateriella rättigheter. De små och medelstora företagen har i regel sämre beredskap i form av egen expertis och finansiella eller mänskliga resurser[12] än de större företagen inför sådana utmaningar.

Att hjälpa EU:s små och medelstora företag övervinna hindren för internationalisering och främja deras integrering i världsekonomin är en del av strategin för intelligent och hållbar tillväxt som beskrivs i Europa 2020. De offentliga samråd med berörda parter som kommissionen genomförde 2009 och 2011[13] visade emellertid att det finns en utbredd oro för de potentiella riskerna med att utan samordning införa nya stödsystem inom detta område och den därav följande misshushållningen med skattemedel.

Mot bakgrund av såväl målen för strategin Europa 2020 som de synpunkter som framkom under samråden föreslås i detta meddelande en granskning av de befintliga stödstrukturerna för små och medelstora företag. Dessutom redovisas de viktigaste problemområdena, ett antal åtgärder där insatser på EU-nivå kan tillföra det största mervärdet och riktlinjerna för ett konsekvent och effektivt utnyttjande av begränsade ekonomiska resurser på viktiga marknader som Kina, Brasilien, Indien, Ryssland, USA och Japan. Målet är att skapa en konsekventare och effektivare EU-strategi för stöd till små och medelstora företag på internationella marknader, föreslå bättre sätt att erbjuda dem relevant information och stöd i deras försök att ta sig in på nya marknader och hitta nya partner för att därigenom på ett bättre sätt utnyttja befintliga resurser. I det sammanhanget blir det oerhört viktigt att ta hänsyn till de små och medelstora företagens speciella egenskaper, framför allt deras storlek och branscher, och mikroföretagens särskilda problem. Tanken med detta meddelande är att skapa samverkansfördelar och uppmuntra gemensamma satsningar för att öka effektiviteten och överbrygga gapen mellan befintliga privata, nationella och EU-finansierade verksamheter till stöd för små och medelstora företag i länder utanför EU.

Kommissionen kommer att spela en viktig roll genom att samordna och styra processen, bland annat genom att inrätta ett regelbundet återkommande ”Forum för internationalisering av små och medelstora företag” och särskilt uppmärksamma frågan vid sina regelbundna möten med medlemsstaternas särskilda sändebud för små och medelstora företag. Näringslivet kommer att företrädas under alla dessa aktiviteter.

2. Den politiska bakgrunden: nuvarande ramar för stöd till små och medelstora företag

Betydande resurser avsätts redan till företagsstöd på såväl nationell nivå som EU-nivå, både i den offentliga och den privata sektorn. En färsk undersökning för kommissionens räkning innehåller en förteckning på över 300 stödprogram[14] som är avsedda att hjälpa företagen internationalisera sin verksamhet i EU och dess medlemsstater[15]. En europeisk strategi för internationalisering av små och medelstora företag måste därför ta hänsyn till ett befintligt landskap av politiska program och aktiviteter. Alla aktiviteter eller initiativ som redan har påbörjats eller som ska påbörjas, oavsett nivå, bör ha små eller medelstora företag som mål och deras verkliga effektivitet bör bedömas mot bakgrund av deras förmåga att nå de målen.

2.1. Åtgärder på EU-nivå i och utanför Europa[16]

EU:s strategi för små och medelstora företag finns i meddelandet om småföretagsakten för Europa, som kommissionen lade fram i juni 2008 och rådet stödde i december 2008. Den reviderades sedan 2011. I meddelandet uppmanades EU och medlemsstaterna att stödja små och medelstora företag och uppmuntra dem att utnyttja tillväxten på marknader utanför EU, framför allt genom marknadsspecifikt stöd och olika företagsutbildningar. I den reviderade versionen av småföretagsakten för Europa underströks behovet av stöd från kommissionen inom områden som marknadstillträde, eliminering av icke-tariffära handelshinder, vägledning i regelfrågor, standardisering och bedömning av överensstämmelse[17].

När det gäller stödorganisationer ger nätverket Enterprise Europe företag, särskilt små och medelstora, hjälp att söka sig ut på den inre marknaden men också på världsmarknaden. Nätverkets partner i medlemsstaterna är ofta inhysta hos stödorganisationer på nationell och lokal nivå, vilket bidrar till att integrera stödstrukturer från samtliga länder. Nätverket hjälper små och medelstora företag genom mer än 600 lokala partner över hela världen. I regel vänder sig ett litet eller medelstort företag till nätverket för stöd och vägledning på hemmaplan när det planerar att internationalisera sin verksamhet, oavsett om det tänker utnyttja affärsmöjligheter på den inre marknaden eller nå ut till marknader utanför EU.

Genom kommissionens förnyade partnerskap för bättre marknadstillträde[18], som bygger på samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna och EU:s näringsliv, stöds internationaliseringen av de europeiska små och medelstora företagen. De små och medelstora företagen blir allt aktivare på exportmarknaderna och ställs ofta inför de största utmaningarna när de ska hantera handelshinder. De gynnas av samarbetet i och utanför EU. Detta samarbete bedrivs bland annat genom marknadstillträdesteam på viktiga exportmarknader, ledda av EU-delegationen. Databasen för marknadstillträde är en annan viktig del av strategin för marknadstillträde, och den ger fri tillgång till information om tullar och icke-tariffära handelshinder i länder utanför EU samt en guide för exportföretag[19]. I EU:s nya handelsstrategi[20] bekräftas den specifika strategins användbarhet när det gäller att underlätta tillträdet till marknaderna utanför EU för EU:s företag.

Den europeiska tullinformationsportalen Ecip ger mer praktisk information för hugade internationella näringsidkare, bl.a. med e-lärandeverktyg och databaser[21].

EU bidrar ekonomiskt till EU:s och Japans gemensamma centrum för industriellt samarbete och stöder EU:s Gateway-program, ledarutbildningsprogram för Japan och Korea samt en stöd- och informationspunkt som hjälper små och medelstora företag med frågor kring immaterialrätt i Kina. EU stöder också ett nätverk av (privata) europeiska företagsorganisationer på över 20 marknader utomlands och företagsorgan i Hongkong, Malaysia och Singapore. Dessa befintliga organisationer och program har olika syften och erbjuder olika tjänster, men de är alla inriktade på att hjälpa i första hand små och medelstora företag.

Europaparlamentet har avsatt medel för att vidta ”förberedande åtgärder” som ska ”främja ekonomiskt, akademiskt och vetenskapligt utbyte”. En del av medlen har använts för att inrätta Europeiska företags- och teknikcentret i Indien och nu senast EU-centrum för små och medelstora företag i Kina och Thailand. Deras främsta mål är att ge EU:s små och medelstora företag heltäckande tjänster på marknader utanför EU. Dessa första centrum på marknader utanför EU kommer att ge viktiga erfarenheter av företagsstöd inför framtiden.

Det finns tydliga belägg för att internationellt samarbete inom forskning och innovation främjar konkurrenskraft och resultat för företag i allmänhet och små och medelstora företag i synnerhet. EU:s ramprogram för forskning ger ekonomiskt stöd till sådan verksamhet, inklusive kompletterande åtgärder, som kan bidra till de små och medelstora företagens internationalisering.

2.2. Medlemsstaternas åtgärder[22]

Förutom dessa insatser på EU-nivå erbjuder medlemsstaterna, nationella handelskamrar och den privata sektorn (företagsföreningar eller affärskonsulter) ett bredare och ännu viktigare utbud av stödaktiviteter för företagen på marknader utanför EU. På nationell och lokal nivå har företagens organisationer, ombud för små och medelstora företag och handelsorganisationer byggt upp en mängd kunskap som kan bidra till en internationalisering av de små och medelstora företagen. De ägnar sig i första hand åt centrala handelsfrämjande aktiviteter såsom att hjälpa företagen knyta kontakter, handelsmässor, informationsresor och riktade marknadsundersökningar. När det gäller de affärsrelaterade aktiviteterna på medlemsstaternas ambassader förekommer det ofta ett visst informationsutbyte på EU-nivå, organiserat av EU:s delegationer, genom regelbundna möten, framför allt kring tydliga gemensamma intressen som samordnade insatser mot handelshinder. Inom andra områden (till exempel ekonomisk diplomati i samband med stora upphandlingar) har konkurrenstänkandet mellan EU-länderna en tendens att dominera.

2.3. Erfarenheter: mer kostnadseffektivitet behövs

På det hela taget verkar tankarna bakom de befintliga stöden för internationalisering vara välgrundade[23], men det innebär inte att alla internationella stödprogram är lika verkningsfulla. Det stora antalet åtgärder och organ bidrar till en situation där det är svårt för små och medelstora företag att faktiskt hitta och utnyttja det stöd som finns[24]. I en tid när offentliga medel är begränsade finns det dessutom goda skäl att överväga om samarbete och nätverksbyggande inom EU kan öka de nuvarande åtgärdernas effektivitet och resultat[25]. Därför bör ytterligare åtgärder främst inriktas på mer öppenhet, mer konsekvens och mer samarbete när det gäller att leverera en kostnadseffektivare arbetsfördelning mellan befintliga EU-program, mellan EU och medlemsstaterna, bland medlemsstaterna och mellan organisationer i den privata och den offentliga sektorn. EU:s åtgärder på området bör självfallet inte ersätta de nuvarande insatserna på nationell eller regional nivå, utan komplettera dem, trygga samverkansfördelar och införa nya insatser bara när en tydlig brist har utpekats.

Det finns också anledning att utvärdera hur effektiva de nuvarande stödåtgärderna är på europeisk nivå. Det bör göras en grundlig utvärdering av pilotprojekten som gäller EU:s centrum för små och medelstora företag för att fastställa om liknande initiativ skulle kunna vara till nytta på andra håll. Med ett ökande antal utomeuropeiska partner i nätverket Enterprise Europe behöver nätverket dessutom på liknande sätt stärka sina ledningsformer för att förbättra sin service åt de europeiska företagen.

I detta meddelande föreslås därför att man inrättar en konsekventare, integrerad strategi för stöd åt små och medelstora företag på grundval av en detaljerad kartläggning av de befintliga stödtjänsterna på de prioriterade marknaderna. Dessutom anges en rad vägledande principer för EU:s insatser på området.

3. De viktigaste utmaningarna för små och medelstora företag som vill internationalisera sin verksamhet

EU:s små och medelstora företag är ofta omedvetna om de stödtjänster för företag som EU, medlemsstaterna eller den privata sektorn erbjuder[26]. Här bör man särskilt uppmärksamma att de små och medelstora företagen letar efter en första kontaktpunkt för företagsstöd i närheten av där de är. De olika koncepten och metoderna för affärsstöd inom EU och det stora utbudet av program och organisationer på nationell, europeisk eller global nivå placerar de små och medelstora företagen i en svår situation, eftersom de saknar de mänskliga och finansiella resurser som krävs för att hitta och få tillgång till lämpliga program[27]. Om alla EU:s små och medelstora företag hade lättare att få tillgång till information redan på hemmaplan skulle de ha större chans att hitta tjänster som verkligen passade deras behov. I detta meddelande undersöker vi därför möjligheten att skapa en ”internationell företagsportal” på nätet som kan erbjuda en ingång till direkt, affärsrelaterad information om utländska marknader och en översikt över tillgängliga stödaktiviteter för marknader utanför EU.

Många små och medelstora företag, framför allt från mindre och nyare medlemsstater, är ofta missgynnade eftersom deras regeringar eller handelskamrar inte är representerade på många av de viktigaste marknaderna[28]. De saknar därför information och stöd och man bör uppmuntra till samarbete och även utbyte av erfarenheter mellan exportveteraner och nykomlingar. Möjligheterna att stimulera och motivera till samarbete och nätverkande bland de olika handelskamrarna och liknande organisationerna i länderna utanför EU kunde förstärkas, framför allt när de olika organisationernas kulturella och språkliga resurser kan erbjuda ett betydande värde.

Andra utmaningar är typiska för små och medelstora företag. De tjänster som erbjuds av offentliga och privata organisationer eller av EU eller medlemsstaterna kanske inte möter samtliga de små och medelstora företagens behov eller kan vara otillräckliga för att uppfylla deras krav[29]. Här krävs det en mer heltäckande analys av den lokala situationen på varje marknad för att man ska kunna bedöma vilka åtgärder som kan behövas och undersöka utrymmet för ökad effektivitet och bättre resultat från synergier, alleuropeiska nätverk och samarbete. Eftersom de lokala förutsättningarna skiljer sig kraftigt åt är det nödvändigt med en strategi nedifrån och upp på fältet för att man ska kunna identifiera luckor i de tjänster som tillhandahålls och fastställa var åtgärder på EU‑nivå skulle skapa ett mervärde.

Kommissionens analyser har också visat att den direkta kommunikationen med de små och medelstora företagen spelar en avgörande roll. De små och medelstora företag i EU som vill internationalisera sin verksamhet behöver först förbereda sig på hemmaplan. De behöver rätt kompetens och den nödvändiga informationen måste vara lättåtkomlig och tillhandahållas av i första hand lokala företagsorganisationer[30], privata konsulter eller på internet från olika källor. När de väl börjat verka utomlands är det ofta svårare att uppfylla deras behov av hjälp på den marknad det gäller. De tjänster som redan finns på plats är inte alltid tillräckligt synliga och de små och medelstora företagen står fortfarande inför betydande svårigheter när det gäller att få tillträde till marknader utanför EU och starta affärssamarbete med internationella partner. Undersökningar visar att små och medelstora företag i allmänhet har svårt att få användbar information[31].

4. En EU-strategi till stöd för de små och medelstora företagens internationalisering 4.1. EU:s mål för en EU-strategi för företagsstöd

Detta meddelande bygger på den nyligen reviderade småföretagsakten för Europa och strategin Europa 2020. Syftet är att beskriva en konsekvent EU-strategi för att göra företagstjänsterna till stöd för de europeiska företagens integrering i världsekonomin effektivare och mer verkningsfulla.

Målen för den nya EU-strategin är följande:

· Att förse små och medelstora företag med lättillgänglig och adekvat information om hur de kan utöka sin verksamhet utanför EU.

· Att förbättra stödaktiviteternas konsekvens.

· Att göra stödaktiviteterna mer kostnadseffektiva.

· Att fylla igen de luckor som finns i stödtjänsterna.

· Att skapa en jämn spelplan och ge lika tillgång för små och medelstora företag från samtliga EU:s medlemsstater[32].

I följande avsnitt beskrivs de instrument som ska utnyttjas för att uppnå dessa mål.

4.2. Hur uppnår vi våra mål?

För att kunna följa de små och medelstora företagen från det att de beslutar sig för att internationalisera sin verksamhet och till dess de börjar göra affärer på marknader utanför EU kommer kommissionen att arbeta enligt vad som anges nedan.

4.2.1. Kartläggning av de stödtjänster som finns hemma och utomlands

Kommissionen kommer att starta en grundlig kartläggning och analys av befintliga stödtjänster i och utanför EU. Såväl medlemsstaterna som marknadstillträdesteamen vid EU:s delegationer kommer att delta i denna kartläggning som behövs för att hitta eventuella luckor och dubbleringar i det nuvarande serviceutbudet[33]. Den kommer att ge en grund för att utvärdera behovet av eventuella ytterligare åtgärder[34]. Detta kommer enbart att göras för prioriterade marknader (se avsnitt 4.2.5.2) genom att tillämpa standardkriterier för utvärdering av de aktuella stödtjänsternas omfattning och tillgänglighet. Inventeringen kommer att behöva omfatta privata och offentliga initiativ på lokal, nationell och europeisk nivå.

Kartläggningen ska utmynna i en översikt över befintliga lokala tjänster genom privata och offentliga leverantörer i länder utanför EU, inklusive medlemsstater och organ på EU‑nivå. Dessutom bör marknadstillträdesteamen sammanföra och samordna lokala organisationer, till exempel handelskamrar, europeiska företagsorganisationer och partner i nätverket Enterprise Europe, för att hitta synergier och luckor i de befintliga lokala stödaktiviteterna för små och medelstora företag. Detta skulle förbättra nätverksbyggande och underlätta dialogen mellan de nuvarande leverantörerna av företagsstöd och leda till ökad enhetlighet och tillgänglighet för tjänsterna för små och medelstora företag från samtliga medlemsstater. Medlemsstaternas och de befintliga stödorganisationernas engagemang och samarbete kommer att bli av vital betydelse för att skapa en heltäckande översikt.

Kartläggningen av de tjänster som erbjuds såväl inom som utanför EU kommer att uppdateras regelbundet i samarbete med medlemsstaterna och EU:s delegationer.

Under kartläggningen kommer kommissionen att utvärdera effektiviteten hos de redan aktiva EU-stödtjänsterna.

Kommissionen kommer omedelbart att inom det befintliga programmet för konkurrenskraft och innovation

- starta en grundlig kartläggning och analys av befintliga stödtjänster, såväl offentliga som privata, inom EU och i länder som inte är medlemmar, med målet att i slutet av 2012 bli färdig med analysen av de prioriterade marknaderna,

- identifiera dubbleringar och fragmentering samt luckor och potentiella synergier i de befintliga stödtjänsterna för små och medelstora företag,

- främja samarbete mellan befintliga offentligt finansierade tjänsteleverantörer genom marknadstillträdesteamen vid EU:s delegationer och medlemsstaternas nationella myndigheter.

4.2.2. Information direkt till de små och medelstora företagen

Det måste bli enklare för små och medelstora företag att redan på hemmaplan få tillgång till tjänster och kunskap och kunna lokalisera lämpliga program i internationaliseringens första fas. De behöver med andra ord en lokal kontaktpunkt i EU, såväl fysisk som virtuell.

Nätverket Enterprise Europe med sina 600 lokala partner kommer att ge de små och medelstora företagen en möjlighet att etablera direkt kontakt på plats och hitta professionella stödtjänster i närmiljön.

För att klara det kommer kommissionen att arbeta på att förbättra samarbetet mellan nätverket Enterprise Europe och samtliga berörda intressenter i medlemsstaterna, vilket kommer att göra nätverket ännu effektivare. En ny ledningsstruktur som omfattar alltfler värdorganisationer och berörda intressenter kommer att inrättas för att se till att tjänsterna i allt högre grad verkligen blir tillgängliga för de små och medelstora företagen.

I början av 2012 lanserar kommissionen en innehållsrik nätportal för att samordna befintligt material, bl.a. lands- och sektorspecifik information om målmarknader och en detaljerad översikt över de olika stödtjänster som är tillgängliga. Portalen ska länka till liknande centrala stödpunkter i de olika medlemsstaterna och ska inte upprepa befintlig information[35].

Till och med 2014 kommer kostnaderna för nätverket Enterprise Europe att betalas från befintliga budgetresurser. Parallellt kommer ett pilotprojekt att genomföras som omfattar en portal där informationen gradvis översätts till samtliga EU-språk. Portalen kommer att innehålla länkar till befintliga portaler på EU-nivå och på nationell nivå, inklusive EU:s databas för marknadstillträde, samt information om och en översikt över de olika tjänster som är tillgängliga.

Kommissionen kommer att göra följande:

- Ge nätverket Enterprise Europe en ny ledningsstruktur och förbättra dess funktion och samarbete med värdorganisationer och berörda intressenter för att förbättra den praktiska informationen till små och medelstora företag,

- I början av 2012 starta en flerspråkig nätportal med lands- och sektorspecifik information om prioriterade marknader och en detaljerad översikt över de olika stödtjänster som är tillgängliga. Portalen ingår i det befintliga programmet för konkurrenskraft och innovation, och kommer att med utgångspunkt i befintliga databaser, som marknadstillträdesdatabasen, exporthjälpen eller den europeiska tullinformationsportalen, innehålla profiler för affärsmöjligheter och risker med indikatorer som den ekonomiska situationen, handelshinder, byråkrati, system för offentlig upphandling och annan information som kan vara intressant för exporterande små och medelstora företag[36], t.ex. information om EU-lagstiftning som kan användas för avtal med företag utanför EU[37]. Portalen kommer att uppdateras regelbundet.

- Under 2012 inleda en informationskampanj med medlemsstaterna och de berörda parterna för att se till att de små och medelstora företagen känner till de stödtjänster som finns.

4.2.3. Leveransen av tjänster åt små och medelstora företag på målmarknader ska få en europeisk dimension

Små och medelstora företag kan behöva särskilt stöd när de börjat verka i ett land utanför EU. Därför kommer kommissionen att senast 2012 ta fram konkreta rekommendationer för att effektivisera hela det stödsystem som finns tillgängligt för europeiska små och medelstora företag på marknaderna utanför EU.

Initiativet kommer att bygga på resultaten av kartläggningen och erfarenheter från pilotprojekt inom företagsstöd.

De europeiska företagens möjligheter är olika på olika marknader, och därför har kommissionen inrättat marknadstillträdesteam på de prioriterade marknaderna[38].

Eftersom situationen kan variera kraftigt mellan olika prioriterade marknader krävs det en strategi ”nedifrån och upp”. Samordnat av marknadstillträdesteamen vid EU-delegationerna i de aktuella länderna kommer en plattform att tas fram, så att olika företrädare för program för företagsstöd, till exempel bilaterala handelskamrar, medlemsstaternas exportstödsorgan, företagsorganisationer och partner i nätverket Enterprise Europe kan träffas regelbundet. Det skulle ge dem möjlighet att öka medvetenheten om de egna planerade initiativen, rationalisera genom specialisering och arbetsfördelning samt utarbeta eventuella gemensamma åtgärder. Genom att utveckla nätverken mellan lokala organisationer kan kunskap och kompetens samlas och en effektivare arbetsfördelning skapas. Eftersom resurserna är små kunde de lokala organisationernas insatser genom denna integrering av insatser och rutiner utnyttjas för att skapa en vinn-vinn-situation för samtliga deltagare.

Den största fördelen med strategin skulle vara att organisationerna för företagsstöd i länder utanför EU blir större och synligare och att bästa tänkbara kunskap och kompetens tillhandahålls till en överkomlig kostnad. Dessutom skulle ett nätverk med kunskap och kompetens göra det lättare att nå ut till samtliga ekonomiska sektorer och också hjälpa europeiska företagskluster och exportkonsortier och deras små och medelstora företag att hitta potentiella partner i länderna utanför EU.

På grundval av resultaten från kartläggningen kommer kommissionen tillsammans med medlemsstaterna att främja, utvärdera och optimera EU:s portfölj av företagsstöd för små och medelstora företag i länderna utanför EU på grundval av bästa praxis. Detta bör omfatta inte bara EU:s centrum för små och medelstora företag och nätverket Enterprise Europe, utan också andra väletablerade stödprogram i EU för investeringsförmedling (såsom Invest in Med, East Invest och AL-INVEST), initiativ för klustersamarbete (såsom European Cluster Collaboration Platform och European Club of Cluster Managers), de nationella kontaktpunkterna inom EU:s ramprogram för forskning samt nätverksbyggande och individuella utbildningsprogram i EU (såsom Gateway to Japan/South Korea eller programmet för ledarutbildning).

Dessa verktyg, som ofta har olika rättsliga grunder och budgetförutsättningar och som är inriktade på olika marknader, kommer att behöva utnyttjas gemensamt som del av ett integrerat koncept för stöd åt europeiska små och medelstora företag genom att man fastställer förutsättningarna för arbetet, till exempel gemensamma jämförelsetal, skapar synergier och utbyter exempel på bästa praxis, inte minst i samband med mätning av resultaten (utvärdering).

Medlemsstaterna uppmanas att överväga möjligheten att frivilligt öppna sina tjänster i länderna utanför EU för samtliga små och medelstora företag i EU[39]. Att bättre utnyttja befintliga strukturer och kunskaper på detta sätt skulle inte bara vara bra för den allmänna effektiviteten, det skulle dessutom ge de etablerade medlemsstaternas organisationer en möjlighet att nå ut till en större konsumentbas. Detta skulle också vara mycket positivt för små och medelstora företag baserade i de länder som inte har nationella företagsstödsorgan på alla utomeuropeiska marknader.

Vid behov bör man överväga system för kompletterande finansiering på EU‑nivå i enlighet med den kommande fleråriga budgetramen som ett sätt att underlätta det gränsöverskridande samarbetet och tillgången till kompletterande expertkunskaper bland tjänsteleverantörer så att användningen av knappa offentliga medel optimeras.

För att styra hela processen, följa utvecklingen, övervaka framstegen och utvärdera strategins effektivitet bör en regelbunden utvärdering som omfattar de viktigaste intressenterna göras. Den skulle kunna ske i form av ett årligt forum där kommissionen bjuder in intressenter att dela med sig av sina erfarenheter och utbyta synpunkter. Här skulle samtliga deltagare kunna lyfta fram möjligheter till arbetsfördelning, behovet av nya aktiviteter och andra möjligheter att lära av varandra.

Kommissionen kommer att

- underlätta gränsöverskridande samarbete och tillgången till kompletterande expertkunskap bland tjänsteleverantörer, bl.a. genom ekonomiska incitament som kan ingå i det nya programmet för konkurrenskraft och små och medelstora företag i den nya fleråriga budgetramen 2014–2020,

- se till att befintliga åtgärder utvärderas regelbundet på ett sätt som omfattar samtliga viktiga intressenter,

- tillsammans med medlemsstaterna utvärdera, optimera och främja EU:s portfölj av stöd för små och medelstora företag i länder utanför EU på grundval av bästa praxis[40].

4.2.4. Internationalisering av små och medelstora företag ska främjas genom kluster och nätverk

Små och medelstora företag behöver ofta hitta rätt partner för att utveckla och producera globalt konkurrenskraftiga produkter och tjänster. De har i allt högre grad en tendens att växa och förnya sig i samarbete genom att starta strategiskt affärssamarbete och nätverk med internationella partner, snarare än ensamma. Här bör även underentreprenad uppmärksammas.

Kluster, företagsnätverk och exportkonsortier kan spela en viktig roll för att hjälpa små och medelstora företag utveckla sådana aktiviteter och bli mer internationellt inriktade. Framför allt spelar exportkonsortier en viktig roll i samband med internationalisering eftersom de företräder en grupp företag som samarbetar kring ett projekt för exportutveckling. Färska studier visar till exempel att nybildade små och medelstora företag som utvecklar nya produkter och tjänster inom en speciell nisch ofta är aktiva från början på internationella marknader och deras kapacitet att exportera stärks när de ingår i ett kluster[41].

Små och medelstora företag som ingår i kluster och företagsnätverk kan dra nytta av kontakter, företagssamverkan och formell och informell kunskap som flödar i kluster och företagsnätverk samt de anpassade tjänster som tillhandahålls av kluster och nätverksorganisationer. Sådana fördelar underlättar bland annat utvecklingen av partnerskap utomlands så att små och medelstora företag får bättre tillgång till globala värdekedjor, utvecklar strategiska allianser med forskningsorganisationer i motsvarande kluster eller nätverk, expanderar sina kommersiella aktiviteter utomlands, inklusive offentlig upphandling, och skaffar sig de lämpliga kunskaperna och specialanpassad professionell rådgivning[42].

I det här avseendet bör kluster och nätverksorganisationer erkännas i medlemsstaterna som viktiga bidragande faktorer och därför integreras i systemen för affärsstöd som syftar till att främja en internationalisering av små och medelstora företag[43]. Samtidigt utgör gränsöverskridande samarbete mellan kluster och nätverksorganisationer en viktig utmaning i dag och bör tas upp på alla nivåer[44], bland annat med stöd via gränsöverskridande utlåning enligt kommissionens förslag i meddelandet En budget för Europa 2020[45]. Samarbete mellan klusterorganisationer och nätverket Enterprise Europe och andra berörda företagsorganisationer i EU bör också stärkas för att ge de små och medelstora företagen bättre innovationstjänster och tillgång till internationella marknader.

På längre sikt kommer kommissionen att lägga fram ett brett EU-initiativ för ett mer strategiskt utnyttjande av transnationellt klustersamarbete på marknader utanför EU för att bygga upp gemensamma långsiktiga strategier med internationella partner i EU:s medlemsstater.

Detta initiativ för internationalisering av kluster skulle bidra till att främja globalt konkurrenskraftiga kluster i EU, framför allt i tillväxtbranscher där samarbete i kluster kan skapa nya konkurrensfördelar för EU. Programmet kan omfatta åtgärder för att identifiera strategiska intressen för ytterligare klustersamarbete i EU.

Kommissionen kommer att

- uppmuntra och finansiera utarbetandet av utbildningsprogram för entreprenörer, ledare i små och medelstora företag och ledare inom kluster, företagsnätverk och exportkonsortier för att göra det möjligt för dem att leda internationaliseringsinitiativ,

- främja skapandet av exportkonsortier av små och medelstora företag i olika medlemsstater genom olika åtgärder, bl.a. informationskampanjer och finansiell stimulans, så att samverkansfördelar främjas,

- stödja gränsöverskridande samarbete mellan kluster och nätverk genom EU-garanterade lån.

4.2.5. Rationalisering av nya aktiviteter på prioriterade marknader 4.2.5.1. Vägledande principer

För att tillgängliga medel ska utnyttjas på bästa sätt och för att undvika överlappningar vill kommissionen särskilt framhålla nedanstående vägledande principer.

Komplementaritet och additionalitet. Åtgärder som vidtas på EU-nivå bör komplettera och inte överlappa de aktiviteter för företagsstöd som redan genomförs av medlemsstaterna och/eller privata organisationer. I enlighet med subsidiaritetsprincipen och en lämplig arbetsfördelning bör EU:s åtgärder syfta till att fylla igen luckor eller förstärka befintliga stödtjänster där behoven inte uppfylls – eller inte uppfylls i tillräckligt hög grad – av andra offentliga eller privata organisationer. Detta kunde till exempel vara fallet om inte alla prioriterade marknader (till exempel nya tillväxtmarknader) eller alla problem i samband med tillträde, till exempel standarder och föreskrifter och andra icke-tariffära handelshinder för att göra affärer utomlands, täcks in av befintliga tjänsteleverantörer.

Hållbarhet. Stöd på EU-nivå för stödtjänster ska bygga på ett visat behov på marknaden. Det kan finansieras på kort sikt av offentliga medel som omfattas av budgetförordningen, men syftet bör vara att tjänsterna på längre sikt i så stor utsträckning som möjligt ska bli självfinansierande för att minska risken för att privata tjänsteleverantörer på ett omotiverat sätt trängs ut från marknaden.

Ett effektivt utnyttjande av offentliga medel. I enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning bör offentliga medel användas så att man skapar bästa tänkbara förhållande mellan utnyttjade resurser och uppnådda resultat. I det syftet bör specifika, mätbara, uppnåeliga, relevanta och tidsbestämda mål fastställas för varje aktivitet och en lämplig utvärdering planeras. En effektiv användning av offentliga medel innebär att det kan vara bättre att uppmuntra befintliga tjänsteleverantörer på marknaderna utanför EU, såsom nationella eller europeiska handelskamrar eller lokala EU-delegationer och marknadstillträdesteam, att bredda sina aktiviteter eller gemensamt utnyttja sina resurser för att kunna erbjuda bättre tjänster i stället för att inrätta en ny fysisk struktur.

De vägledande principerna kommer att vara de centrala inslagen i denna strategi och kommer att styra alla initiativ på EU-nivå på det här området, både före och efter 2014.

Kommissionen åtar sig att följa principerna vid urval, planering och genomförande av stödinitiativ på EU-nivå.

Medlemsstaterna uppmanas att följa liknande principer och prioriteringar i sitt externa företagsstöd i tillämpliga fall.

4.2.5.2. Geografiska prioriteringar

För nya åtgärder utanför EU kommer kommissionen att tillämpa följande kriterier för att fastställa geografiska prioriteringar, ange prioriterade länder och introducera en heltäckande uppsättning av specialåtgärder.

Detta kommer att göra initiativen effektivare genom att fokusera på de små och medelstora företagens faktiska behov. Med tiden måste naturligtvis förteckningen över prioriterade länder justeras. Prioriteringarna bör väljas på grundval av framför allt följande faktorer:

Marknadens ekonomiska potential och storlek. Prioriterade marknader bör omfatta EU:s viktigaste handels- och investeringspartner samt marknader med möjlighet till stark ekonomisk tillväxt. Marknader som kan erbjuda värdefulla affärspartner tack vare en ökad köpkraft och nya investeringsmöjligheter måste övervakas så att behovet av ytterligare åtgärder kan bedömas.

Omfattningen på de svårigheter som de små och medelstora företagen möter för att ta sig in på marknaden. De små och medelstora företagen har svårare att ta sig in på vissa marknader än på andra, delvis på grund av tariffära skydd, men oftare på grund av skillnader i regelmiljön som kan fungera som icke-tariffära hinder för handel och investeringar. Svårigheter att få tillgång till finansiering kan också innebära olika hinder för små och medelstora företag i olika länder. Insatser bör göras för att avlägsna dessa hinder i största möjliga utsträckning och hjälpa små och medelstora företag övervinna dem.

Luckor i det befintliga företagsstödet. Kartläggningen av lokala tjänster som för närvarande erbjuds av offentliga eller privata organisationer kommer att bidra till att lokalisera eventuella luckor i den lokala stödinfrastrukturen och åtgärderna för att fylla igen dem. Temaområden som inte har täckts i tillräcklig omfattning kan inkludera behovet av expertkunskaper i specifika frågor såsom standarder, bedömning av överensstämmelse, kommersialisering av teknik, immaterialrättsligt skydd, offentlig upphandling och entreprenad samt tullbestämmelser. Prioriteringar kan eventuellt behöva fastställas.

EU kommer att identifiera prioriterade marknader för små och medelstora företag på grundval av ovanstående kriterier. De marknaderna kan vara EU:s nuvarande viktiga handels- och investeringspartner (USA, Kina, Ryssland och Japan), utvidgningsländerna, länderna i den europeiska grannskapspolitiken öster och söder om EU samt marknader med stark ekonomisk tillväxt (tillväxtmarknader i Asien, Afrika och Latinamerika).

4.2.6. Internationalisering av de små och medelstora företagen genom annan EU-politik och skapande av en gynnsam miljö för deras internationalisering

Det finns fortfarande utrymme för att bättre utnyttja ett brett urval av befintliga och kommande EU‑program för små och medelstora företag som vill växa internationellt och komma in på utländska marknader.

Alla utvidgningsländer uppmanas att följa målen i strategin Europa 2020, särskilt åtgärderna för små och medelstora företag. Att stärka rättsstaten är en viktig del av utvidgningspolitiken, eftersom det stärker företagens förtroende att investera på de marknaderna. Att skapa en företagsvänlig miljö är också en viktig del av EU:s relationer med länderna inom det östliga partnerskapet.

De historiska förändringar som just nu äger rum i södra Medelhavsområdet är till exempel ett kraftfullt motiv för EU att stödja den socioekonomiska omvandling som sker i regionen och att koppla det stödet till EU:s grannskapspolitik. Detta skulle kunna inkludera att man utvecklar och stärker system för företagssamarbete mellan EU och de länderna[46]. Med tanke på de afrikanska ländernas stora möjligheter till ekonomisk utveckling bör de afrikanska länderna i enlighet med den gemensamma EU-Afrika-strategin uppmanas utnyttja möjligheterna att bygga vidare på starka partnerskap med EU:s små och medelstora företag.

Vid utredningar av handelspolitiska skyddsåtgärder kommer de små och medelstora företagens särskilda situation, i egenskap av importörer, användare, klagande eller exportörer, att beaktas, och information om de handelspolitiska instrumentens användning kommer att göras lättare tillgänglig för små och medelstora företag.

Upphävande av autonoma tullar och kvoter har betydelse för EU:s tillverkningsföretag. De små och medelstora företagens behov beaktas särskilt. Det här verktygets inverkan kommer att bedömas inom ramen för en utvärdering av dess ekonomiska inverkan som ska inledas 2012.

EU kommer att

- stödja skapandet av en företagsvänlig miljö i utvidgningsländerna, grannländerna och utvecklingsländerna, särskilt för små och medelstora företag, då en sådan miljö gynnar alla små och medelstora företag och särskilt dem som vill verka på en viss marknad,

- öka insatserna för att avskaffa återstående tariffära och icke-tariffära hinder i länderna utanför EU,

- skapa kontaktpunkter för små och medelstora företag vid handels- och ekonomiavdelningarna i alla berörda EU-delegationer som ett led i marknadstillträdesteamens arbete,

- sträva efter att göra marknaderna öppnare och mer småföretagsvänliga i sin dialog om regelfrågor med partnerländernas regeringar,

- prioritera de små företagens intresse av att få tillträde till den internationella upphandlingsmarknaden i de multilaterala förhandlingarna om ett avtal om offentlig upphandling inom ramen för WTO,

- förbättra kommunikationen till de små och medelstora företagen om de ekonomiska fördelar som internationell handel ger och de möjligheter till tillväxt som de handelspolitiska åtgärderna skapar, särskilt bilaterala frihandelsavtal,

- starta de små och medelstora företagens finansforum om Afrika, ett viktigt första steg i den nya strategin att bygga broar mellan europeiska och afrikanska företag genom en förstärkt och permanent dialog,

- informera de små och medelstora företagen om eventuella upphävanden av autonoma tullar och kvoter och bedöma konsekvenserna av detta för de små och medelstora företagen som ett led i en utvärdering som ska inledas 2012.

5. Slutsatser

I det rådande ekonomiska läget är det viktigt att söka efter nya möjligheter till tillväxt. Utomeuropeiska tillväxtmarknader kan erbjuda ett ovärderligt tillfälle för EU:s små och medelstora företag. Kommissionen anser att den strategi som beskrivits ovan kan ge de små och medelstora företagen förutsättningar för att framgångsrikt göra affärer utanför EU. Utgångspunkten är att samarbete mellan EU och medlemsstaterna, mellan olika medlemsstater och mellan den offentliga och privata sektorn kommer att ge EU:s små och medelstora företag tydliga fördelar.

Den nya EU-strategin innehåller sex handlingsområden:

· Att kartlägga det nuvarande utbudet av stödtjänster för att få en rationellare och konsekventare strategi i framtiden.

· Att skapa en nätportal för information för små och medelstora företag som vill göra affärer utanför EU.

· Att göra stödsystemen på EU-nivå konsekventare för att öka deras effekt.

· Att främja kluster och nätverk för internationalisering av små och medelstora företag.

· Att organisera ett alleuropeiskt samarbete på målmarknader för att utnyttja de investerade offentliga resurserna maximalt.

· Att utnyttja EU:s befintliga yttre politik för att påskynda de europeiska små och medelstora företagens internationella tillväxt.

De framtida insatserna bör fokusera på hur de befintliga tjänsteleverantörerna kan samarbeta effektivare, ofta över nationsgränserna, och hur stimulansåtgärder kan tillhandahållas för att detta ska ske. En heltäckande kartläggning av det europeiska utbudet av stödtjänster kommer att lägga grunden till den här processen. Alla EU-institutioner och berörda parter med anknytning till små och medelstora företag kommer att gemensamt genomföra denna strategi, och de bör följa prioriteringarna och de vägledande principerna i detta meddelande när de överväger nya aktiviteter till stöd för små och medelstora företags internationalisering, såväl på kort sikt som på längre sikt.

Medlemsstaterna uppmanas att agera på liknande sätt och samarbeta med kommissionen för att skapa en vitalare stödmiljö för de europeiska små och medelstora företagens internationella tillväxt.

Bilaga

Med ledning av erfarenheterna av att kartlägga de största hindren för marknadstillträde i länder utanför EU (på begäran av rådet i dess slutsatser från december 2008) finns eller planeras marknadstillträdesteam i följande länder:

- Algeriet

- Amerikas förenta stater

- Argentina

- Brasilien

- Chile

- Colombia

- Egypten

- Filippinerna

- Hong Kong

- Indien

- Indonesien

- Israel

- Japan

- Kanada

- Kazakstan

- Kina

- Malaysia

- Marocko

- Mexiko

- Nigeria

- Norge

- Nya Zeeland

- Peru

- Ryssland

- Schweiz

- Singapore

- Sydafrika

- Sydkorea

- Taiwan

- Thailand

- Tunisien

- Turkiet

- Ukraina

- Vietnam

[1] Enligt OECD kommer utvecklings- och tillväxtmarknaderna att svara för 60 % av världens BNP 2030.

[2] KOM(2010) 614.

[3] KOM(2008) 394, reviderad i KOM(2011) 78.

[4] KOM(2010) 612.

[5] Se inremarknadsakten, KOM(2010) 608.

[6] Enligt definitionen i rekommendation 2003/361/EG, som kommissionen antog den 6 maj 2003 och har tillämpat sedan den 1 januari 2005. Se http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/sme-definition/index_en.htm.

[7] Rapporten Internationalisation of European SMEs, december 2009. Se http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm.

[8] Enligt en färsk rapport försöker EU:s små och medelstora företag nu i första hand nå den snabbt expanderande medelklassen i tillväxtländerna. Tidigare gjorde många företag investeringar i, eller köpte in från, tillväxtmarknaderna för att sänka sina produktionskostnader (EIU: New horizons: Europe’s small and medium-sized companies look to emerging markets for growth).

[9] Rapporten Internationalisation of European SMEs, december 2009. Se http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm. Uppgifterna i rapporten avser små och medelstora företags verksamhet på den inre marknaden och utanför EU.

[10] De senaste decennierna har avregleringen av den internationella rörligheten för varor, tjänster, kapital, människor och information skapat en mer integrerad världsekonomi där gränsöverskridande förädlingskedjor blir allt viktigare. Den internationella handelns andel av världens BNP har tredubblats sedan 1950-talet. Tillväxtekonomierna i Asien, Latinamerika och Afrika förväntas svara för en betydande del av den framtida globala ekonomiska tillväxten (jfr fotnot 1). Följaktligen kommer många nya möjligheter för de europeiska företagen att finnas utanför EU. Det är dags för de europeiska företagen att utnyttja globaliseringen till sin egen fördel. De europeiska små och medelstora företagen måste få förutsättningar att utnyttja denna tillväxt, samtidigt som de bidrar till tillväxten inom EU.

[11] Tabell 2.1, s. 20, Opportunities for the Internationalisation of SMEs, augusti 2011, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/enterprise-europe-network/intern_event_en.htm. I fortsättningen Rapporten om möjligheter.

[12] ”Bristande tillgång till mänskliga resurser” nämndes ofta som en flaskhals för att göra affärer med sju viktiga länder utanför EU. Se kapitel 2 i Rapporten om möjligheter.

[13] Den första probleminventeringen offentliggjordes 2009. Därefter byggde det slutgiltiga samrådet i maj 2011 på en serie vägledande frågor som fick över 60 svar från ett brett urval av berörda intressenter. Samtliga uppgifter om samrådet och en sammanfattning av svaren finns på http://ec.europa.eu/enterprise/policies/international/listeningstakeholders/public-consultation-sme support/index_en.htm.

[14] Program med en budget på över två miljoner euro för de större medlemsstaterna.

[15] Rapporten om möjligheter.

[16] En mer detaljerad förteckning över stödinitiativ inom EU finns i ett bakgrundsdokument på http://ec.europa.eu/enterprise/policies/international/files/annexes-to-consultation_en.pdf.

[17] KOM(2011) 78.

[18] KOM(2007) 183.

[19] http://madb.europa.eu/.

[20] KOM(2010) 612.

[21] http://ec.europa.eu/ecip/index_en.htm

[22] Se förteckningen i Rapporten om möjligheter.

[23] Enligt en färsk undersökning av små och medelstora företag i EU med internationell erfarenhet rapporterade över hälften (63 %) av sådana företag bättre resultat efter att ha tagit del av ett internationellt stödprogram. Resultaten har hämtats från en undersökning av europeiska små och medelstora företag med internationell erfarenhet i Rapporten om möjligheter.

[24] Enligt Rapporten om möjligheter är det till och med bland de små och medelstora företag som redan är aktiva internationellt bara 27 % som känner till offentliga stödprogram. Dessutom är det bara cirka 7 % av de internationellt verksamma små och medelstora företagen som utnyttjar offentligt stöd i sina internationella affärsaktiviteter.

[25] Samarbetet i Ryssland är ett utmärkt exempel på detta. Åtgärder för att förbättra det allmänna investeringsklimatet och skapa en positiv miljö för EU:s små och medelstora företag genomförs redan effektivt i ett samarbete på hög nivå mellan Europeiska kommissionen, EU:s delegation till Ryssland, ambassader, europeiska företagsföreningar, nationella handelskamrar och den ryska regeringen. Se Rapporten om möjligheter.

[26] Enligt Rapporten om möjligheter är 24 % av de små och medelstora företagen med internationell verksamhet medvetna om offentliga stödprogram för internationalisering som skulle kunna utnyttjas i deras verksamhet. Medvetenheten ökar med företagets storlek (mikro: 23 %, små: 36 %, medelstora: 37 %), men det är fortfarande en minoritet av de små och medelstora företagen.

[27] Av de 24 % av de internationella små och medelstora företagen som kände till offentliga stödprogram var det mindre än en tredjedel som utnyttjade programmen i sin verksamhet, Rapporten om möjligheter.

[28] Antalet betydande stödåtgärder som tillhandahölls av medlemsstaterna i 7 centrala målländer varierade mellan 4 och 25 enligt Rapporten om möjligheter.

[29] Under 2009 rapporterade 40 % av de små och medelstora företagen att bristande offentligt stöd var ett viktigt hinder för internationaliseringen. Rapporten om möjligheter.

[30] Det lokala stödet för internationalisering inom EU som tillhandahålls av kommissionen har hittills varit begränsat till nätverket Enterprise Europe, kortfristiga program som Understanding China (http://www.understandingchina.eu), ett par rundabordskonferenser och seminarier om små och medelstora företag i flera europeiska städer, bland annat för att ”utbilda utbildarna” i handelskamrar etc. och vissa utåtriktade aktiviteter från Brysselkontoret för EU:s och Japans centrum för industriellt samarbete (http://www.eu-japan.eu) för att centrets program också ska nå ut till EU:s små och medelstora företag. Huvuddelen av verksamheten vid hjälptjänsten för kinesisk immaterialrätt skedde i EU. Att tillhandahålla dessa tjänster nära de små och medelstora företagen visade sig avgörande för framgångarna.

[31] 44 % av EU:s små och medelstora företag uppgav att bristen på adekvat information var ett viktigt hinder, enligt rapporten Internationalisation of European SMEs, december 2009. Se http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market-access/internationalisation/index_en.htm.

[32] Enligt det nya programmet för konkurrenskraft och små och medelstora företag, som föreslogs i meddelandet av den 29 juni 2011 om nästa fleråriga budgetram.

[33] De delegationer som inte har några marknadstillträdesteam kommer istället att vid behov lämna grundläggande uppgifter för att komplettera de uppgifter som den uppdragstagare som utför kartläggningen behöver. De delegationerna kan vid behov anordna samordningsmöten mellan praktiskt verksamma företag och företagsorganisationer.

[34] Enligt Rapporten om möjligheter är kartläggning en viktig åtgärd vid all samordning på EU‑nivå.

[35] Effektivitetsvinster kan göras genom att på EU-nivå organisera en insamling av information om hur marknaden utvecklas och den juridiska och institutionella miljön på utländska marknader, enligt kommissionens rapport Internationalisation of European SMEs, december 2009, s. 9.

[36] Detta ska komplettera exempelvis de tjänster som erbjuds av WTO-ländernas kontaktpunkter för tekniska handelshinder, som har i uppgift att lämna information om tekniska föreskrifter, standarder och förfaranden för bedömning av överensstämmelse.

[37] Se kommissionens förslag till gemensam europeisk köplag av den 11 oktober 2011, KOM(2011) 636.

[38] I bilagan till detta meddelande förtecknas de marknadstillträdesteam som finns eller planeras.

[39] Man kan inspireras av artikel 20.2 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt: ”Unionsmedborgarna ska ... bland annat ha … c) rätt till skydd inom ett tredjelands territorium, där den medlemsstat i vilken de är medborgare inte är representerad, av varje medlemsstats diplomatiska och konsulära myndigheter, på samma villkor som medborgarna i den staten”.

[40] Detta kommer att omfatta inte bara EU:s centrum för små och medelstora företag och nätverket Enterprise Europe, utan också andra väletablerade stödprogram i EU för investeringsförmedling, initiativ för klustersamarbete, ramprogrammets nationella kontaktpunkter och nätverksbyggande och individuella utbildningsprogram i EU.

[41] Se t.ex. Oseo/Ubifrance-studien (2010) om kopplingen mellan innovation och export: http://www.oseo.fr/storage/newsletters/vendredi_28_mai_20102/gauche/actualites/etude_oseo_ubifrance.

[42] Rapporten European Clusters Go International: Networks and Clusters as Instruments for the Initiation of International Business Cooperation, VDI/VDE/IT, 2011, http://www.vdivde-it.de/news-en/publications/best-practice/european-clusters-go-international-2013-networks-and-clusters-as-instruments-for-the-initiation-of-international-business-cooperation.

[43] I det syftet utlystes en särskild inbjudan att lämna förslag på EU-nivå i programmet för konkurrenskraft och innovation i mars 2011 för att stimulera internationellt samarbete genom regionala och nationella klusterprogram. Se http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemlongdetail.cfm?item_id=4968.

[44] I detta avseende kommer den europeiska plattformen för klustersamarbete som inrättades enligt European Cluster Excellence Initiative att bli viktig för att främja bättre klustersamarbete internationellt till förmån för små och medelstora företag. Som ett första steg har avsiktsdeklarationer undertecknats med partner i Japan, Indien och Brasilien, och fler är planerade. Mer information: http://www.cluster-excellence.eu/collaboration. Dessutom behandlas gränsöverskridande samarbete mellan kluster i åtgärden Kunskapsregioner i EU:s sjunde ramprogram för forskning. Åtgärden ska stärka de europeiska regionernas forskningspotential, bl.a. genom att uppmuntra och stödja utvecklingen i hela Europa av regionala forskningsdrivna kluster där högskolor, forskningscentrer, företag och regionala myndigheter deltar. Stöd finns bl.a. för internationalisering och utveckling av strategier med länder utanför EU. Se http://cordis.europa.eu/fp7/capacities/regions-knowledge_en.html

[45] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En budget för Europa 2020 del II, KOM(2011) 500, 29 juni 2011. Kommissionen föreslår att EU:s lånefaciliteter för perioden 2014–2020 inte bara ska fokusera på den nationella dimensionen, utan dessutom på gränsöverskridande utlåning eller multinationell utlåning.

[46] Till exempel genom klustersamarbete. Klusterpartnerskap ger konkreta möjligheter till förstärkt affärssamarbete som skulle kunna utvecklas och anpassas efter de speciella behov som företagen har i sektorer såsom turism och kreativa branscher, som har en betydande ekonomisk potential i länderna söder om Medelhavet. Förutom detta speciella fall överväger kommissionen också att stödja utbytet mellan entreprenörer i olika länder, inom och utanför EU.