INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 2

2. Projektets status 2

2.1. Överblick över framsteg under rapporteringsperioden 2

2.2. Kontraktramarna för slutförandet av projektet 3

2.3. Förberedelser för en alternativ teknisk lösning 4

2.4. Förberedelser för migrering 5

2.5. SIS II-nätet 6

2.6. Driftsledning 6

2.7. Säkerhet 6

3. Förvaltning 7

3.1. Ekonomiska konsekvenser 7

3.2. Projektförvaltning 8

3.2.1. Stödgruppen för det globala SIS II-programmet 8

3.2.2. SISVIS-kommittén (SIS II) 9

3.2.3. Nationell planering och samordning 9

3.2.4. Rådet 9

3.2.5. Europaparlamentet 10

4. Prioriteringar inför nästa rapporteringsperiod 10

5. Slutsatser 11

1. Inledning

I denna lägesrapport beskrivs kommissionens arbete under andra halvåret 2010 med att utveckla den andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) och förbereda migreringen från SIS 1+ till SIS II. Den läggs fram för rådet och Europaparlamentet i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EG) nr 1104/2008 och i rådets beslut 2008/839/RIF om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1+) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II).

2. Projektets status

2.1. Överblick över framsteg under rapporteringsperioden

Vid rådets (rättsliga och inrikes frågor) möte den 3–4 juni 2010 lades grunden för de stora framsteg som gjorts i SIS II-projektet under andra halvåret 2010. Under den perioden samarbetade kommissionens och medlemsstaternas experter intensivt för att utarbeta de detaljerade kraven för systemet och ställa upp ramarna för ett realistiskt utkast till tidsschema. Många värdefulla arbetsmöten och sammanträden ägde rum, med alla berörda parters experter. I samband med dessa fastställdes de områden där kraven för SIS II måste anpassas till användarnas behov, med beaktande av behovet att skydda de investeringar som gjorts i SIS II på nationell nivå. Denna utveckling var betydelsefull ur flera aspekter, inte minst genom att den innebar att det behövdes ett ungefär fem gånger så stort system som ursprungligen planerat (från 15–22 miljoner registreringar i det ursprungliga kontraktet till 70–100 miljoner registreringar enligt de nya behoven), och att detta ändå måste tillhandahålla en tillräcklig prestandanivå.

Efter en grundlig bedömning som genomfördes av experter från alla berörda parter nåddes en bred konsensus både om de nya systemkraven och framtida teststrategier, och om tidsschemats stora drag. SIS II förväntas nu kunna tas i drift under första kvartalet 2013.

Så snart systemkraven hade fastställts inledde kommissionen förhandlingar med den viktigaste systemutvecklaren för att utarbeta ett omfattande kontrakt som skulle överbrygga klyftan mellan resultatbeskrivningen i det ursprungliga kontraktet och de verkliga behoven till följd av 2008 års migreringsrättsakter[1] och utvecklingen av slutanvändarnas förväntningar. Mellan augusti och mitten av september pågick omfattande förhandlingar för att fastställa de begärda tjänsternas exakta omfång och komma fram till ett ekonomiskt sunt anbud från uppdragstagaren. Dessa förhandlingar var slutligen framgångsrika. Budgeten för slutförandet av projektet är helt i linje med budgetramarna för SIS II så som de godkänts för perioden 2007–2013.

De slutliga systemspecifikationerna har utformats gemensamt och överenskommits med medlemsstaternas experter så att tidigare investeringar skyddas, men de nationella systemen måste torts allt också uppdateras en del, inte minst för att klara den betydande uppdateringen av systemets kapacitet. För att ta hänsyn till alla eventuella resurskonsekvenser för medlemsstaterna till följd av utvidgningen av SIS II försökte kommissionen att vara mycket flexibel med att anpassa de nationella årsprogrammen för den europeiska fonden för yttre gränser. SIS II är en strategisk prioritering för den europeiska fonden för yttre gränser, och medlemsstaterna har möjlighet att få samfinansiering från EU med upp till 75 %.

I detta sammanhang bekräftade rådet (rättsliga och inrikes frågor) den 7–8 oktober 2010 att idrifttagandet av SIS II är en absolut prioritering som kräver gemensamma insatser och nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen. Rådet noterade också den allmänna tidsplanen och budgeten för idrifttagandet av SIS II, så som kommissionen angivit detta i en rapport[2] som lades fram inför rådsmötet. Rådet uppmanade alla berörda parter att göra vad de kunde för att se till att projektet blev helt genomfört inom ramen för den givna tidsplanen och budgeten. Rådet antog också tacksamt kommissionens erbjudande att göra den europeiska fonden för yttre gränser tillgänglig för medlemsstater för att stödja slutförandet av systemets nationella delar, och påminde om att den beredskapsplan som bygger på vidareutvecklingen av C.SIS 1+ måste bibehållas fram till dess att de tester som anges i andra etappmålet genomförts med framgång.

Efter nästan två år av tekniska problem ger de slutsatser som antogs vid rådets (rättsliga och inrikes frågor) den 7–8 oktober 2010 en tydlig, realistisk och välförankrad arbetsplan för slutförandet av SIS II-projektet. Kommissionen betonade att det är dags att ge experterna det spelrum de behöver för att helt kunna koncentrera sig på de tekniska målen och slutförandet av projektet.

2.2. Kontraktramarna för slutförandet av projektet

Den 15 september 2010 nådde kommissionen en överenskommelse med den viktigaste systemutvecklaren om kontraktramarna för projektets slutförande. Kontraktet består av följande huvuddelar:

- Tekniska krav

Kommissionen och uppdragstagaren enades om alla slutgiltiga krav på SIS II-systemet för att det ska kunna omsättas i praktiken, i full överensstämmelse med den konsensus som medlemsstaternas experter uppnått. Ett av systemets viktigaste nya egenskaper är dess kapacitet, som är cirka fem gånger större än vad som ursprungligen planerats (70–100 miljoner registreringar krävs nu, i stället för 15–22 miljoner). Man har bibehållit de höga prestandakraven, så att de framtida slutanvändarnas operationella behov ska tillgodoses.

Det bör noteras att de grundläggande kraven i SIS II-rättsakterna inte påverkas av de ändrade kraven.

- Tidsplan

Den allmänna tidsplan som anmälts till rådets möte i juni 2010 bekräftades och togs upp i kontraktet. Under en period på 30 månader kommer SIS II att vidareutvecklas och testats ingående. Systemet kommer därigenom att kunna tas i drift under första kvartalet av 2013. Den närmaste etappen, som sträcker sig till andra kvartalet 2011, omfattar anpassningen av både det centrala och de nationella systemen till de uppdaterade kraven. I detta syfte lade man i oktober fram ett nytt dokument om gränssnittskontroll (ICD), som är det grundläggande tekniska referensdokumentet för utvecklingen av de centrala och nationella delarna av SIS II. Den uppgraderade hårdvaran levererades till huvudanläggningarna och back up-anläggningarna i slutet av året. Nästa etapp kommer att omfatta testningsverksamhet för att garantera att SIS II fungerar tillfredsställande som helhet. Detta kommer att ta ungefär ett år och når sin höjdpunkt i det andra etappmålstestet 2012. Projektets slutfas består av ett omfattande test (en testomgång som föreskrivs i SIS II-rättsakterna) och det konkreta överförandet av data. Systemet väntas tas i drift under första kvartalet 2013.

- Budget

Budgeten för det framförhandlade förfarandet för slutförandet av SIS II-systemets utveckling och testning fastställdes till 34,95 miljoner euro.

Av de 34,95 miljoner euro var 22,02 miljoner avsatta för utveckling (inbegripet testning och migrering) och 12,93 miljoner till uppgradering av hårdvara (till följd av systemets ökade kapacitet och behovet av ytterligare testmiljöer som gör det möjligt att utveckla och testa parallellt).

Utvecklingskostnaderna är förenliga med den uppskattade budget som ingick kommissionens jämförande rapport från juni 2009 (21,74 miljoner euro utan uppgradering av hårdvara).

De sammanlagda kostnaderna kommer att hålla sig inom de budgetramar som överenskommits för SIS II fram till 2013.

- Kontraktsvillkor och garantier

Under loppet av förhandlingarna såg kommissionen till att inga kontraktsvillkor eller säkerhetsåtgärder från det ursprungliga kontraktet urvattnades, i synnerhet inte bestämmelserna om påföljder.

Kommissionen såg också till att en tvistlösningsklausul kom med i kontraktet, i enlighet med rådets slutsatser från juni 2009. Denna klausul är samma som införts om misslyckande i första etappmålstestet, men avser nu resultaten av andra etappmålstestet. Klausulen ger kommissionen möjlighet att omedelbart häva kontraktet om det andra etappmålstestet anses ha misslyckats.

Kommissionen införde också en bästa kund -klausul för inköp av hårdvara.

2.3. Förberedelser för en alternativ teknisk lösning

Vid rådets (rättsliga och inrikes frågor) möte den 7–8 oktober 2010 påmindes det om att den beredskapsplan som grundas på vidareutvecklingen av C.SIS 1+ måste bibehållas fram till dess att de tester som definieras i andra etappmålet har slutförts framgångsrikt. I det syftet uppmanade rådet kommissionen att vidta åtgärder för att i samarbete med Frankrike se till att en sådan beredskapsplan föreligger fram till dess.

För att förbereda ett eventuellt byte till en alternativ teknisk lösning för införlivandet av SIS II-funktionerna, ifall det skulle bedömas att ett etappmål hade misslyckats, har kommissionen och Frankrike sedan 2009 fört bilaterala förhandlingar i syfte att anta ett eventuellt avtal om delegering för genomförandet av den alternativa lösningen för utvecklingen av SIS II på grundval av uppgraderade tekniska lösningar enligt SIS 1+ (SIS 1+RE).

Ett avtal om delegering skulle göra det möjligt för kommissionen att genomföra EU-budgeten genom att delegera uppgifterna i samband med utvecklingen av SIS II till Frankrike. Utkastet till detta avtal om delegering har redan utarbetats och kan återanvändas för alla tänkbara tekniska lösningar som Frankrike kan komma att föreslå.

Vad gäller de rättsliga relationerna mellan Frankrike och uppdragstagaren för SIS 1+RE har Frankrike upplyst kommissionen om att fransk upphandlingslagstiftning innebär att avtalsbasen för SIS 1+RE skulle förfalla om den inte utlöstes senast i september 2010. Detta är mycket riktigt vad som inträffade. Med tanke på Frankrikes åtagande att tillhandahålla en teknisk beredskapslösning fram till dess att andra etappmålet är uppnått (enligt rådets slutsatser om SIS II av den 23 april 2010) kommer kommissionen att fortsätta sitt intensiva samarbete med de franska myndigheterna för att se till att denna lösning kan uppnås, vid behov genom nya anbudsförfaranden utlysta av de franska myndigheterna.

Vad gäller lagstiftningsinsatser har allt redan gjorts för att se till att alternativa tekniska scenarier kan genomföras vid behov. Kommissionens förslag till ändringar av migreringsrättsakterna för SIS II ledde till att rådet i juni 2010 antog en bestämmelse om att ”[u]tvecklingen av SIS II kan uppnås genom att genomföra ett alternativt tekniskt scenario som kännetecknas av sina egna tekniska specifikationer ”[3].

2.4. Förberedelser för migrering

För en framgångsrik migrering från SIS 1+ till SIS II ska en tillfällig migreringsarkitektur inrättas. Denna ska omfatta ett konverteringsverktyg som ska omvandla data åt båda hållen mellan det nuvarande C.SIS och det centrala SIS II och hålla båda system synkroniserade under den tid som medlemsstaterna behöver för att gå över från det gamla till det nya systemet.

I detta skede är de viktigaste delarna av verksamheten

- själva konverteringsverktyget, så dom det utvecklats av uppdragstagaren,

- den tillhörande dokumentationen, som konverteringsverktygets tekniska specifikationer,

- konverteringsverktygets testdokumentation,

- utrensning av uppgifter på medlemsstatsnivå för att se till att befintliga SIS 1+-registreringar som ska överföras till SIS II i största möjliga mån överensstämmer med SIS II-datakraven.

Till följd av de tekniska och politiska diskussionerna kring SIS II-projektet, som inleddes när de operationella systemtesten misslyckades i december 2008 och höll på tills de första etappmålstesten genomförts med framgång i mars 2010, lades migreringen i viss mån på is. Denna verksamhet fick ny prioritering när frågorna klargjorts under andra hälften av 2010. Alla tidigare insatser kring migreringen har setts över och anpassats till de mer detaljerade kraven.

Konverteringsverktyget har vidareutvecklats på grundval av de nya kraven. Det uppdaterade konverteringsverktyget kommer att behövas i slutet av andra kvartalet 2011 för testning tillsammans med det befintliga SIS 1+.

För att hjälpa medlemsstaterna att se vad de behöver göra i fråga om rensning av uppgifter lägger C.SIS regelbundet inför den berörda arbetsgruppen i rådet fram en detaljerad redogörelse för SIS-databasens utveckling utgående från kartläggning och utrensning av data.

2.5. SIS II-nätet

SIS II-projektet omfattar färdigställande av ett globalt kommunikationsnät, som uppfyller de krav på tillgänglighet, säkerhet, geografisk räckvidd och servicenivå som krävs för att de nationella och centrala systemen ska kunna kommunicera.

Under den period som denna rapport omfattar lyckades man framgångsrikt ansluta Rumänien till SIS II:s s-TESTA-nät, i tid och inom ramen för budgeten. Därigenom är nu 31 medlemsstater anslutna (plus Europol och Eurojust).

2.6. Driftsledning

I enlighet med det politiska mandat som rådet och Europaparlamentet givit kommissionen i form av gemensamma uttalanden när SIS II- och VIS-rättsakterna antogs antog kommissionen i juni 2009 rättsaktsförslag för inrättandet av en byrå för den operationella förvaltningen av stora IT-system på området frihet, säkerhet och rättvisa. Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande blev det nödvändigt att lägga fram ett enda ändrat förslag som antogs av kommissionen i mars 2010. Den föreslagna byrån skulle ha som huvuduppgift att stå för den operationella förvaltningen av SIS II (när det är i drift), VIS och Eurodac. I framtiden kan byrån också få hand om andra stora IT-system.

Detta rättsaktsförslag är långt framskridet och förordningen förväntas antas under 2011.

2.7. Säkerhet

Till följd av de frågor som vissa medlemsstater tagit upp angående överensstämmelse med kommissionens beslut 2007/171/EG, 2007/170/EG och 2008/602/EG[4] genomförde kommissionen en teknisk studie om tillgång till okrypterade uppgifter inom den säkra miljön i nätets driftcentral.

I studien beskrivs flera tänkbara scenarier, och medlemsstaternas experter rådfrågas. Alternativen om fattar ett andra krypteringslager, men också ytterligare organisatoriska förfaranden för at förebygga eller begränsa tillgången till okrypterade uppgifter. Det är viktigt att tänkbara lösningar får så små konsekvenser som möjligt på vissa nyckelkriterier som systemens prestanda och reaktionstid, genomförandekostnaderna på central och nationell nivå och på tidsschemat. Genomförandet av tänkbara lösningar togs upp med medlemsstaterna i en workshop som kommissionen anordnade i början av 2011.

3. Förvaltning

3.1. Ekonomiska konsekvenser

Vid slutet av rapporteringsperioden uppgick kommissionens budgetmässiga åtaganden avseende SIS II-projektet alltsedan 2002 till 133.170.429 euro. Motsvarande avtal omfattar genomförbarhetsstudier, utvecklingen av det centrala SIS II, stöd och kvalitetssäkring, SIS II-nätet, förberedelserna för driftsledningen i Strasbourg, säkerhet, biometriförberedelser, kommunikation och experternas traktamenten.

Av detta belopp betalades 68 152 710 euro faktiskt ut mellan 2002 och slutet av december 2010. De största utgiftsposterna var utveckling (33.435.295 euro), nätet (20.371.388 euro) och stöd och kvalitetssäkring (8.124.387 euro).

Budgetgenomförande |

Från 2002 till december 2010 | Från juli till december 2010 |

Åtaganden | Betalningar | Åtaganden | Betalningar |

Bistånd | 80 377 456 | 33 435 295 | 37 201 723 | 6 934 479 |

Stöd och kvalitetssäkring | 9 882 074 | 8 124 387 | 482 180 | 931 907 |

Nät | 32 375 954 | 20 371 388 | 0 | 4 358 677 |

Förberedelser av driftsförvaltning | 7 468 215 | 4 837 950 | 1 344 177 | 309 529 |

Säkerhet | 874 715 | 217 712 | 5 440 | 0 |

Studier och samråd | 940 481 | 921 611 | 0 | 0 |

Informationskampanj | 33 373 | 33 373 | 0 | 0 |

Experternas utgifter för resor och uppehälle | 1 203 286 | 196 121 | 149 906 | 43 950 |

Övrigt | 14 874 | 14 874 | 0 | 0 |

TOTALT | 133 170 429 | 68 152 710 | 39 183 426 | 12 578 542 |

Under denna period uttryckte medlemsstaterna allt mer oro över behovet av ytterligare nationella medel för SIS II. För att ta itu med denna fråga började kommissionen se över möjligheterna att inom de befintliga budgetramarna tillhandahålla mer stöd till utgifterna för slutförandet av de nationella systemutvecklingarna. Detta gjordes i nära samarbete med de behöriga nationella myndigheterna inom ramen för den europeiska fonden för yttre gränser i medlemsstaterna och de nationella projektledarna för SIS II. Detta diskuterades i Solid-kommitténs möte den 20 oktober. De enskilda medlemsstaterna uppmanades därefter att identifiera sina nationella behov och rapportera dem till Solid-kommittén till slutet av november 2010. Därefter genomfördes en analys av dessa uppgifter för att kontrollera om de befintliga budgetanslagen var tillräckliga eller om ytterligare medel behövdes.

3.2. Projektförvaltning

3.2.1. Stödgruppen för det globala SIS II-programmet

I rådets slutsatser om SIS II av den 26–27 februari 2009 och den 4–5 juni 2009 inrättades ett informellt organ som består av medlemsstaternas experter och som utsetts till stödgrupp för det globala SIS II-programmet, för att förbättra samarbetet och tillhandahålla direkt stöd från medlemsstaterna till det centrala SIS II-projektet. Gruppens positiva arbetsresultat och behovet av bättre samarbete och ökad transparens i projektet motiverade att gruppen formellt togs upp i förvaltningsstrukturen för SIS II, utan att detta påverkar kommissionens och medlemsstaternas ansvar.

I de ändrade migreringsrättsakterna, som antogs den 3 juni 2010[5], formaliseras SIS II:s nämnd för övergripande programförvaltning som rådgivande organ som ska bistå det centrala SIS II-projektet för att främja samstämmigheten mellan centrala och nationella SIS II-projekt. Stödgruppen har varken någon beslutanderätt eller något mandat att företräda kommissionen eller medlemsstaterna.

I rättsakterna fastställs att ett antal experter ska utses av medlemsstaterna, och ska verka inom rådets ramar. Nomineringarna fastslogs den 23 september 2010. Kommissionen genomförde samtidigt ett eget förfarande för att utse sina egna experter. Därigenom kunde det följande mötet, den 30 september 2010, äga rum inom de nya formella ramarna. Den etablerade metoden att låta ordförandeskapet och kommissionen turas om att ställa ordföranden bibehölls.

SIS II:s nämnd för övergripande programförvaltning nådde i november 2010 en överenskommelse om mandatutkastet som ska läggas fram inför SISVIS-kommittén under 2011.

Nämnden för övergripande programförvaltning har sammanträtt sexton gånger under rapporteringsperioden.

3.2.2. SISVIS-kommittén (SIS II)

I arbetet med att utveckla SIS II biträds kommissionen av SISVIS-kommittén. SISVIS-kommittén sammanträdde tre gånger för att diskutera tekniska SIS II-frågor under perioden juli–december 2010.

Utöver de ordinarie mötena i SISVIS-kommittén ordnas möten med kommitténs arbetsgrupper och workshoppar där experter från medlemsstaterna deltar för att diskutera tekniska detaljfrågor. Dessa möten är i allmänhet inriktade på frågor som rör specifika projektresultat.

- Den rådgivande testgruppen ger SISVIS-kommittén sina synpunkter på frågor om hur tester ska organiseras, genomföras och tolkas. Gruppen sammanträdde två gånger under rapporteringsperioden.

- Gruppen för förändringshantering lämnar råd om klassificering, kvalifikationer och eventuella effekter av korrigeringar av inrapporterade problem. Denna arbetsgrupp, som också rapporterar till SISVIS-kommittén, har sammanträtt en gång under rapporteringsperioden.

- En workshop om SIS II-migreringen för att ge råd till SISVIS-kommittén och fortsätta arbetet med denna viktiga fråga hölls under rapporteringsperioden.

3.2.3. Nationell planering och samordning

En arbetsgrupp sammansatt av medlemsstaternas och användarnas nationella projektledare har inrättats för att bistå kommissionen med råd. Syftet med dess möten är att ta itu med detaljplaneringsfrågor, risker och insatser på såväl central som nationell projektnivå. Under rapporteringsperioden sammanträdde arbetsgruppen tre gånger.

3.2.4. Rådet

Som anges i rådets slutsatser och i enlighet med alla projektparters önskemål att upprätthålla fullständig öppenhet, informerar kommissionen regelbundet rådet och Europaparlamentet om genomförandet av det allmänna schemat för SIS II och om utgifterna för det centrala projektet.

Kommissionen deltar i de möten i rådets förberedande organ som ansvarar för Schengens informationssystem och i varje ministerrådsmöte där SIS II står på dagordningen. Kommissionen har lagt fram rapporter om hur SIS II-projektet utvecklas och om vilka steg som planeras härnäst.

Utöver de vanliga muntliga rapporterna har kommissionen under denna period skickat ut sitt arbetsdokument ” Report on the global schedule and budget for the entry into operation of the second generation Schengen Information System (SIS II) ” inför rådets (rättsliga och inrikes frågor) möte den 7–8 oktober.

Kommissionen skickar varje vecka ut en blixtrapport med en sammanfattning av de tekniska utvecklingarna till kollegor som medverkar i projektet på nationell nivå.

3.2.5. Europaparlamentet

Kommissionen fortsatte att hålla Europaparlamentet noga underrättat om utvecklingen i SIS II, på grundval av korrekta, verifierbara och aktuella fakta och uppgifter.

Budgetutskottets uttalande ” att i reserven bevara medel som avsatts för migreringen till SIS II i avvaktan på framgångsrika tester och en ingående revision ” följdes upp under 2011 års budgetarbete. Den 15 december tog Europaparlamentet upp anslagen för SIS II i reserven för 2011 års budget.

Parlamentet satte följande villkor för att häva reservationen[6]:

1. Kommissionen ska lägga fram ett ” konkret och realistiskt tidsschema ” för vidareutvecklingen av SIS II, samt en redogörelse för budgetkonsekvenserna.

2. Både rådet och Europaparlamentet ska få full tillgång till det tjänsteavtal som slutits mellan kommissionen och tjänsteleverantören för utveckling av SIS II-systemet.

För att uppfylla det första villkoret ovan lade kommissionen i samband med en teknisk genomgång i november fram en detaljerad redogörelse för utvecklingen inför medlemmarna i de berörda parlamentsutskotten. Kommissionen delade också ut omfattande budgetinformation som täckte både tidigare och framtida budgetåtaganden och betalningar. Dessutom uttryckte kommissionen sin beredskap att tillhandahålla den begärda kontraktsrelaterade informationen i en konfidentiell miljö (för att skydda uppdragstagarens legitima affärsintressen). Vi det mötet gavs det också tillfälle att diskutera praktiska lösningar på budgetfrågan, som ger Europaparlamentet möjlighet att efterkomma sina kontroll- och övervakningsuppgifter utan att hindra projektets utveckling eller hanteringen av fakturor.

Det hölls regelbundna extra möten med Europaparlamentets ledamöter, och kommissionsledamot Cecilia Malmström sände en skrivelse till ordföranden i Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor (och till rapportörerna) om de viktigaste resultaten av rådets (rättsliga och inrikes frågor) oktobermöte. Rapporten om tidsschemat och budgetplanen lämnades till ordföranden i både LIBE- och BUDG-utskotten, och i LIBE-utskottet har en presentation av utvecklingen av SIS II gjorts.

Slutligen besvarade kommissionen tio frågor från parlamentet som rörde SIS II.

4. Prioriteringar inför nästa rapporteringsperiod

Den inledande etappen, som sträcker sig till andra kvartalet 2011, omfattar uppgraderingen av både det centrala och de nationella systemen för att överensstämma med de uppdaterade kraven.

Nästa etapp kommer att omfatta testningsverksamhet för att garantera att SIS II fungerar tillfredsställande som helhet. Detta kommer att ta ungefär ett år och når sin höjdpunkt i det andra etappmålstestet under första kvartalet av 2012.

Projektets slutfas består av ett omfattande test (en testomgång som föreskrivs i SIS II-rättsakterna) och det konkreta överförandet av data. Systemet väntas tas i drift under första kvartalet 2013.

5. Slutsatser

Tack vare alla berörda parters insatser har de betydande tekniska och politiska osäkerhetsmoment avseende SIS II-projektets framtid som förelåg i början av 2010 stegvis kunnat åtgärdas under årets lopp. Denna intensiva satsning nådde sin höjdpunkt i och med att det första etappmålstestet genomfördes med framgång, konsensus uppnåddes beträffande de slutgiltiga kraven för att systemet skulle kunna tas i drift, och det tillhörande kontraktsramverket slutfördes. Dessa positiva utvecklingar bidrog alla till att SIS II-projektet fick ny fart och gav en klar och allmänt vedertagen vision på de återstående projektfaserna samt ett realistiskt tidsschema och en adekvat budgetplan för avslutandet av de påbörjade verksamheterna. Efter nästan två år av svårigheter har projektet fått ny fart, och alla berörda parter kommer att behöva göra sitt för att se till att SIS II-projektet kan slutföras.

Bilaga I

Möten i SISVIS-kommittén (SIS II) och arbetsgrupper

Möten under rapporteringsperioden

JULI 2010 |

6, 14, 27 | Stödgruppen för det globala SIS II-programmet |

13 | Gruppen för förändringshantering |

15 | Möte för nationella projektledare |

15 | SISVIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) |

AUGUSTI 2010 |

11, 25 | Stödgruppen för det globala SIS II-programmet |

SEPTEMBER 2010 |

8, 16, 30 | Stödgruppen för det globala SIS II-programmet |

22 | SISVIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) |

22 | Möte för nationella projektledare |

OKTOBER 2010 |

20 | SISVIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) |

27 | SISVIS-kommittén (Sirene) |

20, 27 | Stödgruppen för det globala SIS II-programmet |

NOVEMBER 2010 |

10, 16, 24 | Stödgruppen för det globala SIS II-programmet |

DECEMBER 2010 |

2 | Migreringsworkshop |

2, 8, 15 | Stödgruppen för det globala SIS II-programmet |

16 | Möte för nationella projektledare |

7, 14 | Rådgivande testgruppen |

Möten i SISVIS-kommittén (SIS II) och arbetsgrupper

b) Preliminärt planerade möten under den kommande rapporteringsperioden

JANUARI 2011 |

11-12 | Test-workshop |

12, 19, 25 | Stödgruppen för det globala SIS II-programmet |

26 | SISVIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) |

26 | Möte för nationella projektledare |

FEBRUARI 2011 |

2, 9, 16, 22 | Stödgruppen för det globala SIS II-programmet |

23 | SISVIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) |

23 | Möte för nationella projektledare |

MARS 2011 |

2, 9, 16, 22, 30 | Stödgruppen för det globala SIS II-programmet |

23 | SISVIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) |

23 | Möte för nationella projektledare |

APRIL 2011 |

6, 13, 20, 26 | Stödgruppen för det globala SIS II-programmet |

27 | SISVIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) |

27 | Möte för nationella projektledare |

MAJ 2011 |

4, 11, 18, 24 | Stödgruppen för det globala SIS II-programmet |

25 | SISVIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) |

25 | Möte för nationella projektledare |

JUNI 2011 |

1, 8, 15, 28 | Stödgruppen för det globala SIS II-programmet |

29 | SISVIS-kommittén (tekniska aspekter av SIS II) |

29 | Möte för nationella projektledare |

[1] Förordning (EG) nr 1104/2008, ändrad genom förordning (EU) nr 541/2010, och rådets förordning (EG) nr 839/2008/RIF ändrad genom förordning (EU) nr 542/2010.

[2] Kommissionens arbetsdokument, Report on the global schedule and budget for the entry into operation of the second generation Schengen Information System (SIS II), dokument SEK (2010) 1138 slutlig, Bryssel den 21 september 2010.

[3] Gemensam artikel 1.3 i förordning (EG) nr 1104/2008, ändrad genom förordning (EU) nr 541/2010, och i rådets förordning (EG) nr 839/2008/RIF ändrad genom förordning (EU) nr 542/2010.

[4] 2007/171/EG: Kommissionens beslut av den 16 mars 2007 om fastställande av nätkrav för Schengens informationssystem II (tredje pelaren), 2007/170/EG: Kommissionens beslut av den 16 mars 2007 om fastställande av nätkrav för Schengens informationssystem II (första pelaren) (anmält med dokumentnummer K(2007) 845), 2008/602/EG: Kommissionens beslut av den 17 juni 2008 om fastställande av fysisk arkitektur och krav för de nationella gränssnitten och för kommunikationsinfrastrukturen mellan det centrala VIS och de nationella gränssnitten under utvecklingsfasen (anmält med dokumentnummer K(2008) 2693).

[5] Förordning (EU) nr 541/2010 och förordning (EU) nr 542/2010.

[6] Två tredjedelar av anslagen för både åtaganden och betalningar hävdes i januari 2011.