EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 26.11.1997 
KOM(97) 642 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
om 
DET SÄRSKILDA STÖDPROGRAMMET FÖR FRED OCH FÖRSONING I 
NORDIRLAND OCH DE ANGRÄNSANDE GREVSKAPEN I IRLAND (1995-
1999) 

1. INLEDNING 
1.1 Bakgrunden till detta meddelande 
Det hälsades med allmän tillfredsställelse då Europeiska unionen under 1995 gav sitt stöd 
till den begynnande fredsprocessen i Nordirland genom det särskilda stödprogrammet för 
fred och försoning i Nordirland och de angränsande grevskapen i Irland. Detta femåriga 
program tilldelades ekonomiska resurser för en treårsperiod. Ytterligare finansiering 
gjordes avhängig av en utvärdering på grundval av en rapport från kommissionen. Detta 
meddelande utgör den rapporten. Det stödjer ett förslag från kommissionen i det 
preliminära budgetförslaget för 1998 om att programmet skall tilldelas ytterligare 
100 miljoner ecu och dess avsikt att föreslå tilldelning av ytterligare medel för 1999. 
1.2 Programmets tillkomst 
Hösten 1994 inrättades en kort tid efter att våldet i Nordirland upphört en särskild 
arbetsgrupp inom kommissionen för att "undersöka ytterligare möjligheter att ge praktiskt 
bistånd" mot bakgrund av den nya, hoppfulla situationen i området. De tre nordirländska 
ledamöterna av Europaparlamentet, I. Paisley, J. Hume och J. Nicholson, deltog redan 
från början i detta initiativ. En av gruppens viktigaste slutsatser var att det ligger i 
Europeiska unionens intresse att spela en viktig roll i bevarandet av dynamiken i freds-
och försoningsprocessen; strävanden som inte bara gynnar den region som drabbats 
hårdast utan även Europeiska unionen som helhet. 
I anslutning till denna arbetsgrupps rapport beslutade Europeiska rådet vid sitt möte i 
Essen i december 1994 att det var lämpligt att inrätta ett särskilt stödprogram för fred och 
försoning i Nordirland och de angränsande grevskapen i Irland. Programmet (1995-1999) 
utarbetades gemensamt av regeringarna i Förenade kungariket och Irland och godkändes 
av kommissionen den 28 juli 1995. För perioden 1995-1997 beviljades stöd uppgående till 
300 miljoner ecu från strukturfonderna och Fonden för fiskets utveckling. Enligt 
kommissionens beslut skall högst 80 % av medlen användas till verksamhet i Nordirland 
och minst 20 % till verksamhet i de angränsande grevskapen i Irland. Minst 15 % av 
medlen skall också gå till gränsöverskridande verksamhet. 
1.3 Ytterligare medel 
Kommissionen är övertygad om att programmet genomförs på avsett sätt och att det på 
ett betydande sätt främjar bevarandet av freden och försoningsprocessen, särskilt mot 
bakgrund av framstegen i de politiska förhandlingarna och den ökade säkerheten. I det 
preliminära budgetförslaget för 1998 föreslog därför kommissionen att programmet skall 
tilldelas ytterligare medel på 100 miljoner ecu för 1998. Den föreslår nu att 100 miljoner 
ecu skall komma från de strukturfondsresurser som ännu inte tilldelats medlemsstaterna. 
Den ämnar föreslå att beloppet för 1999 skall tas från andra program som stöds av 
strukturfonderna och som under lång tid inte förbrukat anslagna medel. Det bör påpekas 
att osäkerhet om ytterliga medel orsakar stor oro lokalt och riskerar att omintetgöra 
många av programmets positiva effekter. Om finansieringen avbryts blir resultatet att 
effektiviteten i många insatser sänks avsevärt, i synnerhet genom förlust av personal när 
kontrakten blir kortare eller osäkra och genom att stödmottagare bara satsar på värdefulla 
idéer när medlen sinar. 
I- 4, 
2. MÅL OCH PRIORITERINGAR 
2.1 Mål 
Utarbetandet av programmet föregicks av omfattande överläggningar, vilka påverkade 
formuleringen av programmets strategiska och övriga mål. I programmet konstaterades 
att upprätthållandet av fredssträvandena utgör grunden för programmet. Det betonas 
också att det är nödvändigt att som en del i denna process bemästra de sociala och 
ekonomiska problem som finns. 
Det strategiska målet anses därför vara att "stärka utvecklingen mot ett fredligt och stabilt 
samhälle och att främja försoningsarbetet genom att påskynda den ekonomiska 
utvecklingen och öka sysselsättningen, främja städernas och landsbygdens förnyelse, skapa 
samarbete över gränserna och öka den sociala integrationen". 
Två strategiska mål står i centrum för de åtgärder som skall vidtas: 
- Att främja den sociala integrationen av de människor som befinner sig i utkanterna av 
det sociala och ekonomiska livet. 
- Att utnyttja de möjligheter och att tillmötesgå de behov som fredsprocessen ger 
upphov till, i syfte att driva på den ekonomiska tillväxten och påskynda den sociala och 
ekonomiska förnyelsen. 
Det framgår klart att åtgärderna skall koncentreras på de områden och de delar av 
befolkningen som drabbats hårdast av våldet och som är mest socialt och ekonomiskt 
utsatta. 
2.2 Prioriteringar 
Fördelningen av medel mellan de olika delprogrammen återspeglar de grundläggande 
målen och framför allt betydelsen av social integration, som både är en särskild 
prioritering i sig och av betydelse för alla andra prioriteringar. 
TABELL 1 Miljoner ecu 
Delprogram Tilldelade medel Andel (%) av den 
totala budgeten 
Sysselsättning 55,375 13,4 
Städernas och landsbygdens 69,008 16,7 
förnyelse 
Utveckling över gränserna 66,633 16,2 
Social integration 93,938 22,8 
Investeringar/industriell utveckling 59,855 14,5 
Partnerskap (endast Nordirland) 58,940 14,3 
Tekniskt bistånd 8,621 2,1 
412,370 1ÖÖ 
3. FREDSPROGRAMMETS FRAMSTEG 
3.1 Det administrativa genomförandet av programmet 
Programmet är ett uppslagsrikt svar på behoven i Nordirland och i de angränsande 
grevskapen i Irland och det genomförs på ett sätt som präglas av lika stort nytänkande. 
Detta har åstadkommits på två sätt: genom (a) ett decentraliserat genomförande och 
beslutsfattande och (b) fortgående och formaliserade samråd. 
(a) Ett av programmets viktigaste kännetecken är ett relativt decentraliserat 
genomförandet: nära 60 % av de sammanlagda medlen förvaltas av icke-statliga organ. 
Det finns tre huvudkanaler. 
Den första kanalen utgörs av icke-statliga organisationer och liknande organ som antingen 
kan vara förmedlande finansieringsorgan (Intermediary Funding Bodies - IFB) eller 
partner inom de olika sektorerna, vilka tillsammans förvaltar omkring 40 % av stödet. Det 
finns fem IFB bara i Nordirland och två i de angränsande grevskapen, samt ytterligare ett 
åttonde IFB vars verksamhet är gränsöverskridande. De förmedlande finansicringsorganen 
är oberoende organisationer med erfarenhet av nära samarbete med målgrupperna för 
detta program. Fyra sektoriella partner i Nordirland är liknande organisationer men vad 
beträffar genomförandet av detta program har de andra och mer direkta förbindelser med 
departement och statliga ämbetsverk. 
Den andra kanalen är regional och består av 26 distriktspartnerskap i Nordirland och sex 
arbetsgrupper ledda av grevskapsråden i de angränsande grevskapen i Irland. Dessa består 
av företrädare för lokala intressen och de ansvarar för omkring 17% av de avsatta 
medlen. 
Departement och statliga ämbetsverk utgör den tredje kanalen och ansvarar för cirka 
43 % av medlen. Syftet med deras verksamhet är huvudsakligen att stödja den 
ekonomiska utvecklingen och förbättra infrastrukturen. 
Denna decentraliseringsnivå bör jämföras med exempelvis Northern Ireland Single 
Programme, vilket är ramverket för den mer centraliserade förvaltningen av huvuddelen 
av strukturmedlen där beslutsfattandet huvudsakligen är begränsat till departement och 
statliga ämbetsverk. 
(b) Fortgående samråd är ett annat viktigt inslag i programmet. De omfattande 
överläggningar som ägde rum på det förberedande stadiet har fatt en fortsättning genom 
inrättandet av ett rådgivande forum bestående av företrädare för många olika 
intressegrupper inom de stödberättigade områdena. Detta forum utövar ett direkt 
inflytande över övervakningskommittén eftersom forumets "medordförande" också är 
medlemmar av kommittén. Det har visat sig vara ett användbart forum för förmedling av 
information och utbyte av åsikter om alla aspekter av programmet, vilka sedan kunnat 
vidarebefordras till övervakningskommittén. 
3.2 Ansökningar, godkännanden och utgifter 
Många verkställande organ måste inrättas för detta ändamål eller var inte vana vid 
förvaltningen av strukturfonder och dessutom måste det vidtas åtgärder för samarbetet 
mellan olika organ och likaså för lämpliga administrativa och bokföringsmässiga 
6 
förfaranden. Samtliga nödvändiga rutiner och förfaranden fungerar nu väl. De skall 
förbättras ytterligare i anslutning till översynen efter halva tiden. 
Programmet har lett till en ström av ansökningar inom de stödberättigade områdena, 
vilket är ett tydligt tecken på att människor är medvetna om programmet och att det 
motsvarar deras behov. I de angränsande grevskapen har det inkommit 1 400 ansökningar 
av vilka drygt 950 har valts ut. Från Nordirland har det inkommit totalt nästan 14 000 
ansökningar, av vilka över 7 000 har godkänts. Ökningen av antalet ansökningar och 
godkännanden i Nordirland framgår av följande tabell över uppgifterna för 1996 och 
första halvåret 1997: 
TABELL 2 
Nordirland Ansökningar Godkännanden 
— 7 193 3 001 
Första halvåret 1997 6 467 4 226 
Antalet ansökningar förväntas förbli lika högt om programmet tilldelas ytterligare medel, 
eftersom drygt 45 % av antalet godkända stöd under 1996 utgjordes av små bidrag till 
stöd för grundläggande kompetensutveckling, utbildning och projektutveckling. En stor 
del av de mindre bidragen kommer att följas av ansökningar om hela projektbidrag. Detta 
visar att mycket värdefullt arbete endast är i inledningsfasen och att ytterligare medel 
kommer att behövas för att fa ut så mycket som möjligt av det och genomföra det till 
fullo. För ett antal åtgärder har åtagandena redan överskridit de anslagna medlen, delvis 
beroende på växelkursförändringar. Fram till slutet av 1997 kommer de för närvarande 
tillgängliga medlen att ha tilldelats projektens huvudmän, och det är uppenbart att det 
behövs ytterligare finansiering för att tillmötesgå den nuvarande och den framtida 
efterfrågan och således fullt ut utnyttja programmets potential att på ett effektivt sätt ta 
hänsyn till lokala behov och möjligheter. 
De sammanlagda utgifterna (medlemsstatens och gemenskapens utgifter) inom 
programmet fram till slutet av 1996 uppgick till 29 miljoner ecu. För 1997 beräknas 
utgifterna i den gällande finansieringsplanen som godkänts av övervakningskommittén 
uppgå till 202 miljoner ecu. Är 1997 kommer att bli det första hela år då godkända projekt 
kommer att genomföras inom samtliga delprogram och detta kommer att leda till en 
avsevärd ökning av utgifterna. Utgifter på 182 miljoner ecu för projekt som godkändes 
1995-1997 kommer att uppstå 1998-1999. 
3.3 Strukturfondernas åtaganden och utbetalningar 
Det andra grundläggande måttet på hur väl man lyckas med programmet är nivån på 
strukturfondernas åtaganden och utbetalningar. 
Strukturfondernas faktiska och beräknade åtaganden och utbetalningar den 9 oktober 
1997 var följande: 
EG:S ÅTAGANDEN OCH UTBETALNINGAR 
TABELL 3 Miljoner ecu 
ÅTAGANDEN 
Kumulerat till 9.10.1997 
Återstår under 1997 
Totalt åtaganden till slutet av 1997 
1998-1999 
TOTALT Totalt 
123,47 
109,75 
233,22 
68,52 
301,74 ERUF 
67,13 
61,87 
128,99 
19,54 
148,53 ESF 
46,28 
40,75 
87,04 
42,31 
129,34 EUGFJ 
9,40 
6,79 
16,19 
6,23 
22,41 FFU 
0,66 
0,34 
1,00 
0,45 
1,45 
UTBETALNINGAR 
Kumulerat till 9.10.1997 
Återstår under 1997 
Totalt att betala ut till slutet av 1997 
Efter 1997 
TOTALT Totalt 
97,85 
67,99 
165,84 
135,90 
301,74 ERUF 
53,70 
34,97 
88,68 
59,86 
148,53 ESF 
36,41 
32,53 
68,93 
60,41 
129,34 EUGFJ 
7,41 
0,00 
7,41 
15,00 
22,41 FFU 
0,33 
0,49 
0,82 
0,63 
1,45 
Trots att alla nationella och europeiska resurser som finns tillgängliga för närvarande 
kommer att anslås till fullo av de genomförande organen under 1995-1997 kommer de 
inte att förbrukas till fullo, med resultatet att strukturfondernas hela stödbelopp på 
300 miljoner ecu inte kommer att tas helt i anspråk eller utbetalas helt av kommissionen 
förrän senare under programperioden. 
3.4 Additionalitet 
Vid genomförandet av programmet har man också varit mån om att det är additionellt på 
ett lämpligt sätt. Denna åsikt har uttryckts av det rådgivande forumet och av många andra 
berörda parter. Kommissionen är uppmärksam på detta. 
Enligt programmet skall utgifter inom ramen för programmet läggas fullt ut till de utgifter 
som uppstår i de stödberättigade områdena inom det samlade 
programplaneringsdokumentet (SPD) för Nordirland, gemenskapens stödram för Irland 
och programmen för gemenskapsinitiativen. De årliga uppgifter om utgifterna som 
myndigheterna i Förenade kungariket har lämnat till kommissionen har visat att 
additionalitesprincipen iakttas. Finansministeriet har i samarbete med ministerierna för de 
olika sektorerna tillhandahållit de referensuppgifter för de angränsande grevskapen med 
vilka additionaliteten kunnat bevisas. Kommissionen kommer även i fortsättningen att 
övervaka att kravet på additionalitet uppfylls i samarbete med finansministeriet och de 
regionala myndigheterna i de angränsande grevskapen. 
3.5 Programmets effekt 
Programmets övergripande effekt är tydlig och viktig. Det inriktar människor mot socialt 
och politiskt engagemang i stället för våld. Det ger livsviktigt moraliskt och ekonomiskt 
stöd till dem som söker en gemensam plattform och praktiska sätt att arbeta tillsammans 
för att använda denna gemensamma plattform för att bygga ett bättre samhälle. Det är av 
dessa anledningar som fortsatt stöd är så viktigt. Den överväldigande majoriteten av 
människorna i regionen vill ha fred och detta program hjälper dem att åstadkomma fred. 
Detta stöd till fredsarbetet fungerar på följande sätt: 
Det omfattar många människor: 
Inriktning på människor som har hamnat utanför minskar främlingskapet och därigenom 
även stödet för våldet och våldsbenägenheten. 
Eftersom idéerna om vad som skall göras huvudsakligen kommer från människorna själva, 
i stället för att erbjudas dem, kan en känsla av ägarskap uppstå. Ett gräsrotsengagemang 
som skär igenom hela samhället ger alla större anledning att försöka komma framåt i 
stället för att halka bakåt. 
Dessutom har strategin att så mycket som möjligt engagera människor lokalt under hela 
administrations- och genomförandeprocesscn inneburit att en stor del av ansvaret flyttas 
över. Beslutsfattandet förs närmare människor som tidigare stängts ute. 
Det uppmuntrar samförstånd i stället för konfrontation: 
Deltagande och engagemang uppmuntrar nya sätt att fatta beslut och lösa 
meningsskiljaktigheter. Samförstånd behövs för att uppnå mål. Allianser tvärsöver 
meningsskiljaktighet er är livsviktiga för att lösa praktiska problem. Konfrontationer 
motverkar i allmänhet sitt syfte. I en region där möjligheterna att arbeta tillsammans har 
varit för få har fredsprogrammet erbjudit betydelsefulla strukturer och incitament som har 
uppmuntrat till samarbete. Detta har i synnerhet kommit till uttryck i 
distriktspartnerskapen. Resultatet är att människor direkt kan inse värdet av ett stabilt 
samhälle och värdet av att argumentera och debattera för att hantera 
meningsskiljaktigheter i stället för att använda mer destruktiva vägar. 
Det tillhandahåller en europeisk dimension: 
Det europeiska engagemanget bidrar till att skapa en ny situation genom att stödja 
åtgärder i ett nytt oberoende ramverk som uppfattas som opartiskt och neutralt. Det 
uppmuntrar och möjliggör attityder och aktioner som är karakteristiska för unionens egen 
utveckling - social integration, partnerskap och dialog, hitta gemensamma intressen och 
arbeta tillsammans mot ett gemensamt mål. Särskilt två väsentliga utvecklingar har kunnat 
urskiljas. Programmet har i stor utsträckning utvidgat det civila samhällets roll genom 
integrationen och genom att ge icke-regeringsorgan tillfälle att aktivt verka för förändring 
och utveckling. Dessutom utgör distriktspartnerskapen en arbetsmodell för lokalt 
samarbete som inbegriper politiska företrädare från samtliga politiska läger som lägger 
sina meningsskiljaktigheter i andra frågor åt sidan till förmån för sin befolkningsgrupp. 
Northern Ireland Council for Voluntary Action sammanfattar tillvägagångssättet på 
följande sätt: "Tanken bakom den europeiska gemenskapen är att skapa förtroende mellan 
de tidigare fienderna och uppmuntra till samarbete och partnerskap. Det särskilda 
stödprogrammet för fred och försoning är en version i litet formatet av detta centrala 
tema. Det är det mest "europeiska" som Europeiska unionen har gjort i Nordirland och de 
angränsande grevskapen. Ingen annanstans inom Europeiska unionen har dess centrala 
värden kommit så tydligt till uttryck på regional nivå." 
4. ÖVERSYN EFTER HALVA TIDEN 
4.1 Framsteg som undersöks i översynen efter halva tiden 
De föregående sidorna summerar de framsteg som gjorts hittills vid genomförandet av 
programmet. Framstegen undersöks nu i den formella och obligatoriska översynen efter 
halva tiden, som är en av övervakningskommitténs huvuduppgifter, där man granskar 
framstegen och gör de eventuella justeringar som anses nödvändiga. Till sin hjälp har 
kommittén det rådgivande forumet som rapporterar om genomförandet, resultatet och 
utgångspunkterna för programmet och dess framtid. Dessutom anlitades konsulter för att 
genomföra utvärderingen efter halva tiden. Deras rapport presenterades och 
diskuterades vid två särskilda kommittémöten. Vid ett särskilt möte senare i år förväntas 
övervakningskommittén besluta att slutföra översynen efter halva tiden. 
Det rådgivande forumets överläggningar om de sökande, stödmottagarna och andra 
ärenden har visat att det visserligen ännu återstår frågor beträffande koordinering och 
sammanhållning men att programmet i huvudsak välkomnas och anses kunna leda till 
något konkret. Särskilt stärkandet av den lokala demokratin och beslutsfattandet 
bedömdes som det hittills påtagligaste och verkningsfullaste resultatet i arbetet för fred 
och försoning. Slutligen framhöll forumet att programmet trots sitt nyskapande och 
målinriktade syfte inte kan ersätta en meningsfull politisk process och att dess effekt skulle 
öka betydligt om en sådan process skulle äga rum. 
I utvärderingen efter halva tiden (i vilken genomförandet av programmet fram till slutet 
av 1996 undersöks) betonas det stora antalet ansökningar och det framhålls att det till 
följd av programmets komplexitet, decentraliseringens beskaffenhet och grad tog en viss 
tid att upprätta mekanismerna för genomförandet. Den allmänna slutsatsen ifråga om 
verksamhetens effektivitet var att handläggningsmetoderna på ett effektivt sätt hade 
bidragit till framsteg vad gäller användningen av medlen. Konsulterna kunde efter en 
granskning av de sökande konstatera att i genomsnitt 69 % ansåg att finansieringsorganen 
hade arbetat tillfredsställande eller mycket tillfredsställande. Trots att fredsprocessen sökte 
sig nya och mer produktiva tillvägagångssätt ansåg 88 % att detta program behövdes mer 
nu än när det infördes. Även om en varaktig fred inte hade uppnåtts accepterades en 
fortsättning av försoningssträvandena i stor utsträckning och 76 % av de sökande hävdade 
att deras projekt hade en direkt effekt på försoningen. Rapporten visar att medlen i 
Nordirland effektivt kanaliseras till de mest utsatta områdena och även att båda 
befolkningsgrupperna behandlas rättvist. De positiva effekterna gäller i detta skede 
framför allt förfarandet: Förfarandena och genomförandet av programmet är exempelvis 
inriktade på integrering och deltagande och därigenom på att främja social integration. 
Särskilt distriktspartnerskapen arbetar med båda befolkningsgrupperna inom många olika 
10 
sektorer vilket främjar samarbete och samförstånd. Inga förändringar föreslås beträffande 
åtgärderna eller överföringar av medel inom programmet. Rapporten hänvisar till en 
kraftig ström av ansökningar: vissa delprogram var redan övertecknade i slutet av 1996. 
Slutligen innehåller rapporten flera förslag till förbättringar av övervakning, samordning 
och komplementaritet. 
4.2 Kommissionens syn på översynen efter halva tiden 
Inför översynen efter halva tiden och programmets andra fas kommer kommissionen att ta 
hänsyn till i synnerhet följande frågor. 
Enligt kommissionen kommer programmets strategiska mål - att stärka utvecklingen mot 
ett fredligt och stabilt samhälle och att främja försoningen - även att gälla i framtiden. 
Erfarenheterna har visat att finansieringsorganen och projektens huvudmän behöver 
ytterligare vägledning om förhållandet mellan det enskilda projektet och stärkandet av 
freden och försoningen. Huvudmännen och finansieringsorganen borde kunna ge ett 
entydigt svar på frågan om hur deras projekt/de aktiviteter de finansierar kommer att 
stödja och stärka freden och/eller främja försoningen. 
Även om den grundläggande strukturen för de sju underprogrammen förblir oförändrad 
ger översynen efter halva tiden en möjlighet att undersöka åtgärderna inom 
underprogrammen så att man kan fullfölja de åtgärder som bäst uppfyller programmets 
huvudsyften, med hänsyn till både innehållet i de insatser som stöds och de förfaranden 
och metoder som kännetecknar de olika åtgärderna. Vid behov kommer vissa åtgärder att 
tas bort eller slås samman och nya att tillkomma. Fördelningen av medel för den andra 
etappen av programmet kommer att bero på resultatet av denna översyn. 
Vid översynen av hur de tre kanalerna (departement och statliga ämbetsverk, förmedlande 
finansieringsorgan, regionala organ såsom distriktspartnerskap och arbetsgrupper ledda av 
grevskapsråden) fördelat stödet kommer hänsyn att tas till både effektiviteten i deras 
verksamhet och i vilken utsträckning deras metoder har varit öppna och integrerande. 
Dessutom krävs det en tydligare definition av den roll och det ansvar som de 
sektorsövergripande organen (departement och förmedlande finansieringsorgan) och de 
regionala organen (distriktspartnerskap och arbetsgrupper) har för att undvika 
dubbelarbete och garantera samordning och samarbete. Slutligen bör kraven och 
förfarandena för ansökan ses över för att förenkla och förkorta dem så långt som möjligt. 
I sin utvärderingsrapport har konsulterna lämnat ett antal förslag till att förbättra såväl 
kontrollen och utvärderingen som samordningen och komplementariteten. Kommissionen 
förväntar sig att dessa förslag undersöks och genomförs, och i synnerhet att den 
omfattande databas innehållande samtliga de projekt som stöds under detta initiativ 
upprättas och görs tillgänglig för allmänheten, som anges i programdokumentet. 
Kommissionen uttrycker sin erkänsla för de nordirländska parlamentsledamöterna dr I. 
Paisleys, J. Humes och J. Nicholsons medverkan och den rapport som de lade fram som 
innehåller en grundlig redogörelse för de erfarenheter som hittills gjorts och konstruktiva 
förslag för programmets andra fas. 
il 
5. FORTSÄTTNINGEN PÅ PROGRAMMET 
5.1 Den politiska bilden 
Den politiska bild som programmet genomförs i har ljusnat mycket under de senaste 
månaderna. På lokal nivå ledde Oranienordens beslut om sträckningarna för flera marscher 
under sommaren 1997 till att konflikten minskade avsevärt. IRA:s beslut att förlänga sitt 
eld upphör och det eld upphör som de regeringstrogna paramilitära organisationerna redan 
hade deklarerat förändrar situationen och gör det möjligt att fokusera all uppmärksamhet 
och alla ansträngningar på att nå en politisk lösning. De politiska partierna i Nordirland 
gör, stödda och uppmuntrade av både den brittiska och den irländska regeringen, 
energiska ansträngningar för att nå en omfattande politisk uppgörelse. Viktiga politiska 
förhandlingar har inletts i avsikt att nå en överenskommelse senast i maj 1998. Denna 
överenskommelse skulle sedan bli föremål för två folkomröstningar på båda sidor om 
gränsen och utgöra ett historiskt avtal för alla dem som bor på Irland. 
5.2 Behovet av programmet 
Trots att den politiska situationen är hoppingivande är det uppenbart att djupgående 
förändringar av attityder och rutiner behövs för att upprätthålla freden och lägga en stabil 
grund för en politisk lösning. Programmets bidrag blir här alltmer betydande. 
Exemplen i bilaga 1 på projekt som har fått bidrag far illustrera vidden och effekten av de 
aktiviteter som stöds med medel från programmet. De visar på det som blivit 
programmets kännemärken: ett öppet och brett beslutsfattande om riktlinjer och 
aktiviteter, krav på lokala insatser som kommer nedifrån och därigenom ger upphov till en 
känsla av ägarskap, tyngdpunkten på partnerskap och på strävan mot samförstånd, 
delegeringen av makt och inflytande till nya samhällsskikt genom decentralisering och 
bredare engagemang, koncentrationen på praktiska framsteg i stället för på principfrågor 
samt alla ovanstående punkter sammantagna för att skapa ett nytt sätt att arbeta för fred 
och försoning. 
Programmets bidrag bör inte underskattas. Det har förändrat mänga människors sätt att 
verka och resulterat i nya och bättre sätt att förhålla sig till varandra. 
5.3 Varför Europeiska unionens stöd måste fortsätta 
Det är av central betydelse att detta program stöds av Europeiska unionen. 
De människor som vill skapa ett samhälle med fred och samarbete behöver stöd. Det 
europeiska stödet och den europeiska solidariteten genom fredsprogrammet är en helt 
avgörande del av detta stöd. Framgångarna med att övervinna splittringen i Europa under 
de senaste 50 åren framstår som ett viktigt föredöme. Stödet från Europa uppfattas 
dessutom som neutralt och oberoende - pengar utan färg - och det når därför folk som 
annars skulle bli åsidosatta. 
Det sägs att Schuman-planen lyckades skapa politik ur ett behov - att omvandla 
potentiellt destruktiva beståndsdelar till kraftfull, positiv energi. Gemenskapsramen och 
gemenskapens resurser frigör positiva och kreativa krafter i Nordirland och de 
angränsande grevskapen och bereder därmed mark för en bättre framtid för alla människor 
i dessa områden. 
12 
Kommissionen anser att sprider man bara kunskap om programmet så ger det effekt. 
Detta program är en europeisk framgång eftersom det använder EU-medel för att komma 
betydligt närmare en lösning i en lång och blodig konflikt och dess insats är allmänt 
erkänd. Inte heller är insatsen bara enkelriktad eftersom många av dem som är engagerade 
avser att aktivt stödja utbyte av erfarenheter mellan detta program och EU-understödda 
aktiviteter på andra håll, så att erfarenheterna av detta exceptionella program som är 
fokuserat på att bekämpa social utslagning och har en mycket decentraliserad tillämpning 
kan förmedlas till andra regioner. 
5.4 Slutsats 
Det stora antalet ansökningar, organens förmåga att fördela medlen pä ett effektivt sätt 
och framför allt det detta program eventuellt kan bidra med för att säkra freden och främja 
försoningen i Nordirland och de angränsande grevskapen (och på andra håll genom utbyte 
av erfarenheter) berättigar att Europeiska unionen under 1998 fortsätter att stödja 
programmet på samma nivå som hittills och att ytterligare stöd beviljas för 1999. 
13, 
BILAGA 1 
Exempel på aktiviteter 
Några exempel på projekt som fatt stöd får illustrera utbudet och resultatet av de 
aktiviteter som fatt stöd från programmet. 
Företagande och sysselsättning 
Worktrain Ballymena erbjuder yrkesutbildning i ett särskilt eftersatt område där 
arbetslösheten uppgår till drygt 18 %. Projektet syftar till att se till att de som fullföljer en 
kurs kommer att uppnå en nivå som garanterar en anställningsintervju hos Sainsbury's 
stores för en lämplig ledig plats. Den lokala befolkningen är mycket stolt över denna 
sysselsättningsåtgärd i deras bostadsområde. Den paramilitära väggmålning som fanns på 
byggnaden togs frivilligt bort av dem som hade målat den. 
Nerve Centre i Londonderry erbjuder kurser i multimedieproduktion för unga och 
långtidsarbetslösa. Målet är att erbjuda de eftersatta befolkningsgrupperna möjlighet att 
genom en 18-månaders heltidskurs fa tillträde till de nya arbetstillfällen som skapas av den 
interaktiva medietekniken. 
Magherafelt Women's Group har fatt stöd för ett väl förberett och innovativt 
projektförslag som riktar sig till 24 kvinnor från båda befolkningsgrupperna på 
landsbygden i den södra delen av grevskapet Derry. Detta företagsinitiativ som grundar 
sig på tillverkning och restaurering av möbler har som mål att skapa en stark kooperativ 
företagsstruktur med betydande exportpotential. En av processens viktiga beståndsdelar 
kommer att utgöras av de tillfällen kvinnorna har att direkt ta itu med frågor som rör 
förhållandet mellan de två befolkningsgrupperna och att fundera på hur dessa frågor 
inverkar på deras dagliga liv och hur de skulle kunna påverka deras framtida 
affärsverksamhet. 
Ett räntesubventionsprogram (Interest Rate Subsidy Scheme) erbjuder räntesubventioner 
på 4 % per år i fem år för stödberättigade lån. De stödberättigade förslagen översteg vida 
de tillgängliga medlen. I Nordirland, som tilldelades drygt 80 % av de tillgängliga medlen, 
gällde drygt 60 % av de godkända projekten företag med högst 50 anställda, som är 
lokaliserade i eftersatta områden och/eller som bidrar till konkurrenskraft, nyskapande och 
ökad export. Genom dessa projekt kan upp till 7 700 arbetsplatser skapas i Nordirland 
och nästan 75 % av dessa nya arbetstillfällen kommer att finnas i eftersatta områden. 
Social integration 
WAVE är en organisation som erbjuder vård och stöd till alla personer som mist någon 
anhörig eller som befinner sig i en traumatisk kris på grund av våldet oberoende av deras 
religiösa, kulturella eller politiska åsikter. WAVE vill främja respekten för livet och 
förståelsen för olikheter som ses som något berikande snarare än något hotfullt. 
Organisationen vill medvetandegöra att det finns vägar att lösa motsättningar utan att 
använda våld och den söker kontinuerligt kreativa vägar för att bearbeta frågor som skulle 
kunna leda till konflikter. 
An Crann/The Tree främjar fredsskapande åtgärder på lokal nivå genom en rad lokala 
konstinitiativ som uttrycker personliga erfarenheter av konflikter mellan religiösa grupper. 
14 
En utvecklingsstiftelse i ett stadsområde erbjuder högkvalificerad utbildning som även 
omfattar praktisk erfarenhet inom ungdomsarbete och socialt arbete till ett litet antal f.d. 
fångar. Deltagarna far lämpligt stöd för att garantera att de far ut mesta möjliga av 
utbildningen. Erfarenheterna från detta pilotprojekt skall ligga till grund för skapandet av 
åtgärder för ett mycket större antal personer som redan har frigivits eller som väntar på 
sin frigivning. 
Ett brett spektrum av verksamheter och organisationer för kvinnor har fått stöd, bland 
annat lokala grupper som Women on Rural Development (Armagh) och Waterside 
Women's Group (Londonderry), Women's News - en grupp som sysslar med 
förlagsverksamhet som fick hjälp med att utveckla sitt projekt och att anställa en person 
som skall skapa kontakter med kvinnogrupper - samt gränsöverskridande projekt som de 
som organiseras av Federation of Women's Institutes och Irish Countrywomen's 
Association. 
Projektet Parents and Kids Together syftar till att främja kontakter mellan barn och 
föräldrar ur de två befolkningsgrupperna i Lurgan. Arbetet med barn i åldern 5-10 år går 
utöver rena kontakter i syfte att hjälpa dem att växa upp med en bättre förståelse för det 
samhälle de lever i. Föräldrarna deltar aktivt i främjandet av förståelse och försoning och 
förändrar därigenom inställningen inom familjerna i alla stadsdelar. 
Ett av de förmedlande finansieringsorganen, Northern Ireland Voluntary Trust, har tagit 
ett initiativ som är särskilt intressant. NIVT gav nämligen Mediation Network i uppdrag 
att sammanföra deltagare från olika projekt om det uppstod konflikter och oroligheter 
under sommaren i syfte att upprätthålla kontakterna mellan befolkningsgrupperna och 
verka som motvikt till de krafter som skapar oroligheter. 
Gränsöverskridande 
Stödet till gränsöverskridande projekt omfattar återuppbyggnaden av Aghalane-bron med 
tillfartsvägar som underlättar handeln, turismen och de sociala kontakterna men även stöd 
till en mängd företag, kulturella förbindelser och samarbete mellan olika samhällsorgan. 
Mulmuf är ett litet, privatägt företag i grevskapet Sligo som förser företaget F. G. Wilson 
i Larne med avgassystem. Företaget F. G. Wilson planerar att fördubbla sin omsättning till 
följd av avtalet om att bilda ett samföretag med Caterpillar Corporation. Mulmuf kunde 
tack vare det stöd som beviljades investera snabbt för att utöka sin produktion och 
därigenom anställa ytterligare arbetskraft. 
Ett innovativt gränsöverskridande projekt som riktar sig till båda befolkningsgrupperna 
och som omfattar sex skolor beviljades stöd. Projektet har som mål att med den senaste 
informationsteknikens hjälp förena barnen i ett antal gemensamma aktiviteter och att låta 
barnen och de olika befolkningsgrupperna stifta bekantskap med andra barn och kulturer i 
Europa. 
De angränsande grevskapen 
I de angränsande grevskapen erbjuder FM Cleaning Svstems specialiserad städservice för 
hushållen, handeln och industrin. Företaget som startades 1994 av en handikappad person 
har nu 17 anställda. Med hjälp av stödet kommer företaget att kunna utöka sin verksamhet 
genom att bli ensam återförsäljare av miljövänliga städsystem. På grund av sin erfarenheter 
15 
av att som handikappad söka jobb har företagets ägare åtagit sig att anställa 
långtidsarbetslösa. 
Grevskapet Leitrim är det socialt och ekonomiskt mest eftersatta grevskapet i republiken. 
Co. Leitrim Partnership har fått stöd för ett flertal verksamheter, bland annat för att 
organisera barnomsorg, främja kvinnornas medverkan i utvecklingen och skapandet av ett 
mångflinktionellt utvecklings- och utbildningscentrum som är särskilt inriktat på dem som 
inte har gått ut grundskolan och på vuxenutbildning. 
Stöd beviljades till en grupp som vill undersöka antalet f.d. fångar, som inte tillhörde 
någon av de viktigaste paramilitära organisationerna, och deras behov. Gruppen skall 
erbjuda stöd i personliga och praktiska frågor till alla f.d. fångar. 
Aktiviteter som de ovannämnda förekommer inte i tidningarnas rubriker eller på TV men 
de illustrerar programmets förmåga att skapa ett stort antal aktiviteter som bidrar till den 
ekonomiska och sociala utvecklingen eller som tar itu med följderna av konflikter. 
16 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 642 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 03 04 13 
Katalognummer : CB-C0-97-667-SV-C 
ISBN 92-78-28440-8 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
\*