Yttrande om de lokala och regionala myndigheternas roll inom utbildningen i Central- och Östeuropa i Europeiska unionens regi (96/C 100/20)

Den 1 februari 1995 bestämde Regionkommittén att i enlighet med artikel 198c i Romfördraget utarbeta ett yttrande på eget initiativ om de lokala och regionala myndigheternas roll inom utbildningen i Central- och Östeuropa i Europeiska unionens regi.

Utskott 6 för utbildning, var ansvarigt för kommitténs arbete i frågan. Föredragande var Rosemary McKenna.

Under Regionkommitténs 9:e plenarsession den 20-21 september 1995 (sammanträdet den 20 september 1995) antogs följande yttrande.

INLEDNING

Regionkommittén har antagit följande yttrande:

Artiklarna 126 och 127 i Fördraget om Europeiska unionen (Maastrichtfördraget) stadgar att gemenskapen och medlemsstaterna skall främja samarbetet med tredje land på området för grund- och yrkesutbildning.

Europeiska rådet beslutade vid sitt möte i Köpenhamn den 21-22 juni 1993 att de associerade länderna i Central- och Östeuropa skall bli medlemmar av Europeiska unionen om de så önskar och så snart som de uppfyller de nödvändiga förutsättningarna. Det framtida samarbetet med dessa länder skall därför ske med medlemskap som mål och innefatta ländernas deltagande i gemenskapens program, i syfte att främja integrationen.

Vid Europeiska rådets möte i Essen den 9-10 december 1994 beslutades om en omfattande strategi för att förbereda central- och östeuropeiska länder för anslutning till den Europeiska unionen, efter en begäran från Europeiska rådet på Korfu den 24-25 juni 1994.

I sin strategirapport hänvisade Europeiska rådet i Essen till rådets beslut av den 27 juli 1994 om förhandlingsdirektiven för tilläggsprotokoll till de europeiska avtalen som gör gemenskapens program LEONARDO och SOCRATES tillgängliga för de associerade länderna.

Regionkommittén noterar följande:

1. Allmänna anmärkningar

1.1. Genom PHARE och programmen för erfarenhetsutbyte har Europeiska unionen reagerat positivt på den demokratiska, ekonomiska och sociala reformprocessen i de central- och östeuropeiska länderna (för närvarande Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Polen, Rumänien och Slovenien - associationsavtal med de Baltiska staterna är på väg att godkännas). Nu önskar gemenskapen ge dessa länder tillgång till LEONARDO och SOCRATES. Ändringar i utbildningspolitiken är nyckelfrågor i reformprogrammet och det är viktigt att decentraliserade förtroendevalda strukturer spelar en avgörande roll på detta område.

1.2. Länderna i Central- och Östeuropa har sedan en tid tillbaka uttryckt en önskan att få ta del av EU:s utbildningsprogram och då särskilt FORCE, LINGUA och PETRA. Från och med 1995 har dessa program integrerats i SOCRATES' utbildningsprogram och LEONARDO:s program för yrkesutbildning. Den 27 juli 1994 gavs de associerade länderna i Central- och Östeuropa tillgång till LEONARDO och SOCRATES genom ett beslut från rådet och de är på god väg att få tillgång till gemenskapens program inom ett flertal områden. Man måste emellertid komma ihåg att dessa program är ämnade att främja integrationen inom gemenskapen och ett deltagande från länderna i Central- och Östeuropa måste noggrant definieras i strategierna som förbereder anslutningen. Regionkommittén ser fram emot den gradvisa anslutningen av alla PHARE-länderna, och särskilt de baltiska staterna till dessa gemenskapsprogram.

1.3. Under sitt möte i Strasbourg den 8-9 december 1989 beslutade Europeiska rådet att upprätta en europeisk utbildningsfond som skall bidra till utvecklingen av system för yrkesutbildning i länderna i Central- och Östeuropa. Denna stiftades i januari 1995.

1.4. Delar av OUVERTURE:s och ECOS' utbyte av erfarenheter står också i nära relation till utbildningen eftersom de är utformade för att utveckla de ekonomiska och sociala banden genom att stärka den lokala demokratin. Programmen ger stöd för att främja lokal och regional ekonomisk utveckling och integration genom utbyte av erfarenheter mellan tjänstemän på lokal och regional förvaltningsnivå.

1.5. Den största delen av finansieringen kommer från PHARE programmet, vilket i första hand beviljar anslag för att möjliggöra kunskapsöverföring som skall stödja förändringsprocesserna i dessa länder. En viktig del av PHARE är TEMPUS som är utformat för att hjälpa till vid omstruktureringen av systemet för högre utbildning i länderna i Central- och Östeuropa.

1.6. Regionkommittén skulle vilja belysa utbildningsaspekterna i de ovannämnda åtgärderna.

1.7. Lokala och regionala myndigheter i EU har rik erfarenhet av utvecklingen av utbildningsstrategier och har medverkat i utvecklingen av utbildningsnätverk som går över nationsgränserna. Regionkommittén känner att denna erfarenhet kommer att bli oerhört viktig i utvecklingen av samarbetsnätverk mellan Europeiska unionen och länderna i Central- och Östeuropa genom att möjliggöra att erfarenheter och praxis kan delas på ett givande sätt utan att man gör en sträng plan som måste följas. I detta avseende är det viktigt att man tar hänsyn till olika lokala och regionala förhållanden samt kulturella olikheter när man upprättar nya strukturer inom Central- och Östeuropa så att befintliga krafter kan vidareutvecklas. Det är också avgörande att dessa struktur införlivar de olika typerna av leveranser av tjänsteproduktion som hör ihop med utbildningsmekanismerna så att både den privata och den offentliga sektorn uppmuntras.

1.8. Regionkommittén stöder att man i anslutningsstrategin betonat interregionalt samarbete mellan länderna i Central- och Östeuropa och deras närmaste grannar, såsom det skisserades i sammanfattningen av Europeiska rådets möte i Essen den 9-10 december 1994. Regionkommittén understryker betydelsen av detta samarbete för utvecklingen av utbildningstrukturer liksom för främjandet av kulturell mångfald och ömsesidig förståelse. Kommittén betonar värdet av EU:s och Central- och Östeuropas lokala och regionala samarbete genom utbyte av erfarenheter och skapandet av nätverk, i synnerhet på utbildningsområdet.

1.9. Regionkommittén efterlyser det strukturerade förhållande mellan de associerade länderna och EU:s institutioner i anslutningsstrategin som skildrades i sammanfattningen av mötet i Essen. Därigenom bör man kunna föra en strukturerad dialog mellan lokala och regionala myndigheters representanter i Central- och Östeuropa och Regionkommitténs medlemmar, i synnerhet inom utbildningsområdet.

1.10. Regionkommittén understryker också vikten av att stärka samarbetet med Europarådet som kan göra en betydande insats för att främja informationsutbytet inom detta område eftersom en stor del av dess medlemmar är representanter från Central- och Östeuropa.

2. Vikten av utbildning i den demokratiska, ekonomiska och sociala reformprocessen

2.1. Omvandlingen från ett demokratiskt, ekonomiskt och socialt system till ett annat får betydande konsekvenser i Central- och Östeuropa. Utbildningssystemen spelar en avgörande roll i tillhandahållandet av nödvändiga kunskaper för ledning och förverkligande av dessa reformer.

2.2. Dessutom spelar utbildningen en viktig roll i varje individs personliga utveckling genom att ingjuta privatlivets grundläggande värden såsom solidaritet, tolerans och föreståelse för kulturella olikheter liksom den främjar förmågan att kommmunicera mellan olika kulturella grupper samt förmågan att ta del i en demokratisk beslutsprocess. Denna länk mellan utbildning och demokrati är särskilt betydelsefull i stödjandet av den demokratiska processen i länderna i Central- och Östeuropa vilket betonas i Regionkommitténs yttrande om Europeiska året för livslång inlärning (CdR 244/95).

2.3. De tidigare systemen prioriterade utbildningen. För de politiska förändringarna på snarare tid karaktäriserades dessa länder av centralisering och strikt ekonomisk planering. Ungefär 80 % av befolkningen erhöll utbildning på gymnasienivå och viss yrkes- eller teknisk utbildning. Denna inriktades dock på en ekonomisk struktur av annan karaktär och utbildningsbehoven i en marknadsekonomi är väldigt olika jämfört med behoven på åttiotalet. Förutom behovet av utbildning behöver länderna i Central- och Östeuropa utveckla nya politiska, ekonomiska och sociala strukturer som är mer anpassade till en marknadsekonomi. Utvecklingen av lokal och regional demokrati med ansvar för ett flertal olika funktioner, däribland utbildning, är särskilt viktig i detta sammanhang.

2.4. Under de senaste fem åren har befattningsutbildningen spelat en viktig roll i samhällsförändringen. Länderna i Central- och Östeuropa var först tvungna att rekrytera och utbilda personal som kunde delta i ledningen av förändringsprocessen och inrätta nya strukturer. Detta omfattade en mängd personer alltifrån erfarna politiker och tjänstemän till företagsledare, pedagoger etc.

2.5. En förändring av tyngdpunkten inom utbildningssystemet måste åstadkommas. Fram till 1989 års reform var yrkesutbildningssystemet väldigt snävt och utbildningen inriktad på enskilda företags behov inriktad på ett yrke istället för att ge allmänna kunskaper. Detta har lett till stora omskolningsbehov bland den vuxna befolkningen.

2.6. Ekonomiskt sett har det skett en nedgång bland arbetare som är anställda i stora statliga industrier, och under omvandlingen från centraliserad planering till skapandet av en marknadsekonomi har arbetslösheten ökat kraftigt. Regionkommittén håller med Delors' vitbok när den argumenterar för att decentraliserade ekonomier i framtiden också kommer att vara de mest framgångsrika. Kommittén håller också med om att dessa ekonomier kommer att variera beroende på de lokala och regionala behov som finns. Ökad sysselsättning kommer troligtvis att vara beroende av de små och medelstora företagen (SMF) vilka befinner sig i kärnan av decentraliseringsprocessen. Denna sektor är oerhört varierad med avseende på företagens storlek, organisation och verksamhet. Med tanke på dessa skillnader bör ett decentraliserat synsätt som likriktar tjänsteproduktionen och utbildningen för SMF:s räkning antas och de lokala och regionala beslutsfattande myndigheterna vara aktiva deltagare. Nedgången i det centraliserade systemet har lett till större variationer på den ekonomiska scenen, både lokalt och regionalt. Regionkommittén anser att man skall ha en decentraliserad inställning till fortbildningen som tar hänsyn till den lokala och regionala ekonomiska utvecklingens behov på speciella områden och som låter de lokala myndigheterna delta i beslut som rör nya utbildningsstrukturer.

3. Utvecklingen av decentraliserade utbildningsstrukturer i Central- och Östeuropa

3.1. Länderna i Central- och Östeuropa har förbundit sig att skapa decentraliserade och pluralistiska strukturer där demokratiska lokala och regionala beslutsfattande myndigheter har inflytande. En stor del av strukturen behöver fortfarande komma på plats och kompletteras så snart som möjligt så att demokratiskt valda lokal- och regionalpolitiker kan leda debatten och motivera den ekonomiska utvecklingens aktörer och utbildare. Särskilt decentraliseringen måste vara politisk eftersom administrativ decentralisering med hjälp av representanter från den centrala regeringen inte mobiliserar lokala och regionala samhällen på ett effektivt sätt. Ett politiskt decentraliserat system skulle främja inrättandet av nya utbildningsstrukturer som behövs om utbildning med hög kvalitet skall finnas tillgänglig för ett brett spektrum av befolkningen. Det är viktigt att lokala och regionala myndigheter ges de resurser som krävs för att införa decentraliserad utbildning på ett effektivt sätt.

3.2. En omfattande debatt bör äga rum så att ett decentraliserat utbildningssystem kan integreras i den nationella ramen och nya partnerskap utvecklas. Det är viktigt att nya färdigheter introduceras bland administratörer, lärare samt arbetsmarknadsparterna och den ekonomiska utvecklingens aktörer för att låta reformen skall få fotfäste på lokal och regional nivå.

3.3. De flesta länder i Central- och Östeuropa har antagit lagstiftning som gör det möjligt för skolor att överföras till lokala och regionala beslutsfattande myndigheters kompetensområde. Det är viktigt att de lokala och regionala myndigheterna har både resurser och befogenhet för effektiv utveckling av moderna utbildningsplaner i skolorna.

3.4. Regionkommittén betonar behovet av att införa ett sammanhängande utbildningssystem på nationellt, regionalt och lokalt plan. Utbildningen i länderna har varit prioriterad men också formell, utan resurser och kategoriserad. När nya strukturer utvecklas är det mycket viktigt att förbindelser mellan olika delar av de framväxande strukturerna övervägs, t ex mellan skolutbildning och inledande yrkesutbildning. Ett samordnat angreppssätt behövs på lokal och regional nivå för att sammanföra de lokala och regionala aktörerna i en anda av partnerskap. De lokala, regionala och nationella myndigheterna har fått olika ansvarsområden i dessa förvaltningssystem och det är viktigt att de sinsemellan för en dialog.

3.5. Regionkommittén vill att det skall finnas balans mellan "uppifrån-ner"-tillvägagångssättet som finns PHARE-programmet och "nedifrån-upp"-tillvägagångssättet i andra program såsom OUVERTURE, ECOS och TEMPUS. Det skulle möjliggöra en balans mellan initiativen för att skapa en nationell ram och initiativen ägnade att stimulera lokalt nyskapande och engagemang hos lokalbefolkningen.

3.6. Regionkommittén har ett stort intresse av utvecklingen av "nedifrån-upp"-tillvägagångssättet inom gemenskapens program. Ett exempel på detta kan ses i TEMPUS. Utvärderingar av TEMPUS visar på en stor andel utmärkta projekt inom utvecklingen av utbildningsplaner, rörligheten hos lärare och studenter, utvecklingen av nytt undervisningsmaterial och utvecklingen av förbindelser med industrin. Utvärderingen innehåller värdefulla råd och principer för utvecklingen av partnerskap och nätverk inom andra utbildnings- och yrkesutbildningsområden.

3.7. Det är också viktigt att de program inom EU som innefattar Central- och Östeuropa är samordnade och inte bara fyller kortsiktiga behov utan främjar långsiktiga strukturella förändringar och stimulerar åtgärder på alla nivåer i förvaltningen. Detta yttrande undersöker den aktuella politiska utvecklingen inom Europeiska unionen särskilt i skapandet av Europeiska utbildningsfonden, utvecklingen inom PHARE och TEMPUS och Central- och Östeuropas delaktighet i LEONARDO och SOCRATES.

4. Skapandet av Europeiska utvecklingsfonden

4.1. Trots att viss oro måste uttryckas för att det tagit så lång tid att upprätta den europeiska utvecklingsfonden, välkomnas dess tillkomst och huvudsakliga mål som är att bidra till utvecklingen av system för yrkesutbildning i länderna i Central- och Östeuropa.

4.2. Regionkommittén stöder fondens decentraliserade inställning och välkomnar det faktum att dess arbetsmetoder kommer att grundas på en ständig strävan att samla den lokala expertisens förmåga så att denna får inflytande över utformandet av yrkesutbildningen. Dessutom ger Regionkommittén sitt fulla stöd åt fondens målsättning att uppmuntra projekt med flera olika mål samt främja samverkan mellan fonder.

4.3. Regionkommittén anser det beklagligt att man inte nämnt representation från lokala och regionala myndigheter i artiklarna som handlar om styrelsen och rådgivningsforumet, trots den speciella situationen med federala stater inom EU.

4.4. Styrelsen godkänner upprättandet av sektorsindelade tillfälliga arbetsgrupper där alla länder eller organisationer som bidrar till finansieringen av de olika projekten är involverade. Dessa grupper inkluderar andra intresserade parter som är särskilt lämpliga att representera arbetsmarknaden. Med tanke på betydelsen av decentraliserade utbildningsstrukturer är det viktigt att lokala och regionala myndigheter representeras och att man överväger att upprätta en arbetsgrupp för att granska decentraliserade utbildningsstrukturer och skapandet av regionala nätverk.

4.5. Vad gäller rådgivningsforumet så kommer detta att tillsättas av styrelsen. Forumets medlemmar kommer att väljas bland experter inom utbildningsområdet och andra grupper som berörs av fondens arbete. Medlemskap i forumet kommer att inbegripa arbetsmarknadens parter, internationella organisationer som tillhandahåller utbildning och de berättigade länderna. Två experter från varje medlemsstat, från varje berättigat land och arbetsmarknadens parter på Europanivå skall tillsättas. Det är också viktigt att lokal och regional förvaltning representeras i detta forum.

4.6. Kommissionen har givits en samordnande roll för att garantera att fondens arbete och andra gemenskapsåtgärder är konsekventa och kompletterar varandra. GD I är ansvarigt för PHARE, GD XXII för LEONARDO och TEMPUS och GD XVI för utbytet av erfarenheter mellan lokala och regionala myndigheters personal genom OUVERTURE och ECOS. Denna samordnande roll kommer att vara oerhört viktig.

4.7. Arbetet i TEMPUS kommer troligen att spela en betydande roll i fondens arbete och Regionkommittén välkomnar denna utvecklingen.

4.8. Fondens arbetsprogram är som helhet ett välkommet tillskott. Regionkommittén välkomnar särskilt upprättandet av en undergrupp till rådgivningsforumet som skall granska decentraliserade strukturer för yrkesutbildning och förespråkar att lokala och regionala myndigheter representeras i denna undergrupp. Kommittén stöder också skapandet av ett observatorium, ett program för yrkesutbildning och en ledningsenhet för TEMPUS.

5. Tillämpningen av LEONARDO och SOCRATES i Central- och Östeuropa

5.1. Mötet i Essen fäste stor vikt vid öppnandet av dessa program för Central- och Östeuropa. Deras deltagande kommer att preciseras i de allmänna förutsättningarna som fastställts i tilläggsprotokollen. Detaljerade villkor och förutsättningar avtalas fram mellan Europeiska unionen och enskilda stater. Regionkommittén stöder dessa initiativ.

5.2. Det finns ett antal begränsande faktorer som gör det svårt för parter från Central- och Östeuropa att deltaga. Detta innefattar finansiella bidrag till projekten, brist på organisationsstrukturer för administrering av både projekt och program samt en brist på kunskap om programmen. Kommissionen har föreslagit att inte mer än 10 % av budgeten för PHARE:s nationella program skall användas till att bidra till projekt i LEONARDO och SOCRATES, men med hänsyn till det stora behovet av deltagande från länderna i Central- och Östeuropa i EU:s program, kommer det att bli stor konkurrens om detta bidrag från PHARE. Medan en ny budgetlinje (sektion B7-633) kan bli tillgänglig i gemenskapens budget för att öppna gemenskapens program för länderna i Central- och Östeuropa, belyser kommittén behovet av ökad finansiering så att mekanismer finns tillgängliga för dessa länder för den kompletterande finansiering som hör ihop med LEONARDO och SOCRATES.

5.3. Regionkommittén tror att deltagandet från länderna i Central- och Östeuropa i LEONARDO och SOCRATES kommer att öka gradvis och att de som ett första steg kommer att vara observatörer i kommittéerna samt upprätta nationella byråer och delta i NARCIC- och EURIDICE-nätverken. Som en inledning till ländernas deltagande i LEONARDO- och SOCRATES-programmen föreslår Regionkommittén att man organiserar konferenser mellan EU och länderna i Central- och Östeuropa för att främja utvecklingen av nya utbildningsmekanismer i utvecklandet av detta tema. Regionkommittén föreslår att gemenskapens utvecklingsinitiativ, som har varit framgångsrikt inom strukturfonderna, tillämpas på LEONARDO och SOCRATES för att utbilda lokala tjänstemän i länderna i Central- och Östeuropa såväl som valda lokala och regionala representanter som spelar en väsentlig roll i utvecklingen av nya utbildnings- och fortbildningsstrukturer. Regionkommittén poängterar att dessa länders deltagande i ARION, ett studiebesöksprogram för dem som arbetar med utbildning, skulle spela en viktig roll i främjandet av spridning av god praxis och erfarenhetsutbyte. Regionkommittén understryker värdet av att skapa kanaler som gör det möjligt för länderna i Central- och Östeuropa att ge EU respons med avseende på de steg som krävs för deras deltagande i programmen.

5.4. Man kan också överväga ländernas deltagande i det europeiska året för livslång inlärning 1996 samt observatörsstatus i vissa av projekten inom LEONARDO och SOCRATES.

5.5. Europeiska kommissionen har i en studie om "Yrkesutbildning och skolning i Central- och Östeuropa" föreslagit åtta teman för åtgärder inom utbildningsområdet. Dessa är: att använda västerländska erfarenheter för att upprätta ett utbildningssystem med kontinuitet, att hjälpa till att modernisera inledande yrkesutbildning, att hjälpa länderna i Central- och Östeuropa att utveckla de aktörer som är ansvariga för en decentraliserad och pluralistisk utbildningspolitik, att underlätta skapandet av institutioner och procedurer som tillåter lämpligast möjliga yrkesutbildningspolitik, att modernisera utbildningsmetoderna, att utveckla utbildningen av utbildare och lärare, att uppmuntra större synergi mellan utbildning och forskning och att uppmuntra program som fokuserar små och medelstora företag.

5.6. Regionkommittén välkomnar dessa teman men anser att den vuxna befolkningens fortbildningsbehov också borde inkluderas på grund av yrkesutbildningssystemets tillkortakommanden före 1989. Medan man reflekterar över synergin mellan utbildning och forskning borde man också granska förbindelserna mellan skolan, yrkesutbildningen och systemen för högre utbildning. Utvecklingen av utbildningen av dem som har specialbehov bör också uppmärksammas.

5.7. Många av ovanstående teman skulle kunna täckas av de tre linjerna i LEONARDO-programmet men detaljerade diskussioner behövs för att garantera att det finns stödmekanismer för att inkludera de teman som anges ovan i avsnitt 5.5 och 5.6 och som inte är en del av LEONARDO-programmet. Ingripanden på dessa områden skulle kunna täckas av tilläggsprotokollen.

5.8. SOCRATES är också ett vidsträckt program med nio åtgärdsgrupper varav många skulle kunna gynna Central- och Östeuropa. Man bör noga överväga dessa länders inträde i programmet liksom ansökningsförfarandet för dem och deras chans att lyckas i ansökningsprocessen om den är öppen för konkurrens. Det är viktigt att finansieringen inriktas på de mest lämpliga SOCRATES-åtgärderna eftersom de kommer att ge den största vinsten. EU har ägnat mycket uppmärksamhet åt utbildning genom publicerade studier och skapandet av utbildningsfonden. Mycket lite arbete verkar dock ha beställts om skolsektorns behov i Central- och Östeuropa. Detta är ett viktigt inslag i SOCRATES-programmet och kommer att bli ett viktigt inslag för länderna i Central- och Östeuropa.

5.9. Beträffande högre utbildning skulle upprättandet av universitetsnätverk som främjar kursplansutvecklingen och nya kurser inom SOCRATES föra arbetet med TEMPUS framåt. Det finns dock problem med att frångå TEMPUS, eftersom SOCRATES inte finansierar vissa inslag som fanns med i TEMPUS, exempelvis inköp av utrustning och material.

5.10. Likaså bör man applådera vinsterna av samarbete på skolnivå för att främja skapandet och användandet av nytt undervisningsmaterial och kurser via nätverk och partnerskap, och uppdateringen av utbildningspersonalens färdigheter kommer att vara livsviktig för lärare som brottas med de nya kurskraven i samband med de ekonomiska och sociala reformerna. Regionkommittén anmodade i sitt yttrande om SOCRATES-programmet (CdR 43/94) kommissionen och rådet att erkänna vikten av att koppla samman utbildningsinstitutioner på alla nivåer med liknande institutioner i länderna i Central- och Östeuropa, och att långdistanskursplaner knyts samman genom att de införlivas i programmet.

6. PHARE- och TEMPUS-programmen

6.1. PHARE-programmet är det största finansieringsprogrammet för Central- och Östeuropa från Europeiska unionen. Det är en "know-how"-fond vars huvudmål är att överföra kunnande, och då de flesta projekt och program är sektorsbaserade, till exempel jordbruk, bankväsende etc, är utbyte av erfarenheter och överföring av kunskap en nyckelfaktor. Man har emellertid beräknat att cirka 25 % av programmet är direkt inriktat på fortbildning.

6.2. Programmet omfattar kontakter med länderna i Central- och Östeuropa, så att de kan bestämma sina egna prioriteringar och inte helt styras av Europeiska unionen. Man har genomfört utbildningsutvecklingsprogram i några av dessa länder, men de flesta utbildningsprogrammen har omfattat yrkesutbildning och högre utbildning. Denna koncentrering behöver uppvägas av skolutbildningsprogram, eftersom skolorna ger underlag till yrkesutbildningen och institutionerna för högre utbildning.

6.3. Majoriteten av programmen och projekten har sin bas i regeringar eller folkrörelser. Regionkommittén förstår dock att det kan bli svårt att hitta partners på den nivån, innan lokala och regionala myndigheter utvecklats i länderna i Central- och Östeuropa. Regionkommittén betonar därför att ett decentraliserat utbildningssystem inte kan utvecklas på ett effektivt sätt utan att den lokala ledningsstrukturen förstärks.

6.4. I ett antal utbildningsutvecklingsprojekt har man använt försöksskolor, och detta tillvägagångssätt behöver användas mer utbrett. Lokala och regionala myndigheter måste involveras i denna utveckling. Projekt som omfattar utbildning på arbetet och lärarutbildning vore lämpliga för behovet att ta fram en ny utbildningsplan och nya undervisningsmetoder och -material.

6.5. Regionkommittén anser att skapandet av lokala och regionala nätverk måste ägnas särskild uppmärksamhet för att säkerställa en spridning av finansiering och projekt i alla länder i Central- och Östeuropa. Detta skulle tillåta ett större engagemang av lokala och regionala aktörer, och ta hänsyn till regionala olikheter och lokala/regionala arbetsmarknadsbehov. Program för fortbildning i offentlig administration för lokala statsanställda har en livsviktig roll att spela i decentraliseringsprocessen.

6.6. I det efterfrågestyrda tillvägagångssättet förhandlar Europeiska unionen med länderna i Central- och Östeuropa om programmet. Ett decentraliserat tillvägagångssätt behövs för att uppväga programmets rådande "uppifrån-ner"-konstruktion på nationell regeringsnivå. Detta kan vara rimligare om representanter från lokala och regionala myndigheter inkluderas i team från både de Central- och Östeuropeiska länderna och Europeiska unionen.

6.7. Det är viktigt att hållbara projekt och program införs med hjälp av PHARE-fondmedel. Dessa projekt kommer att fortsätta efter det att PHARE-finansieringen upphör.

6.8. TEMPUS-programmet verkar ha varit framgångsrikt och borde utvecklas för att tillåta att universitet i Central- och Östeuropeiska länder spelar en större roll för partnerskapen. Dessa partners skulle till exempel kunna bli projektentreprenörer och/eller samordnare, vilket skulle öka deras engagemang och partnerskapskänsla, både vad gäller projektet och det nätverk som blir följden därav. TEMPUS-programmets framtid på lång sikt och dess förhållande till LEONARDO- och SOCRATES-programmen kräver noggrant övervägande.

7. Rekommendationer

Regionkommittén:

7.1. välkomnar de demokratiska, ekonomiska och sociala reformerna i Central- och Östeuropa och betonar den nyckelroll som utbildning har i reformprogrammet;

7.2. förtydligar att alla åtgärder för fortbildning i Central- och Östeuropa måste syfta till ekonomisk utveckling av de regionala och lokala områden där de vidtas så att alla företag i ett utvecklingsområde kan dra fördel av dem inom ramen för den regionala planeringen som yttrandet om kommissionens meddelande Europa 2000+ refererar till;

7.3. betonar vikten av flexibla decentraliserade strukturer som stöds av demokratiska lokala och regionala myndigheter vid tillhandahållandet av utbildning. ReK är oroad över att medan länderna i Central- och Östeuropa har åtagit sig att införa ett demokratiskt, decentraliserat styrelsesätt har några länder ännu inte omsatt detta åtagande i praktiken;

7.4. stöder den betoning som getts interregionalt samarbete mellan länderna i Central- och Östeuropa och deras närmaste grannar i anslutningsstrategin, så som den skisseras i slutsatserna från Europeiska rådet i Essen den 9-10 december 1994. Kommittén betonar den betydelse detta samarbete har för utvecklingen av utbildningsstrukturer, liksom för främjandet av kulturell mångfald och ömsesidig förståelse. Den understryker värdet av lokalt och regionalt samarbete EU/Central- och Östeuropa genom erfarenhetsutbyte och nätverksskapande, särskilt på utbildningsområdet;

7.5. rekommenderar att det strukturerade förhållandet mellan associerade länder i Central- och Östeuropa och Europeiska unionens institutioner i strategin för att förbereda dessa länders anslutning, som skisserades i slutsatserna från Europeiska rådet i Essen den 9-10 december 1994, inkluderar strukturen för en dialog mellan representanter för lokala och regionala myndigheter i länderna i Central- och Östeuropa och medlemmarna av ReK, särskilt på utbildningsområdet;

7.6. betonar att lokala och regionala myndigheter i EU har en stor erfarenhetsrikedom vad beträffar utveckling av utbildningsstrategier. Denna erfarenhet kommer att bli mycket viktig för utvecklingen av samarbetsnätverk, så att man kan dela med sig av fungerande tillvägagångssätt och introducera nya strukturer och metoder i Central- och Östeuropa som respekterar lokal mångfald och starka sidor inom den existerande utbildningsstyrkan;

7.7. betonar behovet av ett sammanhängande utbildningssystem på nationell, regional och lokal nivå som skapar en dialog för att sammanföra intressegrupper i en anda av partnerskap;

7.8. välkomnar det viktiga arbete som Europeiska unionen redan utfört i ett antal program, men är oroad över att det finns en överbetoning av "uppifrån-ner"-tillvägagångssätt i vissa program som borde uppvägas av ett stort antal "nerifrån-upp"-projekt;

Skapandet av Europeiska utbildningsfonden

7.9. välkomnar skapandet av Europeiska utbildningsfonden och dess formatering om att mobilisera lokal expertis i länderna i Central- och Östeuropa, och stöder i huvudsak dess arbetsprogram, särskilt upprättandet av en grupp för att undersöka decentraliserade strukturer för yrkesutbildning och utbildning;

7.10. är bekymrad över att det inte nämns något om lokala och regionala myndigheters representation, vare sig i presidiet eller i rådgivningsforumet, trots den speciella situationen med federala stater inom EU;

LEONARDO- och SOCRATES-programmen

7.11. välkomnar EU:s åtagande att utvidga dessa program till att omfatta länderna i Central- och Östeuropa;

7.12. konstaterar hindrande faktorer som exempelvis problem med finansiella bidrag och administrativa problem, som måste åtgärdas snarast;

7.13. betonar behovet av en successiv involvering av länderna i Central- och Östeuropa i SOCRATES- och LEONARDO-programmen via engagemang i styrelser, deltagande i NARIC- och EURYDICE-nätverken samt införandet av seminarier/konferenser för EU/Central- och Östeuropa om LEONARDO och SOCRATES;

7.14. välkomnar det arbete och de publikationer EU redan gjort beträffande utbildning i länderna i Central- och Östeuropa, men betonar att liknande insatser borde göras vad beträffar skolutbildning som förberedelse för SOCRATES;

7.15. välkomnar i huvudsak EU-publikationen "Yrkesutbildning och skolning i Central- och Östeuropa", och dess åtta utbildningsteman, men betonar att fortbildning för vuxna bör inkluderas, liksom förbindelser mellan skolor, yrkesutbildning och högre utbildning;

PHARE och TEMPUS

7.16. understryker behovet av ett mer decentraliserat tillvägagångssätt inom PHARE där fler projekt och program administreras på lokal och regional nivå, men inser problemet med att definiera lämpliga partners innan lokala och regionala myndigheter är fullt utvecklade;

7.17. betonar att skapandet av lokala och regionala nätverk skulle garantera att projekt och fondmedel spreds över alla länderna i Central- och Östeuropa och skulle tillåta en större involvering av lokala och regionala aktörer som kan ta hänsyn till lokala arbetsmarknadsbehov vid projekt/program-utveckling;

7.18. skulle vilja se att fler skolutbildningsprogram infördes som motvikt mot programmen för yrkesutbildning och högre utbildning, och tillhandahålla en koppling mellan skolutbildning och yrkesutbildning;

7.19. inser att PHARE är efterfrågestyrt och skulle vilja se att lokala och regionala myndighetsrepresentanter inkluderas i team från både de Central- och Östeuropeiska länderna och Europeiska unionen;

7.20. välkomnar framgången för TEMPUS-programmets decentraliserade tillvägagångssätt, men betonar att dess framtid på lång sikt och dess förhållande till LEONARDO- och SOCRATES-programmen kräver noggrant övervägande.

Bryssel den 20 september 1995.

Regionkommitténs ordförande

Jacques BLANC