Konstruktionen där funktionerna inom organet för prestationsgranskning sköts av byrån, om än via särskilt avsedda organ och funktionsinnehavare, förefaller lämplig även i fråga om kostnadseffektivitet.

Förslaget påverkar inte unionens budget. Den föreslagna nya funktionen i form av ett organ för prestationsgranskning ska finansieras genom avgifter och integreras administrativt i byrån. En reservfond som täcker ett års driftsutgifter föreslås för att säkerställa kontinuitet i organets verksamhet och utförandet av dess uppgifter. Dessutom innehåller förslaget föreskrifter om årliga bidrag som ska bekosta uppbyggnaden av funktionen och som ska lämnas av de utnämnda leverantörer av flygtrafikledningstjänster som omfattas av byråns uppgifter och befogenheter som organ för prestationsgranskning. Dessa årliga bidrag ska enligt förslaget samlas in för fem budgetår efter ändringsförordningens ikraftträdande, för att täcka startkostnaderna för de nya funktionerna inom byrån.

Dessutom har de tillkommande delar som rör funktionen som organ för prestationsgranskning nu bedömts i SWD(2020) 187. Bakgrunden utgörs av rekommendationerna från Europeiska revisionsrätten 2017 i den särskilda rapporten om det gemensamma europeiska luftrummet och i rapporten från expertgruppen om det framtida gemensamma europeiska luftrummet 2019. I SWD(2020) 187 beaktas också de åtgärder som efterlystes i den gemensamma deklaration från de berörda parterna som undertecknades under högnivåkonferensen om det framtida gemensamma europeiska luftrummet i september 2019.

(10)Byrån bör, i sin roll som organ för prestationsgranskning, genomföra alla nödvändiga samråd och agera på ett transparent sätt.

(11)Byrån ska i sin bokföring separera intäkter och utgifter som rör prestationsgranskning från övriga intäkter och utgifter. I enlighet med principen om byråns oberoende i sin roll som organ för prestationsgranskning bör den preliminära beräkning av intäkter och utgifter för prestationsgranskning som ska lämnas in till den verkställande direktören utarbetas av direktören för prestationsgranskning. Ändringar i den preliminära beräkningen av intäkter och utgifter för prestationsgranskning bör kräva godkännande från direktören för prestationsgranskning. Om direktören för prestationsgranskning och den verkställande direktören är oeniga bör direktören för prestationsgranskning kunna framföra sina synpunkter till styrelsen på ett ändamålsenligt sätt, innan styrelsen antar det preliminära utkastet till beräkning av byråns intäkter och utgifter.

(12)Det är lämpligt att utnämnda leverantörer av flygtrafikledningstjänster bidrar till att starta byråns verksamhet i dess roll som organ för prestationsgranskning och dess fortsatta funktion. Utnämnda leverantörer av flygtrafikledningstjänster har en naturlig monopolställning när det gäller de aktuella tjänsterna, vilka finansieras av luftrummets användare. Denna situation kräver att prestations- och avgiftssystemen tillämpas på dessa leverantörer för att optimera tillhandahållandet av de aktuella tjänsterna på ett antal punkter. Byråns huvudsakliga uppgift i sin roll som organ för prestationsgranskning är att tillämpa dessa system, och den finansiering som krävs för att starta denna verksamhet kan därför betraktas som nödvändig av skäl som är kopplade till de speciella särdrag och den speciella ställning som utmärker leverantörerna av de aktuella tjänsterna.

(13)Kostnader för byråns tillsyn över utnämnda leverantörer av flygtrafikledningstjänster i dess roll som organ för prestationsgranskning kan delas upp i startkostnader och löpande kostnader.

(14)Startkostnaderna för byråns roll som organ för prestationsgranskning är kortsiktiga och begränsade till ett fåtal verksamheter, t.ex. rekrytering, utbildning och nödvändig it-utrustning, och är nödvändiga för att inleda den tillsyn som krävs utifrån de skäl som beskrivs ovan.

(15)Dessa kostnader bör betalas under fem budgetår av utnämnda leverantörer av flygtrafikledningstjänster i form av årliga bidrag, beräknade på ett rättvist och icke-diskriminerande sätt. Enskilda bidrag från utnämnda leverantörer av flygtrafikledningstjänster bör fastställas utifrån leverantörernas storlek för att återspegla deras betydelse när det gäller att tillhandahålla flygtrafikledningstjänster i Europa, och därmed hur stor nytta de har, relativt sett, genom den verksamhet som tillsynen gäller. Konkret bör dessa bidrag därför beräknas på grundval av de faktiska intäkter som genereras av tillhandahållandet av flygtrafiktjänster under den referensperiod som föregår den referensperiod under vilken denna förordning träder i kraft.

(16)Kommissionen bör tilldelas genomförandebefogenheter för att fastställa enhetliga regler för beräkning av de årliga bidragen, i synnerhet metoden för att fördela de uppskattade utgifterna bland olika kategorier av utnämnda leverantörer av flygtrafikledningstjänster samt kriterier för att fastställa en storleksbaserad nivå för enskilda bidrag. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011.

(17)De löpande kostnaderna omfattar kostnader för byråns verksamhet i dess roll som organ för prestationsgranskning i fråga om prestations- och avgiftssystem efter det att verksamheten har startats. Byråns löpande kostnader i dess roll som organ för prestationsgranskning bör på likvärdigt sätt finansieras av utnämnda leverantörer av flygtrafikledningstjänster. Finansieringen bör dock baseras på avgifter till följd av ingripanden som krävs för att prestations- och avgiftssystemen ska kunna tillämpas. Denna finansieringsform kan också förväntas öka byråns självständighet och oberoende i dess roll som organ för prestationsgranskning.

(18)Inga av byråns intäkter, oavsett källa, bör äventyra dess självständighet och opartiskhet.

(19)Byrån bör, i sin roll som organ för prestationsgranskning, även sörja för en reservfond som täcker ett år av dess driftsutgifter, för att säkerställa sin kontinuerliga verksamhet och utförandet av sina uppgifter.

(20)Byrån bör, i sin roll som organ för prestationsgranskning, vara öppen för deltagande av tredjeländer som har slutit avtal med unionen och som har antagit och tillämpar de relevanta reglerna i unionslagstiftningen.

(21)Förordning (EU) 2018/1139 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) 2018/1139 ska ändras på följande sätt:

(1)Artikel 3.5 ska ersättas med följande:

”5. flygledningstjänster/flygtrafiktjänster (ATM/ANS): alla följande verksamheter: funktioner eller tjänster för flygledning enligt definitionen i artikel 2.9 i [ändrad SES2+]; flygtrafiktjänster enligt definitionen i artikel 2.4 i den förordningen, inbegripet sådana nätverksfunktioner som avses i artikel 26 i den förordningen, samt tjänster som förstärker signaler som sänds ut av satelliter i centrala konstellationer i globala system för satellitnavigering i flygtrafiksyfte; utformning av flygprocedurer; tjänster som består av framtagning och bearbetning av data och formatering och leverans av data till allmän flygtrafik i flygtrafiksyfte; datatjänster för flygledningstjänst, dvs. tjänster för att samla in, sammanställa och integrera operativa data från leverantörer av övervakningstjänster, från leverantörer av flygvädertjänst (MET) och flygbriefingtjänst (AIS) och nätverksfunktioner, och från andra relevanta enheter, och/eller för att tillhandahålla behandlade data för flygkontroll- (ATC) och flygledningsändamål (ATM).”.

(2)Artikel 93 ska ersättas med följande:

”Artikel 93

Genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet