A4-0078/98

Resolution om euron och turismen

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,

- med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel 3t,

- med beaktande av sin resolution av den 28 november 1996 om förslaget till rådets förordning om vissa bestämmelser som har samband med införandet av euron ((EGT C 380, 16.12.1996, s. 47.)) och förslaget till rådets förordning om införande av euron ((EGT C 380, 16.12.1996, s. 50.)),

- med beaktande av sin resolution av den 28 november 1996 om Europeiska monetära institutets rapport om övergången till den gemensamma valutan (C4-0559/95) ((EGT C 380, 16.12.1996, s. 58.)),

- med beaktande av den undersökning som utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik, underutskottet för monetära frågor, genomförde om euron och turismen efter utfrågningen den 21 maj 1997,

- med beaktande av sitt dokument om turismen och regeringskonferensen 1996 (arbetsgruppen för regeringskonferensen, PE 166.461, 31 oktober 1997),

- med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 1 oktober 1997 med rubriken Praktiska aspekter av införandet av euron (KOM(97)0491),

- med beaktande av kommissionens grönbok Unionens roll inom turistområdet (KOM(95)0097),

- med beaktande av Eurostats publikation Turismen i Europa (ref. CA8694230ENC) (1994),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik (A4-0078/98), och med beaktande av följande:

A. Europa är fortfarande det mest lockande turistmålet med cirka 60 % av världsmarknaden för turism.

B. Unionens marknadsandel föll med nästan tio procent 1975-1996, (från 69,2 % till 58,7 %) och under samma period minskade dess andel av de totala intäkterna från turism på internationell nivå med ungefär 14 %.

C. Turismen är en av världens viktigaste och mest dynamiska verksamheter, med betydande multiplikatoreffekter för ekonomin, både uppåt och nedåt i produktionskedjan. Under de kommande tio till femton åren räknar man med att efterfrågan inom denna sektor kommer att fördubblas på internationell nivå och öka med ungefär 30 % i Europa.

D. Denna sektor är bland de mest dynamiska när det gäller att skapa arbetstillfällen och är tillgänglig framför allt för kvinnor och personer som söker sitt första arbete. Antalet arbetstillfällen inom denna sektor ligger för närvarande på 12,8 % av det totala antalet arbetstillfällen i Europeiska unionen (och skulle kunna stiga till ungefär 13 % kring år 2007, vilket betyder att 1,85 miljoner nya arbetstillfällen skapas). Ansvaret för detta vilar till stor del på de små och medelstora företagen (SMF) som utgör mer än 95 % av sektorn, däri inbegripet mycket små företag (företag med mindre än tio anställda).

E. Denna optimism är motiverad mot bakgrund av de senaste internationella tendenserna och baseras på en rad faktorer såsom den väntade förbättringen av konsumenternas levnadsnivå i många regioner världen över, den gradvis åldrande befolkningen i industriländerna, effekten av den gradvisa minskningen av arbetstiden som innebär att fritiden ökar, tendensen till politisk och ekonomisk öppning av ekonomierna i utvecklingsländerna osv.

F. De senaste framstegen i den europeiska integrationen är också av avgörande betydelse, såsom den gemensamma valutan, den inre marknaden, Schengenavtalet och det faktum att förhandlingar inletts med ett betydande antal stater vilkas medborgare kommer att vara särskilt intresserade av att resa inom unionen för att fördjupa sina kunskaper om sina nya grannar och vilka i detta avseende kommer att gynnas av den ökade rörligheten.

G. Med den gemensamma valutan som innebär att man slipper kostnaderna för valutaväxling i form av bankavgifter, kostnader för byråkrati och andra svårigheter samt ineffektivitet vid internationella betalningar och överföringar (nära en tredjedel av valutans värde försvinner i avgifter för växlingstransaktioner som är nödvändiga för att omvandla de nationella valutorna i Europeiska unionen) stimuleras rörligheten för personer, varor och kapital inom unionen, vilket bidrar till att utveckla turismen.

H. När euron införs minskar de risker och den osäkerhet som hänger samman med växelkursförändringar vilket medför att handeln underlättas och att ett klimat skapas som är gynnsamt för utveckling av nya projekt. Investeringarna väntas öka avsevärt i euroområdet särskilt inom turismsektorn, men även i ekonomin i allmänhet. Denna ökning beror både på personer och företag inom unionen och, i minst lika stor utsträckning, på dem som kommer utifrån, vilket kommer att innebära en ökad turism i samband med affärsresor.

I. Övergången till en gemensam stabil valuta som är mindre inflationskänslig kommer att bidra till att stärka Europas ställning som turistmål och innebär att det kommer att bli mycket lättare att resa och investera inom Europeiska unionen och särskilt i euroområdet, vilket eventuellt leder till en betydande ökning av turistmängden, med uppenbara fördelar för denna sektor och för EU:s ekonomi.

J. Införandet av en europeisk valuta och upphävandet av gränskontroller mellan de stater som undertecknat Schengenavtalet kommer att verka stimulerande på tillströmningen av turister.

K. Det faktum att ett land inte från första stund är med i den grupp som inför euron, vilket tycks vara fallet med Förenade kungariket, Danmark, Sverige och Grekland, betyder inte att dessa länder inte till slut kommer att acceptera euron, eller att de inte kommer att acceptera den som internationell reservvaluta och följaktligen använda den i sin handel med utlandet. De kommer emellertid naturligtvis att ha mindre fördelar totalt sett än de skulle ha om de vore medlemmar i euroområdet. Av denna anledning är det inte helt uteslutet att turister kan använda euron även i de länder som inte deltar i euroområdet från starten.

L. Växelkursförändringar påverkar i stor utsträckning turistströmmarna och resultatet för dem som är verksamma inom sektorn. När den gemensamma valutan införs kan inte de relativa prisskillnaderna fortsätta att motiveras av faktorer utanför själva turismmarknaden såsom exempelvis varje medlemsstats valutapolitik, utan de kommer i stället att spegla turisternas verkliga efterfrågan, vilket kommer att gagna hela sektorn och även påverka prissättningen.

M. Insynen i prissättningen kommer att bli mycket bättre och konkurrensen därigenom mycket större, eftersom medborgarna kan göra direkta jämförelser och eftersom de traditionella omräkningarna mellan valutor (vilka inte alltid är så enkla för alla turister) åtminstone delvis faller bort.

N. Denna ökade insyn kommer även att belysa skillnaderna beträffande nivåerna för indirekt beskattning, i synnerhet mervärdesskatt, som påverkar turismsektorn.

O. Marknaden för resor och turism kommer att bli öppnare, och följaktligen mera attraktiv när den gemensamma valutan införs, med en övergripande förbättring av förhållandet mellan priserna och tjänsternas kvalitet. Detta kommer emellertid i stor utsträckning att intensifiera konkurrensen inom sektorn och ställa krav på aktörerna att göra en betydande ansträngning för att anpassa sig till den nya konkurrenssituationen.

P. Införandet av den gemensamma valutan medför också kostnader som hänger samman med verksamhetens karaktär och med att mer än 95 % av företagen i sektorn är små och medelstora företag. Kostnaderna beror på behovet av att anpassa bland annat företagens datorsystem och bokföring, systemet med parallella prisangivelser och det faktum att två olika valutor används under den period som både den nationella valutan och euron skall gälla - som bör vara så kort som möjligt - samt på behovet av att på ett lämpligt sätt utbilda personal och informera turisterna.

Q. Kongress- och affärsturism är en expanderande marknad i hela världen. EU kommer att få en stor del av denna marknad, i synnerhet efter införandet av euron, vilket kommer att öka EU:s konkurrensfördelar på detta område.

R. Från den 1 januari 1999 skall principen «inget tvång, inget förbud» tillämpas, vilket betyder att både turister och de företag som är verksamma i turismbranschen under denna treårsperiod skall kunna fortsätta att använda sin nationella valuta eller, om de så vill, välja att använda euron i kontrakt, bokföring, kontakter med banken etc. (fastän den inte finns tillgänglig i form av sedlar och mynt).

1. Parlamentet inser att turisterna är den största grupp som först av alla - från och med den 1 januari 1999 - kommer att använda och sprida euron och uppleva fördelarna med den europeiska valutan genom att växlingsavgifter försvinner liksom skillnaden mellan köp- och säljkurser,

2. anser att euron skulle kunna vara ett instrument för att i avgörande grad förbättra den situation som den europeiska turistnäringen befinner sig i och leda till att den ökar sin världsmarknadsandel,

3. anser att turismen är beroende av god kundservice, och att övergången till euron därför innebär en stor utmaning för denna sektor,

4. anser att aktörerna inom turismsektorn (researrangörer, hotell, krögare och transportbolag etc.) dagligen har kontakt med miljontals kunder, och därmed kan få en konstruktiv roll i samband med informationsverksamheten,

5. rekommenderar därför turismsektorn att i en god serviceanda vara flexibel i samband med att vid övergången till euron uppfylla kundernas önskemål; företagen bör vara inställda på att vissa kunder kommer att vilja ha sina räkningar angett i euro redan i början av 1999, och kommer att uppskatta att vid betalning på annat sätt än med kontanter kunna betala i euro,

6. rekommenderar att både Europeiska unionen och medlemsstaterna utnyttjar sina externa representationer för att stimulera intresset för euron hos potentiella turister, operatörer som sänder turister till Europeiska unionen och potentiella investerare,

7. rekommenderar att kommissionen främjar euron hos de största hotellkedjorna som ett medel att öka säkerheten och stabiliteten i deras investeringar,

8. anmodar alla organisationer inom turismsektorn att så snart som möjligt börja ange prisuppgifter i euro, rekommenderar att specifika program utarbetas för att främja turism med tanke på förberedelserna inför euron (i synnerhet anpassning av datasystem och inköp av nya kassasystem) och framför allt för att sprida euron genom turism, varför medlemsstaterna och alla sammanslutningar i branschen så tidigt som möjligt bör börja presentera sina priser i euro; dessa program bör omfatta alla länder i euroområdet med särskild uppmärksamhet på randområden,

9. rekommenderar att man genom att utvidga gemenskapsprogram, i synnerhet Interreg, underlättar den svåra situationen för turismverksamheten i de regioner som angränsar till de framtida medlemsstaterna; detta får dock inte innebära någon nackdel för turismverksamhet i traditionella turismregioner,

10. rekommenderar att man snarast utarbetar program för stöd till yrkesutbildning och anpassning av anställda i denna sektor till den nya verkligheten med den gemensamma valutan, där olika berörda områden skall beaktas, såsom service till kunder, förvaltning och bokföring, skattemässiga aspekter, marknadsföring och försäljningskapacitet etc.

11. bekräftar att ovannämnda program måste beakta ekologisk och hållbar turism och rekommenderar att man genomför informationskampanjer för att främja regional turism i syfte att minska den miljöbelastning som resandet orsakar,

12. rekommenderar att information till anställda inom branschen skall prioriteras; kunderna kommer endast att kunna få korrekt information om euron hos de företag där de anställda i god tid erhållit denna information,

13. rekommenderar att man i informations- och upplysningskampanjer uttryckligen förklarar eurons fördelar för turisterna och inte glömmer att framgången med projektet med den gemensamma valutan i stor utsträckning är beroende av att medborgarna accepterar denna valuta; det skulle vara särskilt önskvärt med kampanjer riktade mot specifika grupper av människor såsom äldre, ungdomar, blinda och andra som på grund av sina särskilda behov har mer att vinna på möjligheten att använda euro när de reser och turistar inom euroområdet,

14. insisterar på behovet av att vidta åtgärder för att skydda turisterna i deras egenskap av konsumenter eftersom många varor och tjänster i turismbranschen på grund av sin karaktär betalas i förskott utifrån förhandsinformation, vilket också innebär att det behövs informationskampanjer,

15. rekommenderar turismsektorn att redan i förväg och på frivillig basis tillhandahålla information och förklaringar; framför allt är det viktigt att genom tydlig information motverka misstankarna om att valutaomställningen kommer att användas för att dölja obefogade prishöjningar,

16. rekommenderar att man just inom turismsektorn så lite som möjligt utnyttjar möjligheten till avrundning, eftersom turisterna säkert kommer att vara mycket uppmärksamma på prisbildningen efter införandet av euron,

17. rekommenderar att de nationella, regionala och lokala offentliga förvaltningarna tar hänsyn till turismens behov under processen för anpassning till euron, särskilt på skatteområdet,

18. föreslår därför att man snabbt avskaffar åtgärder som leder till snedvriden konkurrens, exempelvis uttag av nationella specialskatter på tjänster vilket både är föråldrat och skadar turismen,

19. rekommenderar att åtgärder vidtas för förmånsbehandling vad gäller skatter och bokföring särskilt med en kortare amorteringsperiod för investeringar som direkt eller indirekt hänger samman med processen för att införa den gemensamma valutan, och att man då kontrollerar att de hänger samman med införandet av euron,

20. uppmanar till största möjliga ansträngningar, med tanke på den skärpta konkurrensen inom turismsektorn, för att de tusentals små familjeföretag inom turismsektorn som inte har tillgång till kapitalmarknaden skall förses med speciella finansieringsprogram för omställningen till euro och framtida investeringsfinansiering,

21. rekommenderar att åtgärder vidtas för att harmonisera de skatter som berör denna bransch, särskilt mervärdesskatten, så att olika behandling vad gäller skatter inte snedvrider konkurrensen och så att öppenheten och insynen i prissättningen blir så stor som möjligt,

22. anser att man bör göra allt man kan för att avsevärt förenkla de nu så komplexa och svårbegripliga momsbestämmelserna inom resebyråbranschen,

23. rekommenderar de stora företag som tillhandahåller tjänster till turister och turismföretag (transport, kommunikation, energi etc.) att så snabbt som möjligt införa euron som officiellt betalningsmedel,

24. rekommenderar att de problem av praktisk karaktär som kvarstår skall åtgärdas så fort som möjligt,

25. rekommenderar att den period då både den nationella valutan och euron skall finnas samtidigt på marknaden skall vara så kort som möjligt med tanke på att företagen i branschen är så små,

26. rekommenderar, eftersom detta datum redan fastställts, att turismföretagen i så stor utsträckning som möjligt använder elektroniska pengar, och att avgifterna för detta skall vara så låga som möjligt med hänsyn till ett allt större utnyttjande av detta betalningssätt och en allt större konkurrens,

27. rekommenderar att EU-institutionerna utnyttjar de stora europeiska turistarrangemangen, nämligen världsutställningarna i Lissabon år 1998 och i Hannover år 2000, världsmästerskapet i fotboll i Frankrike år 1998, Jubilee 2000 i Rom och Millennium i London - som exceptionella möjligheter att främja euron med hjälp av de stora turistströmmar till och inom Europa som kommer att uppstå,

28. rekommenderar hotellägare att redan i förväg och på frivillig basis tillhandahålla dubbla prisuppgifter, i synnerhet till researrangörer och reseförmedlare; prislistorna för vintersäsongen 2001/2002 bör så långt det är möjligt grunda sig på euron,

29. föreslår att kommissionen från och med år 2002 i sina rapporter om turismen i EU presenterar ett kapitel om eurons inflytande på turistströmmen och på investeringarna i denna sektor,

30. rekommenderar resebyråer som arbetar med elektroniska bokningssystem att i god tid informera sig om när det kommer att finnas system som kan behandla mer än en valuta,

31. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas regeringar och parlament.