Rekommendation till RÅDETS BESLUT om beviljande av ömsesidigt bistånd till Rumänien /* COM/2013/0709 final - 2013/ () */





MOTIVERING 1. Inledning Efter EU:s och IMF:s gemensamma medelfristiga ekonomiska stödprogram för Rumänien från våren 2009 till våren 2011, under vilket 5 miljarder euro utbetalades från EU och 12,9 miljarder euro från IMF, antog Europeiska unionens råd den 12 maj 2011 ett beslut om ett uppföljande förebyggande program och ställde medelfristigt ekonomiskt stöd med upp till 1,4 miljarder euro till förfogande för Rumänien[1]. I det andra programmet, som också var ett gemensamt program mellan EU och IMF, utbetalades inga medel av EU eller IMF i linje med programmets förebyggande karaktär. Den 4 juli 2013 begärde de rumänska myndigheterna, mot bakgrund av de kvarstående riskerna i samband med landets betalningsbalans, ett tredje medelfristigt ekonomiskt EU-stödprogram. Programmet genomförs genom ett gemensamt stand-by-avtal med IMF. Biståndet från EU och IMF väntas behandlas som förebyggande, utan att några faktiska utbetalningar planerats. Den 9 juli hörsammade den ekonomiska och finansiella kommittén denna begäran och gav kommissionen i uppdrag att förhandla fram ett nytt gemensamt förebyggande program mellan EU och IMF. Under perioden 17–31 juli 2013 förde kommissionen tillsammans med IMF förhandlingar i Bukarest. En överenskommelse nåddes på tjänstemannanivå om villkoren för och innehållet i ett nytt program. Ett nytt program skulle fortsätta att ge stöd åt regeringens ekonomiska program som bland annat syftar till att konsolidera makroekonomisk, finanspolitisk och finansiell stabilitet, öka ekonomins motståndskraft och tillväxtpotential, öka den administrativa kapaciteten, reformera skatteförvaltningen och förbättra förvaltningen och kontrollen av de offentliga finanserna. Ett nytt program skulle pågå i 24 månader och bestå av förebyggande EU på upp till 2 miljarder euro och stöd av IMF på upp till 1,75 miljarder SDR (omkring 2 miljarder euro) enligt ett stand-by-avtal. Dessutom kommer Världsbanken att fortsätta att tillhandahålla tidigare utlovat stöd på 891 miljoner euro, varav 514 miljoner euro ännu inte har utbetalats. 2. Makroekonomisk utveckling och makroekonomiska utsikter Rumänien har redovisat en positiv ekonomisk tillväxt sedan 2011. Den senaste utvecklingen tyder på att tillväxten under 2013 kommer att ligga på cirka 2 %, vilket är något högre än tillväxtberäkningen på 1,6 % i kommissionens vårprognos. De främsta drivkrafterna för tillväxt är ett gott exportresultat (främst på grund av bilindustrin och tjänster) och en god skörd. Denna positiva utveckling döljer dock en svag inhemsk efterfrågan, utan konsumtionsökning och utan att några investeringsavtal ingicks under det första halvåret 2013. När det gäller den framtida utvecklingen väntas tillväxten gradvis stärkas, eftersom strukturreformerna börjar ge resultat, förmågan att tillgodogöra sig EU-medlen förbättras och exporten fortsätter att vara stark under det att den europeiska ekonomin återhämtar sig. Om man utgår från en genomsnittlig skörd beräknas tillväxten bli något över 2 % under 2014. Den inhemska efterfrågan förväntas bli den viktigaste drivkraften bakom tillväxten, driven av investeringar och privat konsumtion, medan nettoexporten förväntas ge upphov till ett litet negativt bidrag, eftersom importen med stöd av en ökad inhemsk efterfrågan förväntas öka under 2014. Inflationen, mätt enligt det harmoniserade konsumentprisindexet, låg kvar på en hög nivå (ca 6 %) i Rumänien under perioden 2009–2011, men sjönk under 2012 till ett genomsnitt på 3,4 %. Pristrycket ökade igen mot slutet av 2012 och under den första hälften av 2013. Inflationen förväntas minska under det andra halvåret 2013, tack vare en kraftig nedgång i livsmedelspriserna och en trendvändning vad gäller baseffekterna och understiger 3,5 % vid utgången av 2013, vilket ligger inom centralbankens målintervall (2,5 % ± 1 procentenhet). En ytterligare avmattning förväntas under 2014. 3. Offentliga finanser Rumänien har lyckats konsolidera sina offentliga finanser under de senaste åren genom att minska det offentliga underskottet från 9 % av BNP år 2009 till strax under 3 % av BNP år 2012. Detta resultat gjorde det möjligt för rådet att den 21 juni 2013 upphäva förfarandet vid alltför stora underskott för Rumänien. Ett nytt program skulle stödja regeringens ytterligare åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna som syftar till att nå Rumäniens mål på medellång sikt om ett strukturellt underskott på 1 % av BNP till 2015. Myndigheterna står fast vid sitt åtagande om det tidigare programmets underskottsmål på 2,4 % enligt nationalräkenskapssystemet (i ENS-termer) för 2013. Under 2014 planeras ytterligare konsolidering i linje med stabilitets- och tillväxtpaktens krav. På grundval av nuvarande indikationer skulle Rumänien nå ett underskott på 2 % i ENS-termer i linje med landets uppdatering av konvergensprogrammet för 2013. Under de förhandlingar som fördes i Bukarest i juli kom man överens om en korrigering av budgeten efter halva året som möjliggjorde vissa förändringar i inkomster och utgifter, samtidigt som man behöll det övergripande underskottsmålet för 2013 på 2,3 % i likvida medel och 2,4 % i ENS-termer. Den reviderade budgeten leder till lägre inkomster och minskar inhemska kapitalinvesteringar, minskar avsättningar för korrigeringar som avser EU-medel och minskar överföringarna till andra offentliga administrativa enheter. När det gäller 2014 års budget undersöker myndigheterna sätt att öka inkomsterna, huvudsakligen genom att bredda skatteunderlaget. En viktig utmaning på utgiftssidan är det successiva införandet av lagen om enhetliga löner som man enades om under det första programmet. När man uppnått huvuddelen av den finanspolitiska konsolidering som krävs kommer inriktningen för det nya programmet att bli att förbättra den finanspolitiska styrningen. I programmet kommer man att sträva efter att uppgradera det finanspolitiska ramverket för att få det att överensstämma med kraven i det finanspolitiska paketet, tillsammans med ett antal andra förbättringar av innehållet i den finanspolitiska strategin och insynen i budgetprocessen. Det kommer att krävas förbättringar i samband med den årliga investeringsbedömningen och investeringsbedömningen på medellång sikt efter det att kontrollsystemet för åtaganden färdigställts (för att förhindra ny ackumulering av obetalda skulder), samt förbättringar i skatteförvaltningen för en mer effektiv skatteuppbörd. 4. Utvecklingen på de finansiella marknaderna och inom banksektorn Villkoren på de finansiella marknaderna har förbättrats betydligt sedan sommaren 2012 till följd av en förbättring av stämningsläget på de globala marknaderna och en stabilisering av den inhemska politiska situationen mot årets slut. Utvecklingen har i stort sett rört sig i samma riktning som de andra länderna i regionen och fortsatt att vara relativt gynnsam under det första halvåret 2013. Den femåriga kreditswappsspreaden för statspapper för Rumänien sjönk från nästan 500 räntepunkter i maj 2012 till under 200 räntepunkter i början av januari 2013, och har rört sig kring något över 200 räntepunkter sedan slutet av juni 2013. Efter betydande förluster i maj 2012 återhämtade sig börsindexet BET fram till slutet av 2012. Det har varit volatilt sedan dess, men ökade cirka 10 % fram till början av september 2013. Trots den uppåtgående utvecklingen vad gäller värdeminskade tillgångar (andelen nödlidande lån uppgick till 20,3 % i juni 2013), låg banksektorns kapitalisering kvar på betryggande nivåer (kapitaltäckningsgraden uppgick till 14,7 % i juni). Risker som sammanhänger med ökningen av nödlidande lån har mildrats genom en försiktig strategi i samband med avsättningar till låneförluster, även om avsättningarna fortsätter att utgöra en belastning för lönsamheten (avkastningen på eget kapital uppgick till 6 % under första halvåret 2013 efter tre år av förluster). Centralbanken fortsätter att noga övervaka banker med en moderbank från perifera länder i euroområdet som har upprätthållit tillräckliga kapitalbuffertar. Effekterna av krisen i Cypern mildrades tack vare överenskommelsen om att överföra den lokala insättningsbasen i den rumänska filialen i Bank of Cyprus till Marfin Bank, som är dotterföretag till Laiki Group. Skuldavvecklingen i utländska banker och minskningen i moderbankens finansiering (-14,6 % sedan december 2012) fortsätter att, även om de gjorts enligt den regionala utvecklingen och i stort sett utförts under ordnade former, kräva nära uppmärksamhet av tillsynsmyndigheten. 5. Betalningsbalans och externa finansieringsbehov Rumänien förväntas bibehålla full tillgång till statspappersmarknaderna under den planerade programperioden (24 månader) om ingen ogynnsam extern utveckling inträffar. Kreditswappsspreadarna har nått sin lägsta nivå sedan 2010. Det höga underskottet i bytesbalansen förväntas minska från cirka 4 % av BNP under 2012 till ca 2 % under 2013, främst tack vare en minskning av underskottet i handelsbalansen. Enligt grundscenariot bör inget offentligt eller externt finansieringsunderskott förverkligas under de kommande två åren. Rumänien fortsätter dock att vara sårbart för växelkursvolatilitet och volatila internationella kapitalrörelser. Enligt ett ogynnsamt scenario kan finansieringen av bytesbalansen komma att bli svår och tillgången till statspappersmarknaden skulle kunna hindras. I det senare fallet skulle en första försvarslinje vara statskassans kassareserv (cirka sex månaders finansieringsbehov) och i mindre utsträckning den rumänska centralbankens internationella valutareserver. Om Rumänien skulle erfara utdragna och akuta finansieringsproblem skulle det förebyggande programmet kunna aktiveras och de tillgängliga medlen (2 miljarder euro från EU som kan betalas ut i två delbetalningar om 1 miljard euro och upp till 2 miljarder euro från standby-avtalet med IMF) skulle göra det möjligt att täcka finansiella och budgetmässiga åtaganden i samband med statsskulden. Ett nytt program skulle också ge finansmarknaderna en försäkran om att Rumänien har förbundit sig att följa ett ambitiöst ekonomiskt reformprogram. 6. EU-stöd inom ramen för betalningsbalansfaciliteten ingår som en del i en internationell insats Mot bakgrund av den alltjämt höga risken för att drabbas av betalningsbalansproblem och som förutsätter ett fast åtagande från de rumänska myndigheterna att genomföra ett finanspolitiskt, finansiellt och strukturellt saneringsprogram, rekommenderade kommissionen, efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén den 3 oktober 2013, att rådet ska anta ett beslut om att fortsätta att bevilja ömsesidigt bistånd till Rumänien i enlighet med artikel 143 i fördraget (EUF-fördraget). Den rumänska regeringen ska genomföra sitt ekonomiska program för att ta itu med kvarvarande brister, mildra kvarstående hot mot hållbarheten i dess betalningsbalans och utveckla den kapacitet som krävs för att utforma och genomföra den ekonomiska politiken utan internationellt stöd. Vidare föreslår kommissionen, efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, att rådet ska anta ett beslut om förebyggande medelfristigt ekonomiskt stöd med upp till 2 miljarder euro till Rumänien för att stödja hållbarheten i Rumäniens betalningsbalans. Det förebyggande ekonomiska EU-stödet kan komma att tas i anspråk och framställan om utbetalningar får göras till och med den 30 september 2015. 7. Huvudsakligt innehåll i ett nytt program Det nya förebyggande ekonomiska stödet understödjer regeringens ekonomiska program som bland annat syftar till att konsolidera den makroekonomiska, finanspolitiska och finansiella stabiliteten, öka ekonomins motståndskraft och tillväxtpotential, öka den administrativa kapaciteten, reformera skatteförvaltningen och förbättra förvaltningen och kontrollen av de offentliga finanserna. De särskilda ekonomisk-politiska villkoren kommer att fastställas i ett samförståndsavtal som kommissionen ska ingå med de rumänska myndigheterna. Samförståndsavtalet kommer att garantera resultaten av de två tidigare programmen och överföra de ännu icke uppfyllda villkoren från det andra programmet. A: Finanspolitisk konsolidering Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet förväntas Rumänien minska sitt strukturella budgetsaldo i linje med paktens krav till dess att landet når sitt mål på medellång sikt om ett strukturellt underskott i de offentliga finanserna på 1 % av BNP år 2015, och därefter bibehålla det. I programmet kommer man vidare att fortsätta insatserna för att undvika ackumulering av den offentliga sektorns obetalda förfallna skulder, både på central och lokal myndighetsnivå. Lönekostnaderna i den offentliga sektorn måste hållas kvar på en hållbar nivå, samtidigt som löneökningarna och sysselsättningen begränsas i den offentliga sektorn. B: Finanspolitisk styrning och strukturella finanspolitiska reformer För att fast förankra den finanspolitisk konsolideringen kommer programmet att inbegripa en ytterligare förstärkning av ramen för den finanspolitiska styrningen. Genomförandet av den finanspolitiska pakten är av avgörande betydelse i detta sammanhang, på samma sätt som att förbättringar i den fleråriga budgetplaneringen kommer att säkerställa en mer hållbar finanspolitik. Regeringen kommer att få stöd genom ett omfattande tekniskt bistånd från IMF och Världsbanken på området förvaltning och kontroll av de offentliga finanserna. Genomförandet av ett kontrollsystem för åtaganden, som kommer att genomföras under flera steg, ska bidra till att minska och kontrollera obetalda förfallna skulder. Inom hälso- och sjukvårdssektorn kommer mekanismerna för budgetkontroll att stärkas genom förbättrade ramar för rapportering och övervakning, särskilt när det gäller sjukhus- och läkemedelsutgifter för att undvika att förfallna obetalda skulder ackumuleras på nytt. En skärpning kommer att ske vad gäller prioriteringen av de offentliga investeringarna för att förbättra landets tillväxtpotential. C: Offentlig skuldförvaltning Myndigheterna kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att förbättra förvaltningen av den offentliga skulden i syfte att minska finansieringskostnaderna och riskerna och öka den genomsnittliga löptiden för offentliga skulder. D: Reglering och tillsyn av den finansiella sektorn Inom den finansiella sektorn kommer myndigheterna att fortsätta att förbättra EU-ramen för återhämtning och rekonstruktion av banker och lagstiftningen om fonden för insättningsgarantier genom ändring av GO 39/1996 och GEO 99/2006. För att påskynda processen med att ordna upp i balansräkningen har Rumäniens centralbank (NBR) klargjort bestämmelserna för avskrivning av lån med den rumänska bankföreningen och den kommer att utarbeta en fullständig analys av tillgångarnas kvalitet inom banksektorn. I syfte att ytterligare utveckla kapitalmarknaden och diversifiera bankernas finansieringskällor kommer myndigheterna att ändra lagstiftningen för säkerställda obligationer. Att bevara kreditgivningsdisciplinen och undvika moralisk risk bland låntagare bidrar i väsentlig grad till att främja den finansiella stabiliteten. Regeringen kommer därför fortsatt att avhålla sig från att anta lagstiftningsförslag (som exempelvis lagen om personlig konkurs) och uppmuntra bestämmelser i inkassolagstiftningen som skulle kunna undergräva kreditdisciplinen. Myndigheterna kommer i stor utsträckning att samråda med alla berörda aktörer, med hänsyn tagen även till den konsekvensbedömning som den rumänska centralbanken färdigställt om de nya bestämmelserna om oskäliga villkor i lagen för tillämpningen av civilprocesslagen, se till att talan som väcks om oskäliga villkor hanteras av en domstol med högre rang eller en unik specialdomstol, samt vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa bestämmelser. För att stärka tillsynen över andra finansiella marknader än bankmarknader och främja konsumentskyddet kommer myndigheterna att säkerställa att lagstiftningen om den integrerade finansiella tillsynsmyndigheten som inte omfattar banker, finansinspektionen, ändras för att uppfylla internationell bästa praxis. E: Strukturreformer Strukturreformer syftar till att förbättra marknadens funktion, öka dess uthållighet vid externa chocker och stärka Rumäniens långsiktiga tillväxtpotential. De strukturreformer som planeras i detta program är en del av den bredare planering som fastställs i Rumäniens nationella reformprogram och som omfattas av de landsspecifika rekommendationer som riktas till Rumänien inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Omstruktureringen av statsägda företag, inbegripet privatisering, kommer att trappas upp för att minska riskerna för den allmänna statliga budgeten i samband med ackumulerade förfallna skulder och rörelseförluster, samtidigt som man ökar den ekonomiska lönsamheten i de flesta av dessa företags verksamhet. Myndigheterna kommer att vidta åtgärder för att stärka företagsstyrningen i de statsägda bolagen, även inom den finansiella sektorn. Inom energisektorn kommer de utestående åtgärder som man enades om inom ramen för de två tidigare programmen att genomföras, däribland genomförandet av färdplanerna för avregleringen av gas- och av elmarknaden. En annan viktig pelare i de strukturreformer som planeras i programmet består i att förbättra företagsklimatet och underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag. Programmet syftar till att minska den administrativa bördan för små och medelstora företag och underlätta deras tillgång till bankkapital och eget kapital, minska den rättsliga osäkerheten genom att förbättra fastighets- och egendomsregister samt stödja små och medelstora företag när de expanderar utomlands. Dessutom kommer programmet att stödja reformen av ramen för immaterialrätt, särskilt i samband med patent, i syfte att dra till sig utländska direktinvesteringar till forsknings- och innovationsverksamhet. När det gäller arbetsmarknaden ska programmet underlätta fullbordandet av 2010 års pensionsreform genom att införa samma pensionsålder för kvinnor och män. Förutom ovan nämnda stora åtgärdsområden för att förbättra den offentliga förvaltningens effektivitet på områden som är centrala för att planera programmets genomförande kommer de rumänska myndigheterna att uppmanas att var sjätte månad lämna en rapport till Ekonomiska och finansiella kommittén (EFC)/Kommittén för ekonomisk politik (EPC) om de framsteg som gjorts på detta område. F: Penningpolitik Penningpolitiken kommer fortsatt att inriktas på prisstabilitet för att hålla inflationen inom den rumänska centralbankens inflationsmålsintervall (2,5 % ± 1 procentenhet). Rekommendation till RÅDETS BESLUT om beviljande av ömsesidigt bistånd till Rumänien EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 143, med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, och av följande skäl: (1) Rumänien har genomfört ett betydande reformprogram sedan 2009. Under två betalningsbalansprogram har Rumänien i stort sett korrigerat sina externa makroekonomiska obalanser och förfarandet vid alltför stora underskott upphävdes av rådet den 21 juni 2013. Den finanspolitiska konsolideringen bör fortsätta i enlighet med stabilitets- och tillväxtpaktens krav i syfte att uppfylla målet för de offentliga finanserna på medellång sikt under 2015. Regeringen har på nytt fått fullständig tillgång till marknadsbaserad finansiering och växelkursen har i stort sett varit stabil sedan mitten av 2009. (2) Den makroekonomiska och finansiella stabiliteten bör konsolideras genom en försiktig finanspolitik. De strukturreformer som inleddes i de tidigare programmen bör fullföljas och, om så krävs, stärkas för att minska bristerna och stärka grunden för framtida tillväxt och för att komma i kapp. (3) Rådet ser regelbundet över den ekonomiska politik som genomförs i Rumänien, särskilt vid de årliga granskningarna av Rumäniens uppdateringar av konvergensprogrammet och genomförandet av det nationella reformprogrammet samt vid den återkommande granskningen av Rumäniens framsteg inom ramen för konvergensprogrammet. (4) De totala bruttofinansieringsbehoven fram till slutet av 2015 är helt täckta i det ekonomiska programmets grundscenario, och regeringen fortsätter att ha tillgång till marknadsbaserad finansiering, men de betydande risker som omgärdar grundscenariot ger stöd för Rumäniens begäran om förebyggande ekonomiskt stöd som en uppföljning av det stöd som beviljats genom rådets beslut 2009/458/EG[2] och 2011/298/EU[3]. (5) De rumänska myndigheterna har begärt ekonomiskt stöd från EU och andra internationella finansinstitut till stöd för betalningsbalansens hållbarhet och för att säkerställa att den internationella valutareserven kan upprätthållas på en försiktig nivå, även i händelse av en ogynnsam ekonomisk utveckling. (6) Trots förbättringar i bytesbalansen är Rumänien fortfarande sårbart för växelkursvolatilitet och volatila internationella kapitalrörelser. Vid ett ogynnsamt scenario som kännetecknas av en åtstramning av nuvarande goda likviditet, kan situationer uppstå där finansieringskostnaderna för Rumänien skulle öka och eventuellt på ett abrupt sätt. Dessutom skulle en ogynnsam utveckling i euroområdet kunna ge upphov till ett förnyat tryck på banksektorn. De återstående bristerna motiverar beviljandet av ömsesidigt EU-stöd. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Enda artikel EU ska bevilja Rumänien ömsesidigt stöd. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande BUDGETKONSEKVENSER (se artikel 16 i arbetsordningen). POLITIKOMRÅDE: AVDELNING 01 – EKONOMI OCH FINANS VERKSAMHET: FINANSIELLA TRANSAKTIONER OCH INSTRUMENT 1. FÖRSLAGETS BETECKNING: BERÖRDA BUDGETRUBRIKER (nummer och beteckning) Förslag till rådets beslut om förebyggande medelfristigt ekonomiskt EU-stöd tillsammans med rekommendation till rådets beslut om beviljande av ömsesidigt bistånd till Rumänien. 01 04 01 01 Europeiska unionens garanti för EU-lån som har upptagits för att stödja betalningsbalanser. 2. RÄTTSLIG GRUND: Artikel 143 i EUF-förordningen, rådets förordning nr 332/2002. 3. SAMMANLAGDA BELOPP FÖR BUDGETÅRET (i euro) Genom denna punkt inrättas EU:s garantifacilitet. Den gör det möjligt för kommissionen att verkställa lånebetalningar (amorteringar, ränta och andra avgifter) om gäldenären (Rumänien) skulle inställa betalningarna. Den budgetpost (p.m.) som avser budgetgarantin kommer bara att utnyttjas om anspråk faktiskt görs på garantin. Några sådana anspråk väntas normalt inte förekomma. 3a – Innevarande år Ej tillämpligt || || Åtagandebemyndiganden Inledande anslag för budgetåret (budget) || || Överföringar || || Tilläggsanslag || || Totala anslag || || Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram || || Disponibelt saldo || || Belopp till den föreslagna åtgärden || || 3b – Överföringar Ej tillämpligt || || Åtagandebemyndiganden Överföringar || || Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram || || Disponibelt saldo || || Belopp till den föreslagna åtgärden || || 3c – Nästa budgetår Ej tillämpligt || || Åtagandebemyndiganden Inledande anslag för budgetåret (budget) || || p.m. Överföringar || || Tilläggsanslag || || Totala anslag || || Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram || || Disponibelt saldo || || Belopp till den föreslagna åtgärden || || p.m. 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Det föreslagna förebyggande medelfristiga ekonomiska stödet till Rumänien består, om det tas i anspråk, av ett EU-lån (som ska finansieras genom upplåning av EU på de internationella kapitalmarknaderna eller med finansinstitut) till ett belopp av 2 miljarder euro. Det ska ges inom ramen för ett internationellt finansieringsprogram, där bl.a. ett IMF-lån ingår avseende 1,75 miljarder SDR (cirka 2 miljarder euro) enligt ett stand-by-avtal. Världsbanken har gjort 1 miljard euro tillgängligt inom ramen för ett utvecklingspolitiskt lån (DPL) med möjlighet till ett uppskjutet kreditutnyttjandet (DDO). Dessutom kommer Världsbanken att fortsätta att tillhandahålla tidigare utlovat stöd på 891 miljoner euro, varav 514 miljoner euro som ännu inte har utbetalats. Det förebyggande medelfristiga ekonomiska EU-stödet till Rumänien är avsett att åtgärda de kvarstående riskerna kring hållbarheten i Rumäniens betalningsbalans. Även om det är tydligt att underskottet i bytesbalansen har minskat, innebär volatila kapitalflöden risker för landets finansiering. Det förebyggande biståndet ger också fortsatt stöd åt regeringens ekonomiska program som bland annat syftar till att konsolidera makroekonomisk, finanspolitisk och finansiell stabilitet, öka den administrativa kapaciteten, reformera skatteförvaltningen, förbättra förvaltningen och kontrollen av de offentliga finanserna och öka den rumänska ekonomins motståndskraft och tillväxtpotential. Slutligen är detta bistånd, som ska förvaltas av kommissionen, i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén, ett sätt att säkerställa att den ekonomiska politiken i Rumänien är förenlig med Rumäniens åtaganden i EU-sammanhang och med rådets rekommendationer, särskilt i samband med genomförandet av det nationella reformprogrammet samt konvergensprogrammet. EU:s upplåning på kapitalmarknaderna eller från finansinstitut för att omsätta lånet till Rumänien täcks, om en begäran inkommer från Rumänien och efter en positiv bedömning från kommissionen efter samråd med ekonomiska och finansiella kommittén, av garantin från EU. Lånet tas upp på kapitalmarknaderna eller från finansinstitut. Det lånebelopp som kan beviljas Rumänien skulle komma att uppgå till 2 miljarder euro. Europeiska unionens garantifacilitet kommer att göra det möjligt för kommissionen att sköta lånebetalningarna om Rumänien skulle ställa in betalningarna. För att fullgöra sina förpliktelser får kommissionen provisoriskt utnyttja egna likvida medel för lånebetalningar. I så fall gäller artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 2007/436/EG, Euratom om systemet för gemenskapens egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1). 5. BERÄKNINGSMETOD Ej tillämpligt. 6. PLAN ÖVER UTBETALNINGAR (i euro) Ej tillämpligt. Rubrik || Anslag || Betalningar || || || År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || Följande budgetår || År n || || || || || || || År n+1 || || || || || || || || || || || || || || År n || || || || || || || År n+1 || || || || || || || || || || || || || || Totalt || || || || || || [1] Det första programmet omfattades av rådets beslut 2009/459/EG och det andra programmet av rådets beslut 2011/288/EU. [2] EUT L 150, 13.6.2009, s. 6. [3] EUT L 132, 12.5.2011, s. 28.