[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.7.2007

SEK(2007) 894

ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR Medföljande dokument till ett

förslag till RÅDETS FÖRORDNING om den gemensamma organisationen av marknaden för vin och om ändring av vissa förordningar Sammanfattning av konsekvensbedömning {KOM(2007) 372 slutlig}{SEK(2007) 893}

1. BESKRIVNING AV PROBLEMET

Analysen av den konsekvensbedömning[1] som medföljer kommissionens meddelande "Mot en hållbar vinsektor inom EU"[2] pekade på den europeiska vinsektorns stora betydelse, både när det gäller dess tyngd på den globala vinmarknaden och dess primära roll inom jordbruket och verksamheten på landsbygden i vinproducerande medlemsstater och regioner. Trots att stora delar av EU:s vinproduktion är berömd och konkurrenskraftig blir det allt tydligare att sektorn lider av

1. en stadig nedgång i konsumtionen sedan flera årtionden, vilket beror på stora förändringar i livsstil och kostvanor,

2. en försämring av konkurrenskraften jämfört med viner från länder utanför EU,

3. en icke hållbar obalans mellan utbud och efterfrågan inom EU:s vinsektor,

4. ett komplicerat regelverk för vinpolitiken , och

5. otillräcklig hänsyn till miljöaspekter .

Det tycks som om flera av verktygen inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden inte är effektiva när det gäller att uppnå målen, exempelvis följande:

- Förbudet mot nyplantering har inte helt lyckats begränsa produktionen.

- Systemet med röjning av vinodlingar har i princip slutat användas.

- Destilleringsåtgärder och andra marknadsverktyg uppmuntrar till överproduktion och förhindrar därmed jämvikt på marknaden.

- Vissa bestämmelser i den gemensamma marknadsordningen har medfört tung byråkrati.

- En del regler (t.ex. regler om märkning och vinframställningsmetoder ) hämmar effektiviteten och står i vägen för utvecklingen av ny produktionsteknik och nya marknadsföringsmetoder. Det är framför allt märkningsreglerna som är för heterogena och rigida och som gör det svårt att utveckla vin av specifika druvsorter ("vins de cépage") , dvs. vin som framställs av en eller flera druvsorter och för vilka man i marknadsföringen betonar druvsorternas namn i stället för produktens geografiska ursprung.

- Den nuvarande åtskillnaden mellan bordsviner och "kvalitetsviner" som framställs i specifika regioner är inte längre en lämplig ram för att främja konceptet med geografiska ursprungsbeteckningar för viner,

- Flera policyverktyg ifrågasätts för närvarande inom Världshandelsorganisationen (WTO).

2. SYFTE

I meddelandet från juni 2006 framhölls att vinreformen bör betraktas tillsammans med den pågående process som inleddes med 2003 års allmänna reform av den gemensamma jordbrukspolitiken och som fortsatte under 2004 (reform av sektorerna för bomull, humle, olivolja och tobak) och 2005 (reform av sockersektorn). Kommissionens nyligen framlagda lagstiftningsförslag om ändring av den kvarvarande stora sektor som ännu inte reformerats, nämligen frukt- och grönsakssektorn[3], är ett annat initiativ i den här riktningen.

Den gemensamma jordbrukspolitikens nya inriktning är ett viktigt steg mot en mer framåtblickande, marknadsinriktad och hållbar jordbrukssektor, som i hög grad kan bidra till målen i Lissabonstrategin[4] och den politik för hållbar utveckling som antogs vid Europeiska rådets möte i Göteborg[5].

Den nya marknadsorganisationen för vin bör anpassas till de grundläggande principerna i den gemensamma jordbrukspolitiken och bidra till förverkligandet av dessa. Reformen av vinsektorn bör därför inriktas på målen konkurrenskraft och ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet .

Den reformerade gemensamma organisationen av vinmarknaden bör syfta till att

- uppnå en bättre kvantitativ och kvalitativ balans mellan tillgång och efterfrågan ,

- förbättra den europeiska vinsektorns konkurrenskraft,

- i högre grad betona marknadsfokusering , övergripande strategier och tvärvillkor,

- skydda producenternas inkomster,

- integrera mer allmänna samhällsaspekter, t.ex. hälsa, konsumentskydd och miljöaspekter,

- bevara produkternas äkthet och traditionella karaktär,

- vara förenlig med internationella förpliktelser,

- förenkla lagstiftningen och möjliggöra en flexiblare och effektivare rättslig ram,

- omfatta en högre grad av subsidiaritet , genom att åtgärder anpassas till specifika förutsättningar och behov, vilket dock bör ske inom ramen för vissa gemensamma regler för att motverka snedvridning av konkurrensen, och

- se till att Bulgarien och Rumänien integreras i EU på ett smidigt sätt genom att bidra till modernisering och omstrukturering av dessa länders vinsektorer.

3. FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNING

Lagstiftningsförslaget baseras i huvudsak på scenariot med en "genomgripande reform", närmare bestämt alternativ B i kommissionens meddelande från juni 2006. Detta alternativ har sedan vidareutvecklats.

Jämfört med en genomgripande reform är de viktigaste nya aspekterna av de aktuella förslagen följande:

- Begränsning av omfattningen av röjningssystemet (från 400 000 hektar till 200 000 hektar).

- Vinområdet bör omfattas av systemet med samlat gårdsstöd (även om detta inte innefattar några nya typer av bidrag inom ramen för detta system).Den här åtgärden innebär att förslaget skulle omfatta några viktiga delar av det alternativ som innebär en reform av samma slag som reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (alternativ 3 i meddelandet).

- Särskild tonvikt bör läggas på åtgärder för främjande av avsättningen av europeiska viner på marknader utanför EU via de nationella anslagen samt på informationskampanjer om ansvarsfull och måttlig vinkonsumtion inom EU.

4. KONSEKVENSBEDÖMNING (LAGSTIFTNINGSFÖRSLAGET JÄMFÖRT MED BIBEHÅLLANDET AV DEN NUVARANDE SITUATIONEN)

4.1. Ekonomiska konsekvenser för vinsektorn

4.1.1. Marknadsbalans

I ljuset av prognosen på medellång sikt för vinsektorn i EU-27 skulle alternativet utan reformer leda till allt större överskott, vilket tycks ohållbart.

Enligt den lagstiftning som föreslås av kommissionen avskaffas marknadsåtgärderna. Detta kommer att göra vinproduktionen mer marknadsinriktad, vilket på längre sikt kommer att skapa balans på marknaden.

På kort sikt kommer kommissionens förslag att innebära att vinöverskottet gradvis minskas genom att produktionspotentialen reduceras, strukturanpassningen inom sektorn främjas och efterfrågan på EU-viner ökar.

4.1.2. Priser

Om den gemensamma organisationen av marknaden för vin förblir oförändrad kommer det växande överskottet att öka trycket på interventionsåtgärder och på EU:s budget. Det kommer att bli allt svårare att få marknadsåtgärderna att räcka till för att undanröja överskotten. Återkommande kriser skulle ge prisfall och sjunkande jordbruksinkomster .

Den föreslagna reformen kommer på lång sikt att leda till en tillfredsställande prisnivå , som en naturlig följd av att marknadsbalans uppnås.

Sektorn kommer dock att drabbas av ett prisfall på kort sikt , eftersom stabiliseringen av marknadssituationen kommer att förutsätta en betydande strukturanpassning.

Påverkan på vinpriserna bedömdes utifrån en extrapolation av vinpriserna på grundval av det statistiska förhållandet mellan priserna på bordsvin och de totala vinlagren.

Resultaten av denna analys visar att kommissionens förslag på kort sikt skulle påverka priserna mindre (–7%) än scenariot utan reformer (–11%) och att det skulle ge en snabb stabilisering av priserna över tid.

4.1.3. Konkurrenskraft

EU:s vinsektor har för närvarande följande brister jämfört med konkurrenterna:

- Mindre produktionsstrukturer , vilket ger högre produktionskostnader och volymer som är för små för storskaliga återförsäljare.

- Mindre dynamisk marknadsföring.

- Striktare lagstiftning .

Dessa brister har lett till att EU-vinernas marknadsandel urholkats jämfört med konkurrerande viner, både på den inhemska marknaden och på exportmarknaden. Detta är ett tecken på en oroande försämring av konkurrenskraften för vår vinsektor, i synnerhet när det gäller viner av lägre eller medelgod kvalitet.

Alternativet utan reformer innebär ingen lösning på dessa problem.

Kommissionens förslag skulle angripa problemen på ett effektivt sätt genom

- ökad marknadsorientering och förbättring av strukturer,

- större flexibilitet när det gäller vinframställningsmetoder och märkningsregler,

- flexiblare lagstiftning, och

- stöd till information om och främjande av EU-viner.

Det faktum att man häver förbudet mot nyplantering från och med 2014 är särskilt positivt för konkurrensförmågan. Detta innebär att de mest framgångsrika producenterna får möjlighet att optimera storleken på sina företag och producera i en lämplig skala.

De föreslagna bestämmelserna om berikning kan komma att öka produktionskostnaderna för de producenter som berörs. Ju lägre vinpriset är desto större blir ökningen, vilket har större betydelse för producenter som berikar vin med subventionerad, koncentrerad must än för producenter som använder sackaros.

4.1.4. Ekonomiska konsekvenser för sektorn för spritdrycker

Avskaffandet av stödet för destillering av vin för framställning av etanol skulle medföra ökade produktionskostnader för destillatörer, som då måste köpa bordsvin till marknadspris.

Kostnadsökningen beräknas till omkring 0,4 euro per liter konjak (40 volymprocent.) och 0,15 euro per liter vin som tillsatts alkohol. Den här lilla kostnadsökningen skulle förmodligen överföras till produktens konsumentpris.

Även i de länder som har lägst punktskatter brukar konsumentpriset på en enlitersflaska konjak ligga på omkring 10 euro, och därmed kommer den ökade produktionskostnaden för konjak ha relativt begränsade konsekvenser (i normalfallet mindre än 5 %) och de kommer att vara ännu mindre för vin som tillsatts alkohol.

Prisökningen kommer att få till effekt att vinalkoholkonsumtionen minskar med i storleksordningen 4 miljoner hl vin.

4.2 . Sociala konsekvenser

4.2.1. Jordbruksinkomster

Såsom anges under 4.1.2 kommer det långsiktiga prisfallet under det nuvarande systemet leda till betydligt sämre jordbruksinkomster i vinsektorn, på grund av den gradvisa ackumuleringen av vinöverskott.

Reformförslaget skulle på längre sikt leda till en tillfredsställande inkomstnivå motsvarande den relativt höga prisnivån.

Såsom anges i prisanalysen kommer dock vinproducenterna att få räkna med inkomstförluster på kort sikt både med scenariot utan förändringar och med kommissionens förslag.

Man har gjort en simulering av hur det väntade prisfallet kommer att påverka inkomsterna. Simuleringen baserades på uppgifter från Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) och man utgick från en modell med några typgårdar som representerar de vanligaste typerna av bordsvinsproducenter i flera stora vinproducerande regioner i EU.

Analysen visar att kommissionens förslag även på kort sikt skulle påverka inkomsterna mindre i alla regioner jämfört med scenariot utan förändringar , samtidigt som det skulle säkra en snabb inkomststabilisering över tid.

4.2.2. Sysselsättning inom jordbruket

Nysatsningen på röjningssystemet under de första fem åren av vinreformens tillämpning kommer inte bara att medföra en minskning av vinodlingsarealerna utan även att ge en mer omfattande minskning av den jordbruksrelaterade sysselsättningen inom vinsektorn än scenariot utan förändringar.

Under det år då man förväntar sig att systemet med röjning av vinarealer kommer att tillämpas mest (2009) kommer sysselsättningen i vingårdar att minska med 5,1 %. Denna procentsats kommer gradvis att minska under de följande åren och sjunka till 3,3 %, vilket motsvarar den minskning av sysselsättningen inom jordbruket som väntas om det nuvarande systemet bibehålls.

Kort sagt kommer effekterna av kommissionens reformförslag att bli en mindre förstärkning av den normala långsiktiga trenden mot rationalisering av arbetskraftsinsatsen och minskad sysselsättning inom jordbruket. Särskilt intressant är att den totala sysselsättningen efter utgången av övergångsperioden (2013) kommer att vara densamma som den som skulle uppnås två år senare (2015) enligt scenariot utan förändringar.

4.2.3. Sysselsättningen inom övriga delar av vinsektorn och närliggande sektorer

Vinproduktionen hos producenter utan egna vinodlingar omfattar 8 600 kooperativa eller privata vinproducenter, som sysselsätter omkring 76 000 personer i hela EU.

Nysatsningen på röjningssystemet kommer att innebära att en del vinodlare som brukar sända sin produktion till vintillverkare kommer att lägga ned sin verksamhet, vilket kommer att medföra en plötslig minskning av vinproduktionen för de berörda producenterna.

Till följd av den allmänna minskningen av vinproduktionen kan omfattande strukturanpassningar komma att ske i vinbearbetningssektorn. Detta kommer att tvinga vinkooperativen att bli större eller gå samman för att uppnå optimal storlek. Denna process kan å ena sidan leda till minskad sysselsättning, men å andra sidan kan den leda till mer omfattande rationalisering av vinbearbetningsnäringen, som har haft vissa effektivitetsproblem på grund av sin ringa storlek. De ökade resurserna till landsbygdsutvecklingsåtgärder i vinregioner kan också förstärka den nuvarande tendensen hos vinbearbetningsbranschen att öka mervärdet i produktionen genom att bredda sin verksamhet inom övriga delar av vinsektorn.

En annan sektor som är nära kopplad till vinproduktionen är sektorn för vindestillerier, som i Italien, Frankrike och Spanien utgörs av 256 destillerier , som sysselsätter totalt 6 800 anställda (uppgifter saknas från övriga medlemsstater).

Avskaffandet av destilleringsåtgärder, och i synnerhet destilleringen av biprodukter som utgör en stor del vindestillatörernas verksamhet, kommer onekligen att bli besvärlig för dem och en del kommer förmodligen att tvingas lägga ned. Andra destillerier har dock möjlighet att anpassa sig till den nya situationen , om man också beaktar att det finns en stor marknadsefterfrågan på en annan del av deras produktion, nämligen produktionen av alkoholhaltiga drycker. Ökade landsbygdsutvecklingsmedel finns tillgängliga för att finansiera investeringar som syftar till utveckling av ny teknik, för att sänka kostnaderna eller finna nya avsättningsmöjligheter för destilleriernas produktion eller till att genomföra omstruktureringsåtgärder i syfte att hitta omställningsmöjligheter för destillerier som stängs.

4.3 Miljöpåverkan

Vinproduktion påverkar miljön på flera sätt (påverkan på marken, den intensiva användningen av växtskyddsmedel, och då särskilt svampdödande produkter, hanteringen av biprodukter från vinframställningen, den intensivare bevattningen i vissa regioner och den alltför höga graden av specialisering).

Om situationen förblir oförändrad kommer dessa faktorer att fortsätta att påverka miljön negativt .

Reformförslaget kan ge många positiva miljöeffekter, framför allt genom att det innebär att vinodlingar kan omfattas av systemet för samlat gårdsstöd , som systematiskt kopplar stödåtgärder inom den gemensamma organisationen av marknaden för vin till tvärvillkor, och genom att nya medel kan överföras till den andra pelaren.

En ökad röjning av vinodlingsarealer kan leda till positiva effekter på miljön, eftersom röjningen minskar andelen monokulturer. De tvärvillkor som är kopplade till bidraget för slutgiltig nedläggning av vinodlingsarealer, och bidrag inom systemet för samlat gårdsstöd som beviljas för arealer som röjts, kan bidra till att förebygga de negativa effekterna av nedläggningen.

Slutligen kan ett avskaffande av alla destilleringsåtgärder också ge positiva effekter på miljön, förutsatt att man hanterar biprodukterna från vinframställningen på rätt sätt.

4.4 Påverkan på handeln och förenlighet med WTO:s regler

De viktigast frågorna när det gäller vinsektorns förhållande till WTO är följande:

- Interna stöd: En stor del av de årliga utgifterna inom den gemensamma organisationen av marknaden för vin hamnar i den gula boxen, dvs. de tillhör de mest handelssnedvridande stöden.

- Exportbidrag: WTO-förhandlingar kan mynna ut i en överenskommelse om utfasning av alla exportbidrag.

- Kvalitetspolitik och geografiska beteckningar: Det befintliga regelverket är otillräckligt för att ge ett optimalt skydd av EU:s geografiska beteckningar inom ramen för WTO:s TRIPS-avtal.

- Märkningsregler: En del tredjeländer anser att våra regler är diskriminerande.

Enligt scenariot utan förändringar kvarstår nästan alla de problem som den nuvarande marknadsordningen har i förhållande till WTO. Många av bestämmelserna inom den gemensamma organisationen av marknaden för vin skulle därför kunna komma att kritiseras i framtiden.

Reformförslaget skulle göra den gemensamma organisationen av marknaden för vin mer WTO-vänlig , även om det inte är garanterat att alla de åtgärder som föreslås inom ramen för de nationella anslagen skulle komma att omfattas av den gröna boxen.

4.5 . Påverkan på vinkvaliteten och hälso- och konsumentskyddet

4.5.1. Vinkvaliteten

Med reformförslaget kommer den större marknadsfokusering som uppnås genom att marknadsåtgärderna tas bort gynna marknadssegmentet med viner av hög kvalitet.

4.5.2. Folkhälsa och konsumentskydd

Inom ramen för den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden för vin påverkar destilleringen av vin för framställning av etanol folkhälsan negativt, eftersom den innebär att man subventionerar omvandlingen av vin till spritdrycker med högre alkoholhalt. I och med att spritdryckerna kan framställas till lägre priser främjar man också konsumtionen av dessa, vilket står i strid med principerna för skydd av folkhälsan.

Avskaffandet av stöden för destillering av vin för framställning av etanol och åtgärderna för att få bort överskotten genom en ökad marknadsfokusering förväntas få positiva folkhälsoeffekter . Vidare förväntas konsumenterna få ökad insyn genom de förenklingar som föreslås beträffande kvalitetspolitiken, systemet med geografiska beteckningar och märkningsreglerna samt utbildnings- och informationskampanjerna.

4.6. Påverkan på förvaltningen

Ett bibehållande av den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden skulle innebära att man fortsatte med ett komplicerat system , som medför en växande börda för de ekonomiska aktörerna vilket hämmar deras konkurrenskraft och praktiskt taget inte skapar något utrymme för subsidiaritet.

Kommissionens förslag skulle innebära avsevärda förenklingar , framför allt på grund av att ett antal komplicerade åtgärder avskaffas, som systemet med planteringsrätter, destillering, privat lagring av vin och offentlig lagring av alkohol (i vissa fall efter en övergångsperiod). Det innebär också ökad subsidiaritet genom att det införs nationella anslag, som gör att medlemsstaterna kan välja åtgärder ur ett åtgärdspaket, och genom att anslagen till landsbygdsutveckling i vinregionerna ökas.

Slutligen bygger kommissionens förslag i hög grad på principen om budgetneutralitet (omkring 1,3 miljarder euro per år) . Därför kommer det totala stödet till sektorn inte att förändras, utan gemenskapsmedlen kommer att användas mer effektivt.

[1] SEK(2006) 770 av den 22.6.2006, http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/fullimpact_en.pdf.

[2] KOM(2006) 319 av den 22.6.2006http://ec.europa.eu/agriculture/capreform/wine/com2006_319_sv.pdf.

[3] KOM(2007) 17.

[4] KOM(2005) 24.

[5] Ordförandeskapets slutsatser, 15–16 juni 2001.