För länderna på västra Balkan utgör de klara utsikterna till EU-medlemskap en viktig stabiliserande faktor. Genom utsikterna till medlemskap stöds länderna i sina framsteg med att uppfylla de nödvändiga villkoren, däribland villkoren inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen. Goda grannförbindelser och ett inkluderande regionalt samarbete är av största vikt. Engagemanget, både bilateralt och regionalt, är också det största hittills. Samtidigt behövs kontinuerliga ansträngningar för att lösa bilaterala tvister mellan utvidgningsländerna och med medlemsstaterna, i tillämpliga fall under FN:s överinseende. Detta bör bidra till att man kommer tillrätta med arvet från det förflutna, särskilt i västra Balkan, där såren från konflikterna under senare tid trots stora framsteg fortfarande behöver tid för att läka helt. Att stödja stabilitet och välstånd på västra Balkan är en investering inte bara för regionens framtid utan även i EU:s eget intresse.

Även om många länder har gjort betydande framsteg på många områden under det senaste året står de inför sådana utmaningar att inget av dem kommer att vara redo för anslutning till EU under den nuvarande kommissionens mandatperiod, som löper ut i slutet av 2019. Alla länder står inför stora utmaningar när det gäller rättsstatsprincipen. Rättsväsendena är inte tillräckligt oberoende, effektiva eller ansvariga. Det krävs fortfarande seriösa ansträngningar för att bekämpa organiserad brottslighet och korruption.

3.De utmaningar som utvidgningsländerna står inför är sådana att inget av länderna kommer att vara redo för en anslutning till EU under den nuvarande kommissionens mandatperiod. Detta faktum understryker behovet av att bekräfta det starka fokuset på principen om ”det grundläggande först” i anslutningsprocessen. Denna princip utgör ryggraden i utvidgningspolitiken under den nuvarande kommissionen.

Kommissionen välkomnar Turkiets stöd till återupptagandet av de FN-ledda samtalen om en lösning av konflikten på Cypern. Det är nu viktigt att man gör framsteg i samtalen så snart som möjligt. I enlighet med rådets och kommissionens ståndpunkter, som upprepats under de senaste åren, måste nu Turkiet snarast fullgöra sin skyldighet att till fullo genomföra tilläggsprotokollet och göra framsteg mot en normalisering av förbindelserna med Republiken Cypern. Detta skulle kunna ge ny kraft åt anslutningsprocessen. Kommissionen anmodar också parterna att undvika alla former av hot, källor till konflikter eller handlingar som skulle kunna inverka negativt på de goda grannförbindelserna och en fredlig lösning av tvister. Kommissionen understryker de suveräna rättigheter som EU:s medlemsstater åtnjuter. Till dem hör bland annat rätten att ingå bilaterala avtal samt att utforska och utnyttja sina naturresurser i enlighet med EU:s regelverk och internationell rätt, bland annat FN:s havsrättskonvention.

Europeiska rådet drog också slutsatsen att det måste ingjutas nytt liv i anslutningsprocessen för att framsteg ska kunna nås i förhandlingarna i överensstämmelse med förhandlingsramen och rådets relevanta slutsatser. Kommissionen har föreslagit att kapitel 17 ska öppnas och uppmanar rådet att anordna en regeringskonferens före utgången av 2015. En uppdaterad rapport från genomgången av kapitel 31 lämnades in i december 2013. Kommissionen kommer att granska framstegen i de övriga kapitlen och har för avsikt att lämna in uppdaterade förberedande dokument för kapitlen 15, 23, 24 och 26 senast våren 2016. Diskussioner om alla dessa kapitel kan därefter inledas i rådet, utan att detta påverkar medlemsstaternas ståndpunkter. Särskilt ett återupptagande av förberedelserna för att öppna kapitlen 23 och 24 skulle ge Turkiet en övergripande färdplan för reformer på de viktiga områdena rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter.

17.Turkiet: Turkiet är en viktig partner för Europeiska unionen. Under det gångna året har EU och Turkiet fortsatt att stärka samarbetet på viktiga områden av gemensamt intresse. Turkiet brottas med allvarliga problem rörande utrikespolitiken och säkerheten, bland annat det ökande hotet från terrorismen. Turkiet ligger i främsta linjen för den allvarliga flyktingkrisen och tillhandahåller omfattande stöd till över två miljoner syriska flyktingar på sitt territorium. Det är synnerligen viktigt att den politiska dialogen, samarbetet och partnerskapet mellan EU och Turkiet stärks. Europeiska rådet har välkomnat EU:s och Turkiets gemensamma handlingsplan om flyktingar och migrationshantering, som en del av en övergripande samarbetsagenda som bygger på delat ansvar, ömsesidiga åtaganden och resultat. EU och dess medlemsstater har uttryckt sin beredskap att utöka samarbetet med Turkiet och avsevärt öka sitt politiska och ekonomiska engagemang inom de fastställda ramarna. Ett framgångsrikt genomförande av den gemensamma handlingsplanen kommer att bidra till att påskynda genomförandet av färdplanen för viseringsliberalisering gentemot samtliga deltagande medlemsstater och ett fullständigt genomförande av återtagandeavtalet. Framstegen kommer att utvärderas under våren 2016, då kommissionen också kommer att lägga fram den andra rapporten rörande genomförandet av färdplanen för viseringsliberalisering.

Den rättsliga ramen för skyddet av mänskliga rättigheter är i stort sett i linje med de europeiska normerna, men problem kvarstår med genomförandet. Montenegro har uppnått viss beredskap i fråga om yttrandefrihet. Farhågor kvarstår dock: Attacker mot mediearbetare och egendom har förekommit under rapporteringsperioden, även om de var färre än under tidigare år. Vissa mål som rör våld mot medier har ännu inte klarats upp, däribland det allvarligaste målet, mordet på en chefredaktör 2004. Bristen på stabila yrkesmässiga och etiska normer, i kombination med bristen på effektiv självreglering, främjar inte mediefriheten.

Albanien

Vad gäller de politiska kriterierna genomfördes de lokala valen i juni 2015 utan några större incidenter. Man har ännu inte tagit itu med farhågorna avseende valmyndigheternas opartiskhet och professionalism och den övergripande politiseringen av valprocessen. I december 2014 antog parlamentet en resolution där en grund läggs för en kontinuerlig och konstruktiv politisk dialog mellan den styrande majoriteten och det största oppositionspartiet. Därmed avslutade det största oppositionspartiet sin sex månader långa bojkott av parlamentet. Mer måste dock göras för att ta itu med den splittrande politiska kulturen och säkerställa en mer konstruktiv dialog mellan de olika politiska partierna.

När det gäller reformen av den offentliga förvaltningen har Albanien måttlig beredskap. Övergripande reformstrategier och en ny lag om administrativa förfaranden har antagits. Det krävs dock ansträngningar för att uppnå målet att få en professionell offentlig förvaltning som är fri från politiskt inflytande, öka de lokala myndigheternas finansiella och administrativa kapacitet och se till att lagen om offentlig anställning genomförs på ett ändamålsenligt sätt på lokal nivå.

Albaniens rättssystem befinner sig i ett tidigt skede när det gäller att uppnå beredskap. Avsevärda brister inom rättssystemet kvarstår vad gäller domarnas och åklagarnas oberoende och ansvarsskyldighet, verkställighet av domar, interinstitutionellt samarbete samt när det gäller rättskipningen, som fortfarande är långsam. En särskild parlamentarisk kommitté har inrättats för att genomföra en övergripande och inkluderande reform av rättsväsendet. Nästa avgörande steg är antagandet av strategin och handlingsplanen för reformen av rättsväsendet, följt av antagandet av nödvändiga institutionella, rättsliga och processuella åtgärder.

Albanien har uppnått viss beredskap i kampen mot korruption. En ny strategi och handlingsplan mot korruption har antagits. Korruptionen är dock utbredd och det krävs större insatser för att göra framsteg och åstadkomma påtagliga resultat när det gäller utredningar, åtal och fällande domar på alla nivåer. Förbättringar måste ske när det gäller förebyggande utredningar, systematisk riskbedömning och interinstitutionellt samarbete. De institutioner som deltar i kampen mot korruptionen måste få ett ökat oberoende, eftersom de fortfarande är sårbara för politiskt tryck och annan otillbörlig påverkan.

Landet har uppnått viss beredskap i kampen mot organiserad brottslighet. Albanien har genomfört ett antal brottsbekämpande insatser som lett till att stora cannabisodlingar förstörts. Antalet fällande domar som faktiskt leder till att kriminella organisationer upplöses är dock fortfarande försumbart jämfört med den regionala och inhemska olagliga marknadens beräknade värde. Finansiella utredningar, åtgärder mot penningtvätt och

förverkande av tillgångar används fortfarande i för liten utsträckning. Albanien måste åstadkomma resultat i fråga om förebyggande utredningar, åtal och fällande domar i mål avseende organiserad brottslighet, inbegripet penningtvätt, och på ett effektivt sätt upplösa kriminella nätverk.

Den rättsliga ramen för skyddet av mänskliga rättigheter är i stort sett i linje med de europeiska normerna. Dock är det faktiska genomförandet av relevant lagstiftning och relevanta strategier begränsat och genomförandet av mekanismer för skydd av de mänskliga rättigheterna fortfarande otillräckligt. När det gäller yttrandefrihet har Albanien uppnått viss beredskap. Den allmänna miljön bidrar generellt till yttrandefrihet, men lagstiftningen måste genomföras på ett bättre sätt. Tillsynsmyndighetens och det offentliga programföretagets oberoende måste stärkas ytterligare. Tillämpningen av äganderätten har ännu inte säkerställts och processerna för egendomsregistrering, återlämnande och kompensation har ännu inte slutförts. Romer och egyptier lever under mycket svåra förhållanden och utsätts ofta för social utestängning och diskriminering. I kampen mot diskriminering behöver rättspraxis utvecklas ytterligare. De institutionella mekanismerna för skydd av barnets rättigheter är fortfarande bristfälliga. Ungdomsrättsvården uppfyller inte de internationella kraven.

Albanien har fortsatt att aktivt delta i det regionala samarbetet och att upprätthålla goda grannförbindelser i linje med sina åtaganden enligt stabiliserings- och associeringsavtalet.

Vad gäller de ekonomiska kriterierna har Serbien måttlig beredskap när det gäller att utveckla en fungerande marknadsekonomi. Vissa framsteg har gjorts när det gäller att förbättra den makroekonomiska stabiliteten och tillväxtutsikterna. Inflationen är fortsatt låg. Betydande utmaningar återstår dock. Det krävs ytterligare insatser för att fortsätta budgetkonsolideringen, förbättra företagsklimatet och ta itu med den informella ekonomin. Albanien bör också förbättra budgetförvaltningsramen och åtgärda det stora antalet nödlidande lån. Arbetslösheten (17,5 %) och den informella sysselsättningen är fortsatt hög.

När det gäller förmågan att hantera konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen har Albanien viss beredskap. Vissa framsteg har gjorts när det gäller utbildning, transport och energiinfrastruktur. Dock krävs det betydande investeringar i humankapital och fysiskt kapital för att förbättra Albaniens konkurrenskraft. Albanien bör förbättra den högre utbildningens kvalitet och fortsätta omstruktureringen av yrkesutbildningen, anta och genomföra de nationella transport- och energistrategierna och sänka icke-tariffära handelshinder, som t.ex. brister i livsmedelssäkerheten.

Albanien har fortsatt att anpassa sin lagstiftning till EU:s krav på ett antal områden och därigenom förbättrat sin förmåga att fullgöra de skyldigheter som följer av ett medlemskap. På många områden har landet måttlig beredskap, t.ex. inom finansiell kontroll, eller viss beredskap, bland annat inom offentlig upphandling och på statistikområdet. Albanien kommer dock att behöva göra betydande ansträngningar för att förbättra sin beredskap när det gäller att genomföra EU:s regelverk. Landet bör fortsätta att arbeta för att utveckla transport- och energinäten. Den administrativa kapaciteten och den yrkesmässiga standarden hos de organ som ansvarar för att genomföra EU:s regelverk måste stärkas och tillsynsorganens oberoende skyddas. Att förbättra insynen och ansvarsskyldigheten, särskilt för att säkerställa att systemet för offentlig upphandling och förvaltningen av de offentliga finanserna fungerar effektivt, ändamålsenligt och öppet, förblir avgörande.

De albanska myndigheterna förväntas fortsätta sina ansträngningar för att itu med det allt större antalet uppenbarligen ogrundade asylansökningar som dess medborgare lämnar in i EU:s medlemsstater och Schengenassocierade länder. All verksamhet för att motverka detta negativa fenomen ska intensifieras via mekanismen för uppföljning av viseringsliberaliseringen, särskilt efter den ökning som skedde under sommaren.

Bosnien och Hercegovina

Vad gäller de politiska kriterierna administrerades de allmänna valen i oktober 2014 på ett effektivt sätt och genomfördes under ordnade former och i en konkurrensutsatt miljö. Bosnien och Hercegovinas parlamentariska församling har börjat fungera och åstadkomma resultat i fråga om lagstiftningsagendan. Efter antagandet av reformagendan, där det angavs vilka viktiga samhällsekonomiska reformer som ska genomföras, gjordes till en början framsteg med dess genomförande. Det återstår dock att förbättra samarbetet mellan parlamenten på statlig nivå, entitetsnivå och i Brčko-distriktet. Det måste ske närmare samarbete och samordning mellan alla förvaltningsnivåer, inte minst för att kunna möta de stora samhällsekonomiska utmaningarna.

Genom landets konstitution inrättades en komplex institutionell struktur som fortfarande är ineffektiv och föremål för olika tolkningar. Konstitutionen är fortfarande i strid med Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, såsom anges i Sejdić-Finci-beslutet från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, och måste ändras.

Landet befinner sig i ett tidigt skede i reformen av den offentliga förvaltningen, med en hög grad av politisering och dåligt utbyggda tjänster. En ny strategisk ram måste inrättas som säkerställer lämplig politisk vägledning för reformen av den offentliga förvaltningen i landet.

Rättssystemet i Bosnien och Hercegovina har uppnått viss beredskap. En strategi för reformen av rättsväsendet har antagits och måste nu genomföras. På ett ministermöte i september inom den strukturerade dialogen upprepade myndigheterna sitt åtagande om att gemensamt utarbeta de viktigaste inslagen i reformen av rättsväsendet.

Bosnien och Hercegovina har viss beredskap i kampen mot korruption. En ny strategi och handlingsplan mot korruption har antagits som omfattar åren 2015–2019. En markant ökning har skett när det gäller förverkande av tillgångar. Korruptionen är fortsatt utbredd och det politiska engagemanget i denna fråga har inte omsatts i konkreta resultat. Den rättsliga och institutionella ramen är fortfarande svag och otillräcklig. Bristande efterlevnad av lagstiftningen påverkar medborgare och institutioner negativt. De gällande påföljderna avskräcker inte tillräckligt från korruption.