PRELIMINÄRT FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET NR 5 TILL 2003 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET - INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNING REDOVISAD PER AVSNITT - Avsnitt III - kommissionen

(framlagt av kommissionen)

Kommissionen lägger fram detta förslag till ändringsbudget nr 5/2003 till budgetmyndigheten av de skäl som anges i motiveringen nedan och med beaktande av

- Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 272 i detta,

- Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 177 i detta, och

- rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [1], särskilt artikel 37 i denna.

[1] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

***

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

MOTIVERING

SAMMANFATTANDE TABELL INDELAD ENLIGT BUDGETPLANEN

INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNING REDOVISAD PER AVSNITT

MOTIVERING

I Januari 2003 lade de spanska och italienska myndigheterna fram ansökningar till kommissionen om bistånd ur Europeiska unionens solidaritetsfond [2] för de tre katastrofer som drabbat länderna i form av oljetankern Prestiges förlisning, den jordbävning som drabbade regionerna Molise och Apulien samt vulkanen Etnas utbrott.

[2] Rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond, EGT L 311, 14.11.2002.

Kommissionen har noggrant gått igenom ansökningarna med utgångspunkt från solidaritetsfondsförordningen, särskilt dess artikel 2-4. Kommissionen har dragit slutsatsen att ingen av de tre händelserna faller inom ramen för förordningens definition av "större katastrof" eller når upp till beloppsgränsen för skador, som i det här fallet blir 3 miljarder euro (då 0,6 % av BNI i båda länderna utgör ett större belopp än 3 miljarder euro). Ansökningarna har därför bedömts mot bakgrund av artikel 2.2 sista stycket i förordningen, där det anges villkor för när bistånd ur fonden undantagsvis får beviljas förutsatt att vissa kriterier är uppfyllda.

Kommissionens bedömning kan sammanfattas enligt följande:

Oljeutsläppen från "Prestige"

Den 13 januari 2003 förelade de spanska myndigheterna kommissionen en ansökan om bistånd ur solidaritetsfonden för att finansiera de nödinsatser som krävdes till följd av oljetankern Prestiges förlisning. På en begäran från kommissionen den 11 mars kompletterade de spanska myndigheterna uppgifterna i den ursprungliga ansökan, och dessa uppgifter mottogs den 13 maj. Den 13 juni lade de spanska myndigheterna fram ytterligare kompletteringar. Följande punkter bör vägas in vid bedömningen:

1. Den ursprungliga ansökan lades fram inom tidsfristen 10 veckor efter det att de första skadorna registrerades den 19 november 2002.

2. Katastrofen är inte av naturligt ursprung och faller därför inte inom det huvudsakliga tillämpningsområdet för förordningen. De spanska myndigheterna har dock kunnat visa att ett bistånd ur fonden kan motiveras utifrån de särskilda omständigheter som råder, särskilt skadornas art och utbredning, svårigheten att fastställa när källan till de fortsatta föroreningarna kan neutraliseras och de långsiktiga skadliga effekterna på den drabbade regionen.

3. De direkta skadorna har angetts vara 594 miljoner euro. Detta belopp behöver dock korrigeras eftersom det innefattar även indirekta skador (140 miljoner euro i ersättningar till fiskerinäringen) samt PR-kostnader för att främja turismen (24,5 miljoner euro) och subventionerade lån (13,6 miljoner euro) vilka inte kan definieras som kostnader för skadan. Däremot bedöms ytterligare 70 miljoner euro krävas för att stoppa ytterligare utsläpp från skeppsvraket, vilket kan läggas till de direkta kostnaderna. Hänsyn bör också tas till det faktum att International Oil Pollution Compensation Fund (IOPCF) kommer att bidra till att täcka en del av de direkta kostnaderna (se punkt 9 nedan). Kommissionens avdelningar anser sammanfattningsvis att de direkta kostnaderna bör beräknas till 436 miljoner euro.

4. Oljeutsläppen orsakar allvarliga skador på miljön som är svåra att mäta i ekonomiska termer, och förorenar i varierande grad hela kustlinjen i norra Spanien, som delas fyra autonoma regioner (Galicien, Asturien, Kantabrien och Baskien), inklusive några öar strax utanför kusten och utloppen på de spanska floder som rinner ut i Atlanten. En särskilt allvarlig omständighet när det gäller Prestiges förlisning är att det är svårt att bedöma när föroreningarna faktiskt kommer att upphöra, så länge man inte definitivt lyckats neutralisera vraket.

5. Det är i fallet Prestige svårt att objektivt bedöma om regionen drabbats av en "ovanligt allvarlig katastrof" enligt kriterierna i förordningen. Eftersom huvudsakligen havet och stränderna påverkats är det svårt att definiera vad som är den "drabbade regionen" enligt artikel 2.2 i förordningen, och huruvida "den större delen av befolkningen" i området drabbats.

6. Å andra sidan har allvarliga och bestående återverkningar på livsvillkoren och den ekonomiska stabiliteten kunnat konstateras för området närmast kusten, där en stor del av befolkningen i de fyra autonoma regionerna är bosatt. Två faktorer samverkar: den allvarliga och bestående påverkan på miljön och de ekonomiska effekterna därav, särskilt inom de två viktigaste näringarna i området, nämligen fiske och turism (till fiskerinäringen räknas även angränsande näringar som vattenbruk, upptagning av skaldjur och bearbetningsindustrier). Medan de negativa effekterna på fisket drabbar en mycket stor del av befolkningen, i synnerhet i de många mindre samhällena vid kusten, drabbar effekterna på turismen hela regionen - inte minst genom en skadad marknadsprofil. Påverkan är inte heller begränsad till turistnäringen i strikt mening, såsom hotell, campingplatser, landsbygdsturism, utan även relaterade näringar drabbas (t.ex. restauranger, barer och diskotek). Dessa negativa effekter påverkar ekonomin i stort men också i högsta grad de individuella levnadsvillkoren för många människor.

De spanska myndigheterna bedömer att över 330 000 människor som är beroende av fiskerinäringen och relaterade sektorer (inklusive familjemedlemmar) på ett påtagligt sätt har påverkats genom att förlora arbete eller inkomst. Inom turistnäringen bedöms siffran överstiga 550 000. Sammanlagt förväntar sig myndigheterna att över 885 000 människor kommer att påverkas direkt och att de ekonomiska förlusterna i de båda sektorerna kommer att uppgå till över 1,2 miljarder euro under de kommande två åren.

Det bör påpekas att den sammanlagda befolkningen i städer och samhällen vid kusten uppgår till närmare 2,8 miljoner människor för de fyra autonoma regionerna tillsammans. Befolkningen i de många mindre samhällena och byarna vid sidan av de sex större städerna (La Coruña, Vigo, Avilés, Gijón, Santander och San Sebastian) uppgår till 1,5 miljoner, och dessa många samhällen är i mycket hög grad beroende av de två nämnda sektorerna.

7. De berörda regionerna kan inte definieras som "avlägsna eller isolerade". De spanska myndigheterna har dock påvisat att de särskilt svåra verkningarna och de osäkerhetsfaktorer som återstår kring Prestige-haveriet tyder på att ett bistånd ur solidaritetsfonden bör vara befogat.

8. Kostnaden för de nödvändiga krisinsatserna enligt artikel 3.2 i förordningen har beräknats till 416 miljoner euro. Detta belopp motsvarar nästan uteslutande saneringsarbete, uppsamling av olja från stränder och hav och behandling av oljeutsläppet.

9. För att så långt som möjligt täcka de totala skadorna har andra källor till gemenskapsfinansiering uppbringats inom befintliga instrument, i första hand strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Dessa medel förväntas sammanlagt uppgå till 400 miljoner euro: upp till 170 miljoner euro från ERUF, inklusive ett belopp från ett Interreg-initiativ som särskilt syftar till att permanent neutralisera vraket, 10,1 miljoner euro från ESF, 91,1 miljoner euro från Sammanhållningsfonden och upp till 140 miljoner euro från FFU, där medlen tas från post B2-200 (omställning av de fartyg och fiskare som fram tidigare var beroende av fiskeavtalet med Marocko).

10. Ca 150 miljoner euro förväntas också täckas genom International Oil Pollution Compensation Fund (IOPCF). Mellan 50 och 64 miljoner euro i ersättning för stödberättigande utgifter för skador enligt punkt 7 ovan förväntas ingå i dessa kompensationsbetalningar. Betalningarna från den internationella fonden torde tills vidare bli mycket begränsade i väntan på en femfaldig ökning av dess disponibla medel för dylika ersättningar (till 910 miljoner euro) som skall träda i kraft 2004, men dessa nya medel är endast avsedda för framtida katastrofer.

Av de skäl som redogjorts för ovan har kommissionen kommit till slutsatsen att solidaritetsfondsförordningen bör tillämpas i detta fall, med tanke på de exceptionella omständigheterna kring katastrofen och dess tydligt påvisade konsekvenser. Det bedöms därför vara motiverat att bevilja bistånd ur solidaritetsfonden.

Jordbävningar i Molise och Apulien

En ansökan om bistånd från solidaritetsfonden lades fram till kommissionen den 13 januari 2003 i syfte att täcka kostnader för nödåtgärder till följd av en serie jordbävningar som drabbat delar av regionerna Molise och Apulien. På en begäran från kommissionen den 11 mars kompletterade de italienska myndigheterna uppgifterna i den ursprungliga ansökan, och dessa ytterligare uppgifter mottogs den 2 maj. Några slutliga klargöranden skedde vid ett möte den 19 juni. Följande punkter bör vägas in vid bedömningen:

1. Katastrofen tog sin början den 31 oktober 2003. Ansökan om bistånd ur fonden skedde inom den frist på två månader efter det att förordningen trädde i kraft och således inom den retroaktiva frist som fastställs i dess artikel 13.

2. Katastrofen är av naturligt ursprung och faller således inom det huvudsakliga tillämpningsområdet för förordningen.

3. De direkta skadorna har värderats till 1 558 miljoner euro.

4. Den region som drabbats har klart kunnat definieras till 65 kommuner i Campobasso/Molise och 14 kommuner i Foggia/Apulien. De skador som avses ovan avser således bara den på, så sätt definierade drabbade regionen.

Befolkningen i den drabbade regionen uppgår till 243 000, varav den större delen direkt har påverkats.

5. Även om det i allmänhet inte förefaller vara befogat att lyfta medel ur solidaritetsfonden för regionalt avgränsade katastrofer där den drabbade befolkningen inte uppgår till en viss nivå bör dessa bedömningar göras från fall till fall, på så sätt att man också tar ställning till den relativa skadan och hur allvarliga dess effekter förväntas bli. I det aktuella fallet bör de stora direkta skadorna och det faktum att området är relativt isolerat leda till slutsatsen att en betydande nivå har uppnåtts.

6. Det har klart påvisats att det föreligger allvarliga och bestående återverkningar på livsvillkoren och den ekonomiska stabiliteten i regionen: en undersökning visar att skadorna på många offentliga och privata fastigheter, inklusive jordbruksfastigheter och infrastruktur, har inneburit ett betydande avbrott i aktiviteten i regionen genom att helt förlama produktion och handel och därmed tillfoga ekonomin bestående skada. Mer är 20 % av byggnaderna förklarades obeboeliga och närmare 12 000 människor hänvisades till tillfälliga bostäder.

7. Som nämns under punkt 5 är regionen relativt isolerat belägen, även om den inte kan definieras som "avlägsen". De italienska myndigheterna har visat att jordbävningens effekt på den drabbade regionen varit så allvarlig att det framstår som motiverat att bevilja bistånd ur solidaritetsfonden, inte minst med tanke på att regionen redan var ekonomiskt svag och socialt fragmenterad.

8. Kostnaden för de nödvändiga krisinsatserna enligt artikel 3.2 i förordningen har beräknats till 248 miljoner euro, vilket vidare kan indelas efter olika typer av insatser. De italienska myndigheterna har bekräftat att beloppet endast hänför sig till den ovan definierade "drabbade regionen".

9. Generellt sett finns det medel tillgängliga inom det strukturfondsprogram som täcker den drabbade regionen, i synnerhet för att få igång den ekonomiska aktiviteten och reparera offentlig infrastruktur. Inga belopp har dock ännu öronmärkts för ändamålet.

10. Ingen del av de stödberättigande skador som tas upp under punkt 8 ovan täcks av försäkringar.

Av ovan angivna skäl har kommissionen godtagit Italiens ansökan.

Vulkanen Etnas utbrott

En ansökan om bistånd från solidaritetsfonden lades fram till kommissionen den 13 januari 2003 i syfte att bidra till finansieringen av nödåtgärder till följd av vulkanen Etnas utbrott samt påföljande jordskalv och nedfall av aska under flera månader. På en begäran från kommissionen den 11 mars kompletterade de italienska myndigheterna uppgifterna i den ursprungliga ansökan, och dessa ytterligare uppgifter mottogs den 7 maj. Några slutliga klargöranden skedde vid ett möte den 19 juni. Följande punkter bör vägas in vid bedömningen:

1. Katastrofen tog sin början den 26 oktober 2002. Ansökan om bistånd ur fonden skedde inom den frist på två månader efter det att förordningen trädde i kraft och således inom den retroaktiva frist som fastställs i dess artikel 13.

2. Katastrofen var av naturligt ursprung och faller således inom det huvudsakliga tillämpningsområdet för förordningen.

3. De direkta skadorna uppges vara 962 miljoner euro. Detta belopp behöver dock justeras eftersom det även innefatta indirekta kostnader ("minskad ekonomisk aktivitet", 113 miljoner euro). Kommissionens avdelningar bedömer att de totala direkta kostnaderna bör värderas till 849 miljoner euro.

4. Provinsen Catania har definierats som drabbad region. De skador som nämns ovan hänför sig endast till den så definierade drabbade regionen.

5. Befolkningen i den drabbade regionen uppgår till 1 069 000, varav 920 000 (86 %), dvs. "större delen" enligt förordningen, är direkt drabbade. Påverkan har tagit flera olika former: befolkningen i 45 av Catanias 55 kommuner har exponerats för giftigt nedfall av vulkanaska, vilket bedöms vara en allvarlig risk för folkhälsan. I 14 kommuner konstaterades allvarliga skador av lava och jordskalv, vilket sammanlagt påverkat ca 160 000 personer och gjort 3000 bostäder eller offentliga byggnader alltför osäkra för användning, vilket orsakat förluster på 590 miljoner euro på privata och offentliga byggnader och infrastruktur.

6. De allvarliga och bestående återverkningarna på livsvillkoren och den ekonomiska stabiliteten i regionen beror på i) att den vulkaniska aktiviteten och åtföljande jordskalv pågick under flera månader, och ii) att det krävs mycket omfattande arbete för att reparera skadorna -troligen under minst två år - och för att bedöma hälsoeffekterna av asknedfallen. Catania-provinsen bidrar med 21 % av den sicilianska ekonomin, vilket gör den till den näst störst efter Palermo. Det förväntade bortfallet av ca 3 miljarder euro kommer således att få indirekta effekter på Siciliens ekonomi som helhet. Bortfallet inom jordbruket, som är den viktigaste ekonomiska resursen i Catania-provinsen med över 30 000 arbetstagare, förväntas bli ca 50 % för den innevarande odlingssäsongen. Generellt bedöms ekonomin ha tappat fart med ca 35 % och vad gäller turismen, som är av central betydelse för regionen, minskade bokningarna med upp till 80 %. Särskilt negativa effekter fick kapacitetsnedsättningen och tidvis stängningen av Catanias flygplats, som betjänar tre miljoner invånare regionalt och har över 4 miljoner passagerare per år, och således utgör knutpunkten för transporter av passagerare och varor från och till östra Sicilien.

7. Catania-provinsen ligger på Sicilien, där levnadsförhållandena och ekonomin präglas av ett isolerat och avsides geografiskt läge, med en försvårad tillgång till ekonomiska centra i Italien som följd. Det finns också ett ömsesidigt beroende av de närmaste regionerna på fastlandet som ytterligare ökar ekonomins känslighet.

8. Kostnaden för de nödvändiga krisinsatserna enligt artikel 3.2 i förordningen har beräknats till 204 miljoner euro, vilket vidare kan indelas efter olika typer av insatser. De italienska myndigheterna har bekräftat att beloppet endast hänför sig till den ovan definierade "drabbade regionen".

9. Generellt sett finns det medel tillgängliga inom det strukturfondsprogram som täcker den drabbade regionen, i synnerhet för att få igång den ekonomiska aktiviteten och reparera offentlig infrastruktur. Inga belopp har dock ännu öronmärkts för ändamålet.

10. Ingen del av de stödberättigande skador som tas upp under punkt 4 ovan täcks av försäkringar, eftersom det inte finns några försäkringar som täcker skador från vulkanisk aktivitet tillgängliga på marknaden.

Av ovan angivna skäl föreslår kommissionen att Italiens ansökan om bistånd ur fonden godtas.

Finansiering

Den totala årsbudgeten för regionala katastrofer som finansieras på undantagsbasis är 75 miljoner euro (se artikel 4.2 i solidaritetsfondsförordningen). Detta betyder att högst 56,250 miljoner euro kan beviljas före 1 oktober. Den procentsats som tillämpas för bistånd för denna kategori av katastrofer är 2,5 % av de totala direkta skadorna. För att ansökningarna skall behandlas lika föreslås det att denna sats tillämpas på alla ansökningarna, och att bidragen sedan minskas proportionellt ned till det utgiftstak som gäller fram till den 1 oktober enligt tidsgränsen i förordningen.

Kommissionen föreslår följande belopp i bistånd ur solidaritetsfonden:

>Plats för tabell>

Efter att dessa belopp anslagits återstår 25 % av solidaritetsfondens medel för det fjärde kvartalet.

De betalningsbemyndiganden som krävs för att genomföra utbetalningarna kommer att göras tillgängliga genom överföringar från andra budgetrubriker. Kommissionen kommer att lägga fram sitt förslag till dessa överföringar vid en senare tidpunkt.

S

>Plats för tabell>

AMMANFATTANDE TABELL INDELAD ENLIGT BUDGETPLANEN

INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNING REDOVISAD PER AVSNITT

Avsnitt III - kommissionen

DELB

>Plats för tabell>

UNDERAVSNITT B2 - STRUKTURELLA ÅTGÄRDER, UTGIFTER FÖR STRUKTUR OCH SAMMANHÅLLNING, ÖVRIGA JORDBRUKS- OCH REGIONALPOLITISKA ÅTGÄRDER, TRANSPORTER OCH FISKE

TITLEB2-4--EUROPEISKA UNIONENS SOLIDARITETSFOND - MEDLEMSSTATER

>Plats för tabell>

KAPITELB2-4 0--Europeiska unionens solidaritetsfond - medlemsstater

Artikel B2-4 0 0--Europeiska unionens solidaritetsfond - medlemsstater

>Plats för tabell>

Denna artikel är avsedd att täcka bistånd ur Europeiska unionens solidaritetsfond.