Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007)

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 210/97/EG infördes ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen som löper ut den 31 december 2002.

2. I kommissionens interimsrapport om Tull 2002-programmet av den 31 juli 2001 konstateras att de första resultaten är positiva och uppmuntrande. Detta, och medlemsstaternas reaktioner, visar att den nya arbetsstrukturen och den mera operativa ansats som nu tillämpas ger resultat som långsiktigt är till gagn för gemenskapen.

3. Som framgår av meddelandet om lämpligheten av att fortsätta med Tull 2002-programmet är ett nytt program, som sörjer för både kontinuitet och utveckling inom denna sektor, motiverat för att

- främja sysselsättningen genom minskade kostnader för reglernas efterlevnad, vilket bidrar till ett konkurrenskraftigt företagsklimat,

- förbereda utvidgningen och, efter utvidgningen, underlätta de nya medlemsstaternas fullständiga integration, så att samtliga tullförvaltningar i den utvidgade gemenskapen kan fungera som om de vore en enda förvaltning,

- förbättra det skydd för konsumenterna och för gemenskapens ekonomiska intressen som tullen erbjuder.

Dessa prioriteringar för framtiden ger, tillsammans med det stöd somredan visats från medlemsstaternas sida, tungt vägande argument för att fortsätta det arbete som utförts inom ramen för Tull 2002.

4. Huvudmålet för det nya programmet är att se till att tullmyndigheterna tillämpar gemenskapens lagstiftning så att den inre marknaden fortsätter att fungera väl i en utvidgad gemenskap. Tonvikten läggs vid uppgiften att

- säkerställa en fortsatt användning av de datoriserade system som tidigare utvecklats,

- fortlöpande standardisera de nuvarande arbetsmetoderna,

- ge ett praktiskt inriktat stöd till kandidatländerna, för vilka programmet bör öppnas,

- förbättra åtgärder som vidtas för att förhindra oegentligheter,

- genom utveckling av kommunikationssystemen understödja tillkomsten av e-tull,

- minska kostnaderna för reglernas efterlevnad och därmed bidra till att det skapas ett konkurrenskraftigt företagsklimat,

- utforma utbildningsåtgärder som tillgodoser de behov som uppstår inom ramen för de olika programaktiviteterna.

5. Bland åtgärdsformerna inom ramen för programmet bör särskilt ingå system för informationsutbyte och kommunikation, lednings- och projektgrupper, metod- och resultatjämförelser, tjänstemannautbyten, seminarier och diskussionsgrupper.

6. Det finns bestämmelser om utvärdering av programmet. Programmet kommer sålunda att utvärderas dels efter halva programtiden, dels efter det att programmet avslutats, varvid resultatet av programverksamheterna i förhållande till de allmänna och särskilda målen kommer att bedömas. Utvärderingarna kommer att ombesörjas gemensamt av de deltagande länderna och kommissionen.

7. I beslutet beaktas att utvärderingsordningen bör vara effektiv, vilket kräver att det fastställs en uppsättning indikatorer med vars hjälp programmets verkningsfullhet och effektivitet kan mätas.

8. Programmet föreslås löpa under fem år så att varaktiga resultat kan uppnås.

9. Med stöd av vad som anförs i kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om lämpligheten av att fortsätta Tull 2002-programmet föreslås Europaparlamentet och rådet anta förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007).

2002/0029 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om antagande av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [1],

[1] EGT C , , s. .

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [2],

[2] EGT C , , s. .

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och

av följande skäl:

(1) Erfarenheterna från tidigare program på tullområdet, särskilt Tull 2002-programmet, vilket infördes genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 210/97/EG av den 19 december 1996 om antagandet av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen [3], tyder på att det i hög grad ligger i gemenskapens intresse att fortsätta och till och med utvidga detta program. Det nya programmet bör bygga på erfarenheterna från de tidigare programmen. På grundval av resultaten av de tidigare programmen har det konstaterats att målen behöver vara tydligare och mera mätbara. Beslut nr 210/97/EG bör därför upphöra att gälla.

[3] EGT L 33, 4.2.1997, s. 24. Beslutet ändrat genom beslut nr 105/2000/EG (EGT L 13, 19.1.2000, s. 1).

(2) Tullmyndigheterna har en mycket viktig roll att spela när det gäller att skydda gemenskapens intressen, särskilt dess ekonomiska intressen, ge gemenskapens medborgare och näringslivets aktörer ett likvärdigt skydd, oavsett var inom gemenskapens tullområde tullformaliteterna fullgörs, och se till att företagen kan konkurrera på världsmarknaden. I detta sammanhang bör det genom de strategier som fastställs av gruppen för tullpolicyfrågor, vilken består av cheferna för kommissionens och medlemsstaternas tullförvaltningar eller deras företrädare, sörjas för att de nationella tullmyndigheterna kan fungera lika verkningsfullt och effektivt som om de vore en enda myndighet.

(3) Genom detta beslut fastställs vägledande principer för tullpolitiken under de kommande fem åren samt åtgärder som avses understödja och komplettera medlemsstaternas åtgärder på tullområdet. Programgenomförandet kommer att samordnas och organiseras gemensamt av kommissionen och medlemsstaterna inom ramen för de strategier som fastställs av gruppen för tullpolicyfrågor.

(4) Gemenskapens engagemang för kandidatländernas anslutningsprocess innebär att konkret hjälp måste ställas till förfogande så att deras tullförvaltningar från och med dagen för anslutningen i full utsträckning kan sköta de uppgifter som gemenskapslagstiftningen ålägger dem, bland annat uppgiften att förvalta den framtida yttre gränsen. Programmet bör öppnas för kandidatländerna så att detta blir möjligt.

(5) En rad olika instrument kan användas för att programmets mål skall kunna nås, däribland system för kommunikation och informationsutbyte, ledningsgrupper, projektgrupper, metod- och resultatjämförelser, tjänstemannautbyten, seminarier, diskussionsgrupper, utbildningsåtgärder, uppföljning samt externa åtgärder.

(6) Kontroller i bedrägeribekämpningssyfte, åtgärder för att minimera de ekonomiska aktörernas kostnader för att efterleva reglerna samt förberedelserna inför utvidgningen måste ges hög prioritet i tullens verksamhet. Gemenskapen måste därför ha möjlighet att inom ramen för sina befogenheter understödja åtgärder som vidtas av medlemsstaternas tullförvaltningar, och alla möjligheter till administrativt samarbete som gemenskapsreglerna ger utrymme för bör utnyttjas till fullo.

(7) Handelns tilltagande globalisering, utvecklingen av nya marknader och förändringar när det gäller det sätt på och den hastighet med vilka varor förflyttas ställer krav på ökade kontakter mellan gemenskapens tullförvaltningar, ekonomiska, juridiska och vetenskapliga kretsar samt utrikeshandelns aktörer.

(8) Utvärderingsordningen bör vara effektiv, och det bör därför fastställas en uppsättning indikatorer med vars hjälp programmets verkningsfullhet och effektivitet kan mätas.

(9) Genom detta beslut fastställs, för programmets hela löptid, en ekonomisk ram som utgör det särskilda referensbeloppet i den mening som avses i punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet.

(10) De åtgärder som behövs för genomförandet av detta beslut utgör förvaltningsåtgärder enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [4] och de bör därför antas genom förvaltningsförfarandet i artikel 4 i nämnda beslut.

[4] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

RÄCKVIDD OCH MÅL

Artikel 1

Fastställande av programmet

Genom detta beslut införs ett flerårigt åtgärdsprogram för gemenskapen (Tull 2007-programmet) för tiden från och med den 1 januari 2003 till och med den 31 december 2007, nedan kallat "programmet", som skall understödja och komplettera medlemsstaternas åtgärder på tullområdet.

Artikel 2

Deltagande av kandidatländerna

1. Programmet skall vara öppet för deltagande av följande länder:

- a) Kandidatländerna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor som anges i Europaavtalen, i tilläggsprotokollen till dessa och i besluten av respektive associeringsråd.

- b) Cypern, Malta och Turkiet på grundval av bilaterala avtal härom som slutits med dessa länder.

- c) Andra länder i de fall avtal och förfaranden medger det.

2. I detta beslut avses med "deltagande länder" medlemsstaterna och länder som avses i punkt 1.

Artikel 3

Övergripande mål

1. De övergripande målen för programmet skall vara att inom ramen för förvaltningen av tullunionen se till att medlemsstaternas tullförvaltningar

- a) samspelar och utför sina uppgifter lika effektivt som om de vore en enda myndighet och att de uppnår likvärdiga resultat överallt i gemenskapens tullområde,

- b) vidtar de nödvändiga förberedelserna inför utvidgningen och bland annat delar med sig av sina erfarenheter och sitt kunnande till kandidatländernas tullförvaltningar.

2. En grupp för tullpolicyfrågor, bestående av cheferna för kommissionens och medlemsstaternas tullförvaltningar eller deras företrädare, skall inrättas med uppgift att utarbeta en gemensam strategi till grund för programmets övergripande mål. Kommissionen skall regelbundet informera gruppen om åtgärder för programmets genomförande.

Artikel 4

Särskilda mål

1. Programmet skall ha som särskilda mål att

a) genom ökad standardisering, särskilt i fråga om uppgiftskrav och riskhantering, minska de ekonomiska aktörernas kostnader för att efterleva tullagstiftningen,

b) fastställa, utveckla och tillämpa bästa arbetsmetoder, särskilt när det gäller revision efter klarering, riskanalys och förenklade förfaranden,

c) upprätta ett prestationsmätningssystem för medlemsstaternas tullförvaltningar och fastställa normer för olika typer av kontroll,

d) genom snabb förmedling av kontrollupplysningar till tullkontor i främsta ledet understödja åtgärder som syftar till att förhindra oegentligheter samt att ytterligare standardisera och förenkla tullsystemen och tullkontrollerna,

e) genom utveckling av kommunikationssystem och genomförande av de nödvändiga rättsliga och administrativa förändringarna underlätta tillkomsten av e-tull,

f) underhålla de nuvarande kommunikations- och informationssystemen och, om det behövs, utveckla nya system,

g) vidta åtgärder för att understödja kandidatländernas tullförvaltningar i deras förberedelser inför anslutningen,

h) bidra till att det i tredjeländer upprättas tullförvaltningar av hög kvalitet,

i) utveckla och stärka gemensam utbildning,

j) sträva efter att utforma organisatoriska former för utbildningsplaneringen för att samordna tillhandahållandet av utbildning för tulltjänstemän i gemenskapen.

2. Andra särskilda mål kan fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 17.2.

Artikel 5

Fastställande av mål och indikatorer

För alla åtgärder som föreslås för uppnåendet av programmets mål skall det finnas klart angivna mål, mätbara indikatorer som möjliggör en lämplig utvärdering samt ett tydligt angivande av de väntade kostnaderna, och åtgärderna skall utformas så att resultaten kan motsvara förväntningarna.

KAPITEL II

PROGRAMVERKSAMHET

Artikel 6

System för kommunikation och informationsutbyte

1. Kommissionen och de deltagande länderna skall sörja för att följande system för kommunikation och informationsutbyte, med tillhörande handböcker och vägledningar, fungerar till den del det krävs enligt gemenskapslagstiftningen:

a. Det gemensamma kommunikationsnätet/systemgränssnittet (CCN/CSI - Common Communications Network/Common Systems Interface) i den utsträckning det är nödvändigt för att understödja de andra system som avses i denna punkt.

b. Dataspridningssystemet (DDS - Data Dissemination System).

c. Det nya datoriserade transiteringssystemet (NCTS - New Computerised Transit System).

d. Informationssystemet för gemenskapens intregrerade tulltaxa (TARIC).

e. Informationssystemet för överföring av ursprungsstämplar och transiteringsstämplar (TCO/TCT - Transfer of Origin Stamps and the transmission of Transit Stamps (TCO/TCT).

f. Europeiska tullförteckningen över kemiska ämnen (ECICS - European Customs Inventory of Chemical Substances).

g. Europeiska informationssystemet för bindande klassificeringsbesked (EBTI - European Binding Tariff Information System).

h. Systemet för övervakning av tullkvoter (TQS - Tariff Quota Surveillance management system).

i. Systemet för aktiv förädling (IPR).

k. Systemet Unit Values.

l. Informationssystemet suspensions.

2. Nya system för kommunikation och informationsutbyte får införas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 17.2.

3. Gemenskapsdelarna av systemen för kommunikation och informationsutbyte skall omfatta den utrustning och programvara och de nätverkslänkar som måste vara gemensamma för alla deltagande länder så att sammankopplingen av systemen och deras driftskompatibilitet säkerställs, oberoende av om de installeras i kommissionens (eller en utsedd underleverantörs) eller i de deltagande ländernas (eller en utsedd underleverantörs) lokaler. Kommissionen skall för gemenskapens räkning ingå de avtal som är nödvändiga för att säkerställa driften av dessa delar.

4. De delar som inte är gemenskapsdelar ("icke-gemenskapsdelarna") av systemen för kommunikation och informationsutbyte skall omfatta de nationella databaser som ingår i dessa system, nätverkslänkarna mellan gemenskapsdelarna och icke-gemenskapsdelarna och sådan programvara och utrustning som varje deltagande land bedömer lämplig för att systemen skall fungera till fullo inom det landets förvaltning. De deltagande länderna skall sörja för att icke-gemenskapsdelarna fungerar och tillse att de är driftskompatibla med gemenskapsdelarna.

5. Kommissionen skall i samarbete med de deltagande länderna samordna de aspekter av införandet och driften av gemenskapsdelarna och icke-gemenskapsdelarna av systemen och infrastrukturen som avses i punkt 1.

Artikel 7

Metod- och resultatjämförelser (benchmarking)

Åtgärder som avser metod- och resultatjämförelser (benchmarking) får organiseras med deltagande av ett eller flera deltagande länder eller andra tredjeländer, särskilt gemenskapens viktigaste handelspartner, i syfte att förbättra deras tullförvaltningars prestationsförmåga.

I detta beslut avses med "metod- och resultatjämförelser" användningen av överenskomna gemensamma indikatorer för prestationsmätning för att konstatera eventuella skillnader i prestanda och processer, i syfte att få till stånd ett erfarenhetsutbyte där man kan ta del av bra metoder som används på annat håll och på så sätt göra verksamheten effektivare och mera verkningsfull.

Artikel 8

Tjänstemannautbyten

1. Kommissionen och de deltagande länderna skall för att understödja programmets särskilda mål organisera utbyten av tjänstemän från tullförvaltningarna. Varje utbyte skall vara inriktat på en viss aspekt av tullens arbete och vara grundligt förberett och skall efter utbytets slut utvärderas av de berörda tjänstemännen och myndigheterna. Utbytena får avse den normala verksamheten eller vara inriktade på särskilda, prioriterade åtgärder.

2. De deltagande länderna skall vidta nödvändiga åtgärder för att utbytestjänstemännen på ett effektivt sätt skall kunna delta i verksamheten vid värdlandets myndighet. I detta syfte skall dessa tjänstemän bemyndigas att utföra de uppgifter som sammanhänger med åliggandena som värdlandets myndighet har anförtrott dem. Om omständigheterna kräver det och, särskilt, för att de specifika kraven i varje deltagande lands rättssystem skall beaktas, får de behöriga myndigheterna i de deltagande länderna begränsa detta bemyndigande.

3. Under utbytet skall utbytestjänstemannens civilrättsliga ansvar vid utförandet av arbetsuppgifterna behandlas på samma sätt som när det gäller tjänstemän vid värdmyndigheten. För utbytestjänstemän skall samma sekretessregler gälla som för värdlandets nationella tjänstemän.

4. Kommissionen och de deltagande länderna får också organisera utbyten med andra tredjeländer för att understödja uppnåendet av programmets mål.

5. De deltagande länderna skall lämna periodiskt återkommande utvärderingar av utbytesverksamheten och bland annat redovisa vilka effekter utbytena haft för deras myndigheter, i enlighet med kommissionens begäran.

Artikel 9

Seminarier, diskussionsgrupper och projektgrupper

Kommissionen och de deltagande länderna skall gemensamt organisera seminarier, diskussionsgrupper och konferenser med deltagande av tjänstemän från de deltagande länderna och från kommissionen och, när så är lämpligt, av andra experter på området. Tjänstemän från andra förvaltningar får också bevista seminarier, diskussionsgrupper och konferenser om detta är lämpligt med hänsyn till åtgärdens syften.

Det får inrättas projektgrupper som under en viss tid skall utföra särskilda uppgifter.

Artikel 10

Utbildningsverksamhet

1. För att främja ett strukturerat samarbete mellan de nationella utbildningsorganen och de tjänstemän som ansvarar för utbildning i tullfrågor vid myndigheterna skall de deltagande länderna i samarbete med kommissionen

a. fastställa utbildningsnormer, utveckla existerande utbildningsprogram och vid behov utarbeta nya program i syfte att skapa en för tulltjänstemän gemensam grundläggande utbildning som täcker alla regler och förfaranden på tullområdet så att tulltjänstemännen får den gemensamma yrkeskompetens och fackkunskap som krävs,

b. när så är lämpligt öppna de utbildningskurser i tullfrågor som varje deltagande land tillhandahåller för sina egna tjänstemän för tjänstemän från de andra deltagande länderna,

c. utveckla den infrastruktur och de gemensamma verktyg som krävs för utbildning i tullfrågor och för att administrera sådan utbildning.

2. De deltagande länderna skall också se till att deras tjänstemän får den grundutbildning och vidareutbildning som krävs för att den gemensamma yrkeskompetens och fackkunskap som anges i de gemensamma utbildningsprogrammen skall kunna erhållas och att de också får den språkutbildning som är nödvändig för att de skall besitta tillräckliga språkkunskaper.

Artikel 11

Uppföljningsverksamhet (monitoring)

1. Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 17.2 besluta vilka särskilda delar av gemenskapens tullagstiftning som skall bli föremål för uppföljning.

2. Uppföljningen skall genomföras av gemensamma grupper bestående av tulltjänstemän från medlemsstaterna och från kommissionen. Grupperna skall med utgångspunkt i givna teman eller på regional basis besöka olika platser i gemenskapens tullområde där tullmyndigheter är verksamma. Efter besöken skall de upprätta en rapport där de beskriver och analyserar de bästa arbetsmetoderna och anger eventuella svårigheter vid tillämpningen av de studerade bestämmelserna och där de lämnar eventuella förslag till anpassning av gemenskapsreglerna och av arbetsmetoderna i syfte att förbättra effektiviteten i den samlade tullverksamheten. Experternas rapporter skall överlämnas till medlemsstaterna och till kommissionen.

Artikel 12

Externa åtgärder i form av tekniskt bistånd och utbildning

1. Kommissionen skall sörja för att gemenskapens och medlemsstaternas utbildningsåtgärder, tekniska bistånd och samarbetsåtgärder med myndigheter i tredjeland samordnas för att säkerställa överensstämmelse mellan gemenskapens åtgärder, såväl internt som i förhållande till tredjeländer.

2. Kommissionen skall också se till att utbildningsåtgärder, tekniskt bistånd och samarbetsåtgärder genomförs till förmån för

a. kandidatländerna, så att de blir i stånd att efterleva gemenskapens tulllagstiftning, varvid möjligheterna till sammankoppling mellan informations- och tekniksystemen på tullområdet särskilt skall uppmärksammas,

b. myndigheter i tredjeländer, för att understödja dem i moderniseringen av deras förvaltningar.

Artikel 13

Övriga åtgärder

Kommissionen får i enlighet med det förfarande som avses i artikel 17.2 utveckla och utnyttja varje annan åtgärdsform som är nödvändig för att programmets mål skall kunna nås.

KAPITEL III

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

Artikel 14

Ekonomisk ram

1. Den ekonomiska ramen för genomförandet av programmet för perioden 1 januari 2003 - 31 december 2007 skall vara 133 miljoner euro.

2. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 15

Kostnader

1. Kostnaderna för genomförandet av programmet skall delas mellan gemenskapen och de deltagande länderna i enlighet med följande punkter.

2. Gemenskapen skall bekosta följande:

a) Kostnader för utveckling, inköp, installation och underhåll av gemenskapsdelarna av de system för kommunikation och informationsutbyte som anges i artikel 6 samt kostnader för den dagliga driften av de gemenskapsdelar som är installerade i kommissionens lokaler eller hos en utsedd underleverantör.

b) Kostnader för resor och uppehälle som uppkommer för de deltagande länderna i samband med metod- och resultatjämförelser, tjänstemannautbyten, seminarier, diskussionsgrupper, projektgrupper, utbildningsverksamhet och uppföljningsverksamhet enligt artiklarna 7-11.

c) Kostnader för att organisera seminarier och diskussionsgrupper.

d) Kostnader med anknytning till de åtgärder som avses i artiklarna 12 och 13.

Kommissionen skall i enlighet med budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget fastställa regler om betalning av utgifterna och skall underrätta de deltagande länderna om dessa regler.

3. De deltagande länderna skall bekosta följande:

a) Skillnaden mellan de kostnader som bestridits av gemenskapen i enlighet med punkt 2 och de faktiska kostnaderna för verksamheten.

b) Kostnaderna för grundutbildning och vidareutbildning av landets egna tjänstemän, inbegripet språkutbildning.

c) Kostnader för installation och drift av icke-gemenskapsdelarna av de i artikel 4 angivna systemen för kommunikation och informationsutbyte samt kostnader för den dagliga driften av gemenskapsdelarna av de system som är installerade i deras lokaler eller hos en utsedd underleverantör.

Artikel 16

Finansiell kontroll

Finansieringsbeslut och avtal eller kontrakt som följer av detta beslut skall omfattas av finansiell kontroll och, vid behov, revision på platsen genom kommissionen, inbegripet Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), och Europeiska revisionsrätten. Bidrag som beviljas enligt detta beslut skall i förväg skriftligen godkännas av mottagarna. I godkännandet skall anges att mottagaren godtar att Europeiska revisionsrätten granskar användningen av de beviljade medlen.

KAPITEL IV

ÖVRIGA BESTÄMMELSER

Artikel 17

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté, kallad "Tull 2007-kommittén", som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha en företrädare för kommissionen som ordförande.

2. När hänvisning sker till denna punkt skall förvaltningsförfarandet i artikel 4 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artiklarna 7 och 8 i det beslutet skall iakttas.

3. Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall fastställas till tre månader.

Artikel 18

Utvärderingar och rapporter

1. Programmet skall fortlöpande utvärderas gemensamt av kommissionen och de deltagande länderna. Utvärderingen skall ske genom de rapporter som avses i punkt 2 och genom särskilda åtgärder.

2. De deltagande länderna skall till kommissionen

a) senast den 31 december 2004 överlämna en interimsrapport om programmets verkningsfullhet och effektivitet,

b) senast den 31 december 2007 överlämna en slutrapport om programmets verkningsfullhet och effektivitet.

3. Kommissionen skall

a) senast den 30 juni 2005 till Tull 2007-kommittén överlämna en interimsrapport om programmets verkningsfullhet och effektivitet,

b) senast den 30 juni 2008 till Europaparlamentet och rådet överlämna en slutrapport om de resultat som uppnåtts genom programmet. Slutrapporten skall också överlämnas till Ekonomiska och sociala kommittén för kännedom.

4. Slutrapporten enligt punkt 3 skall innehålla en analys av de framsteg som gjorts inom ramen för de enskilda programåtgärderna liksom av styrkefaktorerna och svagheterna hos varje system för datorisering av tullens verksamhet som används i samband med genomförandet av den inre marknaden. Rapporten skall också innehålla eventuella förslag till hur det kan säkerställas att aktörerna behandlas lika i hela gemenskapens tullområde och att uppgiftsinhämtandet tjänar skyddet av gemenskapens intressen.

Artikel 19

Upphävande

Beslut nr 210/97/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 20

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Det skall tillämpas från och med den 1 januari 2003.

Artikel 21

Addressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Politikområde(n): Kapitel 21: Tullpolitik

Verksamhet(er): Artikel 2: Tull 2007-programmet

Åtgärdens beteckning: Utbyggnad och fortsättning av ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen (Tull 2007-programmet)

1. BERÖRDA BUDGETPOSTER (nummer och beteckning)

B5-3030 och B7-8600

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1. Sammanlagda anslag för åtgärden (avsnitt B): 133 miljoner euro i åtagandebemyndiganden

2.2. Tillämpningsperiod: 2003 - 2007

2.3. Flerårig total utgiftsberäkning:

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter (se punkterna 7.2 och 7.3)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4. Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

* Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering

| | Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,

| | i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet

2.5. Påverkan på inkomsterna:

* Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

ELLER

| | Inkomsterna påverkas enligt följande:

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Artikel 95 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1. Behovet av gemenskapsåtgärder

5.1.1. Mål för åtgärden

Huvudmålet för programmet är att se till att tullen tillämpar gemenskapslagstiftningen på ett sådant sätt att den inre marknaden fortsätter att fungera väl i en utvidgad gemenskap. Detta ställer krav på likvärdig behandling i hela gemenskapen, beaktande av behovet av att skydda gemenskapens och medborgarnas intressen samt främjande av ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Tullstrategin för förverkligandet av dessa mål kommer att utarbetas av gruppen för tullpolicyfrågor (som består av cheferna för medlemsstaternas och kommissionens tullförvaltningar) på grundval av slutsatserna i kommissionens meddelande om en strategi för tullunionen.

De särskilda målen för programmet kommer att utarbetas av Tull 2007-kommittén med beaktande av följande behov:

Behovet av att se till att de befintliga datorsystemen fungerar och utvecklas,

särskilt CCN/CSI-plattformen och de viktigaste datortillämpningarna, dvs. NCTS, TARIC och TQS.

Behovet av att i största möjliga utsträckning understödja utvidgningsprocessen

genom en utbyggd standardisering av de nuvarande arbetsmetoderna samt praktiskt inriktat stöd till kandidatländerna, överenskommelser om kontrollnormer och riktlinjer till stöd för tillämpningen av gemenskapslagstiftningen samt förbättringar när det gäller datoriseringen för att kvaliteten på kontrollerna skall kunna upprätthållas i en utvidgad gemenskap. Det arbete som gäller kandidatländernas anslutning till gemenskapens system (t.ex. studien rörande möjligheterna till samtrafik på IT-området) bör också intensifieras, och praktiskt inriktat stöd, i form av exempelvis utbildning, bör ges i fråga om alla aspekter av tullens tillämpning av gemenskapsbestämmelserna (särskilt bestämmelserna i gemenskapens tullkodex).

Behovet av att stärka bedrägeribekämpningen

genom bättre utnyttjande av riskhantering så att kontrollerna kan koncentreras till områden med hög riskprofil, genomförande av pilotprojekt för riskinformationsutbyte samt ett utökat operativt samarbete inom ramen för projekt såsom RALFH.

Behovet av att minska kostnaderna för reglernas efterlevnad för att därigenom främja ett konkurrenskraftigt företagsklimat

genom ansträngningar att standardisera uppgiftskraven, särskilt kraven på uppgifter för tulldeklarationerna, och främja övergången till papperlös tull ("e-tull") där största möjliga datamängd överförs på elektronisk väg.

För att målen och resultaten skall kunna följas upp kommer det att krävas att alla åtgärder (med undantag av enskilda utbyten) omfattas av ett separat förslag som skall inges på en standardblankett med angivande av samtliga mätbara indikatorer. När det gäller finansieringsansökningar som gäller större belopp skall det också finnas en detaljerad genomförandeplan som visar vilka åtaganden respektive parter gjort.

5.1.2 Åtgärder som vidtagits som följd av en förhandsutvärdering

I enlighet med artikel 17.3 i rådets beslut om Tull 2002 har det gjorts en interimsutvärdering. Det konstateras i utvärderingen att de första resultaten är positiva och uppmuntrande. Programmet är nu i mycket högre grad inriktat på operativa och praktiska förbättringar än vad som var fallet i det föregående programmet, men det behöver göras mer när det gäller att formulera mätbara mål och fastställa indikatorer knutna till dessa.

Medlemsstaterna har visat sitt starka stöd för Tull 2002-programmet genom att aktivt delta i de nya arbetsstrukturerna och har både i gruppen för tullpolicyfrågor och i rådet (resolutionen med anledning av kommissionens meddelande om en strategi för tullunionen) framfört att de stöder ett uppföljningsprogram. I medlemsstaternas rapporter välkomnas särskilt den nya arbetsstrukturen för programmet. Under Tull 2002-kommitténs ledning har fem nyckelområden slagits fast och ledningsgrupper inrättats som skall planera och övervaka arbetet på varje område och avlägga rapport till kommittén. Åtgärderna genomförs med hjälp av något av instrumenten inom programmet, men rent praktiskt kommer de i regel att genomföras av projektgrupper som består av experter från medlemsstaterna och från kommissionen och som avger rapport till en ledningsgrupp. Denna arbetsstruktur har visat sig vara mycket effektiv och ändamålsenlig för att administrera programmet och åstadkomma resultat.

Gruppen för tullpolicyfrågor (som består av cheferna för medlemsstaternas tullförvaltningar) har fortsatt sitt arbete med att utveckla principer och strategier på tullområdet och har på så sätt utgjort den nödvändiga länken mellan de övergripande målen, åtgärderna inom ramen för Tull 2002 och de nationella myndigheternas genomförande av åtgärderna.

Eftersom det krävt viss tid innan den nya arbetsstrukturen börjat fungera ordentligt och eftersom utvärderingen grundar sig på medlemsstaternas rapporter avseende programmets första tolv månader, återspeglar de bedömningar som nu föreligger åtgärdernas verkningar på kort sikt. Det är emellertid möjligt att ge vissa exempel på resultat som uppnåtts på enskilda områden:

Riskhantering: Detta är ett viktigt vapen i bedrägeribekämpningen, och de första praktiska resultaten har redan möjliggjort för medlemsstaterna att utbyta standardiserad riskinformation på områden med hög riskprofil. Sammanställningen av en "katalog över riskindikatorer avseende ekonomiska operatörer" har inletts för att söka minska kostnaderna för handlare med låg riskprofil att efterleva reglerna. Man har också börjat sammanställa en översikt över gemenskapens tullkontroller i syfte att identifiera problematiska kontrollområden och uppmärksamma kandidatländerna på områden som de behöver beakta särskilt.

Informationsteknik: Detta är ett viktigt investeringsområde inom ramen för programmet och omfattar underhåll av befintliga IT-system samt utveckling av nya system för att ytterligare förbättra kontrollerna, fortsätta standardiseringen och minska kostnaderna för reglernas efterlevnad. De viktigaste av de hittills genomförda åtgärderna är genomförandet av det nya datoriserade transiteringssystemet (NCTS), den nya datorplattformen - det gemensamma kommunikationsnätet och det gemensamma systemgränssnittet (CCN/CSI) - , som ligger till grund för NCTS (som kommer att förbättra kontrollstandarden och utgöra en grundval för e-tull i en utvidgad gemenskap och en snabb överföring av kontroll- och krisinformation till tullkontor vid gemenskapens yttre gränser), samt dataspridningssystemet (DDS), som ger företagen tillträde online till gemenskapens tullinstrument. I det nu pågående arbetet ingår också att förbereda länkarna till kandidatländernas system och att hjälpa dem i förberedelserna inför anslutningen.

Resultatmätning: Det har inletts ett arbete (som efter en pilotfas 2000 kom i gång ordentligt från och med den 1 januari 2001) för att fastställa resultatkriterier med vars hjälp medlemsstaterna kan jämföra sina resultat i förhållande till en gemenskapsstandard och som på så sätt skall kunna leda till att tullens verksamhet förbättras. I kombination med utarbetandet av kontrollnormer kommer detta arbete att ge ökade garantier för att standarden upprätthålls i en utvidgad gemenskap.

Nya arbetsuppgifter för tullen: Programmet har anpassats till förändringar i omvärlden. Strävandena att bekämpa varumärkesförfalskning har visat hur viktigt det är att tullen samarbetar för att bemöta nya hot mot näringsliv och sysselsättning i gemenskapen. Programmet har (bland annat via utbyten, understödjande av särskilda arbetsgrupper samt ett större forum) utan tvekan bidragit till medlemsstaternas ansträngningar att åtgärda detta växande problem. År 2000 beslagtog tullmyndigheterna i gemenskapen 65 miljoner varumärkesförfalskade artiklar (mot 25 miljoner 1999), vilket uppskattas motsvara ett värde av mer än 1 miljard euro i lagliga produkter.

Standardisering: Vid sidan av de många standardiseringsbefrämjande datoriseringsåtgärderna har det också utarbetats riktlinjer och rekommendationer som kommer att bidra väsentligt till en ökad standardisering (som exempel på sektorer som berörs kan nämnas samarbete mellan tullaboratorier, produktsäkerhet, kulturföremål, kemiska prekursorer, ingående av samförståndsavtal samt främjande av användningen av röntgenskannrar).

Externa åtgärder: Ett stort antal externa åtgärder har genomförts, framför allt för att förbereda utvidgningen eller förbättra förbindelserna med nära handelspartner i syfte att förhindra bedrägerier och främja handeln. Studien rörande möjligheterna till samtrafik på IT-området bör särskilt nämnas. Den är ett viktigt steg när det gäller granskningen av kandidatländernas förberedelser och beredskap att ansluta sig till gemenskapens system.

Tjänstemannautbyte och allmänt samarbete mellan tullförvaltningarna: En ökad målinriktning och en ökad koncentration av utbytesverksamheten till högt prioriterade områden (t.ex. bedrägeribekämpning) och till vissa projekt (t.ex. bekämpning av varumärkesförfalskning) har lett till förbättrade resultat på detta område. Ett exempel är RALFH-projektet för samarbete mellan fem hamnar genom vilka 70 % av EU:s sjötrafik äger rum. I projektet ingår bland annat ett tjänstemannautbyte som omfattar dels tjänstemän som använder containerskannrar, dels tjänstemän som genomför särskilda kontroller.

I den interimistiska utvärderingsrapporten (som ingår som bilaga till meddelandet) betonas de ändringar som gjorts i programmet efter utvärderingen av Tull 2000 (och som lett till bättre förvaltning, bättre organisatorisk struktur och ett mera sammanhängande program som helhet). Det framgår att de gemensamma åtgärderna är till nytta och kompletterar varandra och att datasystemen är ändamålsenliga. Med hänsyn till de hittillsvarande resultaten bör det på längre sikt vara möjligt att nå målen.

5.1.3 Åtgärder som vidtagits till följd av en efterhandsutvärdering

Ej tillämpligt.

5.2 Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten

Följande verksamhet planeras:

System för informationsutbyte och kommunikation

Gemenskapen måste, främst när det gäller underhåll, utveckling, funktionssätt och nätdriftskostnader, se till att särskilt följande av de för närvarande använda systemen är funktionsdugliga: det gemensamma kommunikationsnätet och det gemensamma systemgränssnittet (CCN/CSI - Common Communications Network/Common Systems Interface) i den utsträckning det behövs för att de nedan angivna systemen skall kunna fungera, Dataspridningssystemet (DDS - Data Dissemination System), det nya datoriserade transiteringssystemet (NCTS), Informationssystemet för Europeiska gemenskapernas intregrerade tulltaxa (TARIC), Informationssystemet för överföring av ursprungsstämplar och transiteringsstämplar (TCO/TCT - Transfer of Origin Stamps and the transmission of Transit Stamps (TCO/TCT), Europeiska tullförteckningen över kemiska ämnen (ECICS - the European Customs Inventory of Chemical Substances), Europeiska informationssystemet för bindande klassificeringsbesked (EBTI - the European Binding Tariff Information System), Systemet för övervakning av tullkvoter (TQS - Tariff Quota Surveillance management system), Systemet för aktiv förädling (IPR), systemet Unit Values och informationssystemet Suspensions.

Beräkningen av kostnaderna för drift och underhåll av de nuvarande systemen baserar sig på befintliga avtalsgrundade överenskommelser med externa företag med vilka en rad ramavtal slutits. De årliga "löpande" kostnaderna baserar sig därför på ramavtalet och de årliga åtagagandebeloppen fastställs genom särskilda överenskommelser.

När det gäller nya system måste gemenskapen sörja för utveckling, inköp, installation, drift och utveckling av dessa, främst vad gäller utrustning, programvara och nätverk som måste vara gemensamma för alla medlemsstaterna för att systemen skall kunna kopplas samman och vara driftskompatibla.

Även kostnaderna för utveckling av genomförande av de nya systemen baserar sig på befintliga avtalsgrundade överenskommelser med externa företag med vilka en rad ramavtal slutits. Genom tidigare erfarenheter från flera års samarbete med dessa externa företag rörande systemutveckling och systemgenomförande finns det en god grundval för uppskattningar som gäller framtida nya verksamheter.

När det gäller kandidatländerna måste gemenskapen inom ramen för utvidgningsprocessen stå för kostnaderna för att bistå länderna och för undersökningar av om de nationella systemen överensstämmer med gemenskapens system och är driftskompatibla med dessa.

Medlemsstaterna måste se till att de nationella databaser som ingår i systemen fungerar och sörja för nätverksammankopplingen mellan gemenskapsdelarna och icke-gemenskapsdelarna av dessa system samt för den programvara och utrustning som varje medlemsstat bedömer nödvändiga för att systemen till fullo skall kunna utnyttjas inom deras förvaltningar.

Informationssystemet för bedrägeribekämpning (AFIS - Anti-Fraud Information System), som handhas av DG Skatter och Tullar och, sedan 1999, av OLAF, är en tillämpning som gör det möjligt för medlemsstaterna och kommissionen att snabbt utbyta (och, när det gäller just tullinformationssystemet, lagra) förtrolig och känslig information om t.ex. fall av bedrägeri, olaglig handel och känsliga produkter. Antalet utbytta meddelanden har ökat stadigt i detta system, som är ett viktigt redskap i bedrägeribekämpningen. Kostnaderna täcker användarstöd, underhåll, drift och utveckling av systemet. Medel avsätts i budget endast för år 2003. Efter den 31 december 2003 kommer ansvaret för budgetens upprättande att ligga hos OLAF.

Ledningsgrupper och projektgrupper: För att främja närmare och mera praktiskt inriktade förbindelser mellan alla som är engagerade i programaktiviteterna kommer man i stor utsträckning att använda sig av ledningsgrupper och projektgrupper. Strategiska nyckelområden och prioriteringar kommer att fastställas, och ledningsgrupper kommer att inrättas som skall planera och övervaka arbetet inom de enskilda områdena och avge rapport till Tull 2007-kommittén. Åtgärderna genomförs med hjälp av något av instrumenten inom programmet, men rent praktiskt kommer de i regel att genomföras av projektgrupper som består av experter från medlemsstaterna och från kommissionen och som avger rapport till en ledningsgrupp. Denna arbetsstruktur infördes för Tull 2002-programmet och har visat sig vara mycket effektiv och ändamålsenlig för att administrera programmet och uppnå resultat.

Metod- och resultatjämförelser (benchmarking): Med hjälp av denna verksamhet kan man göra jämförelser mellan förvaltningarnas arbetsmetoder för att komma till fram de bästa metoderna och tillämpa dessa så att den samlade tullverksamheten i gemenskapen förbättras. Metod- och resultatjämförelseverksamheten, som initieras och styrs av medlemsstaterna, är en process där man utbyter erfarenheter och tar del av bra arbetsmetoder som tillämpas på annat håll. Syftet är att detta skall öka verkningsfullheten och effektiviteten i verksamheten och ge utgångspunkter för rekommendationer på gemenskapsnivå.

Tjänstemannautbyten: Arbetet inom ramen för Tull 2002 kommer att fortsättas och inbegripa en förbättrad administration av tjänstemannautbytena så att dessa koncentreras till de områden som har högst prioritet, exempelvis bedrägeribekämpning, och till specifika projekt, exempelvis bekämpning av varumärkesförfalskning. Utvärderingarna kommer också att bli bättre i och med informationsåterföringen från medlemsstaterna till gemenskapen. Utbytesverksamheten kommer också att ge ett viktigt bidrag till utvidgningsprocessen. Erfarenheterna från den nuvarande utvidgningsprocessen och efter Finlands, Sveriges och Österrikes anslutning har visat att utbyten är ett viktigt hjälpmedel när det gäller att överföra kunskap om rutiner och arbetsmetoder.

Seminarier och diskussionsgrupper: Seminarier och diskussionsgrupper organiseras vid behov, ofta i samband med en projektgrupps verksamhet, för att närmare behandla frågor för vilka det exempelvis måste utarbetas en strategi och en genomförandeplan eller för att utarbeta metoder för hur riskmedvetandet kan höjas eller kontrollmetoder. Måel för seminarierna och diskussionsgrupperna skall vara tydligt inriktade på programmets prioriteringar och verksamheten förväntas ge resultat som kan följas upp av det relevanta organet, medlemsstaterna eller kommissionen.

Utbildningsåtgärder: På detta område kommer det att inrättas projektgrupper som skall utforma gemensam utbildning för medlemsstaterna, särskilt inom områdena revisionsmetoder och datarevisionsteknik, utveckla användningen av Internet i utbildningen, tillhandahålla riktad information om utbildning samt främja samarbete mellan utbildningsorganisationer i medlemsstaterna. För denna verksamhet kommer det att krävas finansiering för resor och uppehälle och eventuellt för inköp av lämplig materiel.

Uppföljningsverksamhet: För att man i detalj skall kunna undersöka hur gemenskapens lagstiftning på tullområdet tillämpas i medlemsstaterna kommer bestämda sektorer av tullagstiftningen att omfattas av uppföljning (monitoring). Uppföljningen, som skall syfta till att understödja programmets mål, kommer att genomföras av gemensamma grupper bestående av tulltjänstemän från medlemsstaterna och från kommissionen. Efter besöken skall grupperna upprätta en rapport där de bästa arbetsmetoderna beskrivs och analyseras. Rapporten skall sedan behandlas av det relevanta organet.

Externa åtgärder (tekniskt bistånd, utbildning, övrigt): De externa åtgärderna syftar framför allt till att bistå kandidatländerna så att de kan utveckla sina arbetsmetoder och rutiner och till att förbättra förbindelserna med nära handelspartner för att förhindra bedrägerier och främja handeln. Studien av möjligheterna till samtrafik på IT-området är ett viktigt led i granskningen av kandidatländernas förberedelser och beredskap att ansluta sig till gemenskapens system.

Övriga åtgärder: Kommissionen har enligt beslutet möjlighet att utveckla och utnyttja andra, med programkommittén överenskomna åtgärdsformer som kan visa sig nödvändiga för att programmets mål skall kunna nås. På så sätt kan programmet följa förändringar i lagstiftning, teknik eller arbetsmetoder genom utveckling av nya instrument.

Alla kostnader för resor och uppehälle i samband med utbyten, seminarier, diskussionsgrupper, metod- och resultatjämförelser, lednings- och projektgrupper samt uppföljningsverksamhet kommer att beräknas på grundval av de villkor för rese- och traktamentskostnader som för närvarande gäller för kommissionens tjänstemän.

5.3 Genomförandebestämmelser

Syftet är att tillföra programmet ett samordnat förhållningssätt genom utbyte av erfarenheter och tillämpning av de bästa metoderna. För att verksamheterna skall bli inriktade på de prioriterade politikområdena finns det en bestämmelse om att ett gemensamt synsätt skall utvecklas gemensamt av kommissionen och medlemsstaterna i gruppen för tullpolicyfrågor. På grundval av detta gemensamma synsätt kommer kommissionen, i nära samarbete med Tull 2007-kommittén, att utarbeta en rullande handlingsplan där målen prioriteras och lämpliga åtgärder för att nå målen anges. Resultatet av dessa åtgärder kommer att följas upp av de ledningsgrupper och projektgrupper som inrättats inom ramen för programmet samt granskas av förvaltningskommittén, och nya åtgärder kommer vid behov att fastställas och införas i den rullande handlingsplanen.

För att programmet skall utvecklas så att de överenskomna särskilda målen nås kommer det att krävas att alla ansökningar om åtgärder underkastas vissa förfaranden vars syfte är att säkerställa att åtgärderna prioriteras på lämpligt sätt, att tydliga mål sätts upp, att de som lägger fram förslag till åtgärder beaktar resursbehovet för genomförandet, att åtgärden vederbörligen godkänns av alla dem som den berör och att uppföljning och utvärdering betraktas som en del av förslaget.

På det här sättet säkerställs att åtgärderna inriktas på de prioriterade områdena och genomförs i partnerskap med medlemsstaterna samt att resultatet och erfarenheterna av verksamheten kan tas till vara i det övriga arbetet såväl inom som utanför programmets ram.

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1. Totala budgetkonsekvenser för avsnitt B (för hela programperioden)

6.1.1 Finansiellt stöd

Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

6.1.2 Tekniskt och administrativt stöd, stödutgifter och IT-utgifter (åtagandebemyndiganden)

Tabell 6.1.2 är inte tillämplig.

6.2 Kostnadsberäkning per åtgärd för avsnitt B (för hela programtiden)

(Om det i en övergripande åtgärd ingår flera konkreta insatser skall det för var och en av dessa redovisas detaljer som gör det möjligt att bedöma omfattning och kostnad för genomförandet).

Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

7. EFFEKTER FÖR PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

7.1 Personalbehov för åtgärden

>Plats för tabell>

7.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personalbehov

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.

7.3 Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för 12 månader.

(1) Ange typ av kommitté samt vilken av de två kategorierna den tillhör.

I. Totalbelopp/år (tabell 7.2 + 7.3)

II. Varaktighet

III. Totalkostnad för åtgärden (I x II) // 5 793 364 euro

5 år

28 966 820 euro

Behovet av personalresurser och administrativa resurser skall täckas från de anslag som inom ramen för den årliga anslagstilldelningen beviljats det generaldirektorat som ansvarar för åtgärden.

8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

8.1 Metod för uppföljning

Detta avhandlas i artikel 14 i förslaget, i vilken det fastställs att programmet fortlöpande skall följas upp gemensamt av de deltagande länderna och kommissionen. Detta skall ske med hjälp av finansiella indikatorer samt indikatorer avseende genomförande och resultat. Kommissionen kommer årligen att till kommittén överlämna en uppföljningsrapport om programverksamheten och dess resultat under det aktuella året. De deltagande länderna skall till kommissionen överlämna de uppgifter som krävs för att uppföljningsrapporterna skall kunna sammanställas.

8.2 Former och tidsplan för planerade utvärderingar

I artikel 15 i beslutet anges att programmet skall utvärderas. Programmet skall utvärderas gemensamt av medlemsstaterna och kommissionen dels efter halva tiden, dels efter det att programmet avslutats. Syftet är bedöma resultatet av programverksamheten i förhållande till de allmänna och särskilda mål som anges i artikel 3.

Vid utvärderingen efter halva tiden skall relevansen samt de första resultaten och effekterna av programverksamheterna undersökas. Dessutom skall anslagsutnyttjandet, uppföljningsförfarandet och genomförandet bedömas.

Syftet med utvärderingen efter det att programmet avslutats är att med beaktande av resultatet av utvärderingen efter halva tiden redovisa hur resurserna utnyttjats samt ange hur verkningsfulla och effektiva programverksamheterna varit.

Programmets verkningsfullhet och relevans skall utvärderas i förhållande till de specifika och allmänna målen.

Rapporterna från utvärderingarna efter halva tiden och efter det att programmet avslutats kommer bl.a. att bygga på de deltagande ländernas årliga uppföljningsrapporter och på andra relevanta uppgifter. Kommissionen kan låta genomföra tematiska undersökningar för att komplettera de tillgängliga uppgifterna om programmets resultat.

Kommissionens avdelningar skall se till att det redan när det nya programmet inleds finns ett underlag för utvärderingen av det. Detta underlag skall omfatta följande:

- Angivande av programmets handlingslogik (rangordning av mål, resultat och förväntade effekter).

- Resultat- och effektindikatorer med vars hjälp måluppfyllelsen kan mätas.

- Instrument för uppgiftsinhämtning, anpassade till de angivna resultaten och effekterna (målinriktat frågeformulär, statistiska uppgifter osv.).

9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

De deltagande länderna skall betala resekostnader och traktamenten för sina egna tjänstemän enligt de regler som överenskommits. De nödvändiga medlen kommer att förskotteras till de deltagande länderna under verksamhetsåret med beaktande av genomförandet. De deltagande länderna skall överlämna detaljerade styrkande handlingar över sina utgifter och skall bevara alla handlingar, vilka skall uppvisas vid en eventuell kontroll. Resekostnaderna för andra länders tjänstemän eller för företrädare för externa organ och kostnaderna i samband med seminarier skall betalas antingen direkt av kommissionen eller av deltagande länder som fått i uppdrag att ombesörja detta. Bestämmelser om bedrägeribekämpning (kontroller, rapporter, osv.) skall ingå i alla avtal av detta slag.

Medel som rör annan verksamhet inom ramen för programmet skall före utbetalning genomgå kommissionens sedvanliga kontrollförfarande med beaktande av avtalsenliga förpliktelser och principen om sund finansiell och allmän förvaltning. Bestämmelser om bedrägeribekämpning (kontroller, rapporter osv.) skall intas i alla avtal som ingås mellan kommissionen och förmånstagarna.