Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ändring av rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. inledning

1. Europeiska rådet fastställde vid sitt möte i Lissabon i mars 2000 [1] att Europeiska unionen hade det strategiska målet att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med förmåga till hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb och större social sammanhållning. Europeiska rådet bekräftade detta mål vid sitt möte i Stockholm i mars 2001 [2]. Vid mötet i Lissabon begärde Europeiska rådet även att det skall byggas upp en stödjande generell ram för den ekonomiska verksamheten i EU.

[1] Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Lissabon den 23-24 mars 2000, pressmeddelande nr 100/1/00, 24.3.2000, offentliggjort på Europeiska unionens råds webbplats (http:// ue.eu.int).

[2] Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Stockholm den 23-24 mars 2001, pressmeddelande nr 100/1/01, 24.3.2001, offentliggjort på Europeiska unionens råds webbplats (http:// ue.eu.int).

2. Ministerrådet hade i juli 1999 gett kommissionen i uppdrag att undersöka verkningarna av skattebestämmelser som utgör hinder för gränsöverskridande ekonomisk verksamhet på den inre marknaden samt sätt att råda bot på detta problem. I det sammanhang som uppkommit efter Europeiska rådets möte i Lissabon förstärks betydelsen av att undersöka bolagsskatterna, eftersom beskattningen av företag kan spela en viktig roll när det gäller att uppnå de av rådet fastställda målen. Kommissionen utförde till följd av detta uppdrag en undersökning om företagsbeskattning.

3. På grundval av slutsatserna i undersökningen om företagsbeskattning [3] utarbetades ett meddelande från kommissionen [4]. I detta granskades bl.a. huruvida den nuvarande företagsbeskattningen på den inre marknaden skapar ineffektivitet och hindrar aktörerna från att till fullo utnyttja fördelarna med den inre marknaden. Detta skulle innebära en välfärdsförlust för EU, undergräva EU-företagens konkurrenskraft och därmed strida mot målen från Europeiska rådets möte i Lissabon. I meddelandet redogjordes även för kommissionens synpunkter på vad som behöver göras och vad som realistiskt kan göras på företagsbeskattningsområdet i EU under de närmaste åren i syfte att anpassa företagsbeskattningen i EU till den nya ekonomiska ramen och åstadkomma en mer effektiv inre marknad utan inre skattehinder. Ett flertal konkreta initiativ lades fram i det syftet.

[3] Kommissionens arbetsdokument om företagsbeskattning på den inre marknaden (SEK(2001) 1681).

[4] Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén: Mot en inre marknad utan skattehinder - En strategi för fastställande av en konsoliderad bolagsskattebas för företagens verksamhet i EU (KOM(2001) 582 slutlig).

4. Kommissionen antog under 2001 även ett meddelande om skattepolitiken i Europeiska unionen [5], i vilket det fastställdes såväl allmänna mål som flera särskilda prioriteringar när det gäller direkt och indirekt beskattning. I meddelandet behandlades särskilt bolagsskattefrågor och betonades att ombildningar av företag för närvarande ofta åtföljs av gränsöverskridande företagssammanslagningar och företagsförvärv, vilka för närvarande medför en kombination av engångsskatt och fortlöpande skattekostnader.

[5] Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén: Skattepolitiken i Europeiska unionen - Prioriteringar för de kommande åren (KOM(2001) 260 slutlig, EGT C 284, 10.10.2001).

5. För att målen från mötet i Lissabon skall kunna uppnås måste företag uppmuntras till att röra sig över nationsgränserna inom EU, och hindren för sådan rörlighet måste undanröjas eller minskas. Detta kommer att få sociala konsekvenser, vilka behandlas inom andra områden av gemenskapens politik: de olika direktiven om information till och samråd med arbetstagarna, det pågående initiativet "Anticipating and managing change: a dynamic approach to the social aspects of corporate restructuring" ("Att förutse och hantera förändringar genom en dynamisk syn på de sociala aspekterna av företagsomvandlingar och andra initiativ på sysselsättningsområdet").

6. Dessutom antogs under 2001 stadgan för europabolag (Societas Europaea - SE) [6]. Syftet med denna stadga är att bidra till att den inre marknaden fullbordas och till att de förbättringar av de ekonomiska och sociala utsikterna som detta för med sig sprids i gemenskapen. Genom stadgan tillhandahålls en rättslig ram som gör det möjligt för produktionsstrukturerna att anpassa sig till gemenskapsdimensionen och omorganisera sin verksamhet på gemenskapsnivå. Europabolagskonceptets framgång är i mycket stor utsträckning avhängig av vilken skatteordning som tillämpas. Europabolag bör kunna utnyttja den harmoniserade bolagsskattelagstiftningen i dess helhet.

[6] Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag och rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (EGT L 294, 10.11.2001).

7. Under 2003 antogs stadgan för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) [7]. Även europeiska kooperativa föreningar bör kunna utnyttja den harmoniserade bolagsskattelagstiftningen i dess helhet.

[7] Rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) och rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande (EGT L 207, 18.8.2003).

8. Artikel 8 i stadgan för europabolag och artikel 7 i stadgan för europeiska kooperativa föreningar ger bolagen respektive föreningarna möjlighet att flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan. Detta är ett uttryck för den grundläggande etableringsfriheten. Denna frihet bör inte hindras av diskriminerande skatteregler eller av restriktioner eller snedvridningar som härrör från sådana skattebestämmelser i medlemsstaterna som strider mot EG-fördraget. För tydlighets skull bör direktivet emellertid innehålla bestämmelser som uttryckligen hänvisar till detta fall.

9. Med tanke på de befintliga skattehindren för företags gränsöverskridande verksamhet krävs det att vissa åtgärder vidtas i syfte att se till att den inre marknaden fungerar på ett korrekt sätt. Kommissionen har i enlighet med artikel 94 i EG-fördraget befogenhet att för rådet lägga fram förslag till direktiv om tillnärmning av sådana lagar och andra författningar i medlemsstaterna som direkt inverkar på den gemensamma marknadens upprättande eller funktion.

10. Direktivet om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (nedan kallat "fusionsdirektivet") [8] tillhandahåller redan i vissa fall en lösning när det gäller det hinder för gränsöverskridande verksamhet som härrör från höga skattekostnader i samband med omstrukturering av företag. Det är emellertid möjligt att utvidga direktivets räckvidd och förbättra metoderna för att skjuta upp beskattning samtidigt som man värnar om medlemsstaternas ekonomiska intressen.

[8] Rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (EGT L 225, 20.8.1990).

11. Kommissionen lade under 1993 fram ett förslag om ändring av fusionsdirektivet [9]. Förslaget innehöll två ändringar. Den första ändringen hade utformats för att direktivet skulle kunna tillämpas på alla bolagsskattepliktiga företag oberoende av deras associationsform.

[9] Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (KOM (93) 293 slutlig, EGT C 225, 20.8.1993).

12. Den andra ändringen rörde befrielse från beskattning av kapitalvinster som uppstår i samband med vissa fusioner och fissioner. Det är möjligt att det bolag som övertar tillgångarna vid dessa transaktioner har andelar i det överlåtande bolaget. Till följd av fusionen eller fissionen upplöses det överlåtande bolaget, och dess aktier eller andelar utslocknar. Det övertagande bolaget gör i detta fall en kapitalvinst i form av skillnaden i värde mellan de utslocknade aktierna och de övertagna tillgångarna. Enligt artikel 7 i fusionsdirektivet skall sådan kapitalvinst inte beskattas om bolagets andelar i det överlåtande bolaget motsvarar eller är större än den fastställda minimitröskeln för kapitalinnehav. Minimikapitalinnehavet definierades emellertid inte på samma sätt här som i direktivet om moderbolag och dotterbolag [10]. Genom ändringsförslaget anpassades definitionen i fusionsdirektivet till den i direktivet om moderbolag och dotterbolag (se även punkterna 24 och 25 nedan).

[10] Rådets direktiv 90/435/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (EGT L 225, 20.8.1990).

13. Dessa problem togs också upp i den under 2001 framlagda undersökningen om företagsbeskattning. Efter det att direktivet började tillämpas 1992 har även vissa andra brister kommit i dagen. Dessa brister behandlas ingående i undersökningen, och möjliga åtgärder för att avhjälpa dem tas upp.

14. I det meddelande från kommissionen som följde på undersökningen om företagsbeskattning betonades vikten av att efter tekniska samråd med medlemsstaterna lägga fram förslag om ändring av direktiven om harmonisering på bolagsskatteområdet. Kommissionen anordnade under 2002 flera möten i den behöriga arbetsgruppen, under vilka de relevanta frågorna diskuterades med sakkunniga från medlemsstaterna.

15. Detta förslag till direktiv är en ändring av fusionsdirektivet. Det syftar till att i direktivet införa de ändringar som krävs med hänsyn till de ovan nämnda slutsatserna och meddelandena. Industrin drabbas fortfarande ofta av höga skattekostnader och internationell dubbelbeskattning vid omstruktureringar som berör bolag i olika medlemsstater. Det slutgiltiga målet är att de hinder för en korrekt fungerande inre marknad som finns i de olika medlemsstaternas skatteordningar skall undanröjas. Det skulle för att undanröja de olika skattehindren för gränsöverskridande ekonomisk verksamhet på den inre marknaden vara nödvändigt att införa en gemensam konsoliderad skattebas för företagens verksamhet inom EU. I avvaktan på att detta mål uppnås krävs riktade åtgärder för att avhjälpa de mest angelägna skatteproblemen för internationellt verksamma företag, t.ex. alla sådana åtgärder som anses som absolut nödvändiga för att förbättra den gällande gemenskapslagstiftningen på företagsbeskattningsområdet. I det föreliggande förslaget behandlas framför allt sådana frågor som togs upp redan i förslaget från 1993, men även frågor som rör nya områden. Det föregående förslaget om ändring av fusionsdirektivet dras därför tillbaka.Genom den första ändringen av direktivet utvidgas dess räckvidd till att omfatta en ny typ av transaktion, s.k. "split-off". I artikel 2 b i fusionsdirektivet behandlas fissioner. Den nya transaktionen är en särskild typ av fission, närmare bestämt en begränsad eller partiell sådan, eftersom det överlåtande bolaget fortsätter att existera. Bolaget överför tillgångar och skulder som utgör en eller flera verksamhetsgrenar. I utbyte utfärdar det övertagande bolaget värdepapper som representerar kapitalet i bolaget. Värdepapperen överförs till delägarna i det överlåtande bolaget. Ett nytt led b a, i vilket begreppet "partiell fission" definieras, läggs därför till i artikel 2. 17. Split-off-transaktioner kommer att omfattas av det system för uppskov med beskattning som fastställs i artikel 4 i direktivet, vilket innebär att de överförda tillgångarna och skulderna måste förbli knutna till ett fast driftsställe tillhörande det övertagande bolaget i det överlåtande bolagets medlemsstat. Det kommer i direktivet också att fastställas en skatteordning för delägarna i det överlåtande bolaget. I enlighet med artikel 8 i direktivet skall delägarna inte beskattas vid tidpunkten för transaktionen, utan först i samband med eventuell vinst vid senare överlåtelse av de mottagna värdepapperen. Delägarna måste dessutom åsätta de mottagna värdepapperen samma värde som det som de utbytta värdepapperen hade omedelbart före transaktionen. En liknande skatteordning kommer att gälla för split-off-transaktioner. Delägarna kommer inte att beskattas vid tidpunkten för transaktionen. Dessutom kommer det värde som åsätts värdepapperen i det överlåtande bolaget att delas upp mellan dessa värdepapper och de värdepapper som representerar det sålunda förvärvade kapitalet i det övertagande bolaget.

18. En av de viktigaste slutsatserna i undersökningen om företagsbeskattning är att fusionsdirektivets räckvidd är alltför begränsad. Det gäller t.ex. endast för de bolagstyper som tas upp i förteckningen i bilagan till direktivet. Ekofinrådet fastställde vid sitt möte den 26-27 november 2000 [11] att en aktualisering av förteckningen var en politisk prioritet.

[11] Bilaga till ordförandeskapets slutsatser från Ekofinrådets möte den 26-27 november 2000, pressmeddelande nr 453, 13861/00, 26.11.2000, offentliggjort på Europeiska unionens råds webbplats (http:// ue.eu.int).

19. Den frågan togs upp redan i förslaget från 1993. Det förslaget syftade till att utvidga direktivets räckvidd till att omfatta alla företag som är hemmahörande i en medlemsstat och bolagsskattepliktiga där. Bristen på symmetri i de handelsrättsliga bestämmelserna om de olika associationsformerna och i medlemsstaternas skattebestämmelser för dessa skapar dock betydande problem. Rådet tog upp dessa problem i sina diskussioner om det förra förslaget under 1996 och 1997. Diskussionerna avbröts utan att det hade nåtts en slutlig uppgörelse. Kommissionen tog inom ramen för den behöriga arbetsgruppen på nytt upp frågan till diskussion med medlemsstaterna, den här gången ur ett tekniskt perspektiv. Som ett resultat av de diskussionerna kompletteras i det föreliggande förslaget förteckningen i bilagan till fusionsdirektivet med associationsformer som inte tagits upp där tidigare.

20. Som redan nämnts antogs nyligen stadgan för europabolag och stadgan för europeiska kooperativa föreningar. För att dessa bolagstyper skall bli framgångsrika krävs bland annat att de omfattas av förmånerna enligt fusionsdirektivet. Bilagan till direktivet bör därför omfatta även sådana bolag som framöver kommer att bedriva sin verksamhet inom ramen för dessa nya associationsformer. Europabolag och europeiska kooperativa föreningar är således två av de nya associationsformerna i förteckningen över de bolag som omfattas av direktivet.

21. Vissa av de bolag som föreslås bli upptagna i förteckningen medför ett särskilt tekniskt problem. Det skulle kunna hända att en medlemsstat i vilken ett visst bolag är etablerat behandlar detta som bolagsskattepliktigt för skatteändamål, medan en annan medlemsstat, i vilken ett företag som har andelar i det berörda bolaget är hemmahörande, för skatteändamål behandlar det som transparent. Den senare medlemsstaten hänför bolagets inkomster till det i den medlemsstaten hemmahörande företaget med andelar i bolaget och beskattar det på grundval av detta. Medlemsstaten i fråga bör vara skyldig att utsträcka förmånerna enligt direktivet till att gälla det i den medlemsstaten hemmahörande företaget med andelar i bolaget. I annat fall kommer vinsten att dubbelbeskattas.

22. Samma situation uppstår när delägare i bolag som genomför sådana transaktioner som omfattas av direktivet behandlas som skattemässigt transparenta. Om personer och verksamheter med andelar i det delägande företaget tvingas erlägga skatt vid omstruktureringar kan de komma att motsätta sig bolagets deltagande i en omstrukturering. Medlemsstaterna bör vara skyldiga att utsträcka förmånerna enligt direktivet till att gälla i den berörda medlemsstaten hemmahörande verksamheter som har andelar i det delägande företaget. I annat fall kommer vinsten att dubbelbeskattas.

23. Ett annat problem är osäkerheten rörande den praktiska tillämpningen av direktivet när det gäller filialers omvandling till dotterbolag. Enligt artikel 4.1 i direktivet är det möjligt att skjuta upp beskattningen av kapitalvinster när de överförda tillgångarna och skulderna fortsätter att vara knutna till ett av det förvärvande bolagets fasta driftsställen i det överlåtande bolagets medlemsstat. Detta är emellertid inte möjligt när ett utländskt bolags filial omvandlas till dotterbolag, eftersom de överförda tillgångarna och skulderna i det fallet inte knyts till ett fast driftsställe i det överlåtande bolagets medlemsstat, utan i det övertagande bolagets medlemsstat. Det har därför hävdats att fusionsdirektivet inte omfattar omvandlingar från filial till dotterbolag. Eftersom dessa transaktioner faller inom ramen för direktivets mål bör det tydligt framgå att det också omfattar dem. Medlemsstaternas beskattningsrätt äventyras inte, eftersom de överförda tillgångarna och skulderna fortsätter att omfattas av samma skattelagstiftning.

24. En annan viktig fråga rör artikel 7.2 i direktivet. Denna bestämmelse förbinder fusionsdirektivet med direktivet om moderbolag och dotterbolag. Vid fusioner och fissioner övertar ett av bolagen tillgångarna och skulderna. Det kan hända att detta bolag har aktier eller andelar i det överlåtande bolaget och att dessa utslocknar till följd av ombildningen. Värdet av de erhållna tillgångarna och skulderna skulle kunna vara högre än värdet av de utslocknade aktierna eller andelarna. Denna skillnad i värde härrör från icke-utdelade vinster eller dolda kapitalvinster hos det överlåtande bolaget. I sin egenskap av delägare i det överlåtande bolaget skulle ett övertagande bolag lika gärna kunna erhålla dessa outdelade vinster i form av utdelade vinster från det överlåtande bolaget. Vid utdelning av vinsten kan direktivet om moderbolag och dotterbolag tillämpas. Om det övertagande bolaget har ett "tillräckligt innehav" i enlighet med villkoren i direktivet om moderbolag och dotterbolag bör fusionsdirektivet således bevilja en liknande skatteförmån vid fusion eller fission. Den ovan nämnda skillnaden i värde bör inte beskattas.

25. Definitionen av det "tillräckliga innehav" i enlighet med artikel 7.2 i fusionsdirektivet som krävs för skattebefrielse överensstämmer emellertid inte med definitionen i artikel 3 i direktivet om moderbolag och dotterbolag. I det direktivet fastställs befrielse från dubbelbeskattning av vinst. Skattebefrielsen gäller endast sådana bolag som uppfyller villkoren för att betraktas som moderbolag eller som dotterbolag, dvs. innehar minst 25 % av kapitalet i det andra bolaget. Även i fusionsdirektivet föreskrivs för moderbolag befrielse från beskattning av sådan kapitalvinst. Enligt artikel 7.2 i direktivet betraktas ett bolag emellertid som moderbolag endast om dess andelar i dotterbolaget överstiger 25 % av aktiekapitalet. Kriterierna i de båda direktiven överensstämmer inte. Begreppet "innehav" i fusionsdirektivet bör därför anpassas till definitionen i direktivet om moderbolag och dotterbolag. Dessutom bör eventuella ändringar rörande denna fråga i fusionsdirektivet göras i överensstämmelse med motsvarande förslag till ändringar av direktivet om moderbolag och dotterbolag. Det finns förslag om att sänka tröskeln för att betraktas som moderbolag eller dotterbolag från 25 % till 10 %.

26. Vid överföring av tillgångar finns det risk för dubbelbeskattning. Ett bolag som överlåter en verksamhetsgren erhåller i utbyte värdepapper från det övertagande bolaget. Direktivet innehåller inga regler för värdering av sålunda förvärvade värdepapper. Vissa nationella lagstiftningar föreskriver att det överlåtande bolaget skall beräkna den kapitalvinst som uppstår vid senare överlåtelse av de mottagna värdepapperen på grundval av de överförda tillgångarnas bokförda värde före överlåtelsen. Å andra sidan måste enligt artikel 4.2 det bolag som övertar tillgångarna beräkna nya värdeminskningsavdrag och vinst eller förlust avseende de tillgångar och skulder som överförts på grundval av deras värde före överföringen. I dessa fall används samma värde två gånger för skatteändamål. Den kapitalvinst som uppstår i samband med överföringen av tillgångarna tillskrivs två olika skattesubjekt och beskattas två gånger. Det kan därför konstateras att problemet med dubbelbeskattning uppstår i det överlåtande bolagets medlemsstat. Denna medlemsstat tar ut skatt på inkomsten och kapitalvinsten hos det fasta driftsställe som övertar tillgångarna. Den kan dessutom ta ut skatt på den kapitalvinst som uppstår när det överlåtande bolaget senare överlåter de värdepapper som mottagits i utbyte mot de överförda tillgångarna. Det finns inga objektiva skäl för att motivera en sådan beskattning. Om skattefusk förekommer får medlemsstaterna emellertid enligt artikel 11.1 i direktivet vägra att tillämpa förmånerna enligt direktivet. Enligt EG-domstolens praxis [12] ankommer det enligt artikel 11.1 a på medlemsstaterna att, med iakttagande av proportionalitetsprincipen, avgöra vilka interna förfaranden som är nödvändiga för att motverka skattefusk. Genom att fastställa en allmän regel som automatiskt utesluter vissa typer av transaktioner från skatteförmånerna, oberoende av om skatteflykt eller skatteundandragande förekommer eller ej, skulle man emellertid gå längre än vad som är nödvändigt för att förhindra sådant fusk och därigenom undergräva direktivets mål. Medlemsstaterna får därför föreskriva att de värdepapper som det överlåtande bolaget mottar skall åsättas sitt faktiska värde vid tidpunkten för överföringen av tillgångarna. Beskattningsrätten äventyras inte, eftersom det förblir möjligt att beskatta den inkomst eller kapitalvinst som härrör från de tillgångar som är knutna till det fasta driftsställe som fortsätter att omfattas av samma skattelagstiftning.

[12] Dom av den 17 juli 1997 i mål C-28/95 Leur-Bloem. Rättsfallssamlingen 1997, s. I-4161.

27. Ekonomisk dubbelbeskattning kan också snedvrida utbytet av aktier eller andelar. Det förvärvande bolaget mottar värdepapper från delägarna i det förvärvade bolaget. Delägarna betalar inte skatt på den kapitalvinst som uppstår i samband med att aktier eller andelar i det förvärvade bolaget utbyts mot aktier eller andelar i det förvärvande bolaget. I artikel 8.2 fastställs att denna skatteförmån skall vara beroende av att delägaren inte åsätter de mottagna aktierna eller andelarna ett skattemässigt värde som är högre än det som de utbytta värdepapperen hade omedelbart före utbytet. Denna kapitalvinst beskattas först vid senare överlåtelse av de sålunda förvärvade värdepapperen.

28. Direktivet innehåller inga bestämmelser för värdering av de värdepapper som det förvärvande bolaget erhåller från dessa delägare. Vissa nationella lagstiftningar föreskriver att det förvärvande bolaget skall beräkna den kapitalvinst som uppstår vid senare avyttring av värdepapperen på grundval av det värde som värdepapperen hade före utbytet. Det förvärvande bolagets medlemsstat beaktar därvid värdet som de utbytta aktierna eller andelarna hade före transaktionen. I dessa fall används samma värde två gånger för skatteändamål. En sådan värdering leder därför till dubbelbeskattning: den kapitalvinst som härrör från de överförda aktierna eller andelarna tillskrivs två olika skattesubjekt och beskattas två gånger.

29. I detta särskilda fall erhåller det förvärvande bolaget andelar i ett annat bolag genom att betala ett rättvist marknadspris. Detta bolag måste till delägarna överlåta värdepapper som representerar kapitalet i bolaget. I ett nytt stycke som införs i artikel 8.2 fastställs att det förvärvande bolaget skall värdera de mottagna aktierna eller andelarna på grundval av deras faktiska värde vid tidpunkten för utbytet. Denna bestämmelse kommer att förhindra dubbelbeskattning. Medlemsstaternas beskattningsrätt äventyras inte, eftersom delägarnas uppskjutna kapitalvinst beskattas. Om skattefusk förekommer får medlemsstaterna emellertid enligt artikel 11.1 i direktivet vägra att tillämpa förmånerna enligt direktivet (se även punkt 26).

30. Det är å andra sidan möjligt att det förvärvande bolaget har förvärvat vissa andelar i det egna företaget på marknaden. Bolaget kan besluta att inte öka sitt kapital, utan att istället överlåta sina egna aktier eller andelar som vederlag. I denna särskilda situation kan kostnaden för förvärvet av dessa egna aktier eller andelar vara lägre än deras aktuella marknadsvärde vid tidpunkten för utbytet. Därigenom uppstår en kapitalvinst som medlemsstaterna kan vilja beskatta. Om de här föreslagna reglerna tillämpas också i dessa fall kan beskattningsrätten gå förlorad för gott. Det krävs därför för dessa fall ett undantag från den föreslagna regeln för värdering av värdepapper. De värdepapper som det förvärvande bolaget erhåller skall åsättas det värde som de egna utbytta aktierna eller andelarna hade omedelbart före utbytet. I enlighet med målen för direktivet kommer detta skattesubjekt inte att beskattas vid tidpunkten för utbytet.

31. Artikel 8 ändras i syfte att klargöra att direktivet omfattar sådant utbyte av aktier eller andelar där röstmajoriteten förvärvas av ett i en medlemsstat hemmahörande bolag från en delägare i en stat som inte är medlem i Europeiska unionen.

32. Slutligen utökas direktivet med en ny avdelning med regler om den skatteordning som gäller vid flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte [13]. De tillämpliga skattebestämmelserna är neutrala från konkurrenssynpunkt och värnar samtidigt om de ekonomiska intressena i den stat där bolaget är hemmahörande innan det flyttar sitt säte. Harmoniseringen kommer att omfatta sådana fall där flyttningen av sätet medför att bolaget inte längre är skatterättsligt hemmahörande i den medlemsstaten. Bolaget kommer att kunna skjuta upp beskattningen av kapitalvinster när det gäller den del av dess tillgångar som knyts till det fasta driftsställe som bolaget kommer att ha i den stat där det var skatterättsligt hemmahörande före flyttningen av sätet.

[13] I artikel 8 i stadgan för europabolag och i artikel 7 i stadgan för europeiska kooperativa föreningar fastställs att bolagets respektive föreningens säte får flyttas till en annan medlemsstat utan att detta medför dess avveckling. Enligt artikel 7 respektive artikel 6 i dessa stadgor skall bolagens säten vara belägna inom gemenskapen, i samma medlemsstat som huvudkontoret.

33. De bestämmelser som redan finns i artiklarna 5, 6 och 10 i direktivet rörande fusioner och fissioner kommer att utvidgas till att omfatta detta fall. Den skatteordning som är tillämplig på flyttningen av sätet kommer också att omfatta avsättningar eller reservationer som bolaget gjort före transaktionen, eventuellt övertagande av förluster och förekomsten av ett fast driftsställe i en tredje medlemsstat.

34. Det fastställs dessutom i en särskild bestämmelse att flyttning av ett bolags säte inte får leda till att delägarna beskattas. Bestämmelsen ger uttryck för de skyldigheter enligt EG-fördraget som rör etableringsfrihet. Kapitalvinster som uppstår i samband med senare överföring av värdepapper kan vara beskattningsbara.

2 Kommentarer till de enskilda artiklarna i förslaget till direktiv

Artikel 1

Denna artikel innehåller tio punkter med ändringar av fusionsdirektivet.

Punkt 1

I fusionsdirektivet införs en ny avdelning som innehåller bestämmelser om uppskov med beskattning i fall där ett europabolag eller en europeisk kooperativ förening flyttar sitt säte från en medlemsstat till en annan samtidigt som medlemsstaternas ekonomiska intressen skyddas. Direktivets titel ändras därför så att den också hänvisar till flyttning av sådana bolags säten från en medlemsstat till en annan.

Punkt 2

1. Detta förslag till ändring av fusionsdirektivet omfattar bestämmelser genom vilka direktivets mål utvidgas till att omfatta flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte.

2. Artikel 1 i direktivet ändras i enlighet med detta. Artikeln omfattar två strecksatser. Den första avser de transaktioner som redan omfattas av direktivet, medan den andra ålägger medlemsstaterna att tillämpa bestämmelserna vid flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte.

Punkt 3

1. Artikel 2 b i direktivet ändras och innehåller nu även definitionen av en ny typ av bolagsombildning, partiell fission ("split-off"), som hädanefter omfattas.

2. En partiell fission eller "split-off" är en transaktion genom vilken ett bolag utan att upplösas överför en del av sina tillgångar och skulder, som utgör en eller flera verksamhetsgrenar, till ett övertagande bolag. I utbyte överför det övertagande bolaget till delägarna i det överlåtande bolaget värdepapper som representerar kapitalet i bolaget.

3. Ett nytt led b a, i vilket begreppet "partiell fission" definieras, läggs därför till i artikel 2. Artikel 4 kommer att vara tillämplig på det överlåtande bolaget. Artikel 8 innehåller ytterligare ändringar avseende skatteordningen för delägarna.

4. Direktivets räckvidd utvidgas till att omfatta flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte. Ett nytt led j, där sådan flyttning definieras i enlighet med artikel 8 i stadgan för europabolag och artikel 7 i stadgan för europeiska kooperativa föreningar, läggs till i artikel 2.

Punkt 4

1. Genom denna punkt ändras artikel 4, där ny text införs som punkt 2. Den nya punkten tar upp frågan om bolag som är bolagsskattepliktiga i de medlemsstater där de är hemmahörande, men som betraktas som skattemässigt transparenta i en annan medlemsstat. Förmånerna enligt direktivet kunde på grund av denna omständighet tidigare inte tillämpas på ett antal skattepliktiga bolag. Syftet med den föreslagna texten är att inrätta en särskild skatteordning för sådana fall. Medlemsstaterna kan enligt denna ordning skjuta upp beskattningen av kapitalvinster som i den medlemsstaten hemmahörande bolag som är upptagna i förteckningen gör i samband med fusioner eller fissioner. Om en annan medlemsstat betraktar bolaget som skattemässigt transparent kommer denna medlemsstat enligt den nya punkten inte att vid tidpunkten för de typer av transaktioner som omfattas av direktivet få beskatta i den medlemsstaten hemmahörande skattesubjekt som har andelar i bolaget. Dessa skattesubjekt får emellertid beskattas vid senare avyttring av de överförda tillgångarna.

2. I den nya punkten definieras sådana skattesubjekt som bolag vilka på grundval av medlemsstaters civilrättsliga bestämmelser om affärsföretags organisation betraktas som skattemässigt transparenta. Det är dessa faktorer som medlemsstaterna beaktar när de betraktar bolag som skattemässigt transparenta. Hänvisningar till bolag som av en medlemsstat betraktas som skattemässigt transparenta på grundval av den skatteordning som är tillämplig på bolagen i den medlemsstat där dessa är hemmahörande undviks i den föreslagna texten.

3. Punkterna 2 och 3 numreras 3 och 4. I båda punkterna hänvisas till den nya punkt 2.

4. I punkterna 1 och 3 införs även vissa förslag till textförbättringar.

Punkt 5

1. I denna punkt fastställs en minimitröskel för kapitalinnehav som överensstämmer med den i direktivet om moderbolag och dotterbolag. Det övertagande bolaget måste således inneha minst 10 % av aktierna eller andelarna i det överlåtande bolaget för att befrias från beskattning av kapitalvinster som härrör från dessa aktier eller andelar.

2. Förslaget om att innehavet skall motsvara 10 % överensstämmer med det ändringsförslag som redan gjorts i fråga om direktivet om moderbolag och dotterbolag, där innehavskravet sänks från 25 till 10 % av aktiekapitalet.

Punkt 6

1. Genom denna punkt ändras artikel 8.

2. De befintliga punkterna i artikel 8 och de punkter som införs numreras om. Artikel 8 innehåller nu 12 punkter.

3. De ändringar som införs i den nuvarande lydelsen av artikel 8 omfattar flera åtgärder. Först och främst införs en ny punkt 2 som behandlar den skatteordning som är tillämplig på delägarna i det överlåtande bolaget vid en partiell fission eller "split-off-transaktion". Dessa skattesubjekt kommer inte att behöva betala skatt vid tilldelning av värdepapper som representerar kapitalet i det övertagande bolaget.

4. En ny punkt införs som punkt 3. Det är möjligt att delägare i bolag (i enlighet med definitionen i direktivet) som genomför sådana transaktioner som omfattas av direktivet behandlas som skattemässigt transparenta. De skattesubjekt som har andelar i dessa delägande företag kan i detta fall beskattas för inkomst eller kapitalvinst som härrör från omstruktureringar. Den föreslagna ordalydelsen syftar till att beskattningen av skattesubjekt med andelar i de delägande företagen skall skjutas upp. Skattesubjekten kan emellertid åläggas att betala skatt för denna inkomst vid senare avyttring av de av delägarna mottagna värdepapperen.

5. I den nya punkt 5 fastställs en regel för värdering av de värdepapper som delägarna erhåller vid en partiell fission. I enlighet med denna regel skall det värde som åsätts värdepapperen i det överlåtande bolaget delas upp mellan dessa värdepapper och de värdepapper, representerande det förvärvade kapitalet i det övertagande bolaget, som delägarna erhållit.

6. I den nya punkt 10 behandlas värdet av de aktier eller andelar som det förvärvande bolaget erhåller vid ett utbyte. Enligt denna nya regel får det förvärvande bolaget åsätta dessa aktier eller andelar det faktiska värdet av de värdepapper som utfärdats vid utbytet. Detta värde är detsamma som det pris som faktiskt betalas. Om medlemsstaterna tilläts åsätta de mottagna värdepapperen ett lägre värde skulle det förvärvande företaget tvingas betala skatt för kapitalvinst vid senare avyttring av dessa värdepapper. Kapitalvinsten från dessa värdepapper skulle då tillskrivas två olika skattesubjekt: det förvärvande bolaget och de delägare som utbyter dem. Detta skulle leda till dubbelbeskattning. Genom den nya regeln förhindras dubbelbeskattning.

7. Den nya punkt 11 omfattar ett undantag från den värderingsregel som fastställs i den nya punkt 10. Undantaget avser fall där det förvärvande bolaget äger aktier eller andelar i det egna företaget och i stället för att öka det utfärdade kapitalet beslutar att överföra dessa aktier eller andelar till delägarna i det förvärvade bolaget. Det finns i detta fall ofta en skillnad mellan de egna aktiernas eller andelarnas värde och deras faktiska värde vid tidpunkten för utbytet. Medlemsstaterna kan beskatta denna kapitalvinst. I enlighet med principen om neutralitet bör denna kapitalvinst beskattas vid tidpunkten för en senare överföring av de utbytta värdepapperen. Det förvärvande bolaget bör därför åsätta de mottagna värdepapperen det värde som dess aktier eller andelar i det egna bolaget hade omedelbart före utbytet.

8. En ny punkt läggs till som punkt 12. I denna punkt behandlas sådant utbyte av aktier eller andelar som innebär att röstmajoriteten i det förvärvade bolaget förvärvas från delägare som inte är skatterättsligt hemmahörande i Europeiska unionen. Syftet med denna nya bestämmelse är att klargöra att direktivet omfattar dessa transaktioner. Förmånerna enligt direktivet är således tillämpliga på alla berörda skattepliktiga bolag som anges i direktivet.

9. F.d. punkt 1 delas upp i tre olika punkter, som numreras 4, 6 och 7. Punkterna 3 och 4 numreras 8 och 9.

10. De korshänvisningar som görs i artikeln ändras på så sätt att de överensstämmer med den nya strukturen.

Punkt 7

1. Genom denna punkt ändras artikel 9. En ny punkt läggs till, och den befintliga texten numreras som punkt 1. I samband med överföring av tillgångar uppstår en kapitalvinst. Kapitalvinsten skjuts upp och beskattas vid senare avyttring av tillgångarna. Skatten påförs det fasta driftsställe som förvärvar tillgångarna. Dessutom kan medlemsstaterna föreskriva att det överlåtande bolaget skall åsätta de värdepapper som erhålls vid utbytet det värde som tillgångarna hade före transaktionen. Denna nationella lagstiftning leder till dubbelbeskattning.

2. Den föreslagna artikeltexten innehåller en regel för värdering av de värdepapper som mottas av det överlåtande bolaget, enligt vilken det överlåtande bolaget skall åsätta värdepapperen det faktiska värdet av de överförda tillgångarna och skulderna. Det överlåtande bolagets medlemsstat måste därför vid beskattningen av den senare avyttringen av de värdepapper som mottagits i utbyte mot de överförda tillgångarna och skulderna beräkna kapitalvinst vid transaktionen på grundval av detta värde.

Punkt 8

1. Punkt 1 i artikel 10 delas upp i tre nya stycken, och det läggs till ett nytt stycke som uttryckligen omfattar omvandling av filialer till dotterbolag. Skatteordningen kommer att vara densamma som vid flyttning av ett fast driftsställe. Sådan överföring av tillgångar som är knuten till ett fast driftsställe kommer därför inte att beskattas. Dessutom kommer artikel 10.2 att gälla, och beskattningsrätten för medlemsstater som tillämpar ett system för beskattning av företags globala vinster kommer att bevaras.

2. Vissa textförbättringar införs för att förtydliga bestämmelsen.

Punkt 9

1. En ny avdelning införs i direktivet i syfte att fastställa en skatteordning som gäller vid flyttning av ett bolags säte. Den nya avdelningen kommer att få nummer IVa.

2. Artiklarna 10a, 10b och 10c, som behandlar flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte, införs i direktivet.

3. I artikel 10a behandlas uppskov med beskattning vid flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte. En sådan flyttning kan leda till att bolagen blir skatterättsligt hemmahörande i en annan medlemsstat. Om detta inträffar är det möjligt att medlemsstaterna ålägger dessa bolag att betala skatt på skillnaden mellan det faktiska värdet på deras tillgångar och skulder och det skattemässiga värdet före överföringen. Genom punkt 1 görs uppskovet med beskattningen avhängigt av att bolagets tillgångar och skulder förblir knutna till ett fast driftsställe som är hemmahörande i den medlemsstat där det bolag som flyttade sätet var skatterättsligt hemmahörande före flyttningen.

4. I artikel 10a.2 fastställs regler för beräkning av värdeminskningsavdrag och vinst eller förlust avseende de av bolagets tillgångar som förblir knutna till det fasta driftsstället. Medlemsstaterna blir skyldiga att tillämpa framtida beskattning som om flyttningen av sätet inte hade ägt rum.

5. I artikel 10a.3 behandlas sådana fall där en nationell lagstiftning föreskriver särskilda regler för beräkning av värdeminskningsavdrag och vinst eller förlust avseende de tillgångar och skulder som är knutna till det fasta driftsstället. Om bolaget väljer att sådana regler skall tillämpas gäller inte bestämmelserna i punkt 1.

6. Beskattningen vid flyttning av ett säte är snarlik den som gäller vid fusioner och fissioner. I den nya artikel 10b hänvisas till andra bestämmelser i direktivet om fusioner och fissioner. Dessa transaktioner inbegriper emellertid ett överlåtande bolag och ett övertagande bolag. De bestämmelser som det hänvisas till rör således båda bolagen, medan den transaktion som behandlas här bara rör ett enda bolag. För att förtydliga situationen fastställs i punkt 4 att bolaget betraktas som både överlåtande och övertagande bolag.

7. I artikel 10b.1 fastställs att artikel 5 skall tillämpas på flyttning av ett säte. Därmed garanteras att fortsatt skattebefrielse gäller för bolagets fasta driftsställe när det gäller de avsättningar eller reserver som bolaget i enlighet med reglerna upprättat före flyttningen av sätet.

8. I artikel 10b.2 behandlas övertagande av förluster. Det fasta driftsstället får fortsätta att dra av bolagets skattemässigt outnyttjade förluster. Medlemsstaterna måste behandla övertagande av förluster på samma sätt som de i enlighet med sina egna skattebestämmelser skall behandla omstrukturering av inhemsk verksamhet.

9. I artikel 10b.3 föreskrivs vad som gäller om det bolag som flyttar sätet har ett fast driftsställe i en tredje medlemsstat. Principerna i artikel 10 skall därvid tillämpas och den medlemsstat i vilken det fasta driftsstället är beläget får inte beskatta flyttningen av sätet.

10. Om bolaget hade förluster vid det fasta driftsstället måste dessa förluster dras av vid beräkningen av bolagets vinst. Om bolaget inte dragit av de sammanlagda förlusterna vid beräkning av vinst vid det fasta driftsstället får den medlemsstat i vilken bolaget var hemmahörande före flyttningen till beskattning i bolaget återföra sådana förluster som inte har återförts.

11. Det är möjligt att den medlemsstat i vilken bolaget är hemmahörande tillämpar ett system för beskattning av företags globala vinster. Medlemsstaten får i detta fall vid tidpunkten för flyttningen av sätet beskatta alla vinster eller kapitalvinster som är knutna till det fasta driftsstället. Medlemsstaten måste emellertid bevilja avdrag för den skatt som betalas i den medlemsstat där det fasta driftsstället är beläget om uppskov med beskattning inte beviljas.

12. Flyttning av ett bolags säte ändrar inte situationen för delägarna i bolaget. Det sker emellertid en förändring som kan vara relevant i skattehänseende. Delägarna har andelar i ett bolag vars skatterättsliga hemvist ändras. Det innebär att den skatteordning som är tillämplig på inkomster eller vinster som härrör från dessa värdepapper kan ändras.

13. I den nya artikel 10c.1 garanteras att delägarna inte behöver betala skatt på inkomst, vinst eller kapitalvinst när ett bolag flyttar sitt säte.

14. I artikel 10c.2 fastställs att beskattningen skall äga rum först vid senare avyttring av de aktier eller andelar som representerar kapitalet i bolaget.

Punkt 10

1. I denna punkt behandlas bilagan till detta ändringsförslag, i vilken bilagan till direktiv 90/434/EEG ändras. Förteckningen i bilagan till direktivet över de bolag som avses i direktivet ersätts med en ny förteckning som omfattar ytterligare typer av associationsformer, bland annat europabolag och europeiska kooperativa föreningar. Förmånerna enligt direktivet utvidgas således till att omfatta nya associationsformer, bl.a. europabolag, kooperativ, ömsesidiga bolag, vissa icke-kapitalbaserade företag, sparbanker, fonder samt sammanslutningar med affärsverksamhet.

2. Europabolag och europeiska kooperativa föreningar tas upp under led z i bilagan. Att detta led inte direkt följer på de andra beror på att det finns planer på att uppföra olika typer av företag i de anslutande länderna under led p-y i förteckningen.

Artikel 2

I denna artikel fastställs tidsplanen och kraven när det gäller direktivets införlivande med medlemsstaternas nationella lagstiftning. Medlemsstaterna åläggs att genast underrätta kommissionen om införlivandet av direktivet med den nationella lagstiftningen och att inge en jämförelsetabell över bestämmelserna i detta direktiv och de nationella bestämmelser som antagits.

Artikel 3

I denna artikel fastställs när ändringsdirektivet skall träda i kraft och offentliggöras.

2003/0239 (CNS)

Förslag till RÅDETS DIREKTIV om ändring av rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, särskilt artikel 94 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [14],

[14] EUT C [...], [...] s. [...].

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [15],

[15] EUT C [...], [...] s. [...].

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [16],

[16] EUT C [...], [...] s. [...].

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [17], och

[17] EUT C [...], [...] s. [...].

av följande skäl:

(1) I rådets direktiv 90/434/EEG [18] införs gemensamma och från konkurrenssynpunkt neutrala regler för omstrukturering av företag.

[18] EGT L 225, 20.8.1990, s. 1.

(2) Syftet med direktiv 90/434/EEG är att beskattning av inkomst, vinst eller kapitalvinst som härrör från omstruktureringar av företag skall skjutas upp och att medlemsstaternas beskattningsrätt skall bevaras.

(3) Av de erfarenheter som gjorts sedan direktiv 90/434/EEG började tillämpas i januari 1992 framgår att det i flera avseenden finns utrymme för att förbättra direktivet. Det framgår också hur de positiva effekterna av de gemensamma regler som antogs 1990 skulle kunna utökas.

(4) Den 8 oktober 2001 antog rådet förordning (EG) nr 2157/2001 om stadga för europabolag [19] och direktiv 2001/86/EG om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande [20]. Den 22 juli 2003 antog rådet förordning (EG) nr 1435/2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) [21] och direktiv 2003/72/EG om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande [22]. En av europabolagets och den europeiska kooperativa föreningens viktigaste egenskaper är att de kan flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan utan att behöva upplösas och likvideras.

[19] EGT L 294, 10.11.2001, s. 1.

[20] EGT L 294, 10.11.2001, s. 22.

[21] EGT L 207, 18.8.2003, s. 1.

[22] EGT L 207, 18.8.2003, s. 25.

(5) Flyttning av sätet är ett sätt att utöva den etableringsfrihet som fastställs i artiklarna 43 och 48 i EG-fördraget. Inga tillgångar överförs, och flyttningen medför ingen inkomst, vinst eller kapitalvinst för bolaget och dess delägare. Ett bolags beslut att omstrukturera sin verksamhet genom att flytta sitt säte bör inte hindras av diskriminerande skatteregler eller av restriktioner, olägenheter eller snedvridningar som härrör från sådana nationella skattebestämmelser som strider mot gemenskapslagstiftningen.

(6) Flyttning av ett bolags säte kräver att ett antal nya regler införs. Reglerna måste emellertid vara neutrala från konkurrenssynpunkt. Om europabolagets eller den europeiska kooperativa föreningens tillgångar vid flyttning av bolagets säte förblir knutna till ett fast driftsställe som ägs av bolaget och som är beläget i den medlemsstat där europabolaget eller den europeiska kooperativa föreningen var skatterättsligt hemmahörande före flyttningen, bör det fasta driftsstället i fråga om skattefria avsättningar eller reserver, övertagande av förluster och beskattning av fasta driftsställen som är belägna i en tredje medlemsstat kunna åtnjuta förmåner liknande dem som avses i artiklarna 5, 6 och 10 i direktiv 90/434/EEG. Dessutom bör, i enlighet med principerna i EG-fördraget, skattesubjekten inte kunna beskattas vid flyttningen av sätet.

(7) Direktiv 90/434/EEG omfattade inga bestämmelser rörande en typ av fission vid vilken det bolag som överlåter verksamhetsgrenar inte upplöses. Bestämmelserna i artikel 4 i det direktivet bör därför utvidgas till att omfatta sådana fall.

(8) I artikel 3 i direktiv 90/434/EEG fastställs vilka bolag som omfattas av direktivet. I bilagan till direktivet finns en förteckning över de associationsformer för vilka direktivet gäller. Vissa typer av bolag finns emellertid inte förtecknade i bilagan trots att de är skatterättsligt hemmahörande i en medlemsstat och bolagsskattepliktiga där. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts förefaller detta vara en oförsvarlig brist. Direktivet bör därför utvidgas till att omfatta sådana bolag som kan utöva gränsöverskridande verksamhet i gemenskapen och som uppfyller alla tillämpliga kriterier.

(9) Eftersom europabolaget är ett aktiebolag, och eftersom SCE-föreningen är en kooperativ bolagsform, vilka båda är snarlika andra associationsformer som redan omfattas av direktiv 90/434/EEG, bör europabolag och europeiska kooperativa föreningar läggas till i förteckningen i bilagan till direktiv 90/434/EEG.

(10) De nya bolag som bör införas i förteckningen i bilagan är bolagsskattepliktiga i den medlemsstat där de är hemmahörande, men vissa av dem betraktas av andra medlemsstater som skattemässigt transparenta. För att förmånerna enligt direktiv 90/434/EEG skall vara effektiva bör medlemsstater som behandlar bolagsskattepliktiga företag med hemvist i en annan medlemsstat som skattemässigt transparenta tillämpa direktivets förmåner på dem.

(11) I de fall där delägare i bolag som genomför sådana transaktioner som omfattas av direktivet behandlas som skattemässigt transparenta, bör personer som har andelar i det delägande företaget inte tvingas att betala skatt vid omstruktureringar.

(12) Det finns en viss osäkerhet rörande den praktiska tillämpningen av direktiv 90/434/EEG vid ombildning av filialer till dotterbolag. Vid dessa transaktioner överförs de tillgångar som är knutna till ett fast driftsställe, och som utgör en verksamhetsgren i enlighet med definitionen i artikel 2 i i direktiv 90/434/EEG, till ett nystartat bolag som blir ett dotterbolag till det överlåtande företaget. Det bör klargöras att denna transaktion, vid vilken tillgångar överförs från ett bolag i en medlemsstat som har ett fast driftsställe i en annan medlemsstat till ett bolag i den andra medlemsstaten, omfattas av direktivet.

(13) I definitionen av utbyte av aktier och andelar i artikel 2 d i direktiv 90/434/EEG fastställs inga särskilda villkor för delägare som överför röstmajoriteten i ett bolag till ett förvärvande bolag. Det bör klargöras att direktivet omfattar fall där, vid ett utbyte av aktier eller andelar, både det förvärvade och det förvärvande bolaget uppfyller de villkor som fastställs i artikel 3 i direktiv 90/343/EEG, men där de delägare som överför sina aktier eller andelar till det förvärvande bolaget är hemmahörande i en stat som inte är medlem i Europeiska unionen.

(14) Vid fusioner och fissioner kan det övertagande bolaget göra en vinst i form av skillnaden i värde mellan de mottagna tillgångarna och skulderna och de aktier eller andelar som det kan ha innehaft i det överlåtande bolaget och som utslockar till följd av dessa transaktioner. I artikel 7 i direktiv 90/434/EEG fastställs att sådana kapitalvinster inte skall beskattas, eftersom de lika lätt kan erhållas i form av utdelad vinst från det överlåtande bolaget, vilken är undantagen från skatt i enlighet med rådets direktiv 90/435/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater [23]. Målen med direktiv 90/434/EEG och direktiv 90/435/EEG överensstämmer i denna särskilda fråga, men de villkor som måste uppfyllas är inte desamma. Villkoren i direktiv 90/434/EEG bör därför anpassas till dem i direktiv 90/435/EEG, varvid även den lägre kapitalinnehavströskel som fastställs i ändringsförslaget till det senare direktivet bör beaktas.

[23] EGT L 225, 20.8.1990, s. 6.

(15) Enligt artikel 8.2 i direktiv 90/434/EEG skall värdet på de värdepapper som delägarna erhållit vid ett utbyte av aktier eller andelar beräknas på grundval av det värde som de överförda värdepapperen hade omedelbart före utbytet. Det finns däremot inga bestämmelser om hur det förvärvande bolaget skall värdera de förvärvade värdepapperen. Om medlemsstaterna i dessa fall åsätter de aktier eller andelar som det förvärvande bolaget erhållit det värde som de hade omedelbart före utbytet, påförs värdet två olika skattesubjekt och samma kapitalvinst beskattas två gånger. Den dubbelbeskattning som då uppstår bör förhindras genom att det förvärvande bolaget tillåts värdera de mottagna värdepapperen på grundval av det faktiska värdet på de värdepapper som utfärdats i utbyte.

(16) Det är i sådana fall möjligt att det förvärvande bolaget utbyter aktier eller andelar som representerar kapitalet i det egna bolaget och att det finns en skillnad mellan kostnaden för förvärvet av dessa aktier eller andelar och deras faktiska värde vid tidpunkten för utbytet. Medlemsstaterna bör skjuta upp beskattningen av sådan vinst och beskatta den först vid senare överföring av de värdepapper som erhållits vid utbytet.

(17) Enlighet artikel 4.1 i direktiv 90/434/EEG skall det skattemässiga värdet på de tillgångar som förvärvas vid överföring av tillgångar beräknas på grundval av deras värde omedelbart före transaktionen. Det finns emellertid inga bestämmelser om hur de värdepapper som erhålls vid utbytet skall värderas. Om medlemsstaterna åsatte värdepapper som erhålls vid överföring av tillgångar det värde som de överförda tillgångarna hade omedelbart före transaktionen skulle det, med beaktande av att detta värde även åsätts den överlåtna verksamhetsgrenen, resultera i att samma värde påfördes två olika skattesubjekt och att kapitalvinsten beskattades två gånger. Den dubbelbeskattning som då uppstår bör undanröjas genom att det överlåtande bolaget åsätter de mottagna värdepapperen det faktiska värdet av de överförda tillgångarna.

(18) Direktiv 90/434/EEG bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 90/434/EEG ändras på följande sätt:

1) Titeln skall ersättas med följande text:

"Rådets direktiv 90/434/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater och om flyttning av ett bolags säte från en medlemsstat till en annan".

2) Texten i artikel 1 skall ersättas med följande:

"Artikel 1

Varje medlemsstat skall tillämpa detta direktiv

a) på fusioner, fissioner, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag från två eller flera medlemsstater,

b) på europabolag (Societas Europaea eller SE-bolag) enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 och europeiska kooperativa föreningar (SCE) enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 vilka flyttar sitt säte från en medlemsstat till en annan medlemsstat."

3) Artikel 2 skall ändras på följande sätt:

a) Följande led skall införas som led b a:

"b a) partiell fission: ett förfarande varigenom ett bolag utan att upplösas överlåter en eller flera verksamhetsgrenar till ett eller flera befintliga eller nya bolag i utbyte mot att det till dess delägare i proportion till deras innehav utfärdas värdepapper som representerar kapitalet i de bolag som övertar tillgångarna och skulderna, samt vid behov görs en kontant betalning som inte överstiger 10 % av det nominella värdet eller, om det inte finns något nominellt värde, av det bokföringsmässiga parivärdet av dessa värdepapper."

b) Följande led skall införas som led j:

"j) flyttning av säte: en transaktion varigenom ett europabolag eller en europeisk kooperativ förening utan att det medför bolagets avveckling eller bildandet av en ny juridisk person flyttar sitt säte från en medlemsstat till en annan medlemsstat."

4) Artikel 4 skall ersättas med följande:

"Artikel 4

1. En fusion, fission eller partiell fission skall inte leda till beskattning av kapitalvinst beräknad som skillnaden mellan det faktiska värdet av de tillgångar och skulder som har överförts och deras skattemässiga värde.

I denna artikel används följande definitioner med de betydelser som här anges:

a) skattemässigt värde: det värde som skulle ha legat till grund för beräkning av vinst eller förlust vid beskattning av inkomst, vinst eller kapitalvinst i det överlåtande bolaget om dess tillgångar eller skulder hade sålts vid tidpunkten för fusionen eller fissionen men oberoende av denna,

b) överförda tillgångar och skulder: tillgångar och skulder i ett överlåtande bolag som till följd av fusionen eller fissionen knyts till ett permanent driftsställe hos det övertagande bolaget i det överlåtande bolagets medlemsstat och som bidrar till uppkomsten av de vinster eller förluster som beaktas för skatteändamål.

2. Om en medlemsstat på grundval av sina civilrättsliga bestämmelser om affärsföretags organisation betraktar ett i medlemsstaten icke hemmahörande överlåtande bolag som skattemässigt transparent och därför beskattar delägarna för deras andel av det överlåtande bolagets vinst när denna vinst uppstår, skall medlemsstaten, om punkt 1 är tillämplig, inte beskatta inkomst, vinst eller kapitalvinst beräknad som skillnaden mellan det faktiska värdet av de tillgångar och skulder som har överförts och deras skattemässiga värde.

3. Punkterna 1 och 2 skall gälla endast om det övertagande bolaget beräknar nya nedskrivningar och vinst eller förlust avseende de tillgångar och skulder som överförts i enlighet med de regler som skulle ha gällt för det eller de överlåtande bolagen om fusionen eller fissionen inte hade ägt rum.

4. Om det övertagande bolaget enligt lagstiftningen i det överlåtande bolagets medlemsstat har rätt att beräkna nya värdeminskningsavdrag och vinst eller förlust avseende de överförda tillgångarna och skulderna på en grund som skiljer sig från den som är angiven i punkt 3, skall punkt 1 inte tillämpas på de tillgångar och skulder beträffande vilka denna möjlighet utnyttjas."

5) Artikel 7.2 skall ersättas med följande:

"2. Medlemsstaterna får avvika från punkt 1 om det övertagande bolagets andelar i det överlåtande bolaget inte överstiger 10 %."

6) Artikel 8 skall ersättas med följande:

"Artikel 8

1. Vid fusion, fission eller utbyte av aktier eller andelar får tilldelningen av värdepapper i det övertagande eller förvärvande bolaget till en delägare i det överlåtande eller förvärvade bolaget i utbyte mot värdepapper i det senare bolaget inte i sig leda till beskattning av inkomst, vinst eller kapitalvinst hos denna delägare.

2. Vid en partiell fission får tilldelningen av värdepapper som representerar kapitalet i det övertagande bolaget till en delägare i det överlåtande bolaget inte i sig leda till beskattning av inkomst, vinst eller kapitalvinst hos denna delägare.

3. Om en medlemsstat på grundval av sina civilrättsliga bestämmelser om affärsföretags organisation betraktar en delägare som skattemässigt transparent och därför beskattar de personer som har andelar i det delägande företaget för deras andel av det överlåtande bolagets vinst när denna vinst uppstår, skall medlemsstaten inte beskatta dessa personer när det gäller inkomst, vinst eller kapitalvinst som uppstår i samband med att delägaren tilldelas värdepapper som representerar kapitalet i det övertagande eller förvärvande bolaget.

4. Punkterna 1 och 3 skall gälla endast om delägaren inte åsätter de mottagna värdepapperen ett skattemässigt värde som är högre än det som de utbytta värdepapperen hade omedelbart före fusionen, fissionen eller utbytet.

5. Punkt 2 skall gälla endast om delägaren inte åsätter summan av de mottagna värdepapperen och innehavet av värdepapper i det överlåtande bolaget ett skattemässigt värde som är högre än det som innehavet av värdepapper i det överlåtande bolaget hade omedelbart före fissionen.

6. Tillämpningen av punkterna 1-3 skall inte hindra medlemsstaterna från att beskatta eventuell vinst som uppstår vid senare överlåtelse av de mottagna värdepapperen på samma sätt som de beskattar vinst som uppstår vid överlåtelse av de värdepapper som innehades före förvärvet.

7. I denna artikel avses med uttrycket "skattemässigt värde" det värde på grundval av vilket en eventuell vinst eller förlust beräknas vid beskattning av inkomst, vinst eller kapitalvinst för en delägare i bolaget.

8. Om en delägare enligt lagstiftningen i den medlemsstat där han är bosatt får begära skattemässig behandling som skiljer sig från den som anges i punkterna 4 och 5, skall punkterna 1-3 inte tillämpas på de värdepapper för vilka denna möjlighet utnyttjas.

9. Punkterna 1-3 skall inte hindra en medlemsstat från att vid beskattningen av delägare beakta eventuell kontant utbetalning vid fusion, fission, partiell fission eller aktieutbyte.

10. Det förvärvande bolaget vid utbyte av aktier eller andelar skall åsätta de mottagna värdepapperen det faktiska värdet av de värdepapper som utfärdats till delägarna i det förvärvade bolaget.

11. Om det förvärvande bolaget äger aktier eller andelar i det egna bolaget och överlåter dessa vid ett utbyte får medlemsstaterna avvika från punkt 10 och beräkna inkomst, vinst eller kapitalvinst som uppstår vid senare överlåtelse av de mottagna värdepapperen på grundval av det värde som dessa överlåtna aktier eller andelar hade omedelbart före utbytet.

12. Den skattebefrielse som fastställs i denna artikel skall gälla även i fall där bolag förvärvar andelar i det förvärvade bolaget från delägare som inte är skatterättsligt hemmahörande i gemenskapen."

7) Artikel 9 skall ersättas med följande:

"Artikel 9

1. Bestämmelserna i artiklarna 4-6 skall gälla för överföring av tillgångar.

2. De värdepapper som representerar kapitalet i det övertagande bolaget och som erhålls i utbyte mot det överlåtande bolagets tillgångar skall ha åsatts det faktiska värde som de överförda tillgångarna och skulderna hade omedelbart före överföringen."

8) Artikel 10.1 skall ersättas med följande:

"1. Om de överförda tillgångarna vid en fusion, fission eller överföring av tillgångar omfattar ett fast driftsställe som tillhör det överlåtande bolaget och är beläget i en annan medlemsstat än den där det överlåtande bolaget är hemmahörande, skall den medlemsstat där det fasta driftsstället är beläget avstå från varje rätt att beskatta det fasta driftsstället.

Det överlåtande bolagets medlemsstat får dock återföra till beskattning i det bolaget sådana förluster hos det fasta driftsstället för vilka avdrag kan ha gjorts vid beräkningen av beskattningsbar vinst i bolaget i den staten och vilka inte har återförts.

Den medlemsstat i vilken det fasta driftstället är beläget och det övertagande bolagets medlemsstat skall tillämpa bestämmelserna i detta direktiv på en sådan överföring som om den medlemsstat där det fasta driftsstället är beläget vore det överlåtande bolagets medlemsstat.

Dessa bestämmelser skall gälla även när det fasta driftsstället är beläget i den medlemsstat där det övertagande bolaget är hemmahörande."

9) Följande avdelning skall införas som AVDELNING IVa:

"AVDELNING IVa

Bestämmelser för flyttning av ett säte

Artikel 10a

1. Flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte skall inte ge upphov till någon beskattning av inkomst, vinst eller kapitalvinst som härrör från sådana tillgångar och skulder hos det överlåtande bolaget vilka till följd av flyttningen av sätet förblir knutna till ett fast driftsställe i europabolaget eller den europeiska kooperativa föreningen i den medlemsstat där detta bolag eller denna förening var hemmahörande före flyttningen av sätet och vilka bidrar till uppkomsten av de vinster eller förluster som beaktas för skatteändamål.

2. Punkt 1 skall gälla endast om europabolaget eller den europeiska kooperativa föreningen beräknar nya nedskrivningar och vinst eller förlust avseende de tillgångar och skulder som överförts som om flyttningen av sätet inte hade ägt rum.

3. Om europabolaget eller den europeiska kooperativa föreningen enligt lagstiftningen i den medlemsstat där bolaget eller föreningen var hemmahörande före flyttningen av sätet har rätt att beräkna nya nedskrivningar och vinst eller förlust avseende de kvarvarande tillgångarna och skulderna på en annan grund än den som anges i punkt 2, skall punkt 1 inte tillämpas på de tillgångar och skulder beträffande vilka denna möjlighet utnyttjas.

Artikel 10b

1. Bestämmelserna i artikel 5 skall gälla vid flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte.

2. Om en medlemsstat, i det fall sådana transaktioner som avses i artikel 1 sker mellan bolag i den medlemsstaten, tillåter det övertagande bolaget att ta över sådana förluster från det överlåtande bolaget för vilka avdragsmöjligheterna ännu inte utnyttjats, skall medlemsstaten också vid flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte tillåta bolagets eller föreningens fasta driftsställe på medlemsstatens territorium att ta över sådana förluster från europabolaget eller den europeiska kooperativa föreningen för vilka avdragsmöjligheterna ännu inte fullt utnyttjats.

3. Utan hinder av att inga tillgångar och skulder överförs mellan bolag skall bestämmelserna i artikel 10 tillämpas vid flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte när det bolag eller den förening som flyttar sätet har ett fast driftsställe i en annan medlemsstat.

4. I denna artikel skall det europabolag eller den europeiska kooperativa förening som flyttar sitt säte betraktas som såväl överlåtande som övertagande bolag.

Artikel 10c

1. Flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ förenings säte skall inte i sig leda till beskattning av inkomst, vinst eller kapitalvinst hos delägarna.

2. Tillämpningen av punkt 1 skall inte hindra medlemsstaterna från att beskatta eventuell vinst som uppstår vid senare överlåtelse av de värdepapper som motsvarar kapitalet i det europabolag eller den europeiska kooperativa förening som flyttar sitt säte."

10) Bilagan skall ersättas med texten i bilagan till det här direktivet.

Artikel 2

1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att de skall vara förenliga med detta direktiv senast den 1 januari 2005. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den [...].

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

"BILAGA

Förteckning över bolag som avses i artikel 3 a

a) Bolag enligt belgisk rättsordning med benämningen "société anonyme"/"naamloze vennootschap", "société en commandite par actions"/"commanditaire vennootschap op aandelen", "société privée à responsabilité limitée"/"besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "société coopérative à responsabilité limitée"/"coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid" eller "société coopérative à responsabilité illimitée"/"coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid" samt offentliga företag som antagit någon av de ovannämnda associationsformerna.

b) Bolag enligt dansk rättsordning med benämningen "aktieselskab" eller "anpartsselskab". Andra enligt bolagsskattelagen skattepliktiga bolag, i den utsträckning deras beskattningsbara inkomst beräknas och beskattas enligt de allmänna skatterättsliga bestämmelserna för "aktieselskaber".

c) Bolag enligt tysk rättsordning med benämningen "Aktiengesellschaft", "Kommanditgesellschaft auf Aktien", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung" eller "bergrechtliche Gewerkschaft".

d) Bolag enligt grekisk rättsordning med benämningen "ávþvõìç åôáéñåßá", "åôáéñåßá ðåñéùñéóìÝvçò åõèývçò (Å.Ð.Å.)".

e) Bolag enligt spansk rättsordning med benämningen "sociedad anónima", "sociedad comanditaria por acciones" eller "sociedad de responsabilidad limitada" samt offentligrättsliga organ som fungerar enligt civilrättsliga regler.

f) Bolag enligt fransk rättsordning med benämningen "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "société par actions simplifiées", "société d'assurances mutuelles", "société civile", som automatiskt omfattas av bolagsskatt, "coopérative" eller "union de coopératives" samt offentliga organ och företag.

g) Bolag som bildats enligt irländsk rättsordning eller som i irländsk rätt betraktas som bestående bolag, organ som registrats enligt Industrial and Provident Societies Act, "building societies" som bildats enligt Building Societies Acts samt "trustee savings banks" i den mening som avses i Trustee Savings Banks Act från 1989.

h) Bolag enligt italiensk rättsordning med benämningen "società per azioni", "società in accomandita per azioni", "società a responsibilità limitata", "società cooperativa" eller "società per mutua assicurazione" samt privata och offentliga organ vars verksamhet helt och hållet eller huvudsakligen är av kommersiell karaktär.

i) Bolag enligt luxemburgsk rättsordning med benämningen "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "société coopérative", "société coopérative organisée comme une société anonyme", "association d'assurances mutuelles", "association d'épargne-pension" eller "entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l'Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public".

j) Bolag enligt nederländsk rättsordning med benämningen "naamloze vennootschap", "besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "open commanditaire vennootschap", "coöperatie", "onderlinge waarborgmaatschappij", "fonds voor gemene rekening", "vereniging op coöperatieve grondslag" eller "vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt".

k) Bolag enligt österrikisk rättsordning med benämningen "Aktiengesellschaft" eller "Gesellschaft mit beschränkter Haftung".

l) Handelsrättsliga bolag eller civilrättsliga bolag i kommersiell form samt andra juridiska personer som bedriver handel eller industriell verksamhet, bildade enligt portugisisk rättsordning.

m) Bolag enligt finsk rättsordning med benämningen "osakeyhtiö/aktiebolag", "osuuskunta /andelslag", "säästöpankki/sparbank" eller "vakuutusyhtiö/försäkringsbolag".

n) Bolag enligt svensk rättsordning med benämningen "aktiebolag", "bankaktiebolag" eller "försäkringsaktiebolag".

o) Bolag som bildats enligt lagstiftningen i Förenade kungariket.

z) Bolag som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag och rådets direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande och europeiska kooperativa föreningar som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av den 22 juli 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) och rådets direktiv 2003/72/EG av den 22 juli 2003 om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande."

FINANSIERINGSÖVERSIKT

Detta förslag till rådets direktiv har inga finansiella konsekvenser för gemenskapens budget.

KONSEKVENSBEDÖMNING FÖRSLAGETS KONSEKVENSER FÖR FÖRETAG, SÄRSKILT SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

Förslagets titel

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater

Dokumentets referensnummer

Förslagen

1. Varför behövs det, med tanke på subsidiaritetsprincipen, gemenskapslagstiftning på detta område, och vilka är huvudmålen?

Syftet med rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (nedan kallat "direktivet") är att harmonisera beskattningen av företagsomstruktureringar. Genom direktivet införs en från konkurrenssynpunkt neutral skatteordning för att göra det möjligt för företag att delta i fusioner, fissioner, överföring av tillgångar eller utbyte av aktier eller andelar och därigenom anpassa sig till den gemensamma marknadens krav, öka sin produktivitet och förbättra sin konkurrenskraft på internationell nivå. Detta uppnås genom att skjuta upp beskattningen av kapitalvinster som uppstår i samband med de transaktioner som beskrivs i direktivet. Eftersom de överförda tillgångarna måste fortsätta att omfattas av samma skattelagstiftning skyddas samtidigt medlemsstaternas ekonomiska intressen. På detta sätt minskas de negativa verkningarna av ett välkänt skattehinder för den inre marknaden.

På grund av att direktivets nuvarande räckvidd är begränsad och bestämmelserna tillämpas på olika sätt i olika medlemsstater ger omstruktureringar över gränserna fortfarande upphov till betydande skattekostnader. Kapitalvinstbeskattningen av sunda företagsomstruktureringar tvingar bolag att bevara från ekonomisk synpunkt mindre optimala strukturer. Därigenom minskar skatteharmoniseringens effektivitet på detta särskilda område. Industrin stöter fortfarande på väsentliga hinder för gränsöverskridande verksamhet, etablering och investeringar på den inre marknaden. Detta har en negativ inverkan på europeiska företags konkurrenskraft. Ekonomiskt sett innebär detta en potentiell välfärdsförlust för EU.

Under 2001 antogs dessutom stadgan för europabolag (Societas Europaea - SE) och under 2003 stadgan för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar). Enligt ingresserna till dessa förordningar krävs för genomförandet av den inre marknaden och den förbättring av den ekonomiska och sociala situationen i hela gemenskapen som detta bör leda till, förutom slopande av handelshindren, en omstrukturering av produktionsfaktorerna så att de anpassas till gemenskapens dimension. För att så skall kunna ske är det av största vikt att de företag vilkas verksamhet inte begränsar sig till att tillgodose rent lokala behov kan utforma och genomföra omstruktureringen av sin verksamhet på gemenskapsnivå. Förordningarna innehåller inga skattebestämmelser. Det är ytterst viktigt att vidta åtgärder nu. Det är av största vikt att förmånerna enligt direktivet är tillämpliga på dessa nya associationsformer. Framför allt kan sådana bolag och föreningar flytta sina säten från en medlemsstat till en annan, och det är därför särskilt viktigt att sörja för att en neutral skatteordning tillämpas på dessa transaktioner.

Detta förslag till direktiv innehåller åtgärder som är inriktade på att lösa särskilda problem. Det syftar inte till att tillämpa en övergripande lösning på alla befintliga hinder för gränsöverskridande verksamhet, utan till att få bukt med dessa problem genom att utvidga systemet för uppskov med beskattning till att omfatta ett större antal fall. Förslaget syftar till att utvidga räckvidden för den harmonisering som föreskrivs i direktivet i dess nuvarande lydelse och till att förbättra metoderna för att garantera skattemässig neutralitet samtidigt som medlemsstaternas ekonomiska intressen skyddas. Allt detta uppnås i förslaget genom följande åtgärder:

- Direktivet kommer att gälla för ett större antal juridiska personer och verksamheter, däribland europabolag och europeiska kooperativa föreningar.

- En ny typ av transaktion, en särskild form av fission som går under namnet "split off", kommer att omfattas.

- Det innehav som krävs för skattebefrielse för vinst som härrör från utslocknandet av aktierna eller andelarna i det bolag som överför tillgångarna anpassas till kravet i direktiv 90/435/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater ("direktivet om moderbolag och dotterbolag"). Kravet sänks dessutom från 25 % till 10 % i enlighet med förslaget till ändring av direktivet om moderbolag och dotterbolag.

- Särskilda bestämmelser införs när det gäller omvandling av filialer till dotterbolag.

- Det klargörs att förmånerna enligt direktivet gäller för sådant utbyte av aktier eller andelar där röstmajoriteten förvärvas från delägare som inte är skatterättsligt hemmahörande i Europeiska unionen.

- Det införs bestämmelser i syfte att undanröja dubbelbeskattning vid utbyte av aktier eller andelar.

- Det införs bestämmelser i syfte att undanröja dubbelbeskattning vid överföring av tillgångar.

- Det införs bestämmelser för flyttning av ett europabolags och en europeisk kooperativ förenings säte.

Konsekvenser för företagen

2. Vem kommer att påverkas av förslaget?

- Vilka sektorer inom näringslivet?

- Av vilken storlek är de företag som påverkas (andelen små och medelstora företag)?

- Är dessa företag belägna i särskilda geografiska områden inom gemenskapen?

Direktivet gäller för fusioner, fissioner, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag från två eller flera medlemsstater. Bolagen måste anta en av associationsformerna i den förteckning som bifogas direktivet. Genom ändringsförslaget utvidgas förmånerna till att omfatta andra associationsformer, bl.a. europabolag, SCE-föreningar, kooperativ, ömsesidiga bolag, vissa icke-kapitalbaserade företag, sparbanker, fonder och sammanslutningar med affärsverksamhet. Europabolag är aktiebolag med en europeisk dimension. SCE-föreningar är kooperativa föreningar med en europeisk dimension. Kooperativ är vanligtvis självständiga juridiska personer som tillgodoser sina medlemmars behov genom att sluta avtal med dem. Ömsesidiga bolag består vanligtvis av personer som för samman sina gemensamma intressen i utbyte mot tjänster. Fonder tilldelas kapital för att uppfylla de syften för vilka de upprättats. Genom att dessa associationsformer upptas i direktivet kommer förmånerna enligt direktivet att utvidgas till att omfatta andra organisationsformer för ekonomisk verksamhet.

Det faktum att direktivets räckvidd utvidgas till att omfatta sparbanker och ömsesidiga bolag torde påverka bank- och försäkringssektorerna. Emellertid torde alla sektorer inom näringslivet och alla geografiska områden i gemenskapen komma i åtnjutande av samma förmåner enligt direktivet.

Det klargörs i förslaget att direktivet omfattar sådant utbyte av aktier eller andelar som inbegriper delägare som inte är skatterättsligt hemmahörande i Europeiska unionen. Detta torde leda till en bredare tillämpning av direktivet. Företagsgrupper som inte uteslutande är hemmahörande i gemenskapen kan genomföra omstruktureringar vid vilka deras medlemmar i gemenskapen får uppskov med kapitalvinstbeskattningen. Förslaget torde gynna alla geografiska områden i gemenskapen i samma utsträckning.

3. Vad måste näringslivet göra för att följa förslaget?

Näringslivet åläggs inga nya skyldigheter eller regler om fullgörande.

4. Vilka ekonomiska verkningar väntas förslaget få

- för sysselsättningen,

- för investeringar och nyföretagande, och

- för företagens konkurrenskraft?

Förslaget syftar till att förbättra och utvidga räckvidden av metoden för att skjuta upp beskattning av kapitalvinst som härrör från omstruktureringar. Ett större antal verksamheter och företagsgrupper kommer att kunna komma i åtnjutande av denna neutrala skatteordning. Direktivet utvidgas till att omfatta "split-off-transationer" och det klargörs vidare att det också omfattar omvandling av filialer till dotterbolag samt transaktioner i vilka bolag som inte är hemmahörande i Europeiska unionen deltar i den meningen att de är delägare i de berörda företagen. De metoder som utformats för detta syfte kommer också att vara mer effektiva, eftersom den dubbelbeskattning som uppstår i samband med överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar också kommer att undvikas. Att säkerställa en mer enhetlig tillämpning av skattelagstiftningen genom att utvidga harmoniseringen av företagsbeskattningen är också ett viktigt steg för att minska fullgörandekostnaderna och öka företagsbeskattningens effektivitet i EU.

De förmåner med den neutrala skatteordningen som föreskrivs i direktivet utvidgas till att omfatta europabolagen och de europeiska kooperativa föreningarna. Bestämmelserna kommer att bidra till att det bildas och drivs bolag med en europeisk dimension, utan att olikheterna i och den begränsade territoriella tillämpningen av de nationella företags- och skattelagstiftningarna hindrar eller försvårar detta. Förslaget kommer under särskilda omständigheter att möjliggöra flyttning av ett europabolags och en europeisk kooperativ förenings säte inom ramen för en neutral skatteordning och sörja för att förmånerna enligt stadgorna för europabolag och europeiska kooperativa föreningar i detta fall inte undergrävs av ett skattehinder.

Allt detta kommer att ha stor betydelse när det gäller att undanröja ett fastställt skattehinder för företag inom EU. Genom att föreskriva uppskov med beskattning av kapitalvinster som härrör från internationella företagsomstruktureringar kan direktivet bidra till en balanserad beskattning av inhemsk och gränsöverskridande verksamhet och till bättre beslut om var investeringar skall göras. Internationella investerares beslut kommer inte längre att påverkas av vissa befintliga skattehinder. Detta kommer att bidra till en minskad kapitalkostnad.

Den gemensamma skatteordningen rörande uppskov med beskattning kommer att minska de olägenheter och snedvridningar som härrör från olika nationella skattebestämmelser och kommer därigenom att uppmuntra företagen till nya initiativ.

Europeiska företags konkurrenskraft kommer att förbättras genom att sund omstrukturering kan ske utan omedelbara skattekostnader. Effektivare investerings- eller omstruktureringsbeslut kommer att leda till att EU-företagens konkurrenskraft förbättras. Dessutom kommer det resursslöseri som är förenat med dubbelbeskattning att minska.

Det förbättrade företagsklimatet torde ha en positiv inverkan på skapandet av arbetstillfällen och bekämpningen av arbetslösheten.

5. Innehåller förslaget åtgärder för att ta hänsyn till de små och medelstora företagens särskilda situation (mindre stränga eller annorlunda utformade krav osv.)?

Förslaget innehåller bestämmelser genom vilka direktivet utvidgas till att omfatta icke-kapitalbaserad verksamhet. Det innebär att ett stort antal små och medelstora företag som normalt inte antar formen av kapitalbaserade företag kommer att omfattas.

Samråd

6. Förteckning över de organisationer som konsulterats och redogörelse för deras viktigaste synpunkter.

Detta förslag är resultatet av en lång samrådsprocess. De initiativ som togs till följd av det förra ändringsförslaget till direktivet rörande företagsfusioner, KOM(93) 293 slutlig, baserades dels på slutsatserna från Ruding-kommittén [24], dels på kommissionens meddelande av den 26 juni 1992 till rådet och Europaparlamentet med anledning av slutsatserna från Ruding-kommittén [25].

[24] Rapporten från kommittén av oberoende experter på området för företagsbeskattning, mars 1992.

[25] SEC(92) 1118 slutlig.

De mer långtgående förändringarna i detta förslag är resultatet av överläggningar mellan internationella skatteexperter, expertdelegationer från medlemsstaterna och kommissionen. Undersökningen rörande företagsbeskattning är den viktigaste inspirationskällan till denna lagstiftningsprocess. Undersökningen genomfördes av kommissionen på grundval av diskussioner med två expertpaneler och av det material som dessa tillhandahållit. Expertpanelerna bestod av högkvalificerade sakkunniga på skatteområdet, bl.a. från universitet och forskningsinstitut, och representanter från näringslivet.

Som ett sista led i denna process anordnades möten med medlemsstaterna inom ramen för en arbetsgrupp ledd av kommissionen, i vilken man undersökte de olika aspekterna av förslaget.

Förslaget är således ett resultat av alla dessa experters överläggningar, av den analys som kommissionen tillhandahållit och av utvärderingen av de synpunkter och betänkligheter som framförts av de ansvariga för skattepolitiken i medlemsstaterna.