ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
e-integrering (där e står för elektronisk) syftar till att förebygga risken för "digital uteslutning", dvs. att se till att mindre gynnade personer inte lämnas utanför och att undvika nya former av utanförskap till följd av bristande datorkunskaper eller avsaknad av internettillgång.

En enda institutionell kontaktpart för en viss tjänsteleverantör, genom vilken denna kan få all relevant information så att det blir enkelt att på distans och elektroniskt genomföra alla procedurer och formaliteter som behövs för att komma åt en tjänst ( se artikel 8 i tjänstedirektivet — EUT L376, 27.12.2006).

En kanal är en möjlighet som en förvaltning använder sig av för att kommunicera med, och tillhandahålla tjänster till sina användare, och som användarna tillämpar för att kontakta offentliga myndigheter för att utnyttja offentliga tjänster. Uttrycket "användare" avser enskilda, företag och organisationer som konsumerar offentliga tjänster. Möjligheterna att sända elektroniskt ändras löpande och omfattar för närvarande webbaserad teknik, telefoni, pappersmedia, personlig kontakt och mycket annat, och tillämpningar av sådan teknik, som internet, e-post, sms, teletjänstcentraler eller enda kontaktpunkter, samt apparater för att få tillgång till dessa tillämpningar, dvs. persondatorer, mobiltelefoner, kiosker och digital-tv. Flerkanalstillträde innebär att offentliga tjänster samtidigt och oberoende tillhandahålls via två eller flera sådana kanaler, så att användaren kan välja kanal efter egna behov.

Förmågan hos olika och olikartade organisationer att interagera i riktning mot ömsesidigt fördelaktiga och överenskomna gemensamma mål, inbegripet informations- och kunskapsdelning mellan organisationerna via de verksamhetsprocesser de stöder, genom utbyte av uppgifter mellan deras respektive IKT-system.

Skriftliga interoperabilitetsavtal är konkreta, bindande dokument som fastställer de detaljerade skyldigheter som två parter har i sitt samarbete via ett "gränssnitt", i syfte att uppnå interoperabilitet.

Memorandum of Understanding (samförståndsavtal)

Open Source Observatory and Repository – OSOR (Observationsorganet och arkivet för öppna program)

En serie specifika tjänster och tillämpningar för en specifik grupp och dess inbördes samspel, med syfte att underlätta samarbete och uppnå gemensamma mål. Sådan tjänster är oftast gemenskapsinriktade och omfattar förvar av utbytta objekt, uppgifter, material etc.

Detta är en modell för organisation och användning av utspridda resurser som kan vara under flera olika domäners kontroll. Den medger möjlighet att på ett enhetligt sätt erbjuda, pröva, samspela med och utnyttja resurser för att uppnå resultat som är förenliga med mätbara villkor och förväntningar (från referensmodellen Oasis för SOA: http://www.oasis-open.org/committees/download.php/19679/soa-rm-cs.pdf ).

Standardutvecklingsorganisation
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 05.05.1998 
KOM(1998) 299 slutlig - COD 385 
KOMMISSIONENS YTTRANDE 
enligt artikel 189b.(2) i Romfördraget 
om Europaparlamentets andrabehandling av rådets Gemensamma ståndpunkt antagen 
av Europeiska unionens råd rörande förslaget till Europaparlamentets och rådets 
direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas 

MQTWEIUNQ 
Detta direktivförslag grundas på artiklarna 57.2, 66 och 100a i EOfördraget. 
Enligt dessa artiklar skall förfarandet i artikel 189b i EG-fördraget tillämpas. 
Kommissionen lämnar fram sitt yttrande om Europaparlamentets 
andrabehandling. 
BAKGRUND 
Den 21 februari 1992 lade kommissionen tram ett förslag till rådets direktiv om 
gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas (KOM(91) 548 slutlig 
SYN 385). 
Ekonomiska och sociala kommittén avgav sitt yttrande den 27 januari 1993. 
Europaparlamentet avgav sitt yttrande vid en första behandling den 
17 november 1993 och föreslog därvid ett antal ändringar. 
Den 7 december 1993 lade kommissionen fram ett ändrat förslag till Europa­
parlamentets och rådets direktiv (KOM(93)643 slutlig - COD 385). 
Europeiska unionens råd antog den 12 februari 1998 en gemensam ståndpunkt 
1998. 
Kommissionen godtog denna gemensamma ståndpunkt den 12 februari 1998 
(SEC(1998) 209 slutlig COD 385), och underrättade Europaparlamentet om 
sitt yttrande. 
Vid omröstningen vid andra behandlingen den 30 april 1998 antog 
Europaparlamentet en gynnsam resolution som inte inkluderade några 
ändringsförslag till rådets gemensamma ståndpunkt. 
-2-
n TILLÄMPNINGSOMRÅDE 
Detta direktivförslag gäller överföring, distribution, försörjning och lagring av 
naturgas. Syftet med förslaget är att garantera införandet av konkurrens i 
naturgassektorn, att öka effektiviteten, säkerställa en större öppenhet, förbättra 
försörjningstryggheten och ge alla berättigade kunder samma tillgång till denna 
sektor. Förslaget är ett led i den andra fasen i kommissionens arbete för att 
upprätta en inre marknad för naturgas och utgör som sådant ett viktigt steg i 
fullbordandet av en verklig inre marknad inom naturgassektorn. Det kan 
komma att följas av ytterligare initiativ i syfte att förbättra den inre marknaden 
för naturgas. 
ffl YTTRANDE FRÅN KOMMISSIONEN OM EUROPAPARLAMENTS 
ANDRABEHANDLING 
Kommissionen mottagar med tillfredsställelse besked om att Europaparlamentet 
inte antagit några ändringsförslag till rådets gemensamma ståndpunkt vid andra 
behandlingen den 30 april 1998. 
Kommissionen anmodar rådet att anta direktivet i fråga i enlighet med den 
gemensamma ståndpunkten. 
3-

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 299 slutlig 
DOKUMENT 
SV 12 10 15 02 
Katalognummer : CB-CO-98-299-SV-C 
ISBN 92-78-35938-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 07.01.1998 
KOM(97) 733 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
Upprättande av Europeiska byrån för samordnade 
åtgärder för förebyggande och begränsning av 
föroreningar vid Gemensamma forskningscentrets 
institut för framtidsstudier 
Upprättande av Europeiska byrån för samordnade 
åtgärder för förebyggande och begränsning av 
föroreningar vid Gemensamma forskningscentrets 
institut för framtidsstudier 
Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet 
Inom ramen för rådets direktiv 96/61/EG har kommissionen upprättat Europeiska byrån för 
samordnade åtgärder för förebyggande och begränsning av föroreningar (European 
Integrated Pollution and Prevention and Control Bureau) vid Gemensamma 
forskningscentrets institut för framtidsstudier i Sevilla Byrån tillhandahåller vetenskapligt 
och tekniskt stöd vid genomförandet av direktivet. Den startade sin verksamhet i januari 
1997. 
Målsättningen med direktivet är att få till stånd samordnade åtgärder för att förebygga och 
begränsa föroreningar från stora industrianläggningar på grundval av principen om bästa 
tillgängliga teknik. I synnerhet i artikel 16 i direktivet åläggs det kommissionen att 
organisera informationsutbyte mellan medlemsstaterna och de berörda industrierna 
angående bästa tillgängliga tekniker, utveckling och övervakning av dessa liksom att 
offentliggöra resultaten av informationsutbytet vart tredje år. 
Europeiska byrån för samordnade åtgärder för förebyggande och begränsning av 
föroreningar har som huvuduppgift att utveckla och leda det europeiska systemet för 
informationsutbyte om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar 
och att ta fram tekniska dokument om bästa tillgängliga tekniker för de industriella 
verksamheter som nämns i bilaga I i direktivet. Medlemsstaternas behöriga myndigheter 
skall utgå från dessa tekniska dokument om bästa tillgängliga tekniker när de fastställer 
gränsvärden för utsläpp av föroreningar i driftstillstånden för industrianläggningar. 
Byrån är ett gemensamt initiativ från Generaldirektoratet för miljö, kärnsäkerhet och 
civilskydd och Gemensamma forskningscentret. Den inrättades vid Institutet för 
framtidsstudier, där även Europeiska vetenskaps- och teknikobservatoriet finns, för att 
utnyttja synergismen med institutets teknikövervakningsuppgift. 
X 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 733 slutlig 
DOKUMENT 
SV 14 01 16 15 
Katalognummer : CB-CO-97-753-SV-C 
ISBN 92-78-29927-8 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
S
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 13.06.1996 
KOM(96) 276 slutlig 
94/0235 (COD) 
KOMMISSIONENS YTTRANDE 
i enlighet med artikel 189b.2 d i Romfördraget 
om Europaparlamentets ändringar 
av rådets gemensamma ståndpunkt om 
förslaget till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
om ändring av direktiv 80/777/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning 
om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten 
MED ÀNDRING AV KOMMISSIONENS FÖRSLAG 
i enlighet med artikel 189a.2 i Romfördraget 

KOMMISSIONENS YTTRANDE 
I oktober 1994 lade kommissionen fram ett förslag till Europaparlamentets och rådets 
direktiv (EG) om ändring av rådets direktiv 80/777/EEG om tillnärmning av 
medlemsstaternas lagstiftning om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten1. 
Detta förslag aktualiserar vissa av bestämmelserna i det befintliga direktivet om naturliga 
mineralvatten2. Förslaget har följt medbeslutandeförarandet enligt artikel 189b i 
Romfördraget. 
Den 22 maj 1996 avgav Europaparlamentet sitt yttrande över rådets gemensamma 
ståndpunkt3 beträffande förslaget. 
I yttrandet föreslår Europaparlamentet två ändringar. I enlighet med artikel 189b i 
Romfördraget avger kommissionen följande yttrande över dessa två ändringar. 
Den 30 januari 1996 förklarade kommissionen att den samtyckte till rådets gemensamma 
ståndpunkt (Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, SEC (96) 172 
slutlig). 
Kommissionen kan godkänna det första ändringsförslaget. Kommissionen skulle dock 
föredra att innehållet i ändringen placeras i den artikel i direktivet där definitionerna och 
kraven för källvatten är samlade. Om man följer ändringsförslagets lydelse skulle termen 
"källvatten" nämnas för första gången i artikel 4 medan definitionen och alla de andra 
kraven inte kommer förrän senare, i artikel 9. Kommissionen lägger stor vikt vid 
tydligheten i EU:s lagtexter. 
Som en kompromiss kan kommissionen godkänna det andra ändringsförslaget även om 
den inte anser att ändringen utgör någon ändring i sak. 
' KOM (94) 423 slutlig, 235 (COD). EGT nr C 314, 11.11.1994. s. 4. 
, liGT nr L 229, 30.8.1980, s. 1. 
HGT nr C 59, 28.2.1996, s. 44. 
Ändrat förslag til! 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
om ändring av direktiv 80/777/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas 
lagstiftning onl utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten 
>? 
Rådets gemensamma ståndpunkt Ändrat förslag 
Artikel 1.2 (Artikel 4.4) 
"4. Punkt 1 skall inte hindra att naturligt "4. Punkt 1 skall inte hindra att naturligt 
mineralvatten används vid framställning mineralvatten och källvatten används vid 
av läskedrycker." framställning av läskedrycker". 
Artikel 1.5 (Artikel 9.4 a, första strecksatsen) 
- uppfyller de utvinningsvillkor som - uppfyller de utvinningsvillkor som 
anges i punkterna 2 och 3 i bilaga 2, anges i punkterna 2 och 3 i bilaga 2 som 
skall tillämpas fullt ut på källvatten. 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 276 slutlig 
DOKUMENT 
SV 06 10 
Katalognummer : CB-CO-96-284-SV-C 
ISBN 92-78-05507-7 
Byrån fdr Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
S
(a)Inrättande av ett aktivt nätverk av likabehandlingsorgan som finansieras av kommissionen (Equinet).

(b)Kommissionens icke-bindande rekommendation från 2018.

(c)Utbyte av bästa praxis.

(d)Direkt finansiering genom programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden (Cerv).

Målen för EU:s åtgärd kan delas in i tre huvudmål för likabehandlingsorgan:

·Att bidra till genomförandet av de sex likabehandlingsdirektiven.

·Att effektivt hjälpa offer för diskriminering att få tillgång till rättslig prövning.

·Att främja likabehandling och förebygga diskriminering.

·likabehandlingsorganen är fria från yttre påverkan och därmed kan fullgöra alla sina uppgifter på ett oberoende sätt,

·likabehandlingsorganen har de resurser som krävs för att fullgöra alla sina uppgifter, och

·när likabehandlingsorgan är en del av ett organ som har flera mandat finns det en intern struktur (en s.k. brandvägg) som garanterar tillräckligt oberoende, fokus och resurser för jämlikhetsmandatet.

I analysdokumentet bedömdes de föreslagna åtgärderna på grundval av fem kriterier: ändamålsenlighet, effektivitet, konsekvens, EU-mervärde och relevans. Bedömningen av EU-mervärde, relevans och konsekvens gjordes för det föreslagna lagstiftningsinitiativet som helhet, medan bedömningen av ändamålsenlighet och effektivitet gjordes för varje tematiskt block genom en granskning av enskilda åtgärder. I fråga om vissa åtgärder var det inte möjligt att göra en fullständig bedömning på grund av begränsad tillgång till uppgifter eller metodbegränsningar. Detta gäller särskilt effektivitetskriteriet.

Slutsatsen av studien var att nya direktiv, med respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, skulle vara lämpligast. 44 identifierade åtgärder behölls i förslagen.

Ett litet antal medlemsstater ger redan sina likabehandlingsorgan ganska omfattande resurser och befogenheter, medan merparten av övriga medlemsstater bara delvis uppfyller ovannämnda mål. Behovet och omfattningen av den anpassning som skulle vara nödvändig till följd av nya EU-regler skulle därför variera för varje politisk åtgärd beroende på situationen i de enskilda medlemsstaterna när det gäller deras likabehandlingsorgan.

Expertis och analysunderlag i övrigt

Kommissionen använde även den information som samlats in under utarbetandet av arbetsdokumentet om genomförandet av kommissionens rekommendation om standarder för jämlikhetsorgan som offentliggjordes den 19 mars 2021. Det handlade om inlämnade synpunkter och befintlig information från medlemsstaterna, det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet), EU:s byrå för grundläggande rättigheter (FRA), Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (Ecri), likabehandlingsorgan, civilsamhället och det europeiska nätverket av juridiska experter på jämställdhet och icke-diskriminering. Kommissionen tog även hänsyn till den goda praxis som utbyttes under det seminarium som kommissionen och den svenska regeringen anordnade gemensamt i juni 2019.
Gemensamma kommittén

En gemensam kommitté ska inrättas för att övervaka tillämpningen av detta avtal och utföra följande uppgifter:

–Kontrollera genomförande, tolkning och tillämpning av avtalet.

–Tillhandahålla de nödvändiga kontakterna i frågor av ömsesidigt intresse som rör fiske, inbegripet statistisk analys av fångstdata.

–acting as a forum for the amicable settlement of any disputes regarding the interpretation or application of this Agreement;

–reassessing, where necessary, the level of fishing opportunities, based on scientific advice, and the level of ship-owners fees;

–deciding, as necessary, to revise the technical provisions of this Agreement and its Annex;

–Utföra andra uppgifter som parterna kan besluta om genom överenskommelse.

Gemensamma kommittén ska utföra sina uppgifter i enlighet med målen för detta avtal.

Gemensamma kommittén ska sammanträda minst en gång per år, omväxlande i unionen och i Seychellerna, varvid värdparten ska svara för ordförandeskapet. Kommittén ska hålla extraordinära sammanträden på begäran av endera parten.

I brådskande fall får gemensamma kommittén fatta beslut genom skriftväxling.

Artikel 9

Revidering av fiskemöjligheterna

I enlighet med artikel 8 i detta avtal får gemensamma kommittén ompröva de fiskemöjligheter som avses i bilagan, i den mån IOTC:s rekommendationer och resolutioner bekräftar att en sådan anpassning bidrar till en hållbar förvaltning av tonfisk och tonfiskliknande arter i Indiska oceanen.
ex 1605 10 ex 1605 54 ex 1605 21 ex 1605 29 ex 1902 20 ex 1605 54

Krabbullar bestående av vetestärkelse, salt, socker, blandade smaktillsatser, krabbkött och krabbfärs Bläckfiskbullar bestående av fiskkött, färs av sepiabläckfisk, vetestärkelse, salt, socker och blandade smaktillsatser Har gow bestående av räkor, vetestärkelse, maniok, vatten, salladslök, ingefära, socker och salt Shaomai bestående av huvudsakligen räkor, kyckling, majsstärkelse, vegetabilisk olja, svartpeppar, sesamolja och vatten Stekta räkor i filodeg av rismjöl (wonton), bestående av räkor, salt, olja, socker, ingefära, peppar, ägg, vinäger och sojasås Fiskbullar med hummersmak: kött av sepiabläckfisk, fiskkött och krabbkött
Indikator Beskrivning, enhet och metod för att fastställa och övervaka indikatorn

Stående död ved Beskrivning: Denna indikator visar mängden icke-levande stående träbiomassa i skog och annan trädbevuxen mark. Enhet: m3/ha. Metod: Den metod som utvecklats och används av FOREST EUROPE, State of Europe’s Forests 2020, FOREST EUROPE 2020, och i beskrivningen av nationella skogsinventeringar i Tomppo E. et al., National Forest Inventories, Pathways for Common Reporting, Springer, 2010, med beaktande av den metod som anges i bilaga V till förordning 2018/1999 i enlighet med IPCC:s riktlinjer för nationella inventeringar av växthusgaser från 2006.

Liggande död ved Beskrivning: Denna indikator visar mängden icke-levande liggande träbiomassa i skog och annan trädbevuxen mark. Enhet: m3/ha. Metod: Den metod som utvecklats och används av FOREST EUROPE, State of Europe’s Forests 2020, FOREST EUROPE 2020, och i beskrivningen av nationella skogsinventeringar i Tomppo E. et al., National Forest Inventories, Pathways for Common Reporting, Springer, 2010, med beaktande av den metod som anges i bilaga V till förordning 2018/1999 i enlighet med IPCC:s riktlinjer för nationella inventeringar av växthusgaser från 2006.

Andel skogar med olikåldrig struktur Beskrivning: Denna indikator avser andelen skogar som är tillgängliga för träförsörjning (produktionsskogar) och som har olikåldrig struktur i förhållande till skogar med likåldrig struktur. Enhet: Procent produktionsskog med olikåldrig struktur. Metod: Den metod som utvecklats och används av FOREST EUROPE, State of Europe’s Forests 2020, FOREST EUROPE 2020, och i beskrivningen av nationella skogsinventeringar i Tomppo E. et al., National Forest Inventories, Pathways for Common Reporting, Springer, 2010.

Skoglig konnektivitet Beskrivning: Skoglig konnektivitet är ett mått på hur sammanhängande eller fragmenterat skogslandskapet är. Det definieras från 0–100. Enhet: Index. Metod: Den metod som utvecklats av FAO, Vogt P., et al., FAO – State of the World’s Forests: Forest Fragmentation, JRC Technical Report, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2019.

Index för vanliga skogsfåglar Beskrivning: Indikatorn för skogsfåglar beskriver trenderna i förekomsten av vanliga skogsfåglar i hela deras europeiska utbredningsområde över tiden. Det är ett sammansatt index som tagits fram utifrån observationsdata om fågelarter som är karakteristiska för skogshabitat i Europa. Indexet baseras på en särskild förteckning över arter i varje medlemsstat. Enhet: Index. Metod: Brlík et al. Long-term and large-scale multispecies dataset tracking population changes of common European breeding birds, Sci Data 8, 21. 2021.
Artikel 1

Allmänna bestämmelser

1.Den underkommitté för geografiska beteckningar (underkommittén) som inrättats i enlighet med artikel 240 i det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (avtalet) ska bistå partnerskapskommittén i dess konstellation för handelsfrågor i enlighet med artikel 363.7 i avtalet när denna fullgör sina funktioner.

2.Underkommittén ska fullgöra sina funktioner i enlighet med artikel 240 i avtalet.

3.Underkommittén ska bestå av företrädare för Europeiska kommissionen och Republiken Armenien med ansvar för ärenden som har samband med geografiska beteckningar.

4.Vardera parten ska utnämna en delegationschef som ska vara kontaktperson för alla frågor som rör underkommittén.

5.Delegationscheferna ska fungera som ordförande för underkommittén i enlighet med artikel 2.

6.Varje delegationschef får delegera samtliga eller delar av sina arbetsuppgifter som delegationschef till ett utsett ombud, och alla hänvisningar till delegationschefen nedan gäller även sådana utsedda ombud. Delegationschefen ska underrätta underkommitténs sekretariat om vem som utsetts till ombud.

7.Parterna i arbetsordningen ska definieras på det sätt som fastställs i artikel 382 i avtalet.

Artikel 2

Ordförandeskap

Parterna ska turas om att inneha ordförandeskapet i underkommittén under tolv månader i taget. Den första perioden ska löpa från och med dagen för partnerskapsrådets första sammanträde till och med den 31 december samma år.

Artikel 3

Möten

1.Underkommittén ska sammanträda en gång per år, såvida inte ordförandena beslutar något annat, eller på någondera partens begäran omväxlande i Europeiska unionen och Republiken Armenien, på en tid och plats och under förhållanden, inbegripet via videokonferens, som ska avtalas gemensamt av parterna, och senast 90 dagar efter det att begäran gjordes.

2.Varje möte i underkommittén ska sammankallas av ordföranden. Kallelsen till mötet ska sändas ut av underkommitténs sekretariat senast 28 kalenderdagar före mötet, om inte parterna kommer överens om något annat.

3.När så är möjligt ska det ordinarie mötet i underkommittén sammankallas i god tid före det ordinarie mötet i partnerskapskommittén i dess konstellation för handelsfrågor.

Artikel 4

Delegationer

Före varje möte ska parterna, av sekretariatet för underkommittén, underrättas om den planerade sammansättningen av varje parts delegation som kommer att närvara.

Artikel 5

Sekretariat

1.En tjänsteman från Europeiska kommissionen och en tjänsteman från Republiken Armenien, som utnämnts av delegationscheferna, ska gemensamt fungera som sekreterare för underkommittén och gemensamt utföra sekretariatsuppgifterna i en anda av ömsesidigt förtroende och samarbete.

2.Sekretariatet för partnerskapskommittén i dess konstellation för handelsfrågor ska underrättas om alla beslut, rapporter och andra överenskomna åtgärder som underkommittén vidtar.

Artikel 6

Korrespondens
För funktionell enhet 25 bör TAC:en enligt det försiktighetsbaserade utlåtandet vara 0 ton. Kommissionen föreslår att TAC:en behålls för ett vetenskapligt fiske för insamling av data om fångst per ansträngningsenhet (CPUE).

Tunga i 7b och c

Tunga i 8ab

Norra och centrala Biscayabukten

2 233 ton

-37 %
Ex kapitel 25

Ex 2519

Ex kapitel 27

Ex 2707

Ex kapitel 28

Ex 2811

Ex 2840

Ex 2852

Ex kapitel 29

Ex 2905

Ex 2932

Ex kapitel 33

Ex 3301

Ex kapitel 34

Ex 3404

Ex kapitel 38

Ex 3803

Ex 3805

Ex 3807

Ex kapitel 39

Ex 3907

Ex 3920

Tillverkning utgående från högtransparenta folier av polyester med en tjocklek på mindre än 23 my

Ex 3921

Ex kapitel 40

Ex kapitel 41

Oberedda hudar och skinn av nötkreatur och andra oxdjur (inbegripet buffel) samt av hästdjur (färska eller saltade, torkade, kalkade, picklade eller på annat sätt konserverade, men inte garvade, beredda till pergament eller vidare beredda), även avhårade eller spaltade; Oberedda skinn av får och lamm (färska eller saltade, torkade, kalkade, picklade eller på annat sätt konserverade, men inte garvade, beredda till pergament eller vidare beredda), även avhårade eller spaltade, med undantag av sådana som enligt anmärkning 1 c till kapitel 41 inte omfattas av kapitel 41; andra oberedda hudar och skinn (färska eller saltade, torkade, kalkade, picklade eller på annat sätt konserverade, men inte garvade, beredda till pergament eller vidare beredda), även avhårade eller spaltade, med undantag av sådana som enligt anmärkning 1 b eller 1 c till kapitel 41 inte omfattas av kapitel 41

Ex kapitel 43

Ex 4302

– Tavlor, kors och liknande former

Ex kapitel 44

Ex 4407

Ex 4408

Ex 4410 till ex 4413

Ex 4415

Ex 4418

Ex 4421

Ex kapitel 51

Ex kapitel 52

Ex kapitel 53

Ex kapitel 56

Ex kapitel 58

Ex kapitel 62

Ex kapitel 63

Ex kapitel 64

Ex kapitel 68

Ex 6803

Ex 6812

Ex 6814

Ex kapitel 70

Ex 7019

Ex kapitel 71

Ex 7107, ex 7109 och ex 7111

Metall med plätering av ädel metall, i form av halvfabrikat