Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Europeiska programmet om satellitbaserad radionavigation (Galileo)"

(2001/C 311/05)

Den 1 mars 2001 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 23.3 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om "Europeiska programmet om satellitbaserad radionavigation (Galileo)".

Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 17 juli 2001. Föredragande var Giannino Bernabei.

Vid sin 384:e plenarsession den 12-13 september 2001 (sammanträdet den 12 september) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande enhälligt.

1. Bakgrund

Utvecklingen av ett europeiskt satellitnavigationssystem för positionsbestämning för civilt bruk kan när det väl ingår i det bredare Galileo-programmet med dess olika tjänster utgöra ett positivt bidrag till såväl ekonomin och samhället som, på ett globalt plan, till alla medborgares välbefinnande och säkerhet vad gäller att skapa förbättrad livskvalitet och främja personlig utveckling, under förutsättning att den enskildes privatliv och frihet skyddas.

Det europeiska Galileo-systemets konkurrensförmåga på global nivå, som garanterar fullständig autonomi och fortsatt tillförlitlighet vad gäller tjänsterna utan militära ingripanden samt dess inverkan på ekonomin och sysselsättningen vad gäller att skapa nya företag, nya tjänster, nya yrkeskategorier och bättre ekonomisk och social sammanhållning inom det med kandidatländerna utvidgade EU, förutom att det skapar möjligheter till samarbete och bidrar till utvecklingen.

Möjligheterna hos de spjutspetstjänster som säkerställs genom Galileo inom grundläggande sektorer som fasta och rörliga kommunikationer och elektronisk ekonomi, transportsäkerhet och integrerad transportlogistik, telemedicin och hälsovård, utbildning och distansutbildning, räddningsinsatser och medborgarnas säkerhet, jordbruksutveckling och skydd av miljön och naturtillgångar.

Mot bakgrund av ovanstående vill Ekonomiska och sociala kommittén rekommendera rådet, Europaparlamentet och kommissionen att

- snabbt anta en gemensam och entydig strategi med ett avgränsat mandat och med ett väldefinierat program för utveckling i syfte att skapa en övergripande strategi för systemets samtliga delar och tjänster som går långt bortom tekniken för satellitnavigation och positionsbestämning, för att få till stånd en veritabel innovativ revolution av de tjänster som riktar sig till hela den ekonomiska sfären, till samhället och till medborgarna,

- integrera en sådan strategi i en entydig vision "med dubbla användningsområden" inom vilken ryms alla ansvarsområden inom den gemensamma politiken för Europeiska kommissionen, Västeuropeiska unionen och sekretariatet för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken vid rådet,

- genom anpassade makroekonomiska studier fastställa de direkta och indirekta effekterna av genomförandet av det globala Galileo-systemet på offentliga och privata organisationssystem och på enskilda organisationssystem i Europa,

- under år 2001 lansera ett "gemensamt företag" enligt artikel 171 i EG-fördraget och att därefter skapa en europeisk Galileobyrå som skall införa ett permanent öppet nätverk med systemets samtliga aktörer, inklusive slutanvändarna,

- dela upp detta gemensamma företag, som skall verka till och med 2005, och den följande Europeiska Byrån, i fyra pelare: en styrkommitté i form av ett institutionellt ledningsforum öppet för offentliga och privata aktörer, en etisk kommitté på hög nivå för att säkerställa respekten för öppenhetskraven samt garantera enbart civila ändamål och skydd av privatlivet, ett regleringsorgan som skall garantera den tekniska interoperabiliteten, och ett operativt organ med det amerikanska JPO (Joint Program Office) som förebild,

- snabbt fastställa standarder enligt den "nya gemenskapsstrategin", liksom möjliga tjänster och den verksamhet som skall hanteras av Galileo-systemet, också för att ge det civila samhället en klar uppfattning om systemets positiva ekonomiska och sociala återverkningar och för att uppnå det breda samförstånd som krävs,

- vidta lämpliga åtgärder för ett fullständigt skydd av privatlivet och rätten till privatliv och sekretess, såväl för enskilda som företag, vad gäller rörelsefrihet och sekretess rörande affärstransaktioner och ekonomiska val i samband med lokalisering och utvinning av naturtillgångar genom att i samtliga fall undvika att Galileo-tillämpningarna leder till en teknisk övervakning av medborgare och företag,

- förbereda en struktur för marknadsföringen i form av ett PR-företag för Galileo, med deltagande också av den privata sektorn som successivt bör överta det ekonomiska ansvaret för detta företag, medan det teknisk-politiska ansvaret åvilar den offentliga sektorn,

- påskynda inträdet på marknaden av en första operativ fas år 2004 genom integrering av EGNOS och av utplaceringsfasen av satellitsystemet Galileo år 2006 för att säkerställa inrättandet av ett system för ett etappvis genomförande som skulle möjliggöra god avkastning, ge en omedelbar uppfattning av "produktens användbarhet" och göra den bekant för den stora allmänheten,

- att säkerställa samarbete och driftkompatibilitet med GLONASS och GPS och deras framtida versioner genom internationella avtal som täcker garantier för specifikationer, satellitkonstellationer och markbunden infrastruktur samt ger en tydlig och balanserad definition av de immateriella och industriella rättigheter som hör samman med dessa,

- befästa de frekvensband som tilldelades Galileo vid den internationella radiokonferensen (WRC) 2003 och samordna frekvenserna med det befintliga globala systemet för satellitnavigation,

- genomföra en realistisk och välstrukturerad informationskampanj för att garantera full trovärdighet på en konkurrensutsatt högriskmarknad av global dimension, inte bara för anställda utan också för de olika socioekonomiska kategorierna, och inte minst den stora allmänheten, i syfte att verka för största möjliga acceptans och stöd.

1.1. Kommittén ber rådet, Europaparlamentet och kommissionen att sätta upp en noggrann och väl definierad tidsplan för ett etappvist genomförande och att regelbundet hålla kommittén underrättad så att den kan delta aktivt i den framtida utvecklingen av tillämpningarna.

2. Inledning

2.1. Programmet Galileo är ett initiativ från Europeiska unionen med en dubbel målsättning:

- att ge ett europeiskt bidrag till det framtida globala systemet för satellitnavigation och positionsbestämning (GNSS: globalt satellitnavigationsprogram) och

- att erbjuda tekniskt avancerade tjänster till näringslivet, företagen, medborgarna och det europeiska samhället för att göra gemenskapssystemet konkurrenskraftigt på global nivå.

2.2. Det rör sig om en spjutspetsteknologi som gör det möjligt

- för en stationär eller rörlig användare, som är försedd med en mottagare som kan fånga upp och bearbeta signaler som sänds av flera satelliter, att i varje ögonblick och med stor noggrannhet, utöver en mycket exakt tid, bestämma sin position i longitud, latitud och altitud,

- för systemet att positionsbestämma alla objekt eller subjekt på territoriet, och att fastställa händelser eller kopplingar till kommunikationssystem och databaser.

2.3. Hittills har denna teknik dominerats av USA med GPS-systemet, som finansieras och kontrolleras av militären, vilka således styr kontinuiteten och kvaliteten på systemets civila användning. Dessa militära myndigheter kan till exempel när som helst blockera eller störa signalen. Också Ryssland har, via GLONASS-systemet, tillgång till tekniken för satellitnavigering, även om detta system av ekonomiska skäl används i mycket begränsad omfattning.

2.4. I sitt första meddelande av den 10 februari 1999(1), och på grundval av de projekt som initierats i det fjärde och femte ramprogrammet för FoTU, presenterade kommissionen ett självständigt program för satellitbaserad radionavigation kallat Galileo, som är driftskompatibelt med GPS-systemet men oberoende av detta och som skall genomföras i fyra faser: utformningsfasen avslutades i slutet av år 2000, utvecklings- och valideringsfasen pågår fram till år 2005, utplaceringsfasen till år 2007 och funktions- och driftsfasen fr.o.m. år 2008.

2.5. Den 19 juli 1999 bad rådet (transporter) kommissionen att förbereda utformningsfasen av projektet Galileo i samarbete med Europeiska rymdorganisationen (ESA) och medlemsstaterna.

2.6. Den 11 november 2000 röstade rådet (forskning) fram en resolution och ett samarbetsprotokoll mellan Europeiska kommissionen och Europeiska rymdorganisationen.

2.7. Vid Europeiska råden i Köln 1999, Feira och Nice 2000 betonades Galileos strategiska betydelse och man uttryckte en politisk vilja att fortsätta utformningen av detta program.

2.8. Vid Europeiska rådet i Stockholm 23-24 mars 2001 framhölls även "vikten av att inleda Galileo-programmet för satellitnavigering utan dröjsmål". Man bad den privata sektorn att anta utmaningen "genom ett bindande åtagande för utplaceringsfasen" vad gäller deltagande i och finansiering av projektet. Europeiska rådet noterade att den privata sektorn är redo att komplettera de offentliga budgetarna för utvecklingsfasen och uppmanade rådet att före slutet av 2001 inleda nästa fas av projektet och framför allt att inrätta "en gemensam effektiv förvaltningsorganisation"(2). I Stockholm föreslog man att det snarast skulle fattas ett beslut om denna organisation "oberoende av om det blir ett gemensamt företag enligt artikel 171 i fördraget, en byrå eller något annat lämpligt organ". Den känsligaste frågan i den oavslutade diskussionen är alltså på vilket sätt Galileo skall utvecklas(3).

2.9. Rådet (transporter) antog vid sitt möte den 4-5 april 2001 en resolution i vilken det bekräftade sitt stöd till programmet Galileo och framhöll att detta bidrar till större europeisk sammanhållning, att satellitnavigation erbjuder stora möjligheter och att det krävs ett fullt tillgängligt system under europeisk kontroll. Fördelarna med driftskompatibilitet, komplementaritet och tjänstegarantier framhölls också. Man kom överens om att en finansiering med 100 miljoner euro för 2001 skall ske genom programmet TEN, att ESA och EU skall fördela ansvaret mellan sig, att det krävs garantier för en enhetlig administration och finansiell kontroll, och att det måste inrättas en tillfällig förvaltningsstruktur i väntan på beslutet om en definitiv struktur senast i december 2001.

2.10. Vid rådets (transport/telekommunikation) möte den 27-28 juni 2001 behandlades kommissionens förslag till bildande av det gemensamma företaget Galileo(4) (om vilket kommittén skall utarbeta ett yttrande) och beslöts att utveckla satellitnavigationstjänsterna på grundval av "tekniska krav, användarnas behov, ekonomisk hållbarhet och den ekonomiska och sociala nyttan av olika tjänster, i nära samarbete med privata och andra tänkbara partner".

Rådet skall även granska den kostnadseffektivitetsanalys som kommissionen lade fram i juni 2001.

2.11. I förslagen i det sjätte ramprogrammet för FoTU ägnar kommissionen i avsnittet om det tematiska området "Flyg- och rymdteknik" utrymme åt utvecklingen av programmet Galileo, i överensstämmelse med inledandet av en integrerad rymdstrategi.

3. Initiativyttrandets syfte

3.1. ESK anser det viktigt att utarbeta ett initiativyttrande om Galileo-programmet eftersom lanseringen av detta system kan komma att få betydande återverkningar på företagens konkurrenskraft, vara till nytta för medborgarna och utgöra avancerade instrument för politiken på gemenskapsnivå och nationell nivå för säkerställande av en hållbar konkurrenskraftig och dynamisk utveckling.

3.2. I detta perspektiv avser kommittén att studera hur långt programmet har avancerat och att bedöma dess potential vad gäller tjänster till användarna, tillämpningar som gagnar det civila samhället och den europeiska ekonomins konkurrenskraft, systemets makroekonomiska fördelar, dess politiska och strategiska omfattning, bestämmelser för finansiering och förvaltning, samarbetsmöjligheter och dess kompatibilitet med andra befintliga system.

3.3. ESK har redan uttryckt sig positivt om utvecklingen av den europeiska flyg- och rymdindustrin och framhållit "sitt fulla stöd till ett nytt strategiskt program, utvecklat i samråd med industrin och försett med nya förvaltningsfunktioner på europeisk nivå för FoTU"(5) liksom om satellittjänster för personkommunikation(6) och om användningen av radiospektrum(7).

Vidare har kommittén betonat vikten av FoTU på flyg- och rymdområdet i sina yttranden om fjärde och femte ramprogrammet och tillhörande specifika program(8).

4. Programmets utveckling

4.1. I juli 1999 och november 2000(9) antog kommissionen två meddelanden i syfte att förbereda utformningsfasen av programmet och att kontrollera resultaten. Detta gjordes i samarbete med Europeiska rymdorganisationen och genom att mobilisera den europeiska rymdindustrin och potentiella leverantörer av tjänster.

Målet med Galileo är att installera en konstellation av EU-satelliter, som kommer att omfatta 30 satelliter i en icke stationär omloppsbana runt jorden på ca 23000 km höjd, till en beräknad sammanlagd kostnad på ca 3,25 miljarder euro.

4.2. På grundval av en kostnads/vinstanalys har de europeiska resurser som krävs för utvecklings- och valideringsfasen (2001-2005) uppskattats till 1,1 miljarder euro som skall fördelas lika mellan Europeiska kommissionen och Europeiska rymdorganisationen (ESA). För installationsfasen (2005-2007) planeras ett gemenskapsbidrag på ytterligare 600 miljoner euro till det offentlig-privata partnerskapet under installationsfasen, medan kommissionen anser att Galileo från och med 2007 kommer att vara så lönsamt att det inte längre kommer att behöva några bidrag.

4.3. Kommittén understryker att planerna på ett offentlig-privat partnerskap snarast kräver en säker rättslig och ekonomisk ram och en struktur för samordnad förvaltning för Galileo-programmet mellan kommissionen, Europeiska rymdorganisationen och privata investerare som skulle vilja bidra till dess finansiering inom ramen för ett sådant partnerskap.

4.4. Under utformningsfasen uppnåddes ett viktigt resultat på internationell nivå genom att man på världskonferensen om radiokommunikation (WCR) i Istanbul i juni 2000 erhöll en utvidgning av frekvensbanden avsedda för satellitnavigation. Detta resultat skall naturligtvis bekräftas och ratificeras vid nästa WCR 2003 på grundval av kompatibilitetsstudier, som därför bör inledas snarast möjligt.

5. Den internationella ramen

5.1. För närvarande pågår tre projekt på den internationella arenan: Global Positioning System (GPS), som redan har varit i drift i åtskilliga år, det ryska systemet GLONASS, som trots att det inte är i drift ändå erbjuder avancerade tekniska lösningar, och Galileo-programmet, vars utformningsfas håller på att avslutas för att övergå i utvecklings- och valideringsfasen.

5.2. Det amerikanska systemet Global Positioning System är säkert mer avancerat med tanke på att det bygger på att ett redan befintligt militärt system öppnas för civilt bruk. Systemet får brukas gratis för civilt bruk, men styrs av militären, som kan anpassa tillträdet alltefter nationella säkerhetshänsyn.

5.3. Den ryska federationen har stor erfarenhet av utveckling och drift av satellitnavigationssystem och olika kontakter pågår för närvarande med gemenskapen för att undersöka möjligheten att uppnå driftskompatibilitet mellan GLONASS-systemet och Galileo. Ett möjligt samarbetsområde skulle kunna vara ett samordnat bruk av de tillgängliga frekvensbanden.

5.4. Europeiska unionen anser att samarbetet och komplementariteten med internationella partner är mycket viktiga för Galileo, särskilt när det gäller stater som redan har utvecklat en fungerande standard, såsom USA. Tillsammans med USA håller Europa på att studera olika tekniska frågor om kompatibilitet för GPS III, som redan befinner sig i ett avancerat planeringsskede. Syftet är att undvika marknadsföringsproblem och samtidigt respektera principen om att det europeiska systemet inte skall vara sårbart, genom att garantera kontinuiteten i tjänsterna utan driftsavbrott av skäl som ligger utanför systemet självt.

Unionen är dessutom beredd att i forskningen kring Galileo-programmet och i utvecklingen och den industriella tillämpningen av detta engagera alla länder som skulle vilja bidra till att skapa ett effektivt, tillförlitligt och säkert system.

6. Galileo för användarna: möjlighet till spjutspetstjänster

6.1. Enligt kommittén bör användningen av och marknaden för satellitnavigationssystemet göra det möjligt att täcka ett brett spektrum av offentliga och privata tjänster som är viktiga för ett integrerat europeiskt område, t.ex:

- Marknadsorienterade tjänster som rör många olika användningsområden och tillhandahålls via en särskild kanal.

- Tjänster för transportsäkerhet (säker navigering vid olika transportsätt, dvs. luftfart, sjöfart, landsvägstrafik och järnvägstrafik).

- Tjänster för telemedicin (diagnoser vid behandling av patienter, lokalisering av resurser och produkter), räddningsinsatser, akutinsatser.

- Tjänster som rör rättsväsendet (bekämpning av mindre brottslighet, narkotikasmuggling och andra former av brottslighet med stor utbredning etc.).

- Tullrelaterade tjänster (automatisk kontroll av transittrafik).

- Övervakning av integrerad och intermodal logistik samt av miljö, jordbruk och naturtillgångar.

- Hjälp med radionavigation och autopilot både under färd och när fordonet närmar sig och kommer fram till destinationen.

6.2. Kommittén anser att Galileo på kort tid bör erbjuda konkurrenskraftiga och högkvalitativa tjänster och samtidigt uppnå så hög kapacitet att programmet kan erbjuda den precision dessa tillämpningar kräver med garantier för signalens tillförlitlighet, kontinuitet, prestanda och neutralitet som krävs för ansvarsåtaganden inom en fastställd ram men som innebär balanserade finansiella åtaganden i förhållande till följande tjänster:

1) Öppna kostnadsfria tjänster för den stora allmänheten (massmarknad), tillämpningar med dubbla respektive enkla frekvenser och tillämpningar med tidsprecision.

2) Kommersiella tjänster som bygger på öppna signaler och används för spridning av krypterade meddelanden med mervärde och kommersiella och yrkesmässiga tillämpningar som kräver högre prestanda och tjänstegarantier.

3) Säkerhetstjänster som grundar sig på internationella standarder med signaler som garanterar tillförlitlighet och utgår från GRID-system (system för distribuerad data-/multimediabehandling över nätverk) med hög kapacitet för krypterade meddelanden.

4) Tjänster av offentligt intresse, certifierade tjänster som kräver prestandagaranti och en mycket hög säkerhetsnivå och kan aktiveras med särskilt tillstånd i krissituationer, för tillämpningar av offentligt intresse som inte får drabbas av avbrott eller störningar.

6.2.1. Som ett komplement till dessa fyra grundtjänster bör Galileo erbjuda ett databanksystem för att garantera en effektiv och säker användning av andra externa befintliga nät, markbundna eller satellitbaserade, i en multifunktionell ram, t.ex. systemen UMTS, UHF och DHS eller system för forskning och vetenskaplig och teknisk utveckling. Samtidigt måste Galileo utveckla regionala certifierings- och tillförlitlighetssystem med garanti av tillförlitligheten i GPS-signalerna och tjänster som sammanhänger med dessa, genom driftskompatibilitet mellan Galileo och system i Nordamerika och i Europa-Asien.

6.3. Kommittén vill framhålla att det är nödvändigt att integrera Galileos rymdinfrastruktur med de olika markbundna systemen och teknikerna för att motsvara användarnas krav var dessa än befinner sig: i stadsmiljö (där överföringarna via satellit utan markbundna relästationer kan blockeras av byggnader), i riskzoner (byggplatser, fabriker, lagerlokaler), i isolerade områden (där installationskostnaden och underhållet av markbundna kommunikationssystem kan vara oekonomiska), i områden på höga latituder (där satellitsignalerna är svagare) eller i fria områden till lands, sjöss och i luften (där riskerna är större).

6.4. Enligt kommitténs åsikt bör navigationsinfrastrukturen grundas på de krav som uttryckts av de erbjudna tjänsternas potentiella användare, allt ifrån slutanvändare till tjänsteleverantörer och till de offentliga myndigheter som ansvarar för tillämpningen av föreskrifter och förordningar på olika områden.

6.5. Kommittén är övertygad om att det krävs ett samråd i stor skala för att få en tydlig uppfattning av behovet av en global tjänst som täcker hela jordklotet, inbegripet världshaven och ökenområdena, inte bara för att man skall kunna tillhandahålla kontinuerliga tjänster när det gäller tillämpningar för sjö- och luftfart, utan också för att ge underleverantörer av teknisk utrustning och mottagarutrustning möjlighet till stordriftsfördelar på en icke-segmenterad marknad.

6.6. För att man skall uppnå ett optimalt utnyttjande är integreringen av navigationssystemet med kommunikationssystemen grundläggande för att göra det möjligt att överföra uppgifter om position, navigation och tidsbestämning och integrera dem i mervärdestjänster. Begreppet "tjänstebukett" bör således ingå bland navigationssystemets parametrar.

6.7. Kommittén understryker att det är nödvändigt att programmet säkerställer korta tidsfrister och hög kvalitet, samt att man utarbetar tjänster för olika användningsområden, så att man kan erbjuda leverans av konkurrenskraftiga och globala tjänster inte bara till medborgarna, företagen eller EU:s eller ESA:s myndigheter, utan att dessa tjänster också skall kunna saluföras i större skala till externa aktörer på världsmarknaden.

6.8. Ett Galileo-program öppet för externa användare, särskilt på området kommunikationstjänster, kräver att regelverket snabbt fastställs, särskilt när det gäller systemet för tillstånd och förbindelser för telekommunikationsnät och teletjänster. Tjänsterna skulle kunna användas för att förbättra kartografin i Europa och övriga områden, särskilt i de utvecklingsländer med vilka gemenskapen har särskilda förbindelser. Tillämpningar för jordobservation kommer också att undersökas inom ramen för strategin för en hållbar global utveckling.

6.8.1. Enligt kommittén är det mycket viktigt att ombord på satelliterna utveckla ett undersystem som möjliggör en modern tjänst för eftersökning och räddning inom ramen för de allmänna tjänsterna. Man måste upprätthålla intresset från de stater som undertecknat den internationella konventionen om COSPAS-SARSAT, som bygger ett globalt system av detta slag, för att utveckla en ny kompletterande tjänst som tillhandahålls av Galileo. Enligt ESK bör ett sådant system utvecklas som ett komplement till USA:s system, inom ramen för de framtida generationerna av GPS.

7. Mot en gemensam strategi

7.1. I detta stadium av Galileo-programmets utveckling är det enligt kommittén absolut nödvändigt att alla berörda parter, i synnerhet kommissionen, ESA, medlemsstaternas offentliga myndigheter och den privata sektorn, utformar en gemensam, entydig strategi som baseras på följande:

- En enhetlig förvaltningsstruktur som tydlig definierar de berörda aktörerna, har ett avgränsat mandat och är försedd med en väldefinierat program för utveckling av nya generationer tjänster, i form av ett gemensamt företag enligt artikel 171 i EG-fördraget som skulle vara en enhetlig samtalspartner internt och externt, i avvaktan på att man eventuellt inrättar en verklig europeisk Galileobyrå på lämplig rättslig grund.

- Utformning och inrättande av ett PR-företag för Galileo, som har integrationskapacitet, marknadskunnande, finansiella resurser och expertis i fråga om utformningen av navigationssystem samt kapacitet att utveckla och utnyttja marknaden.

- Inrättande av ett system för ett etappvis genomförande som lämpar sig för successiv kontroll och utvärdering via praktiska demonstrationer på marknaden. Samtidigt bör Galileo integreras med det europeiska systemet för geostationär navigation, EGNOS, som lanserades 1996 och kommer att vara operationellt 2004, och med det regionala markbundna systemet, GRAS. Detta skulle påskynda marknadsinträdet och fortare ge avkastning både i fråga om tjänsterna för yrkesverksamma inom luftfart, sjöfart och vägtrafik, och tillämpningar för allmänheten, särskilt för bilister och tjänster som rör säkerhet och räddningstjänst.

- Påskyndning av installationsfasen av statellitnätet Galileo, så att man redan 2006 kan lansera ett första paket tjänster för offentligt och privat bruk vars utformning den privata sektorn bör ha deltagit fullt ut i. Syftet är att utan dröjsmål erbjuda en första konkurrenskraftig tjänstebukett med brett användningsområde som kan garantera att Galileo blir en framgång tack vare sin kapacitet att omvandla idén om positionsbestämning till begreppet "rörlighetshantering" genom ett direkt samband mellan lokalisering och mobil information till användarens tjänst.

- Samexistens och driftkompatibilitet med GLONASS och GPS och deras framtida versioner genom lämpliga garantier för de olika systemens utveckling och tekniska funktion. Detta gäller särskilt signalernas egenskaper, satellitkonstellationer och markbunden infrastruktur. Garantierna bör formaliseras utifrån internationella avtal och Galileo-programmet bör placeras under civil kontroll för att bevara dess civila karaktär.

- Samordning av frekvenserna med det befintliga globala systemet för satellitnavigation liksom med övriga system om det skulle ske en ny tilldelning av frekvensband som redan används. Tilldelningarna under världsradiokonferensen WCR 2000 beträffande det specifikt europeiska frekvensområdet bör fastställas under WCR 2003 enligt följande principer: tre breda frekvensband för Galileo-signaler med kapacitet att överföra navigeringsrelaterade, tillförlitliga och kommersiella data avsedda för öppna kommersiella tjänster och räddningstjänster, två breda, reglerade band för reglerade offentliga tjänster med säkerhetskryptering samt signaler som tillhandahålls på begäran och integrerade EGNOS-Galileo-signaler som stöd för Galileos tjänsteutbud.

- Definition av tekniska normer att utforma och avtala på global nivå, eftersom de operativa och kommersiella normerna bör utformas av ett forum av direkt berörda operatörer, och på grund av att Galileo-systemet är avsett för ett stort antal slutanvändare och för en mängd olika infrastrukturer. Därför behövs det en samling detaljerade normer som även är flexibel i sin tillämpning på olika scenarier och olika operatörers tekniska krav. Enligt gemenskapspolitikens "nya förhållningssätt" på telekommunikationsområdet bör dessa krav definieras kvalitativt medan den kvantitativa delen lämnas till standardiseringsorgan som CENELEC, IMO, ISO, ICAO och ETSI på grundval av en samordnad åtgärd och en ny struktur bestående av sakkunniga från olika områden.

- En tidsplan med successiva och säkra etapper och tidsgränser som även är flexibla för att man skall kunna uppnå bästa möjliga position på den globala marknaden med hänsyn till den tekniska utvecklingen och konkurrenstrycket på denna marknad.

7.2. Enligt kommittén är en sådan strategi mycket viktig för att stödja det europeiska systemets konkurrensförmåga på global nivå och garantera det fullständig autonomi och fortsatt tillförlitlighet utan militära ingripanden. Samtidigt bör strategin främja programmets inverkan på ekonomin och sysselsättningen, både i fråga om de mänskliga, finansiella och administrativa resurser som används för att utforma, validera, utföra och förbättra systemets tekniska prestanda och i fråga om användarna och tjänsterna. Detta bör få positiva effekter i form av nya företag, nya tjänster, nya yrkeskategorier och en ny ekonomisk och social sammanhållning inom det med kandidatländerna utvidgade EU. Dessutom bör det ge nya möjligheter till samarbete och bidra till utvecklingen.

7.3. Kommittén framhåller också betydelsen av en realistisk och välstrukturerad informationskampanj för att garantera full trovärdighet på en konkurrensutsatt högriskmarknad. En särskild budgetpost bör säkerställa en hög kvalitet i hela genomförandet av Galileo-systemet och garantera en solid bas för utvecklingen av industriella, kommersiella och allmännyttiga produkter, tjänster och tillämpningar. Denna åtgärd bör grunda sig på en sammanhängande och centraliserad global strategi som både inom och utanför EU ger ett enhetligt budskap beträffande insynen, säkerheten, kontinuiteten och tillförlitligheten hos tjänsterna för konsumenten/användaren.

8. Från ett gemensamt företag till Europeiska Galileobyrån

8.1. Kommittén anser att det är viktigt att Galileo-systemets enda förvaltningsstruktur är enhetlig och synlig. Detta är viktigt för utvecklingen av den gemensamma transportpolitiken, i synnerhet beträffande trafikstockningar i städerna, sjöfartssäkerhet och järnvägssäkerhet, säkerhet på vägar och i luften, men även för andra politikområden som jordbruk, skogsbruk, fiskeri, regional utveckling och miljö, liksom industripolitiken och EU:s utrikespolitik.

8.2. Därför rekommenderar kommittén rådet och Europaparlamentet att inom en bestämd tid, fram till slutet av år 2003, skapa en enhetlig plattform för nya generationer tjänster i form av ett gemensamt företag enligt artikel 171 i fördraget. ESK rekommenderar också att denna plattform åtföljs av en veritabel europeisk Galileobyrå, baserad på faktorer som teknik, forskning, reglering och standardisering. Den skall vara fullständigt öppen mot operatörer och användare men även utåt i syfte att tillhandahålla tjänster på världsmarknaden, ha behörighet att kontrollera och verifiera tidsplanen för etapper och tidsgränser samt ha hög kapacitet att kommunicera för att garantera att hela processen genomförs enligt höga europeiska kvalitetsnormer.

8.3. Först skulle det gemensamma företaget och därefter Europeiska Byrån inbegripa fyra pelare: en styrkommitté i form av ett institutionellt ledningsforum öppet för offentliga och privata aktörer, en etisk kommitté på hög nivå för att säkerställa respekten för öppenhetskraven, enbart civila ändamål och skydd av privatlivet, ett regleringsorgan som skall garantera den tekniska interoperabiliteten, och ett operativt organ med det amerikanska JPO (Joint Program Office) som förebild.

9. Galileos PR-företag

9.1. Kommittén anser att det är mycket viktigt att man redan nu förbereder en struktur för marknadsföringen i form av ett PR-företag för Galileo, i vilket de offentliga myndigheterna deltar via Europeiska Galileobyrån. Syftet är att inrätta system för att definiera och godkänna kostnaderna och fastställa hur man skall utvidga, utveckla, förstärka och underhålla systemet. Detta företag bör gradvis övergå från att vara helt offentligägt till att kontrolleras av privata investerare som till slut bör ha fullt ekonomiskt ansvar för företaget, medan kontrollen och det teknisk-politiska ansvaret åvilar den offentliga sektorn.

9.2. Enligt kommittén bör den privata sektorn redan från början äga poster i Galileos PR-företag, även om det bara är minoritetsposter, som ändå garanterar att de deltar i utformningen av tjänsterna och systemet. Den privata sektorn bör successivt överta det fulla ansvaret, åtagandena och riskerna i takt med att avkastningen på investeringarna i de tjänster som blir operativa ökar.

9.3. Att man inför ett system för att etappvis genomföra Galileo i olika moduler bör göra det möjligt att på kortare tid verifiera att produkten är gångbar på marknaden och garantera processens trovärdighet, men också att snabbare förbättra lönsamheten och därmed gradvis befria den offentliga sektorn från en del av de ekonomiska bördorna i Galileos förvaltning. Det teknisk-politiska ansvaret för Galileo bör emellertid förbli hos det offentliga, eftersom det rör sig om en sektor av mycket hög strategisk betydelse.

10. Galileos driftskompatibilitet med övriga system för satellitnavigering

10.1. Enligt kommittén måste man undvika ett "standardiseringskrig" genom att garantera att Galileo-programmet är helt driftskompatibelt med övriga befintliga och framtida system för satellitnavigering. Ett oavvisligt krav på det europeiska systemet bör samtidigt vara att man kontrollerar att tjänsten är helt tillförlitlig och kontinuerlig och att det europeiska systemet för navigation och positionsbestämning är civilt.

10.2. I sammanhanget anser kommittén att det är viktigt att man skapar en ny struktur som samlar de europeiska och internationella standardiseringsorganen inom de berörda sektorerna för att garantera ett samordnat tillvägagångssätt baserat på kvalitetskrav och flexibla kvantitativa normer som passar mångfalden av operatörer, infrastrukturer och mottagarterminaler.

10.3. Kommittén betonar att samexistensen och driftskompatibiliteten bör få en formell rättslig ram genom internationella avtal som omfattar garantier för signalernas egenskaper, satellitkonstellationen och infrastrukturen på marknivå. Dessa garantier bör även omfatta en flerårig budgetram som är tillräckligt långfristig för att garantera att tjänsterna fortsätter att tillhandahållas ömsesidigt.

10.4. Kommittén anser att det bör fastställas tydliga regler för de immateriella och industriella rättigheterna för att bevara rättigheterna till utvecklingen av Galileos tekniska tillämpningar och till de nya europeiska tjänsterna. Dessa regler bör klargöra förhållandet med immaterialrätten utanför Europa, särskilt med avseende på de rättigheter som härrör från utnyttjandet av det amerikanska GPS-systemt.

11. Galileo-systemet och det civila samhället

11.1. Det är kommitténs djupa övertygelse att man endast genom att klart bedöma Galileo-systemets framtida ekonomiska och sociala återverkningar på alla delar av det civila samhället kan uppnå det samförstånd som behövs för att medborgaren/bidragsgivaren skall ta på sig den börda som genomförandet av detta system innebär.

11.2. Därför anser kommittén att det är mycket viktig att definiera de erbjudna tjänsterna och de nya företag och arbetstillfällen som blir resultatet av den strategi som stats- och regeringscheferna beslutade om i mars 2001 vid Europeiska rådet i Stockholm, dvs. "att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning"(10).

11.3. I fråga om transport och miljö bör man framhålla att det finns en användning och marknad för systemet för satellitnavigering när det gäller att bidra till att minska utsläppen, särskilt koldioxidutsläppen, i enlighet med Kyotoprotokollets krav. Galileos ökning av effektiviteten på transportområdet, särskilt när det gäller privatbilism, lastbils- och busstransporter men även lätta nyttofordon och luftfartstjänster, är redan en av de tjänster som användarna efterfrågar mest, både i miljösammanhang och eftersom den medför minskad stress, kortare transporttider och följaktligen lägre bränslekostnader. Säkerheten vid väg-, järnvägs- och lufttransporter är tillsammans med de transeuropeiska nätens utveckling och det gemensamma europeiska luftrummets kontroll och förvaltning viktiga frågor för medborgarna och samhället, i linje med det lagstiftningsarbete som för närvarande pågår inom gemenskapspolitiken(11).

11.4. När det gäller sjöfarten kan satellitnavigering göra navigeringen säkrare under alla stadier av resan, tillhandahålla bilder och fartygspositioner, övervaka illegala utsläpp i havet och automatiskt identifiera fartyg, minska risken för olyckor med katastrofala följder för miljön eller människor, vilka kan orsakas av olika faktorer såsom vädret, rutten eller lasten, främja havsfaunans utveckling och den biologiska mångfalden samt förbättra övervakningen av fisket och oceanernas och polarisens rörelser.

11.5. Beträffande jordbruk och miljö betonar kommittén vilket viktigt bidrag Galileo-systemet kan ge i form av en heltäckande definition av de erbjudna tjänsterna när det gäller kartläggning av arealer, tidpunkter och förhållanden för skörd, riktad användning av gödningsmedel och bekämpningsmedel, bevattningssystemens nivåer och utformning, skogsbrukets framtidsutsikter, skydd av jordarna och bekämpning av ökenspridningen samt förstärkning av landsbygdsutvecklingen.

11.6. Beträffande kommunikationssystemens konvergens, särskilt de för mobil kommunikation, är det enligt kommittén viktigt att man ger medborgarna, företagen och samhället en tydlig vision av vilka möjligheter som erbjuds av säkra och tillförlitliga tjänster som kan kombineras med olika valmöjligheter. Kombinationen positionsbestämning och kommunikation är relevant såväl för privat bruk som för handeln mellan företag, i kontakterna med offentliga myndigheter, för användningsområden som e-lärande och e-handel samt för nya integrerade plattformar för ett "mobilt Internet".

11.7. Enligt kommittén rör en viktig fråga jämvikten mellan tjänster som är tillgängliga för allmänheten utan kostnad, betaltjänster och allmännyttiga tjänster, liksom kostnaden för dessa tjänster för individen och samhället. Kommittén har redan haft tillfälle att yttra sig om samhällsomfattande tjänster för telefoni och telekommunikation och om de kostnader som avregleringen av telesektorn medför(12). Det är för övrigt uppenbart att kostnaderna för tjänsterna kan variera och garantera ökad tillgänglighet alltefter uttnyttjandegraden på den europeiska och globala marknaden.

11.8. Problemet huruvida dessa tjänster skall tillhandahållas mot en avgift förblir öppet, särskilt när det gäller kontrollen av intresserade användares tillträde till signalen, såsom flygtrafikledare, flygbolag, förvaltare av nät av offentligt intresse, järnvägsbolag, vägtrafikövervakare, tull etc. En annan fråga som måste besvaras är den som gäller tjänster med höga säkerhetskrav. Ett alternativ med kryptering av signalen bör enligt kommittén tas med i den finansiella beräkningen, och bekräftas under valideringsfasen.

11.9. Beträffande tjänster av allmänt intresse för användare som är mycket beroende av stor precision, hög signalkvalitet och helt tillförlitliga överföringar, måste man enligt kommittén lösa certifieringsproblemet för att garantera tillförlitlighet och kontinuitet utan funktionsstörningar, i enlighet med föreskrifterna för olika transportsätt såsom ICAO:s föreskrifter om lufttransport och IMO:s föreskrifter om sjötransport.

12. De socioekonomiska effekterna av Galileo-programmet

12.1. Kommittén anser att de sociala effekterna av Galileo är mycket viktiga för antagandet och främjandet av detta program, både när det gäller sociala fördelar, livskvalitet, nya och bättre jobb och nya företag med höga tekniska kvalifikationer.

12.2. Utvecklingen av rymdindustrin och tillhörande sektorer har redan behandlats i ett tidigare yttrande från ESK(13). Det handlar om en strategisk sektor där Europa har en framträdande ställning på världsmarknaden och gör stora ansträngningar i fråga om mänskliga och ekonomiska resurser samt forskningsresurser, vilket de många olika projekt som antagits inom gemenskapens fleråriga program för FoTU visar prov på.

12.3. De små och medelstora företagen i Europa kan dra stora fördelar av Galileo-programmet, både de företag som är direkt inblandade i verksamheten inom rymdprogrammet och de små och medelstora företag som utnyttjar och utvecklar tillämpningar och tjänster som är en följd av programmet. Enligt ESK bör man främja spin off-effekterna av dessa tillämpningar och tjänster, vilket redan har gjorts i USA där över 300 små och medelstora företag har uppstått till följd av GPS-tillämpningar.

12.4. När det gäller sysselsättningen har Galileo-systemet stora makroekonomiska effekter både i form av investeringar i mänskliga resurser och ny verksamhet och i form av utveckling av europeiska tjänster som grundar sig på europeisk teknik. Det handlar dels om att utbilda forskare och teknisk personal med höga kvalifikationer, dels om nya aktörer och organisatörer för tjänster som har stor utvecklingspotential.

12.5. Galileo-programmet kan innebära viktiga framsteg inom utvecklingen av telemedicinen, särskilt inom datortomografin genom att möjliggöra konsultationer på distans för behandling och vård av patienter. Det skulle kunna visa sig av vikt före och efter universitetsutbildningen och vid fortbildningen inom de medicinska yrkena.

12.6. Enligt kommittén skulle Galileo-programmet medverka till att inom unionen sprida kunskap om de kulturella särdragen i de olika regionerna och till att lansera utbildningsprogram för hela gemenskapen.

12.7. När det gäller privatlivets helgd anser kommittén att man bör utveckla insatser som garanterar sekretess och respekt för de individuella och grundläggande rättigheterna och affärshemligheter. Detta bör ske genom att de nuvarande gemenskapsbestämmelserna rörande privatlivets helgd(14) tillämpas fullt ut och genom att teknisk apparatur för skydd och kryptering görs tillgängliga för de nya tjänsterna för integrerad positionsbestämning och kommunikation.

12.7.1. ESK rekommenderar att man inom ramen för det gemensamma företaget och därefter Europeiska Byrån inrättar en etisk kommitté på hög nivå för att säkerställa öppenheten, enbart civila ändamål och skydd av privatlivet under samtliga faser av utvecklingen och de slutliga tillämpningarna av Galileo-programmet.

13. Slutsatser

13.1. Mot bakgrund av ovanstående synpunkter uttrycker kommittén sitt fulla stöd för Galileo-programmet som ett element av strategisk betydelse för det europeiska systemets konkurrenskraft, för den positiva verkan som Galileo kan få på global nivå, för dess innovativa återverkningar på det ekonomiska, sysselsättningsmässiga och sociala området och för den förbättrade livskvalitet som Galileo kan garantera det civila samhället.

13.2. I detta hänseende ber kommittén att få bli regelbundet informerad om Galileo-programmet så att den kan delta aktivt i utvecklingen av de framtida tillämpningarna, och hoppas på en snabb utformning av en gemensam strategi och en ökad utvecklingstakt så att inte bara operatörerna utan också den stora allmänheten skall få tillgång till en första omgång attraktiva och effektiva tjänster.

Bryssel den 12 september 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Meddelande av den 10 februari 1999, KOM(1999) 54 slutlig.

(2) Slutsatserna från Europeiska rådet i Stockholm, punkt 42.

(3) Slutsatserna från Europeiska rådet i Stockholm, punkt 42.

(4) KOM(2001) 336 slutlig.

(5) ESK:s yttrande om "Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om europeisk flyg- och rymdindustri: den globala utmaningen", EGT C 95, 30.3.1998.

(6) ESK:s yttrande, EGT C 140, 18.5.2000.

(7) KOM(2000) 407 slutlig, EKS:s yttrande, EGT C 123, 25.4.2001.

(8) Kommittén har även utarbetat ett yttrande om förslaget till sjätte ramprogrammet om FoTU.

(9) Meddelande av den 22 november 2000, KOM(2000) 750 slutlig.

(10) Slutsatserna från Europeiska rådet i Stockholm den 22-23 mars 2001.

(11) Kommittén har antagit olika yttranden om säkerheten inom olika transportsätt, exempelvis ESK:s yttranden om "Sjösäkerhet/Erika I", EGT C 14, 16.1.2001, och "Sjösäkerhet/Erika II", EGT C 221, 7.8.2001, s. 54, samt ESK:s yttrande om "Meddelande om prioriteringar när det gäller vägtrafiksäkerheten inom EU: Lägesrapport och klassificering av åtgärder", EGT C 14, 16.1.2001.

(12) ESK:s yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster", EGT C 139, 11.5.2001.

(13) KOM(2001) 336 slutlig.

(14) Se ESK:s yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom sektorn för elektronisk kommunikation", EGT C 123, 25.4.2001, s. 53.