Som komplement till ett intensivt gemensamt planeringsarbete på intern nivå inledde kommissionen ett omfattande och inkluderande utformningsarbete tillsammans med parlamentet, medlemsstaterna, intressenter och allmänheten. Detta innefattade evenemang som de första europeiska forsknings- och innovationsdagarna i september 2019 ( ”R&I Days 2019” ) och resulterade i ” Orientations towards the first Strategic Plan for Horizon Europe (ung. riktlinjer för den första strategiska planen för Horisont Europa, nedan kallade riktlinjerna). I detta dokument ges resultaten av den gemensamma utformningsfasen och eventuella konsekvenser som bör behandlas i den första strategiska planen. Samtidigt användes ett omfattande gemensamt utformningsprojekt, inbegripet en webbaserad undersökning (se slutrapporten ), som underlag för att utarbeta en genomförandestrategi för Horisont Europa. Strategin ger en enhetlig ram för alla genomförandeaspekter. Tanken med strategin är att förenkla genomförandet ytterligare och med den kommer det att bli möjligt att genomföra programmets mål och nya inslag redan från början.

I EU:s resultattavla över investeringar i industriell forskning från 2019 framhålls de största förändringarna i företagens indikatorer i fråga om FoU och ekonomi under det senaste året och indikatorernas utveckling under de senaste tio åren. Resultattavlan innehåller även patentbaserade analyser för att ytterligare kartlägga FoU-effektiviteten inom hälsoföretagssektorn och miljöteknikaktiviteten bland de företag som ingick i resultattavlan.

Under 2019 firade Europeiska kommissionen att det var 20 år sedan EU:s politik för jämställdhet inom FoI infördes. Verksamheter och evenemang anordnades i detta avseende under hela 2019 för att ta fram politiska rekommendationer till det europeiska forskningsområdet. Dessa vände sig till beslutsfattare på EU-nivå och nationell nivå, europeiska forskningsområdets intresseorganisationer och personer som arbetar med jämställdhetsfrågor, innovatörssamfundet och medborgare. Det hela resulterade bland annat i offentliggörandet av She Figures 2018 i mars 2019, 2019 års EU-pris för kvinnliga innovatörer i maj och nya projekt för att genomföra jämställdhetsplaner och analysera könsskillnader och skillnader i bidragsfördelningen.

Klimatet stod fortfarande högt upp på den europeiska dagordningen under 2019. Klimatfrågans allvar betonades i särskilda rapporter från FN:s klimatpanel (IPCC), Climate Change & Land och Ocean & Cryosphere. Agendan för biologisk mångfald tog fart i och med inledandet av den globala bedömning av biologisk mångfald som leddes av den mellanstatliga vetenskapspolitiska plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES). Kommissionen presenterade den europeiska gröna given, som syftar till att påskynda framstegen mot målen för 2030 och att göra Europa till världens första klimatneutrala kontinent till 2050. De viktigaste politiska åtgärderna till följd av den europeiska gröna given är bland annat att minska utsläppen, investera i senaste FoI, bevara Europas naturliga miljö och främja en radikal beteendeförändring. Globala och europeiska strategier för biologisk mångfald håller på att tas fram, i enlighet med den europeiska gröna given. Kommissionen var aktiv i förhandlingarna om och i antagandet av flera IPCC-rapporter och IPBES globala bedömning av biologisk mångfald och ekosystemtjänster.

Under 2019 uttryckte såväl parlamentet som rådet ett stort formellt stöd för strategin och innehållet i bilaga IV, ”Synergieffekter med andra program”, till kommissionens förslag om ramprogrammet Horisont Europa/regler för deltagande och spridning . Målet är att utnyttja synergieffekterna mellan Horisont Europa och varje annat program under perioden 2021–2027, genom att skapa sekventiella synergieffekter samt enklare och mer effektiva regler för kompletterande och kombinerad finansiering.

Organisationer för högre utbildning ligger fortsatt i topp vad gäller mottagen finansiering (39,4 %), medan 24,9 % av EU-finansieringen under prioriteringarna industriellt ledarskap och samhällsutmaningar gick till små och medelstora företag.

4.2 Horisont 2020 – utvalda delar

Forskningsinfrastruktur

2019 års ansökningsomgångar för forskningsinfrastruktur resulterade i 51 bidrag på 299,2 miljoner euro. Bidragen kommer att gå till integrerande verksamhet för mer utvecklade forskarsamfund, främja utveckling av ny forskningsinfrastruktur av världsklass, ge enskilt stöd till Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri) och bidra till identifiering av nästa generations forskningsinfrastruktur som behövs i Europa. Stödet gick även till att förbättra portalen för det europeiska öppna forskningsmolnet, skapa ett nätverk av kontaktpersoner för industrin inom området för forskningsinfrastruktur och utveckla ett internationellt samarbete.

Pilotinitiativet för Europeiska innovationsrådet

Det stärkta pilotinitiativet för Europeiska innovationsrådet (EIC) lanserades som en fortsättning på det första pilotinitiativet för att skapa ett mer verklighetsförankrat, fullfjädrat EIC. EIC-pilotinitiativet har redan resulterat i offentlig finansiering som lockar andra investerare. Hittills har varje euro i stöd från EIC-pilotinitiativet till uppstartsföretag eller små och medelstora företag utlöst följdinvesteringar på 2,4 euro. Pilotnätverket Pathfinder för avancerad forskning har åstadkommit en fullständig integrering av systemen FET Open och FET Proactive genom de första riktade ansökningsomgångar för finansiering av omvälvande teknisk forskning som lanserades i mars 2019. Pilotnäverket Accelerator började ge blandad finansiering parallellt med alternativ med enbart bidrag, och det finns redan ett urval av företagsfrämjande tjänster till förmån för stödmottagarna.

Införandet av blandad finansiering och kapitalinvesteringar för att främja omvälvande innovation är en stor nyhet i EU:s finansiering av FoI och en del av EIC:s unika värdeförslag. En EIC-fond, som ska inrättas som en separat privaträttslig juridisk enhet, kommer att hantera kapitalinvesteringar, och viktiga administrativa tjänster kommer att ombesörjas av Europeiska investeringsbanken.

En stor nyhet under pilotfasen var att det rekryterades EIC-programadministratörer som kommer att hjälpa till med att identifiera trender i banbrytande innovation och hantera en projektportfölj som finansieras via pilotnäverket Pathfinder. En rådgivande nämnd för EIC-pilotinitiativet bestående av 22 experter inrättades för att bistå kommissionen.

Ökat internationellt samarbete

För att vända utvecklingen med ett lägre internationellt deltagande under de första åren efter genomförandet av Horisont 2020 togs mer än 30 flaggskepp för internationellt samarbete med i arbetsprogrammet för 2018–2020, med en EU-budget på nästan 2 miljarder euro. Dessa fick en tydlig positiv inverkan på det internationella deltagandet. Det genomsnittliga internationella deltagandet i samarbetsprojekt ökade i genomsnitt från 2,4 % under 2014–2017 till 3,3 % under 2018 och 3,1 % under första halvåret 2019. Tredjeländers bidrag till Horisont 2020-projekt ökade också markant: Det genomsnittliga ekonomiska bidraget från tredjelandsdeltagare ökade från 60 miljoner euro per år till 83 miljoner euro under 2018 och 130 miljoner euro under första kvartalet 2019. Tredjeländer har totalt sett bidragit med en budget på nästan 500 miljoner euro till Horisont 2020‑projekt. Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna har en enastående internationell dimension och står fortsatt för mer än hälften av allt deltagande i Horisont 2020 från tredjeland.

Det internationella forumet för innovation inom räddningstjänsten (International Forum to Advance First Responder Innovation), som för närvarande leds av kommissionen, färdigställde under 2019 en förteckning över tio prioriterade kapacitetsbrister, via dess kommitté för kapacitetsbrister (Capability Gaps Committee). Den industridag som det internationella forumet anordnade i oktober och det årliga forumet i november var viktiga evenemang, där man presenterade nya EU-finansierade projekt och upprättade viktiga riktlinjer för en forsknings- och utvecklingsagenda för räddningstjänsten.

Europeiska forskningsrådet (EFR)

Vetenskapliga höjdpunkter från Europeiska forskningsrådet (EFR) under 2019 var bland annat den första bilden någonsin på ett kosmiskt svart hål. EFR-finansierade forskare hade en viktig roll i det omfattande internationella forskningssamarbetet ”Event Horizon Telescope” som ledde fram till detta resultat. Under 2019 gick det sjunde Nobelpriset sedan 2007 till en EFR-bidragsmottagare. För att öka deltagandet i EFR:s ansökningsomgångar startades två nya gäststipendieprogram i Serbien och Rumänien.

Insatser för bredare deltagande

Det ekonomiska stödet till de länder som omfattas av insatserna för bredare deltagande ökade till 5,6 % under 2019. Dessa länders deltagande ligger överlag i linje med deras nationella FoI‑investeringar. 63 bidrag undertecknades för att genomföra projekt för spridning av spetskompetens och insatser för bredare deltagande, till ett belopp av 269 miljoner euro. Av dessa kommer 143 miljoner euro att gå till att inrätta nya center för spetskompetens eller modernisera befintliga sådana i Bulgarien, Tjeckien, Cypern, Estland, Lettland, Polen och Portugal, med hjälp av framstående forskningsinstitut från andra länder som mer utvecklade partner.

Inom ramen för ett nytt Horisont 2020-pilotprojekt lanserades under 2019 de första utvidgade stipendierna, som byggde på samma modell som de individuella Marie Curie-stipendierna. Den första ansökningsomgången föll mycket väl ut och ledde till en 27-procentig ökning av antalet ansökningar från länder som omfattas av insatser för bredare deltagande och en 70-procentig ökning av antalet finansierade stipendier i dessa länder, med 33 finansierade utvidgade stipendier utöver 55 individuella Marie Curie-stipendier.

För att öka deltagandet i Marie Skłodowska-Curie-åtgärderna lanserades ekonomiskt stöd till Marie Curie-stipendiater med särskilda behov under 2019, vilket ledde till att 23 forskare fick finansiering för att övervinna rörlighetshinder till följd av en funktionsnedsättning.

Vår planet

I ramprogrammet Horisont 2020 fastställs de förväntade andelarna av budgeten för klimatåtgärder och hållbar utveckling under programmets löptid till 35 % respektive 60 %. I slutet av 2019 hade utgifterna nått minst 29,4 % för klimatåtgärder och 65,6 % för hållbar utveckling. Ytterligare insatser pågår, i synnerhet via de särskilda fokusområdena.

Människor