Utöver de nya, ovannämnda förslagen om interoperabilitet är det nödvändigt att arbetet fortsätter att gå framåt för att fylla de befintliga informationsluckorna som kommissionen fastställde i sitt meddelande från april 2016 vad gäller tredjelandsmedborgare som besöker Schengenområdet. Den slutgiltiga formuleringen av förordningen om EU:s in- och utresesystem och förordningen om ändring av kodexen om Schengengränserna för att anpassa den till in- och utresesystemet antogs av medlagstiftarna i slutet av november, med ikraftträdande i slutet av 2017. Utvecklingen av systemet kommer att påbörjas 2018 för att säkerställa att det blir fullständigt operativt senast 2020.

Lagstiftningsförslagen innehåller detaljerade bestämmelser om de nödvändiga ändringarna av de rättsliga instrument som för tillfället är stabila texter som har antagits av medlagstiftarna, dvs. kodexen om Schengengränserna, förordningen om ett in- och utresesystem och de rättsliga instrument som reglerar informationssystemet för viseringar. Andra instrument som omfattas är för närvarande föremål för förhandling i Europaparlamentet och rådet. Därför är det för närvarande inte möjligt att ange de ändringar som måste göras vad gäller dessa instrument. Kommissionen kommer att presentera ändringarna för varje instrument senast två veckor efter att en politisk överenskommelse om respektive förslag till förordning uppnåtts. Den uppmanar medlagstiftarna att nå en snabb överenskommelse i de pågående förhandlingarna om dessa instrument.

I rapporten redogörs för ett antal åtgärder som syftar till att maximera fördelarna med befintliga informationssystem, vad gäller lagstiftningsarbete men också pågående arbete som säkerställer att EU:s informationssystem implementeras i sin helhet och tillämpas på ett bättre sätt. Europeiska rådet utvärderade i oktober 2017 genomförandet av Bratislavafärdplanen och konstaterade EU:s tydliga framsteg, i synnerhet vad gäller inre säkerhet, inom fyra områden: intensifierat samarbete och informationsutbyte, ökade kontroller och sammankoppling av databaser, inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och systematiska insatser mot radikalisering. Den här rapporten visar att ytterligare framsteg har gjorts inom alla dessa områden under de senaste två månaderna.

3.Att maximera nyttan av de befintliga informationssystemen

a) Pågående lagstiftningsarbete för att stärka befintliga informationssystem

Som en del av kommissionens insatser för att maximera potentialen hos EU:s nuvarande informationssystem antog kommissionen tre lagstiftningsförslag i december 2016 i syfte att stärka Schengens informationssystem (SIS). De omfattar de viktigaste åtgärderna för att intensifiera kampen mot terrorism, som att införa en skyldighet för medlemsstaterna att skapa en registrering i SIS om en person söks i samband med ett terroristbrott. Diskussioner i Europaparlamentet och rådet har också tagit upp behovet av att utbyta information om terroristbrott i SIS med Europol, med föreslagna ändringar som skulle göra det möjligt för Europol och medlemsstaterna att utbyta ytterligare information om SIS-träffar i samband med terrorism, och för Europol att dubbelkontrollera information om nyligen skapade registreringar och träffar i samband med de registreringarna i dess databaser och analysregister. Förhandlingarna mellan Europaparlamentet och rådet om dessa förslag inleddes den 16 november 2017. Med tanke på vikten av dessa förslag uppmanar kommissionen medlagstiftarna att nå en överenskommelse om förslagen senast i början av 2018.

Samtidigt, som planerat sedan 2016, fortsätter arbetet mot ett starkare SIS genom införandet av ett automatiskt fingeravtrycksidentifieringssystem (Afis). Det kommer att göra det möjligt för SIS-slutanvändare (som poliser och gränskontrolltjänstemän) att söka i SIS på grundval av fingeravtrycksuppgifter, vilket möjliggör en tillförlitlig identifiering av människor, även de som reser under falska identiteter. Nio medlemsstater har erbjudit sig att medverka i första fasen av Afis-systemets införande, som förväntas påbörjas i mars 2018. Det kompletta införandet i alla medlemsstater som använder SIS förväntas slutföras senare samma år.

Trepartsförhandlingarna pågår när det gäller lagstiftningsförslaget att stärka Eurodac-systemet. Eurodac är ett av de informationssystem som kommer att omfattas av interoperabilitetskomponenterna och därför är det viktigt att medlagsstiftarna når en snabb överenskommelse om det här ärendet. I meddelandet om kommissionens bidrag till EU-ledarnas tematiska debatt om en färdplan för migrationspolitikens inre och yttre dimensioner uppmanar kommissionen att förslaget ska antas senast i mars 2018.

För att ytterligare minimera terroristernas och brottslingarnas handlingsutrymme lade kommissionen fram ett kompletterande förslag den 29 juni 2017 i syfte att underlätta utbytet av kriminalregisteruppgifter om tredjelandsmedborgare i EU med hjälp av det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris). Rådet (rättsliga och inrikes frågor) antog den 8 december 2017 en allmän riktlinje om både det föreslagna direktivet och förordningen. Trepartsdiskussionerna mellan medlagstiftarna kan börja så snart Europaparlamentet antagit sitt förhandlingsmandat om båda Ecris-förslagen. Kommissionen uppmanar båda medlagsstiftarna att nå en snabb överenskommelse om föreslagen.

Den 29 juni 2017 antog kommissionen ett förslag att se över mandatet för Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa. Byrån bör bidra till utvecklingen av interoperabilitet mellan stora it-system och med detta i åtanke syftar förslaget till att se över byråns inrättandeförordning för att beakta rekommendationer som härrör från byråns utvärdering, förbättra dess funktionssätt samt främja och stärka dess roll för att säkerställa att den kan ta itu med befintliga problem på EU-nivå. Det syftar också till att införa ändringar som följer av utvecklingen i politik, lagstiftning eller sakförhållanden och i synnerhet att återspegla de nya systemen som byrån kommer att ansvara för. Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE) antog sitt förhandlingsmandat den 7 december 2017 och samma dag nådde rådet en allmän riktlinje.

b) Att säkerställa att de befintliga informationssystemen tillämpas i sin helhet

Ett av de viktigaste verktygen i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet är direktivet om ett europeiskt system för passageraruppgifter (PNR). Även om arbetet fortsätter i alla medlemsstater för att säkerställa att direktivet genomförs fullständigt före tidsfristen den 25 maj 2018 finns det fortfarande, ett år efter genomförandeplanen för PNR från november 2016, stora skillnader mellan medlemsstaternas framsteg vad gäller inrättningen av deras nationella PNR-system. Tidsfristen för införlivande närmar sig snabbt. Därför är det av största vikt att arbetet intensifieras för att nå ett framgångsrikt slutförande före den 25 maj 2018. Det är särskilt viktigt att införa förfaranden och kommunikationskanaler som gör det möjligt för nationella enheter för passagerarinformation att dela alla relevanta PNR-uppgifter med enheterna för passagerarinformation från andra medlemsstater och Europol. Det här viktiga EU-säkerhetsverktyget kommer att nå sin fulla potential först när alla medlemsstater har inrättat operativa PNR-system och på ett effektivt sätt kan utbyta information sinsemellan och med Europol. Från och med den 15 november 2017 är situationen följande:

·Sju medlemsstater har redan den rättsliga och tekniska kapaciteten att sampla in och behandla PNR-uppgifter. De flesta av dessa medlemsstater måste dock ändra sina respektive rättsliga grunder för att vara helt anpassade till kraven i PNR-direktivet.

·Tretton medlemsstater befinner sig i ett mellanskede i genomförandet. Fyra av dessa har inrättat och utrustat sina enheter för passagerarinformation, men samlar inte in eller behandlar PNR-uppgifter eftersom det saknas rättslig grund som skulle möjliggöra insamlingen av personliga uppgifter. De återstående nio medlemsstaterna befinner sig i olika skeden i slutförandet av utvecklingen eller etableringen av enheterna för passagerarinformation och dess tekniska lösningar som kommer att användas i behandlingen av PNR-uppgifter i enlighet med kraven i PNR-direktivet, medan samarbetet med lufttrafikföretag fortsätter. Några av dessa nio medlemsstater har dock redan antagit lagstiftning om PNR.

·Sju medlemsstater har inte kommit tillräckligt långt i genomförandeprocessen och måste fortfarande definiera den administrativa organisationen i sina enheter för passagerarinformation, och/eller lägga fram relevant lagstiftning till sina parlament, och/eller börja installera tekniska lösningar som kommer att användas i enheterna för passagerarinformation och/eller påbörja processen för att skapa förbindelser med lufttrafikföretag.

ommissionen fortsätter att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att genomföra direktivet i tid. Det sjätte sammanträdet om genomförandet av PNR-direktivet hölls den 3 oktober 2017, vilket var en möjlighet för experter från medlemsstaterna att uppdatera varandra och kommissionen om sina framsteg i genomförandeprocessen och att utbyta lärdomar, bästa praxis och praktiska erfarenheter.

Ekonomiskt bistånd har tillhandahållits genom de nationella programmen och EU-åtgärderna från fonden för inre säkerhet (polis) för att stödja etableringen av funktionella enheter för passagerarinformation på nationell nivå och möjliggöra utbytet av PNR-uppgifter mellan dem i enlighet med PNR-direktivet.

Arbetet fortsätter också för att säkerställa att Prümbesluten genomförs fullständigt vad gäller utbyte av fingeravtrycksuppgifter, DNA-uppgifter och fordonregisteruppgifter. Även om de flesta medlemsstater har gjort framsteg i detta avseende har kommissionen varit tvungen att använda sina befogenheter när det gäller överträdelser. Kommissionen skickade motiverade yttranden till Kroatien, Irland och Italien den 18 maj 2017 och till Grekland den 5 oktober 2017. Kommissionen fortsätter samtidigt att stödja medlemsstaterna genom att tillhandahålla finansiering av genomföranden under de nationella programmen inom fonden för inre säkerhet (polis). Kommissionen avsatte ytterligare 22 miljoner euro för dessa nationella program för år 2017 och denna finansiering kan användas för Prümgenomförandet.

c) Stöd för bättre tillämpning av befintliga informationssystem

Förutom att stärka befintliga system och säkerställa deras fullständiga implementering arbetar kommissionen också hårt för att stödja en bättre tillämpning av befintliga informationssystem. Inom ramen för utvärderingsmekanismen för Schengen görs utvärderingar av medlemsstaternas tillämpning av SIS vart femte år, som genomförs av medlemsstaternas och europeiska kommissionens experter inom området. Under 2017 gjordes utvärderingsbesök i Danmark, Island, Sverige, Portugal, Spanien, Kroatien, Norge och Förenade kungariket. Eventuella genomförandeproblem som upptäcks under utvärderingarna behandlas genom rådets formella rekommendationer till medlemsstaten i fråga. Framsteg baserade på tidigare rekommendationer utgör också en del av de kontroller som genomförs av utvärderingsgrupperna under deras besök på plats. Kommissionen kommer att utarbeta en förteckning över bästa praxis och erfarenheter, som bygger på upptäckterna av de Schengenutvärderingar om användingen av Schengens informationssystem som hittills gjorts, och som ger ökat mervärde i medlemsstaterna för att förbättra tillämpningen av befintliga informationssystem, för efterföljande diskussioner med medlemsstaterna.

För att ytterligare förbättra informationsflöden bör medlemsstaterna fullt ut utnyttja tekniska lösningar för att förbättra utbytet av information med Europol. En automatisering av uppladdningsprocessen av uppgifter till Europols informationssystem för korskontroll kan avsevärt förbättra utbytet av relevant och uppdaterad information med Europol och andra medlemsstater. Så kallad ”datauppladdning” är det tekniska verktyget för sådan automatisk uppladdning av uppgifter. Europol har utvecklat sådan datauppladdning för att medlemsstaterna ska kunna förbättra sin prestanda vad gäller uppladdning, uppdatering och radering av uppgifter i Europols informationssystem. Den datauppladdningen används redan i några medlemsstater. För att göra Europol-uppgifter tillgängliga för en mycket bredare grupp av poliser fokuserar ett pågående pilotprojekt bestående av fem medlemsstater (Spanien, Estland, Finland, Grekland och Polen) på användingen av QUEST, ett systemgränssnitt som integrerar automatiska sökningar från nationella polisinformationssystem med Europols uppgifter. Detta gränssnitt förväntas tas i drift i början av 2018, efter valideringen av Europeiska datatillsynstjänsten och de operationella testningarna av medlemsstaterna.

Kommissionen har genomfört en undersökning för att se om åtgärderna i medlemsstaterna är fullständiga och i överensstämmelse med det svenska rambeslutet som är den gemensamma rättsliga ramen för utbyte av information mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter. Resultaten förväntas under första kvartalet av 2018 och kommer att undersökas för att se om nya åtgärder behövs. Den 3 oktober 2017 avgav kommissionen ett motiverat yttrande till Luxemburg som inte har anmält de nationella åtgärderna som vidtagits för att genomföra detta beslut.

III. GENOMFÖRANDE AV ANDRA PRIORITERADE SÄKERHETSÄRENDEN