KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN En utvärdering av tideinitiativets "brobyggarfas" (teknikinitiativ för funktionshindrade och äldre)

A. Bakgrund

Brobyggarfasen av teknikinitiativet för funktionshindrade och äldre (Tide) (nedan benämnd Tideinitiativets brobyggarfas) var ett gemenskapsinitiativ för teknikfrämjande och tekniktillämpningar, som inrättades genom rådets beslut 93/512/EEG av den 21 september 1993 [1] i syfte att "stimulera skapandet av en inre marknad för rehabiliteringsteknik i Europa för att underlätta den socioekonomiska integreringen av funktionshindrade och äldre". I november 1993 och april 1994 valde kommissionen ut 55 projekt för finansiering efter att en förslagsinfordran offentliggjorts i EGT den 21 april 1993 [2]. Efter att dessa projekt hade avslutats genomfördes under 1999-2000 en utvärdering av initiativet.

[1] EGT L 240, 25.9.1993, s. 42.

[2] EGT C 111, 21.4.1993, s. 11.

I enlighet med artikel 4.1 i rådets beslut har initiativet utvärderats av en grupp oberoende experter, som samtliga har specialkunskaper om teknik för funktionshindrade och äldre.

Sju oberoende experter valdes ut efter en förslagsomgång. De utgjorde ett tvärsnitt av experter på området från industrin, universitetsvärlden, forskningsorgan och användarorganisationer från olika länder. Utvärderingsgruppen var verksam mellan oktober 1999 och januari 2000, och den använde sig huvudsakligen av följande två källor:

* De 55 projektmapparna från Tideinitiativets brobyggarfas.

* Enkätsvar från de 28 projektsamordnarna.

Var och en av de 55 projektmapparna granskades av minst tre av de oberoende experterna i enlighet med deras specialområden. Enkätsvaren från projekten samlades in under perioden oktober-november 1999 med hjälp av ett frågeformulär som särskilt fokuserades på projektresultaten. Svar inkom från 50 % av projekten. Vid sidan av ovannämnda informationskällor fick gruppen ta del av presentationer av brobyggarfasen från den kommissionspersonal som aktivt arbetat med initiativet.

B. Utvärdering av initiativets output och resultat

De 55 projekten avseende teknikfrämjande och tekniktillämpning omfattade följande sex tillämpningsområden:

1. Tillgång till teknik och därmed förbundna tjänster.

2. Boende i hemmet och televård.

3. Rörlighet och transporter.

4. Kontroll och manipulering.

5. Återställande och förbättring av funktioner.

6. Användarfrågor och marknadsfrågor.

Den output som varje projekt gett (rapporter, systemprototyper, tekniska demonstrationsobjekt, produkter och tjänster, informationsmaterial och spridningsverksamhet) registrerades och analyserades. Ytterligare uppgifter som rörde övergripande åtgärder (nätverk, standardisering och seminarier) och mer omfattande spridning av resultaten togs också med i utvärderingen.

Likaså beaktades de fem principer som enligt rådets beslut skulle följas i projektarbetet.

1. Principen om användarna i fokus.

2. Principen om marknadsorientering.

3. Principen om innovation och teknisk anpassning.

4. Principen om tvärvetenskaplighet.

5. Principen om teknisk verifiering.

Vid granskningen av resultaten fann utvärderingsgruppen stora skillnader i output mellan olika projekt, och de fem principerna följdes i mycket olika grad. Man hade också kommit olika långt när det gällde användning och marknadsavsättning inom de sex tillämpningsområdena.

Många av konsortierna har tagit ansvaret för spridning av resultat på allvar. Exempelvis har kontakterna med press och media fortsatt även efter det att projekten avslutats. Många fackgranskade tekniska och vetenskapliga texter, som bygger på arbete inom ramen för initiativet, har också publicerats.

C. Utvärderingsgruppens viktigaste slutsatser och rekommendationer

a) Övergripande effekter

Utvärderingsgruppen drog slutsatsen att Tideinitiativets brobyggarfas var en lyckad samordnad åtgärd som förde samman en heterogen grupp organisatörer, arbetstagare och användare inom hela Europeiska gemenskapen. Även om det inte hade varit ett primärt mål så bidrog den i hög grad till framväxten av forskning och utveckling som är standardförberedande och ligger före det konkurrensutsatta stadiet och som avser varor och tjänster anpassade till behoven hos funktionshindrade och äldre i Europa.

När det gäller positiv påverkan på den socioekonomiska integreringen kan den viktigaste effekten av brobyggarfasen ha varit att initiativet har bidragit till att utvidga vanliga människors uppfattning om vad som kan vara möjligt för funktionshindrade och äldre med hjälp av ny teknik. Olika verktyg för förbättrad kommunikation, orienteringsförmåga och rörlighet för personer med sensoriska, motoriska och/eller kognitiva funktionshinder har visat hur tekniken kan ge människor möjlighet att delta i samhällslivet. Initiativet har understrukit det fortsätta behovet av att driva det europeiska social- och forskningspolitiska strategierna för sektorn framåt, för att främja de äldres och funktionshindrades sociala integrering och deltagande i samhällslivet.

Tideinitiativets brobyggarfas har bidragit till att förbättra förutsättningarna för en inre marknad för rehabiliteringsteknik i Europa. Den har också underlättat integreringen av funktionshindrade och äldre i samhällslivet. Olika övergripande åtgärder har också bidragit till en förståelse och utveckling av marknadens underliggande infrastruktur. När det gäller standardisering har arbetet allmänt sett varit mindre effektivt, även om det finns några lysande undantag.

Gruppens allmänna åsikt är att man på ett kostnadseffektivt sätt verkat för att uppnå målen för initiativet, och projekten och de därmed förbundna åtgärderna har gett ett tillfredsställande antal resultat. Ett stort antal aktörer som representerar många olika verksamheter har stimulerats till att uppnå de övergripande målen för åtgärden. Brobyggarfasen har gett värdefulla bidrag till kunskapsbasen, och några viktiga nya varor och tjänster har producerats.

b) Rekommendationer från den oberoende utvärderingsgruppen

Experternas rapport innehåller tre övergripande rekommendationer och tretton särskilda rekommendationer, som de utarbetat på grundval av sin utvärdering av Tideinitiativets brobyggarfas.

Gruppen gör följande tre övergripande rekommendationer:

-Europeiska unionen bör fortsätta stödja en mängd olika integrerade åtgärder som rör äldre och funktionshindrade, för att främja utvecklingen och marknadsupptagningen av rehabiliteringstekniska produkter och tjänster för olika typer av användare.

- En viktig del av detta är att det bör finnas övertygande forskning och teknisk utveckling som gynnar äldre och funktionshindrade och som har den finansiering som behövs, inom både området teknik för informationssamhället och andra forskningsområden.

- Dessa åtgärder för forskning och teknisk utveckling bör kompletteras med en gedigen ram för Europeiska unionens socialpolitik, som bör tillåta spridning och marknadsupptagning av nya informationstekniksystem och -tjänster som uppfyller äldres och funktionshindrades behov enligt principen "tillgång för alla".

Gruppens 13 särskilda rekommendationer rör åtgärder avsedda att bidra till genomförandet av de övergripande rekommendationerna.

D. Kommissionens reaktioner på rekommendationerna

a) Allmänt

Det är helt klart önskvärt att, när så är lämpligt, se till att kontinuiteten i FoTU-arbetet bibehålls mellan olika gemenskapsprogram som följer på varandra. Inom denna sektor bör det noteras att de problem som behandlats i de olika handlingslinjerna för Tideinitiativets brobyggarfas har följts upp. Detta skedde först i fjärde ramprogrammet (1994-1998): arbetsprogrammet för telematiktillämpningar, sektorn för funktionshindrade och äldre, och för närvarande i femte ramprogrammet (1998-2002), inom de två särskilda program som nämns nedan.

Inom fjärde ramprogrammets arbetsprogram för telematiktillämpningar, sektorn för funktionshindrade och äldre, avsatte gemenskapen 50 miljoner ecu till finansiering av 53 FoTU-projekt och övergripande åtgärder. Inom detta program lades en ökad tonvikt på en "användartillvänd" strategi för utformningen av tillämpningar och system för målgrupperna av funktionshindrade och äldre.

Gruppens rekommendationer om fortsatt FoTU-finansiering och nödvändigheten av kopplingar till politiska områden som rör funktionshinder och åldrande följs redan i det pågående arbetet med Europeiska gemenskapens femte ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU) (1998-2000) så tillvida att ramprogrammet står för en integrerad strategi för FoTU på grundval av det dubbla målet att öka det europeiska näringslivets konkurrenskraft och förbättra livskvaliteten för Europas medborgare. En viktig aspekt av femte ramprogrammet är att gemenskapens finansiering av forskning och utveckling på ett tydligt sätt måste kopplas till gemenskapens politiska mål, vilket i detta fall rör politiken inom områdena sysselsättning, socialpolitik, ickediskriminering, utbildning, konsumentpolitik, folkhälsa och transporter m.m.

Inom femte ramprogrammet behandlas frågor som rör funktionshinder och åldrande framför allt inom två särskilda program: Ett användarvänligt informationssamhälle (IST-programmet): nyckelåtgärd 1, System och tjänster för medborgarna och Livskvalitet och förvaltning av de levande resurserna (bioresurserna: nyckelåtgärd 6, Den åldrande befolkningen samt nyckelåtgärd 11: Generisk forskning om funktionshinder. Den sammanlagda finansieringen av dessa områden uppgår till omkring 245 miljoner euro. Genom en kontinuerlig samordning av arbetsprogrammen inom dessa två särskilda program säkerställs att det inte sker något dubbelarbete och att förslag som rör en nyckelåtgärd på bästa sätt kan slussas till det lämpligaste området.

Gruppens rekommendationer stöds också av ett nytt initiativ från kommissionen, "eEurope - Ett informationssamhälle för alla", som antogs den 8 december 1999 (KOM(1999)687). En av delarna av detta initiativ har direkt betydelse för de funktionshindrade i och med målet att "säkra de funktionshindrades e-deltagande genom att beakta alla deras behov". Med medlemsstaternas stöd förväntas detta initiativ leda till en mer omfattande spridning av informationssamhällets nya tekniska system och tjänster för att fylla de äldres och funktionshindrade behov i en anda av "tillgång för alla".

Inom området integrering och deltagande i samhällslivet för människor med funktionshinder utvecklas gemenskapens socialpolitiska ram kontinuerligt av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter, de icke-statliga organisationerna och andra aktörer inom området. Kommissionen har nyligen offentliggjort ett meddelande, För ett handikappanpassat Europa, (KOM(2000)284), som antogs den 12 maj 2000. I detta meddelande behandlas särskilt frågan om bättre sammanhållning mellan gemenskapens olika politiska strategier och program och att dessa måste komplettera varandra. Likaså beskrivs EU:s olika initiativ för att främja en mer allmän tillgång till hjälpmedelsteknik för personer med funktionshinder.

b) Särskilda rekommendationer

Utvärderingsgruppens tretton särskilda rekommendationer omfattar ett antal åtgärder som bekräftar och stärker följande fem principer från Tideinitiativets brobyggarfas:

* Principen om användaren i fokus (åtgärd 1, 2).

* Principen om marknadsorientering (åtgärd 3, 4).

* Principen om innovation och teknisk anpassning (åtgärd 5, 6).

* Principen om tvärvetenskaplighet (åtgärd 7).

* Principen om teknisk verifiering (åtgärd 8).

* Långsiktiga frågor och andra frågor (åtgärd 9, 10, 11, 12, 13).

Många av de punkter som tas upp i rekommendationerna håller redan på att genomföras inom femte ramprogrammet. Nedan anges reaktionerna på var och en av de föreslagna åtgärderna.

Principen om användarna i fokus: Genom åtgärd 1 rekommenderas att användarna involveras i FoTU-projekten på lämpligt sätt och att detta bör vara ett viktigt kriterium vid utvärdering och urval av förslag.

Reaktion: I utvärderingsförfarandena för IST-programmet nämns särskilt partnerskapets kvalitet och deltagande av användare [vår betoning] och andra aktörer" i projekten. Dessa aspekter beaktas särskilt i utvärderingsförfarandet för förslag, del B, kriterium 5, ledning och resurser. I IST-programmets tredje förslagsomgång år 2000 betonas särskilt användarnas deltagande och hänsyn till deras behov som ett av kriterierna för utvärdering av förslag, i enlighet med det som anges i del 2A i IST-programmets vägledning för sökande och IST-riktlinjerna för utvärdering.

Principen om användarna i fokus: Genom åtgärd 2 rekommenderas att etiska frågor bör bedömas vid utvärderingen och urvalet av förslag och att man redan från början skall kontrollera att etiska riktlinjer följs inom projekten.

Reaktion: Utvärderingsförfarandet för förslag inom IST-programmet omfattar ett specifikt krav på att etiska frågor skall utvärderas i samtliga fall då dessa har betydelse för det arbete som förslaget gäller. Förfarandena för kontroll av förslagen kommer att ge möjlighet till kontroll av etiska frågor genom ett förfarande för granskning av sakkunniga. I förekommande fall får projekten åläggas att lämna in ett eller flera dokument som visar hur etiska frågor behandlats och vilka erfarenheter som gjorts. Etiska frågor betonas särskilt som ett av kriterierna för utvärdering av förslag, i enlighet med det som anges i del 2A i IST-programmets vägledning för sökande och IST-riktlinjerna för utvärdering.

Principen om marknadsorientering: Genom åtgärd 3 rekommenderas en ny finansieringsmekanism till stöd för spridning av varor och tjänster från FoTU-projekt för att förbättra de resultat och fördelar som kommer de funktionshindrade och äldre till del.

Reaktion: Kommissionen stöder spridningen av resultat från FoTU-projekt genom spridningsverksamheten inom innovationsprogrammet och olika åtgärder för att stimulera investerare till att delta, t.ex. IST-programmets investeringsforum. Framtida åtgärder måste stärka denna princip för att säkerställa att framgångsrika projektresultat används på lämpligt sätt och att slutanvändarna gagnas av forskningsarbetet.

Principen om marknadsorientering: Genom åtgärd 4 rekommenderas att en EG-finansierad undersökning skall genomföras för att undersöka marknadsmöjligheterna för upptagning av resultat från FoTU-projekt inom området åldrande och funktionshinder.

Reaktion: I Tideinitiativets pilotfas (1992-1994) ingick Heartprojektet: Övergripande gemenskapsåtgärder avseende rehabiliteringsteknik, som omfattade en granskning av marknaden för rehabiliteringstekniska produkter och tjänster och andra därmed förbundna frågor. Informationen från Heart lade därmed grunden för en förståelse av marknadsvillkoren. Inom ramen för IST-programmet välkomnas förslag till stödåtgärder som skulle möjliggöra en undersökning för att undersöka existerande och framtida marknadsmöjligheter inom denna sektor, med särskild inriktning på frågor som rör äldre. Som ett led i en sådan undersökning skulle nyckelprojekt från fjärde och femte ramprogrammet granskas så att deras bidrag till marknadsanalysen kan utnyttjas.

Principen om innovation och teknisk anpassning: Genom åtgärd 5 rekommenderas att arbetsplanerna för varje framtida program inom detta område bör inbegripa den bästa tekniken inom både nya och befintliga områden (t.ex. robotteknik).

Reaktion: Inom femte ramprogrammets program för teknik för informationssamhället och livskvalitet finns det finansieringsmöjligheter för den bästa rehabiliterings- och hjälpmedelstekniken. Genom spridningsverksamhet kommer kommissionen att försöka säkerställa att alla berörda förslagsomgångar och handlingslinjer blir kända i bredast möjliga kretsar av forskare, leverantörer och användare via Internet och stödtjänster för program.

Principen om innovation och teknisk anpassning: Genom åtgärd 6 rekommenderas att man i framtida program bör stödja utveckling och användning av innovativ teknik och tillämpning av tillgänglig teknik som kan leda till säljbara lösningar till gagn för användarna.

Reaktion: Utvecklingen och användningen av innovativ teknik och innovativa tillämpningar ingår i femte ramprogrammet, med större betoning av behovet att gå vidare från den nuvarande tekniska nivån, och att konsortier måste se till att resultaten av deras arbete får en användning. Dessa mål finns med i handlingslinje IST2000-I.2.1 för personer med särskilda behov, inklusive handikappade och äldre och vidareutvecklas i del 2A i IST-programmets vägledning för sökande och IST-riktlinjerna för utvärdering.

Principen om tvärvetenskaplighet: Genom åtgärd 7 rekommenderas att lämpliga oberoende nätverk bör upprättas för centrala aktörer för att skapa de band som behövs mellan konsortier som sysslar med forskning och teknisk utveckling och de branscher, offentliga organ och icke-statliga organisationer som skulle kunna utnyttja produkterna och tjänsterna på lämpligt sätt.

Reaktion: IST-kommittén kommer att uppmärksammas på denna rekommendation så att de kan ta hänsyn till den i samband med vidareutvecklingen och genomförandet av det särskilda IST-programmet.

Principen om teknisk verifiering: Genom åtgärd 8 rekommenderas att projektresultat bör spridas till allmänheten till gagn för framtida arbete inom detta område.

Reaktion: Detta anges i kontraktskraven för projekt som genomförs inom det särskilda IST-programmet. Projekten uppmuntras att på lämpligt sätt målinrikta spridningsstrategierna mot relevanta grupper. Kommissionen ser dessutom till att forskningsresultaten finns tillgängliga för allmänheten via Internet, med hjälp av dynamiska länkar, så att samtliga användare av tjänsten kan lokalisera och kontakta de personer och projekt som har betydelse för deras intresseområden.

Långsiktiga frågor och andra frågor: Genom åtgärderna 9, 10, 11, 12 och 13 rekommenderas följande:

- Framtida FoTU-program inom detta område bör stödjas genom målinriktade, långsiktiga övergripande åtgärder inriktade på "icke-tekniska" frågor. Några exempel är lagstiftning, normer och standarder, certifiering, riktlinjer samt sociala och demografiska villkor. De bör också inbegripa sociala och psykologiska element av betydelse för användargruppernas villkor.

- Inom framtida program bör tonvikten läggas på kommunikation och nätverk för att öka kunskapen om rehabiliteringsteknik hos alla berörda aktörer - både nationellt och på gemenskapsnivå.

- Projekten bör starkt uppmuntras att utveckla sina resultat inom ramen för annan EU-verksamhet som utbildningsprogram och stödprogram för små och medelstora företag m.m.

- En bedömning av konsortiets ledningskapacitet bör genomföras som en integrerad del av urvals- och förhandlingsprocessen för projekt.

- Lämpliga indikatorer och mekanismer bör utarbetas för att bedöma ledningen och genomförandet av projekt (både under och efter det arbete som omfattas av kontraktet) i ljuset av FoTU-programmens mål.

Reaktion: Kommissionen godkänner dessa rekommendationer och har säkerställt att de kommer att beaktas inom ledningsstrukturen och -förfarandena för femte ramprogrammets projekt. Frågor på längre sikt kommer också att tas upp vid planeringen av sjätte ramprogrammet.

E. Avslutande kommentarer

Tideinitiativeta brobyggarfas har i det stora hela påverkat de uppställda målen på ett effektivt sätt, med undantag för arbete inriktat på äldre som bör prioriteras även inom framtida program. Slutsatsen är att brobyggarfasen har fått positiva resultat när det gäller uppnåendet av de mål som uppställts för det. Lärdomarna från utvärderingen har använts för att utveckla rekommendationerna i utvärderingsrapporten. Detta kommer att ge vägledning åt framtida program.

BILAGA

>Hänvisning till>

En utvärdering av Tideinitiativets "brobyggarfas"

(Teknikinitiativ för funktionshindrade och äldre)

1993 - 94

RAPPORT

Utvärderingsgrupp

Ordförande Jan-Ingvar Lindström

Föredragande John Stallard

Dominic Bouwhuis Fritz Breimesser Massimo Campo

Roland Pouillie Catherine Varriot

Mars 2000

Generaldirektoratet för informationssamhället Tillämpningar för handikappade och äldre

Published by

EUROPEAN COMMISSION

Information Society Directorate General

LEGAL NOTICE

Neither the European Commission nor any person acting on behalf of the Commission is responsible for the use which might be made of the following information

Also available on the Internet at http://www.cordis.lu/ist/ka1/special_needs/library.htm

Copyright: European Commission

Printed in Belgium

Innehåll

Förord 2

Inledning 2

Utvärdering av initiativets output och resultat 2

Övergripande effekter 2

Rekommendationer 2

Bilaga 1. Medlemmar i utvärderingsgruppen 2

Bilaga 2. Uppdragsbeskrivning och metod för utvärderingen 2

Förord

Teknikinitiativet för funktionshindrade och äldre (Tide) var ett gemenskapsinitiativ för teknikfrämjande och tekniktillämpningar. Huvudsyftet var att "stimulera skapandet av en inre marknad för rehabiliteringsteknik i Europa för att underlätta den socioekonomiska integreringen av funktionshindrade och äldre".

Den del av initiativet som kallats "brobyggarfasen" omfattade perioden 1993-94. Tanken var att denna fas skulle fungera som en övergång mellan pilotverksamheten inom Tide, som inleddes 1991, och den forsknings- och utvecklingsverksamhet som planerades inom ramen för programmet för telematiktillämpningar, som inleddes 1994.

Denna rapport innehåller en utvärdering av Tides brobyggarfas som gjorts av en grupp oberoende experter. Rapporten bygger på en utvärdering av åtgärdernas output, resultat och effekter i enlighet med rådets beslut av den 21 september 1993, som utgör rättslig grund för initiativet. Gruppen har också sammanställt ett detaljerat bakgrundsdokument (endast på engelska) som kan läsas och laddas ned från Internet på följande webbplats:

http://www.cordis.lu/ist/ka1/special_needs/library.htm.

De oberoende experterna har med bistånd från kommissionen granskat, analyserat och utvärderat det arbete som utförts inom ramen för initiativet och effekterna av initiativet för bl.a. sektorn för rehabiliteringsteknik, den inre marknaden och funktionshindrades och äldres situation i Europa.

Utvärderingen genomfördes under hösten 1999, alltså efter det att det sista projektet inom ramen för Tides brobyggarfas hade avslutats. Detta innebar att utvärderingens resultat inte kunde påverka senare arbete inom programmet för telematiktillämpningar. Den långsiktiga utvärderingen av denna fas har emellertid gett resultat som kan beaktas vid utvecklingen av programmet för teknik för informationssamhället. Det faktum att utvärderingen gjordes i detta skede möjliggjorde också en bedömning av de mer långsiktiga resultaten av Tides brobyggarfas.

Utvärderingsgruppen vill tacka de kommissionsanställda som deltagit under brobyggarfasen och utvärderingen av den för deras starka och kompetenta stöd samt deras tillmötesgående! Vår grupp skulle inte ha kunnat fullgöra sitt åtagande utan hjälp av kommissionens enheter.

Utvärderingsgruppen för Tideinitiativets brobyggarfas

Bryssel, januari 2000

Inledning

Denna rapport innehåller en utvärdering av teknikinitiativet Tides brobyggarfas 1993-94, som skall läggas fram för Europaparlamentet och rådet. Utvärderingen har genomförts i enlighet med artikel 4 i rådets beslut 93/512/EEG där det föreskrivs att "vid initiativets slut skall en utvärdering av resultaten utföras för kommissionens räkning av en grupp oberoende experter". Initiativets output, resultat och effekter har utvärderats.

Utvärdering av initiativets output och resultat

Tides brobyggarfas omfattade 55 projekt som gällde teknikfrämjande och tekniktillämpningar inom sex tillämpningsområden [3]:

[3] Projekten presenteras i skriften "TIDE Bridge Phase - Synopses" (december 1994), som kan erhållas från Generaldirektoratet för informationssamhället, Tillämpningar för handikappade och äldre, fax (32-2) 296 42 60.

1. Tillgång till teknik och därmed förbundna tjänster.

2. Boende i hemmet och televård.

3. Rörlighet och transporter.

4. Kontroll och manipulering.

5. Återställande och förbättring av funktioner.

6. Användarfrågor och marknadsfrågor.

Den output som varje projekt gett (rapporter, systemprototyper, tekniska demonstrationsobjekt, produkter och tjänster, informationsmaterial och spridningsverksamhet) registerades och analyserades. Ytterligare uppgifter som rörde övergripande åtgärder (skapandet av nätverk, standardisering och seminarier) och mer omfattande spridning av resultaten togs också med i utvärderingen.

De fem principer som projektarbetet bör följa uppmärksammades också.

* Principen om användarna i fokus.

* Principen om marknadsorientering.

* Principen om innovation och teknisk anpassning.

* Principen om tvärvetenskaplighet.

* Principen om teknisk verifiering.

Vid granskningen av resultaten fann utvärderingsgruppen stora skillnader i output mellan olika projekt, och att projekten följde de fem principerna i mycket olika grad. Man hade också kommit olika långt när det gällde användning och marknadsavsättning inom de sex tillämpningsområdena.

Många av konsortierna har tagit ansvaret för spridning av resultat på allvar. Exempelvis har kontakterna med press och media fortsatt även efter det att projekten avslutats. Många fackgranskade tekniska och vetenskapliga texter, som bygger på arbete inom ramen för initiativet, har också publicerats.

Övergripande effekter

Pilotåtgärderna inom Tide skapade en dynamik som man kunde bygga vidare på i brobyggarfasen, som var ett teknikinitiativ vilket, i likhet med sin föregångare, blev en lyckad samordnad åtgärd som förde samman en heterogen grupp organisatörer, arbetstagare och användare inom hela Europeiska gemenskapen.

Utvärderingsgruppen anser att brobyggarfasen av Tide, fastän det inte var ett primärt mål, i hög grad bidragit till framväxten av forskning och utveckling som är standardförberedande och ligger före det konkurrensutsatta stadiet och som avser varor och tjänster anpassade till behoven hos funktionshindrade och äldre i Europa.

När det gäller socioekonomisk integrering kan den viktigaste effekten av Tides brobyggarfas ha varit att initiaitvet har bidragit till att utvidga vanliga människors uppfattning om vad som kan vara möjligt för funktionshindrade och äldre med hjälp av ny teknik.

Olika verktyg för förbättrad kommunikation, orienteringsförmåga och rörlighet för personer med sensoriska, motoriska och/eller kognitiva handikapp har visat hur tekniken kan ge människor möjlighet att delta i samhällslivet. Inom vissa tillämpningsområden märks det att en betydande förbättring skett när det gäller möjligheterna till ett självständigt liv genom användning av ny teknik.

Brobyggarfasen av Tide bidrog till att överbygga klyftan mellan innovativ forskning och användare. Därmed förbättrades förutsättningarna för en inre marknad för rehabiliteringsteknik i Europa och integreringen av funktionshindrade och äldre i samhällslivet främjades. Olika övergripande åtgärder bidrog också till en förståelse och utveckling av marknadens underliggande infrastruktur.

Rekommendationer

På grundval av utvärderingen av Tideinitiativets brobyggarfas rekommenderar utvärderingsgruppen i första hand följande - med erkännande av att det är viktigt med fortsatt arbete inom detta område för både användare och den europeiska sektorn för rehabiliteringsteknik:

Europeiska unionen bör fortsätta stödja en mängd olika integrerade åtgärder som rör äldre och funktionshindrade, för att främja utvecklingen och marknadsupptagningen av rehabiliteringstekniska produkter och tjänster för olika typer av användare.

En viktig del av detta är att det bör finnas övertygande och välfinansierad forskning och teknisk utveckling som gynnar äldre och funktionshindrade, inom både området teknik för informationssamhället och andra forskningsområden.

Dessa åtgärder för forskning och teknisk utveckling bör kompletteras med en gedigen ram för Europeiska unionens socialpolitik, som bör tillåta spridning och marknadsupptagning av nya informationstekniksystem och -tjänster som uppfyller äldres och funktionshindrades behov enligt principen "tillgång för alla".

En förutsättning för denna övergripande strategi är att olika gemenskapsprogram och budgetposter i högre grad överensstämmer och kompletterar varandra. Detta gäller inte bara forskningsprogram utan även program som rör utveckling och genomförande av politiken. Utvärderingsgruppen är övertygad om att det är nödvändigt att koppla samman de olika åtgärderna så att lämplig teknik kan göras tillgänglig för att fylla funktionshindrades och äldres behov.

Utvärderingsgruppen rekommenderar följande specifika åtgärder, som utformats i enlighet med de fem principer för Tideinitiativets brobyggarfas som anges ovan.

Principen om användarna i fokus

1. Användarnas deltagande bör vara ett viktigt kriterium vid utvärdering och urval av förslag. Användarna utgörs av en mycket varierad grupp människor och organ med olika behov och ansvarsomsråden. Användarnas deltagande är en faktor som bör inbegripas i projekt för forskning och teknisk utveckling på de nivåer och de sätt som bäst fyller det enskilda projektets behov.

2. I förekommande fall bör man i projektarbetet följa etiska riktlinjer. Dessa riktlinjer bör utgöra en integrerad del av projektet redan från början. Vid utvärdering och urval av förslag skall dessa frågor ges lämplig tyngd. Man bör också övervaka projekten för att kontrollera att riktlinjerna följs.

Principen om marknadsorientering

3. Man bör finna en finansieringsmekanism som kan ge stöd åt användningen av produkter och tjänster som utvecklats inom ramen för projekt för forskning och teknisk utveckling. Det krävs nya strukturer och mekanismer för att identifiera och välja högkvalitativa prototyper för produkter och tjänster och snabbare leverera dessa till deras målmarknader. Syftet bör vara att förbättra resultaten och öka nyttan för funktionshindrade och äldre användare.

4. En gemenskapsfinansierad undersökning bör genomföras om marknadsmöjligheterna för upptagning av projektresultat som rör forskning och teknisk utveckling inom områdena åldrande och funktionshinder. Undersökningen bör omfatta de små och medelstora företagens respektive storföretagens roll, rehabiliterintsteknik- och konsumentmarknader (för både äldre och funktionshindrade), samt en kartläggning av aktörer, instrument och mekanismer som kan underlätta utvecklingen av marknaden/marknaderna för rehabiliteringsteknik.

Principen om innovation och teknisk anpassning

5. Arbetsplaner för eventuella framtida program inom detta område bör inbegripa den bästa tekniken inom både nya och befintliga områden (t.ex. robotteknik). Vid utarbetandet av framtida arbetsprogram bör man beakta områden som tidigare gynnats mindre av ny teknik (t.ex. när det gäller behoven hos förståndshandikappade eller personer med kognitiva handikapp).

6. Framtida program bör utformas så att de stöder utveckling och användning av innovativ teknik samt tillämpningar av tillgänglig teknik som kan leda till marknadsmässiga lösningar till gagn för användarna

Principen om tvärvetenskaplighet

7. Lämpliga oberoende nätverk för huvudaktörer kan skapa de band som behövs mellan konsortier som sysslar med forskning och teknisk utveckling och företag, offentliga organ och icke-statliga organisationer som skulle kunna utnyttja produkterna och tjänsterna på lämpligt sätt. Gruppen bör utgöras av experter på hög nivå som utnämns av medlemsstaterna.

Principen om teknisk verifiering

8. Projektresultaten bör spridas till allmänheten till gagn för framtida projekt inom detta område. Detta skulle gälla resultaten från samtliga projekt, även projekt som inte helt uppnådde sina mål.

Långsiktiga frågor och andra frågor

9. Kommande program för forskning och teknisk utveckling inom detta område bör stödjas genom målinriktade, långsiktiga övergripande åtgärder som inriktas på "icke-tekniska" aspekter. Några exempel på sådana aspekter är lagstiftning, normer och standarder, certifiering, riktlinjer samt sociala och demografiska villkor. Likaså bör sociala och psykologiska aspekter av betydelse för användargruppernas villkor inbegripas.

10. I kommande program bör tonvikten läggas på kommunikation och skapandet av nätverk för att öka medvetenheten hos alla berörda aktörer inom rehabiliteringsteknikens område, både på nationell och europeisk nivå.

11. Projekten bör starkt uppmuntras att utveckla sina resultat inom ramen för andra EU-åtgärder, som t.ex. utbildningsprogram och stödprogram för små och medelstora företag.

12. En bedömning av konsortiets förvaltningskapacitet bör ingå som en integrerad del av urvals- och förhandlingsförfarandet för projekt.

13. Lämpliga indikatorer och mekanismer bör upprättas för att övervaka förvaltning och genomförande av projekten (både under kontraktstiden och efter dess utgång) och sätta detta arbete i relation till målen för program för forskning och teknisk utveckling.

Bilaga 1. Medlemmar i utvärderingsgruppen

Ordförande:

Dr. Jan-Ingvar Lindström

Everycom

Träkvista bygata 40

SE-178 37 Ekerö, Sverige

Föredragande:

John Stallard

ORLAU

The Robert Jones and Agnes Hunt Hospital

Oswestry SY10 7AG, Shropshire, Förenade kungariket

Övriga medlemmar i gruppen:

Professor Dominic Bouwhuis

Eindhoven University of Technology

PO Box 513

NL-5600 Eindhoven, Nederländerna

Dipl.-Ing. Fritz Breimesser

Siemens AG

Corporate Research and Development

Paul-Gossen-Strasse, 100

D-91050 Erlangen, Tyskland

Dr. Massimo Campo

FORCE: Worldwide Support for Print Handicapped

Piazza S. Bartolomeo dell'Olivella 85/C

I-16125 Genova, Italien

Roland Pouillie

Landsbond der Christelijke Mutualiteiten

SOLIVAL Vlaanderen VZW

Haachtsesteenweg, 579

Postbus 40

BE-1031 Bryssel, Belgien

Catherine Varriot

France Telecom

BGP/DMGP/MO/TH

23, place de Catalogne

75698 PARIS Cedex 14, Frankrike

Bilaga 2. Uppdragsbeskrivning och metod för utvärderingen

* RÄTTSLIG GRUND

Artikel 4 i rådets beslut nr 93/512/EEG av den 21 september 1993 om ett teknikinitiativ för funktionshindrade och äldre (Tide) (1993-1994).

* OMFATTNING OCH MÅL

Utvärderingen kommer att omfatta all verksamhet inom ramen för brobyggarfasen av Tide, från det att initiativet inleddes 1993 till slutförandet av de sista projekten 1998. Den kommer att innefatta en undersökning av programmets effektivitet och relevans samt de viktigaste framgångar som uppnåtts, framför allt med hänsyn till målet att "stimulera skapandet av en inre marknad för rehabiliteringsteknik i Europa, för att underlätta den socioekonomiska integreringen av funktionshindrade och äldre" (Rådets beslut, EGT L 240. 25.9.1993, s. 45 och bilaga I).

Följande aspekter kommer att behandlas:

1. Genomförandet av Tides brobyggarfas: organisatoriska aspekter.

2. De viktigaste åtgärderna inom ramen för programmen, FoTU-projekt, stödåtgärder, konferenser, seminarier, andra övergripande åtgärder samt den tekniska kommitténs arbete.

3. De resultat som initiativet gett, t.ex. i fråga om användning, spridning och identifierbara effekter (med beaktande av att vissa effekter kan förväntas äga rum under kommande år).

* ORGANISERING AV UTVÄRDERINGEN

Utvärderingen kommer att utföras av en oberoende utvärderingsgrupp bestående av sju experter på hög nivå (näringslivet, akademiska världen, användare) under 12 dagar per person. Gruppen kommer att bistås av ett utvärderingssekretariat. Kommissionen, Generaldirektoratet för informationssamhället, enhet B2 kommer att ställa tre experter till förfogande åt EG och sekretariatets personal.

Gruppen kommer att inleda sitt arbete i oktober 1999. Fyra av utvärderingsgruppens möten kommer att hållas i Bryssel, under sammanlagt sex dagar. Slutrapporten skall vara färdig vid 1999 års utgång.

* METOD

1. Gruppens första möte: Definition av utvärderingens mål och kriterier, kartläggning av datakällor, utarbetande av utvärderingsplan, utkast till enkät till projekten, slutrapportens disposition.

2. Teoretisk studie av projektmappar och delresultat, statistisk analys och enkätundersökning omfattande samtliga 55 projekt. Åtgärder och resultat som inte är projektbaserade, t.ex. konferenser, seminarier, information och andra övergripande åtgärder. Förberedelse av analysmaterial. Utvärderingssekretariatet kommer att förbereda och analysera det material som skall granskas och utvärderas av gruppen.

3. Gruppens andra möte: Presentation av den första analysen på grundval av objektiva indikatorer för input och output som bygger på utvärderingskriterierna, samt diskussion om denna analys. Preliminära resultat av analysen. Specifik bedömning av åtgärder inom ramen för initiativet; övergripande bedömning av resultaten på grundval av de kriterier som definierats av utvärderingsgruppen. Fastställande av slutrapportens disposition och innehåll.

4. Gruppens tredje och fjärde möte: Diskussion om utkastet till slutrapport och färdigställande av denna.

5. Sammanställning av slutrapporten, som skickas till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén.