Särskild rapport Fonden för yttre gränser 
har främjat ekonomisk 
solidaritet, men resultaten 
behöver mätas bättre och 
fonden behöver ge ett 
större europeiskt 
mervärdeSV 2014  nr 15
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-9207-066-3
doi:10.2865/99259
© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
För användning eller kopiering av bild 2 krävs tillstånd direkt från copyright-innehavaren.
Printed in Luxembourg
SV 2014  nr 15
Särskild rapport Fonden för yttre 
gränser har främjat 
ekonomisk solidaritet, 
men resultaten behöver 
mätas bättre och fonden 
behöver ge ett större 
europeiskt mervärde
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF‑fördraget )
02
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar
I–VI  Sammanfattning
1–19  Inledning
1–10  Fonden för yttre gränser
11–13  Fonden i ett sammanhang
14–19  Roller och ansvar
20–24  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
25–74  Iakttagelser
26–29  Fonden har bidragit till förvaltningen av de yttre gränserna, men de övergripande resultaten har 
inte kunnat mätas och den låga genomförandegraden i vissa medlemsstater begränsar effekterna
26–28  Programmen och projekten var inriktade på fondens prioriteringar, men de övergripande resultaten kunde 
inte mätas
29 Låg genomförandegrad i vissa medlemsstater
30–47  Fonden har främjat ekonomisk solidaritet, men det ytterligare europeiska mervärde som skapats 
har varit begränsat
32–34  Delvis ineffektivt system för att stärka särskilda prioriteringar
35–40  Litet stöd till operativt samarbete mellan medlemsstaterna
41–44  Fondens mekanismer för att åtgärda särskilda brister vid strategiska punkter längs gränsen och 
mekanismen för att ge stöd i nödsituationer var delvis ändamålsenliga
45–47  Stöd till projekt, som skulle ha finansierats nationellt i vilket fall som helst, byggde inte på någon egentlig 
behovsbedömning eller innehöll betydande kostnader som inte är stödberättigande
03 Innehåll
48–65  Strategiska och operationella brister i fondens programplanering och genomförande 
i medlemsstaterna och vid kommissionen
49–51  Programmen ingick inte i nationella strategier för gränskontroll och viseringar
52–55  Programmen saknade Smart‑mål och mätbara indikatorer
56–57  Årliga programplaneringskrav leder till en orimlig administrativ börda och genomförandeproblem
58–60  I vissa medlemsstater garanterade urvalsförfarandena för projekt inte att deras faktiska behov tillgodosågs
61–65  Bristfälliga upphandlingsförfaranden i medlemsstaterna äventyrar en sund ekonomisk förvaltning
66–74  Brister i de ansvariga myndigheternas övervakning och allvarliga brister i kommissionens och 
medlemsstaternas efterhandsbedömning gör det omöjligt att göra en adekvat bedömning av 
fondens övergripande resultat
67–70  Medlemsstaternas övervakning och rapportering av projekt är inte tillfredsställande
71–74  Förseningar och allvarliga brister i efterhandsbedömningarna både i medlemsstaterna och vid 
kommissionen
75–83  Slutsatser och rekommendationer
76–78  Fonden har bidragit till förvaltningen av de yttre gränserna, men de övergripande resultaten har inte 
kunnat mätas eftersom det inte fanns några Smart‑mål och på grund av allvarliga brister i utvärderingen
79–80  Fonden har främjat ekonomisk solidaritet, men det ytterligare europeiska mervärde som skapats har varit 
begränsat
81 Strategiska brister i fondens programplanering
82–83  Brister i fondens genomförande
 Bilaga — Granskade projekt
 Kommissionens svar
04
 Ordförklaringar
Emsa : Europeiska sjösäkerhetsbyrån stöder Europeiska kommissionen och medlemsstaterna i utvecklingen och 
genomförandet av EU:s lagstiftning om sjösäkerhet, förorening från fartyg och sjöfartsskydd. Emsa har också 
getts operativa uppgifter när det gäller insatser vid förorening genom olja, fartygsövervakningssystem samt 
långdistansidentifiering och långdistansspårning av fartyg.
eu‑LISA : Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it‑system inom området med frihet, säkerhet 
och rättvisa.
Europeiskt mervärde : Det mervärde som fonden för yttre gränser ger jämfört med det värde som skulle ha skapats 
om medlemsstaterna hade agerat själva. I det ingår ekonomisk solidaritet, som innebär att medlemsstater som till 
förmån för EU bär en större ekonomisk börda får mer finansiering. Fonden skapar också ett europeiskt mervärde 
genom att den stöder särskilda EU‑prioriteringar, samarbete mellan medlemsstaterna eller inriktar sig på de mest 
akuta problemen, dvs. de mest hotade gränsområdena.
Eurosur : Det europeiska gränsövervakningssystemet Eurosur tillhandahåller en plattform för informationsutbyte 
och samarbete såväl mellan medlemsstaternas gränskontrollmyndigheter som med Frontex.
EUSC : Europeiska unionens satellitcentrum är en EU‑byrå inom den gemensamma säkerhets ‑ och försvarspolitiken 
som hjälper EU att fatta beslut genom att tillhandahålla analyser av satellitbilder och andra data.
Fonden för inre säkerhet  – gränser och viseringar : Fonden inrättades för perioden 2014–2020 och innefattar EBF.
Frontex : Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters 
yttre gränser. Frontex samordnar medlemsstaternas insatser i gränsområden med betydande migrationstryck, 
genomför riskanalyser och bistår medlemsstaterna med utbildning av gränskontrolltjänstemän.
Förvaltnings ‑ och kontrollsystem : Förfaranden och praktiska arrangemang för en medlemsstat som ska 
genomföra Solidfonderna.
GD Inrikes frågor : Europeiska kommissionens generaldirektorat för inrikes frågor ansvarar för politikområdet 
inrikes frågor.
Gemenskapsåtgärder : Projekt som medfinansieras av Fonden för yttre gränser och stöder samarbete mellan 
medlemsstaterna. Projektens teman anges i kommissionens årliga arbetsprogram och inbjudan att lämna förslag. 
Gemenskapsåtgärderna förvaltas direkt av kommissionen och genomförs av medlemsstaterna.
Informationssystemet för viseringar (VIS) : Ett stort it‑system som gör det möjligt för Schengenstaterna att 
utbyta viseringsuppgifter.
05 Ordförklaringar
Nödåtgärder : Projekt som medfinansieras av Fonden för yttre gränser för att stödja medlemsstaterna 
i vederbörligen motiverade nödsituationer som kräver brådskande åtgärder vid de yttre gränserna. Nödåtgärderna 
förvaltas direkt av kommissionen och genomförs av medlemsstaterna.
Schengenkatalogen om kontroll av de yttre gränserna, återvändande och återtagande : Utfärdades 
av Europeiska unionens råd och innehåller rekommendationer och bästa praxis för att bistå både 
Schengenmedlemsstater och stater som ska ansluta sig till Schengen att tillämpa Schengenregelverket på ett 
korrekt sätt.
Schengenområdet : Ett område bestående av 26 europeiska länder som har avskaffat pass ‑ och inresekontroller 
vid sina gemensamma gränser. Schengenområdet består av 22 EU‑medlemsstater och de fyra medlemsstaterna 
i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta).
Schengenregelverket : De gemensamma bestämmelser som Schengenstaterna ska tillämpa, bland annat kontroll 
vid land ‑, sjö ‑ och luftgränser (flygplatser), utfärdande av viseringar, polissamarbete och skydd av personuppgifter.
Schengens informationssystem (SIS II) : Ett stort it‑system som används av såväl gränskontrolltjänstemän som 
polis, tull ‑ och viseringsmyndigheter och rättsliga myndigheter i Schengenområdet för utbyte av uppgifter om till 
exempel personer som kan ha varit inblandade i grova brott eller kanske inte har rätt att resa in i eller vistas i EU.
Schengenutvärderingar : Kontroller som rådet genomför för att se till att Schengenregelverket tillämpas 
korrekt. Till följd av antagandet av rådets förordning (EU) nr 1053/2013 av den 7 oktober 2013 om inrättande av 
en utvärderings ‑ och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket kommer 
kommissionen hädanefter att spela en ledande roll.
SMART‑mål : Ett mål är SMART när det är specifikt, mätbart, uppnåbart, realistiskt och tidsbundet.
Solidprogrammet : Det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” för 
perioden 2007–2013 består av fyra fonder (Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare, 
Europeiska flyktingfonden, Europeiska återvändandefonden och Fonden för yttre gränser). I denna rapport avser 
”fonden” Fonden för yttre gränser.
Särskilda åtgärder : De särskilda åtgärderna grundar sig på ett årligt arbetsprogram och förvaltas direkt 
av kommissionen. Åtgärderna bör bidra till utvecklingen av det europeiska gemensamma integrerade 
gränsförvaltningssystemet genom att de brister vid strategiska punkter längs gränsen som konstaterats vid Frontex 
riskanalyser åtgärdas.
Årligt program : En medlemsstats arbetsprogram för genomförande av det fleråriga programmet.
06
 Sammanfattning
I
Fonden för yttre gränser (nedan kallad fonden)  är EU:s 
främsta finansieringsinstrument till stöd för förvalt ‑
ningen av de yttre gränserna, och den uppgick till 
1,9 miljarder  euro för perioden 2007–2013. Det över ‑
gripande syftet med fonden är att hjälpa nuvarande 
och potentiella Schengenstater att säkerställa enhet ‑
liga, ändamålsenliga och effektiva kontroller vid de 
gemensamma yttre gränserna.
II
Revisionsrättens granskning inriktades på processer 
med anknytning till fondens ändamålsenlighet, det 
europeiska mervärdet och uppnåendet av program ‑
mens och projektens mål. Revisionsrätten undersökte 
dels utformningen, programplaneringen och genom ‑
förandet, dels övervakningen och utvärderingen.
III
Revisionsrätten konstaterade att fonden har bidragit 
till förvaltningen av de yttre gränserna och att den 
har främjat ekonomisk solidaritet. Men det ytterligare 
europeiska mervärde som skapats har varit begränsat 
och de övergripande resultaten har inte kunnat mätas 
på grund av brister i de ansvariga myndigheternas 
övervakning och allvarliga brister i kommissionens och 
medlemsstaternas efterhandsbedömningar.
IV
Medlemsstaternas program ingick inte i nationella 
strategier för gränskontroll och viseringar, och de sak ‑
nade SMART‑mål och mätbara indikatorer. Urvalsför ‑
farandena för projekt garanterade inte att medlems ‑
staternas faktiska behov tillgodosågs, och bristfälliga 
upphandlingsförfaranden i medlemsstaterna äventy ‑
rade en sund ekonomisk förvaltning.
V
Vid granskningen upptäckte revisionsrätten flera 
allvarliga brister i förvaltningen av fonden i nyckel ‑
medlemsstater (Grekland, Spanien, Italien och, under 
de första finansieringsåren, Malta). Dessa brister gör 
att det finns risk för att gränsförvaltningen inte stärks 
tillräckligt där en förstärkning behövs som mest.VI
Revisionsrätten inriktar sin rekommendation på fyra 
områden:
a) Se till att information om de övergripande resul -
taten är tillgänglig  
Medlemsstaterna bör fastställa mätbara mål för 
output ‑, utfalls ‑ och, om möjligt, effektindikato ‑
rer. Indikatorerna bör också registreras från det 
att programmet inleds med hjälp av lämpliga 
it‑system. Kommissionen bör se till att dess utvär ‑
deringsrapport ger aktörerna en välunderbyggd 
analys av de underliggande uppgifterna i god tid.
b) Öka fondens europeiska mervärde  
Kommissionen bör i god tid ge Frontex relevant 
och fullständig information om genomförandet av 
fonden för yttre gränser, fonden för inre säkerhet 
och efterföljande instrument och det bör även bli 
obligatoriskt att registrera de tillgångar i Frontex 
reserv för teknisk utrustning som fonden har med ‑
finansierat när det gäller de tillgångar som kan 
tillgodose dess behov. Dessutom bör medlems ‑
staterna och kommissionen koncentrera sig mer 
på att upprätta gemensamma ansökningscentrum 
och andra former av konsulärt samarbete i stället 
för att renovera, anpassa eller utrusta konsulat.
c) Inkludera fonden i en nationell strategi för 
gränsförvaltning  
Medlemsstaterna bör utarbeta övergripande na ‑
tionella strategier för gränsförvaltning som bygger 
på en riskanalys enligt den gemensamma integre ‑
rade modellen för riskanalys. Detta bör vara ett 
förhandsvillkor för att få stöd från fonden för inre 
säkerhet eller efterföljande instrument.
d) Stärka fondens genomförande  
Den administrativa kapaciteten bör stärkas, 
bland annat i fråga om upphandling och särskilt 
i nyckelmedlemsstater.
07
 Inledning
Fonden för yttre gränser
01 
Fonden för yttre gränser (nedan kallad 
fonden ) är Europeiska unionens främ ‑
sta finansieringsinstrument till stöd för 
förvaltningen av de yttre gränserna, 
och den uppgick till 1,9  miljarder  euro 
för perioden 2007–20131. Det övergri ‑
pande syftet med fonden är att hjälpa 
nuvarande och potentiella Schengen ‑
stater att säkerställa enhetliga, ända ‑
målsenliga och effektiva kontroller vid 
EU‑medlemsstaternas yttre gränser.
02 
Inom Schengenområdet har de inre 
gränskontrollerna avskaffats, vilket 
innebär att säkerheten vid de yttre 
gränserna i varje stat påverkar alla de 
övriga. På grund av ländernas olika 
geografiska läge varierar ansvaret för 
gränskontrollerna kraftigt. Syftet med 
fonden är att skapa ekonomisk soli ‑
daritet mellan medlemsstaterna2 och 
stödja de medlemsstater som får bära 
en tung börda när det gäller kontrollen 
av EU:s yttre gränser.
03 
För närvarande genomför 28 medlems ‑
stater fonden (se figur 1 ). Alla EU‑med ‑
lemsstater utom Förenade kungariket, 
Irland och Kroatien deltar i fonden3.04 
Fondens allmänna mål är att stödja
a) en effektiv organisation av 
gränskontrollerna,
b) en effektiv hantering av till ‑
strömningen av personer vid de 
yttre gränserna, i enlighet med 
Schengenregelverket och princi ‑
pen om respektfull behandling 
och mänsklig värdighet,
c) en enhetlig tillämpning av relevant 
EU‑lagstiftning,
d) en förbättring av medlemsstater ‑
nas konsulära tjänster i tredjelän ‑
der när det gäller tillströmningen 
av tredjelandsmedborgare till 
medlemsstaternas territorium och 
samarbetet mellan medlemssta ‑
terna i det avseendet.
05 
Fondens bidrag till förvaltningen av de 
yttre gränserna ska uppnås genom att 
man inriktar sig på fem prioriteringar 
(figur 2 ). Prioriteringarna har fast ‑
ställts av kommissionen i strategiska 
riktlinjer4. Medlemsstaterna måste ta 
upp minst tre av dem i sina fleråriga 
program för fonden. Kommissionen 
har inom var och en av de fem priori ‑
teringarna fastställt ett antal områden 
som är särskilt viktiga för EU (nedan 
kallade särskilda prioriteringar ) för 
vilka medlemsstaterna kan få en högre 
medfinansieringssats från fonden (se 
punkt 9).1 Europaparlamentets och 
rådets beslut 574/2007/EG av 
den 23 maj 2007 om 
inrättande av fonden för yttre 
gränser för perioden 
2007–2013 som en del av det 
allmänna programmet 
”Solidaritet och hantering av 
migrationsströmmar” 
(EUT L 144, 6.6.2007, s. 22).
2 Enligt etablerad praxis inom 
detta område menar vi med 
medlemsstater  i denna rapport 
de länder som deltar i fonden, 
oavsett om de är 
EU‑medlemsstater eller 
associerade länder.
3 Bulgarien och Rumänien har 
deltagit sedan 2010, liksom 
tre associerade länder (Island, 
Norge och Schweiz). 
Liechtenstein har betalat ett 
bidrag till fonden sedan 2012, 
men avstod från rätten att 
delta eftersom landet saknar 
yttre gränser och konsulat.
4 Kommissionens beslut 
2007/599/EG av den 
27 augusti 2007 om 
genomförande av 
Europaparlamentets och 
rådets beslut 574/2007/EG 
med avseende på antagandet 
av strategiska riktlinjer för 
2007–2013 (EUT L 233, 5.9.2007, 
s. 3).
08 Inledning
Länder som deltar i fonden
Stat som deltar i fonden sedan 2007
Stat som deltar i fonden sedan 2010, framtida Schengenstat
Stat som deltar i fonden sedan 2010, Schengenstat men inte medlem i EU
Stat som sedan 2012 betalar ett bidrag till fonden men som inte deltar
Stat som inte deltar i fondenPortugalSpanienFrankrike
ItalienLuxemburgBelgienNederländerna
Rumänien
Bulgarien
CypernSchweiz
KroatienTysklandPolen
ÖsterrikeLiechtenstein
Ungern
GreklandTjeckien
Slovakien
SlovenienEstland
Lettland
Litauen
Irland Förenade
kungariketIsland
Finland
SverigeNorge
MaltaFigur 1
Källa : Europeiska revisionsrätten
09 Inledning
Fondens prioriteringar och särskilda prioriteringar
Prioriteringar Särskilda prioriteringar
 • Uppgradering av de nationella kommunikationssystemen så att de blir
 interoperabla med övriga medlemsstaters.
• Inköp/uppgradering av interoperabel utrustning med beaktande av
 resultaten från gemensamma integrerade riskanalyser.
• Inköp/uppgradering av utrustning för att bidra till Frontex insatser.
• Inrättande/uppgradering av en nationell samordningscentral som samordnar
 alla nationella myndigheter som kontrollerar de yttre gränserna.
• Inrättande/uppgradering av ett samlat nationellt övervakningssystem för
 den yttre gränsen.
• Inköp/uppgradering av utrustning för upptäckt, identiﬁering och ingripanden
 vid gränserna, under förutsättning att behovet av denna utrustning tydligt
 har fastställts på EU-nivå.
• Främjande av samarbete mellan medlemsstaternas konsulära instanser
 och mellan olika medlemsstaters konsulära instanser på viseringsområdet.
• Utveckling och inrättande av begränsad representation, samlokalisering eller
 gemensamma viseringsansökningskontor för mottagande och behandling av viseringsansökningar.
• Investeringar kopplade till Schengens informationssystem (SIS).
• Investeringar kopplade till Informationssystemet för viseringar (VIS).
• Genomförande på nationell nivå av den gemensamma grundläggande
 kursplanen för utbildning av gränskontrolltjänstemän.
• Förbättringar av kvaliteten på den nationella indatan i den gemensamma
 integrerade riskanalysmodellen. 
 
 
  
 
 
 
 
 
 Prioritering 1
Stöd till att stegvis fortsätta inrätta det gemensamma 
integrerade gränsförvaltningssystemet vad gäller 
kontroller av personer vid den yttre gränsen och 
övervakningen av denna.
Prioritering 2
Stöd till utveckling och införande av de nationella 
delarna av ett europeiskt övervakningssystem för de 
yttre gränserna och av ett permanent europeiskt 
patrulleringsnätverk vid EU-medlemsstaternas södra 
havsgränser.
Prioritering 3
Stöd när det gäller utfärdande av viseringar och 
åtgärder mot olaglig invandring genom att 
förbättra medlemsstaternas konsulära och övriga 
instanser i tredjeländer.
Prioritering 4
Stöd för att inrätta de it-system som krävs för att 
genomföra EU:s lagstiftning rörande gränser och 
viseringar.
Prioritering 5
Stöd till eﬀektiv och ändamålsenlig tillämpning av EU:s 
rättsakter rörande de yttre gränserna och viseringar.Figur 2
Källa:  Kommissionens beslut 2007/599/EG.
10 Inledning
06 
Utgifterna per prioritering för 2007–
2010 visas i  figur 3 . Enligt medlems ‑
staternas planer för 2011–2013 väntas 
anslagen för prioritering 1 öka till 37 %, 
medan anslagen för prioritering 2 
väntas minska till 36 %. Anslagen till de 
övriga prioriteringarna ligger kvar på 
samma nivå.07 
Åtgärder som har finansierats av 
fonden är bland annat investeringar 
i infra  struktur vid gränsövergångsstäl ‑
len, inköp av utrustning för ingripan ‑
den vid gränserna (t.ex. fordon, båtar 
och luftfartyg), initiativ till samarbete 
när det gäller konsulära tjänster, in ‑
vesteringar i Schengens informations ‑
system (SIS) och informationssystemet 
för viseringar (VIS), personalutbildning, 
pilotprojekt och undersökningar.Figur 3Fondens utgifter under de årliga programmen 2007–2010 per prioritering1
Nationella delar av ett europeiskt
övervakningssystem för de yttre gränserna(prioritering 2) 229 miljoner euro, 42 %Stegvist inrättande av det gemensamma integreradegränsförvaltningssystemet (prioritering 1) 160 miljoner euro, 29 % Viseringar och åtgärder mot olaglig invandring
(prioritering 3) 20 miljoner euro, 4 %
It-system inom området yttre
gränser och viseringar
(prioritering 4) 104 miljoner euro, 19 %
Eﬀektiv och ändamålsenlig tillämpning av EU:s
lagstiftning rörande de yttre gränserna  och viseringar
(prioritering 5) 33 miljoner euro, 6 %
1 De senaste uppgifterna om slutliga utgifter hänför sig till det årliga programmet för 2010. Eftersom perioden för stödberättigande är 2,5 år 
kunde medel från detta årliga program användas fram till slutet av juni 2012 och måste därefter kontrolleras av medlemsstaterna och kommis ‑
sionen. Rapporterna om senare årliga program har ännu inte slutförts.
Källa : Europeiska kommissionen.
11 Inledning
08 
Inom fonden har 7,3 % öronmärkts 
för gemenskapsåtgärder, som huvud ‑
sakligen stöder samarbete mellan 
medlemsstaterna, nödåtgärder (som 
en del av gemenskapsåtgärderna) och 
särskilda åtgärder för att komma till 
rätta med brister vid strategiska punk ‑
ter längs gränsen.
09 
Fondens grundbidrag är 50 % av den 
totala kostnaden för åtgärder eller 
75 % för åtgärder i länder som får stöd 
från Sammanhållningsfonden eller 
inom ”särskilt prioriterade” områden. 
Bidraget ökar till 80 % för särskilda 
åtgärder och 90 % för gemenskaps ‑
åtgärder och nödåtgärder.10 
Tabell 1  visar anslagen till nationella 
program (per medlemsstat) och till 
gemenskapsåtgärder, nödåtgärder 
och särskilda åtgärder. De största 
mottagarna av stöd från fonden visas 
i figur 4.Figur 4Medlemsstaternas andel av anslagen från fonden
Grekland, 13 %
Frankrike, 7 %
Slovenien, 3 %Finland, 3 %Ungern, 4 %Rumänien, 4 %Polen, 4 %
Malta, 4 %Tyskland, 5 %Italien, 16 %
Övriga (under 3 %), 19 %Spanien, 18 %
Källa : Europeiska kommissionen .
12 Inledning Tabell 1Anslag från fonden 2007–2013
Anslag 2007–2013 i euro Andel av totala anslag
Spanien 289 394 768 17,92  %
Italien 250 178 433 15,49 %
Grekland 207 816 755 12,87 %
Frankrike 116 220 276 7, 2 0  %
Tyskland 76 099 991 4,71 %
Polen 71 787 665 4,45 %
Malta 70 441 716 4,36 %
Rumänien159 467 068 3,68 %
Ungern 59 295 401 3,67 %
Finland 51 264 631 3,18 %
Slovenien 49 532 286 3,07 %
Bulgarien138 131 686 2,36 %
Nederländerna 38 035 209 2,36 %
Litauen231 674 480 1,96 %
Cypern 30 017 404 1,86 %
Estland 27 129 191 1,68 %
Portugal 23 948 902 1,48 %
Belgien 19 944 180 1,24 %
Schweiz117 677 832 1,09 %
Lettland 16 830 844 1,04 %
Tjeckien 15 853 542 0,98 %
Österrike 13 875 936 0,86 %
Norge111 479 299 0,71 %
Sverige 10 887 663 0,67 %
Slovakien 8 675 910 0,54 %
Danmark 7 874 409 0,49 %
Luxemburg 598 220 0,04 %
Island1444 240 0,03 %
Totalt 1 614 577 936 100,00 %
Gemenskaps-/nödåtgärder 91 214 322
Särskilda åtgärder 45 000 000
Särskild transiteringsordning för Litauen2108 000 000
Tekniskt stöd från kommissionen 2 794 774
Totala anslag från fonden 1 861 587 032
1 Bulgarien, Island, Norge, Rumänien och Schweiz har deltagit i fonden sedan 2010.
2 Anslagen för Litauen inbegriper inte den särskilda transiteringsordningen. Den särskilda transiteringsordningen rör 
uteblivna avgifter och extra kostnader som uppstått för medborgare i Ryska federationen på väg till och från Kaliningrad ‑
området och uppgår till 15 miljoner euro varje år för perioden 2007–2010 och till 16 miljoner euro för perioden 2011–2013.
Källa : Europeiska kommissionen.
13 Inledning
Fonden i ett sammanhang
11 
De flesta utgifter i samband med 
förvaltningen av de yttre gränserna 
finansieras med nationella medel5. 
Medlemsstaterna ansvarar för förvalt ‑
ningen av sina yttre gränser och tilläm ‑
par de gemensamma bestämmelserna i Schengenregelverket. Europeiska by ‑
rån för förvaltningen av det operativa 
samarbetet vid Europeiska unionens 
medlemsstaters yttre gränser (Fron ‑
tex) samordnar samarbetet mellan 
medlemsstaterna och tillhandahåller 
riskanalyser och utbildning. Fonden 
för yttre gränser är alltså en del av 
förvaltningen av de yttre gränserna 
(se  figur 5 ).5 Det finns inga fullständiga och 
tillförlitliga uppgifter om 
medlemsstaternas nationella 
utgifter för förvaltningen av 
de yttre gränserna.Figur 5Aktörer och faktorer inom området gränsförvaltning och viseringar
Medlemsstaters åtgärder som
ﬁnansieras på nationell nivåGRÄNSKONTROLL OCH VISERINGAR
Åtgärder i stater som
inte är medlemmar i EU
Schengenutvärderingar av rådet/kommissionenYttre faktorer:
Internationella konﬂikter
Miljökatastrofer
Ekonomiska kriser
Åter-
vändande
EU-samarbete med
stater som inte är
medlemmar i EUMedlemsstaters åtgärder 
som ﬁnansieras av fonden
Medlemsstaters åtgärder som
ﬁnansieras med internationella
medel
Samarbete mellan
Frontex medlemsstater
Andra EU-organ:
eu-LISA, EUSC, Emsa
Integration Asyl
Källa : Revisionsrätten.
14 Inledning
12 
Fonden för yttre gränser är en del av 
det allmänna programmet ”Solidaritet 
och hantering av migrationsströmmar 
för perioden 2007–2013” (Solidpro ‑
grammet), som förvaltas av GD Inrikes 
frågor. Solidprogrammet är avsett att 
förbättra hanteringen av migrations ‑
strömmar på EU‑nivå och bidra till att 
dela den ekonomiska börda som följer 
av införandet av en integrerad förvalt ‑
ning av de gemensamma yttre grän ‑
serna och genomförandet av en ge ‑
mensam invandrings‑  och asylpolitik6.
13 
Yttre faktorer, till exempel den senaste 
tidens omvälvningar i Nordafrika och 
de pågående politiska och ekonomiska 
kriserna i andra delar av världen, har 
lett till enorma migrationsströmmar 
som har utsatt EU:s yttre gränser för 
stora påfrestningar. Sök ‑ och rädd ‑
ningsinsatser hör inte till fondens 
prioriteringar, men vid gränspatrul ‑
lering kan utrustning som fonden har 
medfinansierat användas, och har 
också använts, för att rädda liv till havs.Roller och ansvar
14 
Fonden genomförs huvudsakligen ge ‑
nom delad förvaltning7. Enligt denna 
princip ansvarar medlemsstaterna för 
genomförandet (operativt och ekono ‑
miskt) av de finansierade åtgärderna, 
medan kommissionen ansvarar för det 
övergripande budgetgenomförandet. 
Kommissionen antar strategiska rikt ‑
linjer med en ram för EU:s programpla ‑
nering. Varje deltagande medlemsstat 
utarbetar ett flerårigt program i enlig ‑
het med dessa strategiska riktlinjer för 
sina egna behov.
15 
Det fleråriga programmet genomförs 
via årliga program. Båda ska godkän ‑
nas av kommissionen. Medlemssta ‑
terna lämnar in slutrapporter när varje 
årligt program är avslutat.
16 
Kommissionen har även ansvaret för 
att se till att medlemsstaterna har 
inrättat lämpliga förvaltnings‑  och 
kontrollsystem, att det finns lämplig 
information, publicitet kring och upp ‑
följning av de finansierade projekten 
och att åtgärderna överensstämmer 
med och kompletterar annan rele ‑
vant EU‑politik och andra relevanta 
EU‑initiativ.6 De övriga delarna av 
Solidprogrammet är 
Europeiska flyktingfonden, 
Europeiska fonden för 
integration av tredjelands ‑
medborgare och Europe ‑
iska återvändandefonden. 
Europeiska fonden för 
integration av tredjelands ‑
medborgare och Europeiska 
återvändandefonden tas upp 
i revisionsrättens särskilda 
rapport nr 22/2012 Bidrar 
Europeiska fonden för 
integration och Europeiska 
flyktingfonden på ett 
ändamålsenligt sätt till 
integrationen av tredjelands -
medborgare?    
(http://eca.europa.eu).
7 7,3 % av fonden har förvaltats 
direkt av kommissionen. De 
delar av fonden som förvaltas 
direkt är bland annat 
gemenskapsåtgärder, 
(däribland nödåtgärder) och 
särskilda åtgärder.
15 Inledning
17 
Kommissionen övervakar genom ‑
förandet i medlemsstaterna genom 
att skrivbordsgranska beskrivningar 
av förvaltnings‑  och kontrollsystem 
och läges ‑ och slutrapporter, samt 
genom att göra gransknings ‑ och 
övervakningsbesök.
18 
På medlemsstatsnivå innefattar 
förvaltnings ‑ och kontrollsystemen 
följande8:
a) En ansvarig myndighet som ansva ‑
rar för att förvalta och genomföra 
det fleråriga programmet. I syn ‑
nerhet lägger myndigheten fram 
fleråriga och årliga program för 
kommissionen, väljer ut insatser 
och kontrollerar att de kostnader 
som slutmottagarna begär ersätt ‑
ning för är stödberättigande9.
b) En revisionsmyndighet som gör 
revisioner för att kontrollera hur 
förvaltnings ‑ och kontrollsystemen 
fungerar10.
c) En attesterande myndighet som in ‑
tygar att de redovisade utgifterna 
överensstämmer med de tillämp ‑
liga bestämmelserna11.
19 
Den nationella medfinansieringen 
kan bli föremål för nationella kontrol ‑
ler och nationell revision beroende 
på de administrativa förfarandena 
i medlemsstaterna.8 I revisionsrättens särskilda 
rapport nr 22/2012 fastslogs 
att den tredelade 
myndighetsstrukturen hade 
lett till en oproportionerlig 
administrativ börda. För 
perioden 2014–2020 föreslog 
kommissionen att den 
attesterande myndigheten 
skulle avskaffas för fonderna 
inom rättsliga och inrikes 
frågor.
9 Artiklarna 28 och 29 
i beslut nr 574/2007/EG.
10 Artikel 32 i beslut nr 574/2007/
EG.
11 Artikel 31 i beslut nr 574/2007/
EG.
16
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
20 
Den viktigaste revisionsfrågan 
var att bedöma om fonden på ett 
 ändamålsenligt sätt har bidragit till 
förvaltningen av de yttre gränserna. 
Revisions  frågan delades upp i följande 
delfrågor:
a) Har programmen och projekten på 
ett ändamålsenligt sätt bidragit till 
att stödja fondens prioriteringar 
när det gäller förvaltningen av de 
yttre gränserna?
b) Har fonden skapat ekonomisk 
solidaritet mellan medlemsstater ‑
na, bidragit till fondens särskilda 
prioriteringar och därigenom gett 
ett europeiskt mervärde?
c) Har fondens programplane ‑
rings ‑ och genomförandeför ‑
faranden bidragit till fondens 
ändamålsenlighet?
d) Använder medlemsstaterna 
och kommissionen övervakning 
och utvärdering på ett lämp ‑
ligt sätt för att göra fonden mer 
ändamålsenlig?
21 
Revisionen omfattade
a) den delade förvaltningen av de 
delar av fonden som förvaltas och 
genomförs direkt av medlemssta ‑
terna och
b) de gemenskapsåtgärder (inbe ‑
gripet nödåtgärder) och särskilda 
åtgärder som förvaltas direkt av 
kommissionen och genomförs av 
medlemsstaterna.22 
Revisionen inriktades på processer 
med anknytning till fondens ända ‑
målsenlighet, det europeiska mervär ‑
det och uppnåendet av projektens 
och programmens mål. Syftet var att 
undersöka dels utformningen, pro ‑
gramplaneringen och genomförandet, 
dels övervakningen och utvärderingen 
av de åtgärder som finansieras av 
fonden. Vid revisionen gjorde vi ingen 
detaljerad analys av förvaltnings ‑ och 
kontrollsystemen i medlemsstaterna12 
och inte heller någon direkt mätning 
av effekterna av de åtgärder som 
finansierats av fonden utan grundade 
bedömningen på medlemsstaternas 
och kommissionens övervaknings ‑ och 
utvärderingsuppgifter.
23 
Revisionen baserades på följande:
a) En dokumentgranskning av slut ‑
rapporterna från de fleråriga och 
årliga programmen (för program ‑
men 2007–2010) och bidrag till 
utvärderingar av fem utvalda 
medlemsstater13, kommissionens 
rapporter om anslagsfördelning, 
kommissionens delrapport om 
uppnådda resultat och utkast till 
efterhandsbedömning, dokument 
från rådet och utvalda undersök ‑
ningar och dokument från Frontex.
b) Intervjuer och insamling av infor ‑
mation på plats hos kommissionen, 
de ansvariga myndigheterna och 
slutmottagarna i de fem utvalda 
medlemsstaterna. Vi gjorde också 
intervjuer med andra aktörer, 
bland annat rådet när det gällde 
Schengenutvärderingarna14, Fron ‑
tex och Europeiska unionens byrå 
för grundläggande rättigheter.12 Solidfondernas förvaltnings ‑ 
och kontrollsystem togs upp 
i den särskilda rapporten 
nr 22/2012.
13 Grekland, Spanien, Italien, 
Malta och Polen. Urvalet av 
medlemsstater byggde på 
anslagen från fonden och på 
en riskbedömning baserad på 
såväl uppgifter från 
kommissionens revisioner och 
övervakningsrapporter som 
uppgifter från Frontex. Det 
byggde även på behovet av 
att hitta en balans mellan de 
huvudsakliga riskområdena 
vid Medelhavets yttre gräns 
och EU:s östra gräns, eftersom 
cirka 60 % av fonden går till 
den södra gränsen 
(Medelhavet och de spanska 
Kanarieöarna) och cirka 25 % 
till den östra gränsen. 
Tillsammans står de utvalda 
medlemsstaterna för 55 % av 
de totala anslagen från 
fonden.
14 Schengenutvärderingarna 
innebär att man kontrollerar 
att Schengenregelverket 
tillämpas korrekt av 
nuvarande och framtida 
Schengenstater. 
Schengenutvärderingarna 
genomfördes av rådet i en 
mellanstatlig process. Genom 
antagandet av rådets 
förordning (EU) nr 1053/2013 
av den 7 oktober 2013 om 
inrättande av en utvärderings ‑ 
och övervakningsmekanism 
för kontroll av tillämpningen 
av Schengenregelverket och 
om upphävande av verk ‑
ställande kommitténs beslut 
av den 16 september 1998 om 
inrättande av Ständiga 
kommittén för genomförande 
av Schengenkonventionen 
(EUT L 295, 6.11.2013, s. 27) 
kommer kommissionen att 
spela en ledande roll.
17
Revisionens inriktning och omfattning samt 
revisionsmetod
c) Besök på plats vid 31 slutförda pro ‑
jekt i de utvalda medlemsstaterna 
på grundval av ett subjektivt (icke 
slumpmässigt) urval som omfat ‑
tar årliga program under perioden 
2007–2010 (se bilagan ).
d) En skrivbordsgranskning av sju 
slutförda projekt15 som förvaltas 
direkt av kommissionen på grund ‑
val av ett subjektivt (icke slump ‑
mässigt) urval som omfattar årliga 
arbetsprogram under perioden 
2007–2011 (se bilagan ).
e) En separat granskning16 som ägde 
rum i en av de utvalda medlems ‑
staterna (Spanien) och berörde 
fonden.24 
Revisionen genomfördes mot bak ‑
grund av kommissionens förslag för 
finansieringsperioden 2014–2020 om 
att inrätta en fond för inre säkerhet 
som en efterföljare till fonden för yttre 
gränser17 och ge ekonomiskt stöd 
till hanteringen av yttre gränser och 
viseringar. Förslagen kommer att inne ‑
bära förändringar både när det gäller 
innehållet och förvaltnings‑  och kon ‑
trollsystemet. Förslagen har beaktats 
i denna revision, när det varit relevant.15 Tre projekt som omfattar 
nödåtgärder, två projekt som 
omfattar andra 
gemenskapsåtgärder och två 
projekt som omfattar särskilda 
åtgärder.
16 Inom ramen för 
revisionsrättens 
revisionsförklaring 2013.
17 Europaparlamentets och 
rådets förordning   
(EU) nr 515/2014 av den 
16 april 2014 om inrättande, 
som en del av fonden för inre 
säkerhet, av ett instrument för 
ekonomiskt stöd för yttre 
gränser och visering och om 
upphävande av beslut 
nr 574/2007/EG (EUT L 150, 
20.5.2014, s. 143).
18
 Iakttagelser
25 
Revisionsrätten presenterar de vikti ‑
gaste granskningsresultaten i fyra av ‑
snitt. Det första avsnittet visar att 
fonden har bidragit till förvaltningen 
av de yttre gränserna men att det 
inte gick att mäta de övergripande 
resultaten. Det andra avsnittet inriktas 
på fondens främjande av ekonomisk 
solidaritet och det europeiska mervär ‑
det. I det tredje avsnittet diskuteras 
programplanering och genomförande. 
Det fjärde handlar slutligen om över ‑
vakning och utvärdering.
Fonden har bidragit till 
förvaltningen av de yttre 
gränserna, men de över ‑
gripande resultaten har 
inte kunnat mätas och 
den låga genomförande ‑
graden i vissa medlems ‑
stater begränsar 
effekterna
Programmen och projekten 
var inriktade på fondens 
prioriteringar, men de över ‑
gripande resultaten kunde 
inte mätas
26 
De fleråriga och årliga programmen 
i de fem utvalda medlemsstaterna var 
generellt sett i linje med, och bidrog 
till, alla fondens fem prioriteringar 
(figur 2 ). På grund av bristerna i dessa 
medlemsstaters övervakning och 
allvarliga brister i både medlemssta ‑
ternas och kommissionens efterhands ‑
bedömningar (se punkterna 71–73) 
kunde revisionsrätten emellertid inte 
göra en adekvat bedömning av fon ‑
dens övergripande resultat.27 
De flesta granskade projekten bidrog 
till att fondens prioriteringar uppnåd ‑
des. Fem av 31 projekt som granskades 
på plats (se bilagan ) i de fem utvalda 
medlemsstaterna bidrog endast delvis 
till fondens prioriteringar (eftersom de 
innefattade projektutgifter som inte 
var stödberättigande18 eller eftersom 
det inte gick att fastställa om utgifter ‑
na var relevanta för fonden)19. Ett annat 
projekts20 bidrag till prioriteringarna 
stred mot fondens mål21, eftersom det 
inte följde principen om respektfull 
behandling och mänsklig värdighet (se 
punkt 60).
28 
De flesta projekten nådde den av ‑
sedda outputen, men man hade inte 
fastställt några mätbara mål och 
indikatorer (se punkterna 52–54). Rap ‑
porterna visade heller inte på lämpligt 
sätt vilket utfall och vilka effekter som 
uppnåtts (i figur 6  finns exempel på 
output ‑, utfalls ‑ och effektindikatorer).18 Ett förslag om 
bränslekuponger godkändes 
av kommissionen trots att det 
stred mot medlemsstaternas 
riktlinjer vid den tidpunkten. 
Riktlinjerna ändrades 
retroaktivt 2012.
19 Medlemsstaternas projekt 
nr 2, 9, 19, 21 och 22 i  bilagan .
20 Medlemsstaternas projekt 
nr 25 i  bilagan .
21 Artikel 3.1 b 
i beslut nr 574/2007/EG.
19 Iakttagelser
Låg genomförandegrad 
i vissa medlemsstater
29 
Den genomsnittliga genomförande ‑
graden för fondens nationella program 
under perioden 2007–2010 var 87,6 %. 
Det fanns emellertid problem i ett fåtal 
medlemsstater ( figur 7 ). Det gäller 
särskilt i Grekland där bristerna i pla ‑
neringen och genomförandet ledde till 
att endast 43 % av landets anslag från 
fonden genomfördes22.22 Enligt slutrapporterna från 
Greklands årliga program.EﬀektInput
Output
Utfall• Fonden och nationella medel frigjordes för genomförandet av en åtgärd (projekt).
• Det som uppnås direkt med de pengar som anslås till en åtgärd, till exempel inköp
av luftfartyg och maskiner för kontroll av handlingar.
• Förändring tack vare genomförandet av en åtgärd. Utfallet omfattar de resultat som har uppnåtts med outputen, tillexempel patrulleringsuppdrag som genomförts av luftfartyget eller handlingar som kontrollerats vid gränserna.
• Eﬀekter på hög nivå av åtgärden (på lång sikt). Dessa påverkas av en lång rad andra (yttre) faktorer. Luftfartyg somanvänds vid patrulleringsuppdrag leder exempelvis till att man upptäcker olaglig invandring, och kontroll avhandlingar leder till att man upptäcker ﬂer falska handlingar vid gränserna.Exempel på output ‑, utfalls ‑ och effektindikatorerFigur 6
Källa : Revisionsrättens exempel på grundval av kommissionens modell, där resultaten kallas utfall.
20 Iakttagelser Figur 7Genomförandegrad för fonden 2007–2010
30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 100 %Grekland
Tjeckien
Nederländerna
Danmark
Bulgarien
Ungern
Sverige
Portugal
Slovenien
Belgien
Rumänien
Frankrike
Island
Polen
Finland
Malta
Österrike
Litauen
Italien
Slovakien
Spanien
Lettland
Estland
Norge
Cypern
Tyskland
Genomsnitt
Källa : Beräkning gjord av kommissionen i samband med efterhandsbedömningen baserad både på avslutade program och, om programmen  
ännu inte avslutats, på medlemsstaternas uppskattningar. Bulgarien, Island, Norge och Rumänien lämnade endast uppgifter för de årliga 
programmen 2010. Danmark och Polen lämnade inga uppgifter om programmens genomförande 2010. Genomförandegraderna för Cypern 
och Tjeckien var inte slutgiltiga. Danmark lämnade inga uppgifter om genomförandegraderna för den totala budgeten. Inga uppgifter finns för 
Luxemburg och Schweiz. Uppgiften för Grekland bygger på slutrapporterna från landets årliga program.
21 Iakttagelser
Fonden har främjat eko ‑
nomisk solidaritet, men 
det ytterligare europeiska 
mervärde som skapats 
har varit begränsat
30 
Revisionsrätten försökte fastställa om 
fondens syfte att främja ekonomisk 
solidaritet hade uppnåtts. Den försök ‑
te även fastställa om fonden gav ett 
större europeiskt mervärde, framför 
allt genom att man inriktade sig på de 
särskilda prioriteringarna (se figur 2 ), 
gav stöd till samarbetet mellan med ‑
lemsstaterna eller inriktade sig på de 
mest akuta problemen.
31 
Anslagen från fonden bidrog tydligt 
till att fördela medlemsstaternas 
ekonomiska börda som berodde på 
att unionens integrerade förvaltning 
av de gemensamma yttre gränserna infördes. Medlemsstater med en större 
relativ börda får ett högre stöd från 
fonden (se figur 4 ). Revisionsrätten 
konstaterade emellertid att det ytterli ‑
gare europeiska mervärde som fonden 
skapat var begränsat på grund av
a) ett delvis ineffektivt system för att 
stärka särskilda prioriteringar,
b) litet stöd till det operativa samar ‑
betet mellan medlemsstaterna,
c) dåligt utformade mekanismer för 
att åtgärda särskilda brister vid 
strategiska punkter längs gränsen 
och delvis endast delvis ändamåls ‑
enliga mekanismer för att ge stöd 
i nödsituationer,
d) stödet till program och projekt som 
skulle ha finansierats nationellt 
i vilket fall som helst, byggde inte 
på någon egentlig behovsbedöm ‑
ning eller innehöll betydande kost ‑
nader som inte är stödberättigande 
i en del av de granskade projekten.Foto 1Tre allvädersfartyg, klass 300, som medfinansierats av 
fonden för den italienska kustbevakningen i Lampedusa 
i Italien
Källa : Revisionsrätten.

22 Iakttagelser
Delvis ineffektivt system 
för att stärka särskilda 
prioriteringar
32 
Kommissionen har utarbetat stra ‑
tegiska riktlinjer för att fastställa 
prioriteringar, som kompletteras med 
särskilda prioriteringar för genomför ‑
andet av fonden i medlemsstaterna 
som har ett europeiskt mervärde och 
ge incitament till detta. Projekt som 
stöder särskilda prioriteringar som SIS, 
VIS ( ruta 1 ), konsulärt samarbete och 
Eurosur var berättigade till en högre 
medfinansieringssats. Men detta inci ‑
tament (75 % i stället för det vanliga 
50 %) är inte ändamålsenligt i de 15 
länder som får stöd från Sammanhåll ‑
ningsfonden23 (som står för cirka 60 % 
av anslagen från fonden) eftersom de 
ändå medfinansieras till 75 %. En del 
medlemsstater (Spanien och Malta) 
bekräftade att de särskilda priorite ‑
ringarna inte var en faktor vid utform ‑
ningen av programmen.
33 
Tre av tolv särskilda prioriteringar 
hade dessutom inte formulerats tyd ‑
ligt av kommissionen24 eller var inte 
ändamålsenliga, vilket begränsade deras förmåga ytterligare att ge ett 
europeiskt mervärde. Sedan de årliga 
programmen 2011 har kommissionen 
försökt få fondens medel inriktade på 
särskilda prioriteringar. På grund av 
bristande övervakning finns det dock 
inga belägg för att det har ökat an ‑
vändningen av sådana prioriteringar.
34 
Eftersom det inte finns något system 
för att övervaka användningen av sär ‑
skilda prioriteringar och kommissionen 
inte har gjort en tillförlitlig och adekvat 
efterhandsbedömning kunde revi ‑
sionsrätten inte fastställa exakt i vilken 
utsträckning stödet gått till åtgärder 
med ett ”högt” europeiskt mervärde.
Litet stöd till operativt  
samarbete mellan 
medlemsstaterna
35 
På två särskilda områden där fon ‑
den skulle stödja samarbete mellan 
medlemsstaterna, nämligen konsulärt 
samarbete och Frontex insatser, nåd ‑
des begränsade resultat.23 Fyra av de fem medlemsstater 
som valts ut till 
revisionsrättens revision är 
länder som får stöd från 
Sammanhållningsfonden.
24 I en särskild prioritering om 
inköp av utrustning angavs till 
exempel att behovet av denna 
utrustning ”tydligt har 
fastställts på EU‑nivå”. 
Revisionsrätten konstaterade 
emellertid att innebörden av 
detta krav inte var tydligt för 
vare sig kommissionen eller 
medlemsstaterna.
Fondens bidrag till SIS II och VIS
Trots bristen på övervakning fann revisionsrätten belägg för att fonden bidragit till de särskilda prioritering ‑
arna om inrättande av it‑system för SIS II och VIS. Under sina besök på plats vid sådana projekt konstaterade 
revisionsrätten att stödet från fonden ansågs vara avgörande för de nationella systemens utveckling25. Men 
förseningar och förändringar av it‑systemen på EU‑nivå26 påverkade fondens effektivitet och ändamålsenlig ‑
het, eftersom ändringar behövde göras och den inköpta utrustningen inte kunde användas27.
25 Av den beräknade kostnaden på 330 miljoner euro för utvecklingen av nationella system bidrog fonden med 95 miljoner euro.
26 Revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2014 Lärdomar som dragits av Europeiska kommissionens utveckling av andra generationen av Schengens 
informationssystem (SIS II)  (http://eca.europa.eu ).
27 110 smarttelefoner (50 smarttelefoner finansierades från det årliga programmet 2007 och 60 från det årliga programmet 2008) kunde till 
exempel inte användas av polispatruller för anslutning till SIS II eftersom den planerade säkerhetslösningen inte var ändamålsenlig och SIS II inte 
var redo. År 2014 arbetade de maltesiska myndigheterna med att lösa problemet.Ruta 1
23 Iakttagelser
36 
Fondens mål (inom prioritering 3) att 
finansiera utvecklingen av konsulärt 
samarbete, och särskilt gemensamma 
ansökningscentrum, har endast upp ‑
nåtts i begränsad omfattning trots 
den medfinansieringssats på 90 % som 
finns tillgänglig inom gemenskapsåt ‑
gärderna. Endast två gemensamma 
ansökningscentrum finansierades (se 
ruta 2  för ett exempel) och endast en 
medlemsstat (Frankrike) planerade 
ett projekt för konsulärt samarbete 
via  andra former av samarbete (till 
exempel samlokalisering eller ut ‑
kontraktering). Medlemsstaterna 
använde i stället fonden till att reno ‑
vera, anpassa och utrusta sina egna 
nationella konsulat  – ibland i samma 
länder. Eftersom fonden användes 
på det sättet uppnåddes inga stor ‑
driftsfördelar, och det gick inte att dra 
nytta av samarbete mellan medlems ‑
staterna för att förbättra förfarandena 
för viseringsansökningar och förhindra 
viseringsbedrägerier.
37 
Det andra samarbetsområdet där 
fonden endast hade begränsad effekt är stödet av insatser som samordnas 
av Frontex genom det ökade antalet 
tillgångar som den förfogar över . De 
strategiska riktlinjerna innehåller en 
särskild prioritering som skulle stärka 
Frontex operativa kapacitet. Men pre ‑
cis som när det gäller de andra särskil ‑
da prioriteringarna hade incitaments ‑
mekanismen liten effekt (se punkt 32) 
och dess resultat har inte mätts.
38 
Revisionsrätten kontrollerade om de 
tillgångar som fonden medfinansierat 
var registrerade i Frontex reserv för 
teknisk utrustning. Detta skulle stödja 
Frontex vid planeringen och genom ‑
förandet av (gemensamma) insatser 
(ruta 3 ). Även om många tillgångar 
som fonden medfinansierar skulle vara 
lämpliga för Frontex uppdrag finns det 
ingen rättslig skyldighet att registrera 
utrustning som medfinansierats av 
fonden i reserven för teknisk utrust ‑
ning. Revisionsrätten konstaterade att 
endast två av ett urval på 16 luftfartyg 
och patrullfartyg hade registrerats 
på detta sätt. Det begränsar Frontex 
förmåga att planera och genomföra 
(gemensamma) insatser.
”Maison Schengen”, det gemensamma ansökningscentrumet i Kinshasa i Demokra ‑
tiska republiken Kongo
Syftet med detta belgisk‑portugisiska initiativ, som finansieras av två gemenskapsåtgärder (under 
2007 och 2009, med en total finansiering från fonden på 845 704 euro), var att inrätta det första gemensamma 
ansökningscentrumet för Schengenviseringar. Varje deltagande medlemsstat ansvarar fortfarande för hand ‑
läggningen. Ansökningsförfarandena är emellertid centraliserade, vilket gör att flera medlemsstater kan slå 
sig samman och utnyttja resurserna gemensamt. Centraliseringen främjar ett bättre, effektivare och huma ‑
nare mottagande av viseringsansökningar och kampen mot ”visashopping”28 och viseringsbedrägerier. I slutet 
av 2013 representerade centrumet 17 Schengenstater.
28 Bruket att lämna ytterligare viseringsansökningar till andra EU‑medlemsstater när den första ansökan har avslagits.Ruta 2
24 Iakttagelser
39 
Trots kommissionens rättsliga skyldig ‑
het och Frontex begäran fick Frontex 
inte heller någon information från 
kommissionen om fondens genomför ‑
ande (t.ex. vilka tillgångar som köpts 
in) förrän i juni 2013. Detta gjorde att 
Frontex planeringsförmåga och opera ‑
tiva förmåga och dess kontroller för att 
förhindra dubbelfinansiering av drifts ‑
kostnader begränsades ännu mer.
40 
För perioden 2014–2020 har kom ‑
missionen föreslagit att man endast 
ska främja två prioriteringar i natio ‑
nella program genom att öka EU:s medfinansiering till 90 % och tillhan ‑
dahålla ytterligare finansiering. Sär ‑
skilda åtgärder avskaffas. De priorite ‑
ringar som ska främjas är prioriteringar 
där revisionsrätten har konstaterat 
ett begränsat europeiskt mervärde, 
dvs. konsulärt samarbete och fondens 
bidrag till Frontex insatser. Samtidigt 
som man planerar att stärka Frontex 
deltagande i fondens förvaltning, pla ‑
neras inget omfattande informations ‑
utbyte mellan Frontex och kommis ‑
sionen när det gäller både delad och 
direkt förvaltning av programmens 
genomförande. Dessutom föreskrivs 
ännu inte någon allmän skyldighet att 
registrera tillgångar som finansieras 
av fonden i Frontex reserv för teknisk 
utrustning.Exempel på god praxis när det gäller att ställa tillgångar till förfogande för Frontex 
insatser
De två tillgångar i revisionsrättens urval som var registrerade i Frontex reserv för teknisk utrustning var luft ‑
fartyg som tillhörde Maltas försvarsmakt.
Trots att Malta självt är utsatt för ett konstant migrationstryck ställde landet i oktober 2012 ett av sina över ‑
vakningsflygplan som upphandlats inom ramen för fonden till förfogande i 90 timmar för en särskild gemen ‑
sam Frontexinsats i Spanien.Ruta 3
Foto 2  
Flygplan för sjöövervakning som medfinansieras 
av fonden för att stärka gränskontrollkapacite ‑
ten hos den maltesiska försvarsmakten
© Maltas försvarsmakt.
25 Iakttagelser
Fondens mekanismer för att 
åtgärda särskilda brister vid 
strategiska punkter längs 
gränsen och mekanismen för 
att ge stöd i nödsituationer 
var delvis ändamålsenliga
41 
En del av fondens potentiella europe ‑
iska mervärde är förmågan att inrikta 
sig på de mest akuta problemen, som 
brukar vara de mest hotade gränsom ‑
rådena eller allmänna nödsituationer. 
För att kunna bedöma ändamålsenlig ‑
heten hos fondens mekanism för att 
reagera på nödsituationer och åtgärda 
särskilda brister vid strategiska punk ‑
ter längs gränsen undersökte revi ‑
sionsrätten fondens relevanta finansie ‑
ringsflöden. Revisionen visade att man använde särskilda åtgärder helt enkelt 
för att ”fylla ut” medlemsstaternas 
årliga program. Medlemsstaterna och 
kommissionen lyckades inte samordna 
dessa olika delar av fonden, vilket 
ledde till en sämre överblick över vilka 
projekt som finansieras var och varför.
42 
Revisionsrätten konstaterade vidare 
att vissa nödåtgärder användes i andra 
situationer än nödsituationer eller 
förvaltades dåligt (se ruta 4 ).
Delvis ändamålsenligt system för finansiering i nödsituationer vid de yttre 
gränserna
Fall 1: Stöd till andra åtgärder än nödåtgärder
Nödåtgärderna under 2011 användes helt och hållet till åtta projekt för totalt 7,5 miljoner euro för att stödja 
medlemsstaterna i sista fasen av utvecklingen av SIS II, trots att projektet hade inletts 2001. I ett fall hade 
dessutom utgifterna redan finansierats av medlemsstaten.
Fall 2: Exempel på dålig förvaltning av stödprojekt i nödsituationer
Nödåtgärderna under 2010 bestod av tre projekt som beviljats Italien på cirka 4 miljoner euro för att hantera 
migrationsinflödet till följd av den arabiska våren. Revisionsrätten granskade två av dem. Det ena projektet 
gick ut på att finansiera inrikes transport av migranter29. Projektansökan innehöll ingen uppgift om hur många 
migranter som kunde transporteras, vilket gjorde det omöjligt att bedöma kostnadseffektiviteten. Det faktiska 
antalet migranter som transporterades rapporterades inte utan uppgavs först efter en särskild begäran från 
kommissionen, och då utan information om fastställda tidsfrister för transporterna eller andra uppgifter som 
skulle göra det möjligt att utvärdera projektet. Dessutom genomfördes endast hälften av projektets budget, 
och det gavs inga orsaker till detta i projektets slutrapport. Det andra granskade projektet30 hade inte heller 
några kvantifierbara målvärden eller en lämplig rapportering.
29 Projekt nr 3 (transport av migranter inom landet  [Shifts]).
30 Projekt nr 2 (stärkande av fordonsparken för patrullering vid gränsövergångsställena och i området i närheten av centrumet för identifiering och 
utvisning [CIE] [Recars]) under Nödåtgärder, se bilagan .Ruta 4
26 Iakttagelser
43 
Varje år ställdes 10 miljoner euro till 
förfogande inom fonden för projekt 
som ska åtgärda särskilda brister vid 
strategiska punkter längs gränsen. 
Dessa särskilda åtgärder ingick inte 
i kommissionens förslag rörande fon ‑
den utan infogades av rådet. Förfa ‑
randet för urval av projekt var lång ‑
draget och genomförandeperioden 
(sex månader) var alldeles för kort för 
projekt som omfattade upphandling 
av specialutrustning som helikoptrar, vilket ledde till en låg genomförande ‑
grad. Exempelvis Grekland kunde trots 
sina behov inte genomföra nio av elva 
godkända projekt inom programmen 
för särskilda åtgärder under perioden 
2008–2010. I de båda detaljgranskade 
italienska projekten inom ramen 
för särskilda åtgärder konstaterade 
revisionsrätten att vissa delar används 
utanför gränsområdena och att andra 
låg helt utanför fondens tillämpnings ‑
område (se ruta 5 ).
Särskilda åtgärder som använts utanför gränsområdet
Revisionsrätten undersökte ett projekt inom ramen för särskilda åtgärder 2009 och ett 2010. Båda genomför ‑
des av Italiens inrikesministerium, och slutanvändaren av utrustningen var polisen.
Särskilda åtgärder 2009: sex månaders hyra av fordon som ska användas vid Italiens södra sjögränser
Projektet deltog i ett anbudsförfarande, där det angavs att det territoriella tillämpningsområdet var Italiens 
sjögränser (Medelhavet och farvattnen runt Sicilien). I bidragsansökan angavs att projektet skulle göra 
övervakningen av centrala Medelhavsområdets hamnar och kuster mer ändamålsenlig. Men samtliga 137 for ‑
don levererades till olika centrum för identifiering och utvisning (CIE) så långt norrut som Turin, Milano och 
Bologna, och inget av fordonen deltog i övervakningen av den yttre gränsen. Kommissionen godkände ändå 
kostnaderna (950 688 euro i slutligt bidrag).
Särskilda åtgärder under 2010: gränspatrullering
I projektet planerades inköp av polisfordon (ansökan är inte konsekvent när det gäller hur många fordon som 
ska köpas in och vad de ska användas till) för patrullering längs sjögränserna i södra Italien, särskilt längs den 
sydvästra kusten. Fordonen användes emellertid i närheten av centrumen för identifiering och utvisning31 och 
centrumen för asyl ‑ och flyktingfrågor (Cara). I utvärderingen av slutrapporten konstaterade kommissionen 
att anslaget till 22 av 43 fordon som köpts in inom ramen för projektet inte var i linje med det territoriella til l‑
lämpningsområdet för inbjudan att lämna förslag, eftersom fordonen (enligt ovan) användes i och omkring 
centrumen för identifiering och utvisning och centrumen för asyl ‑ och flyktingfrågor. Kommissionen ansåg 
följaktligen att de relaterade kostnaderna (337 405 euro) var icke stödberättigande (560 259 euro i slutligt 
bidrag av 1 192 559 euro som godkänts).
31 Centrumen för identifiering och utvisning och centrumen för asyl ‑ och flyktingfrågor är placerade över hela Italien, både i kustområden och 
i inlandet.Ruta 5
27 Iakttagelser
44 
Mot bakgrund av dessa inneboende 
begränsningar i lagstiftningen vad gäl ‑
ler utformningen och problemen med 
genomförandet fattade kommissionen 
beslutet att inte genomföra några 
särskilda åtgärder under 2013.
Stöd till projekt som skulle 
ha finansierats nationellt 
i vilket fall som helst, byggde 
inte på någon egentlig 
behovsbedömning eller inne ‑
höll betydande kostnader 
som inte är stödberättigande
45 
Revisionsrätten konstaterade att i två 
av de fem medlemsstater som ingick 
i revisionsrättens urval (Grekland 
och Spanien) hade många projekt 
redan finansierats, eller ändå skulle 
ha finansierats, på nationell nivå då 
de infördes i de årliga programmen..
Detta var också fallet för en av de tre 
nödåtgärder som granskades, där det 
i projektansökan redan framgick att 
medlemsstaten hade anslagit budget ‑
medel för att finansiera nödåtgärden 
i sin helhet. Detta är visserligen tillåtet 
enligt fondens bestämmelser och 
det ökar genomförandegraden, men 
det eventuella europeiska mervärdet 
skulle äventyras om man ersatte en 
medlemsstats nationella utgifter med 
EU‑medel. I fallen ovan skapades inget 
europeiskt mervärde.46 
I tre medlemsstater som ingick i revi ‑
sionsrättens urval (Grekland, Italien 
och Polen) gick det inte att fastställa 
det europeiska mervärdet för vissa 
projekt på grund av att det saknades 
en adekvat bedömning av de behov 
man avsåg att tillgodose med projek ‑
ten. I två medlemsstater (Grekland 
och Italien) hade fonden ett begränsat 
europeiskt mervärde eftersom vissa 
projekt bestod av stöd för driften, till 
exempel bränsle och förbruknings ‑
material till utrustning, i stället för 
uppbyggnad av medlemsstaternas 
kapacitet i fråga om förvaltningen av 
de yttre gränserna. Även om stöd till 
sådana kostnader är tillåtet och kan 
vara motiverat i nödsituationer är 
fonden avsedd att i första hand stödja 
kapacitetsuppbyggnad32, t.ex. genom 
infrastruktur eller inköp av utrustning, 
inte att finansiera driftskostnader.
47 
Fondens europeiska mervärde begrän ‑
sas ytterligare av den höga andelen 
icke stödberättigande kostnader i en 
del av de granskade projekten till 
följd av utgifter som inte är i linje med 
fondens prioriteringar eller utrustning 
som inte fungerar eller används som 
eller där den ska. Revisionsrätten kon ‑
staterade att dessa oriktigheter i de 
flesta fall inte hade upptäckts av de 
befintliga nationella förvaltnings‑  och 
kontrollsystemen (i ruta 6  finns exem ‑
pel avseende punkterna 45–47).32 Se artiklarna 3 och 4 i beslut 
574/2007/EG och 
kommissionens not till 
Solidkommittén den 
18 oktober 2010.
28 Iakttagelser
Exempel på projekt med lågt eller okänt europeiskt mervärde
Finansiering av projekt som redan finansierats
Ett grekiskt projekt för upphandling av 75 patrull ‑ och passagerarfordon till polisen infördes genom en änd ‑
ring av Greklands årliga program för 2009 i mars 2011, efter det att fordonen hade köpts in och finansierats 
genom den nationella budgeten.
Avsaknad av behovsbedömning och icke stödberättigande kostnader
I Italien granskade revisionsrätten ett projekt (inom ramen för det årliga programmet för 2010) för upphand ‑
ling av 355 operativa fordon som polismyndigheten Guardia di Finanza  ska använda för att upptäcka och 
identifiera immigranter vid sjögränserna. Slutmottagaren kunde inte fullt ut visa hur man hade fastställt hur 
många fordon som behövdes eller på vilken grund man hade fördelat dem till de olika enheterna. Antalet for ‑
don som köptes in inom projektet ökade framför allt på grund av att det fanns ytterligare medel tillgängliga. 
Revisionsrätten konstaterade att fordonen också används för ”vanligt” polisarbete.
Eftersom det inte hade gjorts någon behovsbedömning för de 355 fordonen och Italien har köpt in totalt 
1 084 fordon inom de årliga programmen 2007–2010 finns det risk för att fondens medel har använts till pro ‑
jekt som inte motsvarar fondens prioriteringar och att akuta behov inte tillgodoses.
Ett annat italienskt projekt inrättades för att utöka infrastrukturen när det gäller programvara och fiberoptiska 
kablar mellan poliskontor i mellersta och norra Italien. Om detta projekt fick revisionsrätten motstridig infor ‑
mation från de italienska myndigheterna, dels om kostnaderna för de övergripande investeringarna, dels om 
hur man hade beräknat de stödberättigande kostnaderna. Revisionsrätten kunde därför inte fastställa i vilken 
utsträckning de 22 miljoner euro som redovisats som stödberättigande kostnader (som till 50 % skulle medfi ‑
nansieras av fonden) i det årliga programmet för 2007 var kopplade till fonden.
Liknande problem förekom i Malta i samband med ett projekt inom det årliga programmet för 2007 som totalt 
uppgick till cirka 540 000 euro, där medlemsstaten inte kunde visa varför vissa kostnader (särskilt i samband 
med byggnadsarbeten) hade hänförts till projektet.Ruta 6
29 Iakttagelser
Strategiska och operatio ‑
nella brister i fondens 
programplanering och 
genomförande i medlems ‑
staterna och vid 
kommissionen
48 
Revisionsrätten bedömde nyckelpro ‑
cesserna för fondens ändamålsenlig ‑
het, nämligen programplaneringen 
och projekturvalet, och konstaterade 
att programmen inte ingår i natio ‑
nella strategier och att de saknar 
SMART‑mål och mätbara indikatorer. 
Kraven på programplanering leder till 
en orimlig administrativ börda. I vissa 
medlemsstater garanterade urvals ‑
förfarandena för projekt inte på ett 
tillfredsställande sätt att medlemssta ‑
ternas behov tillgodosågs. Dessutom 
konstaterades brister i upphandlings ‑
förfarandena, vilket äventyrade den 
ekonomiska förvaltningen. Foto 3Ett polispatrullfordon i Grekland som medfinansieras 
av fonden
Källa : Revisionsrätten.

30 Iakttagelser
Programmen ingick inte 
i nationella strategier för 
gränskontroll och viseringar
49 
I de utvalda medlemsstaterna under ‑
sökte revisionsrätten om de fleråriga 
och årliga programmen byggde på 
en nationell strategi för gränsförvalt ‑
ning och viseringsfrågor och om de 
samordnades med nationella fonder, 
andra EU‑fonder och internationella 
fonder. Enligt den tredje upplagan av 
Schengenkatalogen om kontroll av 
de yttre gränserna, återvändande och 
återtagande bör en sådan strategi tyd ‑
ligt delegera uppgifter och inbegripa 
bedömningar av arbetsmiljön, risker 
och hot, analyser av de resurser som 
behövs samt handlings ‑ och utveck ‑
lingsplaner. Endast om det finns en 
sådan omfattande bedömning är det 
möjligt att uppnå maximal effektivitet 
och ändamålsenlighet när det gäller 
Fonden för yttre gränser. Revisionsrät ‑
ten analyserade också, på grundval 
av Schengenutvärderingarna, om en 
sådan nationell strategi byggde på den 
gemensamma integrerade modellen 
för riskanalys (Ciram)33, där man bedö ‑
mer de relativa risker som utgörs av 
olika hot mot förvaltningen av gränser 
och viseringar.
50 
I fyra av de fem medlemsstater som 
ingick i revisionsrättens urval (dvs. alla 
utom Polen) konstaterade revisionsrät ‑
ten att det fleråriga programmet, och 
följaktligen de årliga programmen, 
inte ingår i en övergripande strategi. 
Det fanns helt enkelt inte någon sådan 
strategi. Det fanns visserligen många 
enskilda strategidokument, men 
de var ofta begränsade till en enda myndighet. Trots kravet att de fleråriga 
programmen skulle innehålla ett av ‑
snitt om att de nationella anslagen och 
anslagen från fonden ska komplettera 
varandra konstaterade revisionsrätten 
att förklaringarna var ofullständiga 
eller obefintliga. I alla fem medlems ‑
stater har en gemensam integrerad 
riskanalys bara använts i utvecklings ‑
skedet eller inte använts alls. Att det 
inte finns någon helhetssyn som byg ‑
ger på en riskanalys innebär att varken 
kommissionen eller medlemsstaterna 
på ett objektivt sätt kan bedöma om 
de åtgärder som finansierats av fonden 
passar in i medlemsstaternas allmänna 
strategi och inriktar sig på de faktiska 
behoven. De kan heller inte fastställa 
varför åtgärderna valdes ut för finan ‑
siering från fonden.
51 
I tre medlemsstater (Spanien, Malta 
och Polen) fann revisionsrätten belägg 
för att Fonden för yttre gränser inte 
var tillräckligt samordnad med andra 
EU‑fonder34 eller med andra interna ‑
tionella fonder35. Det riskerar att leda 
till att de berörda fondernas effektivi ‑
tet och ändamålsenlighet försämras, 
eftersom var och en av fonderna skulle 
kunna inrikta sig på liknande åtgärder.
Programmen saknade 
Smart‑mål och mätbara 
indikatorer
52 
Revisionsrätten undersökte om de 
fleråriga och årliga programmen och 
projekten innehöll Smart‑mål och indi ‑
katorer som är relevanta, mätbara och 
kopplade till ett målvärde.33 Riskanalysmodell som har 
utvecklats av Frontex och 
medlemsstaterna. Modellen 
används av Frontex, och även 
medlemsstaterna rekommen ‑
deras att använda den.
34 Till exempel Europeiska 
regionala utvecklingsfonden 
(Eruf).
35 Till exempel Förenta  
staternas stöd för 
gränsförvaltningsprojekt.
31 Iakttagelser
53 
De fem medlemsstater som ingick 
i revisionsrättens urval hade inga 
Smart‑mål och mätbara indikatorer 
i sina fleråriga och årliga program eller 
projekt. De flesta program ‑ och pro ‑
jektbeskrivningar saknade målvärden. 
I Grekland fastställdes dessutom målen 
för de årliga programmen för 2008, 
2009 och 2010 först när projekten hade 
genomförts, vilket gjorde dem överflö ‑
diga. Analysen av de årliga program ‑
men för 2012 visade att indikatorer 
för tre medlemsstater formulerades 
bättre, men två av dem hade inte gjort 
några framsteg med att fastställa mål 
för indikatorerna.54 
Även om det kan vara svårt att fast ‑
ställa utfalls ‑ och effektindikatorer för 
gränsförvaltning och viseringar har 
kommissionen visat att det är möjligt 
i vägledande meddelanden. Eftersom 
det inte finns några obligatoriska 
gemensamma indikatorer använde 
medlemsstaterna olika uppsättningar 
indikatorer, inte bara mellan program ‑
men utan också för liknande åtgärder, 
vilket gjorde det omöjligt att göra 
en ordentlig utvärdering. Trots att 
kvaliteten på målen och indikatorerna 
i medlemsstaternas program var låg 
godkände kommissionen programmen 
eftersom fonden behövde genomföras 
(se  ruta 7 ).
Exempel på vaga och olämpliga indikatorer
Ett projekt bestod av upphandlingen av två medelstora fartyg för sjöpatrullering och finansierades av Spa ‑
niens årliga program för 2008. I likhet med andra granskade projekt i Spanien36 upptäckte revisionsrätten indi ‑
katorer som inte var relevanta, som inte var registrerade och/eller som hade fastställts utan att den ansvariga 
myndigheten hade haft ett lämpligt samråd med slutmottagaren.
Projektets ”förväntade resultat” var mycket vaga och innehöll för det mesta ingen redogörelse för hur de 
skulle kunna mätas, t.ex. ”bättre ändamålsenlighet och effektivitet när det gäller de resurser som anslås till 
sjöövervakning”, ”bättre säkerhetsförhållanden på uppdrag” och ”ökad gränssäkerhet”. Det enda mätbara 
förväntade resultatet var en ”minskning av antalet fartyg som olagligen når den spansk‑europeiska kusten”. 
Svårigheten med denna indikator är emellertid att orsakssambandet mellan åtgärden och resultatet måste 
undersökas noggrant.
36 Medlemsstaternas projekt nr 7, 8, 9, 11 och 12 i  bilagan.Ruta 7
32 Iakttagelser
55 
Kommissionen har redan reagerat på 
vissa brister som beror på att det inte 
finns några gemensamma indikatorer 
och föreslagit obligatoriska gemen ‑
samma indikatorer för finansierings ‑
perioden 2014–2020. Medlemsstaterna 
kommer att behöva utarbeta program ‑
specifika indikatorer.
Årliga programplanerings ‑
krav leder till en orimlig 
administrativ börda och 
genomförandeproblem
56 
Även om avsikten var att skärpa tillsy ‑
nen av de program som de ansvariga 
myndigheterna har infört, ledde kravet 
på att utarbeta årliga program vid 
sidan av de fleråriga programmen till 
en orimlig administrativ börda både 
i medlemsstaterna och vid kommissio ‑
nen och också till stora förseningar. Att 
medlemsstaterna till en början lämna ‑
de in program av dålig kvalitet – som 
ofta inte uppfyllde kraven i den rätts ‑
liga grunden  – ledde till förseningar 
i godkännandet av de årliga program ‑
men. Tidsfördröjningen mellan den 
första och den slutgiltiga versionen av 
de årliga programmen var i genom ‑
snitt sex och en halv månad. Det blev 
därför mycket mindre tid kvar till att 
genomföra projekten.
57 
Fondens årliga program passade inte 
heller särskilt väl in med de lång ‑
dragna upphandlingsförfaranden som 
krävdes för avancerad utrustning. 
Projekten blev därför försenade eller 
kunde inte finansieras av fonden. Mot 
bakgrund av de ovannämnda proble ‑
men kommer endast fleråriga program 
att upprättas under finansieringsperio ‑
den 2014–2020.I vissa medlemsstater garan ‑
terade urvalsförfarandena 
för projekt inte att deras fak ‑
tiska behov tillgodosågs
58 
Revisionsrätten undersökte vilket 
förfarande medlemsstaterna använde 
för att välja ut projekt. Allvarliga 
brister i urvalsförfarandena för projekt 
konstaterades i Italien och, under de 
första åren, i Malta, vilket gör att man 
kan ifrågasätta om det var de mest 
relevanta projekten som valdes ut.
59 
I Italien uppvisade anslagsfördel ‑
ningen mellan offentliga organ och 
det senare projekturvalet flera brister. 
Eftersom det inte fanns någon som 
helst verifieringskedja kunde revisions ‑
rätten inte kontrollera på vilken grund 
anslagsfördelningen mellan slutmot ‑
tagarna hade beslutats för de årliga 
programmen för 2007 och 2008. För de 
senare åren var de skäl som den ansva ‑
riga myndigheten angav till anslagsför ‑
delningen antingen missvisande eller 
också tillämpade man dem inte senare 
på fördelningen av resurser. Det ledde 
till att det inte gick att motivera det 
allt högre anslag som på bekostnad av 
andra organ, t.ex. kustbevakningen, 
tilldelades inrikesministeriet (avdel ‑
ningen för allmän säkerhet  – cen ‑
traldirektoratet för immigration och 
gränspolisen), dvs. det organ där den 
ansvariga myndigheten hör hemma. 
Samma ministerium var också det 
enda italienska organ som dragit nytta 
av nödåtgärder och särskilda åtgärder 
mellan 2007 och 2012, trots att flera 
andra styrkor (inom olika ministerier) 
deltar i Italiens gränsförvaltning. Att 
de övriga myndigheterna undantas 
eller marginaliseras riskerar att leda till 
att deras behov inte tillgodoses.
33 Iakttagelser
60 
Urvalet och den påföljande finansie ‑
ringen av en tillfällig förvarsenhet 
i Grekland stred mot principen om 
respektfull behandling och mänsklig 
värdighet (se ruta 8 ).
Finansiering av en förvarsenhet i Grekland
Revisionsrätten undersökte hyreskostnaderna för en tillfällig förvarsenhet i Pagani (även kallad Mytilenes sär ‑
skilda enhet för migranter som vistas olagligt i landet) på ön Lesbos. Projektet genomfördes av den ansvariga 
myndigheten (ministeriet för allmän ordning och skydd av allmänheten).
Den ansvariga myndigheten införde projektet i en sen ändring av det årliga programmet för 2008, för att ”in ‑
hysa migranter på hotell och i rum”. Det som i själva verket finansierades var hyran av förvarsenheten i Pagani 
under perioden 1 januari 2008–30 juni 2010 till en total kostnad av 267 405 euro.
Förvarsenheten kritiserades upprepade gånger av människorättsorganisationer på grund av de dåliga förhål ‑
landena. Den var ursprungligen en lagerlokal för varor, men byggdes om för att kunna inhysa 300 personer. 
Under 2008 satt 720 migranter frihetsberövade på anläggningen. Förhållandena beskrevs som avskyvärda och 
en hälsofara för både personalen och de frihetsberövade37. I oktober 2009 krävde UNHCR, efter att ha besökt 
förvarsenheten, att den skulle stängas. Enheten avvecklades successivt från slutet av oktober 2009 till juni 2010.
När beslutet att finansiera projektet fattades kände man mycket väl till de oacceptabla förhållandena. De gre ‑
kiska myndigheterna lämnade emellertid en vilseledande projektbeskrivning till kommissionen, som efter att 
ha analyserat slutrapporten nu planerar att dra av utgifterna från slutbetalningen.
37 Report to the Government of Greece on the visit to Greece carried out by the European Committee for the Prevention of Torture and Inhuman or 
Degrading Treatment or Punishment (CPT) from 23 to 29 September 2008  (rapport till Greklands regering om besöket av Europeiska kommittén till 
förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) i Grekland den 23–29 september 2008) (CPT/INF 
(2009) 20).Ruta 8
Bristfälliga upphandlingsför ‑
faranden i medlemsstaterna 
äventyrar en sund ekono ‑
misk förvaltning
61 
Revisionsrätten granskade upphand ‑
lingsförfarandena i elva projekt. 
I åtta av dem uppfyllde förfarandena inte gällande lagstiftning eller också 
genomfördes de på ett sätt som inte 
garanterade att man fick valuta för 
pengarna. Ett upphandlingsförfarande, 
nämligen inköp av patrullhundar 
i Grekland, misslyckades helt på grund 
av ett bristfälligt förfarande. Trots att 
de 40 fordonen levererades i maj 2012 
hade hundarna ännu inte upphandlats 
i juni 2014.
34 Iakttagelser
62 
Den största bristen var att tre med ‑
lemsstater inte tillräckligt väl moti ‑
verade varför de tillämpat undan ‑
tagsklausulen för upphandlingar 
på försvars ‑ och säkerhetsområdet. 
Exempelvis Spanien upphandlade 
inom sitt årliga program för 2007 
två flygplan för sjöövervakning och 
kampen mot olaglig invandring till 
en kostnad av 50 miljoner euro. De 
spanska myndigheterna sekretessbe ‑
lade upphandlingen och använde ett 
förhandlat förfarande utan föregående 
meddelande om upphandling och 
bjöd endast in en leverantör. De skulle 
ha kunnat använda mindre restriktiva 
förfaranden utan att äventyra säker ‑
heten. I andra medlemsstater gjordes 
liknande upphandlingar med hjälp av 
öppen upphandling.
63 
Andra brister i upphandlingsförfa ‑
randena var att samma leverantör 
användes flera gånger utan tillräcklig 
konkurrens och att det saknades kapa ‑
citet och kunskap inom den offentliga 
förvaltningen.
64 
De ansvariga myndigheternas kontroll 
av upphandlingsförfarandena i fyra av 
de fem medlemsstaterna (alla utom 
Polen) var otillräcklig eller obefintlig, 
trots att stora delar av fonden använts 
genom upphandling.65 
Det finns därför risk för att åtgärder 
med stort värde i vissa program av fon ‑
den, som upphandlingen av flygplan 
och fartyg, kanske inte ger valuta för 
pengarna.
Brister i de ansvariga 
myndigheternas övervak ‑
ning och allvarliga brister 
i kommissionens och 
medlemsstaternas efter ‑
handsbedömning gör det 
omöjligt att göra en adek ‑
vat bedömning av fon ‑
dens övergripande 
resultat
66 
Revisionsrätten försökte avgöra om 
medlemsstaterna och kommissionen 
använder övervakning och utvärdering 
för att bedöma och förbättra fondens 
ändamålsenlighet. Revisionsrätten 
konstaterade att övervakningen och 
utvärderingen har allvarliga begräns ‑
ningar på grund av att det inte finns 
några Smart‑mål och mätbara indika ‑
torer, att medlemsstaternas övervak ‑
ning och rapportering av projekt inte 
är tillfredsställande och att utvärde ‑
ringen görs för sent och har allvarliga 
brister.
35 Iakttagelser
Medlemsstaternas över ‑
vakning och rapporte ‑
ring av projekt är inte 
tillfredsställande
67 
Inte i någon av de medlemsstater som 
ingick i revisionsrättens urval var den 
ansvariga myndighetens övervakning 
tillräcklig och/eller så tillfredsställande 
att myndigheten kunde följa projek ‑
tens genomförande och fastställa 
avvikelser från de uppställda målen. 
Övervakningsrapporterna, om de överhuvudtaget fanns, saknade viktig 
information om till exempel uppnådda 
resultat i förhållande till fastställda 
indikatorer eller mål och stora föränd ‑
ringar under projektets gång. I Grek ‑
land förekom ingen övervakning under 
projektgenomförandet för 2007–2009 
eftersom projekten i allmänhet in ‑
fördes i det årliga programmet först 
när de hade genomförts. Trots att 
man genomförde vissa kontroller på 
plats fanns det inga checklistor som 
visade att de kvalitativa aspekterna 
av de finansierade projekten hade 
kontrollerats.Foto 4En hytt vid den spansk‑marockanska gränsen i El Tarajal 
i Ceuta som medfinansieras av fonden
Källa : Revisionsrätten.

36 Iakttagelser
68 
Inte i någon av de fem medlemssta ‑
terna innehöll slutrapporterna, vare 
sig när det gällde projekten eller de 
årliga programmen, tillfredsställande 
rapporter om indikatorer eller mål som 
uppnåtts. I tre medlemsstater förekom 
flera inkonsekvenser och fel i slutrap ‑
porterna, vilket påverkade uppgifternas 
tillförlitlighet. Spanien krävde inga slut ‑
rapporter för projekten förrän det årliga 
programmet 2010 och började inte 
övervaka genomförandet förrän från 
och med det årliga programmet 2009. 
När granskningen gjordes (i februari 
2014) krävde Grekland fortfarande 
inte slutrapporter för projekten, vilket 
kraftigt begränsar den information som 
finns om uppnådda projektresultat. 
Italiens ansvariga myndighet har med ‑
delat att den avser att införa övervak ‑
ningsbesök till följd av revisionsrättens 
granskning.
69 
Ingen av de medlemsstater som ingick 
i revisionsrättens urval hade inrättat 
ett lämpligt it‑system för registrering 
av indikatorer när fonden startade. 
Tre medlemsstater (Spanien, Italien 
och Malta) har visserligen börjat ut ‑
veckla ett it‑system som den ansvariga 
myndigheten kan använda i sin förvalt ‑
ning under den andra hälften av finan ‑
sieringsperioden. Det är dock bara det 
italienska systemet som har en funk ‑
tion som gör att man kan registrera 
indikatorer och deras värden. I kom ‑
missionens vägledning förklarades 
inte fördelarna med sådana it‑system, 
utan möjligheterna till utbyte av bästa 
praxis gick förlorade.
70 
Medlemsstaternas rapportering om 
gemenskapsåtgärder och särskilda 
åtgärder visar en liknande brist på in ‑
formation om uppnådda resultat, och 
ofta saknas även den mest grundläg ‑
gande informationen.Förseningar och allvarliga 
brister i efterhandsbedöm ‑
ningarna både i medlemssta ‑
terna och vid kommissionen
71 
Kommissionen ansvarar tillsam ‑
mans med medlemsstaterna för att 
utvärdera fonden med avseende på 
hur relevanta, ändamålsenliga och 
verkningsfulla åtgärderna har varit. 
Kommissionen skulle ha lagt fram 
den första av de två efterhandsbe ‑
dömningarna, som omfattar perioden 
2007–2010, för Europaparlamentet och 
de övriga institutionerna senast den 
31 december  2012.
72 
Revisionsrätten analyserade bidragen 
från de medlemsstater som ingick 
i urvalet till denna utvärdering och 
konstaterade att det förekom en rad 
utelämningar, fel och oriktigheter 
i alla de fem nationella utvärderings ‑
rapporterna. Följden av detta blir att 
den övergripande efterhandsbedöm ‑
ningsrapporten blir betydligt min ‑
dre tillförlitlig. Att medlemsstaterna 
tillhandahöll en så begränsad mängd 
kvantifierade uppgifter berodde delvis 
på att kommissionen inte fastställde 
vilken typ av uppgifter som skulle rap ‑
porteras förrän 2011. Då hade redan 
alla åtgärder som skulle ingå i utvär ‑
deringen inletts och de flesta redan 
avslutats. Medlemsstaterna kunde 
därför inte anpassa de indikatorer som 
skulle samlas in. Detta ledde till all ‑
männa kvalitetsbrister i de kvantitativa 
uppgifter som presenterades i utvär ‑
deringen och till ineffektivitet och 
merarbete i fråga om att sammanställa 
uppgifterna i efterhand.
37 Iakttagelser
73 
Vid analysen av kommissionens efter ‑
handsbedömningsrapport konstatera ‑
de revisionsrätten att medlemsstater ‑
na hade samlat in sammanfattningar 
av en stor mängd både kvalitativa och 
kvantitativa uppgifter. Presentationen 
av uppgifterna är emellertid deskriptiv 
och det har inte gjorts någon analys   
av deras betydelse. Uppgifterna 
presenteras exempelvis utan någon 
användbar bakgrunds ‑ eller referens ‑
information eller i ett format som inte 
bidrar till ökad förståelse (till exempel 
”antal system som har köpts in eller 
uppgraderats”). Dessutom tas inte 
gemenskapsåtgärder, nödåtgärder och 
särskilda åtgärder upp i utvärderingen, 
vilket minskar värdet av den ytterliga ‑
re. Efterhandsbedömningen kan därför 
inte betraktas som en användbar eller 
tillförlitlig rapport för att man ska 
kunna bedöma de faktiska effekterna 
av Fonden för yttre gränser.74 
Trots att tidsfristen förlängdes lämna ‑
de bara åtta av de 28 medlemsstaterna 
in sina bidrag till kommissionen i tid, 
vilket minskade den tid som kommis ‑
sionen och den externa uppdragsta ‑
garen fick för att arbeta med uppgif ‑
terna. Det förekom också förseningar 
hos kommissionen. När revisionsrätten 
avslutade sin revision (mars 2014) och 
mer än ett år efter tidsfristens utgång 
hade kommissionen ännu inte antagit 
rapporten, vilket begränsar den infor ‑
mation som fondens berörda parter 
har tillgång till.
38
 Slutsatser och 
rekommendationer
75 
Revisionen visade att fonden har 
bidragit till förvaltningen av de yttre 
gränserna och främjat ekonomisk 
solidaritet. Det ytterligare europeiska 
mervärde som skapats var emel ‑
lertid begränsat, de övergripande 
resultaten kunde inte mätas på grund 
av brister i de ansvariga myndighe ‑
ternas övervakning och det fanns 
allvarliga brister i kommissionens och 
medlemsstaternas efterhandsbedöm ‑
ningar. Vid granskningen upptäckte 
revisionsrätten framför allt allvarliga 
brister i förvaltningen av fonden 
i nyckelmedlemsstater, t.ex. i Grekland, 
Spanien, Italien och, under de första 
finansieringsåren, Malta. Dessa brister 
gör att det finns risk för att gränsför ‑
valtningen inte stärks tillräckligt där en 
förstärkning behövs som mest.
Fonden har bidragit till för ‑
valtningen av de yttre grän ‑
serna, men de övergripande 
resultaten har inte kunnat 
mätas eftersom det inte 
fanns några Smart‑mål och 
på grund av allvarliga brister 
i utvärderingen
76 
Revisionsrätten kunde inte bedöma 
i vilken utsträckning Fonden för yttre 
gränser har bidragit till fondens prio ‑
riteringar. Medlemsstaternas program 
saknade Smart ‑mål och mätbara 
indikatorer. Detta, tillsammans med 
bristen på gemensamma indikatorer, 
gjorde det omöjligt för kommissionen 
att göra en ordentlig utvärdering. Trots 
att kvaliteten på målen och indikato ‑
rerna var låg godkände kommissionen 
medlemsstaternas program eftersom 
fonden behövde genomföras (se punk ‑
terna 53–54).77 
De ansvariga myndigheterna över ‑
vakade inte, eller övervakade inte 
i tillräcklig utsträckning, om resultaten 
hade uppnåtts. Övervaknings ‑ och 
slutrapporterna saknade relevant 
information om ändamålsenligheten 
och/eller så var informationen otill ‑
förlitlig. Ingen av de medlemsstater 
som ingick i revisionsrättens urval 
hade ett it‑system för insamling av 
övervakningsuppgifter redan från 
början. Endast Italien höll på att ut ‑
veckla ett sådant system för framtida 
bruk (se punkt 72). Medlemsstaternas 
bidrag till efterhandsbedömningen 
och kommissionens rapport förse ‑
nades och hade allvarliga brister 
(se punkt 73).
78 
Kommissionen har föreslagit obliga ‑
toriska gemensamma indikatorer för 
finansieringsperioden 2014–2020, och 
medlemsstaterna kommer att behöva 
utarbeta sina egna programspecifika 
indikatorer.
Rekommendation 1
Kommissionen bör
— se till att alla indikatorer som ska 
användas är relevanta, mätbara 
och, om möjligt, kopplade till ett 
målvärde,
— se till att indikatorerna samlas in 
från början och att det utvecklas 
it‑system, om sådana inte redan 
finns,
39 Slutsatser och rekommendationer
— ge medlemsstaterna tydliga riktlin ‑
jer så att de tolkar de obligatoriska 
indikatorerna på samma sätt för att 
möjliggöra aggregering i övervak ‑
nings‑ och utvärderingssyfte,
— lägga fram sin utvärderingsrapport 
i tid och ge de berörda parterna 
en analys av de underliggande 
uppgifterna.
Rekommendation 2
Medlemsstaterna bör
— ha tillgång till lämplig expertis 
inom förvaltningen för att utforma 
och tillämpa Smart‑mål och mätba ‑
ra indikatorer,
— fastställa mål för output ‑, utfalls ‑ 
och, om möjligt, effektindikatorer,
— samla in faktiska indikatorvärden 
redan från början av programmet 
genom att använda lämpliga it‑sys ‑
tem och se till att informationen är 
tillförlitlig,
— dra nytta av de erfarenheter de 
fått av liknande it‑system inom 
ramen för strukturfonderna.Fonden har främjat ekono ‑
misk solidaritet, men det 
ytterligare europeiska mer ‑
värde som skapats har varit 
begränsat
79 
Revisionsrätten konstaterade att 
fonden bidrog till att fördela medlems ‑
staternas ekonomiska börda till följd 
av den integrerade förvaltningen av de 
yttre gränserna, men att det ytterli ‑
gare europeiska mervärde som fonden 
skapat var begränsat när det gäller
a) konsulärt samarbete,
b) stöd till Frontex insatser,
c) nödåtgärder och särskilda åtgärder,
d) finansiering av åtgärder som 
antingen finansierades nationellt 
eller annars skulle ha finansierats 
nationellt.
Fondens fulla potential utnyttjades 
inte på grund av brister i utformningen 
av incitamentsystemet.
80 
Till perioden 2014–2020 har kommis ‑
sionen föreslagit att man ska upp ‑
muntra konsulärt samarbete och 
fondens bidrag till Frontex insatser. 
Även om man planerar att stärka 
Frontex deltagande i fondens för ‑
valtning, planeras inget omfattande 
informationsutbyte mellan Frontex och 
kommissionen när det gäller delad och 
direkt förvaltning av programmens 
genomförande. Dessutom finns det 
ännu inte någon allmän skyldighet att 
registrera tillgångar som finansieras 
av fonden för yttre gränser/fonden för 
inre säkerhet som Frontex skulle kunna 
ha användning för i Frontex reserv för 
teknisk utrustning.
40 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 3
För att stödja konsulärt samarbete bör
— medlemsstaterna och kommis ‑
sionen koncentrera sig mer på att 
upprätta gemensamma ansök ‑
ningscentrum och andra former 
av konsulärt samarbete i stället för 
att renovera, anpassa eller utrusta 
konsulat.
Rekommendation 4
För att stödja Frontex arbete bör
— lagstiftaren överväga att införa 
ett krav på att relevanta tillgångar 
som fonden för inre säkerhet med ‑
finansierar ska registreras i Frontex 
reserv för teknisk utrustning,
— kommissionen ge Frontex såväl re ‑
levant och fullständig information 
i tid om genomförandet i med ‑
lemsstaterna av fonden för yttre 
gränser/fonden för inre säkerhet, 
t.ex. program, årliga rapporter om 
genomförandet och utvärderingar, 
som information om program 
och projekt som förvaltas direkt. 
Informationen bör ta hänsyn till 
möjligheten till ”driftstöd” som 
införs genom den nya ramen för 
2014–2020, och det måste införas 
ett stabilt system för att undvika 
dubbelfinansiering.Strategiska brister i fondens 
programplanering
81 
Vid revisionen framkom att fyra av fem 
medlemsstater i sin programplane ‑
ring inte ser fonden som en del av sin 
övergripande nationella strategi för 
gränsförvaltning och viseringsfrågor. 
I de medlemsstater som ingick i revi ‑
sionsrättens urval befinner man sig 
antingen bara i utvecklingsskedet när 
det gäller den gemensamma integre ‑
rade riskanalysen eller också används 
den inte alls.
Rekommendation 5
De nationella programmen för fon ‑
den för yttre gränser bör bygga på en 
övergripande strategi för gränsförvalt ‑
ning, där medlemsstaterna bygger sin 
strategi på en riskanalys enligt den 
gemensamma integrerade modellen 
för riskanalys.
Rekommendation 6
Lagstiftaren bör överväga att införa ett 
förhandskrav på att man måste följa 
rekommendationerna om strategisk 
analys och riskanalys i Schengenkata ‑
logen för att få stöd från fonden för 
inre säkerhet i framtiden.
41 Slutsatser och rekommendationer
Brister i fondens 
genomförande
82 
I de tre huvudsakliga mottagande 
medlemsstaterna (Grekland, Spanien 
och Italien) konstaterade revisionsrät ‑
ten återkommande brister i fondens 
programplanering, genomförande, 
övervakning och utvärdering, vilket 
påverkade fondens ändamålsenlighet.
83 
I de medlemsstater som ingick 
i revisionsrättens urval (utom Polen) 
konstaterade revisionsrätten att upp ‑
handlingsförfarandena var bristfälliga, 
vilket äventyrar en sund ekonomisk 
förvaltning.Rekommendation 7
Den administrativa kapaciteten måste 
stärkas, till exempel genom riktad 
utbildning som tillhandahålls av kom ‑
missionen eller genom utbyte av bästa 
praxis mellan medlemsstaterna.
Rekommendation 8
Medlemsstaterna bör stärka den admi ‑
nistrativa kapaciteten i fråga om upp ‑
handling och genomföra upphandling ‑
en av fonden för yttre gränsers/fonden 
för inre säkerhets tillgångar med så 
öppna förfaranden som möjligt.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten 
Martin CVIKL som ordförande, i Luxemburg vid dess sammanträde den 
24 juni 2014.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Ordförande

42
 Bilaga BilagaGranskade projekt
Slutlig stödmottagare Projektets namnÅrligt 
programTotala slutliga 
utgifter för 
fonden i  euro1
Malta
1 Maltas polismyndighet – polisens 
immigrationsavdelningStärkande av invandringspolisens kapacitet när det gäller gränsövervakning och 
gränspatrullering
Syftet med projektet var att stärka invandringspolisens operativa förmåga och 
övervakningsmöjligheter, särskilt när det gäller att bekämpa olaglig invandring 
genom att tillhandahålla nödvändig utrustning.2007 491 567
2 Viset Malta plc Se till att fartygsterminalerna överensstämmer med Schengenregelverkets krav 
(Viset)
Målet med projektet var att se till att lokalerna för passagerarhantering 
i Vallettas hamn överensstämmer med Schengenregelverk ets kr av och bästa 
praxis.2007 540 234
3 Utrikesministeriet Inrättande av en ny beskickning med hög risk och många ärenden och dess 
förberedelser för upptagande av biometriska kännetecken
Syftet med projektet var att totalrenovera den fastighet som nyligen förvärvats 
för den nya konsulära avdelningen i  Moskva. Renoveringsprojektet var avsett 
att omfatta nödvändiga säkerhetsdetaljer och göra det möjligt för konsulatet 
att förbereda sig för att så småningom införa biometrisk datafångst.2007 285 335
4 Maltas försvarsmakt Upphandling av kustpatrullfartyg till Maltas försvarsmakt
Genom projektet fick Maltas försvarsmakt nya kustpatrullfartyg för att 
möjliggöra bättre närvaro till sjöss och kapacitet för snabbare insatser.2008 7 200  000
5 Maltas polismyndighet Övergång från SIS I till SIS II och från Sirene I till Sirene II
Det övergripande målet var att avsluta det sista kapitlet i integreringen av 
Schengens informationssystem II i  den nationella polisens system.2008 2 037 810
6 Maltas försvarsmakts styrkor Stärkande av gränskontrollkapaciteten hos Maltas försvarsmakt – upphandling 
av ett flygplan för sjöövervakning
Syftet med detta projekt var att stärka gränskontrollkapaciteten genom att 
upphandla ett flygplan för sjöövervakning.2009 7 269 636
1  Uppgifterna för Grekland är de som har kontrollerats och rapporterats av den ansvariga myndigheten. De har ännu inte godkänts av 
kommissionen.
43 Bilaga Bilaga
Slutlig stödmottagare Projektets namnÅrligt 
programTotala slutliga 
utgifter för 
fonden i  euro1
Spanien
7 Inrikesministeriet: 
generaldirektoratet för 
infrastruktur och säkerhetsmaterialTekniskt stöd till Schengens informationssystem
Specialiserat tekniskt stöd till Schengens informationssystem samt korrigering, 
finslipning och utveckling av systemet.2010 129 129
8 Inrikesministeriet: den 
nationella poliskåren, ingår 
i generaldirektoratet för den 
nationella polisen och Guardia CivilInköp av operativ utrustning för kontroll av de yttre gränserna
Syftet med åtgärden var att förse gränsövergångsstäl lena med modern 
utrustning (till exempel utrustning för kontroll av handlingar eller UV‑lampor) 
för att öka gränskontrollens kvalitet och effektivitet.2007 274 885
9 Inrikesministeriet: 
generaldirektoratet för 
infrastruktur och säkerhetsmaterial 
(DGIMS)Inköp av två medelstora fartyg för sjöpatrullering (20 meter)
Syftet med inköpet var att förbättra övervaknings ‑ och insatskapaciteten hos 
Guardia Civils  kustbevakning, så att kustbevakningen kan utföra sina uppdrag, 
särskilt kampen mot olaglig invandring, genom att möjliggöra snabba insatser 
på territorialvattnen. Patrullfartygen skulle enligt planerna användas vid 
Medelhavskusten. 2008 2 143 680
10 Inrikesministeriet: 
generaldirektoratet för 
infrastruktur och säkerhetsmaterial 
(DGIMS)Underhållsarbete och renovering av kabinfiltren vid gränsövergångsstället i  El 
Tarajal i staden Ceuta
Underhållsarbeten och renovering för att stödja de nationella 
polistjänstemännens arbete med inrese ‑ och utresekontroll av personer inom 
det nationella territoriet.2010 36 426
11 Inrikesministeriet: 
generaldirektoratet för 
infrastruktur och säkerhetsmaterial 
(DGIMS)Renoverings ‑, moderniserings ‑ och ombyggnadsarbeten i  gränsområdet mellan 
Spanien och Marocko (Ceuta och Melilla)
Projektet bidrog till finansieringen av kameraövervakningsutrustning, 
gränsdräneringsanläggningar, spärrar i Ceuta och även ett vakttorn i Melilla.2010 164 386
12 Inrikesministeriet: 
generaldirektoratet för polisen och 
Guardia Civil , område Guardia CivilUppgradering av två luftfartyg för sjöövervakning och kampen mot olaglig 
invandring, avsedda för Guardia Civils  flygverksamhet (inköpta inom fondens 
årliga program för 2007)
Inköpet av de två luftfartygen medfinansierades inom fondens årliga program 
för 2007 , och värdet på kontraktet uppgick till totalt 50 miljoner euro. 
Inköpet ingick också i revisionsrättens granskning av det påföljande 
uppgraderingsprojektet.
Enligt det årliga programmet för 2010 behöver luftfartygen uppgraderas 
på grund av talrika övervakningstimmar så att de kan utföra 
övervakningsverksamhet, bl.a. strukturell ombyggnad och inköp av 
grundläggande reservdelar.2010 6 398 873
13 Utrikesministeriet: 
generaldirektoratet för allmänna 
tjänsterRenovering och anpassning av konsulat
Projektet omfattar anpassning, utbyggnad, ändring och omlokalisering av 
konsulat för att se till att de är ordentligt möblerade, att de anställda är säkra 
och att förfarandet för viseringsansökningar är effektivt.2010 835 695
1  Uppgifterna för Grekland är de som har kontrollerats och rapporterats av den ansvariga myndigheten. De har ännu inte godkänts av 
kommissionen.
44 Bilaga BilagaSlutlig stödmottagare Projektets namnÅrligt 
programTotala slutliga 
utgifter för 
fonden i  euro1
Polen
14 Utrikesministeriet Utrustning och programvara för insamling av biometriska uppgifter till konsulat
Syftet med projektet är att förse konsulat med utrustning och programvara 
för insamling av biometriska uppgifter (t.ex. fingeravtrycksläsare). Projektet 
finansierades av två årliga program.2007 och 
2008389 604
15 Den polska gränsbevakningen Kompetensutveckling för personal som utför gränsskyddsverksamhet med 
luftfartyg
Tillhandahålla specialiserad flygutbildning för piloter och mekaniker inom 
gränsbevakningen i att framföra särskilda typer av luftfartyg (helikoptrar av 
märkena Sokol och Kania, flygplan av typen Skytruck), inbegripet utbildning 
med glasögon för nattseende och instruktörsutbildning. Projektet finansierades 
av tre årliga program.2007–2010 803 034
16 Den polska gränsbevakningen Särskilda transportmedel för gränsbevakningen
Projektet bestod av inköp av fordon för gränsbevakningsmyndigheten och 
finansierades av två årliga program.2008 och 
20093 571 588
17 Podkarpacie Voivodship Ombyggnad av en byggnad för noggrann kontroll vid inresa i landet vid 
gränsövergången på vägen Medyka–Szegine.
Utbyggnad av byggnaden för kontroll av fordon vid gränsövergången till 
Ukraina vid Medyka–Szegine, utökning av antalet fordonskontrollanläggningar 
från en till fyra och tillhandahållande av ny kontrollutrustning.2009 645 113
18 Den polska gränsbevakningen Utbyggnad och underhåll av gränsbevakningens teleinformationsplattform för 
att genomföra SIS II och VIS
Projektet bestod av fyra delprojekt:
1)   Utveckling och underhåll av ett system för kopiering och återgivning av 
data – fas 1.
2)   Modernisering och underhåll av ett system för inspelning av samtal.
3)   Modernisering och underhåll av en hårdvaru ‑ och mjukvaruplattform för att 
stödja systemkrav.
4)   Inköp av datorarbetsstationer till gränsbevakningens centrala databas.2010 1 078 749
1  Uppgifterna för Grekland är de som har kontrollerats och rapporterats av den ansvariga myndigheten. De har ännu inte godkänts av 
kommissionen.
45 Bilaga BilagaSlutlig stödmottagare Projektets namnÅrligt 
programTotala slutliga 
utgifter för 
fonden i  euro1
Italien
19 Inrikesministeriet ( Polizia di Stato ) Stärkande av överföringsnätens infrastruktur och utvidgning av 
informationssystemet mot invandring (SIA) och viseringsförfarandet till förmån 
för invandrings ‑ och gränspoliskontoren i mellersta och norra Italien
Syftet med åtgärden var att planera, tillhandahålla och införa ett 
telekommunikationssystem för att bygga ut det optiska fibernätet med 
ytterligare cirka 2 600 km, vilket är nödvändigt för att koppla samman 
gränspoliskontor, länspolismyndigheten och polisstationer, och att förbättra och 
bygga ut informationssystemet mot invandring (SIA) i mellersta och norra Italien.2007 11 023 303
20 Den italienska kustbevakningen Inköp av fyra sjöövervakningsfartyg
Åtgärden är en fortsättning på ett projekt från det årliga programmet för 2007. 
Båda projekten omfattar inköp av fyra automatiskt självrätande och osänkbara 
allvädersfartyg, klass 300.
De fyra patrullfartygen används i territorialvattnen runt Sicilien och Sardinien.2008 3 866 000
21 Inrikesministeriet ( Polizia di Stato ) Inköp av bränslekuponger som behövs för att stödja ytterligare förebyggande 
åtgärder och kontroll i nära anslutning till den nuvarande akuta 
invandringssituationen i  södra Italien
Inköpet av bränslekuponger för diesel och bensin var avsett för gränspolisens 
fordon. Bränslet gör att fordonen kan utföra extra patruller med anledning av 
migrationsströmmen från Nordafrika (arabiska våren/regimskiften i länder som 
Libyen och Tunisien).2009 572 312
22 Guardia di Finanza Inköp av operativa fordon
Målet med projektet var att förse Guardia di Finanza  med motorfordon så att 
denna polismyndighet kan utföra sina uppgifter i samband med upptäckt 
och identifiering av invandrare vid sjögränserna inom ramen för kampen mot 
olaglig invandring. 355 fordon köptes in.2010 3 612 768
23 Inrikesministeriet ( Polizia di Stato ) Inköp av ett flygplan till gränspolisen
Inköp av ett andra luftfartyg (det första köptes in inom ramen för det årliga 
programmet för 2009) till gränspolisen för att säkerställa samordning av den 
operativa verksamheten, särskilt i samband med hanteringen av krissituationer 
som kan inträffa utan förvarning på vissa platser på det nationella territoriet.2010 3 377 748
1  Uppgifterna för Grekland är de som har kontrollerats och rapporterats av den ansvariga myndigheten. De har ännu inte godkänts av 
kommissionen.
46 Bilaga BilagaSlutlig stödmottagare Projektets namnÅrligt 
programTotala slutliga 
utgifter för 
fonden i  euro1
Grekland
24 Ministeriet för skydd av 
allmänheten/den grekiska polisenInförande av den gemensamma utbildningsstandarden för landets polispersonal
Syftet med projektet var att införliva Frontex gemensamma 
utbildningsstandard i Greklands polisutbildningssystem genom att 
utbilda 448 deltagare i kurser på tre nivåer. Den gemensamma standarden 
innebär grundläggande utbildning och fortbildning av polistjänstemän och 
gränskontrolltjänstemän som deltar i arbetet med migrationsströmmar.2007 600  079
25 Ministeriet för allmän ordning och 
skydd av allmänhetenHyreskostnader för en tillfällig förvarsenhet på ön Lesbos
Projektet gällde hyreskostnaderna för en tillfällig förvarsenhet i Pagani 
i närheten av Mytilene på ön Lesbos.2008 200 554
26 Ministeriet för skydd av 
allmänheten/den grekiska polisenInköp av personbilar för patrullering
Syftet med projektet är att köpa in 75 fordon (dels patrullbilar i polisens färger, 
dels omärkta personbilar) som ska användas för patrullering av vägarna 
i närheten av gränsen för att kontrollera och skydda de yttre gränserna från 
invandrare som tar sig in olagligen.2009 1 115 807
27 Ministeriet för skydd av 
allmänheten/den grekiska polisenInköp av polispatrullbilar med fyrhjulsdrift (jeepar)
Totalt 69 polispatrullbilar upphandlades genom projektet. Bilarna kommer 
att användas för patrullering i otillgängliga och bergiga gränsregioner för att 
förhindra att invandrare tar sig in olagligen på grekiskt territorium.2009 1 275 989
28 Utrikesministeriet Stöd för installation av informationssystemet för viseringar
Målet med åtgärden var att medfinansiera genomförandet av it‑systemen 
N‑VIS och NET‑VIS, med avseende på kostnaderna för systemkonstruktion, 
genomförande, utveckling och utbildning av personal. Projektet ingår i en 
flerårig åtgärd som syftar till att installera EU:s informationssystem för 
viseringar (VIS) på alla grekiska konsulat.2009 2 984 335
29 Ministeriet för skydd av 
allmänhetenUppbyggnad och modernisering av gränsinfrastruktur vid de yttre landgränserna 
till Albanien och Turkiet för polismyndigheter som arbetar med gränskontroll
Syftet med åtgärden var att förbättra gränsinfrastrukturen vid den grekisk–
albanska och grekisk–turkiska gränsen genom uppförandet av två nya stationer 
i Delvinaki och i Feres.2010 2 117 706
30 Ministeriet för skydd av 
allmänheten/den grekiska polisenInköp av polispatrullhundar och polisfordon för transport av dem
Syftet med projektet var att skaffa cirka 40 polishundar och fordon för 
transport av dem, i syfte att upptäcka migranter som försöker passera den 
yttre landgränsen olagligen. De planerade fordonen var herrgårdsvagnar med 
fyrhjulsdrift som kan ta sig fram i svår terräng vid gränsen.2010 880 268
31 Ministeriet för skydd av 
allmänheten/den grekiska polisenStöd till driftskostnaderna i samband med genomförandet av det gemensamma 
integrerade gränsförvaltningssystemet vid den grekisk–turkiska gränsen 
och mottagnings ‑ och förvarsenheterna för invandrare som vistas olagligt 
i Evrosregionen
Driftskostnaderna för den grekiska polismyndigheten, inbegripet 
underhållskostnader för patrullfordon/ ‑fartyg och annan utrustning, bränsle 
och reservdelar till fordon/fartyg som deltar i gränskontrollverksamhet. Även 
fotografisk film, utskrift av foton, lysrör, däck och en ångpanna.2010 706 011
1  Uppgifterna för Grekland är de som har kontrollerats och rapporterats av den ansvariga myndigheten. De har ännu inte godkänts av 
kommissionen.
47 Bilaga BilagaNödåtgärder, gemenskapsåtgärder och särskilda åtgärder
Slutmottagare Projektets namnÅrligt 
arbets programSlutliga 
utgifter för 
fonden i  euro
Nödåtgärder
1 Storhertigdömet Luxemburgs 
polis, LuxemburgUppgradering av LU NS.SIS II från utveckling till fullskalig produktion på 
ICD 3.0 ‑nivå
Upphandling av maskinvara och grundläggande programlicenser för att 
uppgradera utvecklingsplattformen på backupanläggningen så att den kan 
användas för produktion i full skala. Denna uppgradering är nödvändig om man 
ska nå milstolparna på vägen mot idrifttagandet av SIS II.2011 575 857
2 Inrikesministeriet, 
centraldirektoratet 
för immigration och 
gränspolisen, avdelningen för 
allmän säkerhet, ItalienStärkande av fordonsparken för patrullering vid gränsövergångsställena och 
i området i närheten av centrumet för identifiering och utvisning (CIE) (Recars)
Projektet bestod av inköp av 40 polisfordon för att stärka fordonsparken inom 
gränspoliskontoren till sjöss och invandringskontoren. Syftet med åtgärden 
var att bidra till att öka polisens övervakningskapacitet i södra Italien och i alla 
områden på Italiens territorium, särskilt i närheten av det södra centrumet för 
identifiering och utvisning (CIE).2010 1 367 856
3 Inrikesministeriet, 
centraldirektoratet 
för immigration och 
gränspolisen, avdelningen för 
allmän säkerhet, ItalienTransport av migranter inom landet (Shifts)
Åtgärden bestod av att organisera förflyttningar av migranter från Lampedusa 
med flyg, landvägen eller sjövägen, för att identifiera och hjälpa migranter på 
flera olika platser med den utrustning som behövs.2010 1 665 247
Gemenskapsåtgärder
4 Belgiens federala offentliga 
tjänst för utrikesfrågor, 
utrikeshandel och 
utvecklingssamarbete, 
BelgienGemensamma ansökningscentrumet för Schengenviseringar i  Kinshasa
Syftet med projektet var att inrätta det första egentliga gemensamma 
ansökningscentrumet för Schengenviseringar. Varje deltagande medlemsstat 
ansvarar visserligen för handläggningen, men ansökningsförfarandena är 
centraliserade, vilket gör att flera medlemsstater kan slå sig samman och 
utnyttja resurserna gemensamt i  Demokratiska republiken Kongo. Belgiens 
partner i projektet var Portugal ( Ministerio Dos Negocios Estrangeiros ).2007 395 349
5 Belgiens federala offentliga 
tjänst för utrikesfrågor, 
utrikeshandel och 
utvecklingssamarbete, 
Belgien”Maison Schengen” i Kinshasa
Fortsättning på 2007 års projekt med det gemensamma ansökningscentrumet 
för Schengenviseringar i Kinshasa eftersom detta projekt drabbats av 
förseningar och inte kunde genomföras fullt ut inom det årliga programmet för 
2007. I slutet av 2013 företrädde centrumet 17 Schengenstater.2009 450 356
48 Bilaga BilagaSlutmottagare Projektets namnÅrligt 
arbets programSlutliga 
utgifter för 
fonden i  euro
Särskilda åtgärder
6 Det italienska 
inrikesministeriet, 
avdelningen för allmän 
säkerhet  – centraldirektoratet 
för immigration och 
gränspolisen, ItalienSex månaders hyra av fordon som ska användas vid Italiens södra sjögränser (CAR2)
Projektet bestod av att hyra 137 välutrustade fordon för att förstärka 
gränspoliskontoren till sjöss i syfte att förbättra polisens övervakningskapacitet 
i södra Italien. Utökningen av antalet fordon som finns tillgängliga för 
patrullering längs kusten skulle göra det möjligt att hindra migranter som 
olagligen försöker passera gränsen.2009 950 688
7 Det italienska 
inrikesministeriet, 
avdelningen för allmän 
säkerhet  – centraldirektoratet 
för immigration och 
gränspolisen, ItalienGränspatrullering (Bor‑trol)
Planen var att köpa in 80 polisfordon för att förstärka gränspoliskontoren till 
sjöss i syfte att förbättra polisens övervakningskapacitet i södra Italien, särskilt 
längs den sydvästra kusten där en speciell situation har inträffat. 43 fordon 
upphandlades i slutändan.2010 560 259
49
III
Utöver främjandet av ekonomisk solidaritet visade 
det avgörande finansiella stödet till medlemssta ‑
terna för genomförandet av högprioriterade projekt 
såsom SIS II, VIS och Eurosur att fonden hade ett 
faktiskt europeiskt mervärde.
Likväl gjorde de inledande problemen med att 
upprätta indikatorer inom nationella program och 
bristerna i samband med halvtidsutvärderingen det 
svårt att få en korrekt bild av fondens resultat.
IV
Det förelåg ingen skyldighet att inbegripa program ‑
planering avseende fonden i en nationell strategi 
för gränskontroll och visering.
Fondens mottagare utgörs nästan uteslutande av 
nationella myndigheter med exklusiv behörighet på 
området, varför fondens val av mottagare i allmän ‑
het var okomplicerat.
Emellertid måste vissa medlemsstater förbättra sina 
upphandlingsförfaranden för att kunna uppfylla 
principen om sund ekonomisk förvaltning fullt ut.
V
Vad gäller Spanien och Grekland kan vissa aspekter 
av fondens förvaltning kvalificeras som allvarliga 
brister, i synnerhet Greklands låga genomförande ‑
grad, men detta gäller endast för de första åren av 
fondens genomförande och det berodde huvud ‑
sakligen på ett sent antagande av den rättsliga 
grunden för fondens befogenhet och på utdragna 
upphandlingsförfaranden.
Vad gäller Malta och Italien kan de problem som 
revisionsrätten uppmärksammat i hög grad för ‑
klaras med att fonden är ny och att de ansvariga 
myndigheterna saknar erfarenhet.Sammanfattning
I
Enligt skäl 4 i beslutet om Fonden för yttre gränser 
(nedan kallad fonden ) upprättades fonden för att 
vara ett gemenskapsinstrument för ekonomisk soli -
daritet som kan ge stöd till de medlemsstater som på 
hela gemenskapens vägnar kontinuerligt bär en tung 
ekonomisk börda .
Mot bakgrund av denna tydliga logiska grund för 
fondens upprättande bör bedömningen av fondens 
europeiska mervärde i första hand röra fondens 
förmåga att öka medlemsstaternas kapacitet, 
framför allt i de medlemsstater som bär en tyngre 
börda än andra, att uppfylla sina uppdrag och 
skyldigheter för att säkerställa enhetliga, ändamåls ‑
enliga och effektiva kontroller vid EU‑medlems ‑
staternas yttre gränser och i fråga om att tillämpa 
Schengenregelverket.
Med tanke på att Schengenområdet i sig själv utgör 
ett europeiskt mervärde, förankrades fonden i den 
grundläggande logiken bakom förvaltningen av 
Schengen, i enlighet med vilken skyldigheten att 
skydda EU:s yttre gränser ligger hos de enskilda med ‑
lemsstaterna. Därför förefaller en förstärkning av ifrå ‑
gavarande medlemsstaters kapacitet, genom fondens 
investeringar i deras egna insatser för att kontrollera 
gränserna, vara det bästa sättet att säkerställa en 
effektiv förvaltning av EU:s yttre gränser, särskilt vad 
gäller hanteringen av vissa migrationstryck.
Under beslutsförfarandet i samband med upprät ‑
tandet av fonden beslutade lagstiftaren avsiktligen 
att inte inbegripa additionalitetsprincipen enligt 
artikel 8 i beslutet om Fonden för yttre gränser 
genom att, i motsats till den text som ursprungligen 
lades fram av kommissionen, föra upp biståndsprin ‑
ciperna. Tvärtemot strukturfonderna inbegreps där ‑
för inte additionalitetsprincipen vid utformningen 
av fonden, som var avsedd att förvaltas enligt prin ‑
ciperna om komplementaritet, överensstämmelse 
och förenlighet.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 50
VI d) 
Kommissionen instämmer i att de offentliga upp ‑
handlingsförfarandena bör förbättras i vissa med ‑
lemsstater och ägnar redan särskild uppmärksam ‑
het åt denna fråga.
Inledning
11
Vad gäller stora medlemsstater instämmer kom ‑
missionen i att huvudandelen av utgifterna kan 
finansieras nationellt, samtidigt som detta kan gälla 
i mycket mindre utsträckning för medlemsstater 
som erhåller ett relativt stort anslag från fonden, vil ‑
ket kan ha en enorm hävstångseffekt för medlems ‑
statens investeringskapacitet på området.
Fonden utgör ett centralt verktyg genom vilket eko ‑
nomisk solidaritet mellan medlemsstaterna i fråga 
om förvaltningen av Schengenområdets yttre grän ‑
ser kommer till konkret uttryck.
Iakttagelser
26
Kommissionen medger att även om partiell infor ‑
mation från olika källor (slutrapporter, efterhands ‑
bedömningar) finns tillgänglig och har möjliggjort 
en mätning av vissa av fondens resultat så har 
fondens övergripande resultat ännu inte kunnat 
mätas. Detta kommer att göras i samband med den 
slutliga efterhandsbedömningen. Det fanns brister 
i övervakningen och utvärderingen i ett litet antal 
medlemsstater under de första årliga programmen 
och i synnerhet saknades det Smart ‑indikatorer. 
Detta berodde på att fonden var ny och att de 
berörda ansvariga myndigheterna saknade erfaren ‑
het. Situationen har förbättrats sedan 2012.VI a) 
Kommissionen anser att rekommendationen avse ‑
ende indikatorer har genomförts i den rättsliga 
grunden för Fonden för inre säkerhet, med obliga ‑
toriska indikatorer för perioden 2014–2020.
Beträffande den andra frågan godtar kommissio ‑
nen rekommendationen samtidigt som den förlitar 
sig på att den kommer att behandlas i den slutliga 
utvärderingsrapporten.
VI b) 
Kommissionen godtar den första delen av rekom ‑
mendationen (information från Frontex om fondens 
genomförande) och anser att den har genomförts 
i den rättsliga grunden för förordningen om Fonden 
för inre säkerhet vad gäller perioden 2014–2020.
Emellertid kan kommissionen bara till viss del hålla 
med om att samfinansierade tillgångar systema ‑
tiskt borde registreras i Frontex reserv för teknisk 
utrustning. Registreringen och ställandet av teknisk 
utrustning till Frontex förfogande regleras genom 
Frontexförordningarna och inte genom fondens 
rättsliga grund. Kommissionen kommer att främja 
gemensamma ansökningscentrum och andra 
former av konsulärt samarbete utöver renovering, 
anpassning och/eller utrustande av konsulat.
Artiklar som köps in inom ramen för Fonden för 
inre säkerhets särskilda åtgärder avseende gräns ‑
förvaltning och viseringar som motsvarar Frontex 
behov måste registreras i Frontex reserv för teknisk 
utrustning.
VI c) 
Kommissionen instämmer inte i att en nationell 
strategi ska vara ett villkor för att få stöd från Fon ‑
den för inre säkerhet. Villkor i fråga om Shengen ‑
regelverket har införts i den rättsliga grunden för 
Fonden för inre säkerhet avseende driftsstöd.
Kommissionens svar 51
30
Fonden förankrades i den grundläggande logiken 
bakom förvaltningen av Schengen, i enlighet med 
vilken skyldigheten att skydda EU:s yttre gränser 
ligger hos de enskilda medlemsstaterna. Därför 
förefaller en förstärkning av ifrågavarande med ‑
lemsstaters kapacitet, genom fondens investeringar 
i deras egna insatser för att kontrollera gränserna, 
vara det bästa sättet att säkerställa en effektiv 
förvaltning av EU:s yttre gränser, särskilt vad gäller 
hanteringen av vissa migrationstryck.
Eftersom åstadkommandet av ytterligare kapacitet 
genom samarbete mellan medlemsstaterna också 
uppmuntrades och stöddes av fonden har denna 
aspekt betraktats som ett kompletterande inslag.
31 a) 
Se svaren till punkterna 32–34. De särskilda prio ‑
riteringarna användes flitigt av medlemsstaterna 
i deras nationella program, också av medlemsstater 
som inte behövde öka sin medfinansieringsgrad 
(sammanhållningsländer).
31 c) 
Fondens mekanism för att ge stöd vid nödsituatio ‑
ner inom ramen för gemenskapsåtgärder var i hög 
utsträckning effektiv mot bakgrund av de specifika 
situationer och omständigheter under vilka nödin ‑
satserna sattes in. Relevant finansiering tillhanda ‑
hölls i samband med ett antal större nödsituationer 
och genom effektivt stöd till projekt i medlems ‑
stater som stod inför ett särskilt tryck, såsom Italien 
och Grekland, vilket bidrog till en förbättring av 
situationen på fältet.
Kommissionen instämmer emellertid i revisions ‑
rättens iakttagelse beträffande utformningen av 
fondens särskilda åtgärder.27
Av de fem projekt som identifierades av revisions ‑
rätten stöder tre stycken (projekt 9, 21 och 22) 
fondens prioriteringar fullt ut, samtidigt som de 
uteslutande stöder stödberättigade kostnader. 
I synnerhet var de spanska myndigheternas köp 
av patrulleringsfartyg (projekt 9) för övervakning 
av de yttre havsgränserna fullt berättigat till stöd 
från fonden eftersom det utnyttjades vid de yttre 
havsgränserna. Det faktum att det inte utnyttjades 
vid de mest riskutsatta yttre havsgränserna innebär 
inte att köpet upphör att vara stödberättigat, utan 
har anknytning till de spanska myndigheternas 
förvaltning av övervakningsmedel inom ramen för 
sin flotta.
Kommissionen är medveten om problemen i sam ‑
band med det projekt som anges i punkt 60 och 
icke‑stödberättigade kostnader kommer att dras 
av från de stödberättigade utgifterna när det årliga 
programmet avslutas.
28
Det har skett en faktisk förbättring vad gäller med ‑
lemsstaternas användning av indikatorer, eftersom 
de inledande problemen i samband med de årliga 
programmen 2011 berodde på bristande erfarenhet 
och på medlemsstaternas svårigheter att upprätta 
mätbara indikatorer på programplaneringsstadiet, 
trots den vägledning som kommissionen inled ‑
ningsvis tillhandahöll.
29
Den övergripande genomförandegraden för fon ‑
den är tillfredsställande trots att det rör sig om en 
ny fond. Beträffande Grekland visar de första årliga 
programmen en ganska låg genomförandegrad på 
grund av en begränsad administrativ kapacitet och 
utdragna upphandlingsförfaranden, vilket sedan 
dess har åtgärdats med hjälp av kommissionen 
i syfte att bl.a. öka upptagningsgraden för EU‑medel, 
och man väntar sig att dessa insatser ska ha positiva 
resultat för genomförandet från och med 2011.
Kommissionens svar 52
34
I överensstämmelse med svaret till punkt 32 överva ‑
kar kommissionen i vilken utsträckning de särskilda 
prioriteringarna tillämpas genom att granska de 
konkreta verksamheter som finansieras inom ramen 
för de särskilda prioriteringarna som en del av det 
övergripande arbete som utförs avseende avslut ‑
ningspaketen inom ramen för varje enskilt årligt 
program, samt som en del av den övergripande 
övervakningsverksamhet som kommissionen utför 
i fråga om de nationella programmen (inbegripet 
övervakningsuppdrag).
Ruta 1
I överensstämmelse med svaren till punkterna   
33–34 övervakade kommissionen användningen 
av särskilda prioriteringar som en del av övervak ‑
ningen av de årliga program som medlemsstaterna 
genomför i samband med analysen av förslagen 
till program, under genomförandet samt vid 
avslutandet.
Det framgångsrika införandet av VIS och SIS II 
i alla medlemsstater visar på fondens avgörande 
roll för att dessa två storskaliga it‑projekt skulle 
kunna fullbordas. Trots utmaningarna i den miljö 
som omgav utvecklingen och införandet av båda 
systemen möjliggjorde den flexibilitet som fonden 
erbjöd (i synnerhet genom granskningar) en smidig 
finansiering av SIS II och VIS.
36
Medlemsstaternas initiativ förblev begränsade och 
medlemsstaterna föredrog att finansiera reno ‑
veringar och uppgraderingar av sina viserings ‑
avdelningar inom sina årliga program för att kunna 
uppfylla kraven i viseringskodexen och i VIS‑förord ‑
ningen, vilket också är avgörande för att säkerställa 
en lämplig förvaltning av de yttre gränserna.31 d) 
Under det första året av fondens genomförande 
skulle vissa projekt som finansierades genom fon ‑
den ha finansierats genom nationella medel i vilket 
fall som helst. Mot bakgrund av att detta var den 
första generationen av fonder på detta område så 
var detta nästan oundvikligt, för att man inte skulle 
gå miste om anslagen för det första året. Bedöm ‑
ningen av huruvida kostnaderna är stödberättigade 
sker när programmet avslutas (och inte i program ‑
planeringsstadiet), i enlighet med gemensamma 
förvaltningsprinciper. Dessutom genomför kommis ‑
sionen revisioner som vid behov leder till finansiella 
korrigeringar.
32
I fondens strategiska riktlinjer som har antagits av 
kommissionen upprättades en ram för att säker ‑
ställa att fonden programplaneras och därefter 
genomförs i överensstämmelse med relevant 
EU‑politik samt utformas utifrån fondens fem 
prioriteringar.
Även om de särskilda prioriteringarna inte med ‑
förde någon ytterligare finansiell stimulans för 
sammanhållningsländer såsom Malta och Spanien 
använde medlemsstaterna de särskilda prioritering ‑
arna flitigt i sin programplanering: nästan 720 miljo ‑
ner euro programplanerades följdenligt, vilket stod 
för 45 % av de totala anslagen från fonden till alla 
medlemsstater 2007–2013.
33
Vissa inslag/krav inom de särskilda prioriteringarna 
lämnar utrymme för tolkning. För de flesta av de 
särskilda prioriteringarna (9 av 12) var kraven emel ‑
lertid tydliga, vilket gjorde det möjligt för medlems ‑
staterna att tillämpa dem effektivt i samband med 
programplaneringen.
Vad gäller det faktum att programplaneringen 
avseende fonden på nytt inriktades på ett fåtal 
centrala strategiska prioriteringar (VIS, SIS II, Euro ‑
sur, konsulärt samarbete, den modernaste tekniska 
utrustningen), samtidigt som relevant rapportering 
fortfarande behöver analyseras, visade det fram ‑
gångsrika införandet av VIS, SIS II och Eurosur i alla 
medlemsstater på fondens bidrag i detta avseende.
Kommissionens svar 53
Detta förklarar varför lagstiftarna inte har fastställt 
detta villkor i beslutet om Fonden för yttre gränser. 
I Fonden för inre säkerhets instrument för yttre 
gränser och viseringar 2014–2020 infördes skyldig ‑
heten att registrera utrustning i Frontex reserv för 
teknisk utrustning, men endast beträffande utrust ‑
ning som köpts in genom särskilt öronmärkt finan ‑
siering avseende utrustning som krävs för Frontex 
gemensamma insatser, vilket är det bästa sättet att 
uppnå en balans mellan att belägga medlemsstater 
med skyldigheter och förse Frontex med lämplig 
utrustning för dess gemensamma insatser.
39
I enlighet med artikel 53.3 i beslutet om Fonden 
för yttre gränser ska kommissionen skicka Frontex 
samtliga godkända  slutrapporter om genomföran ‑
det av årliga program. Uppgifterna överlämnades 
till Frontex med en viss fördröjning mot bakgrund 
av att de flesta årliga programmen avseende perio ‑
den 2007–2010  avslutades  2012–2013.
Emellertid begränsade detta inte Frontex plane ‑
ringsförmåga och operativa förmåga eftersom Fron ‑
tex operativa planering utgår från uppgifter som 
inhämtas från medlemsstaterna vid årliga bilaterala 
samtal och i fråga om tillgängligheten till tekniska 
medel förlitar sig Frontex på uppgifter från Frontex 
reserv för teknisk utrustning.
40
I syfte att utöka insatserna avseende informations ‑
utbyte med Frontex upprättade kommissionen 
2014 den elektroniska plattformen CIRCABC för att 
organisera och överföra nödvändig information och 
för att skapa ett permanent arkiv för fondens hand ‑
lingar som lätt kan användas av olika avdelningar/
enheter inom Frontex.
Genom denna plattform kommer full tillgänglighet  
att garanteras till fondens slutrapporter och till 
annan relevant information om finansiering från 
fonden, i första hand avseende fondens pågående 
årliga program, projekt som finansieras genom fon ‑
dens gemenskapsåtgärder och särskilda åtgärder.Skälen till varför fonden har en begränsad inverkan 
på utvecklingen av konsulära samarbetsprojekt 
har analyserats och lärdomar har dragits inför 
nästa programplaneringsperiod. I synnerhet har 
omfattningen för det konsulära samarbetet i enlig ‑
het med vad som anges i viseringskodexen utvid ‑
gats till andra former av konsulärt samarbete än 
gemensamma ansökningscentrum (samlokalisering, 
representation, utkontraktering), vilket ger med ‑
lemsstaterna fler möjligheter. Detta återspeglas nu 
i den rättsliga grunden för Fonden för inre säkerhet 
(yttre gränser och viseringar  – särskilda åtgärder) 
för perioden 2014–2020.
37
Fonden har inte utformats för att direkt stödja 
”insatser som samordnas av Frontex ”, utan för att 
stödja medlemsstaternas insatser för att förvalta 
EU:s yttre gränser och i synnerhet de yttre gränser 
som är mest utsatta för migrationstryck. Gemen ‑
samma insatser finansieras genom Frontex egen 
budget. Ändå föreslog kommissionen den särskilda 
prioriteringen 3.1 för att öka medlemsstaternas 
kapacitet att delta i och/eller bidra till det opera ‑
tiva samarbete som samordnas av Frontex. Nästan 
30 miljoner euro öronmärktes i medlemsstaternas 
årliga program för 2007–2013 (nästan 2 % av de 
totala anslagen till medlemsstaterna från fonden) 
inom ramen för denna särskilda prioritering.
38
Inte all den utrustning som köpts in av medlemssta ‑
terna med stöd från fonden behövs systematiskt av 
Frontex för dess gemensamma insatser. Dessutom 
regleras registreringen i Frontex reserv och ställan ‑
det till förfogande av utrustningen av grundförord ‑
ningarna för Frontex, varför frågor med anknytning 
till tillgängligheten till tekniska medel bara kan 
lösas mot bakgrund av Frontexförordningen.
Kommissionens svar 54
42
Även om den rättsliga ramen för nödåtgärder inom 
ramen för gemenskapsåtgärder inte var idealisk var 
finansieringen av åtgärder enligt denna mekanism 
alltid berättigad och svarade mot en nöd ‑/krissitua ‑
tion. Erfarenheterna från 2007–2013 tillämpades på 
Fonden för inre säkerhet 2014–2020.
Avsaknaden av viss information i bidragsansökan 
innebär inte per automatik att åtgärden förvalta ‑
des illa. Detta måste bedömas mot bakgrund av 
det oförutsebara sammanhang där dessa åtgärder 
förvaltas, vilket särskiljer dem från normala gemen ‑
skapsåtgärder, i synnerhet vad gäller detaljerad 
efterhandsinformation som ska tillhandahållas om 
den finansierade åtgärdens förväntade resultat.
Ruta 4 – Fall 1
Finansieringen av de sista utvecklingsstegen avse ‑
ende SIS II utgjorde en nödsituation för vissa länder 
eftersom ett misslyckande eller en försening från en 
enda medlemsstats sida i fråga om att fullgöra de 
SIS II‑tester som planerats till andra halvåret 2011 
skulle ha lett till en försening av hela projektet.
Följaktligen utgjorde finansiellt stöd till de med ‑
lemsstater vars villighet att fullgöra testerna under 
2011 var avhängigt sådant stöd en nödåtgärd enligt 
den mening som avses i artikel 7 c i fondens rätts ‑
liga grund.
Detta är anledningen till varför kommissionen 
under 2011 gjorde betydande insatser för att 
motverka risken för att medlemsstaterna kom efter 
i fråga om efterlevnaden av tidplanen för SIS II 
på grund av bristande finansiella resurser för att 
kunna fullgöra utvecklingen och testningen av de 
nationella SIS II‑komponenterna. Kommissionen 
uppmanade de nationella myndigheterna att ge 
SIS II högre prioritet inom ramen för deras befint ‑
liga nationella anslag från fonden. Kommissionen 
utfärdade även en uppmaning till intresseanmälan 
avseende nödåtgärder inom ramen för fondens 
gemenskapsåtgärder enligt vilka ytterligare 7,5  mil ‑
joner  euro tillhandahölls de åtta medlemsstater 
som hade störst behov av tilläggsmedel (länder 
med mycket låga anslag från fonden och/eller vars 
medel från fonden lagts på andra centrala priorite ‑
ringar på området yttre gränser).Utöver tillgängliggörandet av fondens handlingar 
erbjöd sig kommissionen dessutom att tillhanda ‑
hålla mer målinriktad information. I synnerhet 
kommer landsrapporter om fondens årliga program 
2007–2013 för varje enskild medlemsstat att tillhan ‑
dahållas. Därutöver kommer vissa tematiska rap ‑
porter (närmare bestämt om utbildningar, Eurosur) 
också att kunna tillhandahållas vid behov.
Kommissionen kommer att tillhandahålla Frontex 
information om de åtgärder som ska finansieras via 
delad och centraliserad förvaltning. För ett effektivt 
informationsutbyte kommer det även att krävas att 
Frontex delar med sig till kommissionen av informa ‑
tion om sina årliga bilaterala och andra samtal med 
medlemsstaterna. Kommissionen har efterfrågat 
detta vid ett flertal tillfällen.
41
Särskilda åtgärder har tagits med under förhand ‑
lingarna om den rättsliga grunden och ingick inte 
i kommissionens ursprungliga förslag. Av erfarenhet 
vet man att den rättsliga ramen för genomförandet 
av särskilda åtgärder uppvisade flera brister som 
har visat sig stå i vägen för ett smidigt genomför ‑
ande av dessa åtgärder: den mycket svårhanterliga 
process som ledde till fastställandet av vilka geo ‑
grafiska områden som berörs av särskilda åtgärder 
(inbegripet problemet med snabbt föränderliga 
risker som inte kunde beaktas omedelbart) och den 
mycket korta genomförandeperioden.
Därför kan kommissionen instämma i att de sär ‑
skilda åtgärderna inte var väl utformade från början.
Användningen av gemenskapsåtgärder för att 
finansiera nödåtgärder och möjligheten att granska 
årliga program för att ta itu med nödsituationer har 
använts fullt ut för vissa medlemsstater som berörs 
av ett högt migrationstryck. Sett till det europeiska 
mervärdet kan detta knappast kritiseras eftersom 
de åtgärder som finansierades genomfördes till 
förmån för hela Schengenområdet på avsnitt av de 
yttre gränserna där säkerhetsnivån äventyrades på 
grund av ett högt migrationstryck. Det bör framhål ‑
las att de medlemsstater som berördes indirekt av 
migrationskriser också stödde anslaget av ytterli ‑
gare medel genom nödfinansiering i syfte att hjälpa 
de medlemsstater som är belägna vid gränsen, 
såsom Italien och Grekland.
Kommissionens svar 55
Ruta 5 – Särskilda åtgärder under 2009
Även om den territoriella omfattningen i förslags ‑
infordran för särskilda åtgärder 2009 begränsades 
till Italiens sjögränser bad stödmottagaren formellt 
under projektgenomförandet om att projektets 
geografiska utbredning skulle utvidgas till områden 
som påverkades indirekt av den nödsituation i fråga 
om migrationstryck som den arabiska våren gav 
upphov till, närmare bestämt till områdena i närhe ‑
ten av centrumen för identifiering och utvisning dit 
migranterna överfördes. Detta projekt omfattade 
perioden mars–augusti 2011 då utflödet av mig ‑
ranter från Tunisien efter de tunisiska och libyska 
revolutionerna nådde sin kulmen. I sin begäran 
om en ändring uppgav de italienska myndighe ‑
terna särskilt behovet av att lätta på bördan för de 
sydliga områdena ( omkring 40 000 migranter nådde 
den italienska gränsen ) genom att transportera 
migranter till andra mottagningsenheter inom det 
nationella territoriet och av att säkerställa tillräcklig 
säkerhet omkring dessa enheter med ökad närvaro 
av fordon. Mot bakgrund av den stora mängden 
anländande till det område som valts ut i infor ‑
dran var det, i syfte att avlasta infrastrukturen i de 
stödberättigade områdena, avgörande att föra 
över migranter till platser där de kunde kontrolleras 
ordentligt. Därför fortsatte denna utvidgning som 
beviljades av kommissionen att omfattas av till ‑
lämpningsområdet för fondens mål, utan att avvika 
från den geografiska inriktning som angetts i den 
särskilda infordran eftersom situationen i dessa 
områden berodde på åtgärder inom andra områ ‑
den. Till följd av detta betraktade kommissionen 
konsekvent kostnader med anknytning till områden 
bortom de sydliga sjögränserna som stödberät ‑
tigade och godtagbara vid utvärderingen av det 
slutliga kostnadsanspråket.
Ruta 5 – Särskilda åtgärder under 2010
I samband med detta projekt var finansieringen av 
bilar som användes utanför de områden som iden ‑
tifierats i Frontex riskanalysrapport inte motiverad. 
Följaktligen har kostnaderna för bilar som använts 
utanför de stödberättigade områdena avfärdats av 
kommissionen.Ruta 4 – Fall 2
Projektets mål var att ”säkerställa transport per flyg, 
landvägen och sjövägen av migranter som kom 
till södra Italiens kuster sommaren 2011”. Vid den 
tidpunkt då Shifts‑projektet (transport av migranter 
inom landet) lämnades in var konsekvenserna av 
den kritiska situationen i länder som Libyen fortfa ‑
rande osäker, varför det inte gick att få en klar bild 
av den framtida utvecklingen i fråga om det exakta 
antalet migranter och asylsökande som kunde 
väntas komma till Italien. Dessutom var det omöj ‑
ligt att förutse hur många ytterligare platser som 
skulle komma att bli tillgängliga vid mottagnings ‑
anläggningarna på fastlandet, vart migranterna 
skulle komma och hur många de skulle komma 
att bli. Framstegen för denna typ av nödåtgärder 
skulle endast kunna mätas på efterhandsbasis på 
grund av svårigheten i att upprätta indikatorer i ett 
sammanhang med oförutsebara händelser och en 
utmanande operativ miljö. Det andra granskade 
projektet avser inköp av fordon för patrulleringsän ‑
damål. Transport av migranter var ett underordnat 
mål. Följaktligen anser kommissionen att antalet 
migranter som transporterats, till skillnad från 
Shifts‑projektet, inte var en relevant indikator för 
att utvärdera åtgärden.
43
Lärdomar har dragits från de problem som stötts på 
i samband med genomförandet av särskilda åtgär ‑
der och denna mekanism kommer inte längre att 
finnas kvar i Fonden för inre säkerhet under perio ‑
den 2014–2020.
Vissa åtgärder under perioden 2008–2010 genom ‑
fördes utanför de gränsområden som anges i för ‑
slagsinfordran. För den första av dem begärde 
emellertid stödmottagaren uttryckligen ett undan ‑
tag, vilket kommissionen godkände eftersom 
undantaget var direkt knutet till åtgärder för att 
hantera situationen i de berörda gränsområdena (se 
förklaringen nedan avseende ruta 5). Beträffande 
den andra av dem har kommissionen, vilket revi ‑
sionsrätten har konstaterat (ruta 5, tredje stycket), 
vidtagit nödvändiga åtgärder för att återkräva 
kostnaderna för de bilar som använts utanför de 
gränsområden som var stödberättigade enligt den 
aktuella infordran.
Kommissionens svar 56
I detta sammanhang anser kommissionen att fon ‑
dens europeiska mervärde också ligger i att stödja 
medlemsstater som befinner sig i en krissituation 
på grund av ett ökat migrationstryck.
47
Det faktum att icke‑stödberättigade utgifter inte 
upptäcks av nationella förvaltnings ‑ och kontroll ‑
system innebär inte nödvändigtvis att de betalas av 
den nationella fonden. När kommissionen upp ‑
täcker brister i de nationella förvaltnings ‑ och kon ‑
trollsystemen kan finansiella korrigeringar komma 
att tillämpas.
Ruta 6 – Exempel på projekt med lågt 
eller okänt europeiskt mervärde
Köpet av 355 fordon var helt och hållet motiverat 
av det stora flödet av migranter som försökte ta sig 
in på italienskt territorium till följd av den arabiska 
våren 2011 (62 692 personer identifierades jämfört 
med 9 573 under 2009 och 4 406 under 2010). Dessa 
bilar behövdes inte uteslutande för att övervaka 
kusten utan även för att förhindra sekundära rörel ‑
ser från kustregionerna till inlandsregionerna och 
för att fullgöra samtliga uppdrag avseende trans ‑
port av gripna tredjelandsmedborgare till förvar, 
domstolar etc. Dessa uppdrag innebar naturligtvis 
en användning av fordonen som inte var strikt 
begränsad till de yttre gränserna, men som helt 
och hållet var motiverad mot bakgrund av ett 
nödsammanhang där gripandet av olagliga mig ‑
ranter som just har korsat de yttre gränserna inte 
innebär normal brottsbekämpning utan gräns‑  och 
migrationsförvaltning.
På grund av den arabiska vårens fullständigt oför ‑
utsebara karaktär var det omöjligt för de italienska 
myndigheterna att göra en behovsbedömning av 
exakt hur många bilar som krävdes för att hantera 
det plötsliga flödet av olagliga migranter under 2011.45
Vad gäller de årliga programmen för 2007 och 2008 
måste det framhållas att dröjsmålet med att anta 
fondens rättsliga grund och det påföljande sena 
antagandet av fondens fleråriga program samt 
de årliga programmen för 2007 och 2008 försatte 
många medlemsstater i en situation där de var 
tvungna att integrera redan beslutade åtgärder 
i de första årliga programmen. I händelse av ett 
mycket bristfälligt genomförande av de första årliga 
programmen skulle kommissionen och medlems ‑
staterna ha kritiserats för att inte utnyttja den 
möjlighet som fonden erbjuder och detta skulle ha 
skadat fondens anseende och äventyrat införandet 
av denna. Om medlemsstaterna skulle ha väntat 
med att införa det offentliga upphandlingsförfa ‑
rande som krävs för att köpa in utrustning skulle 
dessutom de medel som fanns tillgängliga enligt de 
årliga programmen för 2007 och 2008 ha gått förlo ‑
rade, vilket huvudsakligen var fallet i Grekland.
46
Nationella myndigheter lägger vanligtvis sina medel 
på relevanta projekt inom detta mycket känsliga 
område, och dessa har därför ett europeiskt mer ‑
värde eftersom investeringarna är till gagn för de 
medlemsstater som deltar i Schengenområdet.
Karaktären hos de kostnader som finansieras av 
fonden begränsar inte nödvändigtvis mervärdet för 
relaterade projekt. De åtgärder som finansierades 
i Grekland och Italien bestod av stöd till utveck ‑
lingen av ytterligare övervakningskapacitet och inte 
av att finansiera kostnader som man i normala fall 
skulle ha ådragit sig i ett icke kris ‑/nödfallsrelaterat 
sammanhang.
Under de första genomförandeåren var fonden 
inriktad på det långsiktiga målet att bygga upp 
kapacitet i medlemsstaterna (2007–2010). Senare 
blev det nödvändigt att anpassa sig till det tryck 
som orsakades av det nödsammanhang som den 
politiska oron i den södra Medelhavsregionen gav 
upphov till och att reagera på ett effektivt sätt 
genom att förstärka fondens operativa dimension. 
Därför beslutade sig kommissionen för att stödja 
vissa projekt som syftade till att förstärka övervak ‑
ningskapaciteten i samband med nödsituationer 
i Italien och Grekland.
Kommissionens svar 57
51
GD Inrikes frågor samrådde systematiskt med andra 
kommissionsavdelningar om innehållet i de årliga 
programmen, varigenom risken för att rikta in sig 
på liknande åtgärder begränsades. Kommissionen 
känner inte till någon dubbelfinansiering av samma 
projekt genom två av EU:s finansiella instrument.
53
I samband med utarbetandet av de första årliga 
programmen saknade de flesta ansvariga myn ‑
digheter erfarenhet av att förvalta EU‑medel. De 
ansvariga myndigheternas uppgifter i fråga om att 
begära av stödmottagarna att de skulle rikta in sig 
på mätbara mål visade sig vara svåra i ett verksam ‑
hetsområde där ansvarsutkrävandet kanske inte 
är lika väl utvecklat som inom andra områden, på 
grund av skäl med anknytning till trygghet/allmän ‑
hetens säkerhet.
54
Även om kommissionen framhöll för medlems ‑
staterna att det var nödvändigt att få fram mät ‑
bara indikatorer (åtminstone inputindikatorer) 
blockerade den inte antagandet av de första årliga 
programmen på grund av att vissa åtgärder sak ‑
nade mätbara indikatorer, eftersom detta skulle ha 
varit oproportionerligt och i vilket fall som helst 
inte skulle ha gett upphov till någon betydande 
förbättring av indikatorerna för de första årliga 
programmen (2007 och 2008) som antogs tillsam ‑
mans. Likväl har framsteg beträffande de indikato ‑
rer som infördes av medlemsstaterna från och med 
2012 kunnat iakttas i samband med antagandet 
av de årliga programmen. Till exempel innehöll de 
ursprungliga spanska årliga programmen mycket få 
kvantifierade indikatorer, medan de årliga program ‑
men från och med 2012 och 2013 innehöll många 
kvantifierade resultat ‑ och effektindikatorer som 
uppvisade mätbara mål.
55
Vad gäller nästa programplaneringsperiod kommer 
det att vara obligatoriskt för medlemsstaterna att 
rapportera om gemensamma indikatorer. Dessutom 
kommer programspecifika indikatorer att fastställas 
i enlighet med de specifika egenskaperna hos de 
nationella programmen. Rapporteringen avseende 
indikatorer kommer att skötas genom ett it‑system 
som utvecklats av kommissionen.48
På grund av tidsgränserna i fråga om att anta pro ‑
grammen saknade vissa av dem Smart‑indikatorer. 
Fonden krävde inte att medlemsstaterna utarbe ‑
tade nationella strategier för att kunna erhålla stöd 
från fonden. För en av medlemsstaterna kunde 
valet av stödmottagare ha dokumenterats bättre, 
men detta påverkade inte fondens effektivitet. 
Kommissionen är medveten om den risk som har 
anknytning till offentlig upphandling och tillämpar 
finansiella korrigeringar vid behov.
49
De skyldigheter/krav som revisionsrätten beskri ‑
ver ingår inte i fondens rättsliga grund. Den tredje 
versionen av Schengenkatalogen utgör inte ett bin ‑
dande instrument som skulle ha ålagt medlemssta ‑
terna en skyldighet att ha en nationell strategi för 
förvaltningen av de yttre gränserna för att kunna 
erhålla stöd från fonden för yttre gränser.
50
Medlemsstaterna ansvarar för utarbetandet av 
sina fleråriga program och sina årliga program. De 
fleråriga programmen innehöll tre delar (situatio ‑
nen i medlemsstaten, en analys av kraven och en 
strategi för att uppnå målen), vilket i de flesta fall 
gjorde det möjligt för kommissionen att förstå med ‑
lemsstaternas situation, krav och strategi, även om 
kvaliteten skiftade mellan länderna. Det bör noteras 
att den gemensamma integrerade modellen för 
risk analys (Ciram) har utvecklats av Frontex under 
de senaste åren och att den inte fanns tillgänglig 
vid den tidpunkt då de fleråriga programmen utar ‑
betades. Dessutom måste strategin, mot bakgrund 
av att gränsförvaltningssituationen kan förändras 
efter hand på grund av ändrade rutter för den olag ‑
liga migrationen, anpassas till verkligheten, vilket 
förklarar översynen av de fleråriga programmen och 
de årliga programmen i takt med att nya behov har 
dykt upp och prioriteringar har förändrats under 
programplaneringsperioden. Kommissionen har all ‑
tid kontrollerat komplementariteten i samband med 
antagandet av årliga program tillsammans med 
andra avdelningar som förvaltar EU‑medel, och inga 
större komplementaritetsproblem har uppstått.
Kommissionens svar 58
Vad gäller deltagandet i särskilda åtgärder och 
nödåtgärder kunde varje relevant offentlig myndig ‑
het ansöka om finansiering direkt utan att blanda in 
den ansvariga myndigheten. Följaktligen ska bristen 
på deltagande i dessa instrument från andra italien ‑
ska offentliga myndigheter än den som är institutio ‑
nellt knuten till den ansvariga myndigheten inte ses 
som en form av utestängning eller marginalisering 
utan som att inrikesministeriet spelar en framträ ‑
dande institutionell roll (i samarbete med andra 
offentliga enheter såsom Marina Militare , Guardia di 
Finanza , Capitaneria di Porto  och utrikesministeriet) 
vid förvaltningen av de yttre gränserna.
60
Till följd av kommissionens bedömning av den 
relevanta slutliga genomföranderapporten ansågs 
detta särskilda projekt bryta mot fondens grund ‑
läggande principer. Därför kommer de respektive 
kostnaderna att dras av från slutbetalningen för det 
berörda årliga programmet inom ramen för fonden.
I båda stegen av kommissionens medverkan i fon ‑
dens genomförande, närmare bestämt vid anta ‑
gandet av de nationella programmen och vid deras 
slutliga avslutande, ägnar kommissionen särskild 
uppmärksamhet åt att de fondprojekt som med ‑
lemsstaterna genomför överensstämmer med EU:s 
lagstiftning, också vad gäller respekten för mänsk ‑
liga rättigheter.
61
Inköpet av patrullhundar ingick ursprungligen 
i samma upphandlingsförfarande som patrullbi ‑
larna. När Grekland insåg att de två delarna (hundar 
och bilar) inte kunde upphandlas tillsammans fort ‑
satte de med inköpet av bilar medan hundinköpet 
senarelades.
62
Användningen av undantagsklausulen för för ‑
svars ‑ och säkerhetsupphandlingar utgör ett giltigt 
alternativ om villkoren för användning av denna 
möjlighet är uppfyllda enligt den rättsliga ramen 
om upphandling.56
De årliga programmen stod för en oproportionerligt 
stor administrativ börda för medlemsstaterna och 
kommissionen under perioden 2007–2013. Likväl 
valdes de avsiktligen av kommissionen eftersom 
de å ena sidan snabbt kunde reagera på ändrade 
förhållanden vid de yttre gränserna och å andra 
sidan möjliggjorde en bättre granskning av huruvida 
åtgärder var stödberättigade, genom att se det fak ‑
tum att fonden var ny och de ansvariga myndighe ‑
ternas bristande erfarenhet som inneboende risker.
57
Tack vare medlemsstaternas erfarenheter från hela 
programperioden 2007–2013 kan man övergå till 
en flerårig programförvaltningsram för perioden 
2014–2020. Som revisionsrätten påpekar kommer 
detta att underlätta upphandlingen av omfattande 
och sofistikerad utrustning, vilket kan vara mycket 
tidskrävande.
58
Med tanke på den specifika karaktären hos fondens 
stödmottagare (offentliga organ som ansvarar för 
gränsförvaltning och utfärdande av viseringar) och 
att de är ganska få till antalet i varje medlemsstat 
måste valet av relevanta projekt centraliseras i många 
medlemsstater. Emellertid utfördes eller godkändes 
ofta detta med medverkan från hög politisk nivå, 
vilket garanterade att anslag från fonden användes 
för att hantera de mest relevanta prioriteringarna och 
behoven som medlemsstaten stod inför.
59
Fondens medel anslås till olika offentliga enheter 
som ansvarar för förvaltningen av yttre gränser.
Kommissionens svar 59
65
I händelse av otillräcklig verifiering av upphand ‑
lingsförfaranden och/eller användning av olämpliga 
upphandlingsförfaranden kan det finnas en risk 
för sämre valuta för pengarna, och detta är anled ‑
ningen till att kommissionen särskilt uppmärksam ‑
mar denna fråga och tillämpar finansiella korrige ‑
ringar vid behov.
66
Vad gäller avsaknaden av Smart‑indikatorer med ‑
ger kommissionen att det trots dess vägledning till 
medlemsstaterna har varit mycket svårt att erhålla 
tillförlitliga resultat ‑ och effektindikatorer av de 
skäl som förklaras i punkterna 53 och 54. Detta 
förklarar även varför det egentligen inte var möjligt 
att utnyttja medlemsstaternas rapportering om 
indikatorer som ingick i de första årliga program ‑
men för utvärderingen avseende 2007–2010 och att 
utvärderingen fick genomföras på grundval av ett 
för ändamålet utformat frågeformulär som översän ‑
des till medlemsstaterna för utvärderingen.
67
De ansvariga myndigheternas övervakningsskyldig ‑
heter har inte alltid följts fullt ut. Kommissionen har 
likväl lagt märke till att situationen har förbättrats 
i de flesta medlemsstater sedan 2010. Detta förmild ‑
ras dock av att de flesta av fondens stödmottagare 
utgörs av stora offentliga enheter som måste få 
godkänt vid finansministeriernas kontroller för att 
betalningen via statskassan/finansministeriet ska 
kunna utföras (kontroll avseende levererad utrust ‑
ning, överensstämmelse med beställningar etc.).
68
Flertalet medlemsstater genomför övervakningsbe ‑
sök (på plats), även om situationen varierar mellan 
de enskilda medlemsstaterna. Beträffande Italien 
har dessa besök på plats, även om de genomförts 
i efterhand, stått för 50 % av de totala anslagen mel ‑
lan 2007  och  2012. Beträffande Spanien har över ‑
vakningsbesök ägt rum regelbundet sedan 2010.Kommissionen har med jämna mellanrum sänt 
medlemsstaterna tydliga budskap om behovet av 
att följa den relevanta rättsliga ramen och att på 
lämpligt sätt dokumentera skälen till varför ett 
förhandlat förfarande användes av stödmottagarna 
i stället för öppna eller selektiva förfaranden. Kom ‑
missionen tillämpar dessutom projektspecifika 
korrigeringar eller, i lämpliga fall, proportionella 
finansiella korrigeringar när den i samband med 
avslutandet av årliga program identifierar olagliga 
upphandlingsförfaranden eller en bristfällig eller 
otillräcklig dokumentation avseende motiveringen 
av valet av förfaranden, vilket kan avslöja systema ‑
tiska brister i förvaltnings ‑ och kontrollsystemet. 
Dessa finansiella korrigeringar beräknas enligt 
samma regler som för strukturfonderna. Dessutom 
kommer strategin för efterhandsrevision att kom ‑
plettera insatserna för att minska risken för kvar ‑
dröjande fel bland de redovisade utgifter som inte 
upptäcktes vid tidpunkten för avslutandet.
63
Denna fråga kontrolleras regelbundet av kom ‑
missionen i samband med avslutandet och 
genom efterhandsrevisioner. Finansiella korrige ‑
ringar tillämpas när oegentligheter upptäcks vid 
upphandlingsförfaranden.
64
Kommissionen uppmärksammar regelbundet 
ansvariga myndigheter på behovet av att verifiera 
lagligheten vad gäller upphandlingsförfaranden om 
avtal för vilka utgifterna redovisas till fonden. Denna 
typ av verifiering ingår bland den ansvariga myndig ‑
hetens förvaltningsverifieringar. Den ansvariga myn ‑
digheten blir allt mer medveten om vikten av att 
säkerställa att stödmottagarna, när de väljer mindre 
öppna förfaranden, tillhandahåller en väldokumen ‑
terad motivering och stödjande resonemang som 
underlag tillsammans med sina krav på ersättning 
för de utgifter som de ådragit sig. Dessutom verifie ‑
rar revisionsmyndigheten som en del av revisionsar ‑
betet huruvida de offentliga upphandlingsförfaran ‑
dena har tillämpats på ett korrekt sätt.
Kommissionens svar 60
73
Utvärderingsrapporterna (som måste förbättras till 
följd av revisionsrättens anmärkningar i samband 
med revisionen) innehåller kvantitativa uppgifter 
som ger en intressant överblick över de tillgångar 
som köpts in eller utvecklats med hjälp av fonden. 
Kommissionen medger emellertid att det på grund 
av brist på tid och tillgänglig information var svårt 
att nå bortom en beskrivande analys av vad som har 
uppnåtts av medlemsstaterna med hjälp av fonden 
under de första fyra åren av dess genomförande. 
Det är av denna anledning som kommissionen anser 
att fondens övergripande resultat kan mätas delvis.
Den efterhandsbedömning som kommer att 
genomföras under 2015 kommer att inbegripa ett 
detaljerat kapitel om särskilda åtgärder och gemen ‑
skapsåtgärder, med beaktande av resultaten från 
perioderna 2007–2010.
74
Förseningar ägde rum på medlemsstatsnivå vad 
gäller överlämnandet av medlemsstatsrappor ‑
terna. Kommissionen blev tvungen att översända 
ytterligare verifieringar och krav på förtydliganden 
till medlemsstaterna, vilket ledde till ytterligare 
förseningar. Rapporten offentliggjordes på kommis ‑
sionens webbplats i maj 2014.69
Enligt den grundläggande akten i fondens genom ‑
förandebestämmelser fanns det ingen skyldighet 
att upprätta ett it‑system för registrering av indika ‑
torer. Likväl uppmanade kommissionen medlems ‑
staterna att utveckla ett datoriserat system för 
registrering av uppgifter om projekt i samband med 
sina övervakningsbesök, samtidigt som den främ ‑
jade ett utbyte av bästa praxis på detta område. Till 
exempel presenterade en medlemsstat i samband 
med Solidkommittén den 11 maj 2012 ett exempel 
på bästa praxis inom detta område (elektronisk för ‑
valtning av medlen) för de andra medlemsstaterna.
70
Även om de rapporter som mottagits från vissa 
medlemsstater innehåller begränsad information, 
framför allt i fråga om kvantifierbara uppgifter om 
leveranser och resultat inom ramen för projektet, 
förmildras detta av ytterligare utbyten med stöd ‑
mottagaren till dess att tillfredsställande informa ‑
tion har mottagits. Mallarna för ansökning och slut ‑
rapportering har ändrats som en lösning på detta 
problem avseende fondens gemenskapsåtgärder 
och särskilda åtgärder.
72
Lärdomar har dragits från den utvärderingspro ‑
cess som revisionsrätten har granskat. Den främsta 
lärdomen består av insikten att deltagandet av en 
extern enhet som ansvarar för hela utvärderings ‑
förfarandet är att föredra. Efterhandsbedömningen 
för 2011–2013 kommer därför att genomföras via 
ett i grunden annorlunda förfarande. Dessutom 
kommer de åtgärder som förvaltas direkt, vilka inte 
ingick helt i bedömningen, att inbegripas i nästa 
efterhandsbedömning.
Därutöver ledde avsaknaden av gemensamma 
indikatorer, avseende vilka medlemsstaterna skulle 
ha rapporterat från början, till att man var tvungen 
att fastställa indikatorer när det blev dags för 
halvtidsöversynen. Medlemsstaterna blev tvungna 
att hämta in uppgifter från stödmottagarna om 
dessa indikatorer, vilket ledde till fördröjningar. 
Beträffande framtida utvärderingar av Fonden för 
inre säkerhet kommer gemensamma indikatorer 
och programspecifika indikatorer att användas vid 
utvärderingen, så att den blir lättare att genomföra 
och samtidigt mer effektiv.
Kommissionens svar 61
Vissa fleråriga program och vissa av de första 
årliga programmen godkändes faktiskt utan att de 
innehöll stabila Smart ‑indikatorer. Möjligheten att 
programmen inte skulle antas av denna enda anled ‑
ning skulle ha varit extremt skadlig för de berörda 
medlemsstaterna och för fondens anseende (och för 
EU), och det skulle ha betraktats som en alltigenom 
byråkratisk och stelbent strategi.
77
Slovenien utvecklade redan från början ett integre ‑
rat verktyg för förvaltning av fonden och insamling 
av uppgifter. Andra länder gjorde likadant, även om 
det enligt lag inte fanns någon skyldighet att införa 
ett sådant system. Vissa system finns redan på plats 
i vissa medlemsstater.
När det gäller innehållet i efterhandsbedömningen 
har de flesta av de problem som revisionsrätten 
uppmärksammade korrigerats i slutversionen.
Rekommendation 1
Kommissionen anser att denna rekommendation 
redan har genomförts i de nya fondernas rättsliga 
grund. Medlemsstaterna kommer att tillhandahållas 
ytterligare riktlinjer.
Rekommendation 2
Denna rekommendation riktar sig till medlemssta ‑
terna och stöds av kommissionen.
79
Kommissionen medger att fondens rättsliga ram 
inte var väl utformad vad gäller de särskilda åtgär ‑
derna. Kommissionen medger även att fonden, även 
om den erbjöd möjligheter att finansiera konsulärt 
samarbete genom gemenskapsåtgärder, inte upp ‑
nådde betydande resultat i detta avseende. Även 
om det huvudsakligen åligger medlemsstaterna att 
ta initiativ till sådana åtgärder har detta beaktats vid 
utarbetandet av utformningen av den nya Fonden 
för inre säkerhet, i syfte att ytterligare främja inrät ‑
tandet av mekanismer för konsulärt samarbete.Slutsatser och rekommendationer
75
Fondens mervärde har anknytning till den eko ‑
nomiska solidariteten mellan medlemsstater som 
står inför diametralt olika situationer vid sina yttre 
gränser. Därigenom har fonden skapat en påtag ‑
lig solidaritet mellan de länder som är utsatta för 
störst migrationstryck vid gränserna och de länder 
som är mindre utsatta. Tack vare anslagsmekanis ‑
men kunde huvuddelen av resurserna inriktas på 
de mest utsatta länderna (huvudsakligen länderna 
i södra Medelhavet). Dessutom representeras det 
europeiska mervärdet även av att större projekt för 
Schengenområdet framgångsrikt stöddes av fonden 
(VIS, SIS II och Eurosur). Vad gäller de brister som 
revisionsrätten uppmärksammat berodde dessa för 
en medlemsstat huvudsakligen på bristande admi ‑
nistrativ kapacitet under fondens första genom ‑
förandeår och för andra medlemsstater på en brist 
på erfarenhet hos den ansvariga myndigheten och 
hos stödmottagarna i fråga om förvaltningen av 
EU‑medel, snarare än på systematiska och bestå ‑
ende fel. Bristerna har dessutom anknytning till 
fondens försenade införande på grund av det sena 
antagandet av de rättsliga grunderna. Som kommis ‑
sionen ser det kan man inte påstå att Italiens och 
Maltas situation uppvisar ”allvarliga brister” i fråga 
om fondens förvaltning.
76
Fonden har stött fondens prioriteringar, närmare 
bestämt SIS II, VIS och Eurosur. Avsaknaden av 
Smart‑indikatorer vad gäller vissa program, på 
grund av de ansvariga myndigheters brist på erfa ‑
renhet i fråga om förvaltningen av EU‑medel, hind ‑
rade inte medlemsstater från att använda fonden 
till att stödja fondens prioriteringar. Detta uppnåd ‑
des genom att kommissionen noggrant granskade 
innehållet i de årliga programmen och genom en 
lämplig vägledning (framför allt fr.o.m. 2010), tack 
vare vilken man kunde rikta programmens medel 
mot fondens prioriteringar.
Kommissionens svar 62
prioritering. Oberoende av om det konsulära sam ‑
arbetet utökas bör medlemsstaterna införa VIS över 
hela världen i enlighet med införandeplanen.
Rekommendation 4
Första strecksatsen: Eftersom rekommendationen 
riktar sig allmänt till lagstiftaren godtar kommissio ‑
nen inte den. Fonden utformades till att börja med 
som en mekanism för att dela bördan genom stöd till 
medlemsstaternas kapacitet som det mest effektiva 
sättet att få dem att fullgöra sina uppgifter och skyl ‑
digheter i fråga om kontrollen av EU:s yttre grän ‑
ser. I Fonden för inre säkerhet kommer utrustning 
som köps in inom ramen för en särskild öronmärkt 
finansiell komponent (särskilda åtgärder) och som 
motsvarar Frontex behov för dess insatser att behöva 
registreras i Frontex reserv för teknisk utrustning.
Andra strecksatsen: Kommissionen godtar denna 
rekommendation. Åtgärder har redan genomförts för 
att förverkliga detta samarbete/informationsutbyte.
Rekommendation 5
Denna rekommendation riktar sig till medlemssta ‑
terna. Utarbetandet av en övergripande strategi för 
de yttre gränserna som en förberedelse inför fon ‑
dens fleråriga program utgjorde inte en skyldighet 
med ursprung i fondens rättsliga grund eller någon 
annan rättsakt.
Rekommendation 6
Kommissionen godtar inte denna rekommendation. 
Kommissionen skulle emellertid vilja framhålla att 
det i Fonden för inre säkerhet (yttre gränser och 
viseringar) tas upp att villkor för och finansieringen 
av driftsstöd kommer att vara beroende av att 
Schengenregelverket uppfylls.
Rekommendation 7
Kommissionen godtar denna rekommendation 
utan att det påverkar kommissionens och med ‑
lemsstaternas respektive roller inom den delade 
förvaltningen.
Rekommendation 8
Denna rekommendation riktar sig till med ‑
lemsstaterna. Kommissionen stöder denna 
rekommendation.80
Frontex kommer att ha mycket nära anknytning till 
genomförandet av den nya fonden för inre säkerhet. 
Enligt den rättsliga grunden kommer samråd att ske 
med Frontex vid utarbetandet av medlemsstaternas   
nationella program (artikel 9.4 i Fonden för inre 
säkerhets förordning om gränser) och om åtgärder 
för att avhjälpa brister som upptäckts i samband 
med Schengenutvärderingen (artikel 12). Input från 
Frontex kommer även att vara avgörande för ansla ‑
gen vid halvtidsöversynen (artikel 8) och Frontex 
kommer att spela en avgörande roll vad gäller ansla ‑
gen till särskilda åtgärder, i synnerhet beträffande 
teknisk utrustning som ska ställas till förfogande för 
dess gemensamma insatser. Eftersom arbetet med 
de nationella programmen för 2014–2020 redan har 
påbörjats deltar Frontex redan i dessa förfaranden. 
En elektronisk plattform för informationsutbyte har 
redan inrättats för att främja utbytet av handlingar 
mellan kommissionen och Frontex.
Registreringen i Frontex reserv för teknisk utrust ‑
ning och ställandet till förfogande av utrustning till 
Frontex insatser regleras genom Frontexförordning ‑
arna och inte av fonden. Inte all den utrustning som 
köpts in av medlemsstaterna med stöd från fonden 
behövs systematiskt av Frontex för dess gemen ‑
samma insatser. I Fonden för inre säkerhet kom ‑
mer utrustning som motsvarar Frontex behov för 
dess insatser att köpas in inom ramen för särskilda 
åtgärder och utrustningen kommer att registreras 
i Frontex reserv för teknisk utrustning.
Se rekommendation 4 vad gäller Frontex utrustning.
Rekommendation 3
Kommissionen instämmer till viss del i denna 
rekommendation. Kommissionen kommer att främja 
upprättandet av gemensamma ansökningscentrum 
och andra former av konsulärt samarbete utöver 
renovering, anpassning och/eller utrustande av kon ‑
sulat. Renovering/utrustande av ett konsulat som 
hanterar hundratals viseringar per dag kan i vissa fall 
vara mer motiverat än att finansiera en åtgärd för 
konsulärt samarbete som bara berör några hundra 
viseringsansökningar per år. Renovering och utrus ‑
tande av stora konsulat så att de kan hantera ansök ‑
ningarna på ett mer användarvänligt och skyndsamt 
sätt med hjälp av den modernaste (it ‑)utrustningen 
är lika viktigt som att stödja projekt för konsulärt 
samarbete. Dessutom kan ”utrustande” även inne ‑
bära VIS‑relaterad utrustning, vilket utgör en viktig 
HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar 
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).
QJ‑AB‑14‑015‑SV‑C ISSN 1831 ‑0990Syftet med fonden för yttre gränser är att hjälpa 
medlemsstaterna att säkerställa enhetliga, 
ändamålsenliga och effektiva kontroller vid de 
gemensamma yttre gränserna.
Vid revisionen granskade revisionsrätten om 
fonden var ändamålsenlig och om den uppnådde 
sina mål.
Revisionsrätten konstaterade att fonden har 
främjat ekonomisk solidaritet genom att stödet 
har koncentrerats på medlemsstater med en 
större ekonomisk börda.
Det ytterligare europeiska mervärde som skapats 
har dock varit begränsat och de övergripande 
resultaten kunde inte mätas på grund av brister 
i övervakningen och efterhandsbedömningarna. 
Vidare upptäckte revisionsrätten allvarliga brister 
i förvaltningen av fonden i nyckelmedlemsstater, 
vilket kan innebära en risk för att 
gränsförvaltningen inte stärks tillräckligt där en 
förstärkning behövs som mest.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN