MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN ÅRSREDOVISNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN - BUDGETÅRET 2011 /* COM/2012/0435 final */





INNEHÅLLSFÖRTECKNING Certifiering av räkenskaperna.. 3 GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:S MEDEL. 4 DEL I – EUF:s ÅRSREDOVISNINGAR: FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN.. 9 1.......... ÅRSREDOVISNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDERNA.. 10 1.1....... ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF: SAMMANSTÄLLNING AV BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING, KASSAFLÖDESANALYS OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR.. 10 1.2....... Åttonde EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR.. 14 1.3....... Nionde EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR.. 17 1.4....... Tionde EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR.. 20 1.5....... BOKSLUTSKOMMENTARER OCH NOTER TILL ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF 23 2. RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET.. 45 2.1........ ANSLAG.. 49 2.2 KONSOLIDERAD REDOVISNING.. 52 2.3...... ÖVRIGA FÖRVALTNINGSUPPGIFTER.. 57 DEL II – EUF:s ÅRSREDOVISNING: REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET 58 3.......... REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET.. 60 3.1....... Rapport över totalresultat för det räkenskapsår som slutade den 31 december 2011 60 3.2....... Rapport över finansiell ställning per den 31 december 2011.. 61 3.3....... FÖRÄNDRINGAR I MEDLEN FRÅN BIDRAGSGIVARNA.. 62 3.4....... Rapport över kassaflöden för det räkenskapsår som slutade den 31 december 2011 63 3.5....... Bokslutskommentarer och noter. 64 BILAGA TILL DEL I - KAPITEL 2 (RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET): Situationen per land och instrument. 95 Certifiering av räkenskaperna Årsredovisningen för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden för 2011 har utarbetats i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i noterna till årsredovisningen. Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsredovisningen för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna i enlighet med artikel 125 i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden. Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnaren och från EIB, vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande. Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag har ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning. [underskrift] Philippe Taverne Räkenskapsförare GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:S MEDEL 1. BAKGRUND Europeiska unionen har utvecklingssamarbetsförbindelser med ett stort antal utvecklingsländer. Syftet är att främja ekonomisk och social utveckling med särskild fokusering på att minska och lindra fattigdom på lång sikt genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar unionen, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dessa. De medel från unionen som anslås för utveckling kommer från tre källor: – Europeiska unionens budget – Europeiska utvecklingsfonden – Europeiska investeringsbanken Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla unionens stöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). EUF bildades genom Romfördraget från 1957 i syfte att bevilja tekniskt och ekonomiskt bistånd, i början till länder i Afrika som vid denna tidpunkt fortfarande var kolonier och med vilka vissa medlemsstater hade historiska förbindelser. EUF finansieras inte genom Europeiska unionens budget. EUF finansieras av medlemsstaterna, lyder under egna finansiella bestämmelser och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av de transaktioner som genomförs med medel från EUF och Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar investeringsanslaget. Under perioden 2008–2013 kommer det geografiskt fördelade stöd som beviljas AVS-staterna och ULT att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF. Avtalen om varje ny fond ingås för en period av cirka fem år. Sedan den första partnerskapskonventionen slöts 1964 har de Europeiska utvecklingsfondernas genomförandeperioder generellt legat i fas med tillämpningstiden för varje partnerskapsavtal eller partnerskapskonvention. Varje EUF styrs av en egen budgetförordning i vilken det föreskrivs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild fond. Årsredovisningarna utarbetas således separat för varje EUF för den del av fondens medel som förvaltas av Europeiska kommissionen. Årsredovisningen läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen i fråga om de medel som Europeiska kommissionen ansvarar för. Investeringsanslaget inrättades inom ramen för Cotonou-avtalet. Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AVS-staterna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, som resulterar i ett självförnyande och ekonomiskt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av Europeiska kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsredovisningen, dvs. årsredovisningen av åttonde, nionde och tionde EUF och den rapport som är relaterad till det ekonomiska genomförandet. Redovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsredovisningen (del 2) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd. Tionde EUF omfattar perioden 2008–2013 och har en samlad budget på 22 682 miljoner euro. Av detta belopp anslås 21 966 miljoner euro till AVS-staterna, 286 miljoner euro till ULT och 430 miljoner euro till kommissionen i form av stödutgifter avsedda för programplanering och genomförande av EUF[1]. 2. HUR FINANSIERAS EUF? Under Europeiska rådets möte den 15–16 december 2005 antogs budgetramen för 2007–2013. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AVS-staterna inte skulle integreras i EU:s budget (budgeteras), utan fortsätta att finansieras genom den befintliga mellanstatliga EUF under perioden 2008–2013. EU:s budget är ettårig och enligt ettårighetsprincipen planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU är EUF en fond som generellt förvaltas på flerårsbasis. Varje EUF ingås genom ett partnerskapsavtal mellan medlemsstaterna och åtföljs av en övergripande finansiering för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år måste de anslagna medlen nyttjas under den period EUF varar. Det faktum att EUF inte styrs av ettårighetsprincipen belyses i budgetredovisningen, där budgetgenomförandet av EUF mäts i förhållande till de samlade medlen. Medlen till EUF utgörs av särskilda bidrag från EU:s medlemsstater. Ungefär vart femte år träffas företrädare från medlemsstaterna på mellanstatlig nivå för att fatta beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och för att se över genomförandet. Därefter förvaltas fonden av kommissionen. Eftersom medlemsstaterna har sin egen utvecklings- och biståndspolitik utöver unionens politik måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra. Fram till 2010 infordrades bidrag från de 15 deltagande medlemsstaterna. Under 2011 infordrades de första bidragen till tionde EUF, där 27 medlemsstater deltar. Även om vissa av medlen i tionde EUF har avsatts för oförutsedda behov har merparten av dem programplanerats i vägledande fleråriga ramar, som till största delen är geografiska men också tematiska, och som nyligen fastställts för åren 2008–2013. Landstrategidokument, regionala strategidokument och strategidokument på regionövergripande AVS-nivå har därför antagits av kommissionen. Genomförandet av dessa övervakas årligen och strategierna ses över efter halva löptiden (2010, pågår) och efter löptidens slut (2012). Efter det att översynerna efter halva löptiden eller efter löptidens slut har slutförts kan kommissionen, på EU:s vägnar, se över strategierna och anslagsfördelningen mot bakgrund av de berörda AVS-staternas eller AVS-regionernas aktuella behov och resultat. Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå samfinansieringsarrangemang eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF. 3. HUR FÖRVALTAS OCH SPENDERAS EUF:s MEDEL? 3.1 Rörelsekostnader EUF:s rörelsekostnader kan ta olika former beroende på hur medlen betalas ut och förvaltas. I enlighet med budgetförordningen förvaltar kommissionen EUF:s medel med hjälp av följande metoder: Decentraliserad förvaltning: Detta avser de fall när kommissionen delegerar vissa uppgifter för genomförandet av budgeten till tredjeländer, mer eller mindre beroende på den berörde stödmottagarens lokala situation. Centraliserad förvaltning: Detta avser de fall när budgeten genomförs endera direkt av kommissionen eller indirekt när kommissionen anförtror genomförandeuppgifter åt organ som lyder under EU-rätt eller nationell rätt, exempelvis EU:s byråer med offentligrättslig status eller med allmännyttiga uppdrag. Gemensam förvaltning med internationella organisationer: Kommissionen delegerar vissa uppgifter kopplade till förvaltningen av anslagen till en internationell organisation. 3.2 Aktörer som deltar i budgetförvaltningen Den delegerade utanordnaren ansvarar för hela förvaltningen och beslutar om vad som ska göras, ansvarar för att institutionens politiska mål uppfylls, förvaltar verksamheten både operativt och budgetmässigt, undertecknar rättsliga åtaganden, kontrollerar resultaten, verkställer utbetalningar och återkräver medel vid behov. Chefen för EU-delegationen är den lokala sambandspersonen mellan kommissionen och de nationella eller regionala AVS- eller ULT-myndigheterna. Han eller hon arbetar i nära samarbete med de nationella eller regionala utanordnarna vid fastställandet av genomförandestrategin och sektorspolitiken, förbereder, undersöker och ser över EUF-program och EUF-projekt. Den nationelle utanordnaren i mottagarlandet är en högre tjänsteman som utsetts av regeringen i varje AVS-stat respektive ULT. Han eller hon företräder myndigheterna i sitt land vad avser all verksamhet som finansieras av fonden och som förvaltas av kommissionen och EIB. I de flesta fall utövas dessa funktioner av en medlem av regeringen, vanligtvis landets minister med ansvar för programplanering eller med ansvar för finanserna. Den nationelle utanordnaren utför de administrativa, tekniska och finansiella uppgifterna när det gäller förvaltningen av EUF-program och EUF-projekt. Räkenskapsföraren verkställer betalningar och betalningskrav som utfärdats av utanordnaren och är ansvarig för förvaltningen av finanserna, fastställer reglerna och metoderna för redovisning i EUF, validerar redovisningssystemen, sköter bokföringen och utarbetar därtill hörande årsredovisningar. Räkenskapsföraren ska också intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av den ekonomiska situationen. 3.3 Förvaltningen av EUF:s medel Merparten av de ekonomiska medel som AVS-staterna och ULT beviljas genom EUF består av bidrag. När varje EUF inleds informerar EU AVS-staterna och ULT om den bidragsnivå som dessa får tillgång till under fondens löptid. Medlen anslås på grundval av landets särskilda behov, med hänsyn till mottagarlandets egen politik och utvecklingsinsatser. Mottagarlandet utvecklar en samarbetsstrategi samtidigt med, eller efter, samråd med sina utvecklingspartner (biståndsgivare). Samarbetsstrategierna med EU inkluderar vanligtvis både landets egna utvecklingsstrategier på medellång sikt, en analys av de politiska och socio-ekonomiska förhållandena samt EU:s egen bedömning. Anställda i Europeiska kommissionen lämnar tekniskt bistånd till de nationella myndigheterna vid utarbetandet av samarbetsstrategidokumentet. Därefter utarbetas ett nationellt vägledande program (NVP) för att genomföra samarbetsstrategin. Det nationella vägledande programmet riktar sig till de sektorer och områden som ska ta emot investeringsanslaget, förklarar hur anslaget ska uppfylla sina syften, ger en tidsplan för genomförandet och specificerar hur andra aktörer såsom internationella organisationer eller icke-statliga organisationer kommer att delta i programmet (om relevant). En översyn görs av detta vägledande övergripande program varje år, efter halva löptiden och efter det att EUF löpt ut. Förbättringar och ändringar görs vid behov under programmets löptid. 3.4 Åtaganden om utbetalning av EUF:s medel För att utbetalning ska kunna göras krävs ett skriftligt rättsligt åtagande mellan kommissionen och den potentielle mottagaren av EUF-medlen. Innan några rättsligt bindande åtaganden kan göras gentemot tredje man (t.ex. innan avtal sluts eller bidragsavtal undertecknas) måste det finnas en budgetpost med tillräckliga anslag för verksamheten i fråga. Om detta villkor uppfylls kan medlen i budgeten avsättas genom att man gör ett budgetåtagande i bokföringssystemet. Detta påverkar dock inte de allmänna räkenskaperna (huvudboken) eftersom inga kostnader ännu uppkommit. EUF:s räkenskapssystem omfattar nämligen två separata men inbördes beroende delar (a) budgeten, som ger en detaljerad översikt av budgetgenomförandet, och (b) de allmänna räkenskaperna, som används för att utarbeta balans- och resultaträkningarna. Budgeträkenskaperna visar de åtaganden och betalningar som har gjorts. Budgeten förs med hjälp av en kassabaserad redovisning, vilket innebär att kostnader eller intäkter bokförs först när ett åtagande görs avseende likvida medel, eller när pengar betalas ut eller in. Denna typ av redovisning är typisk för den offentliga sektorn, som traditionellt brukar fokusera på budgeten och dess genomförande. De allmänna räkenskaperna (som baseras på principen om periodiserad redovisning) visar alla inkomster och utgifter under loppet av ett räkenskapsår (och därmed årets resultat) samt EUF:s finansiella ställning i form av en balansräkning över tillgångar och skulder per den 31 december varje givet år. 3.5 Hur utbetalningar verkställs Inga utbetalningar kan göras om inte ett motsvarande budgetåtagande godkänts av utanordnaren. Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet ska användas för det ändamål som det var avsett för under den period som anges i avtalet eller betalas tillbaka, dvs. om mottagaren inte har några stödberättigande kostnader ska denne betala tillbaka förskottet till EUF. Utbetalad förfinansiering betraktas inte som en definitiv kostnad förrän avtalsvillkoren är uppfyllda och den redovisas därför som en tillgång i balansräkningen när den första betalningen har gjorts. Värdet på denna tillgång minskas (helt eller delvis) genom godkännande av stödberättigande kostnader (vilka redovisas som kostnader i resultaträkningen) och återbetalda belopp. Vid årets utgång måste man titta på de stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen följaktligen redovisats som upplupna kostnader, medan de icke-berättigande delarna fortfarande ligger öppna på kontot ”icke-konterade utgifter och inkomster” (dvs. betalningsanspråk vars berättigande inte kontrollerats och som ännu inte kostnadsförts). Beloppen tas upp som kortfristiga skulder för att inte tillgångar och skulder ska överskattas. 3.6 Återkrav av felaktiga utbetalningar Huruvida de utgifter som ersätts genom medel från EUF är stödberättigande kontrolleras på grundval av de styrkande handlingar som krävs enligt de regler och villkor som fastställts för varje bidrag. För att få ut så stora fördelar som möjligt av kontrollsystemen i förhållande till de kostnader de medför brukar kontrollerna av styrkande handlingar vara mer ingående vid begäran om slutbetalningar än vid mellanliggande betalningar, och eventuella fel som begåtts i samband med dessa mellanliggande betalningar kan på så sätt regleras i slutskedet. Kommissionen kan också försäkra sig om de styrkande handlingarnas äkthet genom kontroller i de ansökandes lokaler, såväl under det att åtgärden genomförs som i efterhand. Felaktigheter under själva genomförandet kan regleras genom justering av påföljande utbetalningar. Om felaktigheter däremot upptäcks efter det att samtliga betalningar skett måste betalningskrav utfärdas i efterhand. 4. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET 4.1 Årsräkenskaper Det är räkenskapsföraren som har ansvaret för att utarbeta årsredovisningarna och intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska situation. Årsredovisningarna består av följande komponenter: Del I: Medel som förvaltas av Europeiska kommissionen – Årsredovisning för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna – Rapport om det finansiella genomförandet av åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna Del II: Medel som förvaltas av Europeiska investeringsbanken – Årsredovisning av investeringsanslaget Redovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsredovisningarna så att dessa ger en fullständig bild av EUF:s utvecklingsbistånd. Efter revisionsrättens granskning antas årsredovisningarna av kommissionen senast den 31 juli påföljande år och läggs fram för rådet och Europaparlamentet, vilka beviljar ansvarsfrihet. 4.2 Årlig verksamhetsrapport Utanordnaren ska utarbeta en årlig verksamhetsrapport om det arbete han eller hon ansvarar för. Varje utanordnare redogör i sin årliga verksamhetsrapport för resultaten av åtgärderna inom sin respektive avdelning. I rapporten avges dessutom en rimlig försäkran om att de resurser som har avdelats för de i rapporten redovisade åtgärderna har använts för det avsedda ändamålet och enligt principen om sund ekonomisk förvaltning, samt att de kontrollrutiner som används är tillräckliga för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. 5. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET 5.1 Revision EUF:s årsredovisning och förvaltning av medlen granskas av ett externt revisionsorgan, dvs. Europeiska revisionsrätten, som utarbetar en årsrapport om årsredovisningen till rådet och Europaparlamentet. Revisionsrättens huvuduppgift är just att göra en extern och oberoende revision av EUF:s årsredovisning. Som ett led i verksamheten utarbetar revisionsrätten följande dokument: (1) En årsrapport med revisionsrättens iakttagelser avseende årsredovisningen och de underliggande transaktionerna. (2) Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskning och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. (3) Särskilda rapporter om revision på vissa områden. Revisionsrätten har rätt att få tillgång till alla handlingar som krävs för revision. Revisionsrätten utför revision på alla EUF:s verksamhetsområden, och kontrollerar även lagligheten och korrektheten i enskilda transaktioner och utbetalningar. Revisionsrätten kontrollerar även räkenskaperna, ser över balans- och resultaträkningarna och den allmänna presentationen av årsredovisningarna. På så sätt kan revisionsrätten yttra sig inte bara om siffrorna utan även om systemet och de kontroller som utförs. 5.2 Beviljande av ansvarsfrihet Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det finansiella genomförandet av EUF:s medel för ett givet budgetår. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för EUF. Detta innebär att rådet efter kontroll och slutversion av räkenskaperna lämnar en rekommendation medan parlamentet beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för hur EUF:s medel genomförts under föregående räkenskapsår. Beslutet grundas på en genomgång av räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som även omfattar en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt ytterligare frågor och uppgifter till eller från kommissionen. Ansvarsfriheten är den politiska delen av de externa kontrollerna av det ekonomiska genomförandet och det beslut varmed Europaparlamentet på rådets rekommendation konkret ”fritar” kommissionen från dess ansvar för förvaltningen av det ekonomiska genomförandet för ett givet år. Arbetet kan endera leda till att ansvarsfrihet beviljas eller skjuts upp. Ansvarsfriheten kan förenas med iakttagelser från parlamentet och rekommendationer till åtgärder som kommissionen bör vidta på vissa punkter. Kommissionen redovisar vilka åtgärder som vidtas i en uppföljningsrapport och i en handlingsplan som skickas både till Europaparlamentet och till rådet. DEL I – EUF:s ÅRSREDOVISNINGAR: FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN[2] 1. ÅRSREDOVISNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDERNA 1.1 ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF: SAMMANSTÄLLNING AV BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING, KASSAFLÖDESANALYS OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR SAMMANSTÄLLNING AV BALANSRÄKNINGEN för åttonde, nionde och tionde EUF || || || || Miljoner euro || Noter || 31.12.2011 || 31.12.2010 || ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR || || || || Långfristig förfinansiering || 2.1 || 380 || 353 || || || || || OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR || || || || Kortfristig förfinansiering || 2.2 || 1 175 || 1 096 || Kortfristiga fordringar || 2.3 || 111 || 247 || Likvida medel || 2.5 || 1 224 || 808 || || || || || TILLGÅNGAR TOTALT || || 2 891 || 2 503 || || || || || KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Kortfristiga skulder || 2.6 || (1 033) || (1 045) || || || || || SUMMA SKULDER || || (1 033) || (1 045) || || || || || TILLGÅNGAR NETTO || || 1 858 || 1 458 || || || || || FONDER OCH RESERVER || || || || Infordrat fondkapital || 2.7 || 26 979 || 23 879 || Övriga reserver || 2.8 || 2 252 || 2 252 || Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år || || (24 674) || (21 909) || Ekonomiskt resultat för året || || (2 700) || (2 765) || TILLGÅNGAR NETTO || || 1 858 || 1 458 SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATRÄKNINGEN för åttonde, nionde och tionde EUF || || Miljoner euro || Noter || 2011 || 2010 || || || RÖRELSEINTÄKTER || 3.1 || 99 || 140 || || || RÖRELSEKOSTNADER || || || Rörelsekostnader || 3.2 || (2 702) || (2 914) Administrativa kostnader || 3.3 || (75) || (86) || || || ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN || || (2 679) || (2 860) || || || Finansiella intäkter || 3.4 || (20) || 95 ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET || || (21) || 95 || || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || || (2 700) || (2 765) SAMMANSTÄLLNING AV KASSAFLÖDESANALYSEN för åttonde, nionde och tionde EUF || || Miljoner euro || Noter || 2011 || 2010 || || || Ekonomiskt resultat för året || || (2 700) || (2 765) || || || LÖPANDE VERKSAMHET || 4.2 || || Ordinarie bidrag från medlemsstaterna || || 3 238 || 3 420 Samfinansieringsbidrag från medlemsstaterna || || 7 || 65 (Återföring av) nedskrivningsförlust på fordringar || || 6 || 2 || || || (Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering || || (28) || (157) (Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering || || (79) || (296) (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar || || 14 || (62) Ökning/(minskning) av kortfristiga skulder || || (42) || 78 || || || KASSAFLÖDE, NETTO || || 417 || 285 || || || NETTOÖKNING / (MINSKNING) AV LIKVIDA MEDEL || || 417 || 285 Likvida medel vid årets början || 2.5 || 808 || 523 Likvida medel vid årets slut || 2.5 || 1 224 || 808 SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR för åttonde, nionde och tionde EUF || || || || || || || Miljoner euro || Fondkapital (a) || Icke infordrade medel (b) || Infordrat fondkapital (c)=(a)–(b) || Ackumulerade reserver (d) || Övriga reserver (e) || Totala netto-tillgångar (c)+(d)+(e) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 || 45 761 || 25 381 || 20 381 || (21 909) || 2 252 || 724 || || || || || || Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (3 500) || 3 500 || - || - || 3 500 Omklassificering av samfinansieringsbidrag[3] || (70) || (69) || (2) || - || - || (2) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (2 765) || - || (2 765) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2010 || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 || || || || || || Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (3 100) || 3 100 || - || - || 3 100 Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (2 700) || - || (2 700) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 1.2 Åttonde EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR BALANSRÄKNING för åttonde EUF || || || || Miljoner euro || Noter || 31.12.2011 || 31.12.2010 || OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR || || || || Kortfristig förfinansiering || 2.2 || 70 || 100 || Kortfristiga fordringar || 2.3 || 4 || 9 || Förbindelsekonton || 2.4 || 387 || 497 || || || || || TOTALA TILLGÅNGAR || || 461 || 605 || || || || || KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Kortfristiga skulder || 2.6 || (29) || (45) || || || || || SUMMA SKULDER || || (29) || (45) || || || || || TILLGÅNGAR NETTO || || 432 || 560 || || || || || FONDER OCH RESERVER || || || || Infordrat fondkapital || 2.7 || 12 840 || 12 840 || Övriga reserver || 2.8 || (2 276) || (2 237) || Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år || || (10 042) || (9 985) || Ekonomiskt resultat för året || || (90) || (58) || TILLGÅNGAR NETTO || || 432 || 560 RESULTATRÄKNING för åttonde EUF || || Miljoner euro || Noter || 2011 || 2010 || || || RÖRELSEINTÄKTER || 3.1 || 40 || 54 || || || RÖRELSEKOSTNADER || 3.2 || (128) || (116) || || || || || || ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN || || (88) || (61) || || || Finansiella intäkter || 3.4 || (1) || 4 ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET || || (2) || 4 || || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || || (90) || (58) FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR för åttonde EUF || || || || || || || Miljoner euro || Fondkapital (a) || Icke infordrade medel (b) || Infordrat fondkapital (c)=(a)–(b) || Ackumulerade reserver (d) || Övriga reserver (e) || Totala netto-tillgångar (c)+(d)+(e) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 || 12 840 || - || 12 840 || (9 985) || (2 153) || 703 || || || || || || Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || - || - || - || - || - Överföringar till tionde EUF || - || - || - || - || (85) || (85) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (58) || - || (58) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2010 || 12 840 || - || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 || || || || || || Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || - || - || - || - || - Överföringar till tionde EUF || - || - || - || - || (38) || (38) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (90) || - || (90) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2011 || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 1.3 Nionde EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR BALANSRÄKNING för nionde EUF || || || || Miljoner euro || Noter || 31.12.2011 || 31.12.2010 || ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR || || || || Långfristig förfinansiering || 2.1 || 191 || 158 || || || || || OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR || || || || Kortfristig förfinansiering || 2.2 || 569 || 742 || Kortfristiga fordringar || 2.3 || 87 || 233 || Förbindelsekonton || 2.4 || 2 557 || 2 516 || Likvida medel || 2.5 || 6 || 7 || || || || || TOTALA TILLGÅNGAR || || 3 410 || 3 655 || || || || || KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Kortfristiga skulder || 2.6 || (315) || (392) || || || || || SUMMA SKULDER || || (315) || (392) || || || || || TILLGÅNGAR NETTO || || 3 096 || 3 263 || || || || || FONDER OCH RESERVER || || || || Infordrat fondkapital || 2.7 || 11 699 || 11 039 || Övriga reserver || 2.8 || 4 227 || 4 157 || Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år || || (11 932) || (10 854) || Ekonomiskt resultat för året || || (898) || (1 078) || TILLGÅNGAR NETTO || || 3 096 || 3 263 RESULTATRÄKNING för nionde EUF || || Miljoner euro || Noter || 2011 || 2010 || || || RÖRELSEINTÄKTER || 3.1 || 49 || 82 || || || RÖRELSEKOSTNADER || || || Rörelsekostnader || 3.2 || (924) || (1 230) Administrativa kostnader || 3.3 || (3) || (6) || || || || || || ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN || || (879) || (1 155) || || || Finansiella intäkter || 3.4 || (19) || 77 ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET || || (19) || 77 || || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || || (898) || (1 078) FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR för nionde EUF || || || || || || || Miljoner euro || Fondkapital (a) || Icke infordrade medel (b) || Infordrat fondkapital (c)=(a)–(b) || Ackumulerade reserver (d) || Övriga reserver (e) || Totala netto-tillgångar (c)+(d)+(e) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 || 11 699 || 4 160 || 7 539 || (10 854) || 4 308 || 993 || || || || || || Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (3 500) || 3 500 || - || - || 3 500 Överföringar till tionde EUF || - || - || - || - || (151) || (151) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (1 078) || - || (1 078) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2010 || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 || || || || || || Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (660) || 660 || - || - || 660 Överföringar till och från tionde EUF || - || - || - || - || 70 || 70 Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (898) || - || (898) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2011 || 11 699 || 0 || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 1.4 Tionde EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR BALANSRÄKNING för tionde EUF || || || || Miljoner euro || Noter || 31.12.2011 || 31.12.2010 || ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR || || || || Långfristig förfinansiering || 2.1 || 189 || 195 || || || || || OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR || || || || Kortfristig förfinansiering || 2.2 || 536 || 255 || Kortfristiga fordringar || 2.3 || 20 || 5 || Likvida medel || 2.5 || 1 218 || 801 || || || || || TOTALA TILLGÅNGAR || || 1 963 || 1 255 || || || || || KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Kortfristiga skulder || 2.6 || (689) || (608) || Förbindelsekonton || 2.4 || (2 944) || (3 013) || || || || || SUMMA SKULDER || || (3 633) || (3 621) || || || || || TILLGÅNGAR NETTO || || (1 670) || (2 366) || || || || || FONDER OCH RESERVER || || || || Infordrat fondkapital || 2.7 || 2 440 || - || Övriga reserver || 2.8 || 301 || 333 || Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år || || (2 699) || (1 070) || Ekonomiskt resultat för året || || (1 712) || (1 629) || TILLGÅNGAR NETTO[4] || || (1 670) || (2 366) RESULTATRÄKNING för tionde EUF || || Miljoner euro || Noter || 2011 || 2010 || || || RÖRELSEINTÄKTER || 3.1 || 10 || 4 || || || RÖRELSEKOSTNADER || || || Rörelsekostnader || 3.2 || (1 650) || (1 567) Administrativa kostnader || 3.3 || (72) || (80) || || || || || || ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN || || (1 712) || (1 643) || || || Finansiella intäkter || 3.4 || 0 || 14 ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET || || (1) || 14 || || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || || (1 712) || (1 629) FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR för tionde EUF || || || || || || || Miljoner euro || Fondkapital (a) || Icke infordrade medel (b) || Infordrat fondkapital (c)=(a)–(b) || Ackumulerade reserver (d) || Övriga reserver (e) || Totala netto-tillgångar (c)+(d)+(e) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2009 || 21 222 || 21 221 || 2 || (1 070) || 97 || (971) || || || || || || Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || - || - || - || - || - Omklassificering av samfinansieringsbidrag[5] || (70) || (69) || (2) || - || - || (2) Överföringar från åttonde och nionde EUF || - || - || - || - || 236 || 236 Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (1 629) || - || (1 629) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2010 || 21 152 || 21 152 || - || (2 699) || 333 || (2 366) || || || || || || Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (2 440) || 2 440 || - || - || 2 440 Överföringar från/till åttonde och nionde EUF || - || - || - || - || (32) || (32) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (1 712) || - || (1 712) UTGÅENDE BALANS DEN 31 DECEMBER 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) 1.5 BOKSLUTSKOMMENTARER OCH NOTER TILL ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF 1. VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER 1.1. LAGBESTÄMMELSER OCH BUDGETFÖRORDNINGEN Redovisningen har ställts samman i enlighet med budgetförordningen för tionde EUF. Enligt bestämmelserna i artikel 121 i budgetförordningen för tionde EUF utarbetas årsredovisningarna med hänsyn tagen till principen om periodiserad redovisning. Redovisningen har utarbetats enligt reglerna och metoderna för redovisning i EUF som bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) som utfärdas av International Public Sector Accounting Standard Board (IPSASB) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS) som utfärdas av International Accounting Standard Board (IASB). De värderingsregler och redovisningsmetoder som har använts av EUF:s räkenskapsförare har tillämpats för den del av utvecklingsfondernas medel för vilka kommissionen är ansvarig för den ekonomiska förvaltningen. EUF:s räkenskapsförare ska lämna in den preliminära årsredovisningen till revisionsrätten för kontroll senast den 31 mars efter det budgetår som löpt ut. Revisionsrätten ska i sin tur senast den 15 juni meddela kommissionen sina iakttagelser i fråga om redovisningen (artikel 125). På grundval av dessa iakttagelser godkänner kommissionen de slutliga räkenskaperna senast den 31 juli och sänder dem till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. De slutliga räkenskaperna ska sedan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 15 november, åtföljda av revisionsrättens revisionsförklaring för den del av utvecklingsfondernas medel för vilka kommissionen är ansvarig för den ekonomiska förvaltningen. 1.2. REDOVISNINGSPRINCIPER Syftet med en årsredovisning är att tillhandahålla uppgifter om en enhets ekonomiska ställning, resultat och kassaflöde som kan vara till nytta för en mängd olika användare. För enheter inom offentliga institutioner som EUF är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och att visa att enheten förvaltar de medel den anförtrotts på ett korrekt sätt. Redovisningen ska inte bara vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av en organisations verksamhet och verksamhetsområden, förklara hur den finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om dess verksamheter, den ska dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Det är riktlinjerna för detta dokument. EUF:s räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Budgeträkenskaperna ger en detaljerad bild av hur budgeten har genomförts. De bygger på en kassabaserad redovisning. De allmänna räkenskaperna gör det möjligt att utarbeta de finansiella rapporterna eftersom de visar räkenskapsårets alla kostnader och intäkter som är baserade på bestämmelserna för periodiserad redovisning och är utformade för att fastställa den finansiella ställningen i form av en balansräkning den 31 december. I artikel 120 i budgetförordningen för tionde EUF anges att redovisningen ska upprättas på grundval av följande allmänt vedertagna redovisningsprinciper: – Principen om kontinuerlig verksamhet. – Försiktighetsprincipen. – Principen om beständiga redovisningsmetoder. – Principen om uppgifters jämförbarhet. – Väsentlighetsprincipen. – Principen om att inte tillämpa kvittning. – Principen att innehåll går före form. – Principen om periodiserad redovisning. 1.3. GRUND FÖR UTARBETANDET 1.3.1. Funktionell valuta och rapporteringsvaluta De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i miljoner euro, eftersom euron är EUF:s funktionella valuta och rapporteringsvaluta. 1.3.2. Valuta och omräkningsunderlag Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster och växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen. Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt gällande växelkurser per den 31 december: Valuta || 31.12.2011 || 31.12.2010 || Valuta || 31.12.2011 || 31.12.2010 BGN || 1.9558 || 1.9558 || LTL || 3.4528 || 3.4528 CZK || 25.7870 || 25.0610 || PLN || 4.4580 || 3.9750 DKK || 7.4342 || 7.4535 || RON || 4.3233 || 4.2620 EEK || N/A || 15.6466 || SEK || 8.9120 || 8.9655 GBP || 0.8353 || 0.8607 || CHF || 1.2156 || 1.2504 HUF || 314.5800 || 277.9500 || JPY || 100.2000 || 108.6500 LVL || 0.6995 || 0.7094 || USD || 1.2939 || 1.3362 1.3.3. Användning av uppskattningar och bedömningar Enligt allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga beräkningar inbegriper, men är inte begränsade till, anslag för reserver, nedskrivningsförlust på fordringar och upplupna kostnader. Faktiska resultat kan avvika från dessa beräkningar. Ändringar i uppskattningarna bokförs under den period de blir kända. 1.4. BALANSRÄKNING 1.4.1 Förfinansiering Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som avtalet anger. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter är han eller hon skyldig att återbetala förfinansieringen till EUF. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som återbetalats. Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalats ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt värdeminskningar. Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut i enlighet med bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteintäkten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut. 1.4.2 Fordringar Fordringar tas upp till ursprungligt belopp efter nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren inte kommer att kunna återfås. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokföringsvärde och det belopp som kan återfås, dvs. nuvärdet av framtida beräknade kassaflöden efter diskontering med den marknadsränta som gäller för liknande lån. Varje år görs även en allmän nedskrivning av utestående fordringar för vilka särskild nedskrivning inte redan gjorts. Den allmänna nedskrivningen görs med tidigare förluster som underlag. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. 1.4.3 Likvida medel Likvida medel är finansiella instrument och tas upp under kortfristiga tillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader. 1.4.4 Skulder till leverantörer och stödmottagare En stor andel av EUF:s skulder i denna kategori avser inte inköp av varor eller tjänster, utan obetalda ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan finansiering. De bokförs som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningskravet gäller när det har mottagits och efter kontroll godkänts som stödberättigande av de behöriga finansiella mellanhänderna. De värderas då till det belopp som har godkänts som stödberättigande. Skulder till leverantörer och stödmottagare som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna har levererats och godkänts. 1.4.5 Avsättningar Avsättningar tas upp när EUF har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på avstämningsdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. 1.4.6 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader Ett viktigt inslag i den periodiserade redovisningen är att säkerställa att transaktionerna bokförs på rätt räkenskapsår. Det kallas att göra en periodavgränsning. I synnerhet måste man titta på stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-finansiering ådragit sig, men som ännu inte rapporterats till EUF (upplupna kostnader). Å andra sidan uppkommer och bokförs vissa utgifter under det pågående budgetåret trots att de avser en senare period (förutbetalda kostnader) och de måste identifieras och tas upp under rätt bokföringsår. Enligt EUF:s redovisningsregler ska transaktioner och andra händelser tas upp i årsredovisningarna för den period som de hänför sig till. Vid räkenskapsårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation. Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av EDF och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag). Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats. 1.5. RESULTATRÄKNING 1.5.1 Intäkter EUF har ingen intäktssida i budgeten. Bidragen från medlemsstaterna behandlas som fondkapital. Intäkterna omfattar återkrav av kostnader och ränteintäkter. Återkrav av kostnader I transaktioner där slutmottagaren eller ett tredjeland blir skyldigt att återbetala medel till EUF upprättas och bokförs betalningskrav för detta ändamål och avdrag från senare utbetalningar på följande sätt: – Återkrav av kostnader: det betalningskrav som utfärdats tas upp som en fordran medan motsvarande belopp tas upp som en intäkt i resultaträkningen för det året. – Återkrav av förfinansiering: i detta fall tas beloppet upp under rubriken förfinansiering i balansräkningen. Ränteintäkter Ränteintäkter redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Ränteintäkterna omfattar den ränta eller den upplupna ränta som utgår på olika likvida tillgångar och inlåningar hos affärsbankerna och dröjsmålsränta för försenade inbetalningar av EUF:s fordringar. Ränteintäkterna redovisas allt eftersom de periodiseras. 1.5.2 Kostnader Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna har levererats och godkänts. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Merparten av EUF:s utgifter består av kostnader för annat än inköp. De består av överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer. En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till den inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, eller andra bestämmelser) och förutsatt att den godkänts i avtal. Eventuella kriterier för godkännande ska vara uppfyllda av mottagaren och en rimlig beräkning måste kunna göras av det utestående beloppet. Begäran om utbetalning eller ersättningskrav som inkommer och uppfyller kraven redovisas som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader. Räntekostnader Ränteintäkter redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Räntekostnader omfattar ränta som betalats eller som ska betalas och redovisas när den periodiseras. 1.6. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER 1.6.1 Eventualtillgångar En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EUF:s kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt. Storleken på eventualtillgångarna bedöms vid varje rapportperiods slut för att se till att förändringar återges på ett korrekt sätt i årsredovisningen. Om det har blivit så gott som säkert att ett inflöde av resurser eller tjänster kommer att uppstå, och tillgångens värde kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, redovisas tillgången och den därmed sammanhängande resultateffekten i årsredovisningen för den period då ändringen inträffar. Garantier är möjliga tillgångar som härrör från tidigare händelser och vars effekt blir reell endast om en eller flera av de osäkra framtida händelser för vilka garantin utställts inträffar eller uteblir. Därför kan alltså garantier betecknas som eventualtillgångar. En garanti avvecklas när det förhållande den gäller inte längre föreligger. Den tas i anspråk när villkoren är uppfyllda för att kräva betalning från den som ställt garantin. 1.6.2 Eventualförpliktelser En eventualförpliktelse är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EUF:s kontroll. Det kan också vara en nu gällande förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte erkänns därför att det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras. Upplysningar ska lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av resurser eller tjänster är ytterst liten. Storleken på eventualförpliktelserna bedöms vid varje rapportperiods slut för att avgöra om ett utflöde av resurser eller tjänster är troligt. Om det är troligt att ett sådant utflöde kommer att krävas för en post som tidigare behandlats som en eventualförpliktelse görs en avsättning i årsredovisningen för den period då sannolikheten ändrades. 2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 2.1 LÅNGFRISTIG FÖRFINANSIERING || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Långfristig förfinansiering || - || 191 || 189 || 380 || 353 TOTALT || - || 191 || 189 || 380 || 353 Många kontrakt innehåller bestämmelser om betalning i förskott innan arbetet påbörjats eller innan några varor eller tjänster har levererats. Ibland anges i betalningsplanen att betalningar ska göras när en lägesrapport har lämnats in. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs. Förfinansieringen redovisas netto i de utestående betalningskraven vad gäller förskott och de beräknade belopp som ännu inte räknats av vid årets slut. Tidpunkten för återvinningen eller utnyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som kortfristig eller långfristig förfinansieringstillgång. Utnyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återbetalningar eller utnyttjande som måste ske inom tolv månader från rapportperiodens slut redovisas som kortfristig förfinansiering och därför som omsättningstillgångar. Eftersom många EUF-projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förfinansieringar upp som långfristiga tillgångar. Ökningen av den långfristiga förfinansieringen på 28 miljoner euro jämfört med den 31 december 2010 beror främst på en ökning i den långfristiga förfinansiering som avser projekt mellan AVS-staterna (49 miljoner euro) och till administrativa utgifter (14 miljoner euro), som uppvägs av en minskning av den långfristiga förfinansieringen i samband med den sektoriella politiken (17 miljoner euro) och till programplanerat bistånd (15 miljoner euro). OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR 2.2 KORTFRISTIG FÖRFINANSIERING || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Kortfristig förfinansiering (brutto) || 148 || 1 659 || 1 608 || 3 415 || 3 115 Minus beräknade utbetalningar mot förfinansiering || (78) || (1 090) || (1 072) || (2 240) || (2 019) TOTALT || 70 || 569 || 536 || 1 175 || 1 096 Ökningen av den kortfristiga förfinansieringen netto på 79 miljoner euro beror främst på en ökning av den kortfristiga förfinansieringen netto som avser administrativa utgifter (77 miljoner euro), programplanerat bistånd (29 miljoner euro), institutionellt stöd (44 miljoner euro) och sektorspolitik (25 miljoner euro). Denna ökning uppvägdes av en minskning av projekten mellan AVS-staterna (68 miljoner euro), andra stödprogram relaterade till tidigare utvecklingsfonder (20 miljoner euro) och katastrofbistånd (7 miljoner euro). 2.2.1 Garantier i samband med förfinansiering För förfinansiering ställs garantier som frigörs när betalning har skett för den slutliga projektredovisningen. En garanti har två olika värden som kallas det ”nominella” och det ”löpande” värdet. För det nominella värdet är det faktum att säkerheten ställts som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det löpande värdet är det det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen. Den 31 december 2011 uppgick det ”nominella” värdet av de garantier som ställts till EUF med avseende på förfinansiering till 637 miljoner euro. Det ”löpande” värdet på de garantierna belöper sig till 394 miljoner euro. Den 31 december 2010 uppgick dessa båda värden till 674 miljoner euro respektive 363 miljoner euro. 2.3 KORTFRISTIGA FORDRINGAR || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Fordringar på kunderna || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Fordringar på medlemsstaterna || - || - || 9 || 9 || 125 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader || 2 || 77 || 10 || 89 || 112 TOTALT || 4 || 87 || 20 || 111 || 247 2.3.1 Fordringar på kunder || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Fordringar på kunder || 6 || 18 || 2 || 27 || 18 - Nedskrivning av fordringar på kunder || (4) || (8) || (1) || (13) || (8) TOTALT || 2 || 10 || 1 || 13 || 10 Dessa är betalningskrav som inte redan är bokförda under andra rubriker på tillgångssidan i balansräkningen och som den 31 december 2011 var bokförda som betalningsanspråk som ska återkrävas. Det utgående saldot på återkravet visar värdet av de betalningskrav som utfärdats men ännu inte reglerats vid årsskiftet. En värdekorrigering görs av fordringar på de slutliga stödmottagarna som troligen inte kommer att kunna återkrävas. Denna korrigering består av två delar: – Specialfall: Baserade på risken för utebliven betalning. – Generellt: Tillämpning av en reserv som baseras på tidigare förlustnivåer på fordringar som inte redan omfattas av en särskild nedskrivning. Att en sådan justering görs innebär inte att man avstår från att i framtiden återkräva dessa belopp. Förändringarna i de utestående betalningskraven under perioden anges i detalj nedan. || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 2011 || TOTALT 2010 Utestående betalningskrav i början av året || 7 || 11 || 0 || 18 || 20 Utfärdade betalningskrav || 11 || 63 || 55 || 130 || 164 Avslutade betalningskrav || (12) || (56) || (55) || (123) || (166) Inkasserade || (9) || (46) || (53) || (108) || (143) Ej inkrävda (art 73 i budgetförordningen) || 0 || (1) || 0 || (1) || (1) Annullerade || (1) || (1) || 0 || (2) || (5) Avräknade mot annat belopp || (3) || (8) || (1) || (13) || (17) Utestående betalningskrav i slutet av året || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 2.3.2 Fordringar på medlemsstaterna De 9 miljoner euro som ska infordas från medlemsstaterna i tionde EUF omfattar bidrag från Ungern och Portugal som inkom i januari respektive februari 2012 och ett samfinansieringsbidrag från Danmark som ännu inte förfallit till betalning. 2.3.3 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader inbegriper till största delen upplupna räntor på förfinansierade belopp. Dessutom ingår upplupna ränteintäkter på dröjsmålsränta för försenade inbetalningar av bidrag under denna rubrik. Minskningen i upplupna intäkter och förutbetalda kostnader på 23 miljoner euro beror på de lägre upplupna räntorna på förfinansierade belopp (23 miljoner euro) (se punkt 3.4.2). 2.4 FÖRBINDELSEKONTON || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Till eller från sjätte EUF || (2 065) || (214) || - || (2 279) || (2 279) Till eller från sjunde EUF || - || 2 279 || - || 2 279 || 2 279 Till eller från åttonde EUF || - || (3 037) || 584 || (2 453) || (2 563) Till eller från nionde EUF || 3 037 || - || (3 529) || (491) || (450) Till eller från tionde EUF || (584) || 3 529 || - || 2 944 || 3 013 TOTALT || 387 || 2 557 || (2 944) || 0 || 0 Av effektivitetsskäl hänförs den gemensamma kassan för alla EUF till tionde EUF. Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom förbindelsekonton mellan EUF:s olika balansräkningar. Den viktigaste utvecklingen under 2011 vad gäller förbindelsekontona inkluderar betalningar från tionde EUF för genomförandet av åttonde och nionde EUF och kontanta medel som tagits emot av tionde EUF som avser bidrag som infordrats för nionde EUF. 2.5 LIKVIDA MEDEL[6] || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Likvida bankmedel || - || - || 1 211 || 1 211 || 781 Stabex säkerhetskonton || - || - || 5 || 5 || 17 Bankkonton för samfinansiering || - || 6 || 2 || 8 || 10 Den särskilda fonden för Demokratiska republiken Kongo[7] || - || - || 1 || 1 || 0 TOTALT || - || 6 || 1 218 || 1 224 || 808 2.5.1 Bankmedel || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Särskilda konton – finansinstitut i medlemsstaterna || - || - || 1 129 || 1 129 || 599 Avistakonton – affärsbanker || - || - || 80 || 80 || 180 Lokala utbetalande organ || - || - || 2 || 2 || 1 TOTALT || - || - || 1 211 || 1 211 || 781 Ökningen i likvida banktillgångar beror främst på att budgetgenomförandet under 2011 var långsammare än planerat. Kontona hos lokala utbetalare består av medel på bankkonton i AVS-staterna och ULT som används för betalningar i lokala valutor inom mottagarländerna. Kontona förs i euro eller i någon av valutorna i unionens medlemsstater. Under 2011 stängdes två av de åtta kontona för de lokala utbetalarna för att uppnå en mer centraliserad betalningshantering. 2.5.2 STABEX säkerhetskonton || Miljoner euro || Saldo per den 31.12.2011 || Saldo per den 31.12.2010 Saint Lucia || 0 || 7 Saint Vincent och Grenadinerna || 0 || 4 Elfenbenskusten || 2 || 2 Malawi || 1 || 1 Andra länder || 2 || 3 TOTALT || 5 || 17 Stabex är akronymen för Europeiska unionens finansieringssystem för stabilisering av AVS-staternas exportinkomster. Det infördes i den första Lomékonventionen (1975) i syfte att lindra negativa verkningar till följd av instabiliteten i exportintäkter från jordbruksprodukter. Saldot på Stabex säkerhetskonton motsvarar summan av de tillgängliga Stabexmedel som kommer att överföras till de berörda mottagande AVS-staterna vid en senare tidpunkt. Detta saldo tilldelas tionde EUF. Under 2011 avslutades två av Stabex säkerhetskonton till följd av avvecklingen av Stabex stödinstrument. Utöver dessa medel finns det andra Stabexmedel som innehas av de stödmottagande AVS-staterna. Så snart kommissionen och den stödmottagande AVS-staten kommit överens om hur medlen från Stabex ska användas undertecknar de båda parterna en konvention om överförande. I enlighet med bestämmelserna i artikel 211 i det fjärde Loméavtalet[8] (i dess ändrade lydelse) överförs medlen till ett räntebärande konto som måste undertecknas av två parter (en tjänsteman i kommissionen och en i den stödmottagande staten), men som öppnas i AVS-statens namn. Medlen finns kvar på dessa konton som undertecknats av två parter till dess att en ram av ömsesidiga åtaganden berättigar en överföring till ett projekt. Kommissionens utanordnare behåller befogenheterna över kontot för att säkerställa att medlen utbetalas enligt planerna. Medlen på det räntebärande kontot som måste undertecknas av två parter tillhör AVS-staten och bokförs inte som tillgångar i EUF:s årsredovisning. Överföringarna till dessa konton bokförs som Stabex-betalningar. Under 2011 betalades 26 miljoner euro tillbaka till EUF från konton i AVS-staterna som måste undertecknas av två parter i enlighet med artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF[9]. Dessa medel överfördes främst från Saint Lucia (9 miljoner euro), Kenya (7 miljoner euro) och Togo (4 miljoner euro). Dessa intäkter inkluderas i rörelseintäkterna (Stabex stödinstrument) i resultaträkningen för åttonde EUF. 2.5.3 Bankkonton vid samfinansiering || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Bankkonton vid samfinansiering || - || 6 || 2 || 8 || 10 TOTALT || - || 6 || 2 || 8 || 10 Dessa bankkonton inkluderar belopp som avser samfinansieringsavtal från 2007 och tidigare. Medlen för samfinansiering tillhör de berörda medlemsstaterna och motsvarande belopp bokförs således som en skuld. Därför påverkas inte nettotillgångarna. Samfinansieringen med Italien under nionde EUF pågår fortfarande i Somalien. Bankkontona vid samfinansiering i tionde EUF avser gamla samfinansieringsprojekt som håller på att avslutas. Dessa medel kommer att returneras till medlemsstaterna efter instruktioner från utanordnaren. KORTFRISTIGA SKULDER 2.6 KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Kortfristiga skulder || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 Upplupna kostnader || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Förutbetalda kapitaltillskott || - || - || 295 || 295 || 272 TOTALT || 29 || 315 || 689 || 1 033 || 1 045 Kortfristiga skulder innefattar kostnadsredovisningar som EUF tagit emot inom ramen för bidrags- och upphandlingsverksamheten. De bokförs till det ansökta beloppet så snart begäran har tagits emot. Samma förfarande tillämpas när det gäller fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda ersättningskraven har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader. 2.6.1 Kortfristiga skulder || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Leverantörer m.fl. || 9 || 140 || 159 || 308 || 400 Skulder till medlemsstaterna – samfinansiering || - || 6 || 75 || 81 || 75 Diverse skulder || - || - || 10 || 10 || 12 TOTALT || 9 || 146 || 243 || 399 || 487 2.6.1.1 Leverantörer med flera Under denna rubrik ingår skulder till leverantörer och de belopp som ska betalas till offentliga organ och tredjeländer. Minskningen på 92 miljoner euro jämfört med den föregående rapporteringsperioden inbegriper preliminärt en minskning på 62 miljoner euro i skulder till tredjeland. 2.6.1.2 Skulder till medlemsstaterna – samfinansiering De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som skulder till medlemsstaterna när de uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan direkt motsvarande motprestation. Det krävs att EUF nyttjar bidragen för att leverera tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot) till medlemsstaterna. Utestående skulder för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som har uppstått i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna. 8 miljoner euro av skulderna för samfinansiering till medlemsstaterna avser samfinansieringsavtal från 2007 och tidigare. Dessa medel hålls på därför avsedda bankkonton, se punkt 2.5.3 ovan, konton för samfinansiering. Under 2011 togs nya samfinansieringsbidrag emot på 7 miljoner euro (Belgien 3 miljoner euro, Förenade kungariket 2 miljoner euro, Sverige 1 miljon euro och Schweiz 1 miljon euro). De medel som avser samfinansieringsavtal som undertecknades under 2008 och därefter hålls inte på särskilda bankkonton. Skulderna för samfinansiering minskades med 2 miljoner euro för att tas upp som intäkter i samband med samfinansieringsprojekten (se 3.1.4 och 3.2.2). 2.6.1.3 Diverse skulder Diverse skulder inkluderar främst icke tilldelade kontantbetalningar och återbetalda belopp. 2.6.2 Upplupna kostnader || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Upplupna kostnader || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 TOTALT || 20 || 168 || 151 || 339 || 286 Vid årets utgång måste man titta på de stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader. Det beräknade nyttjandet av förfinansieringsbeloppen redovisas som en beräknad utbetalning mot förfinansiering (se 2.2). 2.6.3 Förutbetalt fondkapitaltillskott || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2010 || TOTALT 31.12.2010 Förenade kungariket || - || - || 289 || 289 || 269 Irland || - || - || 5 || 5 || 3 Litauen || - || - || 1 || 1 || - TOTALT || - || - || 295 || 295 || 272 Detta omfattar medlemsstaternas bidrag som betalats i förskott. TILLGÅNGAR NETTO 2.7 INFORDRAT FONDKAPITAL || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT Fondkapital || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Icke infordrat fondkapital || - || (660) || (21 152) || (21 812) Infordrat fondkapital per den 31.12.2010 || 12 840 || 11 039 || - || 23 879 || || || || Fondkapital || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Icke infordrat fondkapital || - || - || (18 712) || (18 712) Infordrat fondkapital per den 31.12.2011 || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 Fondkapitalet motsvarar de totala bidragen från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fonden i enlighet med varje internt avtal mellan medlemsstaterna. Icke infordrade medel motsvarar ursprungliga anslag som ännu inte har betalats in av medlemsstaterna. Infordrat fondkapital utgörs av det ursprungliga anslagsbelopp som har infordrats för överföring till konton i medlemsstaternas statskassor i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16 i budgetförordningen för tionde EUF. Kapitalet för åttonde och nionde EUF har infordrats och tagits emot i sin helhet. Tionde EUF trädde i kraft 2008 med ett fondkapital som uppgick till 21 152 miljoner euro i enlighet med det interna avtal som gäller för tionde EUF. Fondkapital || || || || Miljoner euro Bidrag || % || Icke infordrade för nionde EUF 31.12.2010 || Infordrade år 2011 || Icke infordrade för nionde EUF 31.12.2011 Österrike || 2.65 || (19) || 19 || - Belgien || 3.92 || (27) || 27 || - Danmark || 2.14 || (15) || 15 || - Finland || 1.48 || (10) || 10 || - Frankrike || 24.30 || (170) || 170 || - Tyskland || 23.36 || (164) || 164 || - Grekland || 1.25 || (9) || 9 || - Irland || 0.62 || (4) || 4 || - Italien || 12.54 || (88) || 88 || - Luxemburg || 0.29 || (2) || 2 || - Nederländerna || 5.22 || (37) || 37 || - Portugal || 0.97 || (7) || 7 || - Spanien || 5.84 || (41) || 41 || - Sverige || 2.73 || (19) || 19 || - Förenade kungariket || 12.69 || (89) || 89 || - EIB || Inte tillämpligt || 40 || (40) || - TOTALT || 100,00 || (660) || 660 || - || || || || Miljoner euro Bidrag || % || Icke infordrade tionde EUF 31.12.2010 || Infordrade år 2011 || Icke infordrade tionde EUF 31.12.2011 Österrike || 2.41 || (510) || 59 || 451 Belgien || 3.53 || (747) || 86 || 661 Danmark || 2.00 || (423) || 49 || 374 Finland || 1.47 || (311) || 36 || 275 Frankrike || 19.55 || (4 135) || 477 || 3 658 Tyskland || 20.50 || (4 336) || 500 || 3 836 Grekland || 1.47 || (311) || 36 || 275 Irland || 0.91 || (192) || 22 || 170 Italien || 12.86 || (2 720) || 314 || 2 406 Luxemburg || 0.27 || (57) || 7 || 51 Nederländerna || 4.85 || (1 026) || 118 || 908 Portugal || 1.15 || (243) || 28 || 215 Spanien || 7.85 || (1 660) || 192 || 1 469 Sverige || 2.74 || (580) || 67 || 513 Förenade kungariket || 14.82 || (3 135) || 362 || 2 773 Cypern || 0.09 || (19) || 2 || 17 Tjeckien || 0.51 || (108) || 12 || 95 Estland || 0.05 || (11) || 1 || 9 Ungern || 0.55 || (116) || 13 || 103 Litauen || 0.12 || (25) || 3 || 22 Lettland || 0.07 || (15) || 2 || 13 Malta || 0.03 || (6) || 1 || 6 Polen || 1.3 || (275) || 32 || 243 Slovenien || 0.18 || (38) || 4 || 34 Slovakien || 0.21 || (44) || 5 || 39 Bulgarien || 0.14 || (30) || 3 || 26 Rumänien || 0.37 || (78) || 9 || 69 TOTALT || 100,00 || (21 152) || 2 440 || 18 712 Under 2011 kommer en slutlig infordran under nionde EUF att göras och de första bidragen under tionde EUF, där 27 medlemsstater deltar, kommer att infordras. 2.8 ÖVRIGA RESERVER || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Till eller från sjätte EUF || 94 || 490 || - || 584 || 584 Till eller från sjunde EUF || 533 || 1 135 || - || 1 668 || 1 668 Till eller från åttonde EUF || - || 2 762 || 141 || 2 903 || 2 864 Till eller från nionde EUF || (2 762) || - || 161 || (2 601) || (2 531) Till eller från tionde EUF || (141) || (161) || - || (302) || (333) TOTALT || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 || 2 252 Sedan tionde EUF trädde i kraft 2008 överförs alla återtagna anslag från tidigare fonder till reserven i tionde EUF. Denna reserv kan bara tas i anspråk enligt de villkor som anges i artikel 1.4 i det interna avtal som gäller för tionde EUF. Under 2011 överfördes 38 miljoner euro respektive 80 miljoner euro i återtagna anslag till tionde EUF från åttonde respektive nionde EUF och 150 miljoner euro överfördes från resultatreserven för tionde EUF till nionde EUF[10]. Den 23 maj 2011 fattade rådet ett beslut[11] om att anslå 200 miljoner euro till södra Sudan från medel som återtagits från projekt under nionde och tidigare fonder. I slutet av 2011 anslås detta belopp fortfarande till resultatreserven för tionde EUF men bör frigöras från dessa reserver under 2012. 3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN 3.1 RÖRELSEINTÄKTER Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 2011 || TOTALT 2010 Återkrav av kostnader || 3 || 11 || 2 || 16 || 29 Återkrav av Stabexmedel || 26 || - || - || 26 || 32 Växelkursvinster || 11 || 37 || 7 || 54 || 78 Rörelseintäkter samfinansiering || - || - || 2 || 2 || 1 TOTALT || 40 || 49 || 10 || 99 || 140 3.1.1 Återkrav av kostnader I denna rubrik redovisas de betalningskrav som EUF utfärdat, och avdragen från efterföljande betalningar som bokförts i EUF:s redovisningssystem, för att återkräva belopp som tidigare betalats ut efter kontroller, revisioner eller analys av stödberättigande. Det bör noteras att återkrav av förfinansieringsbelopp inte ingår som en intäkt, utan krediteras förfinansieringsrubriken i balansräkningen. 3.1.1.1 Återkrav av felaktigt utbetalda belopp Under 2011 utfärdades betalningskrav på 12 miljoner euro för felaktiga utbetalningar jämfört med 11 miljoner euro under 2010. Av dessa omfattade 8 miljoner euro återkrav av kostnader och redovisades som rörelseintäkter. 4 miljoner euro avsåg återkrav av förfinansiering som utbetalats och som krediterats som förfinansieringstillgång i balansräkningen. Typen av återkrav av felaktiga utbetalningar kan sammanfattas enligt följande: Miljoner euro || || Intäkter || Förfinansiering || TOTALT 2011 || Intäkter || Förfinansiering || TOTALT 2010 Felaktiga utbetalningar || 2 || 1 || 3 || 1 || 1 || 2 Oriktigheter || 6 || 3 || 8 || 5 || 3 || 8 Ärenden som anmälts till Olaf || 1 || - || 1 || 1 || - || 1 TOTALT || 8 || 4 || 12 || 7 || 4 || 11 3.1.2 Återkrav av Stabexmedel Under 2011 betalades 26 miljoner euro tillbaka till EUF från konton i AVS-staterna som undertecknats av två parter i enlighet med artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF[12]. Dessa medel överfördes främst från Saint Lucia (9 miljoner euro), Kenya (7 miljoner euro) och Togo (4 miljoner euro). Dessa intäkter inkluderas i rörelseintäkterna (Stabex stödinstrument) i resultaträkningen för åttonde EUF. 3.1.3 Växelkursvinster Växelkursvinster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda årsredovisningen. Såväl realiserade som orealiserade vinster omfattas. 3.1.4 Rörelseintäkter vid samfinansiering Rörelseintäkter vid samfinansiering avser de bidrag som nyttjats (se punkt 3.2.2). Eftersom dessa bidrag uppfyller kriteriet för intäkter för villkorade transaktioner utan direkt motsvarande motprestation, bokförs bidraget i enlighet med genomförandet av samfinansieringsprojektet. 3.2 RÖRELSEKOSTNADER Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 2011 || TOTALT 2010 Rörelsekostnader – stödinstrument || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 Rörelsekostnader samfinansiering || - || - || 2 || 2 || 1 Växelkursförluster || 11 || 41 || 8 || 61 || 58 Nedskrivning av fordringar || 3 || 4 || - || 7 || 3 TOTALT || 128 || 924 || 1 650 || 2 702 || 2 914 3.2.1 Rörelsekostnader – stödinstrument || || || || Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 2011 || TOTALT 2010 Programplanerat bistånd || 58 || 56 || 1 136 || 1 251 || 1 127 Makroekonomiskt bistånd || - || 51 || - || 51 || 35 Sektorspolitik || 0 || 372 || 0 || 371 || 765 Räntesubventioner || 0 || - || - || 0 || Intra-AVS-projekt || - || 301 || 349 || 650 || 336 Katastrofbistånd || - || 63 || 149 || 212 || 442 Flyktinghjälp || 0 || - || - || 0 || (1) Riskkapital || 19 || - || - || 19 || Stabex || 12 || - || - || 12 || 46 Sysmin[13] || (8) || - || - || (8) || 10 Andra stödprogram kopplade till tidigare EUF || - || 24 || - || 24 || (17) Skuldlättnad – djupt skuldsatta fattiga länder och Världsbanken || - || - || - || - || 14 Institutionellt stöd || - || 2 || 6 || 8 || 44 Kompensation exportintäkter || 32 || 10 || - || 42 || 37 Fonden för Demokratiska republiken Kongo || - || 0 || - || 0 || 15 Totalt || 114 || 879 || 1 640 || 2 633 || 2 852 EUF:s rörelsekostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ta olika former beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut. 3.2.2 Rörelsekostnader vid samfinansiering Detta är kostnader som uppstått för samfinansieringsprojekt under 2011. Eftersom de bidrag för samfinansiering som har tagits emot uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan direkt motsvarande motprestation har motsvarande bidragsbelopp erkänts som rörelseintäkter (se punkt 3.1.4). 3.2.3 Växelkursförluster Växelkursförluster kan uppstå i samband med löpande transaktioner i andra valutor än euro, samt i samband med den årliga omräkning som sker i syfte att förbereda årsredovisningen. Såväl realiserade som orealiserade förluster omfattas. I fråga om nettopositionen förelåg en nettokursförlust på 6 miljoner euro för året (växelkursförluster på 61 miljoner euro minus växelkursvinster på 54 miljoner euro). 3.2.4 Nedskrivning av fordringar I denna rubrik ingår främst justeringar av förfinansiering och fordringar som har fått skrivas ned eller som inte har kunnat återkrävas till fullo. 3.3 ADMINISTRATIVA KOSTNADER Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 2011 || TOTALT 2010 Administrativa kostnader || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 TOTALT || 0 || 3 || 72 || 75 || 86 I denna rubrik ingår stödutgifter, dvs. de administrativa kostnader som avser EUF:s programplanering och genomförande. Detta inbegriper kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datanät, tekniskt bistånd etc. 3.4 FINANSIELLA INTÄKTER Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 2011 || TOTALT 2010 Ränteintäkter - europeiska banker || - || 0 || 1 || 1 || 1 Ränteintäkter – Stabex || 0 || - || - || 0 || 0 Dröjsmålsränta på betalningskrav || 0 || 0 || 0 || 0 || 3 Ränta på förfinansiering || (1) || (19) || (1) || (21) || 91 TOTALT || (1) || (19) || 0 || (20) || 95 Ränteintäkterna under 2011 fortsätter vara låga på grund av de fortsatt låga räntenivåerna. 3.4.1 Dröjsmålsränta på betalningskrav Detta är dröjsmålsränta som ackumuleras då betalningskrav regleras för sent, inklusive dröjsmålsränta vid försenade inbetalningar från medlemsstaterna. Dessa intäkter kan användas för att finansiera projekt i enlighet med artiklarna 1 och 6 i det interna avtal som gäller för tionde EUF. 3.4.2 Ränta på förfinansiering Ränta på förfinansiering redovisas i räkenskaperna i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 7.3 och 8 i budgetförordningen för tionde EUF. De upplupna räntorna på förfinansierade belopp för 2011 är lägre än för 2010 och återföringen av 2010 års periodiserade räkenskaper resulterade i själva verket i negativa ränteintäkter. Detta berodde på en omklassificering under 2011 av flera avtal, som tidigare gick under beteckningen bidragsavtal under 2010 för gemensamma förvaltningsavtal med internationella organisationer. Enligt bestämmelserna i budgetförordningen som anges ovan ger den tidigare typen av avtal upphov till beräkning av upplupna räntor på förfinansiering medan den sistnämnda typen av avtal inte gör det. 4. NOTER TILL RAPPORTEN ÖVER KASSAFLÖDEN 4.1 SYFTET MED OCH UTARBETANDET AV RAPPORTEN ÖVER KASSAFLÖDEN Uppgifterna om kassaflödet används som underlag för att mäta EUF:s förmåga att generera likvida medel, samt behovet vad gäller användningen av dessa medel. Rapporten över kassaflöden har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att nettoöverskottet eller nettounderskottet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, i fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller ackumuleras. Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta registreras i EUF:s bokföringsvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen. 4.2 LÖPANDE VERKSAMHET EUF:s rapport över kassaflöden inkluderar bara kassaflöden från löpande verksamhet, eftersom EUF inte bedriver investerings- eller finansieringsverksamhet. Syftet med den löpande verksamheten är att genomföra fastställda politiska mål. 5. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA UPPLYSNINGAR 5.1 EVENTUALTILLGÅNGAR Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Fullgörandegarantier || 16 || 221 || 88 || 325 || 360 Tillbakahållandegarantier || 5 || 151 || 40 || 197 || 227 Eventualtillgångar relaterade till rättsfall || - || 1 || - || 1 || 1 TOTALT || 21 || 373 || 128 || 523 || 587 5.1.1 Fullgörandegarantier Det krävs ibland en garanti för att säkra att mottagarna av medlen från EUF fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de avtal de slutit med EUF. Minskningen på 35 miljoner euro i fullgörandegarantier utgör skillnaden mellan de garantier som frigörs och de nya garantier som tas emot. Flertalet garantier frigjordes från åttonde EUF (23 miljoner euro som främst är kopplade till programplanerat bistånd) och nionde EUF (90 miljoner euro som främst är kopplade till sektorspolitiskt stöd). 5.1.2 Tillbakahållandegarantier Tillbakahållandegarantier avser bara avtal om byggnadsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna till mottagarna inne för att säkerställa att uppdragstagaren uppfyller sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp bokförs som skulder. Uppdragstagaren kan istället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Dessa mottagna garantier redovisas som eventualtillgångar. Minskningen på 30 miljoner euro i tillbakahållandegarantier utgör skillnaden mellan de garantier som frigörs och de nya garantier som tas emot. Flertalet garantier frigjordes inom ramen för nionde EUF (63 miljoner euro som främst är kopplade till stöd för sektorspolitik). De nya garantierna togs i huvudsak emot under nionde EUF (31 miljoner euro som främst är kopplade till stöd för sektorspolitiken) och tionde EUF (22 miljoner euro). 5.2 EVENTUALFÖRPLIKTELSER Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Belopp som avser rättsfall || - || 0 || - || 0 || 6 TOTALT || - || 0 || - || 0 || 6 Beloppen avser skadeståndstalan som för närvarande riktas mot EUF, andra rättstvister och beräknade rättsliga kostnader. Alla eventualförpliktelser och åtaganden kommer, om de förfaller till betalning, i framtiden att finansieras via EUF. 5.3 ÖVRIGA UPPLYSNINGAR 5.3.1 Budgetåtaganden Miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2011 || TOTALT 31.12.2010 Utestående budgetåtaganden som ännu inte har betalats || 157 || 1 643 || 3 794 || 5 594 || 5 991 Därtill hörande belopp som tas upp i resultaträkningen || (29) || (308) || (309) || (646) || (714) TOTALT || 128 || 1 335 || 3 485 || 4 948 || 5 277 Med utestående budgetåtaganden avses åtaganden som ännu inte har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig konsekvens vid förekomsten av fleråriga program. Den 31 december 2011 uppgick de utestående budgetåtagandena till sammanlagt 5 594 miljoner euro. Det belopp som tas upp som åtaganden om framtida finansiering (4 948 miljoner euro) är således summan av dessa utestående budgetåtaganden minus de belopp som redan har tagits upp som kostnader i 2011 års resultaträkning. 6. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som Europeiska kommissionen utför för EUF:s räkning för att genomföra fondens medel. 6.1 RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING (HEDGING) Reglerna och principerna för EUF:s likviditetsförvaltning anges i rådets förordning (EG) nr 215/2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden och i det interna avtalet. Som ett resultat av ovannämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper: – Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på de särskilda kontona tills betalningen till EUF ska verkställas. – Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor, också i mindre kända valutor. – Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras. Utöver de särskilda kontona öppnar kommissionen andra bankkonton för EUF:s räkning hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att verkställa betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten i enlighet med artikel 44 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 (se punkt 6.4 nedan). Alla affärsbanker hos vilka andra konton än de särskilda kontona som nämns ovan som har öppnats för EUF:s räkning, väljs ut av kommissionen genom anbudsförfaranden. Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper. En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena och överensstämmelsen med riktlinjerna, och förfarandena kontrolleras regelbundet. 6.2 MARKNADSRISKER 6.2.1 Valutarisker Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker. 6.2.2 Ränterisker EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för ränterisker. Fonden får dock ränta på saldona på sina olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning infört åtgärder för att säkerställa att regelbundet återkommande intäktsräntor speglar nivån på marknadsintresset samt eventuella fluktuationer. Avkastningen på insatta medel på konton i affärsbankerna beräknas per dag. Avkastningen baseras på rörliga marknadsräntor på vilken en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ) tillämpas. På de flesta kontona är räntan kopplad till Eonia (Euro Over Night Index Average) och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. På vissa konton är räntan kopplad till ECB:s marginalränta (den som används för refinansieringstransaktioner). Därmed riskerar inte EUF att dess saldon ersätts till lägre räntenivåer än marknadsräntorna. 6.3 KREDITRISKER (MOTPARTSRISK) Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 215/2008, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna). För den del av EUF:s likvida medel som innehas i affärsbanker för att täcka verkställandet av betalningar fylls dessa konton på innan utbetalningarna görs (just-in-time) och förvaltas automatiskt av kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå kassatillgodohavanden, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därmed hålls belopp på dessa konton konstant på en låg nivå, vilket säkerställer att EUF:s riskexponering är begränsad. Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som EUF exponeras för. Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden. 6.4 LIKVIDITETSRISKER De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade kassatillgodohavandena för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av samtliga betalningar. Medlemsstaternas samlade bidrag motsvarar de samlade betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga. Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan betalningarna till viss del är säsongsbundna. För att säkerställa att kassatillgodohavandena alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas under en given månad utbyts regelbundet information om situationen vad gäller de kontanta medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och berörda utbetalande avdelningar för att säkerställa att de verkställda betalningarna under en given period inte överskrider tillgängliga kassatillgodohavanden. Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton. 7. REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE Inga transaktioner med närstående som bör redovisas separat under denna rubrik har kunnat fastställas. 8. HÄNDELSER EFTER RAPPORTPERIODENS SLUT Den dag då beloppen på dessa konton överfördes hade fortfarande inga väsentliga händelser som borde redovisas under denna rubrik uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och därtill hörande noter har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som redogörs ovan. 9. AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET Årets resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom kassabaserad redovisning, i enlighet med budgetförordningen. Eftersom båda resultaten emellertid bygger på samma underliggande transaktioner är det en nyttig kontroll att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste beloppen separat för inkomst- och utgiftssidan. || || Miljoner euro || 2011 || 2010 || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || (2 700) || (2 765) || || INTÄKTER || || Fordringar som inte påverkar budgetutfallet || (52) || (33) Fordringar som fastställts under innevarande år men som ännu inte uppburits || (3) || (4) Fordringar som fastställts under tidigare år och som uppburits under innevarande år || 10 || 10 Nettoeffekt av förfinansiering || 46 || 53 Upplupna intäkter netto || (13) || (173) || || KOSTNADER || || Kostnader under året som ännu inte betalats || 98 || 178 Kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år || (249) || (155) Betalningsinställelser || 17 || 39 Nettoeffekt av förfinansiering || (346) || (353) Upplupna kostnader netto || 317 || (31) || || ÅRETS BUDGETUTFALL || (2 874) || (3 233) 9.1 Avstämning – intäkter Budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och inkasseringar av fordringar från tidigare budgetår. Fordringar som inte påverkar budgetutfallet redovisas i resultaträkningen, men kan ur en budgetmässig synvinkel inte anses utgöra intäkter, eftersom det likvida beloppet överförs till reserven och inga åtaganden kan ingås på nytt utan ett rådsbeslut. De fordringar som fastställs under budgetåret men som ännu inte uppburits ska dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande. Nettoeffekten av förfinansieringen är avräkningen av återkrävda förfinansieringsbelopp. Dessa belopp påverkar inte årets resultat. De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföringen av de upplupna intäkterna från föregående år, ska beaktas. 9.2 Avstämning – kostnader Kostnader under året som ännu inte har betalats ska läggas till för att avstämningen ska bli rättvisande, eftersom de ingår i årets resultat men inte i budgetutgifterna. Däremot måste kostnader från föregående år som betalats under innevarande år dras av från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de utgör en del av innevarande års budgetutgifter, men utan att varken påverka det ekonomiska resultatet eller minska utgifterna i det fall korrigeringar görs. Kontantbehållningen från betalningar som ställts in påverkar inte resultatet men påverkar budgetutfallet. Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som utbetalas under det aktuella budgetåret (budgetutgifter) och avräkningen av förfinansiering som betalats ut under innevarande eller tidigare år genom att de stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den betalades ut. De upplupna kostnaderna netto består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av stöd från EUF men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från föregående år, ska beaktas. 2. RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET INLEDANDE NOT Tidigare EUF-fonder · I AVS–EG-ministerrådets beslut nr 1/2000 av den 27 juli 2000 om övergångsbestämmelser föreskrivs att en del av de anslag som inte tilldelats tidigare utvecklingsfonder ska användas i enlighet med bestämmelserna avseende dessa anslag i Cotonouavtalet, vilka i enlighet med övergångsbestämmelserna får tillämpas provisoriskt. · I kommissionens beslut nr 410/2001 av den 16 mars 2001 fastställdes anslag till de vägledande programmen för AVS-staterna enligt AVS-EG-partnerskapsavtalet. I beslutet anges att anslag som inte tilldelalats tidigare utvecklingsfonder ska användas för genomförandet enligt bestämmelserna och förfarandena för var och en av fonderna till ett högsta belopp på 1,2 miljarder euro. Detta avser perioden innan finansprotokollet för nionde EUF trädde i kraft. · I kommissionens beslut nr 1033/2001 av den 15 juni 2001 fastställdes anslagen till de regionala programmen och samarbetsprogrammen mellan AVS-staterna enligt finansprotokollet för AVS–EG-partnerskapsavtalet. · I kommissionens beslut nr 1252/2002 av den 11 juli 2002 ökade anslaget till samarbetet mellan AVS-staterna med 60 miljoner euro, ur de allmänna reserverna i den sjätte och sjunde EUF. Det föreskrevs också att dessa ytterligare anslag måste användas innan finansprotokollet för nionde EUF trädde i kraft, i enlighet med de bestämmelser och förfaranden som gällde för de ursprungliga utvecklingsfonderna. · Genom beslut nr 3/2002 av AVS–EG-ministerrådet av den 23 december 2002 omfördelades 25 miljoner euro av icke tilldelade medel från åttonde EUF (allmän reserv) till regionalt samarbete enligt AVS–EG-partnerskapsavtalet. · Eftersom sjätte EUF avslutades under 2006 och sjunde EUF avslutades under 2008 innhåller årsredovisningarna inte längre några tabeller över genomförandet för dessa EUF. Däremot finns överförda saldon i nionde EUF. · För att göra räkenskaperna för 2009 mer insynsvänliga redovisas, liksom under tidigare år, i nedanstående tabeller anslag till program enligt Lomékonventionen och den del som används för programplanering under Cotonouavtalet, separat för åttonde EUF. Vad gäller sistnämnda har konteringen och redovisningen gjorts enligt artikel 3.2 i bilaga IV till AVS–EG-partnerskapsavtalet vad avser enskilda länder. I fråga om AVS-staterna föreskrivs i denna artikel att de medel som anslås ska bestå av två delar, dels ett anslag enligt del A som ska täcka makroekonomiskt stöd samt stöd till program och projekt, dels ett anslag enligt del B som ska täcka oförutsedda behov, exempelvis katastrofbistånd, bidrag till skuldlättnadsinitiativ samt stöd för att lindra negativa verkningar av instabilitet i exportinkomster[14]. I fråga om regionerna bygger redovisningen på de regionala program som nämns i kapitel 2 i AVS–EG-partnerskapsavtalet (dvs. regionala vägledande program och samarbete mellan AVS-staterna). · Enligt punkt 4 i bilaga Ib (den fleråriga finansieringsramen för perioden 2008–2013) till AVS-EG-partnerskapsavtalet överfördes resterande saldon och återtagna belopp från fonderna mellan den 31 december 2007 och ikraftträdandet av tionde EUF till nionde EUF för att säkerställa att EU:s förvaltning fungerar och täcka löpande kostnader för pågående projekt till dess att tionde EUF träder i kraft. · I rådets beslut 2010/406/EU beslutades att ett belopp på 150 miljoner euro av de medel som återtagits från projekt inom ramen för nionde och tidigare EUF skulle användas till förmån för Sudan i syfte att täcka behoven hos den mest utsatta befolkningen. Detta belopp tilldelades under 2011. · I rådets beslut 2011/315/EU beslutades att ett belopp på 200 miljoner euro av de medel som återtagits från projekt inom ramen för nionde och tidigare EUF skulle användas till förmån för södra Sudan i syfte att stödja genomförandet av den treåriga utvecklingsplanen för södra Sudan. Detta belopp har ännu inte anslagits för programplaneringen. Tionde EUF Det AVS–EG-partnerskapsavtal som undertecknades den 23 juni 2000 i Cotonou av Europeiska gemenskapens medlemsstater och gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) trädde i kraft den 1 april 2003. Cotonouavtalet ändrades den 25 juni 2005 och den 23 juni 2010. Rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) trädde i kraft den 2 december 2001. Detta beslut ändrades den 19 mars 2007 (beslut 2007/249/EG). Det interna avtalet om finansiering av gemenskapsstöd under den fleråriga budgetramen för perioden 2008–2013 i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet, som antogs av företrädarna för medlemsstaternas regeringar och Europeiska gemenskapen den 17 juli 2006, trädde i kraft den 1 juli 2008. I enlighet med Cotonouavtalet finansieras den andra perioden (2008–2013) med stöd från EU till AVS-staterna och ULT genom tionde EUF med medel på totalt 22 682 miljoner euro, varav – 21 966 miljoner euro anslagits till AVS-staterna i enlighet med den fleråriga budgetramen i bilaga Ib till det reviderade Cotonou-avtalet, varav 20 466 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen, – 286 miljoner euro har anslagits till ULT i enlighet med bilaga IIAa i det reviderade rådsbeslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen, av vilka 256 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen, – 430 miljoner euro har anslagits för kommissionens finansiering av kostnaderna för programplanering och genomförande av medlen i tionde EUF, i enlighet med artikel 6 i det interna avtalet. Den dag när tionde EUF trädde i kraft kompletterades dessa belopp med icke-utnyttjade saldon och kompletteras fortfarande med återtagna anslag från systemet för att garantera stabilisering av exportinkomster från jordbruksråvaror (Stabex) från de utvecklingsfonder som föregår nionde EUF. Dessa saldon och återtagna anslag bör användas och förvaltas i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet och det interna avtalet. Av ovan nämnda anslag från tionde EUF förvaltar Europeiska kommissionen ett belopp på 21 152 miljoner euro enligt följande – 15 300 miljoner euro för de nationella vägledande programmen, varav: · 13 500 miljoner euro för A-anslag, av vilka anslag på 12 467 miljoner euro fanns tillgängliga och av detta belopp överfördes 33 miljoner euro till regionala anslag (MTR region-PALOP, flera regioner portugisisktalande afrikanska länder). Dessutom ökades A-anslagen med 57 miljoner euro genom anslag som återtagits från Stabex. · 1 800 miljoner euro för B-anslag, av vilka 601 miljoner euro som ursprungliga anslag och 1 199 miljoner euro som en reserv för oförutsedda behov (som används för att finansiera olika instrument som det årliga Flex-instrumentet och det särskilda sårbarhets-FLEX-instrumentet samt som svar på livsmedelspriskrisen). Av detta totala belopp finns ett belopp på 1 624 miljoner euro tillgängligt. – 1 783 miljoner euro för regionala vägledande program, som tillsammans med en överföring på 33 miljoner euro resulterar i att 1 816 miljoner euro finns tillgängliga. – 2 700 miljoner euro i anslag mellan AVS-staterna, av vilka 2 664 miljoner euro finns tillgängliga. – 683 miljoner euro som en reserv för senare anslag till de nationella och regionala vägledande programmen efter översynerna efter halva löptiden respektive efter löptidens slut. – 430 miljoner euro finns tillgängliga för genomförandekostnader. – 256 miljoner euro i territoriella anslag: · Medel ur A-anslag på 195 miljoner euro, av vilka 66 miljoner euro finns tillgängliga. · Medel ur B-anslag på 15 miljoner euro, av vilka 7 miljoner euro finns tillgängliga. · Medel ur regionala anslag på 40 miljoner euro, av vilka samtliga finns tillgängliga. · Medel från undersökningar och tekniskt bistånd på 6 miljoner euro, av vilka samtliga finns tillgängliga. - Resultatreserv för tionde EUF som inte kan tas i anspråk Sedan tionde EUF trädde i kraft den 1 juli 2008 överförs resterande saldon och anslag som återtagits från projekt under nionde EUF och tidigare fonder till resultatreserven för tionde EUF, med undantag för Stabexmedel och administrativa anslag under nionde EUF. Denna reserv kan tas i anspråk enligt de villkor som anges i artikel 1.4 i det interna avtal som gäller för tionde EUF. Närmare uppgifter om denna reserv per den 31 december 2011 ges nedan (miljoner euro): Totala anslag som överförts till den reserv för tionde EUF som inte kan tas i anspråk: || 438 Minus tillgångar som överförts till nionde EUF till förmån för Sudan genom rådets beslut 2010/406/EU av den 12 juli 2010 || -150 Totala tillgängliga anslag i reserven (AVS+ULT) || 288 Märk: Denna reserv ska minskas med 200 miljoner euro till följd av rådets beslut 2011/315/EU av den 23 maj 2011 till förmån för södra Sudan och överföras till nionde EUF. - Stabexreserv för tionde EUF Efter avslutet av räkenskaperna i Stabex överförs outnyttjade anslag eller återtagna anslag till Stabexreserven med A-anslag för tionde EUF (artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF) och sedan till de berörda ländernas nationella vägledande program. - Samfinansiering i tionde EUF Inom tionde EUF undertecknades överföringsavtal för samfinansiering från medlemsstaterna på 89 miljoner euro, och åtagandebemyndiganden på totalt 79 miljoner euro gjordes tillgängliga, medan betalningsbemyndiganden bara gjordes tillgängliga för inbetalda belopp på sammanlagt 73 miljoner euro. Situationen vad gäller anslag för samfinansiering per den 31 december 2011 visas i tabellen nedan (i miljoner euro). || Åtagandebemyndiganden || Betalningsbemyndiganden Samfinansiering – A-anslag || 69 || 61 Samfinansiering mellan AVS-staterna || 12 || 12 Samfinansiering – administrativa kostnader || 2 || 2 || 83 || 75 Följande tabeller innehåller nettobeloppen för de beviljade anslagen, anslag för vilka åtaganden gjorts samt anslag som betalats ut. De tabeller som visar situationen per land och instrument finns i bilagan. 2.1 ANSLAG 2.2 KONSOLIDERAD REDOVISNING 2.3. ÖVRIGA FÖRVALTNINGSUPPGIFTER Samfinansiering med Italien (1985) År 1985 undertecknade Europeiska kommissionen och Italiens regering ett avtal om samfinansiering av utvecklingsprojekt som förvaltas av kommissionen. Fram till den 31 december 2004 förlängdes avtalet i omgångar genom skriftväxling mellan Italien