Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om buller från utrustning som används utomhus" () (98/C 407/03)

Den 9 mars 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 100a i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 7 juli 1998. Föredragande var Klaus Boisserée och medföredragande var Daniel De Norre och Markku Lemmetty.

Vid sin 357:e plenarsession den 9-10 september 1998 (sammanträdet den 9 september 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 87 röster för, 1 emot och 1 nedlagd röst.

1. Sammanfattning av innehållet i kommissionens förslag

1.1. I EG:s femte åtgärdsprogram för miljön betecknas buller som ett allvarligt problem som spelar en allt större roll för vår hälsa och vårt välbefinnande. Detta gäller inte bara för buller på arbetsplatsen, utan framför allt för buller utomhus, och det betraktas som ett miljöproblem.

Mot bakgrund av dessa grundläggande insikter presenterade kommissionen grönboken "Framtidens bullerpolitik" () år 1996.

Denna grönbok behandlar bland annat buller förorsakat av utrustning som används utomhus (byggmaskiner, trädgårdsmaskiner etc.; punkt 3.2 och 4.3 iv i grönboken). Denna grönbok och senare presenterade förslag behandlar inte specifikt arbetsplatsrelaterade frågor. På grund av de risker som föreligger är skyddsföreskrifterna mot buller på arbetsplatser i allmänhet strängare. De har utformats inom ramen för EG:s socialpolitiska program.

1.2. I sitt yttrande om grönboken av den 23 24 april 1997 () framförde ESK bland annat följande uppfattning:

- Begränsningen av fastställandet av gränsvärden till redan reglerade områden är tveksam, eftersom tidigare åtgärder inte i första hand har vidtagits enligt sakligt grundade prioriteringar.

- ESK kräver därför ett omfattande bullerskyddsprogram för maskiner som används utomhus (särskilt byggmaskiner, men även jordbruks- och trädgårdsmaskiner). Endast genom ett omfattande program kan den teknologiska utvecklingen av bullerskyddsåtgärder drivas framåt.

- Åtgärder som medför att man på ett tidigt stadium börjar använda lågbullrande maskiner (eventuellt även skattemässiga åtgärder) bör ges förstärkt stöd. Den planerade märkningen av maskiner med bullervärden skulle senare kunna kompletteras genom anslutning till miljömärkningssystemet.

1.3. Kommissionens förslag knyter an till tankegångarna i grönboken, och kommissionen betraktar direktivförslaget som "en första etapp" av programmet i grönboken.

Utan att vara helt begränsat till detta utgår direktivförslaget i första hand från förhållanden i innerstadsområden. ESK:s yttrande hade emellertid en mer omfattande inriktning.

Innehållet i direktivförslaget omfattas därför inte helt av ESK:s yttrande om grönboken.

2. Allmänna kommentarer till direktivförslaget

2.1. Liksom redan i yttrandet om grönboken välkomnar ESK att kommissionen lägger fram konkreta förslag till bestämmelser för bullerbekämpning. ESK delar kommissionens uppfattning att detta är en prioriterad fråga för medborgare i stora delar av Europa. Bullerproblem föreligger såväl inom som utanför bostadsområden i stadskärnorna.

Även om en betydande del av det buller som förekommer i bostadsområden har andra källor än maskiner och annan utrustning (till exempel trafik- och flygbuller) finns det ett påtagligt behov av skyddsåtgärder mot de bullerkällor som omfattas av direktivet. ESK anser därför att det föreslagna direktivet fyller ett behov och ger det sitt stöd med reservation för nedanstående kommentarer.

2.2. I förgrunden för kommissionens mål med de planerade åtgärderna står skyddet av medborgarnas hälsa och välbefinnande, och kommissionen anser därför att det krävs ett omfattande ramdirektiv för bullergränsvärden beträffande utrustning som används utomhus. Detta var även ESK:s uppfattning i yttrandet om grönboken och det ligger i linje med Europaparlamentets resolution nr 38 av den 10 juni 1997 ().

Det föreliggande förslaget innebär emellertid i huvudsak endast att man bygger vidare på och konsoliderar de osystematiskt utfärdade enskilda direktiv som redan föreligger samt att man anpassar gränsvärdena för bullerutsläpp till den tekniska utvecklingen, något som visserligen inte kommer att gälla förrän sex år efter det att direktivet trätt i kraft (etapp II - artikel 19.1 tredje stycket i direktivförslaget).

ESK betvivlar att detta och andra instrument i direktivförslaget, såsom

- regelbundet utförda bullerprov, vars resultat måste användas vid den föreskrivna märkningen av utrustning,

- bekräftelse av att den serieproducerade utrustning som släpps ut på marknaden uppfyller märkningskraven,

är tillräckliga för att skapa ett effektivt bullerskydd.

2.3. Det förefaller vara nödvändigt att utvärdera mätningsresultaten i förhållande till nivån på bullerskyddstekniken samt att det i enskilda fall finns möjlighet att kräva att utrustning med högt utvecklat bullerskydd används, om detta är motiverat för att förhindra att medborgarna utsätts för hälsorisker eller avsevärda påfrestningar.

2.4. ESK håller med om att bullerskyddsprogrammet skall införas etappvis, men föreslår att man i kommande lagstiftningsförfaranden skall undersöka om det i vissa fall är möjligt att redan nu gå vidare.

2.4.1. Direktivets giltighetsområde bör undersökas. Listorna i bilaga I, del B och C, innefattar inte all utrustning som innebär avsevärda påfrestningar på våra levnadsvillkor. Detta gäller till exempel (ång- eller motordrivna) pålkranar som används på byggarbetsplatser just i innerstadsområden (till exempel vid framställning av spontväggar), och som inte omfattas av direktivförslaget.

2.4.2. Man bör undersöka om det går att förkorta den sexåriga tidsfristen för tillämpning av de gränsvärden som motsvarar den tekniska utvecklingen (etapp II - artikel 19 i förslaget), för att så snart som möjligt låta medborgarna komma i åtnjutande av förbättrade skyddsföreskrifter. Man måste härvid ta hänsyn till att de förändrade gränsvärdena endast skall gälla sådan utrustning som släpps ut på marknaden eller tas i bruk efter det att sexårsfristen löpt ut och inte för äldre utrustning. Kommissionens förslag innehåller inte någon konkret motivering till sexårsfristen.

2.4.3. Sexårsfristen borde också vara föremål för en översyn vid aktualiseringen av listor och gränsvärdesbestämmelser (artikel 17 i förslaget).

2.5. Den tekniska utveckling på bullerskyddsområdet som har ägt rum i medlemsstaterna under senare år - inte minst genom de nationella miljömärkningssystemen - uppmärksammas inte i tillräckligt hög grad i förslaget. Nästan överallt finns det utrustning på marknaden som underskrider de gränsvärden som föreskrivs i direktivförslaget.

ESK anser därför att det är rätt att utnyttja de bestämmelser beträffande mätning, märkning och överensstämmelse som anges i förslaget för att gynna marknaden för utrustning med låga bullervärden. Detta gäller oavsett om bullergränsvärden planerats eller inte. Man måste härvid ta hänsyn till att kunder som köper den typ av utrustning som omfattas av direktivet i många fall inte är yrkesmässiga användare av utrustningen och därför inte omedelbart kan ta till sig sådana fysikaliska mätvärden som är relevanta för inköpet. Detta gäller även för små och medelstora företag, vilka inte har möjlighet att utnyttja ljudtekniska experter vid beställning respektive inköp av utrustning.

I överensstämmelse med ESK:s yttrande om grönboken bör därför följande punkter beaktas:

- Till märkningen av utrustningen bör fogas en jämförande "klassificering" (som är begriplig för kunden/beställaren).

- Tillverkare av denna typ av utrustning bör åläggas att utöver tekniska data (motorstyrka, kapacitet, längd, bredd etc.) ange ljudeffektnivån i sina broschyrer eller informationsblad. En låg ljudeffektnivå är alltid ett kännetecken på kvalitet och något som beställaren/ konsumenten bör uppmärksammas på för att dennes val skall underlättas.

- Medlemsstaterna bör vara beredda att införa skattelättnader för att gynna inköp av lågbullrande utrustning på ett så tidigt stadium som möjligt.

- För den typ av utrustning som omfattas av direktivet bör man överväga att skapa ett "miljömärke" (bullermärke) som skulle kunna ingå i EU:s miljömärkningssystem ().

2.6. Bestämmelserna i direktivförslaget gäller utrustningens bullerutsläpp och anger inga gränsvärden för den inverkan buller har på människan, till exempel i förening med buller från andra källor. ESK instämmer i kommissionens uppfattning: några "miljökvalitetsmål" för buller i utrustningens omgivning kan för närvarande knappast fastställas på ett enhetligt sätt, i synnerhet som de lokala förhållandena och de regionala kraven är mycket varierande, och det ännu inte finns några bedömningskriterier. Sådana "bullerkvalitetsmål" kan för närvarande endast fastställas av medlemsstaterna, även om de går utanför användningsföreskrifternas (artikel 14 i förslaget) och arbetarskyddsföreskrifternas ramar. I detta avseende gäller subsidiaritetsprincipen () även för bullerskydd.

ESK tar med intresse del av den information som säger att man förbereder ett ramdirektiv på temat "miljöbuller", i vilket bland annat miljökvalitetsmål för bullerskydd kommer att ingå.

2.7. Kommissionen baserar det planerade direktivet på artikel 100a i EG-fördraget. Enligt ESK:s uppfattning och även enligt motiveringsavsnittet är målet för det föreslagna direktivet i lika hög grad att skydda medborgarnas hälsa och välbefinnande som att säkerställa en väl fungerande inre marknad, och därför kommer även artikel 130s i fråga som rättslig grund.

3. Kommentarer till enskilda bestämmelser i förslaget

3.1. Artikel 4.3

De föreskrifter som medlemsstaterna utfärdar bör även innefatta möjligheten att genomföra åtgärder med anledning av resultaten av kontrollen av överensstämmelse - eventuellt kompletterat med en bekräftelse i enlighet med förslaget i punkt 2.2 ovan - med hjälp av sanktioner för att skydda medborgarna.

3.2. Artikel 8

ESK föreslår att märkningen - när mätvärden föreligger - kompletteras med en klassificering som medför att konsumenten/beställaren hellre väljer lågbullrande utrustning (se punkt 2.5).

3.3. Artikel 9 och bilaga I

3.3.1. För en stor del av den utrustning som omfattas av direktivet saknas fastställda bullergränser i förslaget, trots att de kriterier för utfärdande av gränsvärden som kommissionen anger skulle medge detta (). Detta medför att utrustning som ofta används även i närheten av bostäder och friluftsanläggningar - till exempel kedjesågar, fräsmaskiner, häckklippare och rivare - undantas från gränsvärdesbestämmelserna. För sådan utrustning (bilaga I C) föreligger enligt direktivförslaget endast föreskrifter om mätning och märkning. Man bör undersöka om gränsvärdenas giltighet kan utökas; inom denna ram kommer enhetliga gränsvärden för all trädgårdsutrustning i fråga.

3.3.2. Den indelning som görs av viss utrustning mellan bilaga I B och I C bör omprövas. Detta gäller till exempel å ena sidan för "kanttrimmers" och å andra sidan för "kantklippningsmaskiner". Endast den förstnämnda kategorin omfattas av bullergränsvärden.

3.3.3. Det är svårt att inse varför man gör undantag för utrustning som används inom jordbruket, till exempel gräsklippare, eftersom denna utrustning ofta används i närheten av bostadshus på landsbygden. Motsvarande gäller också den mycket viktiga information om hur man använder apparater och maskiner på ett miljömedvetet sätt så att onödigt buller kan undvikas.

3.4. Artikel 13

ESK välkomnar den föreslagna insamlingen av bullerdata.

Den information som insamlats i enlighet med artikel 13 i förslaget bör göras tillgänglig för berörda parter (inklusive sådana som ägnar sig åt konsument- och miljöinformation), så att de kan propagera för utrustning med låg bullernivå. Kommissionen omnämner med all rätt att det vore lämpligt med en informationskampanj för att främja användning av utrustning med låg bullernivå (motiveringsavsnittet, punkt 4 sista stycket). För att nå avsett resultat måste informationen utformas på ett sätt som är allmänt begriplig.

4. Övriga kommentarer

I direktivförslaget behandlas inte nedanstående problem som togs upp i ESK:s yttrande om grönboken. Den utrustning som behandlas i direktivet förorsakar inte bara buller utan även vibrationer, vilka leder till sådana effekter på människans hälsa och på byggnader att det krävs skyddsåtgärder (det handlar till exempel om kompaktorer och pålkranar). Liksom när det gäller buller måste åtgärderna sättas in på själva utrustningen, och därför har några medlemsstater i sin lagstiftning gjort en gemensam behandling av bullerskydd och vibrationsskydd. Detta tillvägagångssätt bör även undersökas i samband med föreliggande direktiv eller vid en utvidgning av detsamma.

Bryssel den 9 september 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 124, 22.4.1998, s. 1.

() KOM(96) 540 slutlig.

() EGT C 206, 7.7.1997, s. 1.

() EGT C 200, 30.6.1997, s. 28.

() Förordning (EEG) nr 880/92 - EGT L 99, 11.4.1992.

() Artikel 4.3 i direktivförslaget och kommissionens formulering i punkt 3.2 i motiveringsavsnittet är för snävt utformade.

() Motiveringsavsnittet, s. 13.