[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 27.01.2005

KOM(2005)17 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

Översyn av miljöpolitiken 2004

{SEK(2005)97}

1. INLEDNING

Denna översyn av miljöpolitiken rapporterar om utvecklingen inom EU:s miljöpolitik under 2004 och tittar framåt mot det närmaste året (se bilagorna för närmare uppgifter). Översynen fungerar som underlag för Lissabonprocessen, och med tanke på att fokus för närvarande är inställt på halvtidsutvärderingen av Lissabonprocessen har tonvikten i årets översyn särskilt lagts vid förhållandet mellan miljö och ekonomi. I översynen behandlas även utvecklingen inom ramen för det sjätte miljöhandlingsprogrammet, som även i fortsättningen anger de övergripande ramarna för EU:s miljöpolitik. Den bygger på den nyligen genomförda inventeringen av Cardiffprocessen för integrering av miljöhänsyn i andra politikområden[1] och rapporterar om genomförandet av befintlig miljölagstiftning i medlemsstaterna.

Under det gångna året har följande hänt:

- EU:s utvidgning, som får effekter för den framtida miljöpolitiken eftersom de nya medlemsstaterna måste genomföra nuvarande EU-lagstiftning på miljöområdet.

- En intensiv debatt om miljöpolitiken och konkurrenskraften med hänsyn till Lissabonstrategin.

- En debatt om översynen och genomförandet av EU:s strategi för hållbar utveckling.

- Insatser för att främja en hållbarare produktion och konsumtion, inklusive handlingsplanen för miljöteknik.

- Förberedelser för handel med utsläppsrätter och klimatförändringsstrategier efter 2012.

- Insatser för att uppnå EU:s mål att stoppa förluster av biologisk mångfald till 2010.

- Framsteg inom den interinstitutionella debatten och förberedande arbete om REACH (registrering, bedömning och godkännande av kemikalier).

- Samråd om tematiska strategier under 2005 för att uppnå resultat inom sjätte miljöhandlingsprogrammet.

- Presentation av handlingsplanen för miljö och hälsa för Världshälsoorganisationens ministerkonferens.

2. MILÖEFFEKTIVA INNOVATIONER OCH RESURSEFFEKTIVITET ÄR NYCKELN TILL ÖKAD KONKURRENSKRAFT

Viktiga punkter

Under de senaste åren har frågor knutna till konkurrenskraften dominerat EU:s policydebatt, och det har vuxit fram en samsyn om att miljöinnovationer och resurseffektivitet ger bättre konkurrenskraft och erbjuder marknadsmöjligheter.

Arbete pågår med att skapa bättre lagstiftning både för att förbättra utnyttjandet av konsekvensbedömningar och för att förenkla miljölagstiftningen i syfte att maximera kostnadseffektiviteten för ny lagstiftning.

I Kok-rapporten underströks vilken betydelse frågor som hållbar miljö och social sammanhållning har för processen för att skapa tillväxt och sysselsättning samt vad Europa kan vinna på att leverera innovativa miljöeffektiva produkter och processer.

Annan utveckling har inriktats på att maximera miljöns bidrag till BNP-tillväxt och sysselsättning:

- Stora framsteg har gjorts när det gäller genomförandet av kommissionens handlingsplan för miljöteknik.

- Det holländska ordförandeskapet betonade vikten av miljöinnovationer för ett ”rent, intelligent och konkurrenskraftigt” Europa

- Det gjordes framsteg via samråd med berörda parter om kommissionens tematiska strategier för förvaltningen av naturresurser och för förebyggande och återvinning av avfall. Detta kommer också att bidra till bättre lagstiftning.

- Kommissionen offentliggjorde riktlinjer om miljövänlig offentlig upphandling för nationella och lokala myndigheter.

Nya rön[2]

Allt fler resultat visar att miljöpolitik och miljöinnovation kan främja ekonomisk tillväxt och bidra till att skapa och bevara arbetstillfällen, vilket bidrar till ökad konkurrenskraft och sysselsättning. Det finns en växande världsmarknad för miljövaror och miljötjänster, och år 2003 den uppskattades till över 500 miljarder euro. Miljöindustrin sysselsätter mer än två miljoner människor i Europa och fortsätter att växa med omkring 5 % om året. Det finns goda marknadsmöjligheter för miljöeffektiva produkter. Framväxten av stora dynamiska ekonomier som Brasilien, Indien och Kina ökar trycket på naturresurserna och driver de globala utsläppen av föroreningar i höjden, vilket påkallar förbättrad energi- och resurseffektivitet både där och på hemmaplan. Länder som Kina blir allt mer medvetna om att det finns miljöbetingade begränsningarna för en snabb ekonomisk tillväxt, vilket leder till en ökande medvetenhet om behovet av en hållbar utveckling och skapar intressanta nya marknader för miljöteknik.

Exempelvis visar färska rapporter att

- miljöpolitikens nettoeffekt på sysselsättningen är neutral eller något positiv,

- miljösektorn har gått bättre än övrig ekonomi,

- förnybara energikällor och energieffektiva åtgärder tryggar energiförsörjningen bättre och minskar de ekonomiska förlusterna till följd av fluktuerande oljepriser, samtidigt som de minskar utsläppen av växthusgaser och slöseriet med ändliga resurser,

- utgifterna knutna till de industriella luftföroreningarna har i allmänhet endast en begränsad inverkan på konkurrenskraften,

- ett allt större antal företag och investerare intresserar sig aktivt för miljöprestanda och flera färska undersökningar visar att god miljöförvaltning ger större effektivitet, bättre ekonomiska resultat och leder till att nya marknader öppnas.

Utsikter för 2005

Flera åtgärder kommer att inriktas på att hjälpa EU att dra full nytta av miljöpolitikens positiva effekter på konkurrenskraften. Några exempel är följande

- Åtaganden inom EU och på nationell nivå om att genomföra handlingsplanen för miljöteknik.

- Överväganden om hur man skall få priserna att bättre integrera samhällets kostnader.

- De tematiska strategierna för ett hållbart utnyttjande av naturresurserna och för förebyggande och återvinning av avfall.

Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta med andra länder för att främja en mer hållbar utveckling. Den kommer särskilt att utveckla en dialog med framväxande ekonomier såsom Kina, som har en liknande syn på hållbar utveckling, i syfte att ta fram de internationella åtgärder som krävs för att hantera miljöproblemen och motverka konkurrens som grundar sig på lägre miljökrav samt att främja spridningen av miljöinnovationer och mer hållbara produkter och processer.

Det pågående arbetet med att förenkla och förbättra miljölagstiftningen är också viktigt. Om vi kan hantera klimatförändringar, minska förlusterna av biologisk mångfald och förbättra vår förståelse av sambandet mellan miljö och hälsa kan det också främja den ekonomiska tillväxten på längre sikt och samtidigt ge en bättre miljö och bättre livskvalitet.

3. RESULTAT, TRENDER OCH FRAMTIDSUTSIKTER INOM TRE PRIORITERADE OMRÅDEN

Klimatförändringar, biologisk mångfald och miljöns inverkan på hälsan ingår i det sjätte miljöhandlingsprogrammets prioriteringar.

3.1. Klimatförändringar

Viktiga punkter

Rysslands ratificering av Kyotoprotokollet innebär att det kommer att träda i kraft i början av 2005.

Kommissionen har berett marken för världens största system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser, i och med antagandet av förordningen om nationella register samt av riktlinjer för övervakning och rapportering. Man har dessutom godkänt 21 nationella fördelningsplaner för fördelning av utsläppsrätter till energiintensiva anläggningar. Systemet, som gör det möjligt att minska utsläppen av växthusgaser till lägsta möjliga kostnad, startade den 1 januari 2005.

Kommissionen har, i syfte att bekämpa klimatförändringar, fortsatt att främja integreringen av miljöaspekter i andra politikområden, särskilt transport- och biståndspolitik. Den lade nyligen också fram tre förslag för att främja en mer effektiv energiförbrukning.

Nya rön 2

De senaste uppgifterna om utsläpp av växthusgaser och de nya rönen om klimatförändringarnas potentiella omfattning och effekter ger upphov till fortsatt oro. Utsläppen av växthusgaser har minskat något, men inte tillräckligt för att EU-15 skall kunna anses vara på linjär väg mot att uppfylla sina Kyotomål. Sammanlagt 12 av de 25 medlemsstaterna hade utsläpp som låg över den linjära vägen mot målen.

Trenden inom en rad sektor är fortsatt oroande. Den senaste statistiken visar att utsläppen av växthusgaser inom transportsektorn fortsatte att öka. År 2002 låg de nästan 22 % över de nivåer som konstaterats 1990 i EU-15 och än har det inte gått att bryta sambandet mellan ökade utsläpp från transporter och ekonomisk tillväxt.

Det har under året (bland annat genom gemenskapsstödd FoTU) framkommit nya rön om det pris vi sannolikt kommer att få betala om vi misslyckas med att hantera klimatförändringarna. Extrema vädersituationer, som värmeböljan sommaren 2003, förväntas bli vanligare i och med klimatförändringarna. Redan 2050 kan klimatförändringarna ha lett till att mellan 15 och 37 % av alla djurarter är på väg mot utrotning. Glaciärerna smälter snabbt, vilket får konsekvenser för tillgången på dricksvatten, bevattning och vattenkraft över hela Europa, och även vintersporten i Alperna påverkas. Detta bidrar till ökande försäkringskostnader och oförsäkrade skador. Ekonomiska förluster på grund av extrema vädersituationer, som delvis beror på klimatförändringarna, har ökat från ett årsgenomsnitt på mindre än 5 miljarder USD till omkring 11 miljarder USD under de senaste 20 åren.

Utsikterna för 2005

Det finns tre breda mål på dagordningen för 2005:

- Att intensifiera genomförandet av åtgärder för att uppfylla Kyotoåtagandena.

- Att inleda en internationell diskussion om globala åtgärder för att minska utsläppen efter 2012.

- Att förbereda anpassningen till oundvikliga klimatförändringar.

3.2. Biologisk mångfald

Viktiga punkter

- Upprättandet av ett Natura 2000-nätverk av skyddade områden i EU-15 fick en rejäl skjuts framåt i och med antagandet av förteckningen över skyddade områden i den atlantiska regionen och kontinentalregionen. Kommissionens beslut om den återstående biogeografiska regionen (Medelhavsregionen) förväntas komma i början av 2005. Dessa områden, som valts ut för att täcka livsmiljöer och arter som behöver bevaras inom EU, täcker omkring 17 % av EU-15:s yta. Utvidgningen medförde nya utmaningar och tillgångar när det gäller biologisk mångfald, inklusive en ny biogeografisk region (den pannoniska). Arbetet med att utse skyddade områden i de nya medlemsstaterna framskred ordentligt under 2004. Ett meddelande från kommissionen om finansieringen av Natura 2000 har offentliggjorts. Nya omfattande samfinansieringsmöjligheter har tagits med i förslagen till förordningar för landsbygdsutveckling och strukturfonder för 2007-2013.

- Konferensen i Malahide i maj 2004 visade tydligt att de berörda aktörerna är överens om vilka åtgärder som måste vidtas för att skydda den biologiska mångfalden på europeisk nivå. Vid mötet tog man fram prioriterade mål och riktlinjer för arbetet med att fullgöra åtagandet om att stoppa den biologiska mångfaldens tillbakagång inom EU till 2010.

- Vid konferensen i Bergen-op-Zoom i november 2004 fastställdes ytterligare prioriterade åtgärder för att bevara fågellivet.

- I förslagen som rör politiken för landsbygdsutveckling efter 2006 ges högre prioritet till miljötjänsterna inom jordbruket.

Internationellt präglades 2004 av flera viktiga beslut om världsomspännande åtgärder för att minska den biologiska mångfaldens tillbakagång, bland annat följande:

- Vid den sjunde konferensen för parterna (COP7) till FN:s konvention om biologisk mångfald antogs ett arbetsprogram för upprättande av nationella och regionala system för skyddade områden på land till 2010 och till havs till 2012 och för fastställande av indikatorer för att bedöma framstegen mot det globala målet att väsentligt minska förluster av biologisk mångfald till 2010.

- Vid det första mötet mellan parterna till Cartagenaprotokollet om biosäkerhet fattades beslut om dokumentationskrav och efterlevnadsmekanismer för genetiskt modifierade organismer.

- Parterna till konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter kom överens om att stärka handelskontrollerna för ett antal utrotningshotade arter. Här ingår bland annat en handlingsplan för olaglig handel med elfenben.

Nya rön 2

Undersökningar från 2004 visar att hälften av jordens 5 743 kända arter amfibier (amfibier är goda indikatorer på biologisk mångfald) är på tillbakagång och att en tredjedel håller på att utrotas, vilket visar på potentiellt dramatiska förluster av arter. Undersökningarna visar också att omkring 43 % av Europas fågelarter ingår i den grupp vars överlevnad är osäker.

Integreringen av frågor rörande den biologiska mångfalden i andra politikområden framskrider. Det ekologiska jordbruket fortsätter att växa, om än något långsammare. Den andel av jordbruksutgifterna som går till landsbygdsutveckling och system för miljöåtgärder inom jordbruket ökar också. Överfisket förblir ett problem, och återhämtningen har, när det gäller vissa bestånd, visat sig svårare än väntat.

Utsikterna för 2005

- Kommissionen kommer under 2005 att offentliggöra ett meddelande om politiken för biologisk mångfald. Meddelandet kommer att bygga på rekommendationerna från konferenserna i Malahide och Bergen-op-Zoom.

- Kommissionen kommer att fortsätta att stödja upprättande och genomförande av Natura 2000-nätverket och också dess utvidgning till de nya medlemsstaterna och till havsmiljön. Arbetet med att konsolidera kommissionens samfinansiering av Natura 2000-nätverket, med målet att hjälpa till att få fram de medel som behövs i medlemsstaterna, kommer att fortsätta inom den allmänna ramen för kommissionens förslag till budgetplan för 2007-2013.

- Genomförandet av kommissionens handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk kommer att inledas.

- Som ett led i den tematiska strategin för att skydda havsmiljön kommer det att föreslås en ram för utarbetande och genomförande av en ekosystembaserad förvaltning av haven och oceanerna.

3.3. Miljö och hälsa

Viktiga punkter

Kommissionens handlingsplan för miljö och hälsa utarbetades för att fylla kunskapsluckor, ringa in nya frågor och förbättra kommunikationen. Den presenterades vid Världshälsoorganisationens konferens om miljö och hälsa i Budapest, där miljö- och hälsoministrar från 52 länder antog handlingsplanen för barns miljö och hälsa i Europa (CEHAPE), för vilken kommissionen uttryckte sitt stöd.

Debatten om REACH, kommissionens förslag till en ny kemikalielagstiftning, fortsatte i rådet (miljö och konkurrens) och i Europaparlamentet. Vid ett seminarium om den utvidgade konsekvensanalysen av REACH, som anordnades av ordförandeskapet, drogs slutsatsen att kostnaderna för systemet helt klart vägs upp av dess vinster. Detta bekräftar de övergripande slutsatserna från kommissionens konsekvensanalys. Debatten har gjort det möjligt att ringa in vilka åtgärder som behövs för att underlätta genomförandet och därmed minska kostnaderna, samtidigt som man får full vinst i form av ökat skydd för människors hälsa och miljön. Förberedelserna för genomförandet har också fortsatt, inbegripet partnerskapen med berörda aktörer, där man arbetar med att få systemet att fungera och sänka kostnaderna för det samt med att få igång IT-system och förbereda riktlinjerna för näringsliv och medlemsstater.

Genom det europeiska registret över förorenande utsläpp (EPER), som är det första offentliga register över utsläpp i luft och vatten från industrianläggningar som täcker hela Europa, fick allmänheten bättre tillgång till miljöinformation.

Kommissionen ratificerade ett FN/Europatäckande avtal och anslöt sig till den andra globala konventionen för att bekämpa långlivade organiska föroreningar (POP). Detta är toxiska substanser som kan färdas långt, lever kvar i miljön och ackumuleras i livsmedelskedjan.

Nya rön 2

Omkring 2 till 8 % av alla sjukdomar i EU-25 kan tillskrivas miljöfaktorer, särskilt luftföroreningar och buller från transporter.

Mer behöver göras för att åtgärda kända hälsorisker, såsom överexponering för luftföroreningar som fina partiklar och ozon samt för hälsofarliga nivåer av kvicksilver i fisk och skaldjur.

EU:s medlemsstater investerar redan i forskning och undersökningar för att öka förståelsen. Här ingår biologisk övervakning av människor, med inriktning på tungmetaller, dioxiner, PCB, ämnen som stör de endokrina funktionerna samt astma och allergier. Men eftersom man i allmänhet inte använder samma metoder är det svårt att jämföra resultaten.

Utsikterna för 2005

Man kommer att fortsätta arbetet med att leverera den information som behövs för att hantera det hot mot människors hälsa som dessa ämnen i miljön skapar, bland annat genom följande:

- Strävan efter ett avtal om den föreslagna REACH-förordningen i syfte att få en strängare utvärdering och kontroll av de kemikalier som används.

- Genomförande av EU:s miljöhandlingsplan i syfte att få till stånd åtgärder för biologisk övervakning av människor samt forskning och information om miljö och hälsa.

Samtidigt kommer kommissionen att föreslå åtgärder för att begränsa exponeringen för kvicksilver, bekämpningsmedel och luftföroreningar, tillsammans med strategier som skall offentliggöras under 2005.

4. LÖSNING PÅ PROBLEM SOM RÖR GENOMFÖRANDE OCH BÄTTRE LAGSTIFTNING

Viktiga punkter

Även om EU:s lagstiftning har gjort mycket för att förbättra miljökvaliteten, se till att företag över hela EU har samma spelregler samt främja nya marknadsmöjligheter, finns det fortfarande utrymme för förbättringar. Det är fortfarande en utmaning att se till att EU:s miljölagstiftning genomförs helt i medlemsstaterna, också de nya medlemsstaterna. Miljöärendena fortsätter att stå för en tredjedel av alla de ärenden i EU-25 för vilka förfaranden inletts därför att EU:s lagstiftning inte genomförts. Under 2004 analyserade kommissionen de områden där svårigheterna är som störst (avfall, vatten, naturskydd och miljökonsekvensanalys) och den håller nu på att utarbeta handlingsplaner som skall förbättra efterlevnaden av lagstiftningen.

Ett korrekt genomförande innebär både att rätt nationell lagstiftning antas inom fastställd tid och att nödvändig infrastruktur tillhandahålls. Det behövs också kontroll och åtgärder som vidtas mot dem som begår överträdelser. Gemenskapens medel måste fortsätta att fungera som en katalysator för de investeringar som behövs i medlemsstaterna.

Kommissionens åtagande om bättre lagstiftning är avsett att se till att EU-lagstiftningen blir tydligare och lättare att genomföra och främjar de mest kostnadseffektiva lösningarna. Kommissionen fortsätter att främja frivilliga strategier, när så är lämpligt, och har inlett en utvärdering av gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning och systemet för miljömärkning.

När kommissionen utarbetar ny lagstiftning försöker den att förekomma problem, minska den administrativa bördan, minimera kostnaderna i samband med efterlevnad och maximera nya möjligheter. Som underlag använder den konsekvensanalyser, offentliga samråd och förebyggande undersökningar.

Man måste fortsätta arbetet med att integrera miljötänkandet i andra politikområden och i besluten på sektorsnivå, så att de många miljövinsterna och andra allmänna fördelarna kan uppnås, vilket inte är möjligt enbart med hjälp av miljöpolitiken. Inventeringen av Cardiffprocessen (miljöintegrering) mynnade ut i rekommendationer om ett återupplivande av integreringsprocessen. Medlemsstaterna måste till exempel säkerställa att direktivet om strategisk miljöbedömning genomförs helt.

Utsikterna för 2005

Medlemsstaterna måste genomföra miljölagstiftningen helt. Kommissionen kommer att koncentrera sig på de viktigaste områden där det finns flest problem. Andra frågor som måste övervägas är förenkling av lagstiftningen samt övervaknings- och rapporteringskrav.

5. SLUTSATS

Det senaste årets utveckling av miljöpolitiken i EU och på nationell nivå bekräftar flera trender som identifierades i 2003 års översyn av miljöpolitiken.

Lissabon och miljön

- Miljösektorn, som även omfattar miljöinnovation, är en viktig del av Lissabonstrategin, genom sitt bidrag till en hållbar ekonomisk tillväxt och EU-ekonomins konkurrenskraft på längre sikt. Detta bidrag består framför allt av följande:

- Att se till att användningen av energi och resurser blir ännu miljöeffektivare, vilket både ökar resursproduktiviteten och minskar trycket på miljön.

- Att uppnå de konkreta mål som redan antagits för motverkande av klimatförändringar och för energieffektivitet och hållbarare transporter, bland annat genom följande åtgärder:

- Bättre information till EU-företag och EU-medborgare om produkter, processer och tjänster som hjälper oss att hantera klimatförändringar och miljöhot.

- Bättre prissättning, som speglar de totala kostnaderna för samhället som helhet för olika energikällor, varor och tjänster, t.ex. transport- och rörlighetstjänster som på ett mer hållbart sätt kan möta den ständigt ökande efterfrågan.

- Att främja miljöeffektiva innovationer i alla ekonomiska sektorer, framför allt genom ett fullständigt genomförande av handlingsplanen för miljöteknik. Medlemsstaterna bör upprätta färdplaner för genomförande av handlingsplanen för miljöteknik och uppmuntras att utarbeta handlingsplaner för miljövänlig upphandling. Dessutom krävs stora insatser i hela Europa för att göra verkliga framsteg i fråga om energieffektivitet.

- Att hålla jämna steg med EU:s konkurrenter, som USA och Japan, ifråga om miljöinnovation. Den globala efterfrågan på miljöinnovation ökar i takt med att framväxande ekonomier som Kina blir allt mer medvetna om att deras snabba tillväxt snart kan hämmas av miljömässiga begränsningar. Miljöteknik och nya innovationer krävs för att lösa detta problem. Stöd till forskning och ”riskabel” demonstrationsverksamhet bör erhålla offentliga medel på samma sätt som i EU:s konkurrentländer.

Miljön inom EU

- Sjätte miljöhandlingsprogrammet ger en stabil ram fram till 2012 för gemenskapens miljöpolitik och för integreringen av miljöhänsyn i politiken för andra sektorer. Programmets fyra centrala prioriteringar (klimatförändringar, biologisk mångfald, resurser samt miljö och hälsa) förutsätter åtgärder under lång tid. Inom dessa områden krävs dock även åtgärder på kort sikt, eftersom passivitet i dag kan leda till högre framtida kostnader, eller bestående skador och förlorade möjligheter till kostnadseffektiva lösningar.

Och globalt

- Kommissionen kommer att fortsätta att främja internationellt samarbete inriktat på hållbar utveckling, för att försöka lösa globala och gränsöverskridande miljöproblem, utveckla EU:s miljöpolitik om globala frågor och se till att miljökrav integreras i alla politikområden som rör yttre förbindelser, bland annat säkerhet, utveckling, handelspolitik och grannskapspolitik.

Det kommande året

- Kommissionen kommer under 2005 att inleda flera viktiga miljöpolitiska initiativ som kommer att prägla EU:s miljöpolitik under de närmaste åren, bland annat följande:

- Meddelandena om EU:s klimatstrategi efter 2012 (februari 2005) och om ekonomiska styrmedel för att åtgärda klimatförändringarnas inverkan på luftfarten.

- Meddelandet om biologisk mångfald.

- De tematiska strategierna om luftkvalitet, resursanvändning, förebyggande av avfall, återvinning, havsmiljö, användning av bekämpningsmedel, stadsmiljö och mark.

Fokusering på förbättrat genomförande

- Det miljöpolitiska ramen är nu väl etablerad, och flera viktiga rättsakter har antagits. Ny lagstiftning kommer visserligen att föreslås vid behov, men man måste i mycket högre grad koncentrera sig på genomförandet av den politik och lagstiftning som redan antagits. Mål och bindande regler har fastställts och godkänts. Det är nu medlemsstaternas sak att genomföra dessa politiska strategier och se till att samhället som helhet kan dra nytta av vinsterna. Kommissionen kommer att intensifiera sitt samarbete med medlemsstaterna för att förbättra genomförandet.

Och på ett fortsatt arbete med att förbättra det miljöpolitiska beslutsfattandet

- Miljöpolitiken baseras i allt högre grad på bättre kunskaper och vetenskap. Stora kunskapsluckor och osäkerheter kvarstår dock, vilket gör det nödvändigt med fortsatta insatser för att utveckla vår kunskapsbas. Betydande forsknings- och utvecklingssatsningar är nödvändiga för att fylla dessa luckor, både i medlemsstaterna och i EU som helhet. Gemenskapens forskningsprogram bör ändra sin inställning till miljö- och energiforskningen, som hela tiden prioriteras ner relativt sett.

- Ett effektivt och öppnare gemensamt EU-system för miljöinformation måste utvecklas på grundval av modern teknik. Ett sådant system bör tjäna både nationella och EU-täckande behov och behoven för EU:s medborgare i hela den utvidgade unionen. Europeiska miljöbyrån kan med sina omfattande nätverk ha en viktig funktion i detta sammanhang.

- Kommissionen strävar hela tiden efter att förbättra metoderna för att utforma och genomföra miljöpolitiken. Användningen av konsekvensbedömningar och omfattande samråd med berörda parter utnyttjas allmänt redan i dag. De mer traditionella regleringsinstrumenten kompletteras med marknadsbaserade styrmedel och andra metoder för att maximera möjligheterna till ett fullständigt och kostnadseffektivt genomförande. Dessa kombinerade tillvägagångssätt måste fortsätta, och de bör utvecklas både på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna. De tematiska strategierna för 2005 kommer särskilt att fokuseras på metoder för att ge en skjuts åt miljöinnovationer, kostnadseffektivitet och integrering.

- Processen med att förenkla regelverket måste fortsätta för att minska den offentliga sektorns och företagens administrativa bördor, samtidigt som man bibehåller strikta miljökrav och ser att alla aktörer har samma spelregler på den inre marknaden. Åtgärder är nödvändiga både på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna. De tematiska strategier som skall läggas fram under 2005 erbjuder en unik möjlighet till ytterligare framsteg mot ett förenklat regelverk.

Att uppfylla EU-medborgarnas förväntning

- Miljöpolitiken handlar också om livskvalitet. Den har en direkt betydelse för människors liv. EU-täckande opinionsundersökningar visar ständigt att en stor majoritet av EU:s medborgar vill att miljöfrågor skall betonas mer, och de förväntar sig att besluten skall leda till bättre miljökvalitet och miljötjänster på EU-nivå. En stark europeisk miljöpolitik är alltså en fråga som prioriteras av unionens medborgare och som för EU närmare dem.

- EU måste anta utmaningen att utnyttja miljöns möjligheter och begränsningar inom ramen för sin tillväxt- och sysselsättningspolitik. Detta är en viktig förutsättning för att förbättra välfärden och för en rättvisare framtid. Europa måste engagera sig nu, både i Europa och globalt.

[1] KOM(2004)394.

[2] SEK(2005)97.