Phare-programmet - Årsrapport 1998

(framlagt av kommissionen)

Innehåll

Phare-programmet

Phare under 1998

Förbindelserna mellan EU och Central- och Östeuropa

Genomförandet av de nya riktlinjerna för Phare

Förändringar inom verksamhetsstyrningen

Finansiell översikt

Phare i de enskilda partnerländerna

Kandidatländer

Bulgarien

Tjeckien

Estland

Ungern

Lettland

Litauen

Polen

Rumänien

Slovakien

Slovenien

Icke-kandidatländer

Albanien

Bosnien och Hercegovina

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Statistisk översikt

Phare-medel per land, 1990-1998

Phare-medel per sektor, 1990-1998

Phare-programmet

Året som gått

Under 1998 gavs genom Europeiska gemenskapens Phare-program ekonomiskt och tekniskt stöd till 13 partnerländer i Central- och Östeuropa. Phare-programmet har två syften. För de tio länder som har ansökt om EU-medlemskap handlar det om att förbereda dem inför anslutningen. För de övriga tre länderna syftar Phare-programmet till att stödja övergången till demokrati och marknadsekonomi. Avsikten med denna rapport är att granska Phare-programmets viktigaste resultat under 1998 och dess plats i EU:s övergripande politik.

Under 1998 antogs partnerskapen för anslutning och anslutningsprocessen med de tio kandidatländerna inleddes formellt. I partnerskapen för anslutning fastställs vilka prioriteringar som skall göras inför medlemskapet samt ramen för allt stöd inför anslutningen.

Phares riktlinjer för 1998-1999 antogs formellt och gäller för alla 1998 års program. I riktlinjerna fastställs att Phare skall vara inriktat på i huvudsak två prioriteringar: institutionell uppbyggnad och investeringsstöd. En rad olika åtgärder och mekanismer förutsågs i fråga om båda dessa områden. Förberedelser för partnersamverkan (twinning), som är ett viktigt instrument för institutionell uppbyggnad, inleddes under 1998 och dessutom lanserades under detta år ordningen för storskalig infrastruktur, som är en ny mekanism för investeringsstöd.

En viktig aspekt av riktlinjerna är tonvikten på ett förbättrat genomförande. Kommissionen och partnerländerna har gjort stora ansträngningar för att påskynda genomförandet av Phare-program och säkerställa uppnåendet av resultat. Till följd av detta låg upphandlingen på rekordnivå under 1998 (1,26 miljarder euro). Andelen icke upphandlade medel som är tillgängliga inom Phare (den s.k. eftersläpningen) minskade följaktligen avsevärt för första gången sedan programmet lanserades 1990.

Denna förbättring när det gäller upphandlingen kombinerades med en starkare tonvikt under programplaneringsfasen på att programmen skall vara utformade för att uppnå effekter och resultat. Åtaganden gjordes bara i fråga om fullt utvecklade och väldefinierade program, något som i Polens fall ledde till en sänkning av det vägledande årliga anslaget.

Phare har gjort betydande framsteg under 1998. Programmet har visat sig vara flexibelt i sin anpassning till de nya krav som ställs på det. Nya initiativ har lanserats. Reformerna ger resultat. Besluten fattas snabbare och i allt större utsträckning i kandidatländerna själva. Följden är att dagens Phare är effektivare och mer fokuserat än någonsin tidigare, och ger ett starkt stöd till anslutningsprocessen.

Phare under 1998

Förbindelserna mellan EU och Central- och Östeuropa

Europeiska unionens utvidgning är en av de viktigaste utmaningarna som EU står inför i sina förberedelser inför det 21:a århundradet. Det är också en unik och historisk möjlighet att främja kontinentens integration med fredliga medel, genom att utvidga zonen av stabilitet och välstånd till nya medlemmar.

1998 var ett historiskt år för Europeiska unionen och dess utvidgningsprocess.

De femton medlemsstaterna i Europeiska unionen deltar numera i en utvidgningsprocess med ytterligare tretton länder, nämligen Ungern, Polen, Rumänien, Slovakien, Lettland, Estland, Litauen, Bulgarien, Tjeckien, Slovenien, Cypern, Turkiet och Malta.

I Luxemburg i december 1997 fattade Europeiska rådet historiska beslut om utvidgningen av unionen och definierade den "övergripande" utvidgningsprocessen så att den omfattar alla kandidatländer som önskar ansluta sig till unionen.

Denna utvidgning är en övergripande, allomfattande och pågående process. Varje enskild ansökande stat kommer att gå vidare i sin egen takt beroende på hur väl förberedd den är.

Utvidgningsprocessen har tre komponenter:

1) Den europeiska konferensen

Denna konferens utgör en multilateral ram som sammanför alla länder som vill ansluta sig till unionen och delar dess värderingar och mål. De femton medlemsstaterna i EU och de tolv kandidatländerna inbjöds till konferensen som först hölls i London den 12 mars 1998 och senare i Luxemburg den 6 oktober 1998.

2) Anslutningsprocessen

Den 30 mars 1998 lanserades anslutningsprocessen för de tio länderna i Central- och Östeuropa samt Cypern. I processen ingår att förstärka strategin inför anslutningen så att kandidatländerna så mycket som möjligt kan anpassa sig till gemenskapens regelverk (EG:s samlade lagstiftning) före anslutningen.

Ett viktigt inslag i den förstärkta strategin inför anslutningen är de partnerskap för anslutning som har ingåtts för de tio länderna i Central- och Östeuropa. I partnerskapen fastställs en rad prioriteringar på kort och medellång sikt för det fortsatta arbetet inför anslutningen. De är utformade så att alla former av bistånd till länderna i Central- och Östeuropa mobiliseras inom en och samma ram. Som svar på partnerskapet för anslutning har varje kandidatland utarbetat ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk, där det fastställs hur prioriteringarna i partnerskapen för anslutning kommer att genomföras, bl.a. tidsplaner och tilldelningen av mänskliga och ekonomiska resurser. Programmen uppdateras regelbundet.

Ett annan del av utvidgningsprocessen är det föreslagna fördubblade ekonomiska stödet till uppnåendet av prioriteringar för anslutning. Det ekonomiska stödet skall komma från ett Phare-program med en ny inriktning, och från nya program för miljö och transport, samt för jordbruks- och landsbygdsutveckling. För kandidatländer som ännu inte är redo att inleda förhandlingar har det inrättats ytterligare ett stödsystem för att hjälpa dem att komma ikapp (ordningen för att komma ikapp, "catch-up facility"). En rad olika gemenskapsprogram omfattande områden som utbildning, miljö, forskning och kultur kommer gradvis att öppnas för deltagande av kandidatländerna, vilket kommer att bidra till att många olika grupper i kandidatländerna lär känna EU:s arbetsmetoder.

Slutligen har ett granskningsförfarande fastställts enligt vilket rapporter skall sammanställas om varje kandidatlands framsteg i förberedelserna inför anslutningen. De första rapporterna offentliggjordes den 4 november 1998 (se nedan).

3) Anslutningsförhandlingar

Förhandlingar inleddes den 31 mars 1998 med de sex länder som rekommenderats av kommissionen (Ungern, Polen, Estland, Tjeckien, Slovenien och Cypern). Förhandlingarna med dessa länder förs vid bilaterala anslutningskonferenser mellan medlemsstaterna och de enskilda kandidatländerna.

Analytisk genomgång av gemenskapens regelverk ("screening")

I syfte att förbereda förhandlingarna och påskynda förberedelserna inför anslutningen inleddes en analytisk genomgång (screening) i april 1998. Syftet med den analytiska genomgången är att förklara gemenskapens regelverk för kandidatländerna och bedöma vilka svårigheter de har att anta detta. Förutom att anta gemenskapens lagstiftning måste alla kandidatländer upprätta eller förstärka de strukturer som är nödvändiga för en effektiv tillämpning.

I slutet av 1998 hade den multilaterala och bilaterala analytiska genomgången av 20 kapitel i regelverket avslutats med Ungern, Polen, Estland, Tjeckien, Slovenien och Cypern. Rapporterna om genomgången av alla dessa kapitel, utom ett, hade överlämnats till rådet före årets slut. De återstående nio kapitlen kommer att vara föremål för en analytisk genomgång fram till och med hösten 1999.

Kommissionen har också avslutat den multilaterala analytiska genomgången av 29 kapitel i regelverket med de länder med vilka förhandlingarna ännu inte har inletts: Bulgarien, Lettland, Litauen, Rumänien och Slovakien. En mer exakt identifiering av dessa problem kommer att göras under bilaterala möten som skall ägnas den analytiska genomgången och äga rum mellan mars och juli 1999 beträffande alla kapitel utom det om jordbruket, vilket kommer att vara föremål för en analytisk genomgång under hösten 1999.

Återkommande rapporter

Vid sitt möte i Luxemburg uppmanade Europeiska rådet också kommissionen att fr.o.m. slutet av 1998 sammanställa återkommande rapporter om de framsteg som varje kandidatland gör i uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna. De första återkommande rapporterna offentliggjordes i november 1998 och överlämnades till Europeiska rådet vid mötet i Wien i december 1998.

I samband med att de återkommande rapporterna sammanställdes undersökte kommissionen, mot bakgrund av Köpenhamnskriterierna, noggrant huruvida de reformer som kandidatländerna hade aviserat verkligen hade genomförts sedan juli 1997. För att säkerställa att rapporterna mätte verkliga framsteg tog kommissionen bara upp de reformer som verkligen hade antagits, och inte reformer som förbereds eller håller på att antas. Kommissionen analyserade också framstegen beträffande varje kandidatlands förmåga att tillämpa regelverket och redovisade vilka åtgärder som vidtagits för att anpassa förvaltningsstrukturerna till regelverkets krav.

I rapporterna redovisas de framsteg som vissa kandidatländer har gjort inom alla de tre områden som omfattas av Köpenhamnskriterierna. Samtidigt betonades att takten i förberedelserna inför anslutningen måste öka om tidsfristerna skall kunna hållas. På grundval av rapporterna ansåg kommissionen att det inte var nödvändigt att göra rekommendationer "om hur anslutningsförhandlingarna skall föras eller beträffande deras utvidgning till att omfatta andra kandidatstater", på det sätt som Europeiska rådet hade föreställt sig. Kommissionens slutsatser om varje kandidatland återfinns i kapitlen om de enskilda länderna i denna rapport.

Europeiska rådets möte i Wien

Vid Europeiska rådets möte i Wien (11-12 december 1998) välkomnades kommissionens återkommande rapporter och det faktum att utvidgningsprocessen nu hade kommit igång. Det noterades att sex av kandidatländerna hade inlett verkliga förhandlingar och uppnått de första konkreta resultaten, medan det i fråga om de andra fem kandidatländerna hade gjorts framsteg i förberedelserna inför förhandlingar. Europeiska rådet upprepade också "unionens beredvillighet att lämna fortsatt föranslutningsstöd under hela processen". Europeiska rådet framhöll att "varje land även i fortsättningen kommer att bedömas var för sig" och uppmanade i god tid kommissionen att lägga fram en andra omgång återkommande rapporter inför Europeiska rådets möte i Helsingfors i december 1999.

Genomförandet av de nya riktlinjerna för Phare

Allmän översikt

Ändringen av Phares inriktning, från ett "efterfrågeorienterat" program (där partnerländerna begärde ekonomiskt stöd för prioriteringar som fastställdes av dem) till ett "anslutningsorienterat" program som utgår från partnerskapen för anslutning, var utan tvekan den viktigaste frågan under 1998. Phare-programmet i de tio kandidatländerna är nu helt inriktat på att förbereda dessa länder inför ett medlemskap i EU. Phares nya roll är att hjälpa kandidatländerna att ta itu med de prioriteringar som fastställs i partnerskapen för anslutning.

Två tydliga prioriteringar har fastställts: institutionell uppbyggnad och investeringsstöd. Dessa två prioriteringar fastställdes i "Riktlinjer för genomförandet av Phare-programmet i kandidatländerna, 1998-1999", som antogs i juni 1998 och omfattar Phares budgetar för 1998 och 1999.

Institutionell uppbyggnad

Institutionell uppbyggnad har flera olika inslag, t.ex. partnersamverkan, deltagande i gemenskapens program och tekniskt bistånd.

När det gäller gemenskapens program var flera program redan öppna under 1998 (t.ex. Leonardo da Vinci, Ungdom för Europa, Raphael, Media, Save, Life, Kampen mot cancer, Lika möjligheter, Små och medelstora företag). Kandidatländerna fick också möjligheten att bli helt associerade till femte ramprogrammet för forskning och utveckling (1998-2002).

Partnersamverkan

Partnersamverkan syftar till att kandidatländerna skall få tillgång till den expertis som medlemsstaternas tjänstemän besitter för att hjälpa dem att tillämpa regelverket. Själva kärnan i partnersamverkan är att tjänstemän från EU, kallade rådgivare inför anslutningen, placeras på de institutioner i kandidatländerna som ansvarar för tillämpningen av regelverket.

I vissa fall består partnersamverkan endast av en längre placering (mer än 12 månader) för en eller flera rådgivare från ett ministerium eller någon annan godkänd myndighet i en medlemsstat på ett motsvarande ministerium i ett kandidatland i syfte att arbeta med ett projekt. I många fall är det för att uppnå målet med partnersamverkan nödvändigt att, utöver utplaceringen av rådgivare inför anslutningen, kombinera olika metoder, bl.a. expertis för kortare perioder, utbildning, tjänster (t.ex. översättning och tolkning) och specialiserad hjälp (t.ex. specialiserad datorprogramvara).

Alldeles i slutet av 1997 tog kommissionen de första stegen för att lansera partnersamverkan. Ett nätverk av nationella kontaktpunkter upprättades för att arbeta med kommissionen i partnersamverkan. Varje medlemsstat och varje kandidatland utsåg en person som skulle företräda dem, hålla i kontakterna med den egna förvaltningen och säkerställa ett informationsflöde genom nätverket. Nätverket av nationella kontaktpunkter sammanträdde tre gånger under 1998. Efter ett första möte i december 1997 träffades nätverket i mars 1998 för att lägga fram och diskutera idén om partnersamverkan. Därefter träffades man återigen i maj för att inleda det första urvalet av projekt och slutligen i oktober för att analysera de första resultaten och vidareutveckla processen.

Det mest utmärkande draget för partnersamverkan är att det syftar till att ge klara och garanterade resultat. Avsikten är inte att främja ett allmänt samarbete, utan att åstadkomma de konkreta resultat som parterna på förhand har kommit överens om när det gäller att genomföra prioriterade delar av regelverket i enlighet med partnerskapen för anslutning. Under 1998 var de projekt för partnersamverkan som höll på att utvecklas inriktade på samma fyra nyckelområden av regelverket i varje kandidatland: jordbruk, miljö, finans samt rättsliga och inrikes frågor. Kandidatländerna kunde dessutom ta med ytterligare ett område för att tillgodose individuella behov. Förberedande åtgärder inför genomförandet av strukturfonderna tillkom som ett område senare under året.

Ungefär 120 projekt från Phares programplanering för 1998 skickades runt till medlemsstaterna i maj och oktober. Medlemsstaterna uppmanades därefter lägga fram förslag om hur de behov som identifierats i de olika projekten kunde tillgodoses. Efter diskussioner mellan alla parter valde kandidatlandet det erbjudande som bäst överensstämde med dess individuella behov. I några fall gick två eller fler medlemsstater samman för att ge stöd, eller så uppmanade kandidatlandet medlemsstater som erbjöd olika delar att kombinera dem i ett enda projekt. Därefter ombads de samarbetande parterna inkomma med en detaljerad beskrivning av projektet till kommissionen för godkännande.

Fjorton projekt avseende partnersamverkan har godkänts av kommissionens styrkommitté. De första rådgivarna inför anslutningen kommer att börja arbeta i maj 1999.

Investeringsstöd

Antagandet av gemenskapens regelverk förutsätter inte bara en tillnärmning av lagstiftningen och en förstärkning av de institutionella och administrativa strukturerna. Det förutsätter också att kandidatländernas infrastruktur och företag anpassas så att de uppfyller gemenskapens standarder, vilket kräver betydande investeringar. Investeringsstödet, som utgör ca 70 % av Phares budget i kandidatländerna, handlar därför om att få till stånd de investeringar som krävs för att kandidatländerna skall få sin industri och viktigaste infrastruktur att uppfylla gemenskapens standarder.

Vid sidan av det fortsatta stödet inom ramen för Phares nationella program när det gäller transport, energi och miljö, var Phares investeringsstöd inriktat på tre nya områden under 1998:

- Ökad samordning med de internationella finansiella instituten.

- Lansering av ordningen för storskalig infrastruktur.

- Förberedelser av instrumentet för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen (ISPA).

Att arbeta med de internationella finansiella instituten

I syfte att öka investeringarna i infrastruktur i länderna i Central- och Östeuropa vidtog Europeiska kommissionen åtgärder under 1998 för att fördjupa sitt samarbete med de internationella finansiella instituten. På kommissionens initiativ undertecknades ett samförståndsavtal om anslutning den 2 mars 1998 med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Världsbanken. Även Europeiska investeringsbanken (EIB) åtog sig att samarbeta i samförståndsavtalets anda.

Många av prioriteringarna i partnerskapen för anslutning stämmer överens med de mål som fastställs i EBRD:s och Världsbankens biståndsstrategier för olika länder. Den gemensamma önskan om att främja en övergång och stödja anslutningsprocessen har fått dessa institutioner att intensifiera sitt samarbete. Som EU:s viktigaste finansieringsorgan arbetar EIB nära kommissionen för att säkerställa att EU:s politiska mål uppfylls.

I samförståndsavtalet fastställs gemensamma syften och mål. Bl.a. identifieras särskilda projekt för samfinansiering och nya finansieringsmekanismer utvecklas. Fyra nya samarbetspartner ( Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO), Nordiska investeringsbanken, International Financial Corporation (IFC), och Europarådets fond för social utveckling ( anslöt sig till överenskommelsen i oktober.

Samfinansieringen med de internationella finansiella instituten bidrar till att Phares gåvobistånd räcker längre ( varje euro av Phares investeringar i samfinansierade projekt drar till sig omkring 8 euro från de internationella finansiella instituten eller från nationella och andra källor.

Ordningen för storskalig infrastruktur

Ordningen för storskalig infrastruktur (LSIF) är en central ordning som samfinansierar projekt som har gränsöverskridande effekter inom miljö- och transportsektorerna. Investeringarna samfinansieras med de internationella finansiella instituten. Projekten väljs ut både med hänsyn till deras effekter på förberedelserna inför anslutningen och hur snart dessa kan genomföras. Exempel på godtagbara LSIF-projekt är projekt för att upprusta vägar och järnvägar, modernisera vatten- och avloppssystem samt projekt för att bekämpa luftföroreningar.

Under 1998 gav Phare ca 180 miljoner euro till storskaliga infrastrukturprojekt genom både ordningen för storskalig infrastruktur och de nationella Phare-programmen. LSIF-stödet skall fortsätta under 1999 med en budget på 95 miljoner euro och vara inriktat på stöd till miljöinvesteringar. LSIF kommer att ersättas av ISPA år 2000 (se nedan).

Planerna för år 2000: Phare, ISPA och Sapard

Fortsättningen på stödet inför anslutningen efter år 2000 har redan börjat förberedas. Phare kommer att finnas kvar och kompletteras med två nya instrument inför anslutningen, ISPA och Sapard. Investeringar i viktig transport- och miljöinfrastruktur kommer att finansieras genom ISPA, och investeringar i jordbruk och landsbygdsutveckling genom Sapard. I november 1998 godkände rådet principiellt förordningarna om dessa två instrument och en förordning om samordning. Genom den sistnämnda förordningen säkerställs sammanhållning mellan de tre instrumenten. Enligt förordningen bör Phare, ISPA och Sapard samordnas inom ramen för Phares förvaltningskommitté.

Stödet inför anslutningen kommer att mer än fördubblas efter år 2000, till över 3 miljarder euro per år (1,5 miljarder euro för Phare, 1 miljard euro för ISPA och 520 miljoner euro för Sapard).

Förberedelserna av ISPA stöddes under 1998 inom ramen för ordningen för storskalig infrastruktur, medan det särskilda förberedande programmet, som ingår i de nationella programmen, fortsatte för att hjälpa kandidatländerna att etablera strukturer och politik för ett framtida deltagande i strukturfonderna.

Särskilt förberedande program

Efter anslutningen kommer kandidatländerna att kunna få stöd från EU:s strukturfonder. Det särskilda förberedande programmet inrättades för att bidra till en friktionsfri övergång till det nya systemet. Programmet syftar till att hjälpa kandidatländerna att inrätta de institutioner och strategier som behövs för att genomföra den verksamhet som är finansierad genom strukturfonderna efter anslutningen. Det särskilda förberedande programmet bör förbereda kandidatländerna på att utforma och genomföra program liknande de program som genomförs i EU:s mål 1-regioner.

Rättsliga och inrikesfrågor

Phare-programmets ändrade inriktning mot prioriteringar för anslutning har även inneburit en ökad tonvikt på rättsliga och inrikesfrågor under 1998. I partnerskapen för anslutning läggs särskild vikt vid området rättsliga och inrikesfrågor. Tillsammans med finans, jordbruk och miljö var rättsliga och inrikes frågor en av de fyra sektorer som identifierades som prioriteringar inom ramen för det nya programmet för partnersamverkan. Av 110 projekt (som kostar 75 miljoner euro) inom ramen för 1998 års program handlar 25 (värda 14 miljoner euro) om rättsliga och inrikesfrågor. Dessa projekt är inriktade på tullar och gränskontroller (8 projekt), rättsliga institutioner (7), asyl och invandring (3), polisutbildning (2) och bekämpning av organiserad brottslighet (1). Ytterligare fyra projekt kommer att handla om övergripande rättsliga och inrikesfrågor.

Rättsliga och inrikesfrågor är också en av de tre sektorer som kan få stöd från ordningen för att komma ikapp. Under 1998 föreslogs fem projekt inom området rättsliga och inrikes frågor för finansiering motsvarande 6 miljoner euro. Dessa projekt är inriktade på områden som bekämpning av korruption, tullreformer och bekämpning av ekonomisk brottslighet.

Bland de pågående multinationella programmen finns det övergripande programmet om rättsliga och inrikesfrågor. Under 1998 finansierade detta program en undersökningsdelegation som skulle bedöma behoven och identifiera projekt inom området rättsliga och inrikes frågor i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, och Slovenien (undersökningsdelegationer hade besökt Ungern, Tjeckien och Slovakien under 1997). I de rapporter som sammanställdes av EU:s experter betonades fem prioriterade områden: asyl, invandring, gränsförvaltning och gränskontroll, polisväsendet samt rättsväsendet. I rapporterna analyserades den nuvarande situationen inom dessa områden och föreslogs eventuella projekt som kan finansieras av Phare.

Under 1998 lanserades också tre stora nya projekt inom ramen för detta övergripande Phare-program, som kommer att stödja antagandet av regelverket inom prioriterade områden som rör rättsliga och inrikesfrågor. Projekten handlar om utbildning av polisen (4,5 miljoner euro) i kandidatländerna, överföring av regelverket rörande asylfrågor (3 miljoner euro) och bekämpning av korruption och organiserad brottslighet (1,5 miljoner euro).

Phares program för förvaltning av den baltiska östgränsen är avsett att stärka Estlands, Lettlands och Litauens förmåga att förvalta sina östgränser effektivt och motverka smuggling. Detta program för perioden 1997-1999, som får 6 miljoner euro från Phare, finansierade fyra projekt under 1998: utrustning till poliser och gränsvakter i Estland och Litauen (1,5 miljoner euro vardera), förberedelser av en anbudsinfordran och förslagsinfordran avseende renoveringen av ett center för invandrare i Litauen, förberedelser av en anbudsinfordran avseende byggandet av fyra gränsstationer samt utbildning av polisen i samtliga baltiska stater.

Under 1998 var tullkomponenten i det multinationella programmet för lättare transitering och modernisering av tullen främst inriktad på att förbättra "den operativa kapaciteten" hos partnerländernas tullmyndigheter. Under möten och seminarier som hölls under 1998 utarbetades "riktlinjer för tullmyndigheter" (med fastställda standarder som partnerländernas tullmyndigheter skall uppnå) och avvikelseanalyser utfördes (som jämförde den befintliga situationen med standarderna i riktlinjerna). Slutligen användes varje lands egen avvikelseanalys för att närmare identifiera behoven av bistånd. Parallellt gav programmet under 1998 partnerländernas tullförvaltningar direkt bistånd när det gällde att utveckla verksamhetsstrategier och tullutbildningsfunktioner, samt att utforma nationell projektdokumentation rörande Phare.

Vidare fanns det ett antal större projekt som befann sig i olika stadier av genomförande:

- "Allmänt tekniskt bistånd och utbildning på tullområdet", som inbegrep 12 partnerländer.

- "Åtgärder för att förbättra effektiviteten vid gränsstationer", som genomfördes med mycket goda resultat i 11 partnerländer och som var inriktat på att införa verktyg och metoder för riskbedömning, selektivitet och profilering inom tullens operativa miljö.

- "Information och underrättelseverksamhet på tullområdet", som inbegrep 12 tullförvaltningar och var inriktat på att förbättra de nationella tullarnas "underrättelseteam" och underrättelseprogram, samt använda verktyg och metoder för underrättelseverksamhet i tullens arbetsmiljö.

- "Transitering och tillämpning av det administrativa enhetsdokumentet", som genomfördes i Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Rumänien och Slovenien.

- "Stödenheten för automatisering", som ger alla partnerländer praktiskt stöd för införandet av Phares omfattande tulldatoriseringsprogram.

Ytterligare framsteg gjordes under 1998 när det gäller genomförandet av Phares multinationella narkotikaprogram, som syftar till att hjälpa kandidatländerna att utforma en samordnad narkotikapolitik, särskilt med tanke på utvidgningen. Programmet har varit särskilt verksamt när det gäller åtgärder för att bekämpa penningtvätt och övervaka prekursorer i enlighet med regelverket. Det var också inriktat på att utveckla informations- och kommunikationsstrukturer och på att förbereda kandidatländernas integrering i den verksamhet som bedrivs av Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk. Phare tillhandahöll även expertis i syfte att stärka strategierna och kapaciteten för en minskning av efterfrågan på narkotika i partnerländerna. Slutligen identifierade programmet nya prioriteringar, t.ex. bekämpningen av syntetiska droger och uppmärksammade särskilt de växande narkotikaproblemen längs Balkanrutten inom ramen för det gemensamma programmet mellan UNDCP och Phare för att upprätthålla narkotikalagstiftningen i sydöstra Europa.

Ordningen för att komma ikapp

Rumänien, Slovakien, Lettland, Litauen och Bulgarien fick ytterligare stöd under 1998 för att påskynda sina förberedelser inför medlemskapet. En ordning för att komma ikapp inrättades under året för att hjälpa dessa fem länder att fullborda sina ekonomiska och sociala reformer, locka investerare och bekämpa korruption. Syftet med denna ordning är att bevara utvidgningsprocessens allomfattande karaktär genom att finansiera projekt inom områden där särskilda problem identifierades i kommissionens yttranden om dessa fem länder. 100 miljoner euro har avsatts för denna ordning för perioden 1998-1999.

Det nya Phare-programmet för gränsöverskridande samarbete

Den 18 december 1998 antog Europeiska kommissionen en förordning om Phares program för gränsöverskridande samarbete som innebar en revidering av det program för gränsöverskridande samarbete som inrättades 1994. Det totala vägledande anslaget för programmet för gränsöverskridande samarbete under perioden 1995-1999 uppgår till 885 miljoner euro.

Programmet för gränsöverskridande samarbete skall främja samarbete över gränserna i syfte att göra de centraleuropeiska regionerna beredda på att dra nytta av möjligheterna och utmaningarna med den europeiska integrationen, särskilt som framtida mottagare av EG:s strukturfonder. Programmet syftar särskilt till att stimulera den ekonomiska utvecklingen i gränsregioner och uppmuntra social och ekonomisk integration.

I den nya förordningen föreskrivs finansiering av åtgärder av strukturell karaktär i partnerländernas gränsregioner. Åtgärder kommer att genomföras med betraktande av gemenskapens strukturpolitik och särskilt Interreg-programmet. Gränsregioner som kan vara berättigade till stöd enligt den nya förordningen är

- regioner vid gränserna mellan länderna i Central- och Östeuropa och EU,

- regioner vid gränserna mellan de tio kandidatländerna sinsemellan.

Stödberättigade projekt i regioner vid gränserna mellan EU och länderna i Central- och Östeuropa är normalt kopplade till åtgärder som får stöd av Interreg. Stödberättigade projekt i regioner vid gränserna mellan länderna i Central- och Östeuropa sinsemellan skall kunna uppvisa gränsöverskridande effekter, bidra till utvecklingen av strukturer i gränsregioner eller främja samarbete mellan länderna överhuvudtaget.

Gemenskapens bidrag finansierar gemensamma projekt mellan de stödberättigade gränsregionerna. Syftet med dessa projekt är att

- främja samarbete mellan ett lands gränsregioner och angränsande regioner i ett grannland, för att hjälpa gränsregioner i centrala Europa att i lokalbefolkningens intresse övervinna särskilda utvecklingsproblem,

- främja utvecklingen av samarbetsnätverk på båda sidor om gränserna och upprättandet av förbindelser mellan dessa nätverk och mer övergripande EU-nätverk.

Följande typer av verksamhet kan finansieras inom ramen för det nya programmet:

- Åtgärder för att mjuka upp hindren för den fria rörligheten för personer, varor eller tjänster över gränsen, under det att hänsyn tas till säkerhetsaspekter.

- Åtgärder för att förbättra gränsöverskridande infrastruktur.

- Miljöskyddsåtgärder.

- Åtgärder för jordbruks- och landsbygdsutveckling.

- Åtgärder inom energi- och transportområdet för att komplettera utvecklingen av de transeuropeiska näten.

- Åtgärder som rör gemenskapens politik för rättsliga och inrikesfrågor.

- Åtgärder för att främja gränsöverskridande affärsverksamhet och finansiellt samarbete.

- Stöd till investeringar och tillhandahållandet av stödtjänster och stödmöjligheter, i synnerhet för tekniköverföring och marknadsföring för små och medelstora företag.

- Utbildnings- och sysselsättningsåtgärder.

Det nya programmet försöker också uppmuntra gemensamma småskaliga åtgärder av lokala aktörer från gränsregioner för att öka den lokala förmågan att utveckla och genomföra sådana åtgärder. För detta ändamål kan varje gränsregion inrätta en gemensam småprojektsfond. Några av de åtgärder som skulle kunna finansieras genom en småprojektsfond är

- åtgärder för att främja lokal ekonomisk utveckling, däribland turism,

- åtgärder för att främja samarbete på hälso- och sjukvårdsområdet, särskilt genom att dela resurser och anläggningar,

- åtgärder för att utveckla hjälpmedel och resurser för att förbättra kommunikationerna mellan gränsregioner, t.ex. gränsöverskridande radio, TV, tidningar och andra medier.

Det nya programmet tar upp rekommendationerna från den utvärdering som avslutades i november 1998. Syftet med utvärderingen var att noggrant undersöka de problem som leder till förseningar av genomförandet av delprogram och att lämna rekommendationer om hur förvaltnings-, programplanerings- och utgiftsmekanismer kan förstärkas.

Utvärderingen visade att programmet för gränsöverskridande samarbete har givit flera positiva resultat. Inte minst har man skapat en dialog och ett samarbete mellan EU:s gränsregioner och angränsande regioner i Central- och Östeuropa. Den ekonomiska utvecklingen i dessa länders gränsregioner har främjats, vilket har lett till en större överensstämmelse med utvecklingsnivån på EU:s sida av gränsen. Länderna fick också möjlighet att lära känna Interreg-förfaranden, däribland utformningen av regionala utvecklingsstrategier för gränsregioner.

Utvärderingsgruppen upptäckte emellertid en rad problem. Det fanns skillnader när det gäller hur Phare och Interreg fungerar och i utvärderingen rekommenderas att ytterligare åtgärder vidtas för att harmonisera dessa två program. Programmen för gränsöverskridande samarbete hade fortfarande större tonvikt på konkreta åtgärder än Interreg-programmen, mycket få projekt var av verkligt gränsöverskridande karaktär och genomförandet gick ganska långsamt Den lokala och regionala kapaciteten i kandidatländerna måste förstärkas och lokala och regionala aktörers deltagande uppmuntras. Större tonvikt bör läggas vid inrättandet av småprojektsfonder som bidrar till att stärka planeringskapaciteten.

Den fleråriga programplaneringen, som var avsedd att överensstämma med Interregs programplanering, har inte varit helt framgångsrik: det saknas gemensamma utvecklingsbegrepp, strategier och mål och programmens externa samstämmighet var bristfällig. Programmen saknade i allmänhet också ett regionalspecifikt betraktelsesätt och få av dem var utformade i samarbete med regionala och lokala myndigheter eller tillsammans med arbetsmarknadens parter.

Dessa problem kan inte helt lösas så länge Phare har en årlig budget och Interreg har en flerårig budget, och så länge två olika förordningar tillämpas och därmed begränsar resursanvändningen till kandidatländernas respektive medlemsstaternas territorium. Vissa förbättringar kan emellertid göras. I den nya förordningen föreskrivs gemensamma gränsöverskridande program för att göra det möjligt att fastställa gemensamma utvecklingsstrategier och prioriteringar för gränsregioner. Gemensamma programplanerings- och övervakningsstrukturer kommer att användas, vilket innefattar en integrerad gemensam kommitté för gränsöverskridande samarbete. Det nya programmet utvidgar också den geografiska räckvidden. Förutom gränserna mellan EU och kandidatländerna omfattar det nya programmet även gränserna mellan kandidatländerna.

Förändringar inom verksamhetsstyrningen

Ett av syftena med de nya riktlinjerna för Phare är att förbättra själva genomförandet. Kommissionen och partnerländerna har gjort stora ansträngningar för att påskynda genomförandet av Phare-program och säkerställa uppnåendet av resultat, bl.a. genom såväl delegering (utökat ansvar för kommissionens delegationer i partnerländerna) som decentralisering (överföring av ansvar till partnerländerna själva). Till följd av detta låg upphandlingen på rekordnivå under 1998 (1 260 miljoner euro) och andelen icke upphandlade medel som är tillgängliga inom Phare minskade för första gången sedan programmet lanserades 1990. Denna förbättring när det gäller upphandlingen kombinerades med en starkare tonvikt under programplaneringsfasen på att programmen skall vara utformade för att uppnå effekter och resultat.

Delegering

Delegering innebär att ansvaret för genomförandet av Phare-programmet inom kommissionen överförs från avdelningarna i Bryssel till delegationerna i partnerländerna, så att besluten kan fattas på rätt nivå - dvs. ute på fältet.

Med de nya riktlinjerna för Phare eftersträvades att delegationerna i partnerländerna skulle få ett större ansvar för övervakningen av programmens genomförande. Delegeringen är något som får stöd av revisionsrätten och Europaparlamentet som ett sätt att undvika överlappande kontroller och beslutsprocesser mellan kommissionens avdelningar och delegationerna. Den har också varit ett viktigt steg mot en ytterligare decentralisering av programmet till partnerländerna själva.

En viss delegering ingick redan i Phares decentraliserade genomförandesystem (DIS), där chefen för delegationen i partnerlandet hade befogenhet att godkänna kontrakt värda upp till 500 000 euro. Idag har chefen för delegationen befogenhet att godkänna alla anbudshandlingar samt anbudsutvärderingar och kontrakt värda upp till 5 miljoner euro.

Delegeringen håller på att genomföras i alla partnerländernas delegationer. För att delegationerna skall kunna hantera den ökade arbetsbörda som detta innebär skickas extra personal dit och de interna rutinerna håller på att förbättras. Delegeringen innebär att varje delegation kommer att ha en särskild ekonomiansvarig tjänsteman som ansvarar för att kontrollera att Phares upphandlingsregler följs.

Efter rekrytering och utbildning av lokala representanter och ekonomiansvariga tjänstemän infördes delegering på sju delegationer - i Ungern, Polen, Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen och Slovenien ( i slutet av 1998 och förberedelserna var långt framskridna inför dess införande i början av 1999 i Bulgarien, Rumänien och Slovakien.

Decentralisering

Decentralisering innebär att en större del av ledningsansvaret överförs från kommissionen till partnerländerna själva. Detta betyder att genomförandet av de nationella programmen, i den mån Europeiska gemenskapernas budgetförordning tillåter detta, blir kandidatländernas ansvar under ledning av Europeiska kommissionen som fortfarande är ytterst ansvarig för utnyttjandet av medlen.

Det decentraliserade genomförandet har i själva verket kännetecknat Phare sedan 1990. Ett av syftena med decentraliseringen är att successivt förbereda kandidatländerna på att administrera gemenskapsmedel efter anslutningen. Avsikten är att gradvis och inom vissa gränser upprätta ett förhållande mellan kommissionen och kandidatländerna med delat ansvar, liknande det som existerar med medlemsstaterna för genomförandet av strukturfonderna.

Kommissionen tillåter decentralisering från fall till fall på områden där det finns definierade kriterier som kandidatlandet eller den berörda genomförandemyndigheten kan uppfylla. Detta säkerställer en god och effektiv förvaltning och insyn i utnyttjandet av medlen i linje med målen i de överenskomna programmen. Inom ramen för detta system är kandidatländerna bundna till både reglerna för Phare och reglerna i gemenskapens budgetförordning. Partnerlandet har ett ekonomiskt ansvar och om reglerna inte följs återkräver kommissionen medel motsvarande det totala värdet av Phare-kontraktet i fråga.

Denna ytterligare decentralisering förutsätter en ändring av Europeiska gemenskapernas nuvarande budgetförordning, som innehåller ett krav på att kommissionen på förhand skall kontrollera anbud och kontrakt. Kommissionen har i sitt diskussionsunderlag rörande en ändring av budgetförordningen (SEK (1998) 1228) föreslagit att kontroller i efterhand skall vara tillåtna när det gäller gemenskapens biståndsprojekt i kandidatländerna.

Nya strukturer för genomförandet

De nya riktlinjerna för Phare innehåller nya genomförandestrukturer som skall göra att stödet når fram bättre i kandidatländerna. Genomförandestrukturerna har följande två mål:

- Att öka insynen i finansiella transaktioner och undvika att medel sprids ut mellan flera myndigheter.

- Att i möjligaste mån använda institutioner och genomförandemyndigheter som kommer att finnas kvar efter anslutningen och då ansvara för förvaltningen och genomförandet av program som finansieras med gemenskapsmedel.

Under 1998 inrättades därför en nationell fond i varje kandidatland, vanligtvis via finansministeriet, för att ta emot och förvalta Phare-medel. Den nationella fonden, som leds av en nationell utanordnare, möjliggör att utnyttjandet av Phare-medel kan samordnas med utnyttjandet av andra tillgängliga medel i det berörda landet, vare sig de kommer från den nationella budgeten eller från internationella finansiella institut.

I vart och ett av de tio kandidatländerna inrättades en central finansierings- och upphandlingsenhet för att hantera anbudsförfaranden, upphandling och utbetalningar för ministeriernas räkning. För urval och övervakning av projekt ansvarar fortfarande de ministerier som får stöd. Detta har kraftigt förbättrat insynen och möjliggjort en drastisk minskning av antalet programförvaltningsenheter, från över 150 till mindre än 50.

Att förbättra leveransen av stödet

Vidare infördes förändringar av programplaneringen under 1998 för att säkerställa att Phare-stödet har en nära koppling till prioriteringarna för anslutning och att det levereras snabbt och effektivt.

Det nya systemet för Phares programplanering går ut på att upprätta en översikt i form av en "Programplanering uppdelad på mål" för varje land, som baseras på de prioriteringar på kort och medellång sikt som fastställts i partnerskapet för anslutning och i de nationella programmen för antagande av gemenskapens regelverk. I denna översikt, som upprättas av kommissionen i nära samråd med partnerlandet, anges ett begränsat antal mål som skall uppnås med hjälp av Phare-stödet under det berörda året samt en ungefärlig budget för varje verksamhet. Mer ingående projektdokument upprättas därefter för varje verksamhet innan det nationella programmet slutligt godkänns. Projektdokumenten skall ange exakt vad medlen kommer att användas till och tillhandahålla bevis för att projektet kan genomföras på en gång. Därmed säkerställs ett snabbt genomförande.

Även andra förbättringar av programgenomförandet har varit inriktade på att öka effektiviteten och snabbheten. Upphandlingen bör i möjligaste mån äga rum 6-12 månader efter det att finansieringsöverenskommelsen undertecknades (även om det i vissa fall, t.ex. i fråga om storskaliga infrastrukturprojekt, kan krävas mer tid). Numera avslås nästan alltid de ansökningar om förlängningar som tidigare var vanliga i fråga om projekt som är långsamma med att uppvisa resultat. Projekten skall avslutas i tid.

Idag finansieras färre, men större, projekt och en minsta storlek på 2-3 miljoner euro har fastställts. Därmed säkerställs att genomslaget och synligheten blir större inom de prioriterade områdena, samtidigt som förvaltningsbördan minskar.

Som beskrivs ovan har ett ökat ansvar överförts från Bryssel till kommissionens delegationer i kandidatländerna för förvaltningen av nationella och gränsöverskridande program. Tjugo tjänster har förflyttats från Bryssel till delegationerna och varje delegation har numera sin egen ekonomiansvariga tjänsteman. Därmed går beslutsfattandet snabbare och förvaltningskostnaderna minskar.

Gemensamma tjänsten för administration av bistånd från gemenskapen till tredje land

Gemensamma tjänsten för administration av bistånd från gemenskapen till tredje land (Gemensamma biståndstjänsten) i Bryssel inrättades i mitten av 1998 och dess verksamhet kom igång i september 1998. Gemensamma biståndstjänsten tillhandahåller en intern tjänst för de generaldirektorat som ansvarar för genomförandet av gemenskapens bistånd till icke-medlemsländer. Gemensamma biståndstjänsten ansvarar för de delar av projektförvaltningen som rör finansiella frågor, redovisning, avtalsfrågor och rättsliga frågor. Den ansvarar också för genomförandet av multinationella program och andra program som inte påverkas av decentraliseringen och delegeringen. Det är dessutom Gemensamma biståndstjänstens ansvar att övervaka framstegen i alla Phare-program.

Gemensamma biståndstjänsten är uppdelad på ett antal direktorat:

- Direktorat A ansvarar för genomförande och uppföljning av projekt (A1 ansvarar för infrastruktur och A2 för institutionell uppbyggnad).

- Direktorat D ansvarar för finansiell förvaltning, inbegripet budgetfrågor, kontrakt, redovisning och utbetalningar.

- Direktorat E offentliggör anbudsinfordringar för både varor och tjänster och ansvarar dessutom för rättsliga frågor och tvister.

- Direktorat F ansvarar för olika uppgifter, däribland personal, administration, hantering av tjänstens datanätverk, förbindelser med rådet och Europaparlamentet, utvärdering samt information och kommunikation.

Inrättandet av Gemensamma biståndstjänsten bör leda till ett bättre genomförande (särskilt av multinationella program), en effektivare uppföljning av verksamheten och en rationalisering av förvaltningsförfarandena.

Övervakning och bedömning av Phare under 1998

Genom Phares system för övervakning och bedömning övervakas genomförandet av pågående Phare-program i alla partnerländer och bedöms i vilken utsträckning programmen uppnår de mål som fastställs i programplaneringsdokumenten. I övervaknings- och bedömningsrapporterna ges information om hur programmen inom en viss sektor fortskrider, programmen bedöms och konkreta rekommendationer görs rörande deras förvaltning och utformningen av framtida program inom samma sektor. Därmed utgör de ett förvaltningsverktyg för alla parter som deltar i genomförandet av Phare och är ett viktigt inslag i det decentraliserade genomförandesystemet.

Tre viktiga förändringar av systemet genomfördes 1998.

- För första gången sedan systemet infördes 1996 lades rapporter fram i enlighet med en årlig arbetsplan. Den årliga arbetsplanen upprättades efter samråd med alla parter som deltar i programförvaltningen och tog hänsyn till de tidsmässiga kraven för varje program. I arbetsplanen för 1998 planerades att 103 rapporter skulle sammanställas om programmen i 11 Phare-länder ( Estland, Lettland, Litauen, Polen, Tjeckien, Slovakien, Slovenien, Ungern, Rumänien, Bulgarien och Albanien ( samt om alla multinationella program.

- Ett uppföljningssystem infördes. Kort efter det att en rapport har lagts fram organiserar delegationen en genomgång, då samtliga parter skall enas om vilka åtgärder som skall vidtas för att följa rekommendationerna och tidsplanen för dessa. Resultatet av denna diskussion följs därefter upp av kommissionen.

- I maj 1998 utvidgades övervaknings- och bedömningssystemet till att även omfatta f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

Under 1998 avslutades och offentliggjordes sammanlagt 115 rapporter (däribland 54 som hade påbörjats i slutet av 1997). Totalt 107 rapporter påbörjades 1998, varav 61 hade avslutats före årsskiftet. Rapporterna omfattade ca 350 program inom 25 sektorer.

Utvärderingar av Phare-programmet

Som svar på kommissionens initiativ om en sund och effektiv förvaltning (SEM 2000) inrättade GD 1A i januari 1997 en utvärderingsenhet för programmen Phare, Tacis och Obnova. Denna enhet är nu en del av Gemensamma biståndstjänstens utvärderingsenhet. För att öka insynen och ansvarigheten offentliggörs regelbundet utvärderingsrapporter som är tillgängliga för en stor allmänhet.

Inom ramen för Phare-programmet har utvärderingsenheten genomfört följande typer av utvärderingar: sektorsvisa utvärderingar, för att skapa underlag för den politiska och strategiska utvecklingen, utvärderingar av länder, för att skapa underlag för den årliga planeringen, och utvärderingar av Phares samarbetsinstrument, för att skapa underlag för en framtida revidering av Phare-förordningen liksom för anslutningsprocessen.

Efter den interimistiska utvärderingen av Phare som offentliggjordes i juli 1997 och var avsedd att fastställa en norm utifrån vilket utvärderingsenheten kunde utföra ytterligare utvärderingar av sektorer och instrument avslutades sju utvärderingar under 1998. De omfattar fyra sektorer (banker, omstrukturering och privatisering av företag, tullreform och reform av den offentliga förvaltningen), två instrument (programmen för gränsöverskridande samarbete och partnerskap) och ett nödhjälpsinitiativ (programmet för grundläggande bistånd till Bosnien och Hercegovina). De är tillgängliga för allmänheten på Internet.

Finansiell översikt

Under 1998 skedde en förbättring av finansiell data, vilket i kombination med den ökade inriktningen på programplanering av hög kvalitet, bör leda till bättre effekter och resultat.

Under 1998 anslog Phare-programmet totalt 1 153,9 miljoner euro till partnerländerna. Detta motsvarar en åtagandekvot på 99,4 %, i förhållande till budgeten på 1 161,4 miljoner euro.

Följande diagram visar en uppdelning per år av de Phare-medel som anslogs under perioden 1990-1998 (i miljoner ecu):

>Plats för tabell>

När det gäller de finansiella resultaten fortsatte förbättringen i fråga om upphandling under 1998. Under detta år undertecknade kommissionens avdelningar och partnerländerna kontrakt till ett värde av totalt 1 260 miljoner euro, vilket innebar en ökning med 124,5 miljoner euro, eller 10,9 %, jämfört med 1997 års siffra på 1 135,5 miljoner euro. Totalt har 75,3 % av alla anslagna Phare-medel upphandlats.

Därmed minskade för första gången även den totala eftersläpningen när det gäller upphandlingen (dvs. skillnaden mellan de totala åtagandena och den totala upphandlingen sedan Phare-programmets början), med 125 miljoner euro. Den totala eftersläpningen har nu minskat till mindre än 2,2 miljarder euro.

Vidare låg utbetalningarna under 1998 på rekordnivå. Phare betalade under 1998 ut 1 042,7 miljoner euro inom ramen för undertecknade kontrakt (utbetalningar inom ramen för kommissionens avdelningars kontrakt och förhandsutbetalningar till partnerländerna). Detta utgör en ökning på strax över 27,2 % jämfört med 1997 års siffra (819,3 miljoner euro).

Situationen när det gäller genomförandet kan därför sammanfattas på följande sätt:

Totala åtaganden 1990-1998 8 890,9 miljoner euro

Totalt värde av undertecknade kontrakt 1990-1998 6 697,3 miljoner euro (75,3 % av alla åtaganden har alltså upphandlats)

Totala utbetalningar enligt undertecknade kontrakt 5 589,1 miljoner euro (62,9 % av

1990-1998 alla anslagna medel och 83,4 % av alla upphandlade medel har alltså betalats ut).

Phare i de enskilda partnerländerna

Kandidatländer

Bulgarien

Året som gått

Sedan ett brett och omfattande reformprogram införts i maj 1997 förbättrades den makroekonomiska situationen i Bulgarien avsevärt under 1998. I reformprogrammet ingick införandet av ett sedelfondssystem, en åtstramning av finanspolitiken och en revitalisering av ansträngningarna att genomföra strukturreformer. Trots ett mindre gynnsamt externt klimat säkerställde den fortsatt försiktiga politiken därmed att den ekonomiska utvecklingen inom landet på det hela taget fortfarande var positiv. Den ekonomiska tillväxten uppgick till ca 4 % och inflationen på årsbasis sjönk till bara 1 %, jämfört med 580 % 1997. Budgeten förväntas uppvisa ett totalt överskott på 1,3 % av BNP.

Andra ekonomiska indikatorer var emellertid inte lika positiva under 1998. Den registrerade arbetslösheten var fortfarande relativt hög på 12 %. Utvecklingen när det gäller yttre balanser var inte lika gynnsam som 1997, vilket ledde till ett underskott i bytesbalansen på ca 1 % av BNP. Dessutom var inflödet av utländska direktinvesteringar mindre på grund av den relativt långsamma privatiseringen samt det minskande intresset hos utländska investerare för nya tillväxtekonomier. Inflödet av utländska direktinvesteringar minskade följaktligen med över 50 % till ca 150 miljoner euro, jämfört med det betydande inflödet 1997.

Bulgarien har gjort stora framsteg i genomförandet av ett ambitiöst program för strukturreformer. Åtgärder har vidtagits för att liberalisera ekonomin, bl.a. genom att avskaffa flertalet priskontroller och exportförbud för jordbruksprodukter. Dessutom har stora budgetreformer genomförts. Efter en god början 1997 har privatiseringen avtagit under 1998 och mestadels varit begränsad till utförsäljning till anställda. Den pågående privatiseringen innebar också att sysselsättningen inom den offentliga sektorn fortsatte att minska. Mängden privatiserade tillgångar steg till nästan 30 % i slutet av 1998, jämfört med omkring 20 % i slutet av 1997. Detta var emellertid fortfarande långt under regeringens mål på 50 %. Privatiseringen inom banksektorn fortsatte, men i långsammare takt. Ansträngningarna för att motverka förlusterna i krisdrabbade statsägda företag och vissa stora företag inom försörjningssektorerna fick slutligen varierande resultat.

Den övergripande makroekonomiska stabiliteten motsvarades av stabilitet även på den politiska arenan. Den regering som tillträdde i maj 1997 stöds fortfarande av en majoritet i nationalförsamlingen. De demokratiska institutionerna och mekanismerna har fungerat bra och framsteg har gjorts i bekämpningen av korruption. Upprätthållandet av nära förbindelser med den euro-atlantiska integrationsprocessen var en av hörnstenarna i Bulgariens utrikespolitik under 1998. Frihandelsavtal ingicks med grannländerna och Bulgarien anslöt sig under året till CEFTA. En lösning av den makedonska språktvisten innebar att förbindelserna med den f.d. jugoslaviska republiken Makedonien förbättrades, liksom förbindelserna med Turkiet.

Förbindelserna med Europeiska unionen utvecklades avsevärt under 1998, i och med lanseringen av anslutningsprocessen i mars, antagandet av partnerskapet för anslutning och offentliggörandet av den första återkommande rapporten i november. Förhandlingar fördes om fiskeriprodukter och viner och diskussioner inleddes om nya medgivanden för jordbruksprodukter. Associeringsrådet fattade flera beslut, inte minst om Bulgariens deltagande i gemenskapens program och förlängningen av regionala statliga stöd. Slutligen inledde kommissionen 1998 ett antidumpningsförfarande rörande stålprodukter.

Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport,

november 1998

Bulgarien uppfyller de politiska kriterier som angavs i Köpenhamn, men fortsatta insatser behövs för att bekämpa korruptionen och reformera rättsväsendet.

Trots att Bulgarien har gjort framsteg på senare tid vad gäller inrättandet av en marknadsekonomi, skulle landet sannolikt få svåra problem att klara av konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen på medellång sikt. Om den dynamik som uppnåtts i införlivandet av lagstiftningen kompletteras med en förstärkning av motsvarande institutioner bör Bulgarien så småningom kunna uppfylla de skyldigheter som ett medlemskap medför. Ytterligare insatser behövs dock, framför allt på den inre marknaden och vad gäller standardisering och certifiering, övervakning av statligt stöd, Kozloduys framtid och rättsliga och inrikesfrågor.

Phare under 1998

Totalt 149,5 miljoner euro anslogs till Bulgarien inom ramen för 1998 års Phare-budget för att stödja Bulgariens anslutning till Europeiska unionen i linje med prioriteringarna i partnerskapet för anslutning.

Phares stöd till Bulgariens förberedelser inför anslutningen kanaliserades genom fyra huvudprogram: det nationella Phare-programmet (med en budget på 68 miljoner euro), programmet för gränsöverskridande samarbete med Grekland (51 miljoner euro), ordningen för storskalig infrastruktur (20 miljoner euro) och ordningen för att komma ikapp (10,5 miljoner euro). Bulgarien deltog också i multinationella och övergripande Phare-program under 1998 som bl.a. handlade om tullar, demokrati, standardisering, kärnkrfatssäkerhet, miljö, små och medelstora företag, statistik, reform av den offentliga förvaltningen och TAIEX.

I enlighet med prioriteringarna för anslutning var 1998 års nationella program inriktat på en rad nyckelområden och flera nya program lanserades. Biståndet till den pågående, men bräckliga, ekonomiska reformprocessen omfattar stöd till utvecklingen av den privata sektorn och Bulgariens efterprivatiseringsfond (11,7 miljoner euro). Institutionell uppbyggnad är naturligtvis en prioritering och Phare-stödet kommer att inriktas på att förstärka Bulgariens institutionella och administrativa kapacitet genom institutionell uppbyggnad på jordbruksministeriet, en skogs- och jordbruksreform och omvandling av tullen (18 miljoner euro). Miljö- och vattenministeriet får också stöd för institutionell uppbyggnad och investeringsprojekt (7,3 miljoner euro).

Bland projekt inom transportsektorn som delfinansieras av internationella finansiella institut kan nämnas arbetet på Sofias flygplats (7,6 miljoner euro). Kärnkraftssäkerhet är fortfarande en prioritet och Phare finansierar kärnkraftssäkerhetsåtgärder vid kärnkraftverket i Kozloduy (6 miljoner euro). Bulgarien får också stöd från det särskilda förberedande programmet för strukturfonderna och från ordningen för projektförberedelser (10 miljoner euro) för att stödja utvecklingen av regionalpolitik och regional sammanhållning. När det gäller utbildning och yrkesutbildning skall ett anslag på 5,4 miljoner euro stödja Bulgariens deltagande i EU:s program. Av detta belopp var 4 miljoner euro avsedda för Tempus, vilket gjorde det möjligt att finansiera 20 gemensamma europeiska projekt, varav 8 handlade om institutionell uppbyggnad. Med hänsyn till vikten av ett sunt civilsamhälle i Bulgarien fick slutligen programmet för utveckling av civilsamhället ett anslag på 2 miljoner euro från 1998 års nationella program.

1998 års program för gränsöverskridande samarbete med Grekland bestod av tre huvudkomponenter. Den första handlade om upprustningen av stora vägar i gränsregionerna, bl.a. E79 (Sofia till Thessaloniki) och E85 (Haskovo till Alexandroupolis), samt att en tillfartsväg till den nya gränsövergången vid Illinden öppnades igen (totalt 44 miljoner euro). Phare stödde också byggandet av gränskontrollen vid Illinden (3 miljoner euro). Slutligen öronmärktes 4 miljoner euro för förberedelser av framtida gränsöverskridande samarbetsprojekt och programförvaltning.

Inom ramen för ordningen för storskalig infrastruktur beviljades 20 miljoner euro som Phares bidrag till finansieringen av regeringens projekt för upprustning av järnvägen, vars totala budget uppgår till 285 miljoner euro. Phares totala bidrag till detta projekt uppgår därmed till 35 miljoner euro. De spåravsnitt som skall upprustas inom ramen för detta projekt ligger i två viktiga Europatäckande transportkorridorer.

Bulgarien fick under 1998 också stöd inför anslutningen genom ordningen för att komma ikapp. Totalt 10,5 miljoner euro kanaliserades till projekt rörande bank- och företagsreformer, återlämnande av mark och bekämpning av korruption i samarbete med den bulgariska tullmyndigheten.

Inräknat 1998 års anslag uppgår Phares gåvobistånd till Bulgarien sedan 1990 nu till nästan 755 miljoner euro.

Resultat

Flera pågående Phare-program gjorde stora framsteg under 1998. Det andra sociala nödhjälpsprogrammet, lanserat 1997, genomfördes fr.o.m. december 1997 med goda resultat. Med en budget på 20 miljoner euro fortsatte detta program att hjälpa de delar av befolkningen som drabbats hårdast av den ekonomiska krisen 1997, genom inkomststöd till hushållen och sysselsättningsskapande åtgärder (samfinansierade med och förvaltade av Förenta nationernas utvecklingsprogram UNDP).

Programmet för strukturanpassning och strukturreformer (SARA) inleddes 1997 för att stödja genomförandet av regeringens ekonomiska reformprogram. Under 1998 sörjde programmet (20 miljoner euro) för grundläggande och riktad kunskapsöverföring beträffande privatisering av företag och banker, banktillsyn och institutionell uppbyggnad av byrån för utländska investeringar.

Det sysselsättningsskapande projektet "Vackra Bulgarien" avslutades också under 1998 (se rutan nedan). Ca 120 bidrag beviljades inom ramen för programmet för civilsamhällets utveckling. Bidragen tilldelades bulgariska icke-statliga organisationer med verksamhet inom socialvård, humanitärt bistånd och stöd till marginaliserade och etniska grupper i Bulgarien.

Phare-programmets allmänna resultat i Bulgarien förbättrades under 1998, både på grund av att det politiska klimatet stabiliserades och att det administrativa klimatet blev bättre. Behovet av att stärka genomförandestrukturerna betonades i själva verket särskilt på det politiska planet. Eftersom reformprocessen inom den offentliga förvaltningen fortfarande knappt har börjat i Bulgarien är det emellertid oundvikligt att det fortfarande förekommer restriktioner av olika slag och ovisshet på den operativa nivån.

Bulgarien började också inrätta nya genomförandestrukturer på det sätt som förutses i de nya Phare-riktlinjerna. Man inrättade således en nationell fond, en central finansierings- och upphandlingsenhet och ett begränsat antal genomförandeorgan under året. Dessa nya strukturer bör förbättra genomförandet och möjliggöra ökad delegering och decentralisering, skapa ett ökat utrymme för samfinansiering och bidra till att bana väg för de två nya instrumenten inför anslutningen, ISPA och Sapard. Det kommer emellertid att krävas ytterligare ansträngningar för att skapa effektiva interna och externa finansiella kontrollmekanismer och för att anta och genomföra lagstiftning om offentlig upphandling som är i linje med EU:s normer.

I slutet av 1998 var upphandlingen avslutad rörande nästan alla de program som var föremål för åtaganden i Phares budgetar för perioden 1994-1997. Därmed låg den totala upphandlingskvoten för perioden 1990-1997 på nästan 94 %. Om man räknar med 1998 års åtaganden har den totala upphandlingskvoten stabiliserats kring 72 %.

Fallstudie: Vackra Bulgarien

Syftet med det här projektet var att lindra fattigdomen i ett antal regioner i Bulgarien genom att skapa ny sysselsättning, utbilda arbetslösa och förbättra de urbana infrastrukturerna i Sofia, Plovdiv, Varna, Veliko Turnovo och Russe. För förvaltningen och genomförandet av programmet svarade UNDP, i nära samarbete med de kommunala myndigheterna och de regionala arbetsförmedlingarna. Projektets totala kostnader uppgick till 3,4 miljoner euro, varav 3 miljoner euro kom från Phare-programmet. Projektet avslutades i slutet av december 1998.

Projektet ledde till anmärkningsvärda resultat.

- 3 500 människor deltog tillfälligt i de sysselsättningsskapande åtgärderna, som motsvarade sammanlagt 14 371 manmånader. Uppskattningsvis har 4-20 % av dessa människor behållit sina arbeten, beroende på vilken stad det är fråga om.

- 2 058 människor fick yrkesutbildning och förvärvade kunskaper i t.ex. måleri, trädgårdsarbete och landskapsvård.

- 216 byggnader, arkitekturplatser och parker renoverades och upprustades.

- Nya samarbetsstrukturer inrättades mellan kommuner, arbetsförmedlingar etc.

- Kontrakt ingicks med 54 företag om renoveringsarbeten i de fem städerna, vilket främjade utvecklingen av den privata sektorn och av små och medelstora företag.

- Projektet uppmuntrade de inblandade kommunerna, och med dem som exempel även andra, att inrätta fonder för att förbättra urbana infrastrukturer.

- Projektet gjorde att Phare-programmets verksamhet i Bulgarien blev mycket synligt.

Tjeckien

Året som gått

Den ekonomiska situationen i Tjeckien var fortsatt besvärlig under 1998. Reala BNP sjönk, arbetslösheten steg kraftigt och de reala inkomsterna började krympa. Nedgången i ekonomin har visat sig vara djupare och mer utdragen än väntat och de makroekonomiska utsikterna är fortfarande dystra. Det fanns emellertid också några positiva trender 1998. Exportresultaten var goda och har tillsammans med en lägre inhemsk efterfrågan lett till en minskning av utrikeshandelsunderskottet. Dessutom sjönk även inflationen 1998.

De pågående ekonomiska problemen i Tjeckien har visat på behovet av att gå vidare med strukturreformerna. Före valet i juni 1998 försvårades det ekonomiska beslutsfattandet av politiska problem, vilka inte helt har försvunnit i och med tillsättningen av den nya minoritetsregeringen. Det gjordes emellertid goda framsteg i genomförandet av de två ekonomiska reformpaket som aviserades av den tidigare regeringen i april och maj 1997.

Handelsförbindelserna är fortsatt goda. De tvister som ändå uppstod - t.ex. rörande systemet med importdeposition, importkvoten för äpplen från gemenskapen och importbegränsningarna för potatis från gemenskapen - kunde lösas genom den samrådsmekanism som föreskrivs i Europaavtalet.

Valet i juni 1998 ledde till att en socialdemokratisk minoritetsregering utnämndes i juli. Den nya regeringen under ledning av premiärminister Zeman har börjat ta itu med de problem som försummades under den tidigare perioden av politisk osäkerhet.

När det gäller förbindelserna med Europeiska unionen var de viktigaste händelserna under 1998 lanseringen av anslutningsprocessen, antagandet av partnerskapet för anslutning och offentliggörandet av den första återkommande rapporten i november.

Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport,

november 1998

Tjeckien uppfyller alltjämt de politiska kriterier som angavs i Köpenhamn, även om fortsatt uppmärksamhet måste ägnas romernas situation i det tjeckiska samhället.

Tjeckien kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi och bör på medellång sikt kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen, under förutsättning att företagsstyrningen förbättras och omstruktureringen av företag påskyndas.

Tjeckien bör vara i stånd att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, under förutsättning att takten i antagandet av gemenskapens regelverk och förstärkningen av relaterade förvaltningsstrukturer återigen ökar snabbt. Detta behövs för att kompensera för de långsamma framstegen under det senaste året, särskilt vad gäller den inre marknaden, jordbruket och rättsliga och inrikesfrågor.

Phare under 1998

Den 12 oktober 1998 undertecknade den tjeckiska regeringen och Europeiska kommissionen samförståndsavtalet om inrättandet av en nationell fond, finansieringsöverenskommelserna om Phares nationella program för Tjeckien och de två programmen för gränsöverskridande samarbete, samt skriftväxlingen rörande projektdokumenten i dessa överenskommelser. Finansieringsöverenskommelsen för det tredje programmet för gränsöverskridande samarbete hade redan undertecknats tidigare under året.

I linje med de nya Phare-riktlinjerna från mars 1997 var 1998 års nationella program inriktat på prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning och i det nationella programmet för att förbereda Tjeckien för medlemskap i EU. Ett begränsat antal åtgärder till stöd för prioriteringarna på medellång sikt ingick emellertid också.

1998 års nationella programanslag till Tjeckien uppgick till 22,45 miljoner euro, ej inräknat Tempus-programmet (1 miljon euro) och stödet för deltagande i gemenskapens program (3,55 miljoner euro). Tempus-programmets 1 miljon euro möjliggjorde 11 gemensamma europeiska projekt, varav 7 handlade om institutionell uppbyggnad. Som en följd av synpunkterna i Europeiska kommissionens återkommande rapport avsattes 2 miljoner euro för åtgärder avsedda att främja romernas integrering i det tjeckiska samhället och stärka civilsamhällets organisationer. 7 miljoner euro avsattes för att utveckla strategier för att öka den ekonomiska och sociala sammanhållningen, med särskild tonvikt på verksamhet för att stödja Tjeckiens förberedelser för deltagande i struktur- och sammanhållningsfonderna.

Att förstärka institutionerna är fortfarande ett viktigt mål och stöd till institutionell uppbyggnad gavs inom flera prioriterade områden. 3 miljoner euro tilldelades projekt som skall öka institutionernas och de administrativa strukturernas förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk. I samma anda kommer det tjeckiska jordbruksministeriet att få institutionellt stöd och stöd till policyutformning (3 miljoner euro), inbegripet stöd för att förbättra övervakningskapaciteten när det gäller veterinära kontroller och livsmedelskontroller. Rättsliga och inrikes frågor är ett annat prioriterat område och 4,8 miljoner euro tilldelades projekt som handlade om förstärkta gränskontroller, kontroll av lagstiftningens efterlevnad, asylfrågor samt ett självständigt och fungerande rättsväsende. På miljöområdet var de nya projekten främst inriktade på att stärka den institutionella och övervakande kapaciteten samt på att genomföra den politik som avser gemenskapens luft- och avfallsdirektiv (2,15 miljoner euro). Slutligen tilldelades 500 000 euro för att stödja programförvaltningen.

Projekt för partnersamverkan, däribland längre placeringar för tjänstemän från medlemsstaterna, förutsågs i delprogrammen om ekonomisk och social sammanhållning, förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten att tillämpa regelverket, jordbruk, rättsliga och inrikes frågor, samt miljö.

Tjeckien fick också stöd inom ramen för Phares program för gränsöverskridande samarbete under 1998. Totalt 19 miljoner euro tilldelades gränsöverskridande verksamhet i anslutning till Interreg II-program i regioner som gränsar mot Tyskland och Österrike. Tre program för gränsöverskridande samarbete utformades under 1998 med betoning på infrastruktur, miljö och ekonomisk utveckling. Det första programmet består av verksamhet för att bidra till att förbättra transportförbindelser och teknisk infrastruktur, t.ex. energiförsörjningsnät och avlopps- och avloppsreningssystem. Det andra programmet är inriktat på förnyelse av landsbygdsområden och nyplantering av skog. Det tredje programmet skall främja ekonomisk utveckling, särskilt genom att stödja turistnäringen i Tjeckien. Dessutom fortsatte småprojektsfonden att ge stöd till projekt som skall främja samarbete mellan lokala och regionala myndigheter på båda sidor om gränserna.

Resultat

Phare uppnådde positiva resultat inom en rad viktiga områden under året.

I anslutning till förberedelserna inför strukturfonderna och den regionala utvecklingen anordnades en rad regionala seminarier för att öka medvetenheten hos lokala myndigheter, vilket utmynnade i en välbesökt konferens i december. Ministeriet organiserade också de första mötena i den nationella programplaneringskommitté som ansvarar för att utarbeta en nationell utvecklingsplan före september 1999.

Inom ramen för det gränsöverskridande samarbetet avslutades stora investeringsprojekt till ett värde av 16 miljoner euro under 1998 som omfattade två avloppsledningar, fyra avloppsreningsverk, två gasledningar och en vägbro. Med ett Phare-bidrag på 7 miljoner euro hade dessa projekt en positiv inverkan på miljön på båda sidor om gränsen och gav lokala myndigheter erfarenhet av att arbeta med gemenskapsmedel. Kontrakt värda ytterligare 55 miljoner euro undertecknades under året och 1,16 miljoner euro utnyttjades av småprojektsfonderna.

Phare har en viktig funktion när det gäller att uppmuntra regeringen att stödja utvecklingen av den privata sektorn. Under 1998 tog regeringen över finansieringen av de flesta av CzechInvests kostnader. CzechInvest är den byrå för utländska investeringar som inrättats genom Phare. Regeringen tog också över finansieringen av den rådgivning och utbildning som tillhandahålls av de regionala företagsrådgivningscentrer som tidigare finansierades av Phare. Uppmuntrade av framgångarna för den Phare-finansierade riskkapitalfonden i Ostrava lanserade man dessutom en stimulansordning för riskkapital. Rådgivningen till finansministeriet spelar slutligen en viktig roll för utformningen av regeringens ekonomiska politik.

När det gäller infrastruktur och miljö påbörjades det största Phare-projektet i Tjeckien under 1998, dvs. förbättringen av järnvägslinjen Brno-Vranovice (som är en del av järnvägslinjen Prag-Wien), som är värt 34 miljoner euro (av totalt ca 37 miljoner euro för hela projektet). Phares energibesparingsfond beviljade nästan 8 miljoner euro i lågräntelån för investeringar som minskar energiförbrukningen och miljöföretagsfonden inrättades för att bevilja liknande lån för miljöinvesteringar till små och medelstora företag. Båda dessa fonder samfinansierades med en affärsbank.

Tjeckien har gjort framsteg i arbetet med att tillnärma lagstiftningen, vilket framkom under den analytiska genomgången. Tjeckiens förberedelser inför anslutningen på detta område fick stöd från det Phare-finansierade konsortiet för tillnärmning av lagstiftningen, som är en grupp juridiska byråer och expertinstitutioner som svarar för juridisk rådgivning till den tjeckiska regeringen. Ett nytt kontrakt (värt 1 miljon euro) undertecknades 1998 om utökad service, som innebär att en permanent tjeckisk expert och en permanent expert från EU skall gå igenom varje lagstiftningsområde. En samling mycket specialiserade jurister finns tillgängliga för att tillhandahålla mer specifik hjälp.

I september 1998 inrättade regeringen ett samordnings- och granskningscenter för att påskynda arbetet med att översätta gemenskapslagstiftningen till tjeckiska, vilket är en förutsättning för tillnärmningen av lagstiftningen. Under de närmaste åren bör centret granska 70 000-80 000 sidor gemenskapsdokument, varav en del har översatts av en byrå som valts ut genom en upphandling inom ramen för Phare. De granskade texterna kommer att utgöra den auktoriserade tjeckiska översättningen av regelverket.

Programmet för civilsamhällets utveckling gav stöd till 378 projekt i icke-statliga organisationer (1,8 miljoner euro) under 1998, som omfattade miljöskydd, hälso- och socialvård, mänskliga rättigheter, konsumentskydd, lokalsamhällens utveckling, information om medborgarverksamhet inom EU och information och utbildning av icke-statliga organisationer. Ytterligare 27 gåvobistånd (150 000 euro) tilldelades icke-statliga organisationer för projekt i områden som drabbades av översvämningarna 1997. Inom ramen för Phares Demokrati-, Lien- och Partnerskapsprogram fick tjeckiska icke-statliga organisationer också 82 gåvobistånd till mikroprojekt som totalt uppgick till 440 000 euro.

Slutligen gav Phare stöd till sociala tjänster genom fonden för initiativ rörande social välfärd. Totalt 46 projekt (475 000 euro) sammanförde lokala myndigheter och icke-statliga organisationer i 10 modelldistrikt för att utöka den sociala service som finns tillgänglig. Denna service styrdes tidigare på ett centraliserat sätt eller existerade överhuvudtaget inte.

Fallstudie: Reformen av den offentliga förvaltningen

Reformen av den offentliga förvaltningen i Tjeckien tog fart under 1998. På våren insåg premiärminister Tosovskýs interimsregering behovet av att förstärka den offentliga förvaltningens förmåga att genomföra och upprätthålla den harmoniserade EU-lagstiftningen. En lag om upprättandet av 14 autonoma regioner antogs och dessa nya regionala strukturer, som kommer förverkligas år 2000, förväntas börja fungera effektivt efter år 2001.

Premiärminister Milos Zemans nya regering tog upp reformen av den offentliga förvaltningen som en prioriterad fråga i regeringsförklaringen, och en ny post som vice inrikesminister inrättades som skall ha det övergripande ansvaret för frågor rörande reformen av den offentliga förvaltningen. Inrikesministeriet påtog sig därefter ansvaret för ett pågående Phare-projekt för att förbättra den offentliga förvaltningen (500 000 euro) som hade påbörjats i november 1997. Under ledning av den nationella utbildningsfonden (som också inrättats genom Phare) skulle detta projekt leda fram till en djupanalys och ett utkast till en reformstrategi. Dessa två dokument kommer att utgöra underlaget för reformen av den offentliga förvaltningen i Tjeckien under de kommande åren. Utkastet till en reformstrategi lades fram inför regeringen i januari 1999.

Under 1999 kommer en rad viktiga beslut att fattas på grundval av dessa två dokument: införandet av en ny lag om offentlig förvaltning, utvecklingen av ett karriärs- och befordringssystem för offentliganställda tjänstemän, nya utbildningsprogram i samarbete med den akademiska sektorn, samt utvecklingen av nya kurser för offentliganställda tjänstemän som stöds genom Phares Tempus-program. I samarbete med utrikesministeriet (som ansvarar för utbildningen av tjeckiska tjänstemän i EU-frågor) och diplomatiska akademin (delfinansierad av Phare 1997-1998) har en ny institutionell grund således skapats för EU-relaterad utbildning och forskning för den offentliga förvaltningen i Tjeckien.

Estland

Året som gått

Efter en mycket positiv utveckling 1997 drabbades Estlands ekonomi av en nedgång 1998. Den ekonomiska tillväxten uppgick till 5,4 % för 1998, jämfört med en toppnotering för BNP-tillväxten på 11,4 % för 1997. Den genomsnittliga inflationstakten minskade emellertid också till 8,2 % mätt på årsbasis (den hade nått en topp på 11 % i augusti 1997). De utländska direktinvesteringarna låg kvar på en hög nivå (som procentuell andel av BNP), men det gjorde även underskottet i bytesbalansen, som fortsätter att vara ett problem. Underskottet i bytesbalansen visade emellertid vissa tecken på återhämtning i slutet av året från 12,1 % av BNP 1997 till 9,2 % 1998. Detta berodde delvis på en minskad import och i mindre utsträckning, åtminstone under 1998, minskad inhemsk efterfrågan. Dessutom hade den ryska finanskrisen negativa effekter. Den påverkade exportindustrin (fisk- och mejerisektorerna) och ledde till ett minskat förtroende bland konsumenterna. Antalet registrerade arbetslösa steg till 4 % av arbetskraften.

Efter att ha noterat rekordvinster 1997 hade banksektorn ett turbulent år. Omstruktureringen av sektorn fortsatte under 1998, med sammanslagningen av de fyra största bankerna och avvecklingen av tre underkapitaliserade banker. För att hantera de risker för överhettning som hade uppstått 1997 förde regeringen och centralbanken en stramare finanspolitik och skärpte kontrollen över sektorn. Finanspolitiken mjukades upp under loppet av 1998 och landets budgetunderskott slutade på 0,3 % av BNP (jämfört med ett överskott på 2,2 % av BNP i juni). Den reala BNP-tillväxten under 1998 uppgick till 4 %, jämfört med 10,6 % 1997. Estland har genomfört ett snabbt privatiseringsprogram under de senaste åren och privatiseringen var så gott som fullbordad i slutet av 1995, med undantag för stora företag inom försörjningssektorerna. Under 1998 vidtogs åtgärder för att privatisera järnvägar, energi- och telekommunikationsföretag, som samtliga bör säljas av under 1999. Markreformen går emellertid inte tillräckligt snabbt för att skapa en lämplig struktur för utveckling av jordbruket.

Estland fortsätter att ha politisk stabilitet och fungerande demokratiska institutioner. Ytterligare åtgärder för att integrera minoriteter vidtogs, t.ex. genom antagandet av ändringar av medborgarskapslagen för att tillåta statslösa barns naturalisering. Inom utrikespolitiken fortsätter medlemskap i Europeiska unionen att vara ett viktigt politiskt mål.

När det gäller förbindelserna med EU var de viktigaste händelserna 1998 Europaavtalets ikraftträdande, lanseringen av anslutningsprocessen i mars, inledandet av förhandlingar, ingåendet av partnerskapet för anslutning samt offentliggörandet av den första återkommande rapporten i november.

Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport,

november 1998

Estland fortsätter att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna, även om beslut måste fattas beträffande naturaliseringen av statslösa barn. Vidare finns ett stort behov av utbildning och karriärutveckling inom rättsväsendet.

Estland kan anses vara en fungerande marknadsekonomi och bör ha förmågan att på medellång sikt hantera konkurrenstryck och marknadskrafter inom unionen, förutsatt att det förs en försiktig makroekonomisk politik som fortsätter att begränsa de risker som är förknippade med den stora externa obalansen.

Förutsatt att Estlands problem med bristande administrativ kapacitet får en lösning kommer landet på medellång sikt att kunna påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, även om särskilda ansträngningar bör göras när det gäller den inre marknaden och rättsliga och inrikesfrågor.

Phare under 1998

Totalt 28,5 miljoner euro tilldelades Estland i 1998 års Phare-budget för att stödja landets socioekonomiska omvandling och därmed underlätta Estlands framtida integration i Europeiska unionen. Phares stöd till Estland kanaliserades via tre huvudprogram: det nationella Phare-programmet (21 miljoner euro), ordningen för storskalig infrastruktur (5 miljoner euro) och programmet för gränsöverskridande samarbete (2,5 miljoner euro).

I 1998 års nationella Phare-program avsattes anslag i enlighet med prioriteringarna i partnerskapet för anslutning, särskilt inom följande områden:

- Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten, särskilt inom jordbrukssektorn, genom att förstärka finansministeriet och inrätta nödvändiga administrativa strukturer inför strukturfonderna (9,11 miljoner euro).

- Förstärkning av rättsväsendet (1,49 miljoner euro).

- Tillnärmning av lagstiftningen inom miljösektorn, inbegripet investeringar i miljöinfrastruktur (5,81 miljoner euro).

- Modernisering av transportinfrastruktur (2,5 miljoner euro).

1998 års program för gränsöverskridande samarbete består av tre huvudkomponenter:

- Phare kommer att hjälpa till att utveckla den administrativa kapaciteten hos de lokala myndigheterna i Estland, Lettland och Litauen när det gäller att förvalta gränsöverskridande samarbetsprojekt och offentligt finansierade åtgärder mer allmänt (Estland: 138 000 euro).

- Phare kommer att finansiera inköp av utrustning för byggandet av ett avloppsreningsverk och avloppssystem i staden Jogeva (612 000 euro), i syfte att minska föroreningarna av grundvattnet och mängden orenade utsläpp i lokala vattenvägar och i slutändan Östersjön.

- Phare kommer att finansiera utrustning för att utveckla ett fartygstrafiksystem för hamnen i Tallinn (1,75 miljoner euro), i syfte att förbättra sjösäkerheten i enlighet med internationella sjösäkerhetskrav.

Förutom dessa nya åtaganden påbörjades flera olika program och projekt 1998 och projekt från tidigare år fortsatte eller avslutades.

När det gäller den offentliga förvaltningen har Phare-biståndet omfattat rådgivning rörande inrättandet av en byrå för offentlig förvaltning, utformningen av etikregler och utformningen av principer för en lag om öppenhet. Phare har också gett stöd till decentraliseringen till lokala myndigheter och bidragit till att utforma ett utbildningsprogram för anställda inom den offentliga förvaltningen. Dessutom fick Förbundet för estniska städer hjälp att utveckla lämpliga institutionella och administrativa strukturer för lokala myndigheter. Slutligen gav Phare stöd till utformningen av Estlands system för offentlig upphandling.

Phares och UNDP:s språkutbildningsprogram (1,4 miljoner euro) lanserades 1998. Detta program tillkom som svar på en synpunkt framförd i kommissionens yttrande om att åtgärder måste vidtas för att naturalisera de rysktalande icke-medborgarna och integrera dem i det estniska samhället. Programmet skall underlätta naturalisering för att främja ett ömsesidigt accepterande mellan olika etniska grupper. Betoningen kommer inledningsvis att ligga på språkutbildning för barn och vuxna som inte talar estniska (däribland förberedelser inför medborgarprovet) genom förberedelser av lärare och läromedel.

Estland fick också en budget på 1,5 miljoner euro för Tempus, vilket gjorde det möjligt att finansiera fem gemensamma europeiska projekt, varav två handlade om institutionell uppbyggnad.

Phare fortsatte att ge stöd till miljösektorn under 1998. Den andra fasen i ett projekt för att minska föroreningar i områden med oljeskifferbrytning och vattenresursförvaltning i regionen Ida Virumaa, inleddes under 1998, liksom upprustningen av vattenförsörjningen i Keila. 4 miljoner euro tilldelades för vattenrening i tre andra städer: Kuresaare, Pärnu och Valga. Slutligen fick miljöministeriet stöd från tidigare års Phare-program för institutionell uppbyggnad och för tillnärmning av lagstiftningen och detta stöd kommer att fortsätta med medel från 1998 års budget i form av två större projekt för partnersamverkan inom luft- och vattensektorn.

Inom transportsektorn undertecknades kontrakt värda 5 miljoner euro från 1997 års budget under 1998 som avsåg reparationer och förnyelse av järnvägslinjen Tallinn-Narva, som är Estlands viktigaste järnvägslinje. Återuppbyggnaden av vägsträckan Tallinn-Paldiski (1 miljon euro), som finansierades genom budgeten för gränsöverskridande samarbete, avslutades 1998.

Inom sektorn offentliga finanser utvecklades en IT-plan för budget- och finansavdelningen på finansministeriet, som kommer att genomföras med hjälp av medel i 1998 års Phare-program. Det nationella skatteverket fick också stöd från Phare under året. När det gäller tullförvaltningen började det nya datoriserade tull- och transiteringssystemet, kallat Asycuda, att genomföras 1998.

Stödet till Estlands regionala utvecklingsprogram fortsatte 1998, främst genom utvecklingen av regional statistik och upprättandet av en regional utvecklingsplan. Förberedelserna inför lanseringen av det särskilda förberedande programmet för strukturfonderna, som finansieras med 3 miljoner euro från 1998 års program, inleddes också under året. Stödet inom detta område kommer att ges i form av flera olika åtgärder och främst fokuseras på sund finansiell förvaltning och kontroll, en rättslig ram, utformning av en nationell utvecklingsplan och på förberedande verksamhet rörande de nya ISPA- och Sapard-programmen.

Resultat

Resultat har noterats inom en rad viktiga sektorer i Estland.

Jordbrukssektorn har omfattats både av ett pågående och ett nytt Phare-samarbete. Stöd till institutionell uppbyggnad och kapacitetsuppbyggnad gavs t.ex. till jordbruksministeriet för att bidra till utvecklingen av landsbygdsturism och en alternativ politik för markutnyttjande. Dessutom inköptes nödvändig utrustning för ett jordbruksregister och för ett integrerat informationsnätverk rörande livsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet (som kommer att levereras under det första kvartalet 1999). Ett nytt projekt som skall utveckla en mikrolåneordning lanserades också 1998.

Eftersom markreformen ännu bara har börjat i Estland fortsatte Phare att ge välbehövligt stöd för att påskynda denna. Bistånd gavs till utformningen av ett markinformationssystem (däribland inköp av utrustning) och för kapacitetsuppbyggnad inom markstyrelsen.

Slutligen har förberedelserna inletts av tre projekt rörande institutionell partnersamverkan, som skall finansieras med medel från 1998 års program. Genom dessa projekt kommer stöd att ges till utvecklingen av ett informationssystem för jordbruket, för fytosanitära kontroller och för fiske.

Europeisk integration och rättslig tillnärmning är fortfarande viktiga prioriteringar och Phare-projekten fortsatte att ge värdefulla bidrag inom detta område. Phare tillhandahöll strategisk rådgivning rörande EU-integration, bistånd till kontoret för europeisk integration avseende utbildning av offentliganställda tjänstemän i EU-frågor och stöd till underavdelningen rörande EU-integration på ekonomiministeriet. Det estniska centret för översättning och lagstiftningsstöd fick också Phare-stöd under 1998.

Den institutionella uppbyggnaden sträckte sig också till det sociala området. Flera Phare-projekt bidrog till att förstärka socialministeriets, yrkesinspektionens och arbetsmarknadsstyrelsens administrativa och institutionella kapacitet. Stöd gavs också till förbättring av arbetsmiljön.

Rättsliga och inrikesfrågor är en viktig prioritering i hela regionen och inbegriper en effektiv förvaltning och kontroll av gränserna. Relativt stora anslag hade avsatts 1997 för att förstärka Estlands östra gräns och 1998 upprättades ett kontrakt värt 2 miljoner euro för inköp av värmebildbehandlingsutrustning för den estniska gränsvakten. Denna nya utrustning kommer att uppgradera övervakningskapaciteten till unionens standarder och få Estland att på kort tid uppnå Schengen-standard.

Flera projekt som hade inletts inom ramen för programmet för gränsöverskridande samarbete på senare år avslutades 1998. Bland dessa fanns Tallinns överföringsstation för farligt avfall, som invigdes i mitten av 1998, ett ålderdomshem i Kuressaare, den första fasen i ett projekt för landsbygdens ekonomiska utveckling, samt projektet för utveckling av naturturism i västra Estland. 1998 års anslag fortsätter att vara inriktade på infrastrukturinvesteringar inom miljö- och transportsektorerna och på institutionell uppbyggnad för lokala och regionala myndigheter.

Phare har också gett värdefullt stöd när det gäller export- och investeringsfrämjande verksamhet, bl.a. genom att hjälpa till med personalutbildning och personalutveckling på Estlands exportorgan. Ett förslag till exportpolitik har utarbetats med stöd från Phare, som regeringen förväntas slutgiltigt godkänna under 1999. Phare-stödet till Estlands privatiseringsmyndighet (se rutan nedan) kommer att bidra till att fullborda privatiseringsprocessen i Estland.

Fallstudie: Estlands privatiseringsmyndighet

Det snabba privatiseringsprogrammet i Estland innebar att privatiseringen var så gott som fullbordad i slutet av 1995, med undantag för järnvägs- och energi- och telekommunikationssektorerna, där reformer fortfarande höll på att genomföras. Tack vare Phare-stödet har emellertid Estlands privatiseringsmyndighet nu kunnat bidra till att förbereda dessa stora verk och företag på privatisering under 1999.

I Phare-stödet till Estlands privatiseringsmyndighet ingick tillhandahållandet av uppgifter som kommer att möjliggöra framtida privatiseringar av

- Estlands järnvägar,

- Estlands energiverk,

- Estlands televerk,

- Oljeskifferföretaget,

- Tallinns hamn.

Ungern

Året som gått

Liksom 1997 fortsatte Ungerns makroekonomiska resultat att vara positiva under 1998. Den ekonomiska tillväxten uppgick till uppskattningsvis 4,5 % (jämfört med 4,4 % 1997) och utvecklingen för både yttre och inre balanser visade tecken på fortsatt förbättring. Underskottet i bytesbalansen uppgick till 3 % av BNP (ner från 6 % 1997), medan budgetunderskottet minskade något till 4,5 % av BNP (4,6 % 1997). De utländska direktinvesteringarna var fortsatt relativt starka på omkring 1 500-1 700 miljoner USD, vilket innebar att Ungerns nettoutlandsskuld fortsatte att minska till omkring 6 900 miljoner euro. Den genomsnittliga inflationstakten sjönk till uppskattningsvis 14,9 % på årsbasis och även arbetslösheten sjönk till 8,1 %.

Strukturreformerna fortsatte. Pensionsreformen genomfördes under året och var det första viktiga steget i översynen av hela socialförsäkringssystemet. Stora framsteg har redan gjorts när det gäller privatiseringsprocessen. Massprivatiseringen fullbordades och kontantutförsäljningen fortsatte. Privatiseringsintäkterna uppgick till ca 1,3 miljarder euro, varav mer än hälften var i utländsk valuta. Efter ändringen av privatiseringslagen 1997 kommer den statliga egendomsbyrån att behålla andelar i 116 företag.

De nuvarande ekonomiska resultaten bör kvarstå om Ungern bibehåller de rätta förhållandena för handelsintegration och företagsomstrukturering. Ytterligare ansträngningar behövs emellertid för att reformera hälso- och sjukvårdssektorn och för att genomföra och upprätthålla den rättsliga ramen, särskilt när det gäller reglerade företag och finanssektorn.

Både parlamentsval och lokala val hölls i Ungern 1998. Parlamentsvalen ledde till ett regeringsskifte, vilket visade att landets demokratiska institutioner fungerar väl. Inom utrikespolitiken var den största händelsen naturligtvis att anslutningsförhandlingar inleddes med Europeiska unionen.

När det gäller förbindelserna med EU var de viktigaste händelserna 1998 lanseringen av anslutningsprocessen i mars, inledandet av anslutningsförhandlingar, antagandet av partnerskapet för anslutning, samt offentliggörandet av den första återkommande rapporten i november.

Slutsats i Europeiska kommissionens återkommande rapport,

november 1998

Ungern uppfyller liksom tidigare Köpenhamnskriterierna. Fortlöpande uppmärksamhet behöver ägnas åt att effektivisera bekämpningen av korruption och förbättra romernas situation.

Ungern kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi. Landet bör på medellång sikt kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen väl, förutsatt att förutsättningarna för handelsintegration och fortgående omstrukturering av företag bibehålls.

Ungern har fortsatt att i jämn takt införliva gemenskapens regelverk, och i regel har införlivandet åtföljts av lämpliga institutionella och finansiella åtgärder för att underlätta genomförandet. Enligt kommissionens mening kommer Ungern, om landet fortsätter att göra stadiga framsteg, på medellång sikt att kunna påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, förutsatt att införlivandet av lagstiftningen på miljöområdet går snabbare framåt.

Phare under 1998

Den 17 december 1998 undertecknade den ungerska regeringen och Europeiska kommissionen 1998 års nationella Phare-program (67 miljoner euro).

Inom ramen för 1998 års nationella Phare-program kommer Phare att prioritera både åtgärder för institutionell uppbyggnad och investeringar som är nödvändiga för att uppfylla de skyldigheter som följer av ett EU-medlemskap. Stödet kommer att vara inriktat på de sektorer som fastställts vara prioriteringar på kort och medellång sikt i partnerskapet för anslutning.

7,8 miljoner euro har anslagits för att förstärka den institutionella och administrativa kapaciteten i Ungern. Projekt för partnersamverkan med medlemsstaterna kommer att vara inriktade på utveckling av system för att övervaka statligt stöd, beskattning, konkurrensmyndigheter, övervakningsorgan samt kommittéer för revisions- och bokföringsnormer. Phare kommer också att stödja en förbättring av finansiella och statistiska uppgifter, förstärkning av riksrevisionsbyrån och statens kontrollbyrå, främjande av utrikeshandeln och förbättring av gränsförvaltningen.

Phare-stödet kommer också att användas för att möjliggöra ytterligare integration i den inre marknaden (3 miljoner euro) genom fortsatt arbete när det gäller antagandet och genomförandet av vitbokslagstiftningen, inbegripet utvecklingen av provnings- och certifieringsorgan. Stödet på detta område kommer också att omfatta upprättandet av marknadsövervakningsorgan och tillhandahållande av expertis på EU-lagstiftningen.

Programmet för rättsliga och inrikesfrågor (15 miljoner euro) syftar till att utöka samarbetet när det gäller bekämpningen av organiserad brottslighet genom att tillhandahålla utbildning och utrustning för poliser, gränsvakter, statsåklagarmyndigheten och invandrarmyndigheten. Gränsförvaltningen är en prioriterad fråga och medel kommer att användas för att modernisera två viktiga gränsstationer längs Ungerns södra gräns.

Phare-stödet inom jordbrukssektorn (16 miljoner euro) kommer att bidra till att upprätta gränskontrollstationer, utveckla veterinära och fytosanitära informationssystem, modernisera diagnoslaboratorier och höja standarden när det gäller fytosanitära kontroller. Jordbruksprogrammet kommer att stödja upprättandet av institutioner som i framtiden skall ansvara för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. Målet kommer att vara efterlevnad av EU:s bestämmelser om kvalitetskontroll och kvalitetssäkring, samt utveckling av förvaltningsstrukturer för genomförandet av strukturåtgärder och åtgärder för landsbygdsutveckling.

Nödvändigheten av att anta och tillämpa regelverket på miljöområdet betonades i kommissionens återkommande rapport och 1998 års miljöprogram (14,2 miljoner euro) kommer att vara inriktat på att genomföra viktiga miljödirektiv (t.ex. direktiven om luftföroreningar, livsmiljöer och Seveso), förstärka den centrala miljöskyddsfonden så att den till fullo uppfyller EU:s standarder och modernisera miljöinspektoraten.

När det gäller den regionala utvecklingen kommer ett särskilt förberedande program (7 miljoner euro) att syfta till att skapa kapacitet för identifiering, planering, genomförande och övervakning av projekt i syfte att hjälpa Ungern att förbereda sig inför ett deltagande i strukturfonderna efter anslutningen.

Ungrare kommer att få stöd för deltagande i gemenskapsprogram (3 miljoner euro). Subventioner som ges via gemenskapsprogram täcker endast en del av de totala projektkostnaderna, vilket innebär att stödmottagarna måste finansiera en del av sitt deltagande. Stöd utifrån är nödvändigt om ungerska institutioner och enskilda skall kunna dra full nytta av de möjligheter som ett deltagande i gemenskapsprogrammen medför. Phare kommer att ge ekonomiskt stöd till stödmottagare i fråga om flera program, bl.a. Kaleidoscope, Ariane, Raphael, Lika möjligheter, Life och Save.

Slutligen kommer 1 miljon euro att bidra till att förbättra Phares programförvaltning genom inrättandet av en central finansierings- och upphandlingsenhet.

Ett ytterligare anslag på 10 miljoner euro avsattes 1998 för Tempus-programmets fortsättning och för att öppna upp gemenskapsprogrammen (för kostnader för "inträdesbiljetter"). Hela 5 miljoner euro gick till Tempus, vilket gjorde det möjligt att finansiera 22 gemensamma europeiska projekt, varav 14 handlade om institutionell uppbyggnad.

Resultat

Även om programplaneringen gick smidigt under 1998 uppstod vissa problem när det gäller programförvaltningen. De ungerska myndigheternas genomförandekapacitet har sjunkit stadigt under de senaste fyra åren. År 1995 uppgick de totala upphandlade medlen för året till ca 110 miljoner euro. Denna siffra sjönk till 93 miljoner euro 1996, till 72 miljoner euro 1997 och till bara 60 miljoner euro 1998. Kommissionen arbetar med de ungerska myndigheterna för att försöka åtgärda dessa problem.

Phare-programmet har lett till synliga resultat inom en rad olika sektorer.

När det gäller europeisk integration har Phare bidragit till att inrätta centrer för europeiska studier i Ungern. Efter en anbudsinfordran utsågs 12 institutioner för högre utbildning till centrer för europeiska studier i februari 1998. Programmet för centren för europeiska studier (3 miljoner euro) gör det möjligt för ungerska institutioner för högre utbildning att upprätta omfattande utbildningsprogram för europeiska frågor. De huvudsakliga målgrupperna är studenter och doktorander, men kurser erbjuds också offentliganställda tjänstemän, advokater, journalister, lärare och företag.

Ett exportfrämjande program som får Phare-stöd har också blivit en stor framgång. Tio trikåföretag deltar i trikåindustrins utvecklingsprogram som lanserats med stöd från Phare. Syftet med programmet är att hjälpa företagen ta fram kollektioner och marknadsföra dem effektivt. Företagen varierar i storlek, organisation och geografiskt läge, men förenas av den gemensamma ambitionen att vilja nå ut på de europeiska marknaderna med produkter av hög kvalitet. Den första fasen i projektet (maj 1997- mars 1998) var koncentrerad till urvalet av potentiella ungerska deltagare och framtagning av deras höst- och vinterkollektioner. Kollektionerna visades med stor framgång upp på internationella mässor (vilket finansierades med Phare-medel) - enbart på mässorna tog företagen upp beställningar till ett värde av 60 000 euro. De knöt också kontakter med flera olika grossister och återförsäljare inom EU. Den andra fasen i projektet (maj 1998) syftade till att få fler företag att delta i projektet, med en ny komponent inriktad på att utveckla bolagsidentiteter för företagen. De nya kollektionerna kommer att visas upp på mässor i Europa under 1999.

Phares Demokratiprogram och Lien-programmet har också varit mycket framgångsrika i Ungern, med ett stort antal mikroprojekt som har gett stöd till en lång rad olika organisationer och enskilda.

Demokratiprogrammet har gett stöd till 140 icke-statliga organisationer i Ungern under de senaste tre åren. Ett mikroprojekt har t.ex. främjat utvecklingen och samordningen av icke-statliga organisationer i grevskapet Szabolcs-Szatmár-Bereg. Genom att publicera och sprida ett nyhetsbrev varannan månad till icke-statliga organisationer i regionen har projektet bidragit till att informera organisationerna om händelser, utbildningstillfällen och relevanta anbudsinfordringar. Ett annat projekt bidrog till att utbilda regionens romerungdomar i demokrati genom föreläsningar, studiebesök på ungerska romerorganisationer och utbildningstillfällen för de mest begåvade ungdomarna.

Bland de framgångsrika Lien-mikroprojekten fanns drivandet av ett dagvårdscenter för människor med Alzheimers sjukdom och senil demens samt deras anhöriga, där man erbjöd terapi och rådgiv