E. Det finns inte tillräckligt med erfaren laboratoriepersonal att tillgå på EU-nivå som kan utföra kontroller
i enlighet med direktiv 2003/126/EG.
F. EG-domstolen fann i mål C-286/02 att det var förbudet mot användning av animaliskt mjöl i foder för
idisslare som hade givit bäst resultat i kampen mot TSE.
G. Animaliska proteiner ingår inte som en naturlig del i idisslares foder.
1. Europaparlamentet anser att utfodring av fiskmjöl till idisslare inte överensstämmer med den skyldig-
het som åläggs gemenskapen i artikel 152.1 i EG-fördraget.
2. Europaparlamentet anser att de befogenheter som kommissionen ges i artikel 23 i förordning (EG)
nr 999/2001 inte tillåter att nivån på folkhälsoskyddet sänks.
3. Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att dra tillbaka sitt förslag till förordning om änd-
ring av bilaga IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 om djurfoder (SANCO/3027/2004).
4. Europaparlamentet anser att samtliga foder för övriga husdjur som hålls, göds eller föds upp för
produktion av livsmedel bör bli föremål för noggrann prövning.
5. Europaparlamentet efterlyser vetenskaplig analys för att fastställa acceptabla gränsvärden för dioxin i
fiskmjöl som skall användas som foder till svin och fjäderfän.
6. Europaparlamentet betvivlar starkt att det finns tillräckligt erfaren laboratoriepersonal att tillgå i Euro-
peiska unionens medlemsstater för att utföra de kontroller avseende fiskmjöl som föreskrivs i direktiv 2003/126/EG.
7. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och
medlemsstaternas regeringar.
P6_TA(2004)0044
Förbindelserna EU/Indien
Europaparlamentets rekommendation till rådet om förbindelserna mellan EU och Indien
(2004/2195(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation
— med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Glyn Ford för PSE-gruppen om förbin-
delserna mellan EU och Indien (B6-0005/2004),
— med beaktande av kommissionens meddelande om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien av
den 16 juni 2004 (KOM(2004)0430),
— med beaktande av det femte toppmötet mellan EU och Indien, som skulle hållas den 14 oktober 2004 i
Haag, och som nu kommer att hållas den 8 november 2004,
— med beaktande av det senaste interparlamentariska mötet mellan Europaparlamentet och det indiska
parlamentet, som hölls den 17 –20 april 2002 i New Delhi,
— med beaktande av artikel 114.3 och artikel 90 i arbetsordningen,
— med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0024/2004).
A. Indien har stor geostrategisk betydelse och en potentiellt viktig roll i en multilateral världsordning, i
synnerhet i kraft av sin status som världens största multikulturella demokrati.
B. Indien med sin religiösa, kulturella, etniska och språkliga mångfald har stor betydelse och är viktig för
dialogen mellan civilisationer.14.7.2005 SV C 174 E/179 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 28 oktober 2004
C. Indien har en växande roll som regional stormakt i södra Asien och en nyckelroll i viktiga regionala
multilaterala organisationer som SAARC, ASEAN, GCC och CICA.
1. Europaparlamentet rekommenderar att rådet vid det femte toppmötet mellan EU och Indien fattar
beslut om att ge EU:s förbindelser med Indien status som ett strategiskt partnerskap, i syfte att göra detmultilaterala samarbetet mer effektivt, och att det vidtar de praktiska åtgärder som detta kräver. Parlamentetställer sig mycket positivt till närmare förbindelser mellan EU och Indien och anser att ömsesidig respektoch partnerskap bäst kommer till uttryck i en öppen dialog om alla frågor, även dem som det råder oenig-het om. Europaparlamentet uppmanar i detta syfte rådet att särskilt uppmärksamma följande punkter:
1.1 En strategisk allians bör utvecklas med Indien för att förbättra det multilaterala samarbetet på ett sätt
som främjar fred, säkerhet, mänskliga rättigheter och demokrati. Hänsyn bör därvid tas till samtligaaspekter på de bilaterala förbindelser som detta partnerskap omfattar, inbegripet de som nämns ovan.
1.2 Samtidigt som man fortsätter att främja starka handelsrelationer med Indien bör man se till att stärka
banden på andra nivåer såsom inom den politiska, kulturella och sociala sfären.
1.3 EU bör främja utvecklingen av en stark handelsrelation med Indien och arbeta med Indien för att nå
en bättre förståelse om den globala ekonomin, och särskilt om fördelarna för bägge ekonomier avutveckling på marknaden för out- och insourcing.
1.4 Samarbetet när det gäller såväl konfliktförebyggande som politisk och ekonomisk återuppbyggnad
samt rehabilitering efter en konflikt bör stärkas. Härvid bör man beakta den positiva roll som regionalintegrering har att spela i konfliktförebyggande. Allt detta bör ske bilateralt inom ramen för FN-systemet.
1.5 En insats bör i detta sammanhang göras för att möta globala utmaningar som icke-spridning av kärn-
vapen, nedrustning, terrorism och organiserad brottslighet. Man bör i detta syfte utvidga befogenhets-området för den gemensamma arbetsgruppen för EU och Indien om antiterrorism till att omfattasäkerhetssamarbete i allmänhet, med särskild inriktning på penningtvätt samt data- och narkotikarela-terad terrorism. Härmed bör man bemyndiga Europol att ha ett formellt samarbete med Indien och
man bör stödja Indiens ansökan om status som privilegierat land hos Europol.
1.6 Samarbete på det säkerhetspolitiska området är ännu viktigare sedan Förenta staterna har beslutat
återuppta sin export av kärnteknik och annan avancerad teknik till Indien för första gången sedan1998, då Förenta staterna införde sanktioner mot Indien efter att landet hade genomfört ett kärnva-penprov.
1.7 Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt dialogen mellan Indien och Pakistan om bland annat Kashmir,
en välkommen utveckling som förhoppningsvis kommer att ge goda resultat. Det råder ett behov avatt utveckla och förankra ett ömsesidigt förtroende mellan dessa två stora stater.
1.8 Det är viktigt att undersöka hur EU, med sin gedigna erfarenhet av regional integrering, kan främja
regionalt samarbete i Sydostasien inom ramen för SAARC.
1.9 En förteckning bör sammanställas över samtliga bilaterala förbindelser mellan EU:s medlemsstater och
Indien, i syfte att samordna dessa inom en EU-ram för att kunna identifiera bästa praxis eller kartläggaområden inom vilka det eventuellt förekommer onödiga överlappningar eller motsättningar.
1.10 Man bör tillsammans med Indien sträva att främja det internationella samarbetet för att möta globala
utmaningar på miljöområdet.
1.11 En dialog bör utvecklas med Indien om tvärgående frågor som gott styre, miljöpolitik, industripolitik,
konkurrensfrågor, försvarsutrustning samt strategiska områden som IT-samhället, transport-, energi-och biotekniksektorn samt samarbete i rymdfrågor.
1.12 Det är viktigt att fortsätta att stödja den pågående dialogen om FN:s organisatoriska och institutionella
omstrukturering och att samordna positionerna beträffande förberedelserna, förhandlingarna ochgenomförandet av viktiga multilaterala FN-konventioner. Denna samordning skulle kunna ske genomregelbundet återkommande gemensamma möten mellan EU:s och Indiens FN-delegationer.C 174 E/180 SV 14.7.2005 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 28 oktober 2004
1.13 De civila kontakterna bör främjas liksom det ömsesidiga akademiska utbytet. Likaså bör de kulturella
förbindelserna stärkas, inte minst genom upprättandet av ett EU-Indien-center för indiska studier. Manbör överväga att regelbundet arrangera kulturveckor i anslutning till framtida toppmöten mellan EUoch Indien.
1.14 En strategi bör utformas för att göra EU mer synligt i Indien och tvärtom.1.15 Europaparlamentets arbete för att utveckla sina kontakter och diskussioner med det indiska parla-
mentet bör uppmuntras, bland annat genom att man formaliserar en ordning för regelbundet åter-kommande möten mellan delegationer från det indiska parlamentet Lok Sabha och Europaparlamentet.
2. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för
kännedom, till kommissionen och till Indiens regering och parlament.
P6_TA(2004)0045
Utgången av folkomröstningen och valet i Vitryssland
Europaparlamentets resolution om den politiska situationen i Vitryssland efter parlamentsvalet och
folkomröstningen den 17 oktober 2004
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
— med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Vitryssland, särskilt resolutionen av den
16 september 2004 (1),
— med beaktande av yttrandet om folkomröstningen den 17 oktober 2004 i Vitryssland som Venedig-
kommissionen antog vid sitt sextionde plenarsammanträde den 8 –9 oktober 2004,
— med särskilt beaktande av sin resolution av den 24 oktober 1996 om situationen i Vitryssland (2), i
vilken det beslutade att inga ytterligare steg skulle tas för att ratificera partnerskaps- och samarbets-avtalet med landet förrän myndigheterna i Vitryssland givit klara signaler om att de avser att till fullorespektera de grundläggande demokratiska och mänskliga rättigheterna,
— med särskilt beaktande av sin resolution av den 5 juli 2001 om Vitryssland (
3), som antogs före presi-
dentvalet 2001, och de rapporter från den parlamentariska trojkan (Organisationens för säkerhet ochsamarbete i Europa (OSSE) parlamentariska församling, Europarådets parlamentariska församling ochEuropaparlamentet) som offentliggjordes efter det allmänna valet 2000 (30 januari 2001) och presi-dentvalet 2001 (4 oktober 2001),
— med särskilt beaktande av sin resolution av den 11 februari 2003 om förbindelserna mellan Europeiska
unionen och Vitryssland: mot ett framtida partnerskap (
4),
— med beaktande av det parlamentsval och den folkomröstning om konstitutionen som ägde rum i Vit-
ryssland den 17 oktober 2004,
— med beaktande av uttalandet från den internationella valövervakningsgruppen för parlamentsvalet i
Vitryssland om de preliminära resultaten och slutsatserna,
— med beaktande av ordförandeskapets förklaring på Europeiska unionens vägnar om parlamentsvalet och
folkomröstningen i Vitryssland den 17 oktober 2004,
— med beaktande av uttalandet från chefen för OSSE:s kontor i Minsk om angreppen på oppositions-
politiker i Minsk den 19 oktober 2004,
— med beaktande av Vitrysslands demokratiakt från 2004, som undertecknades av USA:s president den
20 oktober 2004,
— med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:
(1) Antagna texter, P6_TA(2004)0011.
(2) EGT C 347, 18.11.1996, s. 168.
(3) EGT C 65 E, 14.3.2002, s. 373.
(4) EUT C 43 E, 19.2.2004, s. 60.14.7.2005 SV C 174 E/181 Europeiska unionens officiella tidning
Torsdag 28 oktober 2004