B4-1333/96

Resolution om de framgångar som nåtts 1996 vid genomförandet av samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (i enlighet med avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av artikel K 6 i Fördraget om Europeiska Unionen,

- med beaktande av artikel 94.2 i arbetsordningen,

- med beaktande av sina resolutioner av den 13 december 1994 och den 14 december 1995 om de framgångar som nåtts 1994 respektive 1995 vid genomförandet av samarbetet i rättsliga och inrikes frågor i enlighet med avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen ((EGT nr C 18, 23.1.1995, s. 39 och EGT nr C 17, 22.1.1996, s. 179.)), och med beaktande av följande:

A. Unionen har en unik institutionell struktur och respekterar medlemsstaternas grundläggande rättigheter och nationella identitet. Regeringssystemen i dessa grundas på demokratiska principer.

B. Erfarenheten från detta tredje år av samarbete i rättsliga och inrikes frågor visar än en gång klart vilka luckor det finns i detta, något som Europaparlamentet upprepade gånger har påtalat och som understryks tydligt av Europeiska unionens institutioner samt av reflektionsgruppen inför regeringskonferensen.

C. Det står än en gång klart att svagheterna i den tredje pelaren beror på följande:

- Brist på tydliga politiska mål i avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen.

- Diskutabel behörighetsfördelning mellan Europeiska gemenskapen (första pelaren), samarbetet i rättsliga och inrikes frågor (tredje pelaren) och medlemsstaterna (fritt samarbete).

- Kravet på enhällighet, som leder antingen till blockering eller till minimibeslut, som reducerats till den minsta gemensamma nämnaren i de olika medlemsstaternas lagstiftningar.

- Instrumenten i artikel K 3: kontroverser om huruvida gemensamma ståndpunkter och åtgärder är tvingande, tungrodda och komplicerade konventioner, i synnerhet när det gäller ratificeringen av dessa.

- Vissa medlemsstater har en avvaktande hållning till regeringssamarbete i den form det förekommer i avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen, och önskar fortsätta arbetet under de former som gällde innan fördraget trädde i kraft.

- Domstolen saknar möjligheter att utöva en adekvat rättslig övervakning.

- Frånvaron av någon som helst verklig parlamentarisk kontroll genom Europaparlamentet eller de nationella parlamenten.

- Avsaknad av vilja hos medlemsstaterna att utnyttja alla resurser i avdelning VI, artiklarna K 3 och K 4 (möjligheten att i vissa fall tillämpa omröstning med kvalificerad majoritet och att ge domstolen behörighet) samt K 9.

- Rådets bristande vilja att tillämpa artikel K 6 i fördragets anda.

- Frånvaron av någon som helst verklig finanskontroll med tanke på att rådet enligt artikel K 8.2 första och andra strecksatsen i fördraget antingen enhälligt kan besluta att kostnaderna skall belasta Europeiska gemenskapernas budget eller bestämma att dessa kostnader skall belasta medlemsstaterna, vilket i praktiken betyder att endast en mycket liten del av de verksamheter som faller under tredje pelaren hittills har finansierats genom Europeiska gemenskapernas budget.

D. Rådets konventioner och övriga beslut tolkas på olika sätt i olika medlemsstater, vilket innebär att rättsstaten ifrågasätts. Det är i de demokratiska medlemsstaternas intresse att ha en gemensam tolkning av dessa konventioner och andra texter, för att komma fram till gemensamma grundläggande principer.

E. Kommissionens ordförandeskap bör regelbundet informera Europaparlamentet om arbetet inom dessa områden i enlighet med artikel K 6 första stycket i Fördraget om Europeiska unionen. Ordförandeskapet skall höra Europaparlamentet om de viktigaste inslagen i verksamheten på dessa områden och «se till att vederbörlig hänsyn tas till Europaparlamentets synpunkter» i enlighet med artikel K 6 andra stycket i detta fördrag.

F. Ordförandeskapet har under 1996 visat samarbetsvilja, och det måste understrykas att det 1996 har hänt att ordförandeskapet uttryckligen frågat efter Europaparlamentets åsikt innan ett slutligt beslut fattats, bl.a om följande:

- Utkast till protokoll, upprättat på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen, till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (C4-0607/95 - 12549/95 - 96/0902 (CNS), om korruption av tjänstemän och ledamöterna) ((Parlamentets yttrande: EGT nr C 166, 10.6.1996, s. 102.)).

- Utkast till det andra protokollet till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen (C4-0137/96 - 7751/96 - 95/0360 (CNS) om juridiska personers ansvar samt penningtvätt ((Parlamentets yttrande: protokollet av den 24.10.1996, del II.7.)).

- Konventionen om kamp mot korruption där tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller i Europeiska unionens medlemsstater är inblandade (C4-0561/96 - 7751/96) ((Parlamentets resolution: protokollet av den 15.11.1996, del II.6.))

men konstaterar att någon sådan rådfrågning inte har ägt rum i de flesta fall.

G. Ordförandeskapet måste utföra följande:

- skriftligen informera parlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor i början av varje ordförandeskap,

- föra en diskussion med utskottets ledamöter före varje rådsmöte (även informella möten),

- översända alla förslag till beslut (gemensam åtgärd, resolution, konvention och så vidare) till parlamentet för yttrande,

- se till att rådet beaktar parlamentets yttrande då den antar beslut,

- efter ett rådsmöte informera utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter om resultatet av detta och om huruvida Europaparlamentets yttrande beaktats.

H. Resolutionen om prioriteringarna för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor från och med den 1 juli 1996 till och med den 30 juni 1998

- har antagits av rådet utan att Europaparlamentet rådfrågats,

- visar omfattningen av de brådskande frågor som återstår att lösa,

- fastställer inte någon rangordning av de 37 ämnesområden (med många delområden) som omnämns.

I. Rådet har inte planerat att använda artikel K 9 i Fördraget om Europeiska unionen för att gemenskapsanpassa delar av de områden som räknas upp i artikel K 1.

J. Erfarenheterna av arbetet under den tredje pelaren visar ett växande demokratiskt underskott, eftersom rådet tagit för vana att besluta med utgångspunkt i förslag som utarbetats av nationella tjänstemän vid justitie- och inrikesdepartement, utan att först rådfråga Europaparlamentet och utan att de nationella parlamenten får möjlighet att ändra den kompromiss som dessa tjänstemän kommit fram till.

K. Förutom en förbättring av rådets arbetsrutiner kan det samarbete med övriga gemenskapsinstitutioner som föreskrivs i detta fördrag redan nu inledas utan någon ändring av bestämmelserna i Fördraget om Europeiska unionen. Regeringskonferensen får inte användas som förevändning för att inte uträtta något under 1997 i avvaktan på ändringar i EG-fördraget.

L. Europaparlamentet lade redan inför regeringskonferensen fram sina förslag för att förbättra genomförandet av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen och inleda en ambitiös reformering av samarbetet i rättsliga och inrikes frågor, bl.a genom att föreslå en omedelbar gemenskapsanpassning inom vissa områden och införande av mer bindande texter i fördraget, samtidigt som principerna för rätt och demokrati iakttas strikt inom de områden som fortsätter att höra till samarbetet inom den tredje pelaren.

M. Rådet har 1996 tagit följande beslut inom ramen för den tredje pelaren:

1. Instrument i enlighet med artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen:

- Rådets gemensamma ståndpunkt på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen om harmoniserad användning av uttrycket «flykting» i artikel 1 i Genèvekonventionen ((EGT nr L 63, 13.3.1996, s. 2.)).

- Gemensam åtgärd beslutad av rådet på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen om ett system för flygplatstransitering ((EGT nr L 63, 13.3.1996, s. 8.)).

- Gemensam åtgärd om en ordning för utbyte av sambandspersoner för att förbättra det rättsliga samarbetet mellan Europeiska unionens medlemsstater ((EGT nr L 105, 27.4.1996, s. 1.)).

- Gemensam åtgärd beslutad av rådet på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen om åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet ((EGT nr L 185, 24.7.1996, s. 5.)).

- Rådets dokument som utgör ett protokoll till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen ((-Pressmeddelanden 10259/96 (press 247) och 10261/96 (press 249).)), undertecknat i Dublin den 27 september 1996.

- Konvention om utvisning mellan Europeiska unionens medlemsstater, undertecknad i Dublin den 27 september 1996 ((-Pressmeddelanden 10259/96 (press 247) och 10262/96 (press 250).)).

- Tre protokoll om tolkning i form av förhandsavgöranden av Europeiska gemenskapernas domstol ((-om Europol (23.7.1996). -om konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (29.11.1996). -om konventionen om användningen av data inom tullområdet (29.11.1996).)).

- Gemensam åtgärd beslutad av rådet på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen om gemensamma riktlinjer för Europeiska unionens medlemsstaters initiativ i frågor som rör sambandsofficerare ((EGT nr L 268, 19.10.1996.)).

- Gemensam åtgärd beslutad av rådet på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen och följande om att upprätta och föra ett register över specialiserad kompetens, skicklighet och sakkunskap när det gäller att bekämpa terrorism för att underlätta samarbetet med att bekämpa terrorism mellan Europeiska unionens medlemsstater ((EGT nr L 273, 25.10.1996. )).

- Gemensam åtgärd beslutad av rådet på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen om upprättandet av ett program för stimulans och utbyte för jurister (GROTIUS) ((Antagen den 28.10.1996.)).

- Gemensam åtgärd beslutad av rådet på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen om upprättandet av ett program för utbildning, utbyte och samarbete på området för identitetshandlingar (SHERLOCK) ((Antagen den 28.10.1996.)).

- Gemensam ståndpunkt som antagits av rådet på grundval av artikel K 3.2 a i Fördraget om europeiska unionen om bistånds- och informationsuppdrag i området före gränsen ((EGT nr L 281, 31.10.1996.)).

- Gemensam åtgärd om samarbete mellan tullmyndigheter och företagsorganisationer inom bekämpningen av droger ((Dokument 10324/96 ENFOCUSTOM 39 - 10142/96 ENFOCUSTOM 36 + ändrad 1 (slutlig).)).

- Gemensam åtgärd om att upprätta och föra ett register över kompetens, skicklighet och sakkunskap när det gäller att bekämpa organiserad internationell brottslighet för att underlätta samarbetet vid tillämpningen av lagen mellan Europeiska unionens medlemsstater ((Dokument 1103/96 CK 43 - 10810/96 CK 39.)).

- Gemensam åtgärd om informationsutbyte när det gäller att fastställa drogernas kemiska sammansättning för att underlätta samarbetet vid bekämpningen av handeln med droger mellan Europeiska unionens medlemsstater ((Dokument 11259/96 ENFOPOL 177 - 11100 ENFOPOL 174.)).

- Gemensam åtgärd för upprättandet av ett program för stimulans och utbyte för personer som arbetar med att bekämpa människohandel och sexuellt utnyttjande av barn ((Dokument 11148/96 CK 49 - 11341/96 CK4 51.)).

- Gemensam åtgärd om ett enhetligt format för uppehållstillstånd (politisk överenskommelse).

- Gemensam åtgärd för bekämpningen av människohandel och sexuellt utnyttjande av barn (politisk överenskommelse).

- Gemensam åtgärd om närmandet av lagstiftningarna och metoderna i medlemsstaterna för att bekämpa narkotikamissbruk samt förhindra och bekämpa olaglig handel med droger (politisk överenskommelse).

2. Instrument som inte anges i artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen:

- Rådets beslut om ett varnings- och beredskapsförfarande för ansvarsfördelning vid mottagande och tillfällig vistelse för fördrivna personer ((EGT nr L 63, 13.3.1996, s. 10.)).

- Rådets rekommendation om lokalt konsulärt samarbete i visumfrågor ((EGT nr C 80, 18.3.1996, s. 1.)).

- Rådets resolution om den rättsliga ställningen för sådana medborgare i tredje land som under längre tid varit bosatta inom Europeiska unionens medlemsstaters territorium ((EGT nr C 80, 18.3.1996, s. 2.)).

- Rådets slutsatser om klausulerna om återtagande som skall införas i framtida blandade avtal ((Pressmeddelande 5309/96 (press 45) del II och III.)).

- Betänkande om en tullstrategi vid de yttre gränserna ((Pressmeddelande 5727/96 (press 63).)).

- Rådets rekommendation (96/C 131/01) om riktlinjer för att förebygga och bekämpa oroligheter i samband med fotbollsmatcher ((EGT nr C 131, 3.5.1996.)).

- Offentliggörande av beslut om rättsakter och andra texter antagna av rådet på området asyl och invandring ((EGT nr C 274, 19.9.1996.)).

- Rådets rekommendation om bekämpningen av illegal anställning av medborgare från tredje land ((Pressmeddelande 10259/96 (press 247), del IV, V och VI.)).

- Resolution om upprättandet av överenskommelser mellan polis- och tullmyndigheterna i frågor som rör narkotikabekämpningen ((Dokument 11004/96 ENFOPOL 168 ENFOCUSTOM 48 - 10782/96 ENFOPOL 160 ENFOCUSTOM 46.)).

- System för att ange drogernas renhetsgrad ((Dokument 11274/96 ENFOPOL 178 - 10466/1/96 ENFOPOL 152 ändrad 1.)).

- Rådets resolution om åtgärder för att bekämpa narkotikaturism inom Europeiska unionen ((Dokument 12047/96 ENFOPOL 202 - 11879 ENFOPOL 196.)).

N. Rådets framsteg i samarbetet i rättsliga och inrikes frågor uppfyller inte medborgarnas samtliga önskemål, och det är främst rådet, vilket ensamt beslutar inom detta område, som är ansvarigt för detta.

Allmänt

1. Parlamentet konstaterar att genomförandet av samarbetet i rättsliga och inrikes frågor fortfarande uppvisar samma problem och luckor som dem som parlamentet betonade i ovannämnda resolutioner av den 13 december 1994 och den 14 december 1995, och att Europaparlamentets rekommendationer och yttranden inte beaktats,

2. konstaterar att kravet på enhällighet i rådet beträffande den tredje pelaren medförde att beslutsprocessen påverkades särskilt mycket av Förenade kungarikets icke-samarbetspolitik, som innebar att utöva en otillåtlig utpressning och blockera beslut som överhuvudtaget inte hade med BSE-krisen att göra; konstaterar emellertid att alla de åtgärder som blockerades under rådets möte den 5 och 6 juni 1996 sedermera har antagits,

3. konstaterar ändå att när den politiska viljan finns är rådet i stånd att fatta snabba beslut, vilket visat sig i fråga om kampen mot människohandel och sexuellt utnyttjande av barn,

4. beklagar, vad beträffar kampen mot narkotikahandeln, ett område där en mängd beslut just fattats eller håller på att fattas, att dessa åtgärder endast delvis ryms inom ramen för den allmänna inriktning som kommissionen dragit upp och inte tar hänsyn till de önskemål som Europaparlamentet uttryckte i sin resolution av den 15 juni 1995 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska unionens handlingsplan för kampen mot droger (1995-1999) (KOM(94)0234 - C4-0107/94) ((EGT nr C 166, 3.7.1995, s. 116.)),

5. beklagar även att det europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk i Lissabon inte knutits till rådets arbete inom området,

6. konstaterar att det under 1996 skett en utveckling mot de former för beslutsfattande som nämns i artikel K 3,

7. upprepar likväl sin kritik av rådets praxis att anta resolutioner, rekommendationer, slutsatser och förklaringar, dvs. instrument som inte nämns i avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen och som dessutom även fortsättningsvis att inte alltid offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, såsom är fallet med andra typer av beslut som t.ex. budgeten för Europeiska narkotikaenheten; anser dessutom att rådet, om det vidhåller denna praxis i stället för att utöka samarbetet med kommissionen och Europaparlamentet, faktiskt kommer att skapa ett «icke-rättsligt» område som är oacceptabelt ur demokratisk synvinkel,

8. kritiserar också den brist på öppenhet som blir följden av rådets vana att fatta beslut vid «informella» möten som hålls utanför dess säte och efter vilka inga pressmeddelanden skickas ut; de formella besluten tas i stället upp i pressmeddelanden från andra rådsmöten, medan politiska överenskommelser i viktiga frågor (som t.ex. utvidgningen av befogenheterna för Europols narkotikaenhet) inte meddelas officiellt,

9. beklagar att rådet givit sitt samtycke till tillämpningsåtgärder, interna bestämmelser och andra genomförandeåtgärder beträffande Europol vilka förblivit hemligstämplade efter att ha arbetats fram av nationella tjänstemän; konstaterar att när Europolkonventionen ratificerats kommer Europaparlamentet, de nationella parlamenten och medborgarna att ställas inför en mängd redan fattade beslut,

10. erinrar om att avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen «utan att detta påverkar Europeiska gemenskapens befogenheter» kompletterar dessa och bidrar till genomförandet av unionens mål; anser att svårigheterna beträffande den fria rörligheten samt den talan som kommissionen och Europaparlamentet väckt hos EG-domstolen rörande två beslut av rådet om visa bevisar att rådet ger efter för påtryckningar från vissa medlemsstater, som inte önskar samarbeta inom ramen för den första pelaren,

11. hävdar åter att den fria rörligheten för personer omfattar medborgare från tredje land som lagligt bor inom unionens territorium, som det bekräftades av rådets nuvarande ordförandeskap inför utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor, och att detta genomförande hör till första pelaren,

((Sammanträdet för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor den 25 september 1996.))12. beklagar det irländska ordförandeskapets initiativ (en gemensam åtgärd beträffande resor som görs av medborgare från tredje land som bor i unionen), som kommer samtidigt som Europaparlamentet behandlar tre förslag från kommissionen om den fria rörligheten inom unionen; noterar ordförandeskapets förklaring om att detta initiativ inte konkurrerar med kommissionens förslag, men anser att gemenskapsförslag skall prioriteras,

13. hävdar åter att de utmaningar Europeiska unionen står inför, som att stärka den inre säkerheten och hantera folkomflyttningar, måste behandlas av rådet på så sätt att de grundläggande rättigheterna hos människorna som bor i Europeiska unionen bevaras och det inte sker någon inskränkning av den enskildes garantier, och anser att varje avvikelse som konstateras omedelbart måste korrigeras,

14. anser att gemenskapens finansiella intressen bör skyddas av gemenskapsinstrument (förordningar och direktiv) och beklagar att rådet har valt att använda sig av konventioner och protokoll, instrument som har en lång ratificeringsperiod och som därför inte är lika effektiva,

15. beklagar avsaknaden av märkbara framsteg inom invandrings- och asylpolitikens område; uppmanar rådet att använda sig av instrumenten i fördraget för att i strikt linje med både Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna från 1950 och konventionen om flyktingarnas rättsliga ställning från 1951, utveckla en verklig gemenskapspolitik i dessa frågor med särskild uppmärksamhet på flyktingarnas och de fördrivnas situation; uppmanar kommissionen att i detta syfte fullt utnyttja sin initiativrätt, i synnerhet med hänsyn till de förslag som framlades i dess arbetsprogram för 1996 och som fram till dags datum inte följts upp,

16. beklagar i samband med rådets arbetsprogram 1996-1998 att parlamentet varken underrättades eller hördes om detta resolutionsförslag trots att detta fastställs i artikel K 6 i fördraget; anser att rådet fortfarande inte har fastställt några riktiga prioriteringar, utan inskränkt sig till att sammanfatta de olika områden inom vilka olika arbetsgrupper överlägger, vilket medför en risk för att viktiga samarbetsområden inte uppmärksammas tillräckligt,

17. uppmanar rådet att förbättra innehållet och uppläggningen av sin årsrapport, i synnerhet genom att redogöra för de framsteg som rör

i) ratificeringen av alla konventioner och genomförandet av dessa samt andra bindande instrument som antagits i enlighet med artikel K 3 i fördraget,

ii) genomförandet av arbetsprogrammet för 1996-1998,

iii) tillämpningen av artikel K 6 i fördraget,

18. anser att kommissionen varit alltför passiv genom att inte tillräckligt utnyttja sin initiativrätt enligt fördraget, i synnerhet när det gäller asylpolitiken, där den har lämnat initiativet åt rådet, och beklagar att inga förslag i kommissionens arbetsprogram för 1996 ((Gemensam åtgärd om skydd för tvångsförflyttade personer; en konvention om tillträde för medborgare från icke-medlemsstater; en konvention om harmonisering av asylförfarandena och en handlingsplan för att bekämpa narkotika och våld i städerna.)) har vidarebefordrats till parlamentet,

19. uppmanar kommissionen att använda sig av alla sina nuvarande befogenheter och lägga ned alla nödvändiga mänskliga resurser, särskilt med beaktande av den betydande ökningen av de medel som Europaparlamentet avser lägga ned på att främja de politikområden som omfattas av denna resolution,

20. uppmanar kommissionen att utan dröjsmål ta initiativ i syfte att reglera genomförandet av budgeten beträffande asylrätt, invandring, kampen mot narkotikaberoende samt rättsliga och inrikes frågor, och samtidigt respektera de förfaranden som anges i Fördraget om Europeiska unionen, samt att förelägga Europaparlamentet och rådet sina förslag,

21. är redo att stödja kommissionen om den blir mer aktiv när det gäller att försvara gemenskapsbefogenheter, i synnerhet när det gäller att skydda gemenskapens finansiella intressen, åtgärder för att fullständigt genomföra den fria rörligheten för personer, tullkontroller vid de yttre gränserna samt visumpolitiken i artikel 100c,

22. stödjer slutsatserna från konferenserna i Wien (konferensen om kvinnohandel) den 10-11 juni 1996 och Stockholm (världskongressen mot sexuellt utnyttjande av barn i kommersiellt syfte) den 27-31 augusti 1996, och uppmanar rådet och kommissionen att beslutsamt genomföra åtgärderna för att bekämpa handel med och sexuellt utnyttjande av människor,

23. välkomnar det samarbete med tredje länder som har inletts mellan rådet och kommissionen i frågor som rör internationell brottslighet, narkotikahandel, människohandel, ekonomisk brottslighet och terrorism; påpekar att för att kunna göra något i dessa frågor måste unionen bli bättre organiserad, vilket bland annat förutsätter bestämmelser om verkligt samråd med parlamentet vid initiativ som rör dessa frågor,

24. uppmanar unionen att föra sin kamp mot narkotikahandel med det globala perspektiv som anges i kommissionens meddelande från 1994 och som upprepades vid rådets möte i Cannes,

Om regeringskonferensen

25. påpekar att det faktum att den tredje pelaren bevisligen fungerar dåligt ger ytterligare tyngd åt förslagen i parlamentets resolution av den 13 mars 1996 ((EGT nr C 96, 1.4.96, s. 77.)) om regeringskonferensen,

26. yrkar på att asylrätt och invandring skall vara gemenskapsområden,

27. anser att det bör ske en gemenskapsanpassning av frågor rörande överskridande av de yttre gränserna, politik rörande medborgare från tredje land, kampen mot handeln med droger, kampen mot människohandel, kampen mot internationella bedrägerier och organiserad brottslighet samt rättsligt samarbete i civila frågor med anknytning till den fria rörligheten för personer ((Jfr. PE 197.390, punkt 5.)),

28. önskar att regeringskonferensen skall bli det tillfälle då de olika bestämmelser som för närvarande ligger till grund för unionens kamp mot narkotikahandeln sammanförs till en enda rättslig grund, med stadig förankring i den «första pelaren»,

29. anser att det inte enbart får ske en överföring av behörighet till den första pelaren utan att man också måste

- reducera antalet områden där enhällighet tillämpas vid röstning,

- ställa upp politiska och juridiska mål,

- fastställa tidpunkter för genomförandet av dessa mål, såsom är fallet i t.ex. artikel 100c i EG-fördraget,

- skapa ett nytt rättsinstrument för frågor som fortfarande faller under tredje pelaren, med samma rättsliga värde som ett direktiv inom gemenskapens rättssystem,

30. upprepar sin önskan om förstärkt samarbete inom andra områden som fortfarande faller under avdelning VI i Fördraget om europeiska unionen varvid hänsyn skall tas till följande:

- Europeiska gemenskapernas domstols fullständiga behörighet erkänns.

- Kvalificerad majoritet utnyttjas i ökad utsträckning.

- Öppenheten och rätten till information förbättras.

- Rättsinstrument som inte anges i Fördraget om Europeiska unionen utnyttjas i betydligt mindre omfattning.

- Artikel K 9 används mer flexibelt.

- Ett bättre medborgarrättsskydd garanteras genom en effektiv demokratisk kontroll från Europaparlamentets och nationella parlaments sida.

31. har för avsikt att i informationen från Europaparlamentet till medlemsstaternas medborgare betona att samarbete inom tredje pelaren berör de grundläggande fri- och rättigheterna, och att unionsmedborgarna och Europeiska gemenskapernas domstol bör spela en betydande roll i detta samarbete,

32. anser att det irländska ordförandeskapets förslag om hur rättsliga och inrikes frågor bör diskuteras vid regeringskonferensen går i rätt riktning men oroas av hur sakta det går och hur få framsteg som hittills uppnåtts; hoppas att regeringskonferensen kan ge konkreta resultat och anser att det vore oacceptabelt om en enda medlemsstat eller en liten minoritet medlemsstater försenade regeringskonferensens framsteg i rättsliga och inrikes frågor och på så sätt äventyrade Europeiska unionens strävan att bli ett område som präglas av frihet, säkerhet, rättvisa och principen om rättsstaten, vilket Europas medborgare har rätt att förvänta sig,

33. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen och Ekonomiska och sociala kommittén samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.