[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.4.2006

KOM(2006) 155 slutlig

KOMMISSIONENS RAPPORT

Jordbrukssituationen i Europeiska unionen2004 års rapport{SEK(2006) 423}

INLEDNING

1. ”Jordbrukssituationen i Europeiska unionen – 2004 års rapport” färdigställdes i september 2005 och offentliggörs tillsammans med den allmänna rapporten om Europeiska unionens verksamhet. Ett separat dokument utarbetades i början av 2005 på engelska med titeln ”Agriculture in the European Union – Statistical and economic information 2004”. Den här rapporten innehåller nio kapitel där de viktigaste frågorna under 2004 behandlas.

1. EKONOMISK SITUATION OCH JORDBRUKSINKOMSTER

2. Vegetabilieproduktionen var större under 2004 än under året före. När det gäller animaliska produkter (dvs. kött, mjölk och andra mejeriprodukter) producerade jordbrukarna antingen lika mycket som tidigare eller mer. Generellt sett ökade inkomsterna för jordbrukarna i de tio nya medlemsstaterna betydligt, eftersom de började få direktstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. I vissa av de femton gamla medlemsstaterna ökade jordbrukarnas inkomster, medan de minskade i andra. Det viktigaste skälet till inkomstminskningarna var att jordbrukarna var tvungna att betala mer för bränsle, gödselmedel och foder. I Europeiska unionen som helhet ökade jordbruksinkomsterna med 3 procent. När det gäller inkomstfördelningen svarade 20 procent av företagen för 70 procent av de totala jordbruksinkomsterna, och 50 procent av företagen svarade för 90 procent av totala inkomsterna.

3. Tillväxten i världsekonomin beräknades till ungefär 5 procent under 2004. Detta är den snabbaste tillväxten sedan 1970-talet och den förklaras av gynnsamma makroekonomiska strategier, historiskt låga räntenivåer och en särskilt kraftig tillväxt i vissa tillväxtekonomier, t.ex. Kina. Oljepriset steg kraftigt under året och nådde sin högsta nivå i oktober 2004, då det uppgick till ca 55 US-dollar per fat. I Europeiska unionen beräknas den ekonomiska tillväxten ha uppgått till 2,5 procent. I februari noterades eurons högsta nivå i förhållande till US-dollarn och i slutet av året var 1 euro värd 1,36 US-dollar.

4. Det totala värdet av EU:s jordbruksexport var i stort sett oförändrat under de första nio månaderna 2004 jämfört med samma period 2003. Importens totala värde ökade med 4 procent under årets första nio månader jämfört med samma period 2003 (EU var nettoimportör av nötkött för andra året i rad). Det totala handelsunderskottet för jordbruksprodukter under de första nio månaderna ökade till 3 miljarder euro. Detta kan jämföras med 2 miljarder euro under 2003. Interventionslagren av kött och mejeriprodukter minskade, medan lagren av spannmål väntades öka, på grund av de ovanligt stora skördarna under 2004 och de låga spannmålspriserna på världsmarknaden.

2. POLITIKUTVECKLING OCH LAGSTIFTNINGSINITIATIV UNDER 2003

2.1. GJP-reformen

5. I juni 2003 godkändes ett reformpaket för den gemensamma jordbrukspolitiken. En central del av reformen är det samlade gårdsstödet, som är ett frikopplat stöd som (fr.o.m. 2005) ersätter många av de tidigare direktstöden till jordbrukare.

6. I april 2004 godkändes en andra reformomgång, som avsåg sektorerna för tobak, olivolja, bomull och humle. En stor del av de stöd som betalats ut till odlare av dessa grödor och som varit knutna till produktionen kommer att ersättas av det frikopplade gårdsstödet (som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken sedan juni 2003). För att stöd skall betalas ut måste allmänna krav uppfyllas, såsom tvärvillkor, modulering och budgetdisciplin. Reformerna kommer att träda i kraft under 2006 (2005 för humle).

2.2. Kvalitetspolitik

7. Genom att förordning (EG) nr 383/2004 antogs förbättrade kommissionen öppenheten när det gäller skyddet av jordbruksprodukters namn. Kommissionen har också utarbetat riktlinjer för att förklara syfte, tillämpningsområde och konsekvenser i fråga om förordningarna (EEG) nr 2081/92 och (EEG) nr 2082/92. Det är i dessa förordningar som EU:s kvalitetspolitik fastställs. Under året lade kommissionen till 49 namn i förteckningen över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar. Förteckningen innehåller nu 681 produkter.

2.3. Ekologiskt jordbruk

8. I juni 2004 lanserade kommissionen en europeisk handlingsplan för ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk. I denna plan analyseras den nuvarande situationen i sektorn och det fastställs en ram för politiken på området. Det fastställs också 21 åtgärder, bland annat lagstiftningsinitiativ, som är avsedda att främja en balanserad utveckling i sektorn. Planen är resultatet av ett offentligt samråd som genomförts under de senaste tre åren, i vilket medlemsstaterna, gemenskapsinstitutionerna och alla berörda parter har deltagit.

2.4. Säljfrämjande åtgärder

9. Liksom under tidigare år fortsatte kommissionen att främja försäljningen av jordbruksprodukter både i och utanför EU. Under 2004 godkändes samfinansiering av flera nya program för produktfrämjande. Tretton av dessa program avsåg länder utanför EU (bland annat Japan, USA, Kanada och Brasilien). 46 nya program godkändes för att främja produkter inom EU.

2.5 Förenkling av jordbrukslagstiftningen

10. Förenklad lagstiftning var ett viktigt mål även under 2004. Dels bör lagstiftningen bli så tydlig, överskådlig och tillgänglig som möjligt, dels bör administrationen minskas för jordbrukare och olika nationella myndigheter som ansvarar för förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken i medlemsstaterna.

2.6. Statliga stöd

11. I oktober 2004 antog kommissionen förordning (EG) nr 1860/2004 om stöd av mindre betydelse inom jordbruks- och fiskerisektorn. Enligt denna förordning behöver medlemsstaterna inte till kommissionen förhandsanmäla stöd som de beviljar jordbrukare och yrkesfiskare om stödet inte överskrider 3 000 euro per stödmottagare. Detta initiativ kommer att förbättra situationen för jordbrukare och yrkesfiskare i ekonomisk kris.

12. Under året fattade kommissionen flera viktiga beslut om statliga stöd som tidigare beviljats för säljfrämjande åtgärder och reklam för jordbruksprodukter. Kommissionen fick in 252 anmälningar från medlemsstaterna om planerade statliga stöd inom jordbruket och den agroindustriella sektorn. Den hade inga invändningar mot 212 av dessa åtgärder.

2. 7. Stöd till behövande

13. Europeiska unionen fortsatte med sitt stödprogram för behövande genom att dela ut jordbruksprodukter från interventionslager till välgörenhetsorganisationer i medlemsstaterna. Under 2004 delade man ut produkter till ett värde av ungefär 214 miljoner euro.

2.8. Randområdena

14. I oktober antog kommissionen ett förslag till rådets förordning om en reform av stödordningarna för jordbruket i EU:s yttersta randområden. Syftet med reformen är att förbättra förvaltningen av stödordningarna. Det är framför allt tänkt att reformen skall ändra principerna för hur stödet beviljas, t.ex. genom att deltagandet i beslutsprocessen uppmuntras.

2.9. Informationsåtgärder avseende GJP

15. Kommissionen fortsatte med sina insatser för att förklara den gemensamma jordbrukspolitiken för jordbrukare, andra parter och allmänheten. Den godkände därför samfinansiering av 31 åtgärder för information om jordbrukspolitiken. Det rörde sig bland annat om seminarier, konferenser, publikationer och audiovisuella medieproduktioner. Kommissionen själv anordnade bland annat presskonferenser, utfrågningar och konferenser, och deltog på fem jordbruksmässor i olika medlemsstater.

2.10. Informations- och kommunikationsteknik

16. Under 2004 gjordes investeringar för att upprätthålla och vidareutveckla GD Jordbruks informationssystem. EU:s utvidgning och införandet av periodiserad redovisning låg bakom denna utveckling.

2.11. Rådgivande kommittéer och relationer med handelssammanslutningar

17. Under 2004 hölls ungefär 85 möten i rådgivande kommittéer och arbetsgrupper där kommissionen konsulterade och informerade representanter för de många deltagande intresseorganisationerna. Europaparlamentet hade 15 plenarsammanträden. GD Jordbruk deltog när parlamentet diskuterade frågor av betydelse för landsbygds- och jordbrukspolitiken. GD Jordbruk svarade eller hjälpte till med att svara på 616 frågor från parlamentsledamöter.

3. JORDBRUKSMARKNADER

3.1. Vegetabilieprodukter

18. På global nivå ökade produktionen av spannmål under regleringsåret 2003/2004 från året före. I EU minskade den dock betydligt. Spannmålslagren i världen minskade återigen. 2003/2004 beräknades lagren uppgå till 260 miljoner ton, vilket kan jämföras med 320 miljoner ton 2002/2003 och 380 miljoner ton 2001/2002. För första gången på flera år producerade EU mindre spannmål än vad som konsumerades. Särskilt markant var bristen på vete och majs.

19. Oljeväxter odlas för framställning av olja som livsmedel och för framställning av foder. Trots de utmärkta väderförhållandena i Europa under 2004, som innebar att låga avkastningsnivåerna från året före höjdes, fortsatte EU att vara en nettoimportör av oljeväxter.

20. När det gäller världsmarknaden för socker var 2003/2004 ytterligare ett överskottsår, eftersom produktionen var större än förbrukningen. Sockerodlarna i Brasilien, som är världens överlägset största producentland, uppnådde återigen en produktion på rekordnivå. I EU fortsatte den långa nedåtgående trenden när det gäller på hur stor areal sockerbetor odlas. 2003/2004 var produktionen betydligt mindre än året före. Den minskade produktionen fick konsekvenser för C-socker utöver kvoten, som antingen måste exporteras utan exportbidrag eller föras över till nästa regleringsår.

21. Kommissionen föreslog en reform av sockerordningen och i september 2003 offentliggjorde den en analys av tre alternativ för framtiden. Under 2004 diskuterades dessa alternativ i detalj med medlemsstaterna och de viktigaste berörda parterna. I juli 2004 lade kommissionen fram ett meddelande för rådet och Europaparlamentet med ett förslag om den gemensamma organisationen av marknaden för socker i framtiden. Det centrala i detta förslag är en kraftig minskning av priset på sockerbetor, vilket delvis skall kompenseras genom direktstöd.

22. Europeiska unionen är världens största producent av olivolja och svarar för omkring tre fjärdedelar av världsutbudet. Den andra omgången av GJP-reformen, som antogs i april 2004, omfattar olivoljesektorn. Genom reformen skall minst 60 procent av de genomsnittliga stöd som betalades ut under perioden 2000–2002 och som var knutna till produktionen omvandlas till rättigheter inom det samlade gårdsstödet. För att förenkla förfarandena och garantera en stabil inkomst kommer dock stöd som är knutna till produktionen att betalas ut till olivodlingar som är mindre än 0,3 hektar.

23. Under 2003 började kommissionen förenkla bestämmelserna om färsk frukt och färska grönsaker . Den fortsatte sitt arbete under 2004.

24. I EU odlas endast en liten andel av de bananer som konsumeras och resten importeras från AVS-länderna och en rad andra tredjeländer, framför allt i Central- och Sydamerika. Med tanke på de tio nya medlemsstaternas anslutning fastställdes under 2004 en ytterligare kvantitet för import till dessa länder under perioden 1 maj–31 december 2004.

25. EU är världens största exportör av vin . Dess viktigaste marknader är USA, Schweiz, Kanada och Japan. Under 2004 var värdet av exporten ungefär 5 miljarder euro. Kommissionen anpassade under 2004 en rad åtgärder inom den gemensamma organisationen av marknaden för vin med hänsyn till situationen i de tio nya medlemsstaterna. För regleringsåret 2004/2005 fastställde den också ett preliminärt ekonomiskt anslag för omstrukturering och omställning av vingårdar.

3.2. Animaliska produkter

26. EU är världens största producent av mjölk . Indien ligger på andra plats och där kommer mjölken till största del från bufflar. USA ligger på tredje plats. Under 2004 minskade antalet mjölkkor med ungefär en halv miljon och uppgick till 24 miljoner. Det genomsnittliga antalet kor per mjölkgård i EU ökade till 37. I EU-15 finns de största mjölkgårdarna i Storbritannien (där det genomsnittliga antalet kor är 110) och de minsta gårdarna i Österrike (10 kor).

27. EU är världens tredje största producent av nötkött (efter USA och Brasilien). Sedan 2003 har EU blivit nettoimportör av nötkött. EU exporterar främst till Ryssland och importerar främst från Sydamerika. Under de första nio månaderna 2004 uppgick den totala nötköttsimporten till ungefär en halv miljon ton. Den kvantitet som importerades till full tull ökade. Detta visar att vissa nötköttsleverantörer har en bra konkurrenskraft.

28. När det gäller får- och getkött var situationen på marknaden tillfredsställande fram till dess att sjukdomen bluetongue konstaterades på södra Iberiska halvön i oktober 2004, vilket ledde till att priserna sjönk. EU är världens näst största producent av griskött efter Kina. Under 2004 var de priser som betalades till grisuppfödare ostadiga och i slutet av året var prisnivån mycket låg. Priserna väntades dock öka under 2004.

29. Sedan ungefär sex år tillbaka har världsproduktionen av fjäderfäkött ökat betydligt. Ökningen har varit ungefär 20 procent per år sedan 1998. I EU har dock produktionen ökat mycket långsammare (med ungefär 3 procent). År 2000 minskade produktionen i EU på grund av att aviär influensa utbröt i Italien. Produktionen minskade också under 2003 när sjukdomen bröt ut i Belgien och Nederländerna. Det väntades att produktionen skulle öka igen under 2004.

4. AGROMONETÄRA ÅTGÄRDER

30. Agromonetära åtgärder antogs under 2004 endast för att fastställa växelkursen för de direktstöd som betalas ut i de medlemsstater som inte infört euron.

5. LANDSBYGDSUTVECKLING UNDER 2004

31. Under perioden 2000–2006 utgörs programmen för landsbygdsutveckling av följande: 68 landsbygdsutvecklingsprogram (som samfinansieras av EUGFJ:s garantisektion), 69 regionala mål 1-program med landsbygdsutvecklingsåtgärder (som samfinansieras av EUGFJ:s utvecklingssektion) och 20 program för mål 2-områden med landsbygdsutvecklingsåtgärder (som samfinansieras av EUGFJ:s garantisektion).

32. Under 2004 uppgick gemenskapens utgifter för landsbygdsutveckling till ca 8 miljarder euro. Av denna summa svarade EUGFJ:s garantisektion för omkring 5 miljarder euro (oktober 2003–oktober 2004) och EUGFJ:s utvecklingssektion för omkring 3 miljarder euro (kalenderåret 2004). Under 2004 godkände kommissionen ändringar av 52 landsbygdsutvecklingsprogram. När det gäller de program inom LEADER+ som tidigare godkänts hade 892 av de 938 planerade lokala aktionsgrupperna valts ut i slutet av december 2004.

6. MILJÖ OCH SKOGAR

33. Under 2004 bidrog kommissionen till utformningen av projektet Irena[1] och lade fram en analysram med 35 indikatorer på miljövänligt jordbruk. Kommissionen fortsatte att genomföra åtgärdsplanen för biologisk mångfald i jordbruket[2]. I maj 2004 antogs en rådsförordning[3] genom vilken det inrättas ett nytt flerårigt program för bevarande, karakterisering, insamling och nyttjande av genetiska resurser inom jordbruket. Flera medlemsstater underrättade kommissionen om åtgärder som de vidtagit avseende samexistens mellan genetiskt modifierade grödor och konventionella och ekologiska grödor. Kommissionen bedömde dessa anmälningar i enlighet med principerna i 2003 års rekommendation[4].

34. Kommissionen fortsatte att förvalta projekt och nationella program från åren 2000, 2001 och 2002 för att skydda skogar mot luftföroreningar[5] och bränder[6]. Den satte igång arbetet med att upprätta en europeisk informations- och kommunikationsplattform för skogsbruket. Syftet är att det skall bli lättare att få tillgång till och använda de informationskällor och databaser i EU som rör skogsbruk. Arbetet med att upprätta en genomföranderapport för EU:s skogsbruksstrategi fortsatte.

7. FINANSIERING AV GJP UNDER 2004

35. GJP-utgifterna överensstämmer med den budgetplan som fastställdes vid toppmötet i Berlin 1999 och som justerades vid toppmötet i Köpenhamn i slutet av 2002 med hänsyn till de ekonomiska effekterna av EU:s utvidgning.

36. Av de totala åtagandebemyndiganden på 111 300 miljoner euro som förts upp i 2004 års allmänna budget, avsattes 46 781,4 miljoner (dvs. 42 %) till garantisektionen. Under 2003 svarade garantisektionens åtaganden för 45 % av åtagandena i den allmänna budgeten. Utgifterna för EUGFJ:s garantisektion under 2003 utgjordes av följande: exportbidrag (3 730 miljoner euro), offentlig och privat lagring (930 miljoner euro), direktstöd[7] (29 690 miljoner euro), annan intervention för den gemensamma organisationen av marknaden (5 410 miljoner euro) och andra utgifter, framför allt för landsbygdsutveckling (4 710 miljoner euro). Direktstöden till jordbrukare var således den överlägset största stödtypen.

37. Stöden från EUGFJ:s utvecklingssektion, som finansierar landsbygdsutvecklingsprogram för perioden 2000–2006, har inte minskat. Åtgärderna för jordbruksstrukturer och diversifiering av landsbygdsområden, som fram till 1999 finansierades av EUGFJ:s utvecklingssektion, finansieras nu av garantisektionen.

38. Utvärdering: När det gäller marknadspolitiken slutfördes utvärderingen av den gemensamma organisationen av marknaden för tobak och olivolja. Inom vinsektorn undertecknades ett avtal och inom sektorn för bananer utlystes en anbudsinfordran. Förberedelserna fortskred inom sektorerna för griskött, ägg och fjäderfäkött liksom när det gäller bedömingen av miljöeffekterna av den gemensamma organisationen av marknaderna för fleråriga grödor. På området landsbygdsutvecklingsstrategier slutfördes en undersökning av de viktigaste Leader-innovationerna som inletts 2003.

8. UTVIDGNINGEN

39. Anslutningsfördraget för de tio nya medlemsstaterna trädde i kraft den 1 maj 2004. Den 22 mars 2004 antogs en förordning[8] genom vilken GJP-reformens texter anpassades med anledning av utvidgningen. Samma dag antogs också ett beslut[9] som justerade anslutningsakten med hänsyn till GJP-reformen. Förhandlingarna med Bulgarien och Rumänien om alla kapitel slutfördes i december 2004. Kommissionen fortsatte att övervaka de åtaganden som dessa två länder hade gjort under förhandlingarna. GD Jordbruk och landsbygdsutveckling samarbetade med GD Utvidgning om kommissionens konsekvensundersökning av Turkiets anslutning och lade fram ett utkast till jordbrukskapitel. Det gavs viktiga bidrag till kommissionens yttrande om Kroatiens anslutningsansökan. Yttrandet antogs den 20 april 2004.

40. Åtta av tio länder som omfattats av Sapardprogrammet blev medlemmar i EU den 1 maj 2004. Kommissionen antog olika bestämmelser för att underlätta övergången från Sapard till de landsbygdsutvecklingsprogram som de nya medlemsstaterna kan delta i. I slutet av december 2004 hade Sapard-kontoren gjort åtaganden i förhållande till stödmottagare på totalt 2 215 miljoner euro (EU:s sammanlagda bidrag).

9. INTERNATIONELLA RELATIONER

9.1. Internationella organisationer och avtal

41. EU fortsatte att delta i olika möten i internationella organisationer. Efter det resultatlösa ministermötet i Cancun i september 2003, fortsatte arbetet i Världshandelsorganisationen under 2004, vilket ledde till mycket lyckade resultat i handelsförhandlingarna i juli genom att ett ramavtal ingicks.

42. EU deltog också i möten inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). Under 2004 fördjupades diskussionerna i frågan om störningar av handeln, genom att man fortsatte att undersöka frikoppling och riskrelaterat stöds konsekvenser för produktionsbeslut.

43. Efter det att 2004 års förhandlingar avslutats kommer det internationella avtalet om olivolja och bordsoliver att ersättas med ett nytt avtal. I april 2004 antog rådet en EU-handlingsplan som är avsedd att hjälpa utvecklingsländerna att komma tillrätta med det alltför stora beroendet av export av jordbruksprodukter.

9.2. Bilaterala och regionala handelsrelationer

44. När det gäller förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal var kommissionen under 2004 delaktig i utarbetandet av tidsplaner för de sex regioner i utvecklingsvärlden som berörs. Det fördes ytterligare diskussioner om olösta frågor i vin- och spritavtalet mellan EU och Sydafrika.

45. Efter att ha ratificerats i alla EES-länder, bland annat de nya EU-medlemsstaterna, ändrades EES-avtalet med hänsyn till EU:s utvidgning. I oktober gav rådet kommissionen mandat att inleda nya bilaterala förhandlingar med Island på jordbruksområdet. Det nåddes också ett avtal med Norge om att återuppta de bilaterala handelsförhandlingarna på jordbruksområdet under 2005. Det fördes intensiva diskussioner med Schweiz och de ”bilaterala förhandlingarna II” avslutades.

46. Kommissionen förde diskussioner med flera asiatiska länder om marknadstillträde. EU skickade en inspektionsgrupp till Indien för att utvärdera den information som inkommit i samband med att erkännande begärts av ett antal organ som skall godkänna ekologiska livsmedel för export. Inom ramen för Barcelonaprocessen, har det nu upprättats associeringsavtal med alla Medelhavsländer. Förhandlingarna om jordbruksdelen i det planerade frihandelsavtalet med Gulfstaternas samarbetsråd har preliminärt avslutats.

47. Man avslutade de förhandlingar som förts inom ramen för Europaavtalen med Rumänien respektive Bulgarien med hänsyn till utvidgningen och för att fastställa ytterligare handelsmedgivanden på jordbruksområdet. De nya villkoren väntas genomföras i början av 2005. Det fördes intensiva förhandlingar med Mercosur för att ett associeringsavtal skulle kunna ingås i oktober 2004. Detta lyckades dock inte och förhandlingarna kommer att fortsätta under 2005. Kontakterna med Ryska federationen gav resultat genom att man i april nådde ett avtal om det ryska förslaget till marknadstillträde i samband med landets anslutning till WTO.

48. Det fördes intensiva förhandlingar med USA om ett övergripande vinavtal mellan EU och USA. Dessa förhandlingar kommer att fortsätta under 2005.

[1] Irena står för ”Indicators Report on the integration of Environmental concerns into Agriculture policy”.

[2] KOM(2001) 162 slutlig, volum III.

[3] Rådets förordning (EG) nr 870/2004.

[4] Kommissionens rekommendation 2003/556/EG (EUT L 189, 29.7.2003, s. 36).

[5] Rådets förordning (EEG) nr 3528/86 (EGT L 326, 21.11.1986, s. 2–4, finska och svenska specialutgåvor, kapitel 3, volym 22, s. 59).

[6] Rådets förording (EEG) nr 2158/92 (EGT L 217, 31.7.1992, s. 3, finska och svenska specialutgåvor, kapitel 3, volym 44, s. 3).

[7] Direktstöd definieras i bilagan till förordning (EG) nr 1259/1999 av den 17 maj 1999 (EGT L 160, 26.6.1999, s. 113).

[8] Rådets förordning (EG) nr 583/2004 (EUT L 91, 30.3.2004, s. 1).

[9] Rådets beslut 2004/281/EG (EUT L 93, 30.3.2004, s. 1).