·Om de fleråriga planerna tillåter användning av de intervall för FMSY som fastställts av Ices bör unionen sträva efter att utnyttja dessa bestämmelser, förutsatt att villkoren i de fleråriga planerna är uppfyllda, och eftersträva en optimal nivå mot bakgrund av de kvantitativa och kvalitativa inslagen i utlåtandena.

·Unionen bör sträva efter att ta hänsyn till svårigheten att fiska alla bestånd i ett blandfiske på MSY-nivå samtidigt, i synnerhet där det är mycket svårt att undvika fenomenet med begränsande arter. Detta gäller följande TAC:er:

·Torsk i Keltiska havet (0-TAC-utlåtande). Detta bestånd bedöms ligga under gränsvärdet för reproduktion, och varken fiske på FMSY-nivåer eller nollfångster under 2021 skulle i tillräcklig utsträckning bidra till att beståndet återgår till en nivå ovanför gränsvärdet under 2022. Unionen bör sträva efter att skapa en TAC för bifångster på nivåer som undviker s.k. choking (att bifångst av begränsande arter stryper fisket av andra arter), samtidigt som behovet av ytterligare skydd för detta sårbara bestånd tillgodoses. Vitling i Keltiska havet ligger också under gränsvärdet, men fiske i den nedre delen av FMSY-intervallet kommer att leda till att beståndet återgår till nivåer över miniminivån. Med tanke på behovet av att hålla fisketrycket på dessa båda bestånd på en reducerad nivå bör TAC:en för kolja fastställas i den lägre delen av FMSY-intervallet, eventuellt genom en förlängning av TAC:en för 2020.

·Unionen kommer att sträva efter att låta TAC-nivån åtföljas av korrigerande åtgärder som tagits fram inom ramen för regionaliseringen och lämnats in av medlemsstaterna som gemensamma rekommendationer för genomförande under 2021.

·Både sill med 0-TAC-utlåtande (7ghk – MSY-utlåtande och 5b6b6aN – försiktighetsbaserat utlåtande) har tidigare hållits på en låg fiskenivå, där fisket begränsats till nivåer som är i linje med den fortsatta vetenskapliga bedömningen. Unionen bör eftersträva en fortsättning av detta tillvägagångssätt med vetenskapliga TAC:er/övervaknings-TAC:er på nivåer som motsvarar de senaste årens.

(c)försöka nå en överenskommelse på grundval av försiktighetsansatsen och motsvarande övergripande utlåtande i Ices rådgivningsblad för 43 TAC:er med försiktighetsbaserade utlåtanden,

·Försiktighetsbaserade utlåtanden ges främst för bifångstbestånd (inom ramen för fleråriga planer). Det finns vissa målbestånd (inom ramen för de fleråriga planerna) där Ices inte har kunnat tillhandahålla en MSY-bedömning. Dessa TAC:er bör också fastställas på grundval av försiktighetsbaserade utlåtanden.

·Ett begränsat antal TAC:er får fleråriga försiktighetsbaserade utlåtanden (t.ex. trynfisk, långa i Nordsjön och långa i västliga vatten). För dessa TAC:er bör unionen sträva efter stabila nivåer för motsvarande år. Med tanke på det mycket låga utnyttjandet inom motsvarande fisken skulle unionen kunna samtycka till en låg TAC (under Ices-utlåtandet) för tre TAC:er för lubb (Nordsjön, områdena 5/6/7 och 1/2/14).

·Torsk väster om Skottland (0-TAC-utlåtande). Detta bestånd befinner sig i ett liknande tillstånd som beståndet i Keltiska havet. Här är det motiverat med en TAC för bifångster för att undvika s.k. choking av fisket, främst för kolja. För att hålla fisketrycket i detta fiske på en reducerad nivå bör TAC:en för kolja väster om Skottland (MSY-utlåtande) fastställas i linje med strategin för kolja i Keltiska havet, dvs. i den nedre delen av FMSY-intervallet för fiskeridödlighet, eventuellt genom en förlängning av nuvarande TAC.

(d)sträva efter överensstämmelse med unionens särskilda strategi, framför allt när det gäller pigghaj, guldlax och ål,

(e)sträva efter bekräftelse och tidsmässig förlängning av förteckningen över förbjudna arter, så som den utvecklats över tid och på grundval av vetenskapliga utlåtanden, nämligen det allmänna förbudet mot fiske efter djuphavshaj,

(f)försöka nå en överenskommelse med Förenade kungariket om metoden för och tillämpningen av justeringarna av de överenskomna TAC:erna till följd av tillämpningen av undantag (undantag av mindre betydelse och undantag grundat på överlevnadsgrad från skyldigheten att landa alla fångster), Den bör sträva efter största möjliga konvergens för sådana undantag,

(g)sträva efter en överenskommelse om en fortsättning av den strategi som utvecklats för bevarande av det nordliga beståndet av havsabborre, särskilt genomförandet av de åtgärder som ingår i förordningen om fiskemöjligheter för 2021 och som säkerställer att det totala fisketrycket fortsätter att bygga på de vetenskapliga utlåtanden som lämnats av Ices,

(h)sträva efter att enas om andra åtgärder som är funktionellt knutna till TAC:erna i linje med, och i den utsträckning som fastställs i enlighet med förordningen om fiskemöjligheter, och särskilt att behålla särskilda villkor enligt fotnoterna till TAC-tabellerna och flexibilitet mellan områden i enlighet med fiskemöjligheterna för 2020 och 2021,

(i)sträva efter att komma överens om flexibilitet mellan åren, i enlighet med förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artikel 15.9,

(j)delta i sonderande diskussioner för att underlätta ett tillräckligt tillträde så att fiskeverksamheten för icke-kvoterade arter kan fortsätta på ett hållbart sätt, utan att detta föregriper EU:s ståndpunkt inför den specialiserade fiskerikommitté som enligt avtalet är behörig att anta sådana åtgärder,

(k)delta i sonderande diskussioner om kvotöverföringar som liknar dem mellan EU och Norge, och om möjligheter till kvotbyte under året,

(l)stödja åtgärder för utarbetande och främjande av användningen av verktyg (teknik, system för informationsutbyte, register osv.) för att stödja och underlätta genomförandet av avtalet, och säkerställa att dessa verktyg är förenliga med dem som utarbetats inom unionen för liknande ändamål,

(m)stödja åtgärder som syftar till att stärka öppenheten, dialogen och samarbetet med berörda parter i frågor som rör genomförandet av avtalet.