EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 22.05.1997 
KOM(97)224 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN 
om kvinnors hälsotillstånd inom Europeiska 
gemenskapen 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 4 
SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER. 5 
1. INLEDNING 10 
1.1 BAKGRUND , io 
l .2 KVINNORS HÄLSA n 
1.3 FAKTORER SOM INVERKAR PA KVINNORS HÄLSA 12 
1.4 INFORMATIONSKÄLLOR 12 
1.5 RAPPORTENS STRUKTUR 13 
2. SOCIALA OCH DEMOGRAFISKA TENDENSER 18 
2.1 BEFOLKNINGENS STORLEK OCH STRUKTUR 18 
2.2 FAMILJEN 18 
2.3 ARBETSLIVET 20 
2.4 KÖNSBUNDNA UTVECKLINGSINDEX 21 
3. VALDA HÄLSOINDIKATORER 32 
3.1 FÖRVÄNTAD LIVSLÄNGD 32 
3.2 SPÄDBARNSDÖDLIGHET 32 
3.3 MÖDRADÖDLIGHET 33 
3.4 SJÄLVUPPLEVT HÄLSOTILLSTÅND 33 
3.5 KROPPSLÄNGD 34 
4. SJUKLIGHET 46 
4. i FUNKTIONSNEDSÄTTNING PÄ GRUND AV KRONISKA SJUKDOMAR 46 
4.2 KORTVARIG FUNKTIONSNEDSÄTTNING 47 
4.3 LÄKARKONSULTATION 47 
4.4 VÄRD PÄ SJUKHUS 48 
5. DÖDSORSAKER OCH TENDENSER I KVINNORS DÖDLIGHET 62 
5.1 MOTORFORDONSOLYCKOR 62 
5.2 SJÄLVMORD OCH sjÄLVFöRVÄLLAD SKADA 62 
5.3 CANCER SOM EN ORSAK TILL KVINNORS DÖDLIGHET 63 
5.3.1 Bröstcancer 63 
5.3.2 Cancer i livmoderhalsen 65 
5.3.3 Cancer i andningsorganen 65 
5.4 SJUKDOMAR I CIRKULATIONSORGANEN (KARDIOVASKULARA SJUKDOMAR) 66 
5.5 ISCHEMISK HJÄRTSJUKDOM 67 
5.6 CEREBROVASKULÄRA SJUKDOMAR (SLAGANFALL) 68 
6. FAKTORER SOM PÅVERKAR HÄLSAN OCH HALSOFRAMJANDE VERKSAMHET 85 
6.1 TOBAKSRÖKNING 85 
6.2 ALKOHOLKONSUMTION 86 
6.3 KOSTVANOR OCH KROPPSVIKT 87 
6.4 MOTION 88 
6.5 FRÄMJANDE AV HÄLSA OCH FÖREBYGGANDE AV SJUKDOMAR 88 
6.5.1 Hjärtkontroll 89 
6.5.2 Kolesteroltest 89 
6.5.3 Diabetestest........... 89 
6.5.4 Osteoporosundersökning 90 
6.5.5 Cancerscreening 90 
6.5.5.1 Screening för cervixcancer 91 
6.5.5.2 Screening för bröstcancer 91 
7. SÄRSKILDA FRÅGOR OM KVINNORS HÄLSA 110 
7.1 ÄTSTÖRNINGAR 110 
7.2 HIV/AIDS OCH KVINNORS HÄLSA 112 
7.3 FAMILJEPLANERING 113 
7.4 ABORT 114 
7.5 MENOPAUSEN 115 
7.5.1 Osteoporos och hjärt- och kärlsjukdomar 115 
7.5.2 Förebyggande verksamhet och kontroll av symtomen 116 
7.6 VALD MOT KVINNOR 117 
7.6.1 Våld i hemmet 117 
7.6.2 Våldtäkt och sexuella övergrepp. 118 
7.6.3 Sexuell trakassering och förföljning 118 
8. SLUTSATSER 136 
BILAGA I ORDLISTA.... 138 
BILAGA II FÖRTECKNING ÖVER FIGURERNA 140 
BILAGA III FÖRTECKNING ÖVER TABELLER 143 
BILAGA IV BIBLIOGRAFI 145 
BILAGA V MEDLEMSSTATERNAS SAMORDNARE 152 
INLEDNING 
Fördraget om Europeiska unionen skapade nya ansvarsområden inom folkhälsan för 
Europeiska gemenskapen. I artikel 3(o) och 129 i fördraget föreskrivs det att ett allmänt mål 
för gemenskapen är att bidra till säkerställandet av en hög hälsoskyddsnivå och att fastställa 
bestämmelser för gemenskapsåtgärder som bör vidtas för att detta mål skall uppnås. 
Kommissionens meddelande om ramen för åtgärder på folkhälsoområdet (KOM(93) 559 
slutlig av den 24 november 1993) anger på vilket sätt kommissionen tänker genomföra 
denna nya gemenskapsbehörighet. I de förslag som lades fram ingick att en rapport om 
hälsotillståndet skall utarbetas regelbundet för Europeiska gemenskapen (EG). Dessa 
rapporter skall vara en källa till information om hälsofrågor av särskilt intresse och 
uppmuntra till diskussion samt väcka debatt. 
Detta är den andra av dessa rapporter. Den första rapporten (KOM(95) 357 slutlig) gav en 
översikt över hälsotillståndet inom EG 1994. Här ingick en beskrivning av de viktigaste 
demografiska tendenserna och mönstren för sjukdomar och dödlighet samt en diskussion 
om de viktigaste faktorerna som påverkar hälsan. Eftersom hälsotendenser och 
hälsofaktorer förändras långsamt under en längre tid, skulle det inte finnas särskilt mycket 
nytt att lägga fram i år i en motsvarande rapport. Därför är denna rapport inriktad på ett 
särskilt ämne - kvinnors hälsa - vilket både allmänheten och de som tillhandahåller 
hälsovårdstjänster samt beslutsfattare inom EG ser som en angelägen fråga. 
Rapporten innehåller en översikt över de viktigaste hälsotendenserna, sjuklighets- och 
dödlighetsmönster samt relevanta hälsofaktorer. Vidare går den närmare in på flera 
särskilda hälsofrågor som påverkar kvinnor i olika åldrar. Denna diskussion omfattar 
information om faktorer som inverkar på hälsan samt relevanta handlingslinjer som dragits 
upp i medlemsstaterna. 
Denna rapport grundar sig i stor utsträckning på det arbete som har utförts av University of 
Limerick i Irland på grundval av uppgifter från nationella källor, 
Världshälsoorganisationens databas Hälsa för alla (HFA - Health for Alt), Organisationen 
för ekonomiskt samarbete och utveckling, Europeiska gemenskapernas statistikkontor och 
från andra lätt tillgängliga uppgifter. Uppgifterna som har erhållits har bekräftats av 
nationella experter i varje medlemsstat i de fall då detta har varit möjligt. 
SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER 
1. Inledning 
Denna rapport ger en översikt över kvinnors hälsa inom Europeiska gemenskapen 
(EG) och belyser både skillnader och likheter mellan och inom medlemsstaterna. Den 
undersöker huvudorsakerna till sjuklighet och dödlighet i olika skeden av kvinnors liv 
samt ett antal individuella och sociala faktorer som påverkar kvinnors hälsa inom 
ramen för utvecklingen av demografiska och sociala tendenser. 
Uppgifterna fås huvudsakligen från bland annat Världshälsoorganisationens databas 
Hälsa för alla, olika rapporter och uppgifter från Europeiska gemenskapernas 
statistikkontor (Eurostat) och en Eurobarometer-undersökning som omfattar hela EG 
och som genomfördes i början av 1996 med ekonomiskt stöd av GD V. Den senare 
undersökningen omfattade ett antal frågor om kvinnors hälsa som analyseras i denna 
rapport. 
Uppgifterna från dessa källor är, trots fortsatta ansträngningar för att uppnå en bättre 
kvalitet, något begränsade vad avser omfattning och jämförbarhet. Valet av ämnen i 
denna rapport är i hög grad en följd av dessa begränsningar. Rapporten riktar in sig på 
kvinnor i åldern 15 år och äldre eftersom de flesta könsbundna uppgifterna om 
hälsofaktorer på EG-nivå koncentrerar sig på denna åldersgrupp. 
Rapporten är uppdelad i 8 avsnitt. Avsnitt 1 presenterar rapporten, avsnitt 2 ger en 
sammanfattning av de sociala och demografiska tendenser som påverkar kvinnor och 
avsnitt 3 ger en överblick över vissa utvalda faktorer som påverkar hälsan. Som ett 
supplement till detta beskriver avsnitt 4 valda åtgärder vid bekämpningen av sjukliga 
tillstånd, medan avsnitt 5 koncentrerar sig på de främsta dödsorsakerna bland kvinnor. 
Avsnitt 6 är en diskussion om olika faktorer som påverkar hälsotillståndet, medan 
avsnitt 7 tar upp ett antal aktuella hälsofrågor som berör kvinnor. Avsnitt 8 avslutar 
rapporten. 
2. Sociala och demografiska tendenser 
Kvinnor - totalt 191 miljoner - utgör 51,2 % av befolkningen inom EG. Procentsatsen 
är anmärkningsvärt lika i alla medlemsstater, den lägsta siffran är 50,4 % i Irland och 
den högsta 51,8 % i Portugal. Däremot varierar procentsatsen starkt bland kvinnor i 
olika åldersgrupper. I gruppen kvinnor under 20 år finns det endast 95 kvinnor på 
100 män, medan det bland 80-åringar finns 221 kvinnor på 100 män. Denna s.k. 
"feminiseringsander är särskilt hög i de äldre åldersgrupperna därför att kvinnor i 
Europeiska gemenskapen i genomsnitt lever mer än 6 år längre än män. 
Kvinnors liv har förändrats drastiskt i Europeiska gemenskapen under de tre senaste 
årtiondena. Antalet giftermål har minskat (med nästan en tredjedel) sedan 1960, medan 
antalet skilsmässor nästan har fördubblats (förutom i Irland). Samtidigt har den 
genomsnittliga åldern för det första giftermålet och åldern för den första födseln stigit 
till 26,1 respektive 28,6 år. 
Samtidigt har kvinnors deltagande i arbetslivet ökat enormt, även om det förekommer 
betydande variationer på detta område i de olika medlemsstaterna. En följd av att 
kvinnor nu utgör en större andel av arbetskraften är att arbetslösheten bland kvinnor 
har ökat, då den har en tendens att vara högre bland kvinnor än bland män. 
Då man mäter kvinnors ställning i samhället (i förhållande till män), klarar sig kvinnor 
i EG bra jämfört med kvinnor annanstans. Inom EG är jämlikheten mellan könen 
störst i medlemsstaterna i norr, vilket delvis beror på kvinnors höga utbildningsnivåer 
och inkomster. 
3. Valda häisoindikatorer 
Kvinnors hälsa inom EG är god då man mäter den med ett antal häisoindikatorer. Den 
förväntade livslängden har stigit stadigt i flera årtionden och är nu 80 år, vilket är gott 
och väl över 6 år mera än den motsvarande förväntade livslängden för män inom EG. 
Men bakom detta medeltal döljer sig stora variationer i de olika medlemsstaterna, allt 
från den högsta siffran 81,9 år i Frankrike till den lägsta på 77,8 år i Danmark, Irland 
och Portugal. 
Även spädbarndödligheten har minskat i så hög grad att endast 6,9 barn (flickor) av 
1 000 levande födda dör före 1 års ålder enligt de senaste uppgifterna (1992). Detta 
innebär en minskning på 68% sedan 1970, Också mödradödligheten har minskat 
betydligt (79 %) sedan 1970 till 7 döda på 100 000 kvinnor. 
Enligt kvinnors uppskattningar om sitt eget hälsotillstånd anser kvinnor i EG att de är 
friska (eller mycket friska). I genomsnitt anger något över 62 % att de mår bra eller 
mycket bra. Uppskattningarna varierar i de olika medlemsstaterna och i olika 
åldersgrupper. Äldre kvinnor anger sig inte oväntat må sämre än de yngre. 
Uppgifter om kvinnors kroppslängd tyder på att kvinnor har blivit betydligt längre 
under de senaste årtiondena. Yngre åldersgrupper (18 - 29 år) är nästan 5 cm längre än 
äldre åldersgrupper (60 år och äldre). 
4. Sjuklighet 
Det finns praktiskt taget inga uppgifter om sjuklighet vad gäller olika sjukdomar på 
EG-nivå. Däremot finns det uppgifter om olika sammansatta mätningar såsom om 
kortvarig och långvarig funktionsnedsättning och om hur hälsotjänster utnyttjas. 
Trots kvinnors allmänt goda hälsa rapporterar de betydande nivåer av 
funktionsnedsättningar till följd av långvariga sjukdomar. I genomsnitt rapporterar 
nästan en av fyra kvinnor att någon långvarig sjukdom i viss mån (17,3 %) eller 
allvarligt (6,3 %) hindrar dem från att utföra dagliga sysslor. Genomsnittet varierar 
från de högsta siffrorna på 30 % (i Finland och Portugal) till de lägsta på 15 % (i 
Luxemburg) och ökar med åldern. Mer än hälften av alla kvinnor över 75 år 
rapporterar sådana begränsningar av handlingsförmågan. 
På kort sikt anger kvinnor även betydande aktivitetsbegränsningar. Ungefär 14 % av 
kvinnor anger sig ha varit tvungna att minska sina aktiviteter under de två senaste 
veckorna på grund av sjukdom eller skada, medan 3 % meddelat att de har varit 
begränsade på grund av emotionella eller psykiska problem. Bland kvinnor över 65 år 
är de motsvarande siffrorna 25 % respektive 5 %. 
Även om alla kroniska och kortvariga funktionsnedsättningar inte nödvändigtvis 
kräver läkarvård, behövs läkarvård dock uppenbarligen i en stor del av fallen. 
Resultatet av 1996 års Eurobarometer-undersökning tyder på att i genomsnitt en av tre 
kvinnor har konsulterat en läkare (personligen eller per telefon) under de senaste två 
veckorna. Icke oväntat anger äldre åldersgrupper att de uppsöker läkare oftare. 
En mindre del allvarliga sjukdomar kräver troligen sjukhusvård. Av kvinnor i EG 
anger i genomsnitt 10% att de har fått sjukhusvård en gång eller flera gånger 
(exklusive födslar) under det senaste året med en genomsnittlig vårdtid på ca 10 
dagar. Sannolikheten att äldre kvinnor vårdats på sjukhus är dubbelt så stor som för 
yngre kvinnor, och de är vanligtvis inlagda en längre tid. 
5. Dödsorsaker och tendenser i kvinnors dödlighet 
I alla åldersgrupper är kvinnors vanligaste dödsorsaker sjukdomar i 
cirkulationsorganen, som utgör 43 % av alla dödsfall, och cancer, som står för 26 % 
av dödsfallen. Sjukdomar i andningsorganen utgör 6 % av dödsfallen bland kvinnor, 
självmord och olyckshändelser orsakar 5 % av dödsfallen. De resterande 20 % av 
dödsfallen beror på andra orsaker. 
Icke oväntat varierar de främsta dödsorsakerna med åldern. Motorfordonsolyckor är 
den främsta orsaken bland kvinnor under 30 år, medan självmord orsakar de flesta 
dödsfallen i åldersgruppen 30 - 34 år. Cancer, särskilt "kvinnors cancer", såsom 
bröstcancer och cancer i livmoderhalsen, är den främsta dödsorsaken bland kvinnor i 
åldern 35 - 64 år. Bland äldre kvinnor (65 år och äldre) orsakar sjukdomar i 
cirkulationsorganen de flesta dödsfallen eller ungefär hälften av alla dödsfall i denna 
åldersgrupp. 
Den genomsnittliga dödligheten (för alla kvinnor) på grund av motorfordonsolyckor är 
6,42 dödsfall på 100 000 kvinnor, medan dödlighet till följd av självmord och 
självförvållad skada är 6,24 på 100 000. Dödlighet till följd av cancer bland kvinnor i 
alla åldrar är ca 150 dödsfall på 100 000, medan dödlighet på grund av sjukdomar i 
cirkulationsorganen (hjärtsjukdomar och slaganfall) är ca 248 dödsfall på 100 000. 
Dödlighet till följd av enbart ischemisk hjärtsjukdom uppgår till ungefar 85 dödsfall 
på 100 000, medan dödlighet på grund av slaganfall är nästan 76 på 100 000. 
Bröstcancer orsakar 21 % av alla kvinnors cancerdödsfall i EG med en dödlighet på ca 
31 på 100 000. Däremot beror endast ca 2 % av alla dödsfall på grund av cancer hos 
kvinnor på cancer i livmoderhalsen med en dödlighet på runt 3 på 100 000. 
Dödlighet till följd av cancer i andningsorganen - huvudsakligen lungcancer - har ökat 
med nästan 70 % sedan 1970.1 dagens läge orsakar den ca 9 % av alla cancerdödsfall 
bland kvinnor med en dödlighet på 14 på 100 000. 
6. Faktorer som påverkar hälsan och hälsofrämjande verksamhet 
De två främsta dödsorsakerna (hjärtsjukdomar och cancer) kan i mycket stor 
utsträckning förebyggas genom primär (sundare livsstil) eller sekundär (tidig upptäckt 
t.ex. genom screening) prevention. De främsta riskfaktorerna i samband med död i 
förtid (död före 65 års ålder) är tobaksrökning, (stor) alkoholkonsumtion, 
ohälsosamma kostvanor och fysisk inaktivitet. 
Ca 28 % av alla kvinnor inom EG röker även om siffran varierar i de olika 
medlemsstaterna. Danmark och Portugal står för den allra största (42 %) respektive 
den minsta (12 %) andelen rökare bland kvinnor. Det finns inte några uppgifter om 
alkoholkonsumtionen bland kvinnor på EG-nivå, även om det är ett känt faktum att 
kvinnor dricker mindre än män. 
Det finns litet uppgifter om kostvanor, men uppgifter om följderna av kostvanorna 
(kroppsvikten) är tillgängliga i 1996 års Eurobarometer. En av fem kvinnor har 
övervikt (eller kraftig övervikt) mätt enligt BMI (body mass index) medan 15 % har 
undervikt. Övervikt är en betydande riskfaktor för flera olika sjukdomar, särskilt 
hjärtsjukdomar och diabetes. 
Undersökningen gav även information om i vilken utsträckning och i vilken typ av 
hälsoundersökningar kvinnor i EG deltar. Dessa varierar mellan olika åldersgrupper 
och länder. T.ex. har 44 % av kvinnorna i EG i åldersgruppen över 65 år genomgått en 
hjärtkontroll under det senaste året, vilket är ungefär samma andel som gjort 
kolesteroltest. Siffrorna är naturligtvis lägre för hela den kvinnliga populationen. 
Det är mindre vanligt att utföra diabetestest, ca 22 % har gjort diabetestest under det 
gångna året, även om siffran är ungefär 44 % för kraftigt överviktiga kvinnor (40 år 
eller äldre). Detta är en naturlig följd av att kraftig övervikt är en riskfaktor vid icke 
insulinberoende diabetes. 
Ungefär 16 % av kvinnorna i EG anger att de har deltagit i en osteoporosundersökning 
under det senaste året. Däremot har en mycket större andel deltagit i cancerscreening. 
Ca 40 % av kvinnorna rapporterade att de fått ett cellprov i livmoderhalsen taget 
under det senaste året, och samma procent angav att de kontrollerat brösten manuellt. 
Ca 18 % av kvinnorna rapporterade att de genomgått mammografiundersökning under 
det senaste året. 
Eftersom mammografi är ett mycket omtvistat ämne i många medlemsstater, frågade 
man kvinnorna i Eurobatometer-undersökningen hur de förhåller sig till denna fråga. 
Den övervägande merparten (mer än 90 %) av kvinnor, och med liten variation, var 
för (gratis) mammografiscreening i de åldersgrupper där det kan minska dödligheten. 
7. Särskilda frågor om kvinnors hälsa 
Flera hälsofrågor har dykt upp under de senaste årtiondena till följd av att de är 
särskilt relevanta eller viktiga för kvinnor. De omfattar ätstörningar som i de flesta fall 
drabbar tonåringar och unga kvinnor, HIV och aids som traditionellt har betraktats 
som en manlig sjukdom, men för vilken kvinnor har visat sig vara sårbarare, 
hjärtsjukdomar som även de uppfattats som manliga sjukdomar trots den betydande 
dödlighet den orsakat bland kvinnor samt osteoporos som är mycket vanligare bland 
kvinnor än bland män. Dessutom borde familjeplanering och abort och våld mot 
kvinnor tas upp i denna förteckning över viktiga hälsofrågor för kvinnor. 
Det råder en uppenbar brist på uppgifter om incidens och prevalens av ätstömingar 
(bulimi och anorexia nervosa) även om den allmänna uppfattningen är att de har ökat i 
alla EG-stater under de senaste två årtiondena. Dödligheten bland anorexia nervosa-
patienter uppskattas till 6 %, vilket är dubbelt fler än bland bulimipatienter. 
Då befolkningen blir äldre ökar incidensen av osteoporos. På grund av den höga 
sjuklighet och dödlighet som sjukdomen orsakar är osteoporos ett allt större problem i 
många medlemsstater. Hormone replacement therapy (HRT), tillförsel av 
könshormon, bidrar till att förebygga osteoporos, men metoden är fortfarande 
omtvistad bland hälso- och sjukvårdspersonal. Dessutom verkar kvinnor vara rätt så 
bristfälligt underrättade om kostnader och fördelar med denna typ av behandling 
(enligt resultaten av 1996 års Eurobarometer-undersökning). 
8. Slutsatser 
Syftet med denna rapport har varit att ge en så omfattande överblick över kvinnors 
hälsa som möjligt på grundval av de tillgängliga uppgifterna. Det är uppenbart att 
även om kvinnor lever länge och anger sig vara mycket friska har de samtidigt 
betydande funktionsnedsättningar på grund av kroniska sjukdomar. Kvinnors 
hälsotillstånd, mätt med många olika indikatorer, varierar mellan de olika 
medlemsstaterna och i olika åldersgrupper. Naturligt nog är äldre kvinnors 
hälsotillstånd sämre. 
Rapporten tar även upp ett antal politiska intiativ som skulle kunna bidra till att 
minska död i förtid bland kvinnor inom EG. 
1. INLEDNING 
1.1 Bakgrund 
Denna rapport ger en överblick över kvinnors hälsotillstånd i Europeiska 
gemenskapen (EG) och belyser både skillnader och likheter mellan och i 
medlemsstaterna. Den undersöker de huvudsakliga orsakerna till dödlighet och 
sjuklighet och ett antal enskilda och sociala faktorer som påverkar kvinnors hälsa 
inom ramen för rådande demografiska och sociala tendenser. Detta sätt att behandla 
ämnet gör det lättare att belysa hälsoproblem, som är vanliga bland kvinnor (t.ex. 
ätstömingar, bröstcancer, osteoporos, sexuellt utnyttjande och följderna av våld i 
hemmet), problem som gäller endast kvinnor (t.ex. reproduktiv hälsa, livmoderhals-
och äggstockscancer, menopaus) och sådana som tycks påverka kvinnor på ett annat 
sätt än män (t.ex. hjärt-kärlsjukdomar och HIV/aids). 
Kvinnors hälsotillstånd har förbättrats märkbart under detta århundrade, vilket 
återspeglas i längre förväntad livslängd och färre fall av död i förtid, inbegripet 
mödra- och spädbarnsdödlighet. Kvinnor lever i genomsnitt 5 till 7 år längre än män i 
EG. Men under de två senaste årtiondena har man omvärderat frågan om kvinnors 
hälsa samt hälsopolitiken och hälsotjänstema för kvinnor, då man allt tydligare blivit 
medveten om att kvinnors behov av hälsotjänster och hälsoproblem är annorlunda än 
männens. I en undersökning (Eurobarometer 44.3/1996)a som utfördes nyligen 
tillfrågades kvinnor inom EG om de ansåg att kvinnors hälsofrågor beaktas i 
tillräcklig utsträckning i deras hemland. Mer än en av tre svarade nekande (eller var 
osäkra) (Figur 1.1). Naturligt nog varierade svaren (Figur 1.2) i de 15 
medlemsstaterna. Nästan 50 % av de tillfrågade irländska kvinnorna svarade att 
kvinnors hälsofrågor inte uppmärksammades tillräckligt, (Tabell 1.1) medan endast 
12 % av danska kvinnor ansåg det. Resultaten är intressanta såtillvida att både danska 
och irländska kvinnor hör till dem som har den lägsta förväntade livslängden inom EG 
(se avsnitt 3.1). Tydligen påverkas kvinnors uppfattning om denna fråga av andra 
faktorer. Det är värt att notera att Irlands regering nyligen har utformat en särskild 
hälsopolitik för kvinnor, den första i sitt slag i EG1. 
Då man i allt högre grad har börjat betona kvinnors hälsa har det skett inom ramen för 
djupa sociala och demografiska förändringar. Till dessa hör den postindustriella 
utvecklingen i Västeuropa, kvinnors ökade deltagande i arbetslivet sedan 1960-talet 
och förändrade relationer mellan könen både i privatlivet och det offentliga livet. 
Demografiska tendenser visar att antalet äldre ökar (inbegripet en större andel 
kvinnor0 i de äldre åldersgrupperna), fertiliteten minskar, familjerna blir mindre, det 
första giftermålet ingås vid högre ålder och skilsmässomas antal ökar. Dessa drag har 
på ett dramatiskt sätt förändrat det västerländska samhället och kvinnors och mäns 
situation. 
a Se avsnitt 1.4 för närmare uppgifter om Eurobarometer-undersökningen. 
b En större andel kvinnor i de äldre åldersklasserna är en följd av könens olika dödlighetsfrekvenser. 
Se avsnitt 2.1 för närmare uppgifter. 
10 
1.2 Kvinnors hälsa 
Även om uppgifterna om kvinnors hälsa fortfarande är bristfälliga, framstår så 
småningom en klarare bild av deras hälsa jämfört med männens. Kvinnor lider oftare 
än män av kroniska sjukdomar och funktionsnedsättningar, vilket inte kan anses bero 
enbart på deras längre livslängd. Ofta har de en negativare uppfattning om sin hälsa än 
männen. I allt högre grad framgår det att en stor del av den biomedicinska kunskapen 
om ohälsa - med undantag av biologiska hälsofrågor som gäller endast kvinnor -
härrör från forskning som utgår från den manliga prototypen. Härvid förbises effekten 
av könsskillnader i diagnoser, behandlingar och resultatet för hälsan. Likaså förändras 
kvinnors sjukdoms- och dödlighetsmönster. T.ex. lungcancer är allt oftare en orsak till 
kvinnors dödlighet, vilket är en följd av att tobaksrökningen ökat, särskilt bland yngre 
kvinnor. 
Kvinnor utnyttjar hälsotjänster i högre grad än män (både för sin egen del och i sin roll 
som vårdare av barn och gamla föräldrar), och deras andel av sjukvårdspersonalen 
överstiger klart männens. Däremot är de underrepresenterade på högre tjänster inom 
sjukvården, vilket begränsar deras inflytande på utvecklingen av hälso- och 
sjukvårdspolitiken. Vidare sysslar kvinnor mera med att ge gratis vård till 
familjemedlemmar, åldringar och närsamhälle. 
Trots kvinnors ökade andel av den yrkesverksamma befolkningen använder kvinnor 
fortfarande mera tid till att utföra hushållsarbete och de har mindre fritid än männen. 
Vidare är kvinnors ekonomiska och sociala status i allmänhet sämre än männens, och 
de är oftare fattiga och ekonomiskt beroende av män och/eller socialbidrag. Dessa 
omständigheter begränsar deras valmöjligheter i livet, inbegripet att välja en hälsosam 
livsstil. Men den effekt detta har på kvinnors hälsa och vice versa förstås inte i 
tillräcklig utsträckning. 
Den ökade medvetenheten om dessa frågor har bidragit till att kvinnors hälsa blivit 
föremål för allt mera uppmärksamhet och lett till att man ansträngt sig för att 
prioritera kvinnors hälsa med politiska, sociala och biomedicinska program under de 
två senaste årtiondena. Förenta Nationemas Kvinnomas årtionde (1976 - 1985) bidrog 
till att fästa uppmärksamheten på kvinnors hälsa. Likaså omfattade 
Världshälsoorganisationens (WHO) mål 1978 i Hälsa för alla före år 2000 ett särskilt 
hälsomål för kvinnor. På senaste tid har man uppmärksammat kvinnors hälsa vid 
Förenta Nationemas fjärde världskonferens för kvinnor i Beijing 1995. Vid 
konferensen antogs ett handlingsprogram, där ett av målena är att prioritera 
utbildningsprogram som bland annat syftar till att hjälpa kvinnor att fatta egna beslut 
och att ta ansvar för sin hälsa och fertilitet. 
På gemenskapsnivå har man nyligen vidtagit en rad åtgärder för att förbättra och 
skydda kvinnors hälsa, t.ex. genom att anta rådets direktiv om föräldraledighet2, 
prioritering av äldre kvinnor inom en strategi för de äldreb3; och ett nätverk av 
a Detta mål är förenligt med de mål som Europeiska unionen har haft före, under och efter 
konferensen i Beijing. 
b Se t.ex. Europaåret för äldre 1993 och det kommande Förenta Nationernas år för äldre 19993. 
11 
undersökningsprogram för bröstcancer inom programmet Europeiska kodexen mot 
cancer4. 
1.3 Faktorer som inverkar på k innors hälsa 
Effektiv hälsopolitik och effektiva hälsoprogram (med utvärdering) grundar sig i allt 
högre grad på objektiva mätningar, som beskriver befolkningens hälsotillstånd och 
förändringar i detta. Jämförelser görs också i allt högre grad mellan olika 
(sub)populationer och nationer för utvärdering av förekomsten av olika sjukdomar för 
att man skall kunna förstå de bakomliggande orsakerna och kunna bedöma effekten av 
de förebyggande hälsostrategiema. 
Även om man inlett arbetet för att standardisera de uppgifter som samlas in för att de 
skall vara jämförbara på europeisk och internationell nivå, finns det fortfarande 
mycket litet verkligt jämförbara uppgifter. Denna rapport som utnyttjar befintliga och 
nya uppgifter om hälsa och häisoindikatorer på EG-nivå är därför med nödvändighet 
begränsad i sitt val av ämnen. Vidare begränsas den till kvinnor som är 15 år och 
äldre, eftersom de flesta könsbundna hälsouppgiftema på EG-nivå är inriktade på 
denna åldersgrupp. Slutligen, i syfte att spara utrymme, görs jämförelser mellan 
manliga och kvinnliga hälsofaktorer endast i de fall då de anses vara av särskilt 
intresse. 
1.4 Informationskällor 
I denna rapport har man utnyttjat ett stort antal olika befintliga hälso- och 
hälsorelaterade primära och sekundära informationskällor. Insamlingsnivån varierar 
allt från regionala och nationella nivåer till gemenskapsnivå och internationella nivåer. 
Även om man koncentrerat sig på mätbara och jämförbara hälsofaktorer för kvinnor, 
har man även använt kvalitativ information. Referenser till informationskällorna anges 
i slutet av varje avsnitt samt i bibliografin i slutet av rapporten. 
De viktigaste informationskällorna inbegriper databasen Hälsa för alia (WHO, 1996)5, 
rapporter och uppgifter som utgivits av Europeiska gemenskapemas statistikkontor 
(Eurostat) samt statistik över kvinnor i världen 1970 - 19906 som utgivits av FN och 
uppgifter som samlats in av olika kontrollcentrum såsom Internationella organet för 
cancerforskning (IARC) i Lyon och Europeiskt centrum för epidemiologisk kontroll 
av aids i Paris. Slutligen har en viktig informationskälla för denna rapport varit den 
Eurobarometer-undersökning som utfördes i hela EG i början av 1996. I denna 
undersökning tillfrågades en representativ grupp kvinnor som inte var intagna på 
sjukhus (ca 1 000) i varje medlemsstat3 om hälsa, deras attityder, hur de uppfattar sin 
egen hälsa och vilken förebyggande hälsovård de fått under föregående år. 
Trots fortsatta förbättringar av tillgången till och jämförbarheten mellan faktorer som 
påverkar hälsan, finns det fortfarande många begränsningar. Till dessa hör bristen på 
uppgifter om många frågor som är viktiga för kvinnors hälsa, t.ex. menopaus och 
I det forna DDR och Förbundsrepubliken Tyskland (före enandet) fanns det 1 000 personer i 
respektive grupp. 
12 
ätstömingar (se avsnitt 7) och/eller särskilda grupper, t.ex. migrerande kvinnor. 
Dessutom finns det många luckor i uppgifterna om dödlighet och överlevnadsstatistik 
samt om både allmänna och könsbundna livsstilsfaktorer. Vidare finns det inte 
tillräckligt med könsbundna uppgifter som behövs för att undersöka t.ex. förhållandet 
mellan sysselsättning, stress och hälsa. 
Då det har varit möjligt har man samlat in uppgifter från alla 15 medlemsstater. I 
dessa fall har man vanligtvis rapporterat resultaten både per medlemsstat och för hela 
EG. Tyska uppgifter före 1990 avser vanligtvis Förbundsrepubliken Tyskland och 
efter 1990 gäller de Förbundsrepubliken inklusive de östra delstaterna, om inte annat 
anges. Det fmns emellertid ett viktigt undantag: resultaten från Eurobarometer-
undersökningen skiljer mellan det forna DDR och Förbundsrepubliken Tyskland (före 
enandet). Orsaken till denna differentiering har varit att resultaten speglar viktiga, 
fortsatta skillnader i vissa hälso- och hälsorelaterade faktorer till följd av att 
statsskicket under många år var olika. 
I alla fall har man använt de senast tillgängliga uppgifterna. I vissa fall är dessa 
uppgifter många år gamla (t.ex. WHO:s dödlighetssiffror är från 1992) medan andra är 
färska (t.ex. uppgifterna från Eurobarometer-undersökningen 1996). 
1.5 Rapportens struktur 
Rapporten är indelad i 8 avsnitt. Avsnitt 1 beskriver mål, bakgrund, metoder och 
rapportens struktur, medan avsnitt 2 ger en sammanfattning av de sociala och 
demografiska tendenser som är av betydelse för kvinnor i olika skeden av deras liv. 
Avsnitt 3 beskriver olika häisoindikatorer som har betydelse för kvinnor såsom 
förväntad livslängd, spädbarnsdödlighet och kvinnors egen uppfattning om sitt 
hälsotillstånd. Som ett supplement till detta beskriver avsnitt 4 valda dödlighetsmått 
såsom funktionsnedsättningar till följd av långvarig sjukdom, kortvarig 
funktionsnedsättning och vård på sjukhus. I avsnitt 5 ges en överblick över kvinnors 
dödsorsaker i olika åldrar. Avsnitt 6 omfattar en diskussion om olika hälsofaktorer, 
t.ex. tobaksrökning och alkoholkonsumtion samt olika screeningprogram. I avsnitt 7 
analyseras flera frågor som är särskilt viktiga för kvinnor i olika skeden av livet. 
Avsnitt 8 avslutar rapporten. Bilagorna innehåller en ordlista över facktermer som 
använts i rapporten, en förteckning över tabeller och figurer samt bibliografin. 
I hela rapporten presenteras numrerade referenser i slutet av varje avsnitt, medan 
fotnoter som anges med bokstäver återfinns nederst på varje sida. Figurer och tabeller 
följer i slutet av varje avsnitt. 
Referenser 
Irish Department of Health (1945). Developing a Policy for Women's Health: A Discussion 
Document, Dublin: Stationary Office. 
Europeiska gemenskapernas kommission, direktiv 92/85/EEG av den 10.10.1992, EGT nr L 
348,28.11.1992. 
Dooghe, G. and Appleton, N. (1995). Elderly Women in Europe. Choices & Challenges, 
Leuven: Centrum voor Bevolkings- en Gezinsstudies. 
European Journal of Cancer Prevention (1994), vol. 3, supplement 1. 
13 
Se även t.ex.: WHO, (1994), Health in Europe, European Series, nr 56, Regional Publications, 
Köpenhamn: WHO, Regional Office for Europe. 
Förenta Nationerna (1991), The World's Women 1970-1990, Trends and Statistics, New York: 
Förenta Nationerna. 
14 
(Figur-Tabell) 
15 
Fieur LI 
Kvinnors hälsa uppmärksammas tillräckligt, 1996 (*) 
Kvinnor 15+ år, EU 15 
Helt av annan åsikt 
4,70% 
Helt av samma åsikt 
25,00 % 
Delvis av samma åsikt 
41,00% Delvis av annan åsikt 
•B.60% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
(*) : Svaren fördelas enligt i vilken grad den tillfrågade uppgav sig hålla med om eller inte hålla med om följande 
påstående: "I (land) uppmärksammas kvinnors hälsa, såsom bröst- och livmoderhalscancer, tillräckligt". 
Fieur 1.2 
Kvinnors hälsa uppmärksammas tillräckligt, 1996 (*) 
Kvinnor 15+ år 
EUR 5, länder 
Danmark | 
Nederländerna 
Finland jl 
Frankrike p 
Luxemburg f| 
Belgien 
Österrike! 
Tyskland.ö 
EU 15 
Sverige 
Förenade kungariké^^^^^^^^^^^^^ 
Spanien 
Tyskland, V 
Grekland 
Portugal 
Irland 
0% 20% 
rangordnat efter % tillfrågade som är av samma åsikt av annan åsikt • 
vet inte 
av samma åsikt 
EU-
genomsnittet 
40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
(*) : Svaren fördelas enligt i vilken grad den tillfrågade uppgav sig hälla med om eller inte hålla med om följande 
påstående: "I (land) uppmärksammas kvinnors hälsa, såsom bröst- och livmoderhalscancer, tillräckligt 
16 
Tabell LI 
Kvinnors hälsa uppmärksammas tillräckligt i hemlandet, 1996 (*) 
Kvinnor 15+ år 
elt av annan Delvis av annan Delvis av samma Helt av 
äsikt åsikt Vet inte åsikt samma åsikt 
% % % % % 
Danmark 
Nederländerna 
Finland 
Frankrike 
Luxemburg 
Belgien 
Österrike 
Italien 
Tyskland, Ö 
EU 15 
Sverige 
Förenade Kungariket 
Spanien 
Tyskland, V 
Grekland 
Portugal 
Irland 3,8 
4,3 
1,7 
1,4 
1,6 
2,5 
1,2 
5,1 
2,6 
4,6 
4,8 
10,1 
3,3 
1,7 
4,6 
5,0 
20,7 8,7 
6,1 
11,0 
12,6 
8,4 
8,8 
8,2 
5,6 
11,1 
13,6 
20,9 
21,6 
17,0 
14,9 
14,7 
19,9 
27,4 2,0 
5,6 
4,5 
11,2 
17,4 
16,9 
21,6 
21,0 
20,3 
16,4 
11,6 
7,1 
21,6 
26,5 
25,8 
23,8 
14,4 33,3 
33,5 
53,3 
54,4 
48,7 
50,3 
36,2 
26,2 
49,5 
42,9 
42,6 
45,0 
40,5 
41,2 
31,5 
45,2 
27,2 52,2 
50,5 
29,6 
20,4 
23,9 
21,5 
32,8 
42,1 
16,5 
22,5 
20,1 
16,2 
17,6 
15,6 
23,4 
6,2 
10,4 
(*) De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "I (land) uppmärksammas 
kvinnors hälsa, såsom bröst- och livmoderhalscancer, tillräckligt". (Eurobarometer 44.3/1996) 
17 
2. SOCIALA OCH DEMOGRAFISKA TENDENSER 
I detta avsnitt ges bakgrundsinformation om demografiska och sociala tendenser som 
berör kvinnor. Information om förväntad livslängd och spädbarnsdödlighet som ofta 
räknas som en del av demografisk statistik, finns i avsnitt 3 som inriktas främst på vissa 
valda häisoindikatorer. 
2.1 Befolkningens storlek och struktur 
Då Europeiska gemenskapen fick tre nya medlemmar (Finland, Sverige och Österrike) 
den 1 januari 1995 ökade den totala befolkningsmängden från ca 350 till 372 miljoner 
(6,3 %). Drygt hälften (50,9 %) av denna befolkningstillväxt utgjordes av kvinnor, vars 
antal steg från 179 till 190 miljoner. Liksom före utvidgningen utgör kvinnor 51,2 % av 
befolkningen inom EG. Denna procentsats är förvånandsvärt stabil i de olika 
medlemsstaterna, den varierar något från det lägsta talet på 50,4 % i Irland till det högsta 
på 51,8 % i Portugal (se tabell 2.1). 
Däremot varierar kvinnors andel av befolkningen i olika åldersgrupper. I gruppen kvinnor 
under 20 år finns det 95 kvinnor på 100 män. Männens överrepresentation i befolkningen 
fortsätter till 39 års ålder. I åldersgruppen från 40 till 59 år finns det 100 kvinnor på 100 
män, men efter det ökar kvinnors överrepresentation drastiskt och bland 80-åringar finns 
det ca 221 kvinnor på 100 män (se figur 2.1). 
Denna s.k. feminiseringskvot är praktiskt taget identisk för åldersgruppen under 20 år i 
alla medlemsstater, men den varierar i betydande grad i åldersgruppen 60 år och äldre. 
Den största feminiseringskvoten förekommer i Tyskland och Österrike, medan Grekland 
och Irland har de lägsta kvoterna (se figur 2.2). 
Den höga feminiseringskvoten i de äldre åldersgrupperna är delvis en följd av kvinnors 
och mäns olika förväntade livslängd. I genomsnitt lever kvinnor inom EG över 6 år 
längre än män, vilket leder till att de är överrepresenterade i de äldre åldersgrupperna (för 
närmare uppgifter om förväntad livslängd, se avsnitt 3). 
Tendensen att kvinnor lever längre än män är även uppenbar då man betraktar de båda 
könens åldersfördelning. Som det framgår av tabell 2.2 är 23,6 % av kvinnorna 60 år 
eller äldre, medan motsvarande procentsats för männen är endast 17,8%. Detta 
förhållande kan förändras med tiden i och med att befolkningen blir äldre, och som det 
också framgår av tabell 2.2, ökar mäns andel snabbare än kvinnors andel i åldersgruppen 
över 60 år. Under åren mellan 1991 och 1996 ökade männens andel i åldersgruppen över 
60 år med 5,5 %, medan den motsvarande ökningen bland kvinnor uppgick till 2,7 %. 
2.2 Familjen 
Samtidigt som befolkningen blir äldre förändras även familjemönstren. Den mest 
påtagbara förändringen är antalet giftermål, som har minskat med nästan en tredjedel 
mellan 1960 och 1995, från ca 8 till 5,14 giftermål per 1 000 personer. Denna minskning 
har skett rätt så jämnt i alla medlemsstater med den största minskningen i Tyskland och 
den minsta i Grekland (se tabell 2.3). 
18 
I linje med det minskade antalet giftermål har åldern för när det första giftermålet ingås 
stigit från 24 år till något över 25,5 år (se tabell 2.3). I detta hänseende utmärker sig 
Danmark och Sverige inom EG genom att de har den högsta åldern för det första 
giftermålet (28,1 respektive 28,5 år 1994) och där även åldern för när det första 
giftermålet äger rum stigit mest sedan 1960. 
Trots det minskade antalet giftermål och den högre åldern för det första giftermålet har 
antalet skilsmässor mer än tredubblats sedan 1960, från 0,54 till 1,8 per 1 000 personer. 
På samma sätt som då det gäller antalet giftermål döljer sig betydande skillnader i de 
olika medlemsstaterna bakom denna genomsnittliga siffra. Irland avviker från de andra 
eftersom skilsmässor där är olagliga". Medlemsstaterna i söder, dvs. Grekland, Italien och 
Spanien har färre skilsmässor, medan de nordiska länderna - Danmark, Finland och 
Sverige - samt Förenade kungariket toppar listan. 
Följden av dessa tendenser kan ses i figur 2.3 som uppvisar en stark ökning av både 
enpersonshushåll och familjer med ensamstående föräldrar mellan 1960 och 1995. Denna 
figur visar även den stora ökningen av andelen utomäktenskapliga födslar, en tendens 
som kombinerat med det ökade antalet skilsmässor bidragit till en ökning av antalet 
hushåll med ensamstående föräldrar. 
Det ökade antalet utomäktenskapliga födslar var inte den enda förändringen under denna 
period. Kvinnors summerade fertilitet minskade med 45 %, från 2,59 till 1,43 barn per 
kvinna. Till följd av detta minskade antalet födslar med mer än 1,7 miljoner eller närmare 
31 % till något under 4 miljoner födslar per år (se figur 2.3 och tabell 2.4). 
Även om den summerade fertiliteten totalt sett har minskat i alla medlemsstater sedan 
1960 har tidpunkten för denna minskning varierat kraftigt. Som det framgår av figur 2.4 
har denna minskning skett i Irland så sent som på 1990-talet, medan de största 
minskningarna inträffade på 1960- och 1970-talet i de flesta andra medlemsstater. Det är 
också intressant att se att de nordiska länderna, som under en viss period hade den lägsta 
fertiliteten, nu har den högsta. Detta är särskilt märkligt med tanke på att, som det 
framgår senare i rapporten, kvinnors andel av arbetskraften är den högsta i dessa länder, 
något som traditionellt anses ha samband med lägre summerad fertilitet. 
Det är inte heller möjligt att dra slutsatsen att denna ökning av fertiliteten i de nordiska 
länderna skulle vara en följd av att preventivmedel inte används i stor utsträckning, vilket 
skulle ha kunnat vara en av orsakerna till den relativt sena minskningen av fertiliteten i 
Irland eftersom, som det framgår av tabell 2.5, en större del av kvinnorna i Norden anger 
att de använder preventivmedel jämfört med kvinnor i de övriga medlemsstaterna. 
I tabell 2.5 anges även första födseln efter moderns ålder, som ökade en aning (0,5 år) till 
28,7 år mellan 1990 och 1994, troligtvis som en följd av den högre åldern vid första 
giftermålet. Slutligen visar tabellen andelen levande födda, barn till tonårsmödrar, vilket 
Lagstiftning för att tillåta skilsmässor under särskilda förhållanden har införts i den irländska lagen 
efter en folkomröstning 1995. 
19 
varierar kraftigt mellan de olika medlemsstaterna, där Nederländerna har den lägsta siffran 
(1,38 %) och Portugal den högsta (7,48 %) (se även avsnitt 7.3). 
2.3 Arbetslivet 
Förändringar har skett även i kvinnors arbetsliv, både för dem som har barn och för dem 
som inte har barn. I vissa medlemsstater, särskilt i de nordiska länderna, ökade kvinnors 
deltagande i arbetslivet redan i början av 1960-talet, medan dessa tendenser visade sig i 
andra länder först på 1970- och 1980-talet. Som det framgår av tabell 2.6 har kvinnors 
deltagande i arbetslivet fortsatt att öka på 1990-talet, även om det har skett en nedgång 
sedan mitten av 1980-talet i två länder (Finland och Sverige), där andelen kvinnor i 
arbetskraften är mycket hög. Kvinnor blir även allt mer aktiva när det gäller att starta och 
driva egna företag: upp till 30 % av samtliga företag i medlemsstaterna leds av kvinnor 
och ungefar en tredjedel av alla nya företag grundas av kvinnor1. 
Trots den ökade sysselsättningen (och arbetskraftstillhörigheten) finns det fortfarande 
stora skillnader mellan de olika medlemsstaterna. Arbetskraftstillhörigheten är överlägset 
högst i de nordiska länderna - Danmark, Finland och Sverige - (mer än 70 % av kvinnorna 
finns i arbetskraften) medan den lägsta arbetskraftstillhörigheten (ca 40 - 45%) 
förekommer i Grekland, Irland, Italien, Luxemburg och Spanien. 
Skillnaderna är till och med större då det gäller deltidsarbete. Tabell 2.7 visar att största 
delen (70 - 90 %) av deltidsarbetet utförs av kvinnor. Då man betraktar deltidsarbete som 
en del av den totala sysselsättningen är det uppenbart att Nederländerna överträffar alla 
andra EG-länder då mer än 60% av de förvärvsarbetande kvinnorna i landet är 
deltidsanställda. Till andra länder där kvinnor utgör en stor andel av de deltidsanställda 
hör Förenade kungariket (45,2 %), Sverige (41,4 %) och Danmark (36,7 %). Grekland, 
Finland, Italien, Portugal och Spanien har de lägsta siffrorna (mindre än 15 %). 
Figur 2.5 visar den totala ökningen av deltidsarbete för kvinnor (och män) mellan åren 
1975 och 1991. Under denna period ökade kvinnors deltidsarbete från något mer än 20 % 
till ca 28 %. Figuren visar även utvecklingen av arbetslöshet och tillfälliga arbeten som 
båda grovt sett fördubblades från 1975 till 1991. Arbetslösheten har drabbat kvinnor 
mycket hårdare än män. 
Tabell 2.8 visar hur arbetslösheten utvecklats mellan 1983 och 1993 i alla medlemsstater. 
År 1993 rapporterade endast fem länder en arbetslöshet under 7 % för kvinnor (Österrike, 
Luxemburg, Portugal, Sverige och Förenade kungariket). I de övriga länderna rör det sig 
om 10 - 15 %, förutom i Spanien där siffran uppgår till nästan 30 %. Jämfört med män är 
arbetslösheten bland kvinnor högre i alla medlemsstater utom i tre (Finland, Irland och 
Sverige). 
Situationen är värre för unga kvinnor (yngre än 25 år) såtillvida att den absoluta 
arbetslösheten är betydligt högre för dem än för den totala kvinnliga arbetskraften. Det 
framgår även tydligt av figur 2.6 där man ser fördelningen av verksamhet i befolkningens 
alla åldersgrupper 1994. 
20 
2.4 Könsbundna utvecklingsindex 
Befintliga könsskillnader i medlemsstaterna (förutom i Tyskland) och hur de rangordnas 
internationellt på grundval av ett urval av index ur Human Development Report 19952, 
framgår av tabell 2.9. 
The Human Development Index (HDI) är ett sätt att bedöma och rangordna länder på 
grundval av ett antal särskilda sociala och ekonomiska faktorer (hälsa, inkomst och 
utbildning). Kanada, Förenta Staterna och Japan står högst upp på listan, därefter kommer 
två medlemsstater, Nederländerna och Finland, på fjärde och femte plats. 
Men då man anpassar HDI till kön genom att använda Gender Development Index (GDI) 
får man en annan bild. De nordiska medlemsstaterna Sverige och Finland kommer högst 
upp på listan både inom gemenskapen och globalt sett. Nederländerna faller dramatiskt 
enligt GDI ned till nionde plats inom gemenskapen, vilket tyder på en relativt hög 
ojämlikhet mellan könen. 
The Gender Empowerment Measure (GEM) är ett annat index som anger bristande 
jämlikhet mellan könen i relation till ekonomiskt och politiskt beslutsfattande. Än en 
gång placerar sig de nordiska länderna högst upp. Men GEM motsvarar inte GDI i alla 
medlemsstater. T.ex. Frankrike ligger på fjärde plats inom gemenskapen på GDI-skalan, 
men kommer lägst ned på listan för GEM-index. Detta är den största skillnaden inom 
gemenskapen mellan kvinnor och män vad avser kvinnors parlamentariska 
representation, yrkesmässiga nivå och inkomster. 
Den högsta jämlikhetsnivån finns i de nordiska medlemsstaterna och kan tillskrivas det 
stora antalet kvinnor som utbildat sig sedan 1970-talet och den relativt låga skillnaden 
mellan mäns och kvinnors förvärvsinkomster. 
Även om dessa index inte är heltäckande tyder de på att ojämlikhet mellan könen kvarstår 
både inom och mellan medlemstaterna trots de framsteg som gjorts under andra hälften 
av detta århundrade. Ojämlikheten förefaller mindre tydlig i fråga om grundläggande 
hälsa och utbildning, men är däremot mera påtaglig på sådana områden som 
inkomstfördelning och ekonomisk och politisk representation. Det är skäl att observera 
att jämlikhet mellan könen inte beror på inkomster (BNP) eftersom, som tabell 2.9 visar, 
Luxemburg som har den högsta basköpkraften (faktisk BNP per capita) ligger lägst inom 
gemenskapen då det gäller GDI. 
Referenser 
European Observatory for SME's, Fourth Annual Report 1996, s.330. 
Förenta Nationernas utvecklingsprogram (1995), Human Development Report 1995, New York, 
Oxford University Press. 
21 
(Figur-Tabell) 
22 
Tabell 2.1 
Andel kvinnor av den totala befolkningen 
i Europeiska unionen, 1996 (EU 15) 
Länder Totalt Antal % 
kvinnor kvinnor 
EU 15 372.653.590 190.739.240 51,18 
Portugal 9.920.760 5.143.280 51,84 
Österrike 8.054.800 4.147.630 51,49 
Italien 57.333.000 29.515.580 51,48 
Tyskland 81.817.500 41.992.680 51,32 
Frankrike 58.255.880 29.891.710 51,31 
Finland 5.116.830 2.625.1300 51,30 
Belgien 10.143.050 5.184.260 51,11 
Spanien 39.241.930 20.037.940 51,06 
Förenade Kungariket 58.693.970 29.908.290 50,96 
Luxemburg 412.800 210.200 50,92 
Grekland 10.465.060 5.300.110 50,65 
Danmark 5.251.030 2.658.800 50,63 
Sverige 8.837.5000 4.471.430 50,60 
Nederländerna 15.493.890 7.831.600 50,55 
Irland 3.615.600 1.820.600 50,35 
Kolla: Eurostat 1997. 
Anmärkning: Länderna är rangordnade efter % kvinnor av befolkningen 
Fieur 2.1 
Feminiseringskvot, 1996 (EU 15) 
Ålder 
80 år och ålder imÊÊKÊÊÊÊÊÊtÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊÊ^K^KÊm 221 
••i^^MH^^H 126 
20-39 år 
0-19 år 
50 100 150 200 250 
Antal kvinnor per 100 män 
Källa: Eurostat 1997 
23 
Fieur 2.2 
Feminiseringskvot i åldersgrupperna 0 - 19 år och 60+ år, 
1996 (EU 15) 
EU 15 
Österrike 
Tyskland 
Finland 
Luxemburg 
Frankrike 
Belgien 
Nederländerna 
Portugal 
Förenade Kungariket 
Kalian 
Danmark 
Spanien 
Sverige 
Irland 
Grekland O 60 är och aider 
• 0-19 
20 40 60 80 100 120 
Antal kvinnor per 100 män 140 160 
Källa: Eurostat 1997 
Tabell 2.2 
Kvinnor och män av befolkningen i EU (15) 
Efter 
åldersgrupp Kvinnor 
% 
1991 1996 Män 
% 
1991 1996 
0-19 år 
20-39 år 
40-59 år 
60 år och aider 23,9 
29,2 
23,9 
23,0 22,6 
29,2 
24,6 
23,6 26,4 
31,6 
25,0 
16,9 26,9 
31,6 
25,7 
17,8 
Totalt 100 100 100 100 
Källa: Eurostat 1997 
24 
Tabell 2.3 
Giftermål och skilsmässor i EU (15), 1960 -1995 
Lander 
EU 15 
Österrike 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrike 
Tyskland 
Grekland 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Fdrenade 
IKungariket Giftennål 1 
Antal 1995 Skillnad 
jämfört 
med 1960 
(%) Andel 
1995 
(o/oo) Skillnad I 
andelen 
jämförd 
med 1960 
(%) 
1.901.000" -24,1 5,1" -54,4 
42.900 -26,6 5,3 -55,6 
51.500 -21,0 5,1 -40,7 
34.700 -3,2 6,6 -18,0 
23.700 -27,7 4,6 -59,5 
254.000" -20,6 4,4" -60,3 
430.500 -37,5 5,3 -79,8 
64.000 -10,0 6,1 -14,2 
15.600 1,0 4,4 -25,2 
283.000" -27,0 4,9" -57,4 
2.100 -7,2 5,1 -40,7 
81.500 -8,6 5,3 -47,2 
65.800 -5,3 6,6 -18,2 
196.900" -16,9 5,0" -53,9 
33.600 -32,9 3,8 -75,9 
321.000 -18,4 5,5" -37,1 Genomsnittlig 1 
ålder vid första 
vigseln 
1994 Skillnad 
jämfört 
med 1960 
(%) 
26,1' 2,0 
25.8 1,8 
25.2 2,4 
28.9 6,1 
26,7 2,9 
26,7 3,7 
26.3 2,9 
25,6 0,4 
27,02 -0,6 
26,1' 1,3 
26,3 
27,0 2,8 
24,6 -0,2 
26,2' 0,1 
28,5 4,6 
25,8* Skilsmafissor 
Antal 1995 Skillnad 
jämfört 
med 1960 
(%) Andel 
1995 
(o/oo) Skillnad I 
andelen 
jämförd med 
1960 (%) 
677.500" 297,7 1,8" 237,7 
18.200 127,2 2,3 99,0 
35.0002 662,3 3,52 586,040,0 
13.000 94,2 2,5 70,0 
14.000 283,7 2,7 232,8 
117.000" 287,6 2,0" 204,1 
169.400 130,8 2,1 105,9 
11,00 346,4 1,1 255,0 
27.000 - 0,5 
700 375,2 1,8 264,10,0 
34.200 502,4 2,2 345,4 
12.300 1545,1 1,2 1369,5 
33.100" - 0,8" 
22.500 151,5 2,6 113,1 
170.100" 559,0 2,9" 489,0 
Källa: Eurostat 1997 
p : Provisional data 
':1993 
2:1992 
* estimate 
Figur 2.3 
Familjer, I går och i dag, EU 15 
Familjär mad ansarmtaand 
förälder % 
Födda utom äktenskapet (<$ 
Skillsmoasor (brutto par 
1000) 
Födda utom äktenskap* (Sä 
Erparsonshushôll (S • 1995 
iD 1960 
Källa : Eurostat 1997 
25 
Tabell 2.4 
Födelsetal och fruktsamhet i EU (15), 1960-1995 
Länder Födda 
Antal 1995 Skillnad 
jämfört med 
1960 (%) Andel födda utom 
äktenskapet 
1995 Skillnad 
jämfört med 
I960 (%) Fruktsamhet 
1995 Skillnad 
jämfört 
med 1960 
<%) 
EU 15 
Österrike 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrike 
Tyskland 
Grekland 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Förenade Kungariket 3.999.000" 
88.700 
114.700 
69.800 
63.100 
727.800" 
765.200 
101.500 
48.500 
521.300" 
5.400 
190.500 
107.200 
359.900" 
103.400 
732.000 -30,9 
-29,6 
-25,9 
-8,3 
-23,2 
-10,8 
-39,3 
-35,5 
-20,1 
-42,7 
8,0 
-20,3 
-49,9 
-45,5 
1,12 
-20,3 23,4 354,5 
27,4 
15,0* 
46,5 
33,1 
36, r 
16,1 
3,0 
23,0 
8,1" 
13,1 
15,5 
18,7 
10,8' 
53,0 
33,6 110,2 
624,6 
494,2 
719,8 
491,8 
112,4 
145,2 
1347,2 
233,1 
314,2 
1049,6 
97,6 
365,8 
369,5 
543,1 1,43* -44,9 
1,40 
1,55" 
1,80 
1,81 
1,70" 
1,25 
1,32 
1,87" 
1,17* 
1,69 
1,53 
1,40 
1,18* 
1,73 
1,71" -48,0 
-39,5 
-29,1 
-33,5 
-37,7 
-47,3 
-42,1 
-50,3 
-51,5 
-25,9 
-51,0 
-54,8 
-58,7 
-21,4 
-37,3 
Källa:Euosttat 1997 
p : Provisional data 
* : estimate 
1:1994 
26 
J'ii!iir 2. i 
Utveckling av fruktsamhetens konjunkturer under den senaste 40-;i isperioden 
Källa: Dun demografiska situationen I Europeiska unionen l')9S. Europeiska Kommissionen. Luxemburg IMfi 
27 
Tabell 2.5 
Användning av preventivmedel och fruktsamhet (EU 15) 
Länder Kvinnor som 
använder 
preventivmedel 
1986-1993 (%) Moderns genomsnittliga ålder 
vid födseln av barn 
1990 1994 Levande födda 
barn till kvinnor 
under 20 år 
1995 
EU 15 
Österrike 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrike 
Tyskland 
Grekland 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Förenade Kungariket 71 
79 
78 
80 
81 
75 
n/a 
n/a 
78 
n/a 
76 
66 
59 
78 
81 28,2 
26,7 
27,9 
28,5 
28,9 
28,3 
27,6 
27,2 
30,1 
29,0 
27,9 
29,3 
27,3 
28,9 
28,6 
27,7 28,7 
27,5 
28,2* 
29,1 
29,1 
28,8P 
28,2 
28,0 
30,3P 
29,6* 
28,8 
29,9 
27,9 
29,5* 
29,2 
28,1 3,84 
4,39 
2,40 
1,99 
2,48 
2,35* 
3,48* 
4,74 
5,11 
2,51' 
2,12 
1,38 
7,48 
3,55' 
2,07 
6,38' 
Källa: Human Development Report 1995, HFA 1996, och Eurostat 1997. 
p : provisional data 
* . estimate 
1 : 1994 
Tabell 2.6 
Sysselsättning EU 15, (1993) 
Kvinnor 15 - 64 år 
LÄNDER 
Österrike' 
Belgien1,4 
Danmark 
Finland 
Frankrike 
Tyskland1,3 
Grekland 
Ireland2 
Italien' 
Luxemburg2 
Nederländerna 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Förenade kungariket I tusental, 
1993 
3.724 
4.237 
2.893 
2.508 
25.213 
38.682 
4.118 
1.334 
22.787 
165 
7.084 
4.537 
15.564 
4.320 
28.179 Förändring 
sedan 1983, 
% 
13,1 
2,8 
5,9 
1,9 
6,3 
8,1 
7,2 
4,9 
1,2 
3,1 
0,4 
12.4 
1,3 
5,9 Andel sysselsatta kvinnor* 
1983 
% 
49,7 
48,7 
74,2 
72,7 
54,3 
52,5 
40,4 
37,8 
40,3 
41,7 
40,3 
56,7 
33,2 
76,6 
57,2 1993 
% 
58,0 
54,1 
78,3 
70,0 
59,0 
61,3 
43,6 
39,9 
46,5 
44,7 
55,5 
59,4 
42,8 
75,8 
64,8 % förändring 
16,70 
11,09 
5,53 
-3,71 
8,66 
16,76 
7,92 
5,56 
15,38 
7,19 
37.72 
4,76 
28,92 
-1,04 
13,29 
1 1992 
21991 
3Västtyskland fram till 1990 
41992 1982 
51991 1981 
* definierat som kvinnlig arbetskraft i alla åldersgrupper fördelat efter kvinnlig befolkning i åldern 15 - 64 år 
28 
Tabell 2.7 
Deltidssysselsättning i % av den totala sysselsättningen 
EU 15, (1993) 
LÄNDER 
Österrike1 
Belgien' 
Danmark' 
Finland 
Frankrike3 
Tyskland1,3 
Grekland' 
Ireland2 
Italien' 
Luxemburg' 
Nederländerna' 
Portugal4 
Spanien5 
Sverige 
Förenade kungariket' Båda könen 
1983 
8,4 
8,1 
23,8 
8,3 
9,6 
12,6 
6,5 
6,6 
4,6 
6,3 
21,4 
6,0 
5,8 
24,8 
19,4 1993 
9,1 
12,4 
22,5 
8,6 
13,7 
14,1 
4,8 
8,4 
5,9 
6,9 
32,8 
7,3 
6,3 
24,9 
24,0 Kvinnor 
1983 
20,0 
19,7 
44,7 
12,5 
20,1 
30,0 
12,1 
15,5 
9,4 
17,0 
50,1 
10,0 
13,9 
45,9 
42,4 1993 
20,5 
28,1 
36,7 
11,2 
26,3 
30,7 
8,4 
17,8 
11,5 
16,5 
62,9 
11,2 
14,3 
41,4 
45,2 Män 
1983 
1,5 
2,0 
6,6 
4,5 
2,5 
1,7 
3,7 
2,7 
2,4 
1,0 
7,2 
3,4 
2,4 
6,3 
3,3 1993 
1,6 
2,1 
10,1 
6,2 
4,1 
2,2 
2,8 
3,6 
2,9 
1,3 
13,4 
4,3 
2,3 
9,1 
6,5 Andel deltidsarbetande 
Kvinnor I % av det 
totala antalet 
deltidsarbetande 
1983 
88,4 
84,0 
84,7 
71,7 
84,3 
91,9 
61,2 
71,6 
64,8 
88,9 
77,3 
65,9 
71,5 
86,6 
89,8 1993 
89,1 
75,8 
63,1 
83,3 
91,0 
61,3 
71,6 
68,5 
88,5 
75,0 
67,3 
75,9 
81,3 
85,1 
1 1992 
21991 
Västtyskland fram till 1990 
41986 
51987 
Källa: OECD 1994/1995 
FJ2ur2.S 
Förändringar inom sysselsättningen (EU) 
Andel arbetilSia 
(min) 
Deltids arbete 
(kvinnor '/.) a 1991 
a 1975 
15 
Källa: KOM (96) 60 stutig 
29 
Tabell 2. S 
Arbetslöshets (ni 
EU 15, (1993) 
Länder 
ÖSTERRIKE 
BELGIEN­
DANMARK 
FINLAND 
FRANKRIKE 
TYSKLAND4 
GREKLAND 
IRLAND 
ITALIEN 
LUXEMBURG2 
NEDERLÄNDERNA3 
PORTUGAL 
SPANIEN 
SVERIGE 
FÖRENADE 
KUNGARIKET2 ltådsi Minen 
% av tlcu totala 
arbetskraften 
1983 
4,1 
13.2 
11,4 
5,4 
8,3 
7,9 
7,9 
14,0 
9.3 
16. 
11.8 
7,8 
17.0 
3.5 
11.2 1993 
4.2 
10,3 
10,7 
17,7 
11,6 
8,8 
9.7 
15,7 
10,8 
1,2 
6,7 
5,5 
22.4 
8.2 
10.2 Kvinnor 
% av ilen totala 
kvinnliga 
arbetskraften 
1983 
5.1 
18,3 
12,3 
5.2 
11,2 
8.8 
11.8 
11.1 
15,3 
1,7 
14.0 
12.2 
20.3 
3,5 
8,0 1993 
4.5 
14,2 
II,t 
15,6 
13.7 
10,4 
15,3 
'12.1 
15,1 
2,0 
8,8 
6.5 
28.9 
6.6 
5.4 Mitn 
% av don totala manliga 
arbetskraften 
1983 
3.5 
10,0 
10,7 
5,6 
6,3 
7.3 
5.8 
15,3 
6.2 
1.0 
10,6 
4,7 
15.6 
3,4 
13.3 1993 
4,0 
10,3 
19.5 
9.8 
7,7 
6,4 
317,3 
8.3 
1.1 
5.3 
4,6 
18,6 
9,8 
1-3,9 llnploiiisarbclslö.slict 
(Yngre An 25) 
% ungdomar 1 arbetskraften 
Kvinnor 
1983 
28,5 
19,3 
10,8 
25.5 
11,1 
30,0 
16.6 
36.5 
7,4 
18.8 
24.6 
43.7 
8.3 
17.3 1993 
19.7 
14,6 
11.3 
28,4 
7.6 
38,6 
20.9 
35.6 
3.8 
6.8 
14.9 
47.4 
14.9 
13.4 Män 
1983 
19.1 
17,8 
10.3 
15,0 
10,2 
17.1 
22.9 
25.5 
6.2 
22.6 
13.2 
33.7 
7.8 
22.2 1993 
17.4 
14.3 
15.4 
21.5 
7,4 
20,1 
24,9 
26.7 
4.2 
6.8 
9.8 
39.9 
21.6 
20.8 
Kalla: -OECD 1994.1995 
1 Nationell definition 
2I992 
5I991 
4 Västtyskland fram till 1990 
Finur 2.6 
Dagens struktur av befolkning och arbetskraft 
1994 
90-
85-89 
80-84 
o - 7C 
70-74 
65-69 
60-64 
55-59 
50-54 
45-49 
40-44 
35-40 
30-34 
25-29 
20-24 
15- -9 
10- 14 
5-9 
O-a E] i arbetskraf 
Arbetslösa 
Sysselsatta 
4.5 1.5 1.5 4.5 
Kalla: Den Jemogra/iska situationen I Europeiska unionen 1995. Europeiska Kommissionen. Luxemburg, 1996 
30 
Tabell 2.9 
Könsbundna utvecklingsindex 
Lttnder 
Sverige 
Finland 
Danmark 
Frankrike 
Österrike 
Förenade Kungariket 
Italien 
Belgien 
Nederländerna 
Portugal 
Grekland 
Irland 
Spanien 
Luxemburg Könsbundna 
utvecklingsindex 
(GDI)8 
0,919 (l) 
0,918 (2) 
0,904 (4) 
0,898 (7) 
0,882 (10) 
0,862 (13) 
0,861 (14) 
0,852 (18) 
0,851 (20) 
0,832 (25) 
0,852 (27) 
0,813 (30) 
0,795 (34) 
0,790 (35) Faktiskt GDI per 
capita 
(PPPS) 
1992 
18.320 
16.270 
19.080 
19.510 
18.710 
17.160 
18.090 
18.630 
17.780 
9.850 
8.310 
12.830 
13.400 
21.520 Andel av 
fttrva&rsinkomster 
(%)b 
Kvinno 
r 
41,6 
40,6 
39,8 
35,7 
33,6 
30,8 
27,6 
27,3 
25,2 
29,9 
22,2 
22,2 
18,6 
23,1 Hommes 
58,4 
59,4 
60,2 
64,3 
66,4 
69,2 
72,4 
72,7 
74,8 
70,1 
77,8 
77,8 
81,4 
76,9 Bruttoandelen 
inskrivna på 
grundskole-, 
gymnasie- och 
högskolenivå 
(%) 1992 
Kvinnor 
79,3 
100,0 
85,6 
87,5 
82,0 
77,4 
70,3 
84,3 
86,5 
84,3 
77,6 
84,6 
88,7 
57,4 Män 
76,7 
90,6 
82,3 
83,5 
85,9 
76,1 
69,0 
84,1 
89,4 
70,2 
77,4 
80,6 
83,0 
55,6 Gender 
Emplowermen 
t Measure 
(GEM)° 
0,757 (1) 
0.722 (3) 
0,683 (4) 
0,433 (31) 
0,610 (9) 
0,483 (19) 
0,585 (10) 
0,479 (21) 
0,625 (7) 
0,435 (30) 
0,469 (24) 
0,452 (26) 
0,542 (13) Human 
Development 
Index 
(HDI)d 
10 
5 
16 
8 
14 
18 
20 
12 
4 
36 
22 
19 
9 
27 
Källa : Human Development Report. 1995 
1 Talet inom parentes syftar på rangordningen efter totala GDI. GDI mater utvecklingen, men anpassas efter 
b Senast tillgängliga är. 
c GEM mater ojämlikheten mellan könen I förhållande till ekonomiskt och politiskt beslutsfattande. 
d HDI mater den nationella utvecklingen efter sociala och ekonomiska indikatorer. kön. 
31 
3. VALDA HÄLSOIND1KATORER 
Föregående avsnitt gav en överblick över sociala och demografiska tendenser som har 
betydelse för kvinnors situation inom EG. I detta avsnitt beskrivs ett antal valda 
häisoindikatorer såsom förväntad livslängd, spädbarnsdödlighet, mödradödlighet, hur 
kvinnor själva upplever sitt hälsotillstånd samt kroppslängd. Tyvärr är dessa de enda 
uppgifterna som är tillgängliga för hela EG. De tyder emellertid på att det finns väsentliga 
skillnader i de olika medlemsstaterna som sannolikt återspeglas i skillnader i 
hälsotillståndet. 
3.1 Förväntad livslängd 
Den förväntade livslängden (vid födseln) har ökat betydligt under de senaste årtiondena i 
praktiskt taget alla medlemsstater. Mellan 1970 och 1995 hade den förväntade livslängden 
för kvinnor vid födseln ökat med 5 1/2 år (för män var den motsvarande ökningen nästan 
5 år). Detta innebär att en flicka som föddes 1995 kan förväntas bli långt över 80 år 
gammal medan en pojke kan väntas bli långt över 73 1/2 år. 
Det finns betydande skillnader inom EG i hur mycket den förväntade livslängden (vid 
födseln) har ökat, vilket framgår av figur 3.1. Typiskt är att ökningen har varit störst i de 
länder där den förväntade livslängden var lägst 1970. Detta gäller särskilt Portugal. Vidare 
var ökningen i vissa länder (t.ex. Spanien) så stor att de nu närmar sig de högsta talen för 
förväntad livslängd. Ökningen var mycket mindre i vissa andra länder, särskilt i Danmark, 
där den förväntade livslängden 1970 hörde till de högsta men som nu, på grund av att den 
förväntade livslängden så gott som stagnerat sedan mitten av 1970-talet, hör till de lägsta 
inom EG. En av orsakerna till den låga (och stagnerande) förväntade livslängden i 
Danmark är dödligheten i förtid bland kvinnor under 65 åra \ Figur 3.2 visar att Danmark 
hade den största minskningen av förväntad livslängd till följd av för tidig död medan den 
minsta minskningen förekom i Spanien och Grekland. 
Kvinnor lever längre än män i alla medlemsstater visar figur 3.3. Kvinnor lever i 
genomsnitt 6,4 år längre än män (se tabell 3.1), men skillnaden ligger mellan 8,1 år i 
Frankrike och 5,1 år i Danmark. Med några få undantag har skillnaden mellan könen varit 
rätt så oförändrad genom tiderna. Undantagen gäller Danmark, Nederländerna och 
Förenade kungariket där skillnaden minskat sedan 1980-talet och Spanien där den ökat2. 
Förväntad livslängd beräknas inte enbart vid födseln. Tabellerna 3.2 - 3.4 visar den 
förväntade livslängden i åldrarna 15, 45 och 65 år. Samma variationsmönster förekommer 
i alla åldersgrupper i alla medlemsstater (och mellan män och kvinnor), även om skillnaden 
mellan kvinnors och mäns förväntade livslängd minskar med åldern. 
3.2 Spädbarnsdödlighet 
Spädbarnsdödlighet (barn under 1 år) är en annan hälsoindikator som är noggrant 
dokumenterad. Figur 3.4 visar hur spädbarnsdödligheten minskat märkbart under de 
senaste årtiondena. 1970 uppgick spädbarnsdödligheten bland flickor inom EG till 21,9 
Förklaringar till den höga dödligheten i förtid i Danmark omfattar överdriven tobaksrökning och 
alkoholkonsumtion samt hög arbetslöshet1. 32 
per 1 000 levande födda, medan motsvarande siffra år 1992 var endast 6,9, vilket " 
motsvarar en nedgång på 68 %. Denna nedgång har åtföljts av minskade skillnader i 
spädbarnsdödligheten. Portugal, som hade den högsta spädbarnsdödligheten, rapporterade 
1971 nästan 50 döda per 1 000 levande födda, medan Sverige (1970) rapporterade den 
lägsta (11 döda per 1 000 levande födda), vilket utgör en skillnad på nästan 40 döda per 
1 000 levande födda. År 1992 var den högsta spädbarnsdödligheten (bland flickor), även 
den i Portugal, 9,29 medan de lägsta siffrorna noterades i Sverige och Finland med något 
över 5 fall per 1 000 levande födda. Skillnaden var endast 4,13 döda per 1 000 levande 
födda, en bråkdel av skillnaden 22 år tidigare. 
Orsakerna till denna viktiga nedgång i spädbarnsdödligheten ligger i mödrarnas 
förbättrade hälsotillstånd, högre kvalitet på vården före och efter födseln3 och en allmän 
förbättring av de sociala och ekonomiska förhållandena under de tre senaste årtiondena. 
3.3 Mödradödlighet 
Mödradödligheten är hög i utvecklingsländerna, men i industriländerna förekommer 
relativt få fall av mödradödlighet tack vare bättre system för vård vid graviditet och 
förlossning. Trots det har mödradödligheten minskat rätt så kraftigt även inom EG under 
de senaste årtiondena. Figur 3.5 visar att mödradödligheten har minskat från ca 35 fall 
per 100 000 levande födda 1970 till något under 7 fall per 100 000 levande födda år 
1992, dvs. en minskning på 79 % under denna period. I absoluta tal minskade fallen av 
mödradödlighet inom EG från 1 493 år 1970 till 178 år 1992. 
På samma sätt som med spädbarnsdödligheten åtföljs nedgången i mödradödlighet av en 
stor minskning av både omfattning och variation. 1971 förekom den högsta 
mödradödligheten i Luxemburg med 67,5 per 100 000, medan den lägsta siffran på 8,47 
per 100 000 registrerades i Danmark. 1992 uppgick den högsta siffran till 12,91 per 
100 000 i Frankrike medan det inte förekom några fall av mödradödlighet i Sverige och 
Luxemburg. 
Figur 3.5 visar att den största minskningen skedde i Sverige och Luxemburg (100%) 
medan den minsta minskningen var i Danmark (12,9%), vilket delvis berodde på att 
siffran var ytterst låg redan 1970. 
3.4 Självupplevt hälsotillstånd 
Även om den förväntade livslängden är ett mått på befolkningens hälsotillstånd säger den 
mycket litet om hur medborgarna uppskattar sitt eget hälsotillstånd. Figur 3.6 visar hur 
ett slumpmässigt urval av kvinnor inom EG uppskattade sitt eget hälsotillstånd i början 
av 1996a. (Se tabellerna 3.5 - 3.7 för fördelningen av svaren bland alla kvinnor och 
bland äldre kvinnor.) I allmänhet anser kvinnor i EG att de är mycket friska. Ungefär 
62 % angav att de känt sig i gott eller mycket gott skick under det gångna året. 
Procentsatsen är naturligtvis lägre för yngre än för äldre kvinnor. Endast i genomsnitt ca 
40 % av kvinnorna i åldern 65 till 74 år angav att de kände sig i gott eller mycket gott 
skick (tabell 3.6). Det är inte överraskande att kvinnor i åldersgruppen 75 år och äldre 
rapporterade att de kände sig vara vid sämre hälsa (se figur 3.7), även om kvinnor i 
De tillfrågade ombads värdera sitt eget hälsotillstånd under de senaste 12 månaderna på en 5-poängs 
skala: mycket gott, gott, måttligt, dåligt, mvcket dåligt. 
33 
Österrike, Luxemburg, Spanien och Portugal i åldersgruppen över 75 år kände sig i bättre 
skick än kvinnor i åldersgruppen 65 - 74 år*. 
På samma sätt som med den förväntade livslängden döljer EG-genomsnittet stora 
skillnader mellan de olika medlemsstaterna. Som det framgår av tabell 3.5 varierar 
procenttalet för kvinnor som anger sig vara vid mycket god hälsa i varje land från 45,9 % 
i Irland till 6,9% i Portugal (se även figur 3.6). Det sammanlagda procenttalet (av 
kvinnor vid god och mycket god hälsa) varierar lika mycket från 75,8 % i Irland till 
34,7 % i Portugal. Det är emellertid värt att observera att en betydligt lägre andel av 
portugisiska kvinnor uppger sig vara vid god eller mycket god hälsa än vad finska 
kvinnor, som har den nästlägsta procentsatsen (54,9 %), gör. Resultaten i Portugal 
stämmer överens med den förhållandevis höga nivån av funktionsnedsättningar på grund 
av långvariga sjukdomar som det redogörs för i avsnitt 4.1. 
3.5 Kroppslängd 
Det är ett välkänt faktum att den genomsnittliga kroppslängden i världen har ökat under 
det gångna århundradet, men detta gäller i synnerhet de senaste årtiondena. I 
industriländerna har man i allt högre grad börjat betrakta kroppslängden som ett mått på 
befolkningens hälsotillstånd. För att få med denna dimension av hälsotillståndet ställde 
man en fråga om kroppslängd i Eurobarometer-undersökningen 1996. 
Europeiska kvinnor är i genomsnitt 163,5 cm långa, men detta genomsnitt varierar starkt i 
de olika medlemsstaterna. Som figur 3.8 och tabell 3.8 visar finns de längsta kvinnorna 
inom EG i Nederländerna och Danmark med en genomsnittlig längd på 167,9 respektive 
166,3 cm, medan den kortaste kroppslängden finns i Spanien och Portugal med ett 
genomsnitt på 161,0 respektive 159,6 cm. Detta innebär att skillnaden mellan den 
kortaste och längsta befolkningen inom EG är mer än 8 cm. 
Även om den genomsnittliga kroppslängden varierar starkt inom EG har den kvinnliga 
befolkningen blivit längre i alla länder. Figur 3.9 och tabell 3.8 visar att äldre 
åldersgrupper (dvs. kvinnor i åldern 60 år eller äldre) är betydligt kortare än yngre 
åldersgrupper (dvs. kvinnor i åldern 18 - 29 år), vilket bekräftar att kroppslängden ökat 
under årens lopp. Detta är till och med tydligare då man betraktar fördelningen av den 
genomsnittliga kroppslängden på hela åldersskalan, vilket framgår av figur 3.10. Den 
genomsnittliga kroppslängden bland kvinnor i EG minskar jämt från de yngre 
åldersgrupperna (i åldern 18 - 29 år) till den äldsta åldersgruppen (60 år och äldre) varvid 
den yngsta åldersgruppen är nästan 5 cm längre än den äldsta åldersgruppen. 
Referenser 
Hälsoministeriet, Danmark (1994a): Lifetime in Denmark, Köpenhamn, Danmark. 
Eurostat (1995a), Women and Men in the European Union, A Statistical Portrait. Luxemburg: 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. 
Abel-Smith, B., Figueras, J., Holland, W., McK.ee, M., Mossialos, E. (1995), Choices in Health 
Policy. London, Dartmouth. 
a Målgruppen är förhållandevis liten, vilket kan vara orsaken till detta något anomala resultat. 
34 
(Figur-Tabell) 
35 
Fleur 3.1 
Förväntad livslängd vid födseln, 1970-1995 
Kvinnor, EU (15) 
EU 15 C 
Danmark Cl 
Portugal C 
Irland C 
+ Förenade Kungariket C 
Tyskland • 
Österrike C 
Belgien C 
Finland C 
Luxemburg C 
Grekland C 
Nederländerna C 
Spanien C 
Italien C 
Sverige C 
Frankrike C 
20 30 40 50 60 70 90 
"Estimate for Spain, ttäy, 
Franc8andEU15,1995 
Källa: Eurostat 1997 
Fleur 3.2 
Förkortad förväntad livslängd på grund av död i förtid 
FMnrtad Mnantad aVaHngd ganom död fora «I ar eldar 
Kvkmor, 1M2 
dWanaoaaarWniaa 
LUXEkBMI 
nuNO 
rmajitf {a 
OtltXJOKI • 
tvtwoi 
SPMatN !r;i«ro| 
0 00 100 2 00 100 4 00 500 «00 7.00 800 «00 1000 
4 \aatyatandfnmal 1»90 
Källa:-HFA 1996. Förkortad föcvtntad IvaUnd ganomdOd for» 6S era eldar 
Kvinnor 
Lindar 
EU1S 
DANMARK 
PORTUGAL1 
BELGIEN ' 
FÔRENDADE KUNGARIKET 
LUXEMBOURG ' 
IRLAND 
TYSKLAND 
ÖSTERRIKE 
NEDERLÄNDERNA 
FRANKRIKE 
ITALIEN ' 
FINLAND 
SVERIGE 
SPANIEN 
GREKLAND förändring IU 
1992 »adan1S70 
3.8» -36.02 
4.80 -15.79 
4.50 -50.55 
4.30 -29.51 
4.20 -30.00 
4.10 -35.94 
410 -39.71 
4.00 -37.50 
3.90 -40.00 
3.80 -24.00 
3.80 -32.14 
370 -43.08 
3.70 -30.19 
3.50 -25.53 
3.50 -38.60 
3.40 -4333 
'1971 
31989 
'1991 
4Vastty*Jandframtai9eo 
Källa-HFA. 1996 
36 
Fleur 3.3 
Förväntad livslängd vid födseln (i år), 
EU 15 (1995) 
Länd 
FTNLANDJjj 
ÖSTERRIKE C 
TYSKLANEtpj 
FÖRENADE KUNGARIKET^ 
IRLAND g 
-t-
PORTUGALC 
DANMARKS 
66 68 70 72 74 76 
Förväntad livslängd i är 78 80 82 OKvinnof 
• Man 
Katta - HFA, 1996 
Tabell 3.1 
Förväntad livslängd vid födseln (i år), 
EU 15 (1995) 
Länder 
EU-GENOMSNITTET 
FRANKRIKE 
SPANIEN 
FINLAND 
PORTUGAL 
LUXEMBURG 
BELGIEN 
ITALIEN 
ÖSTERRIKE 
TYSKLAND 
NEDERLÄNDERNA 
IRLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
GREKLAND 
DANMARK Män 
73,70* 
73,80* 
73,20* 
72,80 
71,30 
73,00 
73,40 
74,90* 
73,60 
73,30 
74,60 
73,00 
76,20 
74,00 
75,00 
72,70 Kvinnor 
80,10* 
81,90* 
81,20* 
80,20 
78,60 
80,20 
80,20 
81,40* 
80,10 
79,70 
80,40 
78,60 
81,40 
79,20 
80,30 
77,80 Skillnada 
6,40 
8,10 
8,00 
7,40 
7,30 
7,30 
6,80 
6,50 
6,50 
6,50 
5,80 
5,60 
5,30 
5,20 
5,20 
5,10 
•Estimate 
* ranked by difference 
Källa : Eurostat 1997 
37 
Tabell 3.2 
Förväntad livslängd vid 15 års ålder (i år) 
EU 15 (1995) 
Länder 
EU-GENOMSNITTET 
FRANKRIKE 
SPANIEN 
FINLAND 
PORTUGAL 
LUXEMBURG 
BELGIEN 
ITALIEN 
ÖSTERRIKE 
TYSKLAND 
NEDERLÄNDERNA 
IRLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
GREKLAND 
DANMARK Män 
59,40 
59,50 
58,30 
57,30 
58,60 
60,00 
59,20 
58,90 
59,20 
60,20 
60,30 
58,70 
61,70 
59,70 
60,90 
58,40 Kvinnor 
65,60 
67,50 
65,60 
64,40 
65,70 
67,10 
65,80 
65,30 
65,60 
66,50 
65,90 
64,20 
66,80 
64,80 
66,00 
63,30 Skillnada 
6,20 
8,00 
7,30 
7,10 
7,10 
7,10 
6,60 
6,40 
6,40 
6,30 
5,60 
5,50 
5,10 
5,10 
5,10 
4,90 
'ranked by difference 
Källa : Eurostat 1997 
Tabell 3.3 
Förväntad livslängd vid 45 års ålder (i år) 
EU 15 (1995) 
Länder 
EU-GENOMSNITTET 
FRANKRIKE 
SPANIEN 
FINLAND 
PORTUGAL 
LUXEMBURG 
BELGIEN 
ITALIEN 
ÖSTERRIKE 
TYSKLAND 
NEDERLÄNDERNA 
IRLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
GREKLAND 
DANMARK Män 
31,30 
31,90 
30,50 
30,40 
32,30 
31,10 
30,70 
32,00 
31,60 
31,20 
30,30 
30,30 
33,00 
31,20 
30,20 
32,70 Kvinnor 
36,50 
38,50 
36,90 
36,50 
38,00 
36,80 
36,20 
37,30 
36,80 
36,40 
35,50 
35,00 
37,50 
35,60 
34,30 
36,80 Skillnad ' 
5,20 
6,60 
6,40 
6,10 
5,70 
5,70 
5,50 
5,30 
5,20 
5,20 
5,20 
4,70 
4,50 
4,40 
4,10 
4,10 
a ranked by difference 
Källa : Eurostat 1997 
38 
Tabbel3.4 
Förväntad livslängd vid 65 års ålder (i år), 
EU 15 (1995) 
Länder 
EU-GENOMSNITTET 
FRANKRIKE 
SPANIEN 
FINLAND 
PORTUGAL 
LUXEMBURG 
BELGIEN 
ITALIEN 
ÖSTERRIKE 
TYSKLAND 
NEDERLÄNDERNA 
IRLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
GREKLAND 
DANMARK Män 
15,00 
14,70 
14,70 
16,20 
14,80 
14,50 
14,70 
15,50 
16,00 
13,70 
16,00 
15,20 
14,60 
14,30 
14,10 
16,10 Kvinnor 
18,80 
19,20 
19,10 
20,60 
19,10 
18,60 
18,50 
19,30 
19,80 
17,40 
19,70 
18,70 
18,10 
17,70 
17,50 
18,40 Skillnad * 
3,80 
4,50 
4,40 
4,40 
4,30 
4,10 
3,80 
3,80 
3,80 
3,70 
3,70 
3,50 
3,50 
3,40 
3,40 
2,30 
a ranked by difference 
Källa : Eurostat 1997 
39 
Fleur 3.4 
Spädbarnsdödlighet* 
Rargorctat efter alatiaMaippQinarlréri 1992 
Kvinnor 
lo 1970 J 
"1971 
21989 
'1981 
«NWtyaMarri tram a 1930 20 30 
Andel 50 Kvinnor 
Lander 
EU 16 
PORTUGAL1 
OREKLAM) 
BELOEN2 
ITAUEN * 
OSTERRKE 
WSBÄfeo 1 
SPANIEN 
FRANKRKE 
IRLAND 
TYSKLAND 
SVERIOE 
FIE&ND 1992 
6.93 
9.29 
8.56 
8.53 
8.22 
7.53 
7.19 
7.05 
6.82 
6.67 
6.58 
6.51 
6.29 
6.17 
5.19 
5.16 
M971 
21989 
31991 
4vMtyajdandlremtM1930 
' Antal döda bara under 1 irs aider per 1000 levande födda. 
Källa : HFA -1996 Källa:-HFA 1996 Skillnad I % 
48.40 
-81.33 
-71.08 
-59.55 
-72.18 
-70.92 
-64.89 
-66.07 
-54 95 
-65.78 
-64.41 
-54.12 
-50.67 
-73.90 
-52.82 
-61.00 
Fieur3.5 
Mödradödlighet* 
Ranrjordnat efter etattettafca la^pgMerfran 19S2 
219» 
'1991 
«VaatlyaMandaamtl 1890 40 50 60 
Andal döda 
' Mödradödlighet (alla orialcer) per 100 000 levande föddda 
Källa:- HFA 1996 Lindar 
EU 18 
Frankrike 
i 
Portugal 
Danmark 
Nederländerna 
Tyskland 
Föranad» Kungarlkat 
Belgien 2 
Grekland 
Irland 
Italien ' 
Spanien 
Finland 
Österrike 
Sverige 
Luxemburg 1 1992 Skillnad i % 
sedan 1970 
7.14 -79.61 
12.91 -54.20 
9.56 -82.46 
7.38 -12.87 
7.12 -46.83 
6.67 -87.12 
6.66 -63.06 
6.62 -67.55 
5.89 -79 18 
5.82 -8126 
4.85 -91.10 
479 -85.52 
4.50 -63.68 
4.20 -83.73 
0.00 -100.00 
0.00 -100.00 
11971 
21969 
'1991 
Källa:- HFA 1996 
40 
Fleur 3.6 
Hur kvinnor upplever sitt hälsotillstånd, 1996 
Kvinnor 15+ å, EU 15 
Irland 
Österrike 
Danmark 
Landerländerna 
Belgien 
Luxemburg 
Grekland 
Frankrike 
Tyskland, ö 
Tyskland, V 
Sverige 
EU 15 
Spanien 
Förenade Kungariket 
Italien 
Finland 
Portugal 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
Gott m Mycket gott 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
Tabell 3.5 
Uppskattning av det egna hälsotillståndet 1996 
Kvinnor 15+ år, EU 15 
IRLAND 
ÖSTERRIKE 
DANMARK 
NEDERLÄNDERNA 
BELGIEN 
LUXEMBURG 
GREKLAND 
FRANKRIKE 
TYSKLAND ö 
TYSKUND V 
SUEDE 
EU 15 
SPANIEN 
FÖRENADE KUNGARIKET 
FINLAND 
ITALIEN 
PORTUGAL Mycket gott 
% 
45,9 
35,3 
45,4 
20,7 
27,2 
24,8 
30,8 
20,6 
19,8 
16,5 
31,9 
23,1 
15,6 
25,5 
18,8 
14,4 
6,9 Gott 
% 
29,9 
38,3 
27,4 
48,4 
41,2 
41,0 
32,9 
41,0 
41,7 
44,7 
28,9 
37,5 
44,8 
32,1 
36,1 
40,7 
27,8 Måttligt 
% 
18,3 
20,0 
19,4 
22,7 
22,8 
27,4 
19,8 
25,0 
28,5 
29,6 
27,3 
27,0 
27,8 
31,2 
36,3 
37,9 
37,6 Dåligt 
% 
4,5 
5,3 
5,4 
5,8 
7,5 
5,8 
14,3 
10,6 
9,1 
7,0 
10,4 
8,0 
10,2 
8,5 
6,0 
5,6 
20,7 Mycket 
dåligt 
% 
1,4 
0,7 
2,2 
2,4 
1.3 
1,0 
2,2 
2,8 
9,0 
2,0 
1,6 
2,7 
1,5 
2,6 
2,2 
1,4 
6.9 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
41 
Tabell 3.6 
Uppskattning av det egna hälsotillståndet, 1996 
Kvinnor 65 -74 år, EU 15 
IRLAND 
ÖSTERRIKE 
DANMARK 
NEDERLÄNDERNA 
BELGIEN 
LUXEMBURG 
GREKLAND 
FRANKRIKE 
TYSKLAND Ô 
TYSKLAND V 
SVERIGE 
EU 15 
SPANIEN 
FÖRENADE KUNGARIKET 
FINLAND 
ITALIEN 
PORTUGAL Mycket 
gott 
% 
21,6 
15.9 
31,7 
25.0 
16,0 
8.8 
9,0 
6,4 
6,0 
4.7 
21,0 
9,7 
6.9 
17.6 
7,4 
4,2 
0,0 Gott 
% 
25,5 
28,6 
33,3 
40.0 
46,0 
32,4 
29,9 
27,7 
34,3 
34.4 
30,6 
29,2 
25,0 
24,4 
23,5 
28,4 
4,3 Måttligt 
% 
47,1 
41,3 
20,0 
30,0 
30,0 
44,1 
22,4 
36,2 
50,7 
51,6 
33.9 
43,3 
37.5 
41,2 
56,8 
54,7 
52,9 Dåligt 
% 
5,9 
9,5 
5,0 
0,0 
4.0 
11,8 
37,3 
19,1 
7,5 
4.7 
14,5 
14,1 
25,0 
15,3 
6,2 
12,6 
34,3 Mycket 
dåligt 
% 
0,0 
3,2 
10,0 
5.0 
4.0 
2,9 
1.5 
10,6 
1,5 
4.7 
0,0 
3,7 
5.6 
1,2 
4,9 
0,0 
8,6 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
Tabell 3.7 
Uppskattning av det egna hälsotillståndet 1996, 
Kvinnor 75+ år, EU 15 
IRLAND 
ÖSTERRIKE 
DANMARK 
NEDERLÄNDERNA 
BELGIEN 
LUXEMBURG 
GREKLAND 
FRANKRIKE 
TYSKLAND, ö 
TYSKLAND, V 
SVERIGE 
EU 15 
SPANIEN 
FÖRENADE KUNGARIKET 
FINLAND 
ITALIEN 
PORTUGAL Mycket 
EOtt 
% 
5,0 
17,9 
19,2 
30,8 
12,2 
5,9 
0,0 
5,3 
9,1 
0,0 
14,8 
8,6 
9.5 
15,2 
0,0 
7,9 
3,7 Gott 
% 
30,0 
39,3 
23,1 
23,1 
28,6 
52,9 
23,5 
26,3 
15,2 
20,8 
18.5 
23,7 
28,6 
24,2 
28,6 
21,1 
7,4 Måttligt 
% 
45,0 
32,1 
50,0 
23,1 
42.9 
17,6 
11,8 
47,4 
48,5 
62,5 
55,6 
43,5 
38,1 
45,5 
42,9 
44,7 
18,5 Dåligt 
% 
15,0 
10,7 
7,7 
23,1 
14,3 
11,8 
58,8 
15,8 
27,3 
16,7 
7.4 
19,2 
19,0 
6,1 
19,0 
21,1 
51,9 Mycket 
dåligt 
% 
5,0 
0,0 
0,0 
0,0 
2,0 
11,8 
5,9 
5,3 
0,0 
0,0 
3.7 
5,1 
4,8 
9,1 
9,5 
5,3 
18,5 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
42 
Fleur 3.7 
Uppskattning av det egna hälsotillståndet 
Äldre kvinnor, EU 15 (1996) 
Irland 
Österrike 
Danmark 
Nederländerna 
Belgien 
Luxemburg 
Grekland 
Frankrike 
Tyskland, ö 
Tyskland, V 
Sverige 
EU 15 
Spanien 
Förenade Kungariket 
Italien 
Finland 
Portugal • 
liktom 05-75 ar 
I åldem 75+ ir 
0% 20% 40% 60% 
Gott/mycket gott 80% 100% 
Källa: Eurobarometer: 44.3/1996 
Fleur 3.8 
Genomsnittlig kroppslängd (cm) 
Kvinnor 18+ år, EU 15 (1996) 
Nederländerna 
Danmark --
Tyskland, ö 
Sverige -
Österrike -
Tyskland , V 
Luxemburg 
EU 15 + 
Finland 
Irland -
Frankrike --
Grekland --
Förenade Kungariket 
Italien --
Spanien -
Portugal -; 
155 
Rangordnat efter genomsnittlig kroppslängd 160 165 
Kroppslängd i cm 170 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
43 
Tabell 3.8 
Genomsnittlig kroppslängd (i cm) 
Kvinnor 18+ år efter ålder, EU 15 (1996) 
NEDERLÄNDERNA 
DANMARK 
TYSKLAND, ö 
SVERIGE 
ÖSTERRIKE 
TYSKLAND, V 
LUXEMBURG 
BELGIEN 
EU 15 
FINLAND 
IRLAND 
FRANKRIKE 
GREKLAND 
FÖRENADE KUNGARIKET 
ITALIEN 
SPANIEN 
PORTUGAL ÅLDER 
18-29 
är 
169,7 
167.8 
168,3 
166,8 
166,7 
165.7 
166,0 
165,8 
165,4 
165,6 
164,8 
164,6 
164.8 
163,6 
164,1 
164,4 
161,6 30-44 
år 
168,6 
167,8 
167,5 
166,4 
166,2 
166,5 
165,0 
165,3 
164,3 
164,6 
163,5 
163,9 
163,3 
162,1 
162,9 
160,9 
160,7 45-59 
år 
167,0 
165,6 
165,6 
165,6 
165,8 
165,3 
165,7 
162,8 
162,9 
163,7 
162.9 
162,1 
162,4 
162,4 
161,0 
159,7 
158,4 60+ 
år 
164,8 
163.8 
162.7 
164,0 
163,2 
163,0 
163,2 
160,9 
161,4 
160,9 
162,3 
160,9 
159,9 
161,4 
160,7 
158,4 
157,9 Totalt 
18+år 
167,9 
166,3 
166,0 
165,7 
165,6 
165.2 
165,1 
163.7 
163,5 
163,4 
163,4 
163,0 
162,7 
162,3 
162,1 
161,0 
159,6 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
Fieur 3.9 
Genomsnittlig kroppslängd (i cm) 
Kvinnor 18+ år efter ålder, EU 15 (1996) 
Nederländerna 
Danmark 
Tyskland, ö 
Sverige 
Österrike 
Tyskland, V 
Luxemburg 
Belgien 
EU 15 
Finland 
Irland 
Frankrike 
Grekland 
Förenade Kungariket 
Italien 
Spanien 
Portugal 
150 i åldern 
18-29 år 
i äldern 
60+år 
155 
Rangordnat efter genomsnittlig kroppslängd 160 165 
Genomsnittlig kroppslängd i cm 170 175 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
44 
Fleur 3.10 
Genomsnittlig kroppslängd (i cm) 
Kvinnor efter ålder, EU 15 (1996) 
170-
165 + 
genomsnittlig 
kroppsMngd 
icm 
160-
155-
18-29 30-44 
Ålder 45-59 60+ 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
45 
4. SJUKLIGHET 
I föregående avsnitt behandlades olika häisoindikatorer såsom förväntad livslängd, 
spädbarnsdödlighet och kroppslängd. I detta avsnitt ges en kort översikt över olika mått 
på sjuklighet. Eftersom det inte finns några sjukdomsspecifika sjuklighetsindikatorer på 
EG-nivå används istället kvinnors egna uppgifter om kort- och långvarig 
funktionsnedsättning, användningen av hälsotjänster såsom läkarbesök (under de två 
senaste veckorna) och intagningar på sjukhus (under det senaste året). Dessa uppgifter har 
erhållits från 1996 års Eurobarometer-undersökning och undersökningen European 
Community Household Panel (ECHP) från 1994. Eftersom denna undersökning 
genomfördes då EG hade endast 12 medlemsstater är uppgifterna begränsade till dessa 
länder. 
4.1 Funktionsnedsättning på grund av kroniska sjukdomar 
Som det framgår av figur 4.1 och tabell 4.2 anger nästan en av fyra kvinnor inom EG att 
de i någon utsträckning (17,3 %) eller allvarligt (6,3 %) begränsas i sina dagliga 
aktiviteter av någon långvarig sjukdom. Siffran varierar från 30 % i Finland och Portugal 
till 15 % i Luxemburg. Även om mätningen i någon mån kan påverkas av att kriterierna 
för beviljande av förtidspension är olika i respektive medlemsstat, återspeglar siffran 
sannolikt bakomliggande skillnader i funktionsnedsättning bland den kvinnliga 
befolkningen. Den höga andelen portugisiska kvinnor som anger att de i sina dagliga 
sysslor hindras av en kronisk sjukdom stämmer väl överens med den höga procent 
kvinnor som anger att de inte känner sig friska (se avsnitt 3.4). 
Inte överraskande ökar förekomsten av funktionsnedsättning till följd av långvarig 
sjukdom med stigande ålder. Figur 4.2 visar att andelen kvinnor som säger sig vara 
funktionshindrade i någon grad eller gravt funktionshindrade stiger från 10,2 % bland 15 
- 29 åriga kvinnor till 54,3 % bland kvinnor i åldern 75 år eller äldre. Andelen kvinnor 
under 30 år som anger sig vara gravt funktionshindrade är 1,5 % medan det är endast 
drygt 20 % bland kvinnor över 75 år (tabell 4.2). 
Då man betraktar endast äldre kvinnor, dvs. i åldern 65 år och äldre, kan man se att 
ungefär hälften anger sig vara hindrade i viss mån (36,4 %) eller allvarligt hindrade 
(12,3 %) i sina dagliga aktiviteter till följd av någon långvarig sjukdom (se tabell 4.3). 
Vidare är rangordningen av funktionsnedsättning bland äldre kvinnor (65 år och äldre) 
annorlunda än bland den totala kvinnliga befolkningen. Detta framgår ur figur 4.3 där 
medlemsstaterna står i samma ordningsföljd som i figur 4.1, vilket däremot inte längre 
motsvarar deras relativa rangordning. Exempelvis grekiska kvinnor ligger på 10:e plats 
när det gäller hela populationen, något över genomsnittet inom EG, men Grekland ligger 
nästhögst då det gäller äldre kvinnors funktionsnedsättning till följd av en långvarig 
sjukdom. Detta innebär att äldre kvinnor i Grekland är relativt sett mera 
funktionshindrade än yngre kvinnor i Grekland. På samma sätt har irländska kvinnor den 
tredje lägsta andelen av den totala mängden kvinnor med funktionsnedsättning, men den 
tredje högsta bland äldre kvinnor. 
46 
4.2 Kortvarig funktionsnedsättning 
Kortvarig funktionsnedsättning till följd av sjukdom eller skada förekommer betydligt 
mera sällan än funktionsnedsättning till följd av kroniska skador. I genomsnitt anger 
13,8 % av kvinnor inom EGa att de har varit tvungna att skära ned på sina vanliga sysslor 
under de senaste två veckorna på grund av sjukdom eller skada, men spridningen är stor. I 
Italien har endast 5,6 % av kvinnor angett att de varit tvungna att skära ned på sina 
vanliga dagliga aktiviteter jämfört med nästan 20 % av de holländska kvinnorna (figur 
4.4 och tabell 4.4). 
Inte överraskande är andelen kvinnor som har anmält kortvarigt nedsatt funktionsförmåga 
mycket större bland äldre kvinnor, av vilka i genomsnitt nästan 25 % har angett 
funktionsnedsättning till följd av sjukdom eller skada med en fördelning från den lägsta 
andelen på 12,0 % i Italien till den högsta på 31,5 % i Tyskland. Det är anmärkningsvärt 
att italienska kvinnor (i åldern 65 år och äldre) anger den lägsta frekvensen av kortvarig 
funktionsnedsättning då de rapporterar den högsta förekomsten av funktionsnedsättning 
till följd av en kroniska sjukdomar. Uppenbarligen berör dessa två mått olika 
dimensioner av funktionsnedsättning (figur 4.5 och tabell 4.5). 
Den sista indikatorn på funktionsnedsättning, som rapporteras här, är kortvarigt nedsatt 
funktionsförmåga (under de två senaste veckorna) till följd av emotionella eller psykiska 
problem. Figur 4.6 och tabell 4.6 visar att endast ca 3 % av kvinnor inom EG anger sig 
ha varit tvungna att begränsa sina dagliga aktiviteter till följd av emotionella eller 
psykiska problem. Siffrorna sträcker sig från de lägsta på ca 1 % i Italien till de högsta på 
ca 9 % i Nederländerna. 
Då man betraktar endast äldre kvinnor (i åldern 65 år och äldre) är mönstret det samma, 
men nivån av begränsning är högre. Den lägsta incidensen (2,8 %) har registrerats i 
Italien och den högsta (11,2 %) i Nederländerna. EU-genomsnittet är 5,0 % (se figur 4.7 
och tabell 4.7). Den rapporterade incidensen av kortvarigt nedsatt funktionsförmåga är 
således mycket låg t.o.m. bland äldre kvinnor, både absolut sett och i förhållande till 
andra typer av nedsatt funktionsförmåga. 
4.3 Läkarkonsultation 
Även om nedsatt funktionsförmåga sannolikt leder till sämre livskvalitet, innebär det inte 
nödvändigtvis att personen i fråga uppsöker en läkare. Mot bakgrund av de kostnader 
detta skulle medföra tillfrågades de kvinnor som deltog i Eurobarometer-undersökningen 
1996 om de hade konsulterat en läkare under de två senaste veckorna och det förekom 
vissa variationer i de olika medlemsstaterna. I Irland och Nederländerna hade endast 
25 % av kvinnorna gjort det, medan motsvarande siffra i Spanien var 38 %. 
Inte oväntat ökar andelen kvinnor som konsulterat läkare (under de två föregående 
veckorna) med åldern. Även om en betydande del kvinnor under 30 år - nästan en av fyra 
- konsulterat läkare, ökar denna andel stadigt i takt med åldern tills mer än två av fem 
kvinnor i åldersgruppen 75 år och äldre uppsökt en läkare (figur 4.9 och tabell 4.9). 
På grund av problem med uppgifterna ingår endast 11 av de dåvarande 12 medlemsstaterna i denna 
analys. 
47 
4.4 Vård på sjukhus 
Ett annat mått på befolkningens sjuklighet är antalet vårddagar på sjukhus (under en 
ettårsperiod). Eftersom intagningar på sjukhus behövs endast för allvarliga sjukdomar 
förekommer de förhållandevis sällan, t.o.m. på årsbasis. Figur 4.10 och tabell 4.10 visar 
att endast ca 10 % av kvinnorna i EG anger att de varit intagna på sjukhus. Men intagning 
på sjukhus varierar kraftigt inom EG, endast 3,8 % av de tillfrågade kvinnorna i Danmark 
angav att de varit inlagda på sjukhus under det senaste året jämfört med 13 % i Frankrike 
och Finland8. Dessa skillnader kan i någon mån återspegla skillnader i tillgången till 
vårdplatser på sjukhus, vilka också varierar kraftigt inom EG1. 
Då man betraktar skillnaderna i de olika åldersgrupperna är det uppenbart att stigande 
grad av funktionsnedsättning i äldre ålder också ökar antalet intagningar på sjukhus. 
Figur 4.11 visar att endast 6,3 % av kvinnor i åldern 15 - 29 år anger sig ha varit intagna 
på sjukhus under det föregående året jämfört med 18 % av kvinnorna i åldern 75 år eller 
äldre (tabell 4.11). 
Figur 4.12 visar det genomsnittliga antalet vårddagar på sjukhus för de kvinnor som hade 
varit inlagda på sjukhus minst en gång i annat syfte än för förlossning. Kvinnors 
genomsnittliga vårdtid på sjukhus under en tolv månaders period var ca 10 vårddagar. 
Också här var variationen stor mellan de olika medlemsstaterna, där det forna DDR och 
Förbundsrepubliken Tyskland (före enandet) rapporterade det största antalet vårddagar 
(14,9 respektive 13,5) medan Spanien angav det lägsta talet (5,9) (se även tabell 4.12). 
Dessa siffror bör tolkas med viss försiktighet eftersom det förekommer olika typer av 
sjukhus i de olika medlemsstaterna och det antal intagningar på sjukhus som utgör 
grunden för denna bedömning är förhållandevis litet. 
Referenser 
Eurostat (1996), Social Portrait of Europe, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas 
officiella publikationer. 
Motsvarande data från den europeiska hushållsundersökningen (ECHP) år 1994 ger något annorlunda 
resultat, vilket förmodligen beror på olika metoder vid val av målgrupper och deras olika storlek. 
Noteras kan särskilt att 15 % av kvinnorna i Luxemburg och 12 % av kvinnorna i Danmark anger att de 
varit intagna på sjukhus under föregående år. 
48 
(Figur-Tabell) 
49 
Fleur 4.1 
Andel personer med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Finland 
Portugal 
Danmark 
Frankrike 
Förenade Kungariket 
Tyskland, ö 
Sverige 
Tyskland, V 
Grekland 
EU 15 
Österrike 
Spanien 
Nederländerna 
Belgien 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
0% allvarlig • 
i viss grad 
20% 40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabell 4.1 
Funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom* 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Nej 
% Ja, i viss män 
% Ja, allvarlig 
% Vet inte/vill inte svara 
% 
Finland 
Portugal 
Danmark 
Frankrike 
Förenade Kungariket 
Tyskland, ö 
Sverige 
Tyskland, V 
Grekland 
EU 15 
Österrike 
Spanien 
Nederländerna 
Belgien 
Irland 
Italien 
Luxemburg 69,8 
69,9 
71,2 
72,4 
74,0 
72,1 
74,9 
73,8 
75,4 
75,7 
75,0 
78,4 
78,8 
80,5 
80,1 
82,4 
83,9 20,1 
17,2 
19,2 
18,4 
20,1 
16,9 
17,1 
17,7 
18,1 
17,3 
18,8 
15,8 
13,6 
15,6 
16,5 
14,6 
10,6 9,5 
12,4 
9,1 
8,6 
5,6 
8,5 
8,0 
7,2 
6,0 
6,3 
4,4 
4,8 
6,9 
3,5 
2,6 
2,8 
4,2 0,6 
0,5 
0,4 
0,6 
0,3 
2,6 
0,0 
1,3 
0,6 
0,8 
1,8 
1,0 
0,7 
0,4 
0,8 
0,2 
1,3 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
* Spridning av svaren pä följande frägor: "Har ni nägon längvarig sjukdom, funktionsnedsättning eller nägot längvarigt 
halsoproblem som i viss män eller allvarligt begränsar ert arbete eller era dagliga aktiviteter? Hit hör alla typer av halsoproblem 
och även sädana som beror pä hog aider. Om ja, begränsas ni i viss grad eller allvarligt?" 
50 
Fleur 4.2 
Andel kvinnor med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom, 
Efter åldersgrupp och grad, EU 15 (1996) 
100% 
75%-h 
50% 
25% f 
0% i viss utsträckning 
+ allvarlig 
endast 
allvarlig 
15-29 30-44 45-59 60-74 
åldersgrupp 75+ 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabell 4.2 
Andel kvinnor med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom*, 
Efter åldersgrupp, EU 15 (1996) 
Åldersgrupp 
15-29 
30-44 
45-59 
60-74 
75+ i vis utsträckning 
+ allvarlig % 
10,2 
15,0 
27,4 
43,5 
54,3 endast allvarlig 
% 
1,5 
4,1 
8,1 
11,6 
20,3 
Källa: Eurobaromètre 44.3/1996 
* Spridning av svaren pä följande frägor: "Har ni nägon längvarig sjukdom, funktionsnedsättning eller något långvarigt halsoproblem 
som i viss män eller allvarligt begränsar ert arbete eller era dagliga aktiviteter? Hit hör alla typer av hälsoproblem och även sädana som 
beror på hög aider. Om ja, begränsas ni i viss utsträckning eller allvarligt?" 
51 
Tabell 4.3 
Funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom* 
Kvinnor 65+ år, EU 15 (1996) 
Nej Ja, i viss mån Ja, allvarlig Vet inte/ 
vill inte svara 
% % % % 
Finland 
Portugal 
Danmark 
Frankrike 
Förenade Kungariket 
Tyskland, ö 
Sverige 
Tyskland, V 
Grekland 
EU 15 
Österrike 
Spanien 
Nederländerna 
Belgien 
Irland 
Italien 
Luxemburg 48,7 
44,3 
57,0 
27,3 
55,1 
46,6 
59,6 
57,0 
34,5 
50,7 
45,1 
44,1 
81,8 
61,9 
42,3 
60,3 
68,6 31,9 
24,7 
26,7 
54,5 
34,7 
34,1 
28,1 
31,0 
48,8 
36,4 
40,7 
40,9 
12,1 
29,9 
45,1 
33,6 
17,6 19,3 
29,9 
15,1 
18,2 
10,2 
17,0 
12,4 
10,0 
15,5 
12,3 
12,1 
15,1 
6,1 
8,2 
11,3 
6,0 
13,7 0,0 
1,0 
1,2 
0,0 
0,0 
2,3 
0,0 
2,0 
1,2 
0,6 
2,2 
0,0 
0,0 
0,0 
1,4 
0,0 
0,0 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
* Spridning av svaren på följande frågor: "Har ni nägon långvarig sjukdom, funktionsnedsättning eller något längvarigt hälsoproblem 
som i viss mån eller allvarligt begränsar ert arbete eller era dagliga sysslor? Hit hör alla typer av halsoproblem och även sådana som 
beror på hög ålder. Om ja, begränsas ni i viss utsträckning eller allvarligt?" 
Fleur 4.3 
Andel kvinnor med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom* 
Kvinnor 65+ år, EU 15 (1996) 
Finland 
Portugal 
Danmark 
Frankrike 
Förenade Kungariket 
Tyskland, ö 
Sverige 
Tyskland, V 
Grekland 
EU 15 
Österrike 
Spanien 
Landerländerna 
Belgien 
Irland 
Italien 
Luxemburg Allvarige • 
i viss mån 
0% 
Rangordnat efter figur 60 20% 40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
* Spridning av svaren på följande frågor: "Har ni nägon långvarig sjukdom, funktionsnedsättning eller något längvarigt hälsoproblem 
som i viss mån eller allvarligt begränsar ert arbete eller era dagliga sysslor? Hit hör alla typer av hälsoproblem och även sådana som 
beror på hög ålder. Om ja, begränsas ni i viss utsträckning eller allvarligt?" 
52 
Fleur 4.4 
Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till av följd av sjukdom eller skada 
Kvinnor 16+ år, EU 11* (1994) 
% 
25 
EU B DK D GR E 
11* IRL NL P UK 
Källa: European Community Household Panel 1994 
* Exkl. Frankrike 
Tabell 4.4 
Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till av följd av sjukdom eller skada 
Kvinnor 16+ år, EU 11* (1994) 
Procent 
EU 11* 
Italien (I) 
Grekland (GR) 
Irland (IRL) 
Belgien (B) 
Spanien (E) 
Portugal (P) 
Luxemburg (L) 
Förenade Kungariket (UK) 
Tyskland (D) 
Danmark (DK) 
Nederländerna (NL) 13,8 
5,6 
9,4 
10,9 
11,4 
13,6 
14,6 
14,9 
14,9 
18,6 
19,0 
19,9 
Källa: European Community Household Panel 1994 
* Exkl. Frankrike 
53 
Fleur 4.5 
Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till av följd av sjukdom eller skada 
Kvinnor 65+ år, EU 11* (1994) 
Källa: European Community Household Panel 1994 
* Exkl. Frankrike 
Tabell 4.5 
Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till av följd av sjukdom eller skada 
Kvinnor 65+ år, EU 11* (1994) 
Procent 
EU 11* 
Italien (I) 
Grekland (GR) 
Irland (IRL) 
Belgien (B) 
Spanien (E) 
Portugal (P) 
Luxemburg (L) 
Förenade Kungariket (UK) 
Tyskland (D) 
Danmark (DK) 
Nederländerna (NL) 24,4 
12,0 
21,6 
19,4 
18,8 
27,7 
29,0 
23,4 
22,7 
31,5 
27,0 
27,8 
Källa: European Community Household Panel 1994 
* Exkl. Frankrike 
54 
Fleur 4.6 
Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till följd av emotionella eller psykiska problem 
Kvinnor 16+år, EU 12 (1994) 
% 
10 
Källa: European Community Household Panel 1994 
Tabell 4.6 
Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till följd av emotionella eller psykiska problem 
Kvinnor 16+ år, EU 12 (1994) 
Procent 
EU 12 
Italien (I) 
Grekland (GR) 
Irland (IRL) 
Belgien (B) 
Spanien (E) 
Portugal (P) 
Luxemburg (L) 
Frankrike (F) 
Tysklnad (D) 
Danmark (DK) 
Nederländerna (NL) 
Förenade Kungariket (UK) 3,2 
1,2 
2,4 
3,9 
4,3 
3,0 
4,4 
4,5 
1,8 
3,7 
5,4 
8,7 
3,8 
Källa: European Community Household Panel 1994 
55 
Fleur 4.7 
Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till följd av emotionella eller psykiska problem 
Kvinnor 65+ år, EU 12 (1994) 
Källa: European Community Household Panel 1994 
Tabell 4.7 
Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till följd av emotionella eller psykiska problem 
Kvinnor 65+ år, EU 12 (1994) 
Procent 
EU 12 
Italien (I) 
Grekland (GR) 
Irland (IRL) 
Belgien (B) 
Spanien (E) 
Portugal (P) 
Luxemburg (L) 
Frankrike (F) 
Tyskland (D) 
Danmark (DK) 
NederländernaL 
Förenade Kungariket (UK) 5,0 
2,8 
4,1 
5,2 
6,8 
5,8 
4,7 
7,5 
3,2 
6,5 
7,8 
11,2 
4,2 
Källa: European Community Household Panel 1994 
56 
Fleur 4.8 
Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Spanien 
Italien 
Portugal 
Frankreich 
EU 15 
Belgien 
Grekland 
Tyskland, Ô 
Danmark 
Finland 
Luxemburg 
Tyskland. V 
Förenade Kungariket 
Österrike 
Sverige 
Irland 
Nederländerna : 
0% EU-GENOMSNITTET 
10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 
Ja 
Tabell 4.8 
Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Konsulterat läkare 
% har inte konsulterat läkare 
% 
Spanien 
Italien 
Portugal 
Frankrike 
EU 15 
Belgien 
Grekland 
Tyskland, V 
Finland 
Danmark 
Luxemburg 
Tyskland, ö 
Österrike 
Förenade Kungariket 
Sverige 
Irland 
Nederländerna 37,8 
36,4 
34,8 
33,3 
31,7 
31,5 
31,0 
30,9 
29,7 
29,7 
28,9 
28,4 
26,7 
26,7 
26,3 
24,6 
24,6 62,2 
63,6 
65,2 
66,7 
68,3 
68,5 
69,0 
69,1 
70,3 
70,3 
71,1 
71,6 
73,3 
73,3 
73,7 
75,4 
75,4 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
57 
Fleur 4.9 
Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, 
Efter ålder, EU 15 (1996) 
100% 
Ja 75% + 
50% 
25% 
0% 
15-29 30-44 45-59 60-74 
ålder 75+ 
Kalla: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabell 4.9 
Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, 
Efter ålder, EU 15 (1996) 
Ålder 
15-29 
30-44 
45-59 
60-74 
75+ % 
23,9 
25,7 
32,1 
39,2 
41,8 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
58 
Fleure 4.10 
Andel kvinnor som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste året, 
Kvinnor 16+ år, EU 15 (1996) 
Frankrike 
Finland 
Irland 
Österrike 
Förenade Kungariket 
Portugal 
Italien 
Sverige 
EU 15 
Tyskland, ö 
Landerländerna 
Belgien 
Tyskland, V 
Spanien 
Grekland 
Luxemburg 
Danmark 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabell 4.10 
Andel kvinnor som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste året, 
Kvinnor 16+ år, EU 15 (1996) 
har inte vårdats på sjukhus 
% har vårdats på sjukhus 
% 
Frankrike 
Finland 
Irland 
Österrike 
Förenade Kungariket 
Portugal 
Italien 
Sverige 
EU 15 
Tyskland, Ö 
Landerländerna 
Belgien 
Tyskland, V 
Spanien 
Grekland 
Luxemburg 
Danmark 87,3 
87,3 
88,9 
89,5 
89,6 
90,2 
90,5 
90,5 
90,5 
91,5 
92,1 
92,2 
92,3 
92,5 
93,0 
95,4 
96,2 12,7 
12,7 
11,1 
10,5 
10,4 
9,8 
9,5 
9,5 
9,5 
8,5 
7,9 
7,8 
7,7 
7,5 
7,0 
4,6 
3,8 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
59 
Fleur 4.11 
Andel kvinnor som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste året, 
Efter ålder, EU 15 (1996) 
Tabell 4.11 
Andel kvinnor som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste året, 
Efter ålder, EU 15 (1996) 
Ålder har inte vårdats på sjukhus 
% har vårdats på sjukhus 
% 
15-29 
30-44 
45-59 
60-74 
75+ 93,7 
92,8 
90,8 
87,4 
82,0 6,3 
7,2 
9,2 
12,6 
18,0 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
60 
Fleur 4.12 
Genomsnittligt antal vårddagar på sjukhus* under det senaste året 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Tyskland, Ö 
Tyskland, V 
Österrike 
Nederländerna 
Grekland 
Luxemburg J 
Frankrike 
Italien 
EU 15 
Danmark 
Portugal J 
Irland 
Finland 
Belgien 
Förenade Kungariket 
Sverige J 
Spanien pH EU-
genomsnittet 
5 10 15 20 
genomsnittligt antal vårddagar på sjukhus 25 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
För kvinnor som intagits minst en gäng (utom för förlossning) under det senaste aret 
Tabell 4.12 
Genomsnittligt antal vårddagar på sjukhus* under det senaste året 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Tyskland, ö 
Tyskland, V 
Österrike 
Nederländerna 
Grekland 
Luxemburg 
Frankrike 
Italien 
EU 15 
Danmark 
Portugal 
Irland 
Finland 
Belgien 
Förenade Kungariket 
Sverige 
Spanien Antal vårddagar4 
14,9 
13,5 
12,8 
11.1 
10,7 
10,2 
10,0 
9,8 
9,8 
9,3 
9,2 
9,1 
8,9 
8,8 
6,2 
6,0 
5,9 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
* För kvinnor som vårdats på sjukhus minst en gäng (utom för förlossning) under det senaste året. 
** N=729, 8 fall (uteliggare) har inte tagits m+ed på grund av de extremt höga talen som pä ett oskäligt sätt påverkar 
genomsnittet 
61 
5. DÖDSORSAKER OCH TENDENSER I KVINNORS DÖDLIGHET 
Medan föregående avsnitt berörde olika mått på sjuklighet, koncentrar man sig i detta 
avsnitt på kvinnors främsta dödsorsaker i EG. Vidare beskrivs tendenser under de två, tre 
senaste decennierna och de främsta riskfaktorerna i förhållande till dessa sjukdomar (och 
tillstånd) som är kvinnors vanligaste dödsorsaker i EG (t.ex. tobaksrökning och 
alkoholkonsumtion). Det framgår att en stor del av kvinnors död i förtid (dvs. kvinnors 
död före 65 års ålder) i dagens läge kan förebyggas med primär prevention (sundare 
livsstil) eller sekundär prevention (tidig upptäckt av sjukdomar). 
De främsta orsakerna till kvinnors dödlighet (i alla åldersgrupper) illustreras i figur 5.1. 
De två viktigaste dödsorsakerna för kvinnor är sjukdomar i cirkulationsorganen, som står 
för 43 % av alla dödsfall och cancer som orsakar 26 % av fallen. Men den främsta 
dödsorsaken varierar med åldern. Motorfordonsolyckor orsakar de flesta dödsfallen bland 
kvinnor under 30 år, medan självmord är den främsta dödsorsaken i åldersgruppen 30 -
34 år. Cancer, särskilt "kvinnors cancer" såsom bröstcancer och livmoderhalscancer, är 
den främsta dödsorsaken bland kvinnor i åldern 35 - 64 år. Bland äldre kvinnor (65 år och 
äldre) står sjukdomar i cirkulationsorganen för de flesta dödsfallen, dvs. för ca hälften av 
alla dödsfall i denna åldersgrupp1. 
5.1 Motorfordonsolyckor 
Ca 50 000 människor dör årligen på vägarna inom EU antingen som bilister eller som 
fotgängare. En betydande del av motorfordonsolyckorna orsakas av alkoholmissbruk. 
Även om dessa olyckor fortfarande utgör en betydande orsak till kvinnors dödlighet (se 
figur 5.1) har dödlighetssiffrorna minskat. Som det framgår av figur 5.2 har kvinnors 
genomsnittliga dödlighet på grund av motorfordonsolyckor minskat med nästan 40 % 
mellan 1970 och 1992 till 6,42 dödsfall per 100 000. Siffrorna varierar starkt från de 
högsta i Luxemburg på 11,39 per 100 000 till de lägsta på 4,14 per 100 000 i Förenade 
kungariket. Förändringen sedan 1970 skiljer sig i ännu högre grad, då alla medlemsstater 
förutom tre rapporterar sjunkande siffror från 25 % (i Italien) och 64 % (i Nederländerna* 
2). Däremot rapporterar Grekland en ökning på nästan 62 %, medan Luxemburg, Portugal 
och Spanien meddelat lägre ökningar (4-14 %). 
5.2 Självmord och självförvållad skada 
Mer än 40 000 människor inom EU begår självmord årligen3. Även om sannolikheten för 
att begå självmord är större bland män än bland kvinnor, är siffrorna för så kallat 
parasjälvmord (självmordsförsök) högre bland kvinnor4, kanske som en följd av att 
kvinnor oftast använder mindre våldsamma metoder än män5. Den totala dödligheten till 
följd av självmord bland kvinnor har minskat med 24 % sedan 1970 till 6,24 döda per 
100 000 (se figur 5.3). Siffrorna för självmord varierar mycket inom EG med en tendens 
mot högre siffror i medlemsstaterna i norr. De högsta självmordstalen har registrerats i 
Luxemburg med 14,30 per 100 000, åtföljt av Danmark med 13,67b 6. Båda siffrorna är 
Utbildningsprogrammet som genomfördes av trafiksäkerhetsverket i Nederländerna kan ha bidragit till 
de sjunkande siffrorna. 
En dansk undersökning kom fram till att danska kvinnor har en större tendens att använda våldsamma 
metoder, vilket delvis kan förklara varför de oftare "lyckas"6. 
62 
mer än dubbelt så höga som genomsnittet i EG: De lägsta siffrorna förekommer i 
Grekland med 1,21 döda per 100 000. 
Riskfaktorer för självmord och parasjälvmord är bl.a. alkoholism, depression och socio-
ekonomiska problem. Kvinnor med ätstömingar såsom anorexia och bulimi löper även 
större risk för att begå självmord och parasjälvmord7. Vidare är kvinnor som försökt begå 
självmord tidigare mera benägna att försöka på nytt. I många undersökningar 
uppskattades det att risken för självmord inom ett till två år efter ett självmordsförsök är 
flera gånger högre än bland den genomsnittliga befolkningen8. 
5.3 Cancer som en orsak till kvinnors dödlighet 
Cancer är den nästvanligaste dödsorsaken hos kvinnor i EG efter sjukdomar i 
cirkulationsorganen och orsakade 26 % av alla dödsfall bland kvinnor inom gemenskapen 
1992 (se figur 5.1). Vidare är det den vanligaste dödsorsaken bland kvinnor i åldern 35 -
64 år. Figurerna 5.4 och 5.5 visar kvinnors dödlighet till följd av cancer i 
medlemsstaterna. EG-genomsnittet för kvinnor under 65 år var 69,74 per 100 000 år 1992 
och 150,30 för kvinnor i alla åldrar, vilket tyder på att de flesta dödsfall på grund av 
cancer sker bland äldre kvinnor (över 65 år). 
Dödligheten på grund av cancer bland kvinnor under 65 år har minskat med 13 % sedan 
1970, medan den har minskat endast 5 % hos alla kvinnor. Bland medlemsstaterna kan 
man se en tydlig fördelning mellan norr och söder, där medlemsstaterna i norr i allmänhet 
rapporterar högre siffror. Men både Sverige och Finland ligger under EG-genomsnittet 
och cancersiffrorna i Finland hör till de lägsta inom EG. Däremot finns de högsta 
siffrorna inom EG i Danmark (102,23 per 100 000 bland kvinnor under 65 år och 203,73 
per 100 000 i alla åldersgrupper). Danmark är dessutom den enda medlemsstaten som 
anmält en (lätt) ökning (0,28 %) sedan 1970 bland kvinnor under 65 år och en av de 
endast fyra medlemsstater som anmält en ökning av cancerdödligheten i alla 
åldersgrupper. 
S.k. "kvinnlig cancer" (bröst-, livmoderhals- och livmodercancer) står för mer än 23 % av 
alla cancerdödsfall. I jämförelse orsakar cancer i matsmältningsorganen 32 % och cancer 
i andningsorganen (luftstrupe, luftrör och lungor) 9 % av cancerdödsfallen (se figur 5.6). 
Ett viktigt faktum är att förekomsten av den senare gruppen av cancer har ökat bland 
kvinnor medan den allmänt sett minskat bland mäna9, förmodligen till följd av att 
tobaksrökningen bland kvinnor har ökat, medan den minskat bland män (se avsnitt 6.1). 
Alla dessa cancerformer står i nära relation till livsstil och miljö och kan därför i hög grad 
förebyggas. De står för en betydande andel för tidiga dödsfall bland kvinnor (under 
65 år). 
5.3.1 Bröstcancer 
Bröstcancer hör till de vanligaste formerna av cancer hos kvinnor i EG, liksom hos 
kvinnor i andra industriländer såsom Förenta Staterna och Kanada. Bröstcancer ledde till 
ca 21 % av cancerdödsfallen bland kvinnor inom EG 1992 (se figur 5.6). Likaså är 
bröstcancer den vanligaste dödsorsaken bland kvinnor i åldern 35 - 64 år10. Enligt 
Cancer i luftstrupe, luftrör och lungor har minskat sedan 1970 med nästan 20 % bland män, medan den 
ökat med nästan 70 % bland kvinnor i EG (HFA 1996)9. 
63 
uppskattningar löper en kvinna i EG en risk på 2 - 3 % att få bröstcancer under sin ' 
livstid11. 
Förekomsten av bröstcancer ökar fortfarande i många medlemsstater, även om det delvis 
kan bero på att fler fall upptäcks till följd av screeningprogram. Överlevnadssifroma 
förbättras tack vare tidig upptäckt och effektivare vårdformer, även om 
överlevnadsutsikterna är bättre för kvinnor under 50 år (60 % överlevnad efter 5 år) än 
1 *5 
för äldre kvinnor (endast 40 % överlevnad efter 5 år) . Dessutom varierar 
överlevnadsutsikterna markant beroende på om tumören kan lokaliseras eller om den 
redan har spritt sig då den diagnostiseras, överlevnadschansen överstiger 90% då 
tumören upptäcks i bröstet, 75 % då den hunnit sprida sig till angränsande områden, men 
utsikterna är sämre om cancern har spritt sig till andra avlägsna delar13. 
Figurerna 5.7 och 5.8 anger dödligheten i bröstcancer 1992. Genomsnittet för kvinnor i 
alla åldersgrupper var 31,25 dödsfall per 100 000 (en minskning på 16 % sedan 1970), 
medan dödligheten för kvinnor under 65 år var 19,80 per 100 000 (en minskning på 
9,27 %). Dessa siffror är mycket olika i de olika medlemsstaterna. De högsta siffrorna i 
alla åldersgrupper har Danmark (40,56 per 100 000), därefter kommer Förenta kungariket 
(39,23 per 100 000) och de lägsta siffrorna har rapporterats i Grekland (21,32 per 
100 000). I Grekland har de emellertid ökat med nästan 57 % sedan 1970, en ökning som 
är den näststörsta efter Spaniens 73 %. 
Bland kvinnor under 65 år har Irland den högsta frekvensen (25,80 per 100 000) åtföljt av 
Danmark (24,77 per 100 000). Den irländska frekvensen har ökat med 17 % sedan 1970, 
medan siffrorna i Danmark förblivit praktiskt taget oförändrade. På samma sätt som då 
det gällde dödlighet i alla åldersgrupper förekom de lägsta siffrorna bland kvinnor under 
65 år i Grekland (14,58 per 100 000), men de har ökat med 45% jämfört med 
motsvarande siffror 1970. En ökning har även rapporterats i Spanien (nästan 62%). 
Figur 5.9 som visar hur frekvensen har förändrats i sex EG-länder mellan 1970 och 
1992, visar klart den ökande tendensen i Spanien. 
Det finns inte tillräcklig kunskap om orsakerna till bröstcancer och relevanta riskfaktorer. 
Ca 80 % av de kvinnor som drabbas av cancer har inte någon av de kända 
riskfaktorerna14. Till de viktigaste kända parametrarna hör ålder (risken ökar med 
stigande ålder, och 2/3 av fallen är kvinnor som fyllt 50 år) och att ha en mor och/eller 
syster som har bröstcancer. Mindre betydelsefulla riskfaktorer är tidig menstruation (före 
11 år), sen menopaus (efter 54 års ålder), att föda första barnet efter 30 års ålder eller att 
inte alls ha fött barn. Andra riskfaktorer är bl.a. tidigare bröstsjukdomar eller äggstocks-
och/eller livmodercancer. Det har antagits att även boende i ett urbaniserat samhälle, hög 
konsumtion av animaliska fetter och proteiner samt en hög ekonomisk status kan öka 
risken för bröstcancer. Nya belägg talar för att även alkoholkonsumtion kan vara en 
riskfaktor för bröstcancer15. 
Mot bakgrund av den bristande kännedomen om orsakerna till bröstcancer och de 
riskfaktorer som har en bröstcancerframkallande effekt är det mycket viktigt med 
sekundär prevention genom tidig upptäckt genom självundersökning, kliniska 
undersökningar och mammografi. Ytterligare forskning om orsakerna till bröstcancer 
behövs för att man skall kunna fastställa i vilken utsträckning den kan förebyggas. 
Internationella skillnader i incidens och undersökningar om utvecklingen av bröstcancer 
64 
bland olika generationer av immigranter stöder antagandet att exponering för vissa ' 
riskfaktorer spelar en nyckelroll i sammanhanget16. 
5.3.2 Cancer i livmoderhalsen 
Cancer i livmoderhalsen är den näst vanligaste formen av "kvinnlig cancer" i EG och den 
orsakar ungefär 2% av alla cancerdödsfall (se figur 5.6). Cancer i livmoderhalsen 
utvecklas mycket långsamt och om cancern upptäcks då den fortfarande är lokal 
(preinvasiv), är den relativa överlevnadsutsikten efter fem år hög, ca 88 %. Men om 
cancern upptäcks senare i ett invasivt stadium sjunker överlevnadsutsikterna till 13 %17. 
Enligt figurerna 5.10 och 5.11 har dödligheten i livmoderhalscancer minskat i de flesta 
medlemsstaterna sedan 1970. Den genomsnittliga dödligheten i EG bland kvinnor under 
65 år har minskat till 2,28 per 100 000, vilket motsvarar en nedgång på nästan 48 % 
(figur 5.10). Bland kvinnor i alla åldersgrupper har dödligheten på grund av 
livmoderhalscancer minskat med över 40 % till 3,28 per 100 000 (figur 5.11). Danmark 
har den högsta dödligheten bland kvinnor under 65 år (4,64 per 100 000), men antalet fall 
har minskat med mer än 55 % sedan 1970. Endast i Spaniena 18 och Grekland har antalet 
ökat, men det är fortfarande ganska lågt i dessa länder. Grekland har den tredje lägsta 
siffran i EG (1,31 per 100 000) medan Spanien har den fjärde lägsta (1,66 per 100 000). 
Italien har den lägsta frekvensen med 0,75 per 100 000. 
Bilden för alla åldersgrupper är den samma som för åldersgruppen under 65 år. Den 
högsta frekvensen finns i Danmark medan den lägsta rapporterats i Italien. Spanien och 
Grekland är de enda medlemsstater som angivit en ökning av dödligheten sedan 1970 (se 
figur 5.11). 
Den allmänna nedgången av dödligheten kan delvis bero på effektiva screeningprogram. 
Det är nu ett erkänt faktum att livmoderhalscancer förekommer då ett carcinogen 
överförts sexuellt. Den mest kända riskfaktorn uppkomst av livmoderhalscancer är en 
infektion som orsakas av humant papillomvirus (HPB16 och HPV18) och i mindre 
utsträckning av andra sexuellt överförda sjukdomar (STD) såsom herpes, gonorré och 
klamydia. Riskfaktorer av stor betydelse för denna typ av cancer är därför "osäker" sex i 
allmänhet, första samlaget i tidig ålder (före 16 år), många olika sexualpartner och en 
tidigare eller nuvarande sexualpartner som har HPV eller eventuella andra sexuellt 
överförda sjukdomar. Andra riskfaktorer är bl.a. aktiv och/eller passiv tobaksrökning, 
HIV-smitta och dåligt näringstillstånd19. 
5.3.3 Cancer i andningsorganen 
Enligt figur 5.6 beror 9 % av cancerdödsfallen bland kvinnor på lungcancerb. Det 
genomsnittliga dödlighetstalet för kvinnor under 65 år i EG har ökat sedan 1970 med 
nästan 45 % till 66,3 per 100 000 (se figur 5.13) medan den motsvarande siffran för alla 
kvinnor har ökat med nästan 70 % sedan 1970 till 14,05 per 100 000 (se figur 5.14). 
Ökningen efter 1970 har varit tydligast i Nederländerna och Danmark (både för alla 
åldersgrupper och för kvinnor under 65 år) medan dödlighet bland kvinnor (både för alla 
a Forskning i Spanien för att fastställa orsakerna till ökad dödlighet i livmoderhalscancer upptäckte ett 
samband mellan ökad sexuell verksamhet i samband med ökad turism och låg utbildningsnivå18. 
b I detta avsnitt talar vi för enkelhetens skull om lungcancer, men -begreppet omfattar här även andra 
former av cancer i andingsorgan såsom i luftstrupe och luftrör. 
65 
åldersgrupper och för kvinnor under 65 år) på grund av lungcancer faktiskt har minskat i '" 
Spanien. Lungcancerdödligheten har minskat även i Frankrike, dock endast bland kvinnor 
under 65 år. 
I EG avviker Danmark med den klart högsta lungcancerdödligheten bland kvinnor, åtföljt 
av Förenade kungariket, Irland och Nederländerna. Dödligheten i Danmark är tre gånger 
högre än genomsnittet i EG bland kvinnor under 65 år och mer än dubbelt så hög som 
EG-genomsnittet i alla åldersgrupper. I medelhavsländerna är lungcancerdödligheten 
däremot vanligtvis lägre (se figurerna 5.13 och 5.14). Dessa resultat återspeglar det lägre 
antalet rökare bland kvinnor i medelhavsländerna under de senaste årtiondena och det 
stora antalet rökare bland danska kvinnor under de senaste fyrtio åren eller mer20. 
Mot bakgrund av den starka ökningen av lungcancerdödlighet bland kvinnor är det inte 
överraskande att det råder stor osäkerhet bland (den kvinnliga) befolkningen i EG om 
vilket kön som drabbas oftare av lungcancer. Enligt figur 5.15 och tabell 5.1 trodde 
ungefär hälften av de tillfrågade kvinnorna i Eurobarometer-undersökningen 1996 att 
män drabbas oftare av lungcancer än kvinnor, men mer än en tredjedel visste inte. Svaren 
varierade mycket från ett land till ett annat. Särskilt i Finland antog 80 % av de tillfrågade 
att lungcancerincidensen är högre bland män, medan 48 % i Sverige svarade att de inte 
visste. Denna slående skillnad mellan två grannländer kan delvis förklaras med den högre 
lungcancerdödligheten bland kvinnor i Sverige (över genomsnittet i EG) än i Finland där 
den ligger under EG-genomsnittet (se figurerna 5.13 och 5.14). 
Lungcancer orsakas vanligen av inandning av cancerframkallande ämnen såsom 
tobaksrök, asbest och ioniserande strålning2 . Särskilt tobaksrökning förknippas med 
kraftigt ökad risk för lungcancer. Enligt en undersökning uppskattades risken för 
lungcancer vara mer än 12 gånger större för kvinnor som röker än för icke-rökare och 25 
gånger större bland manliga rökare än bland icke-rökare, vilket innebär att ca 85 till 90 % 
av alla lungcancerfall beror på tobaksrökning22. Det har även påvisats att passiv rökning 
ökar risken för lungcancer, visserligen i mycket lägre grad23. Andra riskfaktorer är 
miljöföroreningar, dåliga kostvanor, trångboddhet och låg socio-ekonomisk status24. 
5.4 Sjukdomar i cirkulationsorganen (kardiovaskulära sjukdomar) 
Sjukdomar i cirkulationsorganen (särskilt ischemisk hjärtsjukdom3 och cerebrovaskulära 
sjukdomar eller slaganfall) är störningar i hjärt- och kranskärlen. De är den främsta 
dödsorsaken (och även den största orsaken till sjuklighet och funktionsnedsättning) hos 
kvinnor i allmänhet i EG (se figur 5.1). De är också efter cancer den näst vanligaste 
orsaken till för tidig död (före 65 år). 
Dessa sjukdomar är typiska för utvecklade, västerländska samhällen och deras livsstil. De 
är även relaterade till social klass25. Detta innebär att dessa sjukdomar i stor utsträckning 
kan förebyggas genom en förändring av livsstilen såsom att inte röka och att äta kost som 
innehåller mindre mättade fetter, socker och salt26. Kvinnor förefaller att påverkas på ett 
annat sätt av dessa sjukdomar än män. De drabbas oftare av dem, men i en senare ålder, 
Ischemisk hjärtsjukdom används ofta synonymt med koronarkärlssjukdom, eftersom man kan lida av 
koronarkärlssjukdom utan ischemia (dålig syretillförsel till hjärtat). Eftersom dödsorsaken är bristen på 
syretillförsel till hjärtat (d.v.s. genom ischemia) används i denna rapport begreppet ischemisk 
hjärtsjukdom. 
66 
särskilt efter 65 år, då incidensen och dödligheten stiger snabbt. En annan skillnad är att 
kvinnor drabbas av flera slaganfall medan männen oftare får hjärtinfarkter. 
Dödligheten till följd av sjukdomar i cirkulationsorganen har ökat i alla medlemsstater 
sedan 1970 bland kvinnor under 65 år. Den genomsnittliga dödligheten i EG för denna 
åldersgrupp har minskat med mer än 50 % sedan 1970 till 31,56 per 100 000 (figur 5.1). 
med en variation mellan 64 % i Finland och 32 % i Danmark och Grekland. Situationen 
är liknande för kvinnor i alla åldersgrupper förutom att den totala minskningen (sedan 
1970) i detta fall av dödlighet på grund av sjukdomar i cirkulationsorganen var endast 
37 %. Dessutom är den totala dödligheten mycket högre (248,44 per 100 000). Även här 
förekommer skillnader mellan de olika medlemsstaterna i hur mycket dödligheten har 
minskat. Grekland skiljer sig från de andra länderna genom en ökning (7,54 %) av 
dödligheten sedan 1970 (figur 5.17). 
5.5 Ischemisk hjärtsjukdom 
Ischemisk hjärtsjukdom är den främsta enskilda orsaken till kvinnors dödlighet i EG. 
Trots det uppfattas den ofta av allmänheten och massmedierna som en manlig sjukdom. 
Enligt figur 5.18 och tabell 5.2 angav nästan 60 % av de tillfrågade kvinnorna i 
Eurobarometer-undersökningen att de trodde att hjärtsjukdomar mycket oftare drabbar 
män än kvinnor. Under de senaste åren har några medlemsstater genomfört förebyggande 
kampanjer som riktats särskilt till kvinnor, t.ex. den kampanj som organiserades av 
hjärtföreningen i Storbritannien under mottot "Britain's no 1 lady killer"'27 28. 
Hjärtsjukdomar följer ett annat mönster hos kvinnor än hos män. Det är vanligt att män 
börjar utveckla ischemisk hjärtsjukdom tidigare, ofta i 40 - 50-årsåldern, medan kvinnor 
vanligtvis har fyllt 60 år, dvs. efter menopausen. Denna skillnad antas bero delvis på den 
skyddande effekten av kvinnliga östrogenhormon, men kan också bero på mindre 
järndepå hos kvinnor före menopausen 9. I allmänhet finns det inte tillräckligt med 
uppgifter om hjärtsjukdomar hos kvinnor, delvis på grund av att många undersökningar 
genomförs på män. Det behövs ytterligare forskning om påståenden att kvinnor oftare har 
symtom som inte känns igen, andra symtom och andra överlevnadstal än männen30 3132. 
Även om det förekommer betydande variationer i dödlighet till följd av ischemisk 
hjärtsjukdom, har siffrorna i allmänhet sjunkit sedan 1970. Bland kvinnor under 65 år har 
dödligheten minskat drygt en tredjedel sedan 1970 till ungefär 12 per 100 000 
(figur 5.19). Dödligheten varierar mellan den högsta på 24,31 per 100 000 i Irland och 
den lägsta på 4,51 per 100 000 i Frankrike. Även nedgången varierar från den högsta på 
60 % i Finland till den lägsta på ca 2 % i Grekland. 
Som ovan nämnts är dödligheten mycket större bland äldre kvinnor, vilket leder till att 
siffrorna är mycket högre då även denna grupp beaktas. Enligt figur 5.20 är den 
genomsnittliga dödligheten i ischemisk hjärtsjukdom bland kvinnor i EG i alla 
åldersgrupper 84,75 per 100 000 och varierar mellan den högsta på 149,75 per 100 000 i 
Finland till den lägsta på 36,94 per 100 000 i Frankrike. Med undantag av tre 
medlemsstater (Grekland, Spanien och Tyskland) rapporterar alla medlemsstater en 
nedgång av den totala dödligheten från 20 % (i Portugal) till 46 % (i Sverige). 
Den lägre dödligheten har samband med förändrade kostvanor, främst mindre intag av 
mättade fetter och mindre tobaksrökning i vissa grupper och medlemsstater. Trots 
nedgången är ischemisk hjärtsjukdom fortfarande en av de främsta orsakerna till död i 
67 
förtid och kvinnors totala dödlighet i EG, särskilt bland äldre kvinnor. Dessutom finns 
det ett samband mellan ischemisk hjärtsjukdom och kronisk funktionsnedsättning, höga 
hälsovårdskostnader och andra kostnader såsom förlorad arbetstid samt ofta även med 
sämre livskvalitet. 
Det finns många riskfaktorer för hjärtsjukdomar. Vissa av dem, såsom stigande ålder och 
genetisk disposition, kan inte ändras, men de tre viktigaste riskfaktorerna -
tobaksrökning, högt blodtryck och förhöjd kolesterolhalt i blodet - kan påverkas antingen 
genom ändringar i livsstilen eller med medicinering. 
Den största enskilda riskfaktorn är tobaksrökning. Risken ökar med antalet rökta 
cigaretter, särskilt för kvinnor över 35 år som intar preventivmedel i tablettform. Kvinnor 
är särskilt känsliga för att utveckla högt blodtryck efter det de fyllt 50 år. Likaså ökar 
kolesterolhalten i blodet med åldern. Andra riskfaktorer för ischemisk hjärtsjukdom är 
bl.a. övervikt (se avsnitt 6.3), diabetes, en stillasittande livsstil och för hög 
alkoholkonsumtion. Även lägre socio-ekonomisk status och arbetsrelaterad stress har 
förknippats med ökad risk för ischemisk hjärtsjukdom33. 
En intressant observation är att den stora allmänheten ofta uppfattar stress som en 
nyckelfaktor vid uppkomsten av hjärtsjukdom trots att de medicinska beläggen för denna 
uppfattning är bristande, förutom då det gäller arbetsrelaterad stress.. Enligt figur 5.21 
och tabell 5.3 betraktade nästan 20% av de tillfrågade kvinnorna i Eurobarometer-
undersökningen 1996 stress som den främsta riskfaktorn för hjärtsjukdom. I Grekland, 
Sverige och Nederländerna betraktade mer än 30 % stress som den största risken. Jämfört 
med andra (kända) riskfaktorer var stress den nästmest nämnda främsta riskfaktorn efter 
tobaksrökning, före osund kost, övervikt, bristande motion och övermåttlig 
alkoholkonsumtion (i den ordningen). Dessa resultat tyder på att kvinnor överallt i EG 
vet mycket litet om de viktigaste riskfaktorerna för hjärtsjukdom. Här finns ett 
arbetsområde för framtida hälsokampanjer. 
5.6 Cerebrovaskulära sjukdomar (slaganfall) 
En annan betydande sjukdom i cirkulationsorganen är cerebrovaskulär sjukdom 
(slaganfall). Risken för denna sjukdom hos kvinnor ökar med åldern, särskilt efter 65 år, 
delvis på grund av en ökad frekvens av högt blodtryck bland äldre kvinnor. På samma 
sätt som vid ischemisk hjärtsjukdom har dödligheten i slaganfall hos kvinnor under 65 år 
minskat betydligt sedan 1970 med nästan 43 % till ett genomsnitt på 8,73 dödsfall per 
100 000. Frekvensen har minskat i alla medlemsstater från den högsta på 69 % i Irland 
till den lägsta på 2 % i Luxemburg (se figur 5.22). Bland kvinnor under 65 år har 
Portugal den högsta dödligheten (18,42 per 100 000), medan Frankrike har den lägsta 
(5,80 per 100 000). 
Som redan nämnts inträffar de flesta dödsfallen på grund av slaganfall bland äldre 
kvinnor. Som en följd därav är dödligheten i alla åldersgrupper, vilket omfattar även 
denna åldersgrupp, mycket högre än de siffror som redovisas i figur 5.22. Enligt 
figur 5.23 är den genomsnittliga dödligheten i alla åldersgrupper i EG 75,93 per 100 000. 
Frekvensen varierar mellan den högsta dödligheten på 175,63 per 100 000 i Portugal till 
den lägsta på 44,11 per 100 000 i Frankrike som har den lägsta dödligheten i EG både i 
ischemisk hjärtsjukdom och i cerebrovaskulär sjukdom. Liksom då det gällde yngre 
kvinnor har dödligheten i alla åldersgrupper totalt minskat sedan 1970 med nästan 43 % 
på EG-nivå. Däremot har den faktiskt ökat i Luxemburg (10 %) och i Grekland (1 %). I 
68 
de övriga medlemsstaterna har dödligheten sjunkit mellan 26 % (i Portugal) och 60 % (i 
Frankrike). 
Den största riskfaktorn för cerebrovaskulär sjukdom är högt blodtryck. Andra riskfaktorer 
är tidigare hjärtsjukdom och/eller slaganfall, diabetes och för hög alkoholkonsumtion. 
Även tobaksrökning har samband med cerebrovaskulär sjukdom, dock i mindre 
utsträckning än med ischemisk hjärtsjukdom34. På samma sätt som med denna sjukdom 
kan sunda levnadsvanor och lämplig hälsovård bidra till att minska kvinnors dödlighet till 
följd av dessa sjukdomar, särskilt hos kvinnor under 65 år. 
Referenser 
17 
18 
19 
20 
21 
22 Kommissionens rapport om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen 1995, KOM(95) 357 
slutlig och Abel-Smith, B., Figueras, J., Holland, W., McKee, M, Mossialos, E. (1995). Choices 
in Health Policy. London, Dartmouth. 
Abel-Smith et al. (1995) ibid. 
Eurostat (1995a). Women and men in the European Union: A Statistical Portrait. Luxemburg: 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. 
Platts et al. (1992), "WHO/EURO multicentre study on parasuicide", Acta Psychiatrica 
Scandinavica, 85:97-104. 
Hälsoministeriet, Danmark (1994-b). Utvecklingen av dödlighet i självmord i Danmark 1955-
1991 (på danska), Köpenhamn, Danmark. 
Bille-Brahe, U. & Jenssen, G. (1994). "Suicide in Denmark, 1922-1991: The Choice of Method". 
Acta Psyciatrica Scandinavica, 90 (2) 91-96 
Weilandt, C. (1996), German Report on Women's Health, Bonn: Opublicerad. 
Hälsoministeriet, Danmark (1994-b), Utvecklingen av dödlighet i självmord i Danmark 1955-
1991 (på danska), Köpenhamn, Danmark. 
Nordentoft, M, et al. (1993), "High mortality by natural and unnatural causes: A 10 year follow 
up study of patients admitted to a poisoning treatment centre after suicide attempts", British 
MedicalJournal, 306: 1637-41. 
Fisher, N.J., Nielsen, P.K. (1993), "Death after previous self-inflicted poisonings. A ten-year study 
from an intensive care unit" (på danska), Ugeskriftfor Laeger, 155: 1857-61. 
WHO (1996), databasen Health for All, Köpenhamn: WHO Regional Office for Europe. 
Eurostat (1995a), Women and Men in the European Union, Luxemburg: Byrån för Europeiska 
gemenskapernas officiella publikationer. 
EGK (1995a), Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, 
KOM(95) 357 sluttig, Bryssel: EGK. 
Ibid. 
Scientific American (96), Special Issue: "What you need to know about cancer", vol. 275, nr 3. 
National Women's Health Resource Center ( 1992), The National Women's Health Report. New 
York: National Women's Health Resource Center. 
Se t.ex. Le, M.G., et al. (1984), "Alcoholic beverage consumption and breast cancer in a French 
case-control study", Am J Epidomiol, 120:350-357; Rohan, T.E., McMichael, A.J. (1988), 
"Alcohol consumption and risk of breast cancer", Int J Cancer, 41:695-699; and Willett, W.C., et 
al. (1987), "Moderate alcohol consumption and the risk of breast cancer", N Engl J Med, 
316:1174-1180. 
Se t.ex. Kliewer E.V., Smith K.R. (1995). "Breast cancer mortality among immigrants in Australia 
and Canada". Journal of the National Cancer Institute 87(15): 1154-1161. 
CancerNet from the National Cancer Institute (1996a). Screening for cervical cancer, 208/04728. 
Vioque, J., Feenollar. J., (1995) "The distribution of mortality by cervical cancer in Spain from 
1981 to 1986. An ecological study" Medicina Clinica, 104 (8): 287-92. 
CancerNet from the National Cancer Institute (1996b). Prevention of cervical cancer, 208/04734. 
Hälsoministeriet, Denmark (1994a); Lifetime in Denmark, Köpenhamn: Hälsoministeriet. 
Beurdorf, A., Swuste, P., Maas, P.w.d. (1998), "Asbest en gezondheidt van patienzbespreking 
naan erkenning van beroepsziekten in Nederland", Ned Tijdschr Geneeskunde, 132:2167-77. 
Hälsoministeriet, Danmark (1994c): Utveckling av cancer och dödlighet i cancer, (på danska), 
Köpenhamn, Danmark. 
69 
23 
24 
25 
26 
27 
32 Schaapveld, K., Hirasing, R.A. (1993), Preventiegids, Assen/Maastricht: Van Gorcum. 
Smith, G.D. and A.N. Phillips (1996), "Passive smoking and Health: Should we believe Philip 
Morris's "experts"? BMJ, 313: 929-33. Se även: European Working Group (1996): Environmental 
tobacco smoke an lung cancer risk: an evaluation of the risk Trondheim: European Working 
Group. 
Law, M.R., Hackshaw, A.K. (1996), "Environmental tobacco smoke", Br Med Bull: 52:22-34. 
Lee, PN (1992), Environmental tobacco smoke and mortality, Bask: Karger. 
Hein, Suadicani and Gyntelberg (1992): "Lung Cancer Risk and Social Class". Danish Medical 
Bulletin 39:173-6. 
Hall, E.M., Johnson, J.V., Tsou, T., (1993), "Women, Occupation, and Risk of Cardiovascular 
Morbidity and Mortality". Occupational Medicine, vol.8, nr 4, 709-719. 
Sytkowski, P.A., Kunnel, W.B., D'Agostino, R.B. (1990), "Changes in risk factors and the decline 
in mortality from cardiovascular disease", N Eng J Med, 322:1635-41. 
Tunstall-Pedoe, H et al. (1994), "Myocardial Infarction and Coronary Deaths in the WHO 
MONICA Project", Circulation, 90:583-612. 
British Heart Foundation (1996), personal communication. 
Salonen, J.T. et al. (1992), "High Stored iron are associated with excess risk of myocardial 
infarction in eastern Finnish men", Circulation, 86:803-811. 
Fiebach, N.H., Viscoli, M., Horwitz, R.I., (1990), "Differences between Women and Men in 
Survival after Myocardial Infarction: Biology or Methodology?". JAMA, vol. 263, nr 8, 1092-
1096. 
Khan, S. et al., (1990), "Increased Mortality of Women in Coronary Artery Bypass Surgery: 
Evidence for Referral Bias". Annals of Internal Medicine, 112: 561-567. 
Lerner, D.J., Kannel, W.B. (1986), "Patterns of coronary heart disease morbidity and mortality in 
the sexes: A 26-year follow-up of the Framingham population", American Heart Journal, vol.111, 
nr 2, 383-390. 
Davey-Smith, G., Blane D. and Bartley, M. (1994), "Explanations for Socio-economic 
differentials in mortality. Evidence from Britain and elsewhere", European Journal of Public 
Health, 4:131-144. 
Donaldson, R.J. and Donaldson, L.J. (1993), Essential Public Health Medicine, Dordrecht: 
Kluwer Academic Publishers. 
70 
(Figur-Tabell) 
71 
Fieur5.1 
De främsta dödsorsakerna (1992) 
Alla kvinnor, EU 15 
Dödsorsaker, kvinnor i alla åldrar, 
1992 (UE 15) 
övrigt dfldaonaker 
20% 
Sitivmovd och SuadctejaAAccidanbi TwynwmniB— 
5*R 
Sjukdomar 1 ciitaiUtioMorgta 
CkculBtoiy ayataa^ 
43% 
Källa: HFA 1996 
Fleur 5.2 
Dödlighet på grund av motorfordonsolyckor på allmän väg (1992) 
Alla kvinnor, EU 15 
MoaartbNeaiclyBfcer aå aNmia vig par 100 000 aaraoaar 
Q1070 
01992 
'1S01 
yntEfwUttu WPJ M iw Motorfordormotyckof pé allman vag par 100000 paraonar 
Kvinnor 
•Ulf 
LUXUNMIRO1 
PORTUGAL1 
MLQMM' 
QRIKLAND 
FRANKRIKE 
SPÄNNIN 
ÖSTHtRIKI 
FINLAND 
IRLAND 
ITALNiN * 
TYSKLAND 4 
DANMARK 
NIDIRLANDaRNA 
8VRRMI 
im 
11989 
'1991 
'Vhttyilchnd tam «1990 l»« PdritMMMfiU 
ftmum | 042 
11.38 
10.60 
9.14 
9.05 
7.45 
7.30 
7.04 
6.82 
6.79 
6.51 
6.19 
5.12 
4.57 
426 
4.14 -M.M 
5.37 
4.43 
-39.87 
61.61 
-38.88 
13.88 
-51.52 
-43.59 
-24.97 
-31.97 
-59.65 
•63.79 
-63.12 
-57.07 
-44.95 
Källa: HFA 1996 Källa: HFA 1996 
T2 
Fleur 5.3 
Döda på grund av självmord och självfbrvållad skada (1992) 
Alla kvinnor, EU 15 
Självmord och sjährförvillad skada, par 100 000 
Kvinnor 
Ranoon^ «ter «*irt»kauppBitacfrfr 1992 
EU 15 
LUXEMBURG (1) 
DANMARK 
FINLAND 
BELGIEN (2) 
ÖSTERRIKE 
L 
A FRANKRIKE 
N SVERIGE 
D 
TYSKLAND (4) 
JEDERLÅNDERI 
PORTUGAL (1 
ITAUEN3) 
IRLAND 
Manade Kungarikat 
SPANIEN 
GREKLAND 
'1971 
21989 
31991 
'Vatiya*ndtomtl19B0 Självmord och ajirvförvaltad skada, par 100 000 
Kvinnor 
TSnä 
EU 15 
LUXEMBURG 1 
DANMARK 
FINLAND 
BELGIEN 2 
ÖSTERRIKE 
FRANKRIKE 
SVERIGE 
TYSKLAND 4 
UNDERLÄNDERNA 
PORTUGAL1 
ITALIEN » 
IRLAND 
PORBNMMKUNOAMKIT 
SPANIEN 
GREKLAND 
1971 
21989 
31991 
'varttwHand fram til 1990 T5§3 l-örändrinqHa 
6.24 
14.30 
13.67 
11.00 
10.46 
10.39 
10.01 
8.90 
7.96 
6.72 
4.23 
3.63 
3.61 
3.36 
2.99 
1.21 -24.27 
179:30 
-14.62 
13.05 
•3.33 
•22.23 
2222 
-32.78 
-44.84 
-1.47 
20.17 
1.68 
464.06 
-46.41 
26.69 
•36.32 
Källa: HFA 1996 Källa: HFA 1996 
Fleur 5.4 
Dödlighet i cancer (1992) 
KvinnorO - 64 år, EU 15 
MaNsaa «amaiar, 0 - «4 år, par 100 000 
Kvarnar 
RangoréMt «tar atatttiaka uppQiftar frai 1992 
EU15 
DANMARK 
IRLAND 
FÖRENADE KUNGARIKET j 
Laad NEDERLÄNDERNA 
BELGIEN (2) 
LUXEMBURG(I) 
TYSKLAND (4) 
ÖSTERRIKE 
SVERIGE 
ITALIEN3) 
PORTUGAL(1] 
FRANKRIKE 
FINLAND 
SPANIEN 
GREKLAND • 1970 
• 1992 
'1971 
21989 
31991 
'Vi 20 40 60 
Afltfal 80 100 120 
«1990 
Källa: HFA 1996 Maligna tumörer, 0 - 64 år, per 100 000 
Kvinnor 
Land 
EU 15 
DANMARK 
IRLAND 
FÖRINAOI KUNOAMKftT 
LANDERLÄNDERNA 
BELOIEN 
LUXEMBURG ' 
TYSKLAND4 
ÖSTERRIKE 
SVERIGE 
ITALIEN * 
PORTUGAL1 
FRANKRIKE 
FINLAND 
SPANIEN 
GREKLAND 1992 
«9.74 
102.23 
86.98 
86.23 
76.50 
75.06 
74.66 
72.58 
69 52 
68.27 
66.90 
61.48 
60.04 
59.19 
56.36 
54.77 Förändring i% 
«adawWO 
-13.02 
0.28 
-9.87 
-8.74 
-10.88 
-9.64 
-9.19 
-17.34 
-24.34 
-12.27 
-12.63 
-15.01 
-13.27 
-13.46 
-11.22 
-7.51 
'1971 
= 1989 
31991 
'Vga^aMwd framti 1990 
Källa: HFA 1996 
73 
Fleur 5.5 
Dödlighet i cancer (1992) 
Alla kvinnor, EU 15 
Maftfaa »mftrar, aa* åldrar, par 100 000 
Rangent* åtar atanaaka wgitar från 1992 
EU 15 ; 
DANMARK f 
IRLAND 
FÖRENADE KUNGARIKET 
TYSKLAND (4) £ 
NEDERLÄNDERNA 
LUXEMBURG (1) 
BELGIEN (2) 
ÖSTERRIKE 
L""* ITALIEN (3) 
SVERIGE 
FINLAND 
FRANKRIKE 
PORTUGAL (1) 
SPANIEN 
GREKLAND 
11971 o 
21989 
31991 
<Vfca*aa**mtt1M0 Q197d 
• 1992 
50 100 160 200 250 BUIS 
IRLAND aNa aktrar, paMOO I 
uppajtartaniaw 
TYSKLAND 
NEDERLÄNDERNA 
LUXEMBURG 1 
•ILOMN * 
ÖSTERRIKE 
ITAUBN ' 
SVERWS 
FINLAND 
FRANKRIKE 
PORTUGAL1 
SPANIEN 
OREKLAND 
'1971 
'1989 
31991 
'Vaattyddand fram ti 1990 1002 1% 
•aUIZO-
100 JO 
203.73 
186.53 
182.37 
162.43 
159.99 
159.86 
158.80 
157.23 
145.93 
143.04 
134.66 
128.78 
125.57 
117.42 
112.60 4M 
4.57 
4.39 
4 66 
-11.87 
-969 
-1.93 
-8.65 
-17.36 
-0.67 
-10.24 
-9.95 
-9.65 
-3.54 
-«.76 
9.94 
Källa: HFA 1996 Källa: HFA 1996 
Fleur 5.6 
Dödlighet I cancer hos kvinnor (1992) 
Alla kvinnor, EU 15 
Cancer som dödsorsak efter typ, Kvinnor, alla Åldrar 
(EU 15), 1992 
Livmoderhalscancer 
2% 
Cancer i atsmUtningtorgan 
32% 
Annan typ av cancer 
36% Cancer i hiftstrupe, hittttrape, 
luftrör och lungor 
9% 
Källa: HFA 1996 
74 
Fleur 5.7 
Dödlighet i bröstcancer (1992) 
Kvinnor O-64 år, EU 15 
MaSta tamar I arOrtat Kvlaaor 0 - S4 år, par 100 000 
Rangonknt åtar atatatiaka uopaiar från 1992 
EU 15 
SVERIGE 
DANMARK 
BELGIEN (2) 
Ffiranadi Kungariket 
LANDERLÄNDERNA 
TYSKLAND (4) 
ITAUEN (3) 
ÖSTERRIKE 
PORTUGAL(1) 
FRANKRIKE 
ESPAGNE 
LMd SVERIGE 
LUXEMBURG (1) 
FINLAND 
GREKLAND 
'1971 
31991 
4VaaByaktandframti1990 D197d 
• 1992 
10 15 
Andal 20 25 Malign brösttumör, kvinnor, 0 - 64 år, per 100 000 
Rangocäwt altar ataUatMai uppgifter tin 1992 
Land 
Källa: HFA 1996 EU 10 
IRLAND 
DANMARK 
BELGIEN3 
FÖRENADE KUMAMTtT 
LANDERLÄNDERNA 
TYSKLAND 4 
ITALIEN3 
ÖSTERRIKE 
PORTUGAL1 
FRANKRIKE 
SPANIEN 
SVERIGE 
LUXEMBURG 1 
FINLAND 
GREKLAND 
'1971 
21989 
31991 
'Väattyakland fram ti 1990 1002 
19.00 
25.80 
24.77 
24.63 
24.36 
23.86 
19.89 
19.06 
18.31 
17.96 
17.75 
16.60 
16.43 
15.46 
15.12 
14.58 PSriatfriagl% 
t*daa1»70 
9Jt7 
17.22 
-0.84 
14.77 
-5.18 
-3.28 
10.81 
10.62 
9.12 
20.05 
11.57 
62.11 
-1.56 
-30.30 
4.49 
45.07 
Källa: HFA 1996 
Fleur 5.8 
Dödlighet I bröstcancer (1992) 
Alla kvinnor, EU 15 
MaHga erosttamor. kvinnor ana åldrar, par 100 000 
Rangordnat efter statistiska uppgifter frän 1992 
EU 15 
DANEMARK 
Förenade Kungariket 
IRLAND | 
NEDERLÄNDERNA 
BELOIEN(2) | 
TYSKLAND (4) 
ÖSTERRIKE 
ITALIEN (3) 
FRANKRIKE 
PORTUQALd) 
SVERK3E 
LUXEMBURG <1) 
SPANIEN 
FINLAND 
GREKLAND Land 
I •9W 
• MlyiMano fram M 1990 01970 
• 1002 Malign bröettumör. Kvinnor, äta åldVar. par \bt> 660 
Rangordnat efter atatlatiaka uppgifter från 1992 
Land 1992 
"HPÎÏ 
DANMARK 
F tränad» K«ngartk*t 
IRLAND 
NEDERLÄNDERNA 
BELGIEN9 
TYSKLAND 4 
ÖSTERRIKE 
ITALIEN 3 
FRANKRIKE 
PORTUOAL 1 
SVERIGE 
LUXEMBURG ' 
SPANIEN 
FINLAND 
GREKLAND 40.56 
39.23 
39.17 
38.47 
37.93 
31.87 
31.29 
29.83 
28.11 
26.57 
25.66 
24.99 
24.40 
23.82 
21.32 
'1971 
21989 
J1991 
'Väattyakland fram til 1990 F Sr inartful* 
•Manian 
6.79 
5.80 
28.55 
1.16 
14.80 
15.64 
17.94 
21.01 
15.68 
29 80 
-4.07 
-20.74 
73.67 
20.55 
56.88 
Källa : HFA 1996 Källa: HFA 1996 
75 
Fieur5.9 
Dödlighet i bröstcancer (1992) 
Alla Kvinnor 1970 - 1992, EU 15 
Malign bfösttumör, kvinnor, 0 - 64 år, per 100 000 
Vissa rmdtemsstater I EU 
Utgångaår 1970 
-•-DANMARK 
-A—IRLAND 
-X-BELGIEN 
-Q-EU 15 
-X- FINLAND 
SPANIEN 
O GREKLAND 
87 88 89 90 91 92 
Källa : HFA 1996 
FieurS.lO 
Dödlighet i livmoderhalscancer (1992) 
Kvinnor 0 - 64 år, EU 15 
Uvmadarkaltaaaaar, 0 - 04 ér, par 100 000 
MeaaMaupagMer tan 1892 
01970 
• 1992 
' UTI 
' 19«9 
1 1991 
' YETalrtftmiilLiaSL 
Källa : HFA 1996 Livrnodarhalscancar, 0 - 64 Ar, per 100 000 
TBNT -Tur 
EU10 
PÖRtMMM KUNQARJKBT 
IRLAND 
TYSKLAND 4 
LUXEMBURG 1 
PORTUGAL 1 
ÖSTERRIKE 
SVERIGE 
NEDERLÄNDERNA 
FRANKRIKE 
SPANIEN 
GREKLAND 
FINLAND 
ITALIEN * 2.20 
4.64 
3.78 
3.41 
3.20 
2.71 
2.30 
2.26 
2.14 
2.05 
1.84 
1.67 
1.66 
1.31 
0.90 
0.75 •47.71 
-55.34 
-42.02 
-23.88 
•50.54 
-70.61 
-73.10 
-56.87 
-37.97 
-70.80 
-67.83 
-36.26 
95.29 
61.73 
-81.05 
-55.36 
'1971 
21989 
31991 
'VtettyaMand fram H1990 
76 
Fieur5.ll 
Dödlighet I livmoderhalscancer (1992) 
Alla Kvinnor, EU 15 
Uvmodarhalacanoar, alla åldar, par 100 000 
EU 15 
DANMARK 
FOFSMEIE KUNSMSKET 
TYSKLAND (4) 
IRLAND 
ÖSTERRIKE 
LUXEMBURG (1 
PORTUGAL (1) 
BELGIEN (2) 
NEDERLÄNDERNA 
L SVERIGE 
a SPANIEN 
JJ FRANKRIKE 
FINLAND 
GREKLAND 
ITALIEN (3) D1970I 
•19921 
10 12 
Källa: HFA 1996 Lrvmodarhalacancar, alla éldra, par auf 100000 
Land 1002 'tJTaai* 
EU 10 
DANMARK 
FORDMDB KUNOARMWT 
TYSKLAND ' 
IRLAND 
ÖSTERRIKE 
LUXEMBURG 1 
PORTUGAL1 
BELGIEN2 
SVERIGE 
NEDERLÄNDERNA 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
FINLAND 
i GREKLAND 
j ITALIEN ' 3.20 40.79 
7.13 -40.88 
5.26 -37.38 
4.62 -41.44 
4.43 -22.42 
3.82 -41.68 
359 -64.98 
3.42 -69.38 
3.36 -35.14 
2.98 -62.28 
2.98 -59.73 
2.24 88.24 
2.23 -34.22 
1.88 -70.76 
186 66.07 
111 -49.77 
'1971 
21989 
31991 
4 VlattyiMind framti 1990 
Källa: HFA 1996 
Fieur5.12 
Dödlighet i cancer i cancer i andningsorgan (1970 - 1992) 
Kvinnor, 0 - 64 År, EU 15 
Cancer i luftstrupe, luftrör och lungor, kvinnor, 0-64 år, per 100 000 
Vissa EU - medlemsstater 
Utgångsår 1971 
Andel -4—FÖRENADE 
KUNGARET 
-«>-DANMARK 
-X-EU15 
-O- SPANIEN 
^ O-NEDERLANDERN 
PORTUGAL 
70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 
Ar 
Källa: HFA 1996 
77 
Fieur5.13 
Dödlighet i cancer i andningsorgan (1992) 
Kvinnor 0-64 år, EU 15 
r I taftsatovptt taftswft IHIIQOC, 
Kvtaaer 0 - 04 år, par 100 000 
Rangordnat efter 1992 
ai97d 
•1992 
h971 
TlWl 
VMognUa* famuli IMO 10 15 
Antal 20 25 Canear I ImYtrape, tarlMrea, lansarna, 0-04 år, 
pr 100 000, Kvinnor 
Land 
EU 15 
DANMARK 
FÖRENADE KUNOAMXCT 
NEDERLÄNDERNA 
IRLAND 
SVERIGE 
LUXEMBURG ' 
TYSKLAND * 
BELGIEN2 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
ITALIEN ' 
GREKLAND 
FRANKRIKE 
PORTUGAL1 
SPANIEN 
'1971 
21989 
31991 
4 Västtyskland fram ta 1990 1992 
6,63 
20.52 
12.91 
10.56 
9.55 
8.92 
8.78 
6.20 
6.15 
6.13 
4.91 
4.90 
4.69 
4.06 
2.89 
2.52 «70 
44.76 
218.63 
19.43 
269.23 
12.49 
163.13 
155.98 
80.23 
86.93 
49.51 
78.55 
33.15 
-5.06 
80.44 
10.31 
-28.00 
Källa : HFA 1996 Källa: HFA 1996 
Fieur 5.14 
Dödlighet I cancer I andningsorgan (1992) 
Alla kvinnor, EU 15 
Canear I kritctrape, uiftrer, hmajer 
Ana aktar, per 100 000 
noz 
EU 15 
DAMMARK 
MLANO 
NIDERLAMMRMA 
LUXPMUROfl) 
ÖSTERRIKI 
TYSKLAND (4) 
BILOaBaCQ 
m ITAUCNO) 
OREKLAHO 
FRANKRJKI 
PORTUQAM1) 
SPAMEN 
1971 
1989 
1991 
bnl990:BRD Q18701 
• 1892 
15 20 
ANOBL Cancer I luftstrupe, luftrör, lungor alla åldrar, per 100 000 
Kvinnor 
Källa: HFA 1996 Land 
EU 10 
DANMARK 
FÖR&MDC KUNOMUKaT 
IRLAND 
NEDERLÄNDERNA 
SVERIGE 
LUXEMBURG ' 
ÖSTERRIKE 
TYSKLAND 4 
BELOIEN 2 
ITALIEN ' 
FINLAND 
GREKLAND 
FRANKRIKE 
PORTUGAL' 
SPANIEN 
'1971 
11989 
31991 
'Västtyskland fram «1990 1002 
14.00 
34.88 
30.89 
2860 
16.62 
15.94 
14.11 
13.55 
12.28 
11.15 
10.89 
10.88 
10.06 
7.80 
6.44 
5.40 i% 
mmrm. 
07 JO 
175.30 
73.15 
85.24 
207.21 
126.74 
156.08 
57.56 
74.43 
73.68 
61.57 
90.54 
15.77 
62.16 
39.09 
-6.74 
Källa: HFA 1996 
78 
FieurS.15 
Uppfattningar om vilket könsom oftare drabbas av lugcancer 
Alla kvinnor, EU 15 (1996) 
De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "I (land) drabbas mfln oftare 
fin kvinnor av lungcancer". Ja innebar att de höll med, nej att de inte höll med. 
Tabell 5.1 
Uppfattningar om vilket dön som oftare drabbas av lungcancer 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Ja 
% Nej 
% Vet inte 
% 
Finland 
Grekland 
Belgien 
Spanien 
Tyskland, V 
Frankrike 
Tyskland, ö 
Portugal 
Italien 
EU 15 
Nederländerna 
Österrike 
Luxemburg 
Irland 
Danmark 
Förenade Kungariket 
Sverige 82,9 
60,7 
58,8 
58,3 
56,8 
55,4 
54,0 
53,9 
50,7 
50,3 
47,1 
45,4 
40,6 
36,8 
36,3 
32,5 
22,6 7,8 
8,9 
8,8 
9,1 
8,6 
11,0 
10,5 
12,2 
8,1 
13,4 
20,3 
11,7 
12,6 
17,1 
29,8 
26,6 
28,9 9,3 
30,4 
32,4 
32,6 
34,7 
33,6 
35,5 
33,9 
41,2 
36,3 
32,6 
42,9 
46,8 
46,1 
33,9 
40,8 
48,5 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
* De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "I (land) drabbas män oftare än kvinnor av 
lungcancer". Ja innebar att de höll med, nej att de inte höll med. 
79 
Fieur5.16 
Dödlighet i sjukdomar i cirkulationsorgan (1992) 
Kvinnor 0-64 år, EU 15 
SJakOomer I eirkalatiomoraaa, per 100 000 
foOrt* «frr mm WOfw Tén 1992 
40 60 80 
ANTAL DÖDSFALL Sjukdomar 1 drkukrtonaargan, 044 år, par 100 000 
Kvinnor 
niMÉimu 
Land 1M2 •«•rnre 
EU 10 
IRLAND 
FORINADC KUNOARIKIT 
PORTUGAL1 
DANMARK 
ÖSTERRIKE 
TYSKLAND 4 
OREKLAND 
FINLAND 
BELOIEN2 
LUXEMBURQ 1 
NEDERLÄNDERNA 
SVERIOE 
ITALIEN ' 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
'1871 
21989 
31991 
4 bw 1990. BRO »IJO -11.01 
43,81 -57.12 
42.96 -4723 
39 30 -5170 
36.80 -31.82 
36.65 -45.97 
38.06 -40.25 
34.16 -31.87 
33.73 -64.47 
3Z71 -52.37 
32.43 -63.66 
30.89 -39.35 
28.85 -37.78 
27.63 -58.78 
24.78 -83.72 
19.01 -57.71 
Källa : HFA 1996 Källa : HFA 1996 
Fieur5.17 
Dödlighet I sjukdomar I cirkulationsorgan (1992) 
Alla kvinnor, EU 15 
Sjukdomar I cirkultionsorgan, per 100 000 
Alla kvinnor 
Racontai eayjtjnajaka.tgBjarjWn 1992 
EU 15 
PORTU6AU1) 
ÖSTERRIKE 
IRLAND 
TYSKLANO<4) 
GREKLAND 
FINLAND 
LUXEMBURG* 1) 
FÖRENADE KUNGARIKET 
DANMARK 
LAm ITALIENO) 
SVERIOE 
BELGIENS) 
SPANIEN 
NEDERLÄNDERNA 
FRANKRIKE 
I «9 
1991 
bi: 1990 BKIl O 1970 
• 1992 
100 200 300 400 
ANDEL 500 600 Slukdomar I cirkulationsorgan, oer100 000 
Alla kvinnor 
Land 
EU 10 
PORTUGAL1 
ÖSTERRIKE 
IRLAND 
OREKLAND 
FINLAND 
TYSKLAND4 
LUXEMBURG ' 
PÔRBHADBKUHOARaUrT 
DANMARK 
ITALIEN ' 
SVERIOE 
BELOIEN 2 
SPANIEN 
NEDERLÄNDERNA 
FRANKBlKg 
1971 
31991 
4Vartty«Mandframti1990 1992 
MdatiaiQ 
248.44 
316.53 
315.53 
301.78 
299 59 
289.50 
299.71 
271.81 
285 77 
263.09 
247.74 
243.67 
239.31 
221.80 
214.23 
1SQ.5S -3740 
-29.56 
-33.79 
-40.35 
7.54 
-47.79 
-31.60 
-44.52 
-40.52 
-31.37 
-40.56 
-34.91 
-40.81 
•43.28 
-40.42 
-45 83 
Källa : HFA 1996 Källa: HFA 1996 
80 
Fieur5.18 
Uppfattningar om vilket kön som oftare drabbas av hjärtsjukdomar* 
Alla kvinnor, EU 15 (1996) 
81 Tabell 5.2 
Uppfattningar om vilket dön som oftare drabbas av hjärtsjukdomar* 
EU 15 Alla Kvinnor (1996) 
Kalla: Eurobarometer 44.3/1996 
* De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "I (land) drabbas man oftare än kvinnor av hjärtsjukdomar". 
Ja innebar att de höll med, nej att de inte höll med Finland 
Danmark 
Grekland 
Sverige 
balien 
Irland 
Nederlandema 
Tyskland,0 
EU15 
Belgian 
Spanien 
Frankrike 
Fdrmade Kungariket 
Tyskland, V 
Luxemburg 
Osterrike 
Portugal Ja* 
% 
81,2 
66.5 
66,1 
63,5 
60,7 
59.6 
58,8 
57,9 
573 
57,7 
57,5 
56,8 
55,8 
51,8 
51,0 
48,8 
43,8 Nej* 
% 
9,1 
11,9 
7.9 
10,2 
5,6 
10,4 
17,1 
10,6 
11,9 
8,8 
8,3 
14,0 
20,0 
13,3 
9,7 
11,9 
13,8 Vet bite 
% 
9,7 
21,6 
26.0 
26,3 
33.6 
29,9 
24.0 
31,5 
30,2 
33,5 
34,2 
29,2 
24,2 
34,9 
39.4 
39.4 
42,4 
Fieur5.19 
Dödlighet I ischemisk hjärtsjukdom (1992) 
Kvinnor 0-64 år, EU 15 
SDR fcMfcentBk hiirtajakdom, o -04 år, EU 10, par 1001 
Kvlnaer 
RanaManat «tar aaaaaka uppsaar tan 1962 
EU IS 
POOEMOE KUNGARIKET 
DANMARK 
F1NLAN0 
Källa: HFA 1996 Ischamiak hjärtsjukdom, 0 - 64 år, par 100 000 
Kvinnor 
Land 1M2 HfcaraMnsjl« 
aadanlSTO 
EU 10 
IRLAND 
FÛRDUDIKUNOARIKET 
DANMARK 
FINLAND 
SVERIOE 
ÖSTERRIKE 
TYSKLAND4 
NEDERLÄNDERNA 
BELOKN2 
OREKLAND 
PORTUGAL1 
LUXEMBURO' 
ITALIEN J 
SPANIEN 
FRANKRIKE 12.14 -UM 
24.31 -45.08 
24.12 -28.85 
17.30 -34.44 
14.77 -60.76 
14.20 -31.57 
14.16 -23.34 
13.96 -25.38 
12.85 -40.87 
10.50 -56.81 
8.71 -2.31 
9.56 -39.91 
9.05 -56.47 
8.21 -47.17 
6.42 -5.87 
4.51 -49.83 
'1971 
21989 
31991 
'Vä«tty*Wand fram ti 1990 
Källa : HFA 1996 
Fieur5.20 
Dödlighet I ischemisk hjärtsjukdom (1992) 
Alla kvinnor, EU 15 
fcMftafiBsk MirttJaMom, aMa åMrar, par 100 000 
Kvtaaer 
Ranrjordhat altar atabosta uppjÄar «n 1992 
tu 15 
ntutoo 
IRLANO 
rOaBMoa KUNOMBKar 
DANMARK 
SVERMI 
TYSKLANOH) 
ÖSTtRRJKt 
NCOCRLANOCRMA 
ITAIJSM|3) 
D1970 
• 1993 
100 
.JjUlaU 150 200 250 SMR an ischamischar Harzkrankheit 
Frauen aller Altersoruppen. auf 100000 
Viamlarûnô" Land 10M ••K 1970 In % 
EU 10 
FINNLAND 
IRLAND 
VtRtMOTM KONWROCt 
DANEMARK 
SCHMIEDEN 
DEUTSCHLAND' 
Ö8TERRBICH 
NIBDBRLANDE 
ITALIEN ' 
LUXEMBURG1 
BELOUEN* 
ORIECHENLAND 
PORTUGAL 
SPANIEN 
FRANKRBKH 04.70 
149.75 
147.19 
138.76 
130.00 
115.33 
110.41 
108.26 
76.36 
62.79 
61.49 
59.44 
57.62 
56.08 
46.67 
36.94 
Källa: HFA 1996 '1971 
21989 
31991 
4 bis 1990: BRO -2142 
-22.34 
-2457 
-21.14 
-37.00 
-46.34 
1.18 
-31.62 
-43.38 
-43.38 
-21.52 
-44.26 
24.91 
-20.01 
22.01 
-20.73 
Källa: HFA 1996 
82 
Fieur5.21 
Uppfattningar om de viktigaste riskfaktorerna för hjärtsjukdomar (1996)* 
Alla kvinnor, EU 15 
Portugal 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Grekland 
Belgien 
«^ EU 15 
Luxemburg 
Italien 
Förenade Kungariket 
Tyskland, Ö 
Tyskland, V 
Sverige 
Nederländerna 
Österrike 
Danmark 
Finland 
0% 
1 Rökning 
!***! 4 övervikt 'S//S/S: ******* 
YS/SS/SA ******* 
f////SSSS/. ****** 
'///s/s/ss/s <î********** 
Yyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyyy/yj 
fsssssssss/s/sss/s *********> 
Y//SS/SS//S//A J******S 
V//SS////////////J *****: 
oy//s////s/s/s//ssj Î****J 
s/s/s/s//. >**********» 
f/SSSSSSSSSSSSS. .VSSNJ****C 
Y/SS////SSSS/S/S/S/, Î******* 
'//sssssssssssssssssssss* >&*******; tv: >ùéWM 
i\mm s nri 
f^iMga 
TU 
XZSE 
nia • ÏS/SSS/SSS/SSSSSSS/SSS/J: 
Y//S/////SSS/S//J 
'//SS/SS/SSSSS/S/SS* 
Y/S/SSSSSS/j ISS3 
^***********c 
<************ ID 
TT^I 
20% 40% 60% 80% 100% 
2 Strosa 
5 brist pé motion BŒ;1 3 Osunda 
kostvanor 
6 Överdriven 
altoholdonsumtion 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
*• De tillfrågade ombads ange den största och den näststörsta riskfaktorn för hjärtsjukdomar 
Tabell 5.3 
Uppfattningar om de viktigaste riskfaktorerna för hjärtsjukdomar (1996)' 
Alla Kvinnor, EU 15 
Portugal 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Grekland 
Belgien 
EU 15 
Luxemburg 
Italien 
Förenade Kungariket 
Tyskland, Ö 
Tyskland, V 
Sverige 
Nederländerna 
Österrike 
Danmark 
Finland rökning 
% 
52,5 
51,5 
51,2 
45.1 
43,3 
42,9 
42,7 
42.6 
42,3 
41,9 
38.7 
38,1 
35.5 
32.4 
31.6 
28.4 
22.3 osunda brist på motion 
ostvanor 
% % 
15,6 
13,1 
12,4 
13,0 
9,3 
8,4 
133 
12,3 
13,4 
17,6 
10,9 
7,5 
9,8 
16,9 
18,6 
14,1 
30,0 3,0 
4,1 
5,2 
6,7 
4,4 
4,0 
6,3 
6.8 
3,3 
6.2 
9,6 
9,2 
8,2 
8,4 
10.1 
12,5 
7,4 överdriven 
alkoholkonsumtion 
% 
7,6 
7.1 
10 
3,0 
2,6 
5,2 
63 
4,5 
5.6 
2.4 
7,4 
8,5 
2,8 
7,0 
7,1 
2.0 
7.6 Stress 
% 
8.3 
11,0 
12,6 
15,0 
35,7 
22,6 
18,5 
22,9 
24,6 
12.1 
19.2 
25,2 
30.7 
30.9 
21,3 
24,6 
14.5 Vet inte 
% 
8,7 
8,7 
7,6 
14,2 
4,4 
12,3 
10,4 
7,4 
9,3 
14.0 
11,9 
10,1 
11.6 
9.1 
7,3 
16.7 
15.1 % 
4.3 
4,4 
1,0 
3,1 
4,0 
4,6 
2,8 
3,5 
1,4 
5,7 
2,3 
1,5 
1.6 
1,5 
4.1 
1,8 
3,0 
Källa .Eurobarometer 44.3/1996 
* De tillfrågade ombads ange den största och den näststörsta riskfaktorn för hjärtsjukdomar 
83 
Fieur5.22 
Dödlighet i cerebrovaskulära sjukdomar (1992) 
Kvinnor 0-64 år, EU 15 
Caraafovaskaalra sjaksomar, 0 - 04 ir, par 100 000 
Kvinnor 
RanoortnataHar toMtta uppgifter Hn 1992 
EU 15 
PORTUOALO) 
LUXEMBURGd) 
OREKLAND 
FINLAND 
DANMARK 
LAND '«LAND 
BELQIEN(2) 
ITAUENO) 
ÖSTERRIKE 
TYSKLAN0(4) 
NEDERLÄNDERNA 
SPANIEN 
SVERIOE 
FRANKRIKE Q1870 
• 1002 
:itm 16 20 
ANOEL Cirarrrfi<aaki<aia aMatanar, 0• «4 ». par 100 000 
Land 1992 r**««*«i% 
EU 15 8.73 -54.06 
PORTUOAL ' 18.42 -30.25 
LUXOIBURQ ' 12.08 -2.41 
ORIKLAND 12.12 -32.85 
PMLAND 11.20 -«4.11 
rOMMMDCKUNOMKaT 10.68 -55.70 
DANMARK 10.82 -18.85 
IRLAND 0.77 -«0.08 
BELOIEN J 8.02 -53.22 
ITALIEN * 8.88 -57.14 
ÖSTERRIKE 8.41 -57.22 
TYSKLAND4 8.17 -50.24 
NEDERLÄNDERNA 6.08 -45.41 
8PANMN 7.30 -83.37 
SVERKW 8.07 -40.82 
FRANKRIKE 5.80 -«4.81 
'1071 
•'19B9 
3181)1 
Vttttyikhnd Iran IS 1880 
Källa : HFA 1996 Källa: HFA 1996 
Fieur5.23 
Dödlighet i cerebrovaskulära sjukdomar (1992) 
Alla kvinnor, EU 15 
Carabrevaskulira sJakOemar, alla åMrar, par 100 000 
kvhraor 
Rawgwdnalafcf iiairtita lawHwtan 1882 
EU 15 
PORTUOAUD 
GREKLAND 
LUXEMBUROd) 
FINLAND 
ITAUENO) 
ÖSTERRIKE 
TYSKLAND(4) 
LAND IRLAND 
SPANIEN | 
BEL6IEN(2) { 
DANMARK 
NEDERLÄNDERNA 
SVERIOE 
FRANKRIKE 
IM» 
1991 
Ml 1990: BSD 
Källa : HFA 1996 Kvinnor 
Uni tM Mranéaial* 
1B** aadanlSTO 
EU 10 
PORTUOAL1 
OREKLAND 
LUXBMWURO ' 
FINLAND 
ITALIEN3 
ÖSTERRIKE 
rOMHM» KUNOAWKIT 
TYSKLAND 4 
IRLAND 
SPANIEN 
BELOIEN 2 
DANMARK 
NEDERLÄNDERNA 
8VERI0E 
FRANKRIKE 7040 -42.04 
175.83 -28.34 
125.75 1.35 
101.82 9.85 
82.71 -51.54 
81.27 -35.24 
8033 -49.92 
79.53 -45.16 
78.80 -49.33 
77.96 -51.28 
75.25 -41.39 
66.46 -52.30 
65.41 -33.57 
62.75 -42.36 
61.34 -30 30 
44.11 -59.68 
'1971 
21989 
31991 
4 Västtyskland frän» 1190 
Källa: HFA 1996 
84 
6. FAKTORER SOM PÅVERKAR HÄLSAN OCH HALSOFRAMJANDE 
VERKSAMHET 
De främsta dödsorsakerna bland kvinnor sammanfattades i föregående avsnitt. Detta 
avsnitt beskriver de främsta faktorerna i samband med kvinnors sjukdomar inbegripet 
riskfaktorer såsom tobaksrökning, alkoholkonsumtion, kostvanor och kroppsvikt och 
fysisk aktivitet. Dessutom behandlas hälsofrämjande verksamhet och verksamhet för 
förebyggande av sjukdomar såsom program för cancerscreening. 
6.1 Tobaksrökning 
En av dem främsta orsakerna till sjuklighet och dödlighet i Europeiska gemenskapen är 
tobaksrökning1. Det är den största faktorn som orsakar cancer i uppskattningsvis 30 % av 
cancerfallen2 såsom vid lungcancer (varav 85 % enligt uppskattningar beror på 
tobaksrökning), cancer i munhåla (läppar, mun, tunga, strupe), cancer i svalg, struphuvud, 
matstrupe, urinblåsa och njurar. Även sjukdomar i andningsorgan såsom kronisk bronkit, 
emfysem och astma tillskrivs och/eller förvärras av tobaksrökning. Vidare bidrar 
tobaksrökning i hög grad till kardiovaskulära sjukdomar, risken för att utveckla 
ischemisk hjärtsjukdom är ungefär dubbelt så hög för rökare som för icke-rökare3. Även 
passiv rökning betraktas som en riskfaktor för ett antal sjukdomar, särskilt lungcancer. 
Förutom de generiska riskerna i samband med tobaksrökning utsätts kvinnliga rökare 
dessutom för flera könsbundna hälsorisker eftersom rökningen kan påverka deras 
hormonbalans. Framför allt kan tobaksrökning bidra till nedsatt fertilitet4 5 och öka risken 
för tidig menopaus. Dessutom är den en bidragande faktor till kalciumbrist och 
efterföljande osteoporos hos kvinnor efter menopausen. Samtidig tobaksrökning och 
intag av preventivmedel i tablettform kan också märkbart öka risken för kardiovaskulär 
sjukdom6. Tobaksrökning under graviditeten har visat sig ha samband med en ökad risk 
för missfall och graviditetskomplikationer (t.ex. blödningar, placenta praevia) fosterdöd, 
prematur födsel, låg födelsevikt och neonatal död. Den ökar också risken för plötslig 
spädbarnsdöd och är förknippad med flera andra långvariga hälsokonsekvenser hos 
barnen (t.ex. lägre lungkapacitet, högre infektionsfrekvens)7. 
Traditionellt röker en större del män än kvinnor. Andelen män som röker (43 %) i EG har 
o 
länge varit högre än andelen kvinnor som röker (28 %) . Men en betydligt större andel av 
männen har slutat röka och olika mönster för när männen börjar röka har minskat 
skillnaden mellan könen i flera medlemsstater (t.ex. i Finland, Nederländerna, Spanien, 
Tyskland, Portugal, Italien och Danmark)9 med den följden att ifall den nuvarande 
tendensen fortsätter kan antalet kvinnliga rökare inom några år vara fler än de manliga 
rökarna10. 
Enligt figur 6.1 och tabell 6.1 är andelen kvinnor som röker i de flesta medlemsstaterna 
ungefär 25 %. Undantag är Danmark och Portugal med en mycket större del danska 
kvinnor (42 %) och en mycket mindre del portugisiska kvinnor (12 %) som röker11. 
Tobaksrökning är vanligast bland kvinnor med lägre socio-ekonomisk status (med 
undantag av Portugal), bland arbetslösa kvinnor och bland kvinnor med lägre 
utbildningsnivå. Tobaksrökning bland unga vuxna är ett särskilt problem eftersom det 
85 
finns belägg för att andelen kvinnliga rökare i denna grupp närmar sig männens siffror12. 
I Danmark är det faktiskt fler kvinnor än män i de yngre åldersklasserna som röker. 
Eftersom tobaksrelaterade sjukdomar vanligen utvecklas efter det personen har rökt i 15-
20 år eller längre, börjar man först nu se följderna av att kvinnors rökning ökat i EG. Det 
finns belägg för att kvinnors dödlighet i tobaksrelaterad cancer under det senaste 
årtiondet har ökat i alla medlemsstater med undantag av Portugal och Irland. Den största 
ökningen har skett i Nederländerna (87 %) och Belgien, Danmark, Tyskland och 
I 'X 
Frankrike med en ökning på mer än 40 % . Enligt beräkningar som gjorts på grundval av 
nationell statistik över dödlighet förekommer den högsta tobaksrelaterade dödligheten 
bland kvinnor i Irland och Danmark där man år 1990 fann att 16,2 respektive 15,3 % av 
dödsfallen bland kvinnor i åldern 35 år och äldre berodde på tobaksrökning (se figur 6.2 
och tabell 6.2). Detta är mer än 3 1/2 gånger EU-genomsnittet (5,1 %), men åtminstone 
när det gäller Danmark är denna siffra överensstämmande med det höga antalet rökare 
bland danska kvinnor under de senaste fyrtio eller femtio åren14 Å andra sidan visade 
samma beräkningar att det förekom mycket få sådana dödsfall i Frankrike och inte några 
fall alls i Luxemburg, Portugal och Spanien. Det senare är naturligtvis rätt så osannolikt 
men är förmodligen en produkt av de extremt konservativa metoder som används vid 
beräkningen av dödsfall som antas bero på tobaksrökning15. 
6.2 Alkoholkonsumtion 
Förhållandet mellan alkoholkonsumtion och hälsa är komplicerat. Det finns belägg för att 
det inte finns något direkt lineärt samband, men det är snarare så att låg 
alkoholkonsumtion ger lägre dödlighet medan högre konsumtion leder till ökad 
dödlighet. Alkoholmissbruk har även samband med ett flertal sjukdomar och tillstånd 
som leder till ökad dödlighet. Till dessa hör levercirros16, alkoholpsykos och 
alkoholförgiftning17. Det har även ett samband med hypertoni och slaganfall och koronar 
hjärtsjukdom1819. 
Vidare är alkoholkonsumtion även en riskfaktor för flera olika former av cancer, t.ex. 
bröstcancer20, cancer i munhåla, svalg, struphuvud, matstrupe och bukspottkörtel21. 
Kombination av alkoholkonsumtion och tobaksrökning innebär i flera av dessa fall en 
ökning av effekten. Alkoholmissbruk antas dessutom ha samband med hotfullt beteende, 
våld i hemmet, arbets- och trafikolyckor samt depression, självmord och självmords­
försök22 23. Slutligen kan ökad alkoholkonsumtion hos gravida kvinnor orsaka fetalt 
alkoholsyndrom, vilket innebär att deras barn föds med fysiska och psykiska 
abnormaliteter24. 
De senaste undersökningarna har påvisat att hälsoriskerna i samband med 
alkoholmissbruk kan vara större för kvinnor än för män, delvis på grund av skillnader i 
hur män och kvinnor förbränner alkohol25. Trots alkoholkonsumtionens potentiella 
betydelse för kvinnor finns det för närvarande inte några specifikt könsbundna uppgifter 
om alkoholkonsumtion på EG-nivå. Olika undersökningar ger vissa uppgifter, men dessa 
är varken heltäckande eller jämförbara. De uppgifter som finns att tillgå tyder på att 
alkoholkonsumtionen ökar bland kvinnor i Finland, Sverige, Danmark, Förenade 
kungariket och Nederländerna26.1 Danmark och Förenade kungariket har denna ökning av 
alkoholkonsumtionen bland kvinnor åtföljts av en ökning av dödsfall på grund av 
leversjukdomar (se tabell 6.3). 
86 
Kvinnor dricker fortfarande mindre alkohol än män, och ofta dricker de mindre öl och 
spritdrycker än männen. Men i vissa medlemsstater, t.ex. i Sverige27, har man konstaterat 
en ökning av konsumtionen av spritdrycker bland kvinnor. Dessutom ger 
alkoholkonsumtionen även bland unga kvinnor (i åldern 12 - 24 år) upphov till oro i vissa 
medlemsstater. Till exempel i Nederländerna fanns under åren 1993 - 199428 den största 
andelen personer som dricker för mycket sprit i åldersgruppen 16 - 19 år. Sverige har 
rapporterat en betydande ökning av alkoholkonsumtionen bland kvinnor i åldern 12-24 
år sedan 1980-talet29, och Förenade kungariket har satt upp mål för att minska överdriven 
alkoholkonsumtion bland ungdomar i åldern 15-16 år30. 
Allmän hälsofrämjande verksamhet i medlemsstaterna omfattar upplysningsarbete om 
effekterna av alkohol, fastställandet av säkra konsumtionsnivåer i form av enheter per 
vecka (vanligen 21 enheter per vecka för män och 14 per vecka för kvinnor) •3l samt 
främjande av drycker med låg alkoholhalt. Den senaste EG-lagstiftningen om alkohol 
berör reklam och minimirater för alkoholbeskattning32. 
6.3 Kostvanor och kroppsvikt 
Näringsrik kost är av avgörande betydelse för god hälsa. I industriländerna är 
kostrelaterade hälsoproblem ofta orsakade av att man äter för mycket eller fel typ av mat. 
Om man äter för mycket kan det leda till fetma som hos kvinnor har samband med ökad 
risk för diabetes, hypertoni, ischemisk hjärtsjukdom, kardiovaskulär sjukdom samt ökad 
risk för vissa former av cancer (inklusive cancer i tjock- och ändtarm och bland kvinnor 
bröst33, livmoderhals- och äggstockscancer)34. 
Figur 6.4 och tabell 6.3 visar fördelningen av kvinnor med undervikt respektive övervikt 
i EG enligt BMI (body mass index)b. Enligt Världshälsoorganisationens definition är 
kvinnor underviktiga om indexet är under 18 och överviktiga om det ligger mellan 27 och 
30 och de är kraftigt överviktiga om deras BMI är 30 eller mera. Kvinnor med normal 
vikt har alltså en BMI mellan 20 och 27. Hälsoriskerna ökar betydligt då den faktiska 
vikten överstiger idealvikten med mer än 20 % (eller när BMI är över 27) och ökar snabbt 
då BMI är 30 eller mera35. Kvinnors genomsnittliga BMI i EG är 24, vilket betyder att det 
ligger inom skalan för normal vikt. Men en betydande del av kvinnor (20 %) är 
överviktiga. En mindre andel (15 %) är underviktiga. 
Det förekommer betydande skillnader inom EG. Den största andelen kvinnor med kraftig 
övervikt finns i Grekland och Portugal (33,2 respektive 28,5 %) medan de lägsta siffrorna 
noteras i Frankrike, Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland för enandet och Irland (15,5, 
16,5, 16,5 och 16,9 % i respektive land). BMI för kvinnor i före detta östtyska republiken 
är högre än motsvarande index för kvinnor i Förbundsrepubliken Tyskland (före 
enandet). Detta gäller även andelen överviktiga kvinnor (20 respektive 16,5 %). 
Att äta fel typ av mat kan orsaka en mängd olika hälsoproblem. Intag av för mycket fett 
har samband med ökad risk för kardiovaskulär sjukdom36, medan en kost som är fattig på 
a Nyligen höjdes de rekommenderade gränsvärdena i Förenade kungariket till 21 för kvinnor och 28 för 
män31. 
BMI beräknas genom att dividera en persons vikt (i kg) med längden (i meter) i kvadrat (dvs. 
BMI=kg/m2), vilket ger ett uttryck som beskriver den relativa kroppsvikten i förhållande till 
kroppslängden. 
87 
färsk frukt och grönsaker har samband med ökad risk för olika former av cancer, särskilt 
cancer i magsäck, grovtarm, ändtarm och tarmar . 
Troligtvis till följd av olika jordbruks- och kulturtraditioner kännetecknas kostvanorna i 
EG av en uppdelning mellan norr och söder. Traditionellt har länderna i norr konsumerat 
mera djurproteiner och -fetter medan EG-länderna i södra Europa (vid Medelhavet) har 
en kost som innehåller mera fibrer på grund av en större andel grönsaker, frukt, 
spannmålsprodukter och fleromättade fetter. Men denna tudelning börjar minska på 
grund av det större flödet av matprodukter på den inre marknaden inom EG. Till exempel 
Sverige har övergått till en kost som mera liknar "medelhavskosten" på nationell nivå 
genom att konsumera en större andel frukt, grönsaker, spannmålsprodukter och 
mjölkprodukter med låg fermait39. 
Även om det inte finns några färska (efter 1970-talet) könsbundna uppgifter på EG-nivå 
om kostvanor, anger de flesta medlemsstaterna att kvinnor äter mera grönsaker och frukt 
än män. 
Inom EG:sa folkhälsoinitiativ vill man betona sambandet mellan sunda kostvanor och 
förebyggande av sjukdomar samt betydelsen av kolesterol- och diabetesundersökningar 
för identifierade riskgrupper. I detta sammanhang är det förvånandsvärt att endast 17 % 
av kvinnor på EG-nivå angav osunda kostvanor som den näststörsta (livsstilsrelaterade) 
riskfaktorn i samband med hjärtsjukdomar, medan ungefär en av två kvinnor angav 
tobaksrökning som den främsta (livsstilsrelaterade) riskfaktorn. 
6.4 Motion 
Regelbunden fysisk aktivitet är viktig för psykiskt och fysiskt välbefinnande. God 
kondition minskar dödligheten i både hjärtsjukdomar och cancer40 eftersom den kan 
minska effekten av stress, bibehålla en optimal kroppsvikt, stärka hjärta och lungor och 
minska risken för hjärtsjukdomar41. Vidare är det särskilt viktigt för kvinnor i 
premenopausen med motion som stärker benbyggnaden (t.ex. att gå eller springa) för att 
minska risken för osteoporos senare i livet. 
Även om det inte finns könsbundna uppgifter om fysisk aktivitet på EG-nivå är det 
allmänt erkänt att kvinnor, särskilt äldre kvinnor, inte motionerar lika mycket som män 
och inte tillräckligt med tanke på vad som behövs för att uppnå bästa möjliga 
hälsotillstånd42 
6.5 Främjande av hälsa och förebyggande av sjukdomar 
Det har redan konstaterats att det i artikel 129 i fördraget uttryckligen föreskrivs att 
Europeiska unionen skall säkerställa en hög hälsoskyddsnivå genom att främja hälsa och 
förebygga sjukdomar. I Eurobarometer-undersökningen 1996 ingick frågor om de 
förebyggande och hälsofrämjande hälso- och sjukvårdstjänster som tillhandahålls 
befolkningen i unionen. För att få information om sådana ämnen som ofta är under 
debatt, t.ex. mammografiundersökningar, ställdes i undersökningen även frågor som 
gällde attityder. Resultaten påvisar att det finns stora skiljaktigheter medlemsstaterna 
Program om cancer och främjande av hälsa. 
88 
emellan. Eftersom resultaten bygger på subjektiva uppgifter bör de tolkas med 
försiktighet. 
6.5.1 Hj ärtkontroll 
I avsnitt 5.7 och 5.8 behandlas hjärtsjukdomar, som är en av de största orsakerna till 
sjuklighet och dödlighet bland kvinnor. Tidig diagnos kan vara av stor betydelse för 
förebyggandet av hjärtsjukdomar. I Eurobarometer-undersökningen ingick en fråga om 
hjärtkontroller. Resultaten, som framgår av figur 6.5 och tabell 6.4, visar att cirka 22 % 
av kvinnorna i EG hade genomgått en hj ärtkontroll under det gångna året. Föga 
överraskande är att frekvensen hos hjärtkontrollerna i hög grad är åldersbunden, med flest 
hjärtkontroller bland äldre kvinnor. Bland kvinnor i åldem 65 år och över uppgav 44 % 
att de genomgått en hj ärtkontroll under det senaste året, jämfört med endast 10 % bland 
de kvinnor som var under 35 år. 
Variationen är stor inom EU. Flest hjärtkontroller skedde i Tyskland (både det forna 
DDR och Förbundsrepubliken Tyskland före enandet) och Portugal (35,3%, 31,5% 
respektive 32,6 %) medan minst genomgicks i Nederländerna och Sverige (9,7 % 
respektive 12,8 %). 
6.5.2 Kolesteroltest 
Trots den kontrovers som råder kring frågan om det är önskvärt med massåprogram för 
undersökning av kolesterolhalten, uppger 1 av 4 kvinnor i EG att de låtit ta ett kolesterol­
test under föregående år. Liksom i fråga om hjärtkontroller har kolesterolkontrollerna 
nära samband med åldern och nästan 43 % av kvinnorna över 65 år uppgav att de låtit ta 
ett test det senaste året (se figur 6.6 och tabell 6.5). 
Resultaten visar att det finns stor variation mellan medlemsstaterna. Antalet kolesteroltest 
var procentuellt sett störst i Grekland, där 31,8 % av kvinnorna tog ett kolesteroltest 
under föregående år, medan Danmark uppgav den lägsta andelen (7,5 %). Variationen är 
ännu större när det gäller kvinnor i åldern 65 år och äldre, bland vilka 67,9 % bland de 
grekiska kvinnorna hade tagit ett sådant test jämfört med endast 12,8 % bland de danska 
kvinnorna. 
6.5.3 Diabetestest 
Incidensen av icke insulinberoende diabetes (vanlig kallad typ 2 diabetes) har ökat under 
de senaste årtiondena43. Kvinnor över 40 år är särskilt utsatta för sjukdomen, kanske på 
grund av att kraftig övervikt är vanligare bland dem som en följd av menopausen. Det 
finns bevis för att ungefär hälften av alla personer med typ 2 diabetes inte blir 
diagnostiserade, vilket leder till betydande sjuklighet och dödlighet som skulle kunna 
förebyggas44. 
Figur 6.7 och tabell 6.6 visar att drygt 1 av 5 kvinnor i EG hade genomgått diabetestest 
under det gångna året. Eftersom incidensen är åldersbunden är det förvånande att endast 
25 % av kvinnor i åldern 40-64 år och 37 % av kvinnor över 65 år har testats för 
diabetes. Eftersom kraftigt överviktiga kvinnor över 40 år är särskilt utsatta för risken att 
utveckla typ 2 diabetes räknades antalet diabetestest inom denna grupp. Resultaten visar 
att cirka 39 % av överviktiga kvinnor och 44 % av kraftigt överviktiga kvinnor 
genomgick test för diabetes under det senaste året. Dessa resultat pekar på ett behov av 
89 
att öka diabetestestningen bland medelålders och äldre kvinnor, särskilt bland sådana som 
är överviktiga. 
Liksom ifråga om kolesteroltesterna fanns en betydande variation mellan 
medlemsstaterna. Det forna DDR och Förbundsrepubliken Tyskland (före enandet) 
uppgav det största sammanlagda antalet test (38,1 % respektive 33,0 %) medan Irland 
och Sverige uppgav det minsta sammanlagda antalet test (7,9% respektive 11,2%). 
(Tabell 6.6). 
6.5.4 Osteoporosundersökning 
Åldersbunden osteoporos är vanligare bland kvinnor än bland män och orsakar både 
betydande sjuklighet och dödlighet. Uppgifter från Eurobarometer-undersökningen 1996 
tyder på att 17 % av kvinnor över 50 år har genomgått8 en osteoporosundersökning under 
det gångna året. Denna procentandel varierar från de högsta talen på 28 % respektive 
27 % i Österrike och Förbundsrepubliken Tyskland (före enandet) till de lägsta talen på 
5 % och 4 % i Irland respektive i Finland (se figur 6.8 och tabell 6.7). 
6.5.5 Cancerscreening 
I EG:s tredje handlingsplan mot cancer (1996-2000) prioriteras tidig upptäckt och 
screening av cancer. Målet är att bidra till att förbättra och öka möjligheterna till tidig 
upptäckt, särskilt genom att utveckla och sprida effektiva screeningprogram och lämpliga 
metoder45. När det gäller kvinnor har man utfört screening av två särskilda cancerställen 
(bröst och cervix) i nästan tjugo år, vilket har visat sig vara effektivt om uppläggningen är 
lämplig (se nedan). 
Screeningtjänsterna är endast så effektiva som själva tjänstens kvalitet. Felaktig tolkning 
av cellprov till exempel har lett till att man varit tvungen att kalla tillbaka kvinnor för 
ytterligare undersökningar. Det faktum att cancerscreeningen till en viss procentandel får 
felaktiga positiva eller felaktiga negativa resultat är förvisso för en del ett viktigt 
argument mot sådana screeningprogram. 
I de screeningprogram som redan finns påverkas effektiviteten i hög grad av 
deltagargraden inom målgruppen. Ett deltagande på 60 % är acceptabelt, men 75 % (eller 
mer) är önskvärt. Önskvärd deltagarandel nås vanligen endast i länder som har 
systematiska screeningprogram till vilka man blir kallad personligen. Orsakerna till att 
man inte deltar i screening kan vara att man inte har tillgång till screening antingen på 
grund av geografisk isolering eller på grund av (låg) socioekonomisk status, brist på 
information eller brist på kvinnliga läkare46 47. Beträffande den sistnämnda punkten tyder 
resultat från Eurobarometerundersökningen 1996 på att drygt 36 % av kvinnorna i EG 
föredrar läkare av samma kön. Andelen varierar stort mellan medlemsstaterna och 
danska, finska och irländska kvinnor uppgav oftast att de föredrar en kvinnlig läkare 
Dessa uppgifter bör tolkas med viss försiktighet eftersom "osteoporosundersökning" inte specifikt 
definierades i undersökningen. Följaktligen kan man inte garantera att respondenternas svar är helt 
exakta. 
90 
medan svenska, luxemburgska och nederländska kvinnor var de som minst föredrog en 
kvinnlig läkare (se figur 6.9 och tabell 6.8). 
6.5.5.1 Screening för cervixcancer 
Cervixcancer kan upptäckas genom ett Papanicolaou-cellprov som kvinnor kan ta hos 
allmänläkare och på familjerådgivningsbyråer, sjukhus och särskilda kvinnokliniker. En 
utvärdering av organiserade screeningprogram visar att dödligheten på grund av 
cervixcancer har sjunkit i betydande grad. Studier från Finland t.ex. uppvisar en möjlig 
minskad dödlighet på 50-80 %48 medan Sverige uppvisar en faktisk minskning på 
34 %49. Sammanlagt beräknas den incidens och dödlighet som beror på cervixcancer vara 
tillräckligt stor för att berättiga massprogram för screening50. 
Även om alla medlemsstaterna har möjligheter till cellprov arrangerar de inte alla 
screeningprogram i stor skala3 51. Screening för cervixcancer organiseras på nationell 
nivå i Danmark, Finland, Sverige, Nederländerna och Förenade kungariket, men 
rekommendationerna varierar när det gäller hur ofta testema skall utföras . I Danmark 
och Sverige till exempel kallas kvinnor till test vart tredje år, medan kvinnorna i Finland 
och Nederländerna testas vart femte år. I Förenade kungariket kan kvinnorna välja mellan 
att testa sig med tre eller fem års mellanrum. Också den lagstadgade åldem när det gäller 
screening varierar mellan medlemsstaterna. Den lägsta åldersgränsen rör sig kring 18-30 
år och den övre gränsen kring 59-75 år. Deltagarandelen inom dessa program varierar 
mellan 70 och 83 % inom målgruppen. 
På EG-nivå uppger cirka 40 % av alla kvinnor i åldem 15 år och över att de låtit ta ett 
cellprov under föregående år (Eurobarometer 1996). Andelen varierar mellan 16,5 % 
bland kvinnor i åldem 65 år och över, till cirka 46 % bland kvinnor i åldem 35-64 år (se 
figur 6.10 och tabell 6.9). Variationen är märkbar också mellan medlemsstaterna. 
Danska och tyska (både det forna DDR och Förbundsrepubliken Tyskland före enandet) 
kvinnor uppgav den största screeningandelen totalt (63,5 %, 53,2 % respektive 52,3 %) 
medan den lägsta andelen noterades i Irland och och Portugal (15,8% respektive 
22,3 %). 
6.5.5.2 Screening för bröstcancer 
Screening för bröstcancer kan göras genom undersökning av brösten fysiskt eller med 
hjälp av en röntgenapparat avsedd för detta ändamål (mammografi). I flera årtionden har 
man talat för fysisk undersökning av brösten, antingen av en läkare eller annan 
hälsovårdspersonal (palpation) eller av kvinnor själva, som en metod för tidig upptäckt. 
Palpation utförs förhållandevis ofta antingen som en separat undersökning eller under en 
allmän läkarundersökning. Resultaten har emellertid varit nedslående och få nya tumörer 
har upptäckts i ett tidigt stadium. Eftersom många unga kvinnor kan ha godartade knölar i 
brösten, har många kvinnor dessutom i onödan skickats vidare för ytterligare test eller 
biopsi. Studier om självundersökningens effektivitet har varit tvivelaktiga 3. Det oaktat 
uppger nästan 40 % av kvinnorna i EG att de själva undersökt sina bröst under 
föregående år (Eurobarometer 1996). Siffrorna varierar något mellan olika åldersgrupper 
I en del av de autonoma provinserna i Spanien finns screeningprogram och på Irland förbereds ett 
nationellt program. I Tyskland har kvinnor med sjukförsäkring rätt till årliga kontroller50. 
91 
och uppgår från 29,8 % bland kvinnor i åldem 60 år och över till 48,4 % bland kvinnor i 
åldem 50-59 år (se figur 6.11 och tabell 6.10). Inom EG varierar siffrorna från den 
högsta på 61,5 % i det forna DDR till den lägsta på 15,6 % i Ireland. 
Bröstcancer som upptäcks genom välorganiserad screening bland kvinnor i åldem 50-
69 år diagnostiseras i medeltal fyra år innan den framträder kliniskt, vilket (gradvis) leder 
till sänkta dödstal. Trots att screeningprogram med fullständigt (100%) deltagande 
nästan kan halvera risken att dö i bröstcancer har det visat sig att en deltagarandel på 
70 % minskar dödsrisken med en tredjedel54.1 och med att bröstcancer upptäcks tidigare 
bland fler och fler kvinnor och den förväntade livslängden ökar tack vare tidigare 
behandling, kommer även antalet uppföljande cancerkontroller att öka. I och med att 
antalet dödsfall på grund av bröstcancer minskar kommer det dessutom att finnas färre 
patienter med avlägsna metastaser som behöver behandling. 
Även om screening har visat sig vara effektiv när det gäller att minska dödligheten på 
grund av bröstcancer bland kvinnor i åldem 50-69 år finns det för närvarande inte 
tillräckligt med bevis för att rekommendera masscreening av kvinnor i åldem 40-49 år55. 
I allt fler länder förs en debatt om huruvida massprogram för screening av bröstcancer är 
önskvärda. I de länder där det finns nationella masscreeningprogram motiveras detta 
beslut med att kostnaderna för screeningen och den stress, som förorsakas antingen av 
felaktiga positiva resultat eller av vetskapen om att man drabbats av sjukdomen uppvägs 
av fördelama med minskad dödlighet tack vare tidig diagnos och behandling av 
cancersjukdomar. 
Mycket av diskussionen om den så kallade medikaliseringen av kvinnor har förts utan 
egentlig kännedom om vad kvinnor anser om mammografi. Därför ombads kvinnorna i 
Eurobarometer-undersökningen 1996 uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll 
med om följande påstående: 
"Mammografi, d.v.s. röntgenundersökning av brösten, bör kostnadsfritt erbjudas 
alla kvinnor från och med en viss ålder, eftersom detta kan bidra till att minska 
dödsfall som beror på bröstcancer." 
Resultaten, som visas i figur 6.12 och tabell 6.11, är utan tvekan för screening i stor 
skala. Över 90 % av kvinnorna i EG håller (i liten eller hög grad) med om detta 
påstående. Dessutom och i motsats till alla andra frågor i Eurobarometer-undersökningen 
är variationen i svaren mycket liten mellan medlemsstaterna och åldersgrupperna. 
Trots samförståndet bland de kvinnor som är för mammografi varierar situationen i 
medlemsstaterna stort. För närvarande har Finland, Nederländerna, Luxemburg (för 
kvinnor med sjukförsäkring), Sverige och Förenade kungariket nationella 
masscreeningprogram för mammografi. Danmark, Frankrike och Spanien har 
screeningprogram i en del områden. I Tyskland erbjuds kvinnor med sjukförsäkring en 
årlig screening, men i denna ingår dock inte nödvändigtvis ett mammogram. 
Deltagandet i de nationella screeningprogrammen varierar. I Nederländerna är 
deltagarandelen 79 %, i Finland 89 %, i Sverige 70-85 % och i Förenade kungariket 
72 %56. 
92 
Trots att det finns många medlemsstater som inte har nationella screeningprogram 
betyder det inte att man inte vid behov utför mammogram på kvinnorna i dessa länder. 
Såsom framgår av figur 6.13 och tabell 6.12 uppger 38 % av samtliga kvinnor i åldem 
50-59 år och 28 % av samtliga kvinnor i åldem 60-69 år att de varit med om ett 
mammogram under de senaste 12 månaderna. Med hänsyn till skillnaderna i de nationella 
screening-programmen är det föga förvånande att det finns stora skillnader mellan 
medlemsstaterna i fråga om procentandelen kvinnor som uppger sig ha genomgått ett 
mammogram under föregående år. I Sverige och Luxemburg, som båda är länder med 
masscreening-program, ligger andelen på 71 % respektive 64 %, medan antalet 
mammografiundersökningar är minst i Grekland och Irland, där procentandelen uppgår 
till 31 % respektive 2 % (för 50-59-åringar). 
Referenser 
20 Abel-Smith, B., Figueras, J., Holland, W., McKee, M, Mossialos, E. (1995). Choices in Health 
Policy. London: Dartmouth. 
EGK (1990), Europa mot cancer: 1990-1994, den andra handlingsplanen, Luxemburg. 
Hälsoministeriet, Danmark (1994a), Lifetime in Denmark, Köpenhamn, Danmark. 
Sinkkonen, S. (1996), 'Finsk rapport om kvinnors hälsotillstånd "Kuopio: opublicerad. 
Thomas, C. (1996), "Brittisk rapport om kvinnors hälsotillstånd "Lancaster: opublicerad. 
Ibid. 
Thornton, L. (1992), Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending a 
Dublin maternity hospital. Dublin: Ph.D. thesis submitted for Membership of the Faculty of Public 
Health Medicine of the Royal College of Physicians of Ireland, (opublicerad). 
Eurostat (1996) Social Portrait of Europe,Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas 
officiella publikationer. 
Medlemsstaternas rapporter om kvinnors hälsotillstånd (1996), opublicerade. 
Sinkkonen, S. (1996): Finsk rapport om kvinnors hälsotillstånd, Kuopio: opublicerad. 
Eurostat (1995a). Women and Men in the European Union: A Statistical Portrait. Luxemburg: 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. 
Medlemsstaternas rapporter om kvinnors hälsotillstånd (1996), opublicerade. 
European Bureau for Action on Smoking Prevention. (1994). Tobacco and Health in the 
European Union, an overview, Bryssel: BASP. 
Hälsoministeriet, Danmark (1994a), Lifetime in Denmark, Köpenhamn: Hälsoministeriet. 
Peto, R. et al, (1994): Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect 
estimates from vital statistics. Oxford: Oxford Medical Publications. 
Abel-Smith, B., Figueras, J., Holland, W., McKee, M., Mossialos, E. (1995). Choices in Health 
Policy. Dartmouth. London. 
Hälsoministeriet, Danmark (1994a), Lifetime in Denmark, Köpenhamn, Danmark. 
EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, 
KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. 
Marmot, M., Brunner, E. (1991). "Alcohol and cardiovascular disease: the status of the U shaped 
curve". BMJ; 303:565-568. 
Se tex. Le, M.G., Hill, C, Kramar, A., Flamant, R. (1984), "Alcoholic beverage consumption and 
breast cancer in a French case-control study", Am J Epidomial. 120:350-357; Rohan, T.E., 
McMichael, A.J. (1988), "Alcohol consumption and risk of breast cancer" Jnt J Cancer 41:695-
699; Willett, W.C., et al. (1987). "Moderate alcohol consumption and the risk of breast cancer", TV 
Eng J Med, 316:1174-1180. 
Hälsoministeriet, Danmark (1994c). Utvecklingen av cancer och dödlighet i cancer (på danska), 
Köpenhamn, Danmark. 
Irish Department of Health, Irland, (1995). Developing a Policy for Women's Health: a discussion 
document. Dublin: Stationary Office. 
93 
23 EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, 
KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. 
24 
25 
26 
27 
28 
29 
30 
31 
32 
34 
36 
37 
38 
39 
40 Thornton, L., (1992). Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women attending 
a Dublin maternity hospital. Dublin: Ph.D.thesis submitted for Membership of the Faculty of 
Public Health of the Royal College of Physicians of Ireland (opublicerad). 
Se t.ex. Glenn, S.W., Parsons, O.A., Stevens, L. (1989). "Effects on alcohol abuse and familial 
alcoholism on physical health in men and women" Health Psychol. 8:25-341; North, C.S. (1996), 
"Alcoholism in women - more common - and serious ~ than you might think". Postgrad Med. 
100:221-224; Chou, S.P., Dawson, D.A. (1994). "A study of the gender differences in morbidity 
among individuals diagnosed with alcohol abuse and/or dependence", J Subst Abuse, 6:381-392; 
och Thomasson, H.R., (1995), "Gender differences in alcohol metabolism. Physical responses to 
ethanol". Recent Dev Alcohol, 12:163-179. 
Medlemsstaters rapporter om kvinnors hälsotillstånd (1996), opublicerade. 
Sundh, M., Renck, B. (1996). Svensk rapport om kvinnors hälsotillstånd, opublicerad. 
Vermeulen, M. (1996). Nederländsk rapport om kvinnors hälsotillstånd, Amsterdam: opublicerad. 
Folkhälsoinstitutet & Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning. Alkohol och 
narkotikautvecklingen i Sverige. Rapport 95. Stockholm, 1995. 
Thomas, C. (1996), "Brittisk rapport om kvinnors hälsotillstånd". Lancaster: opublicerad. 
Department of Health, United Kingdom (1996), personal communication. 
EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, 
KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. 
Hälsoministeriet, Danmark (1994), Utveckling av cancer och dödlighet i cancer (på danska), 
Köpenhamn, Danmark. 
Pi-Sunyer, F.X. (1993), "Medical Hazards of Obesity" Ann Intern Med, 119:665-660. Se även 
Foster, W.R., Burton, B.J. (1985), "National Institutes of Health Consensus Conference: Health 
Implications of Obesity", Ann Intern Med, 103:977-1077. 
Blumen-Krantz, M. (1996), "Obesity: The World's Oldest Metabolic Disorder", Mednews. 
Hälsoministeriet, Danmark (1994d), Hjärtsjukdomar i Danmark (på danska), Köpenhamn, 
Danmark. 
EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, 
KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. 
Hälsoministeriet, Danmark (1994c), Utvecklingen av cancer och dödlighet i cancer (på danska), 
Köpenhamn, Danmark. 
Sundh, M., Renck, B. (1996), "Svensk rapport om kvinnors hälsotillstånd" -, Karlstad: 
opublicerad. 
Blair, S.N. et al. (1989), "Physical fitness and all-cause mortality". Journal of American Medical 
Association. 262(17):2395-2401. 
EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, 
KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. 
Medlemsstaters rapporter om kvinnors hälsotillstånd (1996), opublicerad. 
Se till exempel King, H., Zimmel, P. (1988). "Trends in the prevalence and incidence of diabetes: 
non-insulin-dependent diabetes mellitus". World Health Statistics Quarterly. Rapport Trimestriel 
de Statistiques Sanitaires Mondiales, 41 (3-4) 190-196; Eshoj, O. et al. (1994). "Increased 
prevalence of insulin-treated diabetes mellitus in Funen Country, Denmark." Journal of Internal 
Medicine, 235 (5) 405-410. 
British Diabetic Association (1996). Counting the cost: The Real Impact of Non-Insulin 
Dependent Diabetes, London: The British Diabetic Asociation. 
Europeiska gemenskapernas kommission (1995c). "Kampen mot cancer: en handlingsplan för 
1996-2000". Social Europe: Two Years of Community Social Policy: Julyl993- June 1995. 
Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. 
Bentham, G. et al. (1995). "Factors affecting non-response to cervical cytology screening in 
Norfolk, England." Soc Sci Med, 40:131-135. 
Gatrell, A., Maddocks, A., Kirwan, M., Garnett, S. (1995). Making GIS sing and dance to a 
Purchaser's tune." Proceedings AGI '95. 
Pukkala (1993). Women and men in Finland, Living Conditions 1995: 1. Finnish Cancer Registry: 
Cancer Statistics of NAWH. 
94 
52 
54 Laara, E., Day, N.E., Hakarna, M. (1987). "Trends in mortality from cervical cancer in the Nordic 
countries: association with organized screening programmes." Lancet, 8544: 1247-1249. 
Screening for cervical cancer (1996), Mednews (208/04728). 
Sanchis, C. (1996). Spanish Report in Women's Health, Valencia: opublicerad. Weilandt, C. 
(1996). German Report on Women's Health, Bonn: opublicerad. 
Petersson, B. (1996). "Danish Report on Women's Health",.Köpenhamn: opublicerad. 
Sinkkonen, S. (1996). "Finnish Report on Women's Health", Kuopio: opublicerad. 
Sundh, M., Renck, B. (1996). "Swedish Report on Women's Health", Karlstad: opublicerad. 
Vermeulen, M. (1996). "Dutch Report on Women's Health", Amsterdam: opublicerad. 
Thomas, C. (1996). "British Report on Women's Health", Lancaster: opublicerad. 
Se t.ex. Canadian Task Force on the Periodic Health Examination (1986). "The Periodic Health 
Examination: 2, 1985 update," Can Med Assoc J, 134:724-729; Foster, R.S., Constanza, M.C. 
(1984). "Breast self-examination practices and breast cancer survival", Cancer, 53:999-1005; and 
Le Geyte, M., Mant, D., Vessey, M.P. et al. (1992). "Breast self-examination and survival from 
breast cancer." Br J Cancer, 66:917-918. 
Nyström, L., Rutqvist, L.E., Wall, S. et al (1993), "Breast cancer screening with mammography: 
an overview of Swedish randomised trails", Lancet, 341:973-978. 
Cancer screening for patients ( 1995). Mednews (208/05499). 
Medlemsstatemas rapporter om kvinnors hälsa. 
95 
(Figur-Tabell) 
96 
Fie ur 6.1 
Andel rökare (1991)* 
Kvinnor 15+ år, vissa EU-medlemsländer 
Danmark 
Nederländerna H 
Frankrike 
Irland 
Förenade Kungariket 
Spanien 
Tyskland, ö 
Italien 
Luxemburg 
Grekland 
Belgien 
Portugal j| 
0% 
* Belgien: 1989, Spanien och 
Italien: 1990 20% 40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurostat '95b 
Tabell 6.1 
Andel rökare (1991)* 
Kvinnor 15+ år, vissa EU-medlemsländer 
Danmark 
Nederländerna 
Frankrike 
Irland 
Förenade Kungariket 
Spanien 
Tyskland, ö 
Italien 
Luxemburg 
Griekland 
Belgien 
Portugal Procent 
42 
33 
32 
31 
29 
27 
26 
26 
26 
25 
24 
12 
* Belgien 1989; Spanien och Italien 1990 
Källa. Eurostat 1995b 
97 
Fieur 6.2 
Dödlighet som förorsakats av tobaksrökning (1990) 
Kvinnor 35+år, EU 15 
4 6 8 10 12 14 
% dödsfall som förorsakats av rökning 16 18 
Källa : Peto R, Lopez AD, Boreham J, Thun M, Heath C. Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. 
Indirect estimates from vital statistics. Oxford Medical Publications. Oxford, New York, Tokyo, 1994. 
Tabell 6.2 
Dödlighet som förorsakats av tobaksrökning* (1990) 
Kvinnor 35+år, EU 15 
Total dödlighet* 
Irland 
Danmark 
Förenade Kungariket 
Österrike 
Nederländerna 
Sverige 
Italien 
Tyskland 
Grekland 
Finland 
Belgien 
Frankrike 
Luxemburg 
Portugal 
Spanien 
EU-Genomsnitett (15) 2.3 / 
4.4 / 
48,0/ 
2,1 / 
2,7/ 
2,0/ 14,2 
28,8 
320,0 
43,3 
60,0 
45,5 
10.1 / 256,0 
16.2 / 487,0 
1,3 / 43,2 
0,7 / 24,9 
1,3 / 50,0 
2.2 / 246,0 
0,0 / 1,8 
0,0 / 47,0 
0,0 / 151,0 
9.3 /1817,9 Procent 
16,2 
15,3 
15,0 
4,9 
4,5 
4,4 
4,0 
3,3 
3,0 
2,8 
2,6 
0,9 
0,0 
0,0 
0,0 
5,1 
Källa : Peto R Lopez AD. BorehamJ, Thun M, Heath C. Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000 
Indirect estimates from vital statistics. Oxford Medical Publications. Oxford, New York, Tokyo, 1994. 
* Antalet dödsfall som förorsakats av tobaksrökning jämfört med alla dödsfall (i tusen) och i procent. Uppgifterna beräknades (se 
källa) för två åldersgrupper: 35 - 69 och 70+ år och adderades därefter. (Uppskattningarna beräknades för år 1990). 
98 
Fieur 6.3 
Dödglighet i leversjukdomar (1992) 
Alla Kvinnor, EU IS 
Kronisk leversjukdom och levercirros, all åldrar, 
per 100 000, Kvinnor 
KfflBBfflat «Kr statistiska uppgifter Iran 1992 
LAND EU 15 
ÖSTERRIKE 
ITALIEN») 
PORTUGAL 
TY8KLAMX4) 
lUXEMBURO(1) 
FRANKRIKE 
SPANIEN 
DANMARK 
BELQIENCZ) 
FINLAND 
GREKLAND 
FâRENMJE KLMMKIKET 
SVERIGE 
NEDERLÄNDERNA 
IRLAND 
'1971 
219» 
31991 
«uftajyaMandtamaliggo Kronisk leversjukdom och levercirros, 
«alfadaÄTJMoa»».- Wlnr»?000 
Land 1902 Foran*»iai% 
MdatUTa 
EU1E 
ÖSTERRIKE 
ITALIEN* 
PORTUGAL1 
TYSKLAND 4 
LUXEMBURG ' 
FRANKRIKE 
SPANIEN 
DANMARK 
BELGIEN1 
FINLAND 
GREKLAND 
FÖRENADE KUNOARKET 
SVERIGE 
NEDERLÄNDERNA 
IRLAND 9.S1 -19.88 
14.42 10.84 
13.78 -13.11 
1370 -45.57 
12.84 -3.31 
10.90 -34.69 
8.98 -53.85 
8.92 -40.97 
8.77 8.54 
8.46 10.59 
6.01 80.48 
4.58 -50.22 
4 46 91.42 
4.19 -10.85 
3.58 -2.72 
1.93 -33.45 
'1971 
21989 
31991 
4vasttyeMandframtil1980 
Källa : HFA 1996 Källa : HFA 1996 
Fieur 6.4 
Andel överviktiga och underviktiga, Kvinnor 18+ år, 
EU 15 (1996) 
EU 15 
Österrike 
Belgien 
Danmark 
Frankrike 
Finland 
Grekland 
Tyskland, V. 
Tyskland, ö. 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Förenade Kungariket 
40% 
extrem undervikt (<18 BMI) undervikt (18-20 BMI) 
övervikt (27-30 BMI) 20% \ 40% 
kraftig övervikt (30+ BMI) 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
99 
Tabell 6.3 
Andel överviktiga och underviktiga, Kvinnor 18 år, 
EU 15 (1996) 
EU 15 
Österrike 
Belgien 
Danmark 
Frankrike 
Finland 
Grekland 
Tyskland, V. 
Tyskland, ö. 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Förenade Kungariket extrem 
undervikt 
(BMK18) 
% 
2,8 
2,2 
4,1 
2,4 
3,8 
2,8 
1,8 
2,1 
1,4 
2,6 
4,2 
4,2 
2,2 
1,5 
3,2 
1,7 
2,5 undervikt 
(18£BMI<20) 
% 
12,4 
10,1 
10,0 
15,2 
20,5 
7,8 
8,7 
5,8 
11,1 
10,5 
14,7 
14,9 
8,6 
8,1 
10,9 
10,0 
10,1 normal vikt 
(20SBMK27) 
% 
64,4 
66,7 
67,0 
65,9 
60,1 
64,1 
56,3 
72,1 
71,0 
70,0 
62,0 
61,1 
68,6 
61,9 
62,3 
69,4 
60,6 övervikt 
(27SBMIO0) 
% 
12,4 
12,4 
8,9 
9,0 
9,9 
13,8 
16,6 
13,6 
12,0 
8,8 
11,9 
10,7 
12,0 
14,8 
15,3 
11,8 
13,8 kraftig medelvärde för 
6—»-vikt BMI 
(BMI2>30) 
% 
8,1 
8,5 
10,0 
7,5 
5,6 
11,4 
16,6 
6,4 
4,5 
8,1 
7,2 
9,2 
8,6 
13,7 
8,3 
7,0 
13,1 % 
24,0 
24,1 
24,2 
23,5 
23,0 
24,7 
25,5 
24,2 
23,6 
24,1 
23,5 
23,7 
24,2 
24,9 
24,3 
23,9 
25,2 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
Fieur 6.5 
Andel kvinnor som deltagit I en hjärtundersöknmg under det senaste året 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Tyskland, V. J 
Portugal 
Tyskland, ö. 
Österrike 
Grekland 
Finland 
EU 15 
Italien 
Belgien 
Irland 
Luxemburg J 
Frankrike 
Förenade Kungariket 
Spanien 
Danmark 
Sverige 
Nederländerna s^ss^^^^^^^^^s 
0% EU-
Genom snittet 
H •-
20% 40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
100 
Tabell 6.4 
Andel kvinnor som deltagit I en hjärtundersökning under det senaste året, 
Kvinnor, 15+ år, EU 15 (1996) 
Tyskland, V. 
Portugal 
Tyskland, Ö. 
Österrike 
Grekland 
Finland 
EU 15 
Italien 
Belgien 
Irland 
Luxemburg 
Frankrike 
Förenade Kungariket 
Spanien 
Danemark 
Schweden 
Niederlande 15-34 
år 
% 
11,9 
15,1 
9,0 
19,0 
13,1 
8,7 
9,8 
9,9 
6,3 
7,5 
11,6 
10,4 
8,3 
13,3 
5,4 
4,0 
4,8 35-64 
Ar 
% 
39,7 
38,6 
35,8 
23,0 
27,6 
22,2 
22,2 
18,6 
21,1 
19,7 
16,7 
19,4 
15,1 
12,8 
14,1 
12,1 
11,5 65+ 
år 
% 
66,3 
54,2 
61,0 
58,9 
45,7 
47,9 
43,7 
43,5 
45,5 
50,7 
40,0 
32,3 
36,2 
35,2 
31,4 
32,2 
24,2 Totalt 
% 
35,3 
32,6 
31,5 
27,2 
25,4 
23,9 
21,8 
20,7 
20,4 
19,1 
18,5 
17,6 
17,0 
16,9 
14,1 
12,8 
9,7 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
Fie ur 6.6 
Andel kvinnor som angett att de gjort kolesteroltest det senaste året, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Grekland 
Österrike 
Tyskland, ö. 
Tyskland, V. 
Portugal 
Luxemburg 
Spanien 
Frankrike 
Italien 
Belgien 
EU 15 
Finland 
Nederländerna 
Sverige 
Irland 
Förenade Kungariket 
Danmark 
0% 20% 
Rangordnat efter genomsnittet i vardera åldersgruppen 40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 Ja 
101 
Tabell 6.5 
Andel kvinnor som angett att de gjort kolesteroltest det senaste året, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Grekland 
Österrike 
Tyskland, ö. 
Tyskland, V. 
Portugal 
Luxemburg 
Spanien 
Frankrike 
Italien 
Belgien 
EU 15 
Finland 
Nederländerna 
Sverige 
Irland 
Förenade Kungariket 
Danmark 15-34 
år 
17,1 
26,1 
11,7 
14,8 
14,5 
19,0 
20,2 
24,2 
15,5 
11,1 
13,8 
9,2 
5,7 
3,5 
4,5 
3,8 
3,6 35-49 
år 
31,8 
28,6 
22,8 
27,2 
34,2 
33,7 
27,6 
29,8 
24,7 
22,6 
22,8 
21,7 
10,6 
8,9 
12,3 
12,8 
8,0 50-64 
år 
56,3 
48,1 
52,0 
49,3 
51,4 
46,0 
35,0 
38,9 
40,2 
39,0 
37,2 
30,4 
25,8 
22,6 
18,0 
14,9 
8,9 65+ 
år 
67,9 
56,0 
48,0 
50,0 
46,4 
49,0 
58,1 
53,0 
46,6 
41,4 
42,8 
38,7 
27,3 
23,6 
25,4 
16,1 
12,8 Totalt 
38,1 
35,6 
30,6 
32,7 
33,3 
31,9 
31,7 
33,0 
29,1 
25,1 
26,2 
23,5 
12,5 
12,8 
12,0 
10,6 
7,5 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
Fieur6.7 
Andel kvinnor som angett att de gjort diabetestest det senaste året, 
Kvinnor 40+år, EU 15 (1996) 
Tyskland, V. 
Tyskland, O. 
Portugal 
Grekland 
Luxemburg 
Österrike 
Finland 
EU 15 
Italien 
Frankrike 
Spanien 
Belgien 
Danmark 
Förenade Kungariket 
Sverige 
Nederländerna 
Irland 
0% 20% 40% 
Rangordnat efter genomsnittet i vardera åldersgruppen • 
65+år 
40-64 är 
60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
102 
Tabell 6.6 
Andel kvinnor som angett att de genomgått osteoporosundersökning 
det senaste året, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Tyskland, V. 
Tyskland, Ö. 
Portugal 
Grekland 
Luxemburg 
Österrike 
Finland 
EU 15 
Italien 
Frankrike 
Spanien 
Belgien 
Danmark 
Förenade Kungariket 
Sverige 
Nederländerna 
Irland <40 
år 
23,7 
14,2 
17,2 
12,8 
24,7 
20,2 
16,1 
12,5 
7,5 
15,2 
7,3 
10,7 
10,4 
13,3 
5,8 
10,4 
5,8 40-64 
år 
42,2 
41,7 
39,5 
33,3 
30,5 
29,5 
29,5 
25,1 
22,2 
19,8 
19,2 
19,9 
14,6 
15,8 
12,1 
13,4 
7,8 65+ 
år 
62,5 
58,0 
48,5 
47,6 
45,1 
44,0 
37,8 
36,6 
34,5 
34,9 
30,1 
23,2 
24,4 
19,5 
21,4 
15,2 
15,5 Totalt 
38,1 
33,0 
31,4 
26,8 
30,0 
27,3 
26,1 
21,6 
18,5 
19,6 
15,4 
16,3 
14,5 
15,4 
11,2 
11,9 
7,9 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996. 
Fieur6.8 
Andel kvinnor som angett att de genomgått osteoporosundersökning 
det senaste året, Kvinnor 50+ år, EU 15 (1996) 
Österrike 
Tyskland, Ö. 
Tyskland, V. 
Grekland 
Belgien 
Frankrike 
Italien 
EU 15 
Danmark 
Spanien 
Luxemburg 
Portugal 
Nederländerna 
Förenade Kungariket 
Sverige 
Irland 
Finland EU-
Genomsnittet 
0% 20% 40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
103 
Tabell 6.7 
Andel kvinnor som angett att de gjort diabetestest det senaste året, 
Kvinnor 50+ år, EU 15 (1996) 
Österrike 
Tyskland, ö. 
Tyskland, V. 
Grekland 
Belgien 
Frankrike 
Italien 
EU 15 
Danmark 
Spanien 
Luxemburg 
Portugal 
Nederländerna 
Förenade Kungariket 
Sverige 
Irland 
Finland 50+ 
år 
27,5 
26,7 
22,8 
19,7 
19,5 
19,2 
18,5 
16,8 
14,1 
12,6 
12,3 
11,6 
10,3 
5,7 
5,5 
4,5 
4,4 50-64 
år 
28,9 
27,0 
18,8 
18,2 
24,5 
19,2 
20,7 
16,7 
11,0 
10,5 
19,4 
12,2 
8,5 
5,3 
3,5 
4,7 
2,7 65+ 
år 
25,9 
26,4 
29,5 
21,7 
14,3 
19,4 
16,2 
17,2 
18,3 
14,9 
7,1 
10,6 
15,6 
6,1 
8,0 
4,2 
6,1 Totalt 
15,7 
13,6 
14,1 
9,0 
10,3 
9,4 
8,2 
8,7 
7,3 
7,9 
14,3 
6,6 
4,7 
3,6 
2,4 
2,2 
2,9 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
Fie ur 6.9 
Andel kvinnor som föredrar en kvinnlig läkare' 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Danmark 
Finland 
Irland 
Tyskland, Ö. 
Italien 
Tyskland, V. 
Förenade Kungariket 
Grekland 
Österrike 
EU 15 
Spanien 
Portugal 
Frankrike 
Belgien 
Nederländerna 
Luxemburg 
Sverige 
0% 
Rangordnat efter samma åsikt (av annan åsikt • 
lav samma åsikt 
EU-
Genomsnittet 
20% 40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
De tillfrågade ombads uppge i vilken utsträckning de höll med om eller inte höll med om följande påstående:"Jag föredrar att 
besöka en kvinnlig läkare då jag har problem med min hälsa." Tabellerna visar spridningen av svaren på denna fråga. 
104 
Tabell 6.8 
Andel kvinnor som föredrar en kvinnlig läkare*, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Danmark 
Finland 
Irland 
Tyskland, Ö. 
Italien 
Tyskland, V. 
Förenade Kungariket 
Grekland 
Österrike 
EU 15 
Spanien 
Portugal 
Frankrike 
Belgien 
Nederländerna 
Luxemburg 
Sverige helt av 
annan åsikt 
16,1 
8,6 
10,0 
10,8 
21,7 
12,6 
12,5 
15,7 
17,4 
16,7 
9,7 
10,5 
24,0 
15,9 
45,8 
19,7 
15,7 delvis av 
annan åsikt 
21,8 
21,4 
22,8 
24,3 
6,2 
26,8 
29,7 
16,5 
20,9 
223 
.30,1 
26,2 
21,6 
34,4 
15,3 
31,0 
25.3 vet inte 
2,0 
18,8 
18,7 
22,2 
31,2 
21,1 
18,8 
30,2 
25,2 
25,4 
25,7 
33,3 
31,4 
27,6 
17,9 
29,7 
39,4 delvis av 
samma åsikt 
25,2 
30,0 
21,7 
27,7 
21,1 
23,1 
21,0 
23,6 
20,7 
21,0 
23,9 
21,3 
14,2 
15,0 
8,9 
13,2 
13,1 helt av 
samma åsikt 
34,9 
21,2 
26,8 
15,0 
19,9 
16,5 
17,9 
14,1 
15,8 
14,6 
10,6 
8,7 
8,8 
7,1 
12,1 
6,5 
6,4 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
* De tillfrågade ombads uppge i vilken utsträckning de höll med om eller inte höll med om följande påstående:"Jag föredrar att 
besöka en kvinnlig läkare då jag har problem med min hälsa." Tabellerna visar spridningen av svaren på denna fråga. 
Abbildune 6.10 
Andel kvinnor som angett att de tagit cellprov I livmoderhalsen det senaste året, 
Kvinnor 15 +år, EU 15 (1996) 
Danmark 
Österrike 
Frankrike 
Tyskland, V. 
Finland 
Tyskland, ö. 
Luxemburg 
Belgien 
EU 15 
Grekland 
Italien 
Förenade Kungariket 
Sverige 
Nederländerna 
Spanien 
Portugal 
Irland 
Rangordnat efter ålder 35 ab15år • 
35-64 år 
80% 100% 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
105 
Tabell 6.9 
Andel kvinnor som angett att de tagit cellprov I livmoderhalsen det senaste året, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Danmark 
Österrike 
Frankrike 
Tyskland, V. 
Finland 
Tyskland, ö. 
Luxemburg 
Belgien 
EU 15 
Grekland 
Italien 
Förenade Kungariket 
Sverige 
Nederländerna 
Spanien 
Portugal 
Irland 15-34 
år 
51,8 
49,3 
55,2 
55,7 
38,0 
38,0 
42,5 
41,6 
37,3 
24,4 
22,2 
41,6 
26,7 
20,1 
29,3 
23,2 
14,4 35-64 
år 
73,2 
60,9 
60,4 
58,1 
55,1 
53,2 
52,2 
49,4 
45,9 
43,0 
40,3 
38,0 
36,8 
32,2 
31,3 
27,3 
21,5 65+ 
år 
58,1 
22,0 
21,2 
27,3 
12,8 
18,0 
18,0 
20,2 
16,5 
15,5 
15,5 
8,6 
11,2 
15,2 
12,9 
7,2 
1,4 Totalt 
63,5 
50,2 
53,2 
52,3 
40,6 
41,4 
42,8 
41,0 
37,7 
31,9 
29,1 
33,3 
28,8 
26,4 
27,2 
22,3 
15,8 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
Fieur 6.11 
Andel kvinnor som gjort självundersökning av bröster under det senaste året, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Tyskland, V. 
Danmark 
Österrike 
Luxemburg 
Tyskland, Ö. 
Frankrike 
Belgien 
EU 15 
Finland 
Sverige 
Spanien 
Italien 
Nederländerna 
Förenade Kungariket 
Portugal 
Grekland 
Irland 
0% 
Rangordnat efter ålder 15+ år ab15år • 
50-59 år 
20% 40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
106 
Tabell 6.10 
Andel kvinnor som gjort självundersökning av brösten under det senaste året, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
15-34 35-49 
år 50-59 
år 60+ 
år Totalt 
Tyskland, V. 
Danmark 
Österrike 
Luxemburg 
Tyskland, Ö. 
Frankrike 
Belgien 
EU 15 
Finland 
Sverige 
Spanien 
Italien 
Nederländerna 
Förenade Kungariket 
Portugal 
Grekland 
Irland 54,2 
41,1 
55,4 
45,8 
48,6 
42,3 
36,3 
32,4 
24,1 
20,4 
27,8 
20,1 
16,3 
20,8 
19,3 
15,9 
11,9 71,5 
51,5 
59,7 
66,3 
64,3 
50,9 
58,7 
47,0 
48,6 
38,7 
38,6 
38,4 
39,4 
34,3 
35,8 
29,6 
22,8 74,5 
64,7 
62,7 
76,7 
63,1 
58,2 
50,0 
48,4 
54,8 
44,3 
36,2 
37,7 
33,3 
37,7 
34,5 
36,5 
22,2 50,8 
62,8 
32,5 
27,3 
38,4 
39,4 
27,0 
29,8 
33,6 
37,9 
21,0 
23,2 
26,0 
18,8 
18,0 
11,5 
9,5 61,5 
52,8 
52,7 
52,3 
52,0 
46,8 
41,2 
37,9 
37,6 
33,2 
29,9 
28,0 
27,9 
25,8 
24,8 
21,4 
15,6 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
Fieur 6.12 
Andel kvinnor som är för mammografiscreening, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Finland 
Sverige 
Frankrike 
Förenade Kungariket 
Nederländerna 
Spanien 
Italien 
Grekland 
EU 15 
Irland 
Luxemburg 
Danmark 
Tyskland, V. 
Portugal 
Belgien 
Österrike 
Tyskland, ö. 
0% 
Rangordnat efter ålder 15+ år b 
b 
=3 
b 
b ab15år • 
50-59 år 
EU-
Genomsnittet 
20% 40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
107 
Tabell 6.11 
Andel kvinnor som är för mammografiscreening, 
Kvinnor 15+år, EU 15 (1996) 
15-34 
år 35-49 
år 50-59 
år 60+ 
år Totalt 
Finland 
Sverige 
Frankrike 
Nederländerna 
Förenade Kungariket 
Spanien 
Italien 
Grekland 
EU 15 
Irland 
Luxemburg 
Danmark 
Tyskland, V. 
Portugal 
Belgien 
Österrike 
Tyskland, Ö. 97,6 
97,1 
95,4 
92,8 
94,8 
96,5 
93,8 
92,1 
91,3 
91,6 
90,9 
88,1 
86,4 
91,3 
87,9 
82,3 
81,1 98,6 
96,8 
93,0 
97,0 
96,6 
96,1 
91,1 
96,2 
91,7 
89,7 
89,1 
89,1 
85,7 
90,0 
87,2 
88,3 
85,0 98,6 
98,9 
96,9 
91,2 
94,3 
98,6 
93,5 
93,2 
93,0 
90,9 
90,3 
90,6 
90,4 
79,3 
87,1 
90,7 
88,2 97,5 
93,1 
95,7 
98,6 
94,0 
88,7 
86,8 
82,0 
87,4 
84,8 
82,5 
85,8 
90,3 
86,0 
86,9 
71,7 
73,2 98,0 
96,4 
95,2 
95,0 
95,0 
94,8 
91,2 
90,9 
90,7 
89,6 
88,7 
88,3 
87,9 
87,8 
87,4 
82,8 
81,1 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
Fieur 6.13 
Andel kvinnor som genomgått en mammografiundersökning det senaste året, 
Kvinnor 50 - 69 år, EU 15 (1996) 
Sverige 
Danmark 
Nederländerna 
Luxemburg 
Finland 
Österrike 
Förenade Kungariket 
Frankrike 
EU 15 
Tyskland, ö. 
Portugal 
Spanien 
Tyskland, V. 
Italien 
Belgien 
Grekland 
Irland EU-
Genom snittet • 
60-69 år 
50-59 år 
0% 20% 40% 60% 
Rangordnat efter genomsnittet i vardera åldersgruppen 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
108 
Tabell 6.12 
Andel kvinnor som genomgått en mammografiundersökning det senaste året, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
<40 
år 40-49 
år 50-59 
år 60-69 
år 70+ 
år Totalt 
Sverige 2,4 30,3 70,5 57,4 22,4 27,9 
Danmark 11,0 34,4 51,2 57,4 45,5 31,1 
Nederländern 6,1 16,5 50,9 55,6 15,8 18,4 
Luxemburg 13,9 47,0 64,3 36,4 20,0 28,3 
Finland 2,4 11,8 58,3 33,7 9,1 17,8 
Österrike 19,1 41,1 57,3 27,1 19,3 28,9 
Förenade Kungariket 2,6 10,5 40,0 32,5 3,2 12,9 
Frankrike 6,0 23,9 34,4 32,8 22,9 18,4 
EU 15 8,1 24,6 38,0 28,4 11,9 18,1 
Tyskland, Ö. 14,8 30,4 37,4 26,1 11,8 21,8 
Portugal 10,7 21,7 35,6 22,5 10,2 18,0 
Spanien 12,6 32,5 31,9 24,3 3,9 18,8 
Tyskland, V. 14,2 25,5 31,2 22,8 16,0 20,7 
Italien 3,4 27,0 36,0 19,0 9,4 15,1 
Belgien 11,0 31,2 32,2 16,7 10,5 17,2 
Grekland 3,2 19,3 30,6 14,8 5,1 12,0 
Irland 2,7 10,1 1,9 6,8 4,4 4,6 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
109 
7. SÄRSKILDA FRÅGOR OM KVINNORS HÄLSA 
I detta kapitel behandlas utvalda frågor som gäller kvinnors hälsa ocL som är av 
betydelse för de folkhälsosträvanden som pågår både på gemenskapsnivå och på 
nationell nivå. Dessa har valts ut eftersom de återspeglar aktuella hälsofrågor för 
kvinnor i olika skeden av livet. När det gäller unga kvinnor diskuteras således 
ätstörningar och HIV/aids. För kvinnor i fertil ålder gäller diskussionen främst 
familjeplanering och abortfrågor och för äldre kvinnor menopausen och hälsofrågor i 
anknytning till denna (t.ex. osteoporos och hormonbehandling/HRT). Förutom dessa 
frågor diskuteras även våld mot kvinnor, eftersom det är en fråga av betydelse för 
kvinnor i alla åldrar. 
Det bör framhållas att bristen på nationella statistiska uppgifter är stor trots vikten av 
dessa frågor. De tillgängliga uppgifterna är dessutom svåra att jämföra på grund av 
skillnader i definition och/eller metoderna för insamling av uppgifterna. Detta kapitel 
bör därför betraktas som ett försök att lyfta fram vissa för kvinnor viktiga, 
framträdande hälsofrågor snarare än som en jämförelse av dessa aspekter av 
kvinnornas hälsa inom EG. 
7.1 Ätstörningar 
Ätstörningar som bulimia och anorexia nervosa förekommer främst bland unga 
kvinnor och associeras med betydande sjuklighet och t.o.m. dödlighet. För närvarande 
finns varken nationella folkhälsostrategier för dessa frågor i EG-länderna eller 
nationella statistiska uppgifter om dessa störningars förekomst och utbredning. Olika 
uppskattningar av förekomsten av bulimia/anorexia nervosa tyder på att det skett en 
ökning inom EG. Med tanke på den uppmärksamhet som dessa störningar fått i media 
är det emellertid omöjligt att säga huruvida den påtagliga ökningen är verklig eller om 
den bara är en följd av en större medvetenhet om problemet. Ytterligare en svårighet 
när det gäller att få tillförlitliga uppgifter om förekomsten av ätstörningar är att de 
drabbade ofta försöker dölja sin(a) störning(ar). 
Uppskattningarna av hur ofta ätstörningar förekommer varierar kraftigt. Enligt en 
källa1 lider uppskattningsvis nästan 1 % av västerländska kvinnor i åldern 14-29 år av 
anorexia nervosa. Andra studier visar dock på mycket lägre siffror. Dessa varierar 
mellan 0,45 per 100 000 i Sverige2 till 8,1 per 100 000 i Nederländerna8 3, medan 
Förenade kungariket anger att förekomsten ligger på 0,66-3,77 per 100 0004. Det 
behöver inte påpekas att det är omöjligt att säga vilken uppskattning som är mest 
exakt. När det gäller bulimia nervosa rör sig uppskattningen om 1-2 % av väster­
ländska kvinnor i åldern 14-455 år. Uppskattningar i enskilda studier varierar kraftigt 
I denna undersökning var 8,3 % av den grupp som undersöktes män. 
110 
från 11,4 per 100 000 i Nederländerna3 6 som lägst, till 3-4% i Sverige och 
7 R Tyskland som högst. 
Som redan konstaterats, associeras anorexia och bulimia nervosa med en betydande 
sjuklighet och dödlighet. Särskilt självmord och självmordsförsök är vanliga. Tyvärr 
finns det lite information om hur många sjuklighets- och dödlighetsfall som faktiskt 
beror på dessa störningar, eftersom den direkta dödsorsaken (eller orsaken till 
sjukdomen) ofta anges vara någon annan. Självmord till följd av depression eller 
hjärtsvikt är t.ex. båda vanliga sviter av anorexia nervosa och de anges ofta som 
dödsorsak i fall där anorexia nervosa skulle vara lika riktig (eller riktigare). Enligt 
uppskattningar i en undersökning är dödlighetstalet 6 % för anorexia nervosa och 
3,1 % för bulimia nervosa9. Dessutom lider många kvinnor av partiellt 
anorexia/bulimiasyndrom eller andra onormala matvanor som utgör en risk för deras 
hälsa och utsätter dem för större risk att utveckla verkliga ätstörningar. 
Orsakerna bakom ätstörningar är oklara, men en del sätter skulden, åtminstone delvis, 
på den fixering vid kroppsvikt och utseende som råder i vårt samhälle. Forskning 
tyder på att tonåringar och unga kvinnor är särskilt oroliga över sin vikt och att detta 
kan vara en orsak till den högre förekomsten av ätstörningar i dessa ålderskategorier. 
En belgisk undersökning10 visar till exempel att skolflickor i tonåren är fixerade vid 
kroppsvikt även om deras BMI är på idealnivå och att detta leder till att de börjar med 
begränsade matvanor, som anses vara en riskfaktor för att utveckla ätstörningar. 
Likaså har en holländsk undersökning visat att 41 % av skolflickorna i målgruppen 
ansåg att de vägde för mycket, 33 % bantade, 11 % led av någon slags ätstörning och 
1,5 % led av bulimia/anorexia nervosa1 '. 
1 9 
Resultaten från dessa och andra liknande undersökningar bekräftas av resultaten av 
1996 års Eurobarometer-undersökning. Såsom framgår av figur 7.1 och tabell 7.1 
uppger ungefär 1/3 av kvinnorna i åldern 15-24 år i EG att de inte är nöjda med sin 
kroppsvikt och ungefär 25 % uppger att de bantat under föregående år (se figur 7.2 
och tabell 7.2). Det föreligger stora variationer mellan de olika medlemsstaterna. 
Grekiska kvinnor uppger det största missnöjet med sin vikt och irländska kvinnor det 
minsta, vilket kanske återspeglar, åtminstone delvis, olika fördelning av kroppsmassan 
(se avsnitt 6.3). Såsom illusteras i figur 7.3 står tillfredsställelsen över kroppsvikten i 
hög grad i förhållande till kroppsmassan. Kvinnor som anses vara kraftigt överviktiga 
(dvs. de med BMI på 30 och över) är mycket mindre benägna att uppge att de är 
missnöjda med sin vikt än kraftigt underviktiga kvinnor (dvs. de med BMI under 18). 
I behandlingen av ätstörningar ingår rådgivning om kost och näring, psykoterapi, 
familjeterapi (rekommenderas för anorexia nervosa) och kognitiv terapi 
(rekommenderas för bulimia nervosa). Medicinsk och psykiatrisk hjälp får man 
vanligen genom sjukhus som har särskilda program för patienter i öppen vård, medan 
sjukhusvård av patienter har begränsats till fall där störningen är livshotande13. 
Specialistkliniker har öppnats i en del medlemsstater (t.ex. Sverige, Finland, Belgien 
och Tyskland) men efterfrågan på vård överstiger fortfarande utbudet. 
I denna undersökning var 3.5 % av den grupp som undersöktes män. 
111 
7.2 HIV/aids och kvinnors hälsa 
Humant immunbristvirus (HIV) och förvärvat immunbristsyndrom (aids) är viktiga 
frågor när det gäller unga kvinnor och deras hälsa. Efter att de första aids-fallen 
upptäcktes i EG i början av 1980-talet har förebyggandet av HIV blivit en viktigt 
folkhälsofråga. I och med att aids till en början spreds främst blanc homo- och 
bisexuella män har man emellertid inte förrän på senare tid börjat betrakta aids som ett 
problem som berör även kvinnor. Den 30 september 1996 hade 167 021 personer i EG 
insjuknat i aids och av dessa var 27 355 (17 %) kvinnor (se tabell 7.3 och 7.4a)14. 
Bland kvinnorna var majoriteten (52 %) intravenösa (i.v.) narkomaner. Medan 
förekomsten av aids bland homo- och bisexuella män verkar stabiliseras ökar 
fortfarande antalet smittade bland den heterosexuella befolkningen (både kvinnor och 
män). Det finns bevis som tyder på att majoriteten av fallen av heterosexuellt smittad 
HIV i EG har förorsakats av osäkert sex med HIV-positiva intravenösa narkomaner15 
och på att majoriteten av de barn som är HIV-positiva vid födseln har smittats av 
viruset genom perinatal (vertikal) smitta (dvs. från mor till barn) av en mor som är 
intravenös narkoman eller har en partner som befinner sig i riskzonen. 
Det bör emellertid noteras att de främsta smittovägarna när det gäller HIV bland 
kvinnor varierar mellan medlemsstaterna (se figur 7.4). I Spanien, Italien, Portugal 
och Irland till exempel, utgör de intravenösa narkomanerna den största kategorin 
bland aids-fallen, medan den främsta smittovägen i Belgien är heterosexuell smitta. 
På grund av den höga förekomsten av aids bland män är kunskaperna om den 
biologiska bakgrunden till HIV hos kvinnor relativt begränsad. Det står dock klart att 
de är mer känsliga för viruset (liksom för andra sexuellt överförda sjukdomar) än män. 
HlV-viruset smittar med andra ord lättare från män till kvinnor än tvärtom. Diagnosen 
ställs dessutom ofta på ett senare stadium hos kvinnor på grund av att man vanligen 
inte känner igen deras symptom. Sexuellt överförda infektioner i gångkanalerna i 
fortplantningsapparaten har också konstaterats vara riskfaktorer som hör ihop med 
spridningen av HIV16. 
Kvinnor har dessutom andra svårigheter när det gäller att skydda sig från infektioner. 
De har svårare än män att försäkra sig om säkert sex oavsett om deras sexuella 
förhållande är stabilt, tillfälligt eller kommersiellt. Samtidigt förväntas kvinnan ofta ta 
ansvaret för användandet av kondomer. Utvecklingen visar att kvinnors och mäns 
sexuella beteende har ändrats: de använder oftare kondom och har minskat antalet 
partner. Osäkert sex förekommer dock fortfarande. Prostituterade är särskilt utsatta för 
infektionsrisker, även om prostitutionen, till skillnad från den allmänna uppfattningen, 
inte verkar ha spelat någon märkbar roll vid smittandet av HIV inom EG17. Detta tyder 
på säkert sex i denna grupp, vilket har främjats genom förebyggande åtgärder. 
Trots de risker som kvinnorna står inför har de förebyggande åtgärder som riktar sig 
till kvinnor vanligen varit begränsade. Antingen har kvinnorna indirekt utgjort en 
De sammanlagda talen i de två tabellerna är inte samma trots att de är hämtade från samma källa14. 
Även om inga förklaringar ges beror avvikelsen förmodligen på avsaknaden av uppgifter om kön i 
de fall som rapporteras i tabell 7.3. 
112 
målgrupp i allmänna kampanjer, som riktar sig till hela befolkningen eller så har de 
omfattats av särskilda åtgärder som riktats mot vissa subgrupper, särskilt intravenösa 
narkomaner och prostituerade. Det behövs fler åtgärder som riktas speciellt till 
kvinnor, särskilt unga kvinnor bland vilka incidensen av HIV är, eller riskerar att bli, 
störst. 
7.3 Familjeplanering 
En av de viktigaste frågorna för kvinnor i den reproduktiva åldern är familjeplanering. 
De flesta kvinnor känner att de för att bestämma över sitt eget liv måste kunna 
kontrollera sin fertilitet när det gäller hur många barn de vill ha och hur ofta. De måste 
även kunna ge uttryck för sin sexualitet utan rädsla för oönskade graviditeter eller 
sexuellt överförda sjukdomar. Tillgången till preventivmedel och abort är därför 
viktiga frågor. 
Den allmänna tillgången till effektiva preventivmedel har bidragit till snabbt 
minskande fertilitetstal i EG. Sedan 1970 har fertilitetstalen minskat i alla 
medlemsstater utom Finland och Sverige, där fertiliteten har ökat något (se tabell 
7.5). I Grekland, Irland och Luxemburg finns inga uppgifter om användningen av 
preventivmedel, men i de flesta medlemsstaterna uppges användningen uppgå till 
mellan 71 % och 81 %. I Portugal och Spanien är siffran lägre och ligger där på 66 % 
respektive 59 %. 
Det finns inga uppgifter om tonåringars användning av preventivmedel, men det är ett 
välkänt faktum att de är mindre benägna att använda preventivmedel än den vuxna 
befolkningen. Orsakerna till detta är fler. De är kanske hämmade på grund av 
okunskap eller av rädsla för att deras föräldrar skall upptäcka deras sexuella aktivitet. 
En annan orsak är att de inte har tillgång till preventivmedel. Dessa faktorer bidrar till 
en relativt hög andel tonårsgraviditeter. Trots nedgången under senare tid är de 
fortfarande vanliga i EG (se tabell 7.5). 
Följande preventivmetoder är tillgängliga i EG: naturliga metoder (t.ex. så kallade 
säkra perioder, avbrutet samlag), hormonella metoder (t.ex. p—piller, medel som 
injiceras eller absorberas genom huden), barriärmetoder (t.ex. kondomer för män eller 
kvinnor, pessar, intrauterint preventivmedel typ spiral), kirurgiska ingrepp (t.e.x 
sterilisering av mannen eller kvinnan) samt preventivmedel som tas efter samlag (t.ex. 
piller). De vanligaste preventivmedlen är p—piller och kondom. Användningen av 
kondom har ökat tack vare arbetet för att förebygga HIV-smitta1819. 
Valet av preventivmetod påverkas sannolikt av utbud, kostnad och tillgänglighet, 
nationella riktlinjer, fysisk tillgång, kulturella och religiösa beaktanden, hälsotillstånd, 
partnerns preferens och socioekonomisk ställning. Ytterligare en faktor som inverkar 
på valet är de hälsorisker och bieffekter som en viss preventivmetod har. Vissa p-
piller kan medföra högt blodtryck och ökad risk för blodpropp, medan vissa 
intrauterina preventivmedel medför en ökad risk för inflammationer i bäckenet, vilket 
gör att en del kvinnor inte kan tänka sig att använda dem. Valet av preventivmetod 
ändras sannolikt även under kvinnans fertila liv. Unga kvinnor kanske föredrar p-
piller eller kondom medan intrauterina preventivmedel och kirurgisk sterilisering kan 
vara ett alternativ för äldre kvinnor. 
113 
I samtliga medlemsstater finns ett välutvecklat system för rådgivning i familje­
planeringsfrågor. Detta omfattar läkare, familjeplaneringsbyråer, moderskapskliniker 
och kommunala hälsocentraler. Kostnaderna varierar emellertid kraftigt. I en del 
medlemsstater (t.ex. Finland, Italien och Förenade kungariket) är preventivmedlen 
kostnadsfria20 21 medan andra länder (t.ex. Irland, Tyskland) har riktat in sig på vissa 
grupper, som t.ex. fattiga22 och unga23. I vissa medlemsstater (t.ex. Finland, Neder­
länderna, Sverige och Förenade kungariket) finns särskilda familjeplaneringsbyråer för 
sexuellt aktiva tonåringar24. 
7.4 Abort 
Tack vare förbättrade familjeplaneringsprogram har antalet oönskade graviditeter 
minskat men ändå inte helt försvunnit. Följaktligen finns det fortfarande ett behov av 
framkallad abort, inte minst bland tonåringar25. Orsakerna till att man väljer abort är 
bland annat följande: preventivmetoden har svikit, man har redan önskat antal barn, 
graviditeten är en följd av våldtäkt, fostret har konstaterats vara missbildat, det 
föreligger hälsorisker för modern eller de socioekonomiska omständigheterna är 
sådana att man väljer abort. 
Abort är tillåtet, enligt varierande kriterier/villkor, i samtliga medlemsstater utom 
Irland och Nordirland8. Sedan 1995 får dock hälso- och sjukvårdspersonalen på Irland 
berätta för sina klienter om lagliga aborttjänster inom EG, men endast inom ramen för 
fullständig rådgivning. De irländska kvinnorna fick år 1992 rätt att resa inom EG för 
att låta utföra en abort. 
Kriterierna för att få abort varierar kraftigt mellan de medlemsstater som tillåter abort. 
I samtliga tillämpas särskilda tidsgränser enligt vilka abort vanligen far utföras inom de 
tre första månaderna, men endast under vissa begränsningar under de följande tre 
månaderna. Rådgivning före aborten och en betänketid är obligatorisk i samtliga 
medlemsstater. I vissa medlemsstater föreskrivs också att sjuk- och hälsovårdspersonal 
kan vägra utföra en abort på moraliska grunder. Det verkar som om vissa 
medlemsstater (Spanien, Tyskland och Frankrike) nyligen liberaliserat sin abortpolitik -
inte utan en viss kontrovers - medan andra länder (Italien och Belgien) försökt strama 
till sin26. 
Antalet aborter per 1000 kvinnor varierar i EG (se tabell 7.6). De högsta talen finns i 
Sverige (18,3 kvinnor på 1000), Danmark (14,3 på 1000) och Frankrike (13,0 på 
1000). Italien, Nederländerna och Spanien rapporterar betydligt lägre siffror: 8,6 och 
6,0 respektive 5,4. En annan uppgift som ofta förekommer i abortstatistisk är 
proportionen aborter per 1000 levande födda. Föga förvånande varierar även detta 
förhållande inom EG. De högsta proportionerna finns i Sverige, Italien, Danmark, 
Frankrike och Förenade kungariket27 och de lägsta i Nederländerna, Luxemburg och 
Aborter utförs inte på Irland. Högsta domstolen i Irland har emellertid fastställt att abort skall 
tillåtas i fall där graviditeten utgör ett faktiskt, betydande hot mot moderns liv och detta hot inte 
kan undanröjas på något annat sätt. Abortlagen från 1967 som gäller England, Skottland och 
Wales omfattar inte Nordirland, där abort endast tillåts i fall moderns liv är i fara. 
114 
Spanien (se tabell 7.6). Proportionerna i de senare länderna utgör endast en tredjedel 
av dem i den förra kategorin. 
Aborter som utförs under goda medicinska förhållanden leder sällan till 
komplikationer. I en undersökning beräknas dödligheten vid lagliga aborter före 
åttonde veckan vara 0,5 per 100 00028. Detta kan jämföras med en mödradödlighet på 
7 per 100 000 födslar (se avsnitt 3.3). 
Fastställandet av utvecklingen när det gäller aborter försvåras av bristen på uppgifter 
och svårigheterna med jämförbarhet. En granskning av uppgifterna från Förenade 
kungariket, Nederländerna och Spanien tycks peka på ett typiskt utvecklingsmönster 
efter att aborter blivit lagliga i en medlemsstat: till en början ökar antalet aborter, ofta 
markant, men med tiden stabiliseras detta antal och det kan till och med minska. 
7.5 Menopausen 
Menopausen - som bokstavligen innebär att den månatliga menstruationen upphör -
kännetecknar slutet på kvinnans fertila tid, men avser i dagligt tal ofta den tidsperiod 
(20 år eller mer) under vilken kvinnans kropp anpassar till ett lägre hormonklimat före 
och efter att hon slutar menstruera. Medelåldern vid menopausen är 50-52 år och 
kvinnorna i EG kan således förvänta sig att en tredjedel av deras liv är efter 
menopausen. 
Menopausens effekter på kvinnans hälsa varierar. Uppskattningsvis 75 % av kvinnor i 
menopausen upplever vissa problem eller ett visst obehag men bara 10-20 % söker 
läkarhjälp29. Korttidseffekterna inbegriper vasomotoriska symptom (blodvallning och 
nattsvettning), urogenitala symptom och växlande sinnesstämningar. Dessa symtom 
antas bero på effekten av de minskande hormonnivåer (östrogen) som hör till 
menopausen. 
Kvinnornas ökade livslängd i EG har förstärkt debatten om de eventuella långsiktiga 
följderna av menopausen. Trots att det för närvarande inte finns några bevis på att det 
finns orsaksmässiga samband mellan hormonnivåer efter menopausen och hälsa efter 
menopausen, avslöjar dödlighetsstatistiken en förhöjd förekomst av hjärt- och 
kärlsjukdomar och osteoporos hos kvinnor efter menopausen. 
7.5.1 Osteoporos och hjärt- och kärlsjukdomar 
Åldersrelaterad osteoporos förekommer hos både kvinnor och män, men är vanligare 
hos kvinnor på grund av den tilltagande förlusten av benvävnad under och efter 
menopausen. Osteoporos efter menopausen är ett bekymmer i hela EG på grund av 
den höga förekomsten av benfrakturer, särskilt höft- och ryggkotfrakturer, som leder 
till märkbar dödlighet, sjuklighet, begränsad rörlighet och sänkt livskvalitet. Enligt 
forskningen håller osteoporos på att bli allt vanligare. I en grekisk undersökning 
uppskattades det att 9 % av kvinnor över 45 år visar symptom på osteoporos30. I en 
finsk undersökning beräknades det att risken för att kvinnor över 50 år under sin 
livstid ådrar sig en fraktur på grund av osteoporos är 40 %31. Andra undersökningar 
visar att höftfrakturer har samband med 20 %:s dödlighet under det första året och 
40 %:s dödlighet under de tre år som följer frakturen. Dessutom återfår över hälften av 
de som haft en höftfraktur aldrig mer sin fulla rörlighet32. 
115 
De förebyggande åtgärderna har inriktat sig på sätt att bibehålla livskvaliteten även i 
ålderdomen och på metoder för nedskärning av de kostnader som osteoporos orsakar. 
För närvarande finns inga nationella screeningprogram för osteoporos i EG även om 
det finns lokala screeningmöjligheter i de flesta länder. Ytterligare forksning krävs för 
att fastställa kostnadseffektiviteten hos de förebyggande metoderna. Till dessa hör 
primärt förebyggande verksamhet med ökad motion och större kalciumi itag bland 
tonåringar och kvinnor före menopausen, sekundärt förebyggande verksamhet som 
betonar vikten av tidig diagnostisering (och behandling) genom screening samt lertiärt 
förebyggande verksamhet som vanligen omfattar förebyggande av olycksfall och 
rehabilitering av kvinnor som lider av osteoporos. 
Hjärt- och kärlsjukdomar har länge ansetts vara en sjukdom som drabbar män, främst 
på grund av den låga incidensen bland kvinnor före menopausen. Bland kvinnor under 
50 år är förekomsten endast en fjärdedel av vad den är bland män i samma ålder. 
Risken för hjärt- och kärlsjukdomar ökar emellertid markant med kvinnans ålder. Vid 
60 års ålder har incidensen stigit till hälften av männens33. När man betraktar kvinnor 
under hela deras livslopp visar sig hjärt- och kärlsjukdomarna vara den största 
dödsorsaken. Med kvinnors ökade livslängd håller dessa dessutom på att bli en 
betydande orsak till sjuklighet inom hela EG. 
7.5.2 Förebyggande verksamhet och, kontroll av symtomen 
Forskning kring orsakerna till och behandlingen av osteoporos och hjärt- och 
kärlsjukdomar bland kvinnor efter menopausen bedrivs i många medlemsstater. Sedan 
1980-talet har många läkare börjat rekommendera HRT på grund av dess möjlighet 
att förebygga både osteoporos, hjärt- och kärlsjukdomar och - något som nyligen 
konstaterats - Alzheimers sjukdom34. Diskussionen om de relativa kostnaderna och 
nyttan av HRT är emellertid långt från avslutad. Det finns inga exakta tal för 
utnyttjandet av HRT i medlemsstaterna, men uppskattningsvis rör det sig om 2 % i 
Italien35, 4 % i Spanien36, 15 % i Nederländerna37, 20 % i Österrike38 och Sverige39 
och 56 % i Finland40. 
Det finns bevis som tyder på att användningen av HRT är knutet till högre 
socioekonomisk status och bosättning i storstäder41. Kvinnor med högre utbildning är 
också mera benägna att använda HRT, vilket tyder på att informationen om de 
potentiella fördelarna (och bieffekterna) av HRT inte är tillräcklig bland allmänheten. 
Denna fråga angreps i Eurobarometer-undersökningen 1996, där kvinnorna ombads 
uppge huruvida de kände sig välinformerade (eller dåligt informerade) om HRT. 
Resultaten presenteras i figur 7.5 och tabell 7.7, av vilka framgår att 61 % tycker att 
de inte har fått tillräckligt med information om HRT. Om resultaten analyseras 
ålderskategori vi s bekräftas denna slutsats även om kvinnor i åldern 50-64 år verkar 
vara något bättre informerade än kvinnor i andra ålderskategorier. Detta är kanske 
förståeligt med tanke på att HRT är särskilt relevant för denna ålderskategori. Av figur 
7.5 framgår också att det finns en betydande variation mellan medlemsstaterna. Den 
högsta procenten dåligt informerade kvinnor uppgavs av Portugal, Irland och Spanien 
medan Finland och Luxemburg uppgav den lägsta siffran; något som i viss mån 
återspeglar användningsgraden i dessa länder. Totalt sett pekar dessa resultat tydligt 
på att det finns ett behov av mer (eller bättre) information om HRT i EG. 
116 
7.6 Våld mot kvinnor 
Våld mot kvinnor - som av FN:s generalförsamling definierats som varje slag av 
könsbunden våldshandling som leder till, eller sannolikt kommer att leda till, fysiska, 
psykiska eller psykologiska skador eller lidanden för kvinnor, inbegripet hot om 
handlingar av detta slag, tvång eller egenmäktigt frihetsberövande, oavsett om detta 
sker i det offentliga eller i privatlivet42 - är en fråga som väcker allt mer oro i EGa 43. 
På grund av avsaknaden av nationell statistik om detta ämne är det omöjligt att säga 
huruvida den ökning av våld mot kvinnor som varseblivits är en faktisk ökning eller 
huruvida den beror på en högre grad av rapportering på grund av större medvetenhet 
och erkännande av problemet. 
Våld mot kvinnor betraktades ursprungligen som ett problem som gäller de mänskliga 
rättigheterna men har så småningom kommit att erkännas som en folkhälsofråga. 
Europeiska nätverket för kvinnors hälsa som inrättades i Wien 1994 har faktiskt tagit 
med våld mot kvinnor som ett av sex viktiga hälsoproblem. Även om det är bekant att 
våld mot kvinnor sträcker sig över socioekonomiska, kulturella, religiösa och 
rasrelaterade gränser är man orolig för att vissa grupper av kvinnor, särskilt äldre, 
invandrade och fattiga kvinnor är särskilt utsatta. 
Orsakerna till våld mot kvinnor är inte klara, men alkohol- och narkotikamissbruk, 
fattigdom och trångboddhet är faktorer som man vet förvärrar våld mot kvinnor44. Det 
har även hävdats att förändringar i samhället som strävar till att höja kvinnors status (i 
förhållande till männens) kan ha bidragit till ett ökat antal övergrepp och sexuellt våld 
mot kvinnorna45. 
7.6.1 Våld i hemmet 
Trots att det finns få uppgifter är det numera ett erkänt faktum i samtliga 
medlemsstater att våld mot kvinnor som utförs av en manlig partner är den vanligaste 
formen av våld46 47. I allmänhet skiljs det i de tillgängliga uppgifterna mellan våld i 
hemmet och sexuellt våld, även om överlappningen är stor eftersom våldtäkt i ett 
intimt förhållande även betraktas som en form av våld i hemmet. Det finns mycket 
begränsade uppgifter om vilka långsiktiga hälsoföljder som orsakas av våld i hemmet. 
De enstaka undersökningar som finns är i allmänhet inriktade mer på psykologiska än 
fysiska följder. Det uppskattas exempelvis att misshandlade kvinnor är fyra eller fem 
gånger mer benägna till att söka psykiatrisk vård och fem gånger mer benägna till 
AQ 
självmordsförsök än icke-misshandlade kvinnor . I en dansk studie om kvinnor som 
försökt begå självmord fann man att de hade utsatts för stort psykologiskt och fysiskt 
våld49. Under senare tid har man i flera medlemsstater utfört undersökningar för att få 
fram grundläggande uppgifter om antalet kvinnor som utsatts för våld i hemmet. 
Uppskattningarna varierar och rör sig från en av fem kvinnor i Irland50 och en av fyra i 
Förenade kungariket51 till en av tre i Portugal52 och Tyskland53. 
Europeiska kommissionen har nyligen lagt fram ett förslag om ett program för gemenskapsåtgärder 
mot kvinnohandel som syftar till sexuellt utnyttjande44. 
117 
7.6.2 Våldtäkt och sexuella övergrepp 
Våldtäkt och sexuella övergrepp kan leda till fysiska skador och allvarliga emotionella 
trauman. Dessutom är våldtäktsoffer också oftare utsatta för en rad olika hälsorisker, 
allt från död/självmord till oönskad graviditet, sexuellt överförda sjukdomar 
inbegripet HIV, långvariga kroniska besvär samt psykologiska symptom såsom 
depression, vrede, skuldkänslor, sömn- och ätstörningar, rädsla för sex och 
koncentrationssvårigheter54. 
Det är allmänt erkänt i hela EG att våldtäkt är ett brott som anmäls i alldeles för liten 
utsträckning. I Finland till exempel anmäldes på 1980-talet i genomsnitt 345 
våldtäktsfall per år, trots att polisen uppskattar att den verkliga siffran ligger på mellan 
6000 och 10 000 fall per år55. Andra uppgifter om antalet våldtäkter per år varierar 
från 125 i Portugal (1992), 1381 i Sverige (1995), 1599 i Spanien (1992) till 5082 i 
Förenade kungariket (1994). I Nederländerna uppges antalet våldtäkter på grundval av 
befolkningen. Där ökade antalet från 7 till 10 kvinnor per 100 000 mellan 1980 och 
198856. 
7.6.3 Sexuell trakassering ochförföljning 
Medvetenheten om sexuell trakassering - oönskade sexuella närmanden - och om 
förföljning - envist besvärande av någon - har under de senaste åren ökat i 
medlemsstaterna. Även om det inte finns någon nationell statistik antyder flera under­
sökningar att sexuella trakasserier riktade mot kvinnor är mycket vanliga. I Finland till 
exempel uppskattades det i en studie att 26 % av kvinnorna (jämfört med 4 % av 
männen) i ålderskategorin 18-24 år upplevt sexuell trakassering57. Rapporterna från 
Nederländerna påvisar att en av tre flickor under 16 års ålder har upplevt någon typ av 
ofrivilligt sexuellt närmande, allt från sexuell trakassering till våldtäkt58. 
Referenser 
West, R. (1994). Eating disorder: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of 
Health Economics. 
Ibid. 
Hoek, H.W. (1995). "Impact of Urbanization on Detection of Eating Disorders". Psychiatry, 
152:8, 1272-1278. 
Thomas, C. (1996). British Report on Women's Health, Lancaster: opublicerad. 
West, R. (1994). Eating disorder: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of 
Health Economics. 
West, R. (1994). Eating disorder: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of 
Health Economics. 
Weilandt, C. (1996). German Report on Women's Health, Bonn: opublicerad. 
Folkhälsoinstitutet och Socialstyrelsen (1995). Ett liv av vikt. Regeringens uppdrag av 
anorexia-bulemia. Stockholm. 
West, R. (1994). Eating disorder: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of 
Health Economics. 
Vervaet, M. (1996). Attitudes of schoolboys and girls toward body-weight and eating habits 
and eating-style as a risk factor for eating disorders: a pilot study in young females 
(opublicerad). 
118 
26 
27 
29 
32 
35 
36 
42 Vermeulen, M. (1996). Dutch Report on Women's Health, Amsterdam: opublicerad. 
Azevedo, M.-H.-P., Ferreira, C.-P. (1992). "Anorexia Nervosa and Bulimia: A Prevalence 
Study." Acta Psychiatry Scandinavia, 86: 432-436. 
West, R. (1994). Eating disorder: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of 
Health Economics. 
European Centre for Epidemiological Monitoring of AIDS, HIV/AIDS Surveillance in the 
European Community and COST countries: Quarterly Report no 36, 30 september 1996. 
McKeganey et al. (1992). "Female streetworking prostitution and HIV infection in Glasgow." 
BM/305:801-804. 
Piot et al. (1988). HIV infection in female prostitutes. Antwerp: Institute of Tropical Medicine. 
"HIV infection in European female sex workers: epidemiological link with the use of 
petroleum based lubricants". AIDS, 7:401-408. 
Ditch, J., Bradshaw, J. and Eardley, T. (1994). Developments in national family policies in 
1994. York: University of York. 
Medlemsstaternas rapporter om kvinnors hälsa, opublicerade. 
Sinkkonen, S. (1996). Finnish Report on Women's Health. Kuopio: opublicerad. 
Thomas, C. (1996). British Report on Women's Health. Lancaster: opublicerad. 
Riper, H., Cowley, H. (1996). Irish Report on Women's Health. Limerick: opublicerad. 
Weilandt, C. (1996). German Report on Women's Health. Bonn: opublicerad. 
Medlemsstaternas rapporter om kvinnors hälsa, opublicerade. 
Coeytaux, F.M., Leonard, A.H., Bloomer, CM. (1993). "Abortion". In: Koblinsky, M., 
Timyan, J. and Gay, J. (red.). The Health of Women: a global Perspective. Colorado: 
Westview Press. 
Ditch, J., Bradshaw, J. and Eardley, T. (1994). Developments in national family policies in 
1994. York: University of York. 
Saurel-Cubizolles, M.J., Blondel, B. (1996). La santé des Femmes. Flammarion Médecine-
Sciences, Paris. 
Segal, S., LaGuardia, K.D. (1990). "Termination of pregnancy: a global view." Baillieres Clin 
Obstet Gynecol, 4: 235-247. 
Haas, S., Schiff, I. (1988). "Symptoms of oestrogen deficiency". In: Studd, J.W.W. and 
Whitehead, M.-I. (red.) The Menopause. Oxford: Blackwell Scientific Publications, ss. 15-23. 
Kallinikos, G., Roumeloitou, A. (1995). Greek Report on Women's Health. Aten: opublicerad. 
Kroger, H. (red.) (1995). "Osteoporoosin diagnosointi ja hoito Kuopion yliopistollisen 
sairaalan alueella." Pohjois-Savon saraanhoitopiirin julkaisuja (Publikation utgiven av Norra 
Savolax sjukvårdsdistrikt) No 22/1995. Kuopio. 
Stray-Pedersen, B. (1996). "Osteoporosis - The Silent Thief. In: European Insitute of 
Women's Health, Women in Europe: Towards Healthy Ageing. Rapport från konferens den 16 
oktober 1996, Dublin: European Institute of Women's Health. 
Llewllyn-Jones, D. and Abraham, S. (1988). Menopause. Oxford: Penguin Books. 
Se t.e.x. Paganini-Hill, A. (1995). "The risks and benefits of estrogen replacement therapy: 
leisure world.". Int J Fertil Menopausal Stud, 40 (suppl 1): 54-62. Se även Boulton, A. (1996). 
"Hormone therapy may protect against Alzheimer'd disease". BMJ, Vol. 313, s. 442. 
Bailey, J., Kraft van Ermel, L (1995). "Hormone replacement therapy, current practice and 
future trends". European Menopausal Journal 2(1), 4-7. 
Martinez, F.J., Varela, E., Suarez, S. (1994). "The menopause and hormone replacement 
therapy: its prevalence in the town of Lugo". Atenciôn Primaria, 14(9): 1052-1057. 
Vermeulen, M. (1996). Dutch Report on Women's Health. Amsterdam: opublicerad. 
Birbaumer, A. (1996). Austrian Report on Women's Health. Wien: opublicerad. 
Sundh, M., Renck, B. (1996). Swedish Report on Women's Health. Karlstad: opublicerad. 
Sinkkonen, S. (1996). Finnish Report on Women's Health. Kuopio: opublicerad. 
Topo Päivi, Klaukka Timo, Hemminki Elina och Utela Antti (1991). "Use of hormone 
replacement therapy in 1976-89 by 45-64 year old Finnish women". Journal of Epidemiology 
and Community Health, 45: 277-280. 
Förenta Nationerna ( 1994). A/RES/48/104. 
Europeiska gemenskapernas kommission (1996b). Meddelande från kommissionen till rådet 
och Europaparlamentet angående kvinnohandel som syftar till sexuellt utnyttjande. KOM 
(96) 567 slutlig. Bryssel: Europeiska gemenskapernas kommission. 
119 
45 
47 
49 
50 
53 WHO (1995b). Investing in Women's Health: Central and Eastern Europe. Copenhagen: 
WHO Regional Publications 55. 
Sundh, M., Renck, B. (1996). Swedish Report on Women's Health. Karlstad: opublicerad. 
Heise, L. (1993). "Violence against women: the missing agenda". I: Koblinsky, M., Timyan,J. 
and Gay, J. (red.) The health of women: a global Perspective. Colorado: Westvkw Press. 
Romkens, R. (1996). Gewoon Geweld? Amsterdam/Lisse: Swets & Zeitlinger. 
Heise, L. (1993). "Violence against women: the missing agenda". I: Koblinsky, M., Timyan,J. 
and Gay, J. (red.) The health of women: a global Perspective. Colorado: Westview Press. 
Arcel, L.T., Mantonakis, J., Petersoon, B., et al. (1992). "Suicide attempts among Greek and 
Danish women and the quality of their relationships with husbands or boyfriends". Acta 
Psychiatr Scandinavia, 85(3), 189-195. 
Moloney, E. (1996). "Domestic violence suffered by 1 in 5 women". Irish Independent den 30 
april, 5. 
Mooney, K. (1993). The Hidden Figure: Domestic Violence in North London. Islington: 
Islington Council. 
Silva, L. (1995). "Entre Marido e Mulher Alguém Meta a Colher". À Bolina: Coleccao das 
Mulheres e dos Hornens. 
Weilandt, C. (1996). German Report on Women's Health. Bonn: opublicerad. 
Heise, L. (1993). "Violence against women: the missing agenda". I: Koblinsky, M., Timyan,J. 
and Gay, J. (red.) The health of women: a global Perspective. Colorado: Westview Press. 
Sinkkonen, S. (1996). Finnish Report on Women's Health. Kuopio: opublicerad 
Medlemsstaternas rapporter om kvinnors hälsa (1996), opublicerade. 
Haavio-Mannila, E. & Kontula, K. (red.) (1993). Suomalainen seksi. Tietoa suomalaisten 
sukupuolielämän muutoksesta. WSOY. 
Vermeulen, M. (1996). Dutch Report on Women's Health. Amsterdam: opublicerad. 
120 
(Figur-Tabell) 
121 
Fieur 7.1 
Andel kvinnor som var missnöjda med sin kroppsvikt*, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Grekland 
Förenade Kungariket 
Frankrike 
Finland 
Nederländerna 
Danmark 
EU 15 
Spanien 
Sverige 
Tyskland, ö. 
Luxemburg 
Belgien 
Portugal 
Italien 
Österrike 
Tyskland, V. 
Irland 
0% 20% 
Rangordnat efter åldersgruppen 15 - 24 ar • 
au 15 Ar 
15-24 år 
40% 60% 80% 100% 
Kalla: eurobarometer 44.3/1996 
* De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "Jag är mycket nöjd med min 
kroppsvikt" Figuren visar andelen tillfrågade som inte höll med om (antingen i viss mån eller helt) detta påstående 
Tabell 7.1 
Andel kvinnor som var missnöjda med sin kroppsvikt*, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
15-24 
år 25-34 
år 35-64 
år 65+ 
år Totalt 
Grekland 
Förenade Kungariket 
Frankrike 
Finland 
Nederländerna 
Danmark 
EU 15 
Spanien 
Sverige 
Tyskland, Ö. 
Luxemburg 
Belgien 
Portugal 
Italien 
Österrike 
Tyskland, V. 
Irland 46,5 
45,0 
40,0 
39,5 
35,7 
33,4 
33,3 
32,7 
30,5 
30,2 
29,7 
28,5 
26,9 
24,3 
23,0 
20,0 
18.9 35.3 
43,6 
41,2 
52,3 
28,7 
32,7 
30,6 
31,2 
38,2 
18,1 
38,8 
40,5 
27,4 
19,1 
28,0 
23.9 
27,1 45.9 
56,9 
43.7 
60,0 
38.0 
43,8 
40,1 
37,8 
49.3 
33,3 
42.3 
35,8 
31,0 
28,3 
33,1 
41,2 
34.2 33,7 
47,9 
28.8 
45,4 
42,4 
31,4 
30,7 
31,5 
39.3 
19,4 
26,5 
28,5 
12,6 
26,8 
40,7 
22,1 
26,8 42.1 
50,4 
40.6 
52,2 
35.6 
38,0 
35,4 
34,4 
42.6 
26,9 
36,9 
34,3 
26,5 
25,8 
28,3 
31,7 
28.6 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
* De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "Jag ar mycket nöjd med min 
kroppsvikt." Figuren visar andelen tillfrågade som inte höll med om (antingen i viss mån eller helt) detta påstående 
122 
Fieur 7.2 
Andel kvinnor som hållit diet under det senaste året, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Grekland 
Luxemburg 
Förenade Kungariket 
Danmark 
Nederländerna 
EU 15 
Frankrike 
Spanien 
Belgien 
Italien 
Tyskland, ö. 
Finland 
Sverige 
Österrike 
Irland 
Tyskland, V. 
Portugal ab15år 
15-24 ar 
0% 20% 
Rangordnat efter Åldersgruppen 15 -24 år 40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabell 7.2 
Andel kvinnor som hållit diet under det senaste året, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
15-24 
år ab25 
år Totalt 
Grekland 
Luxemburg 
Förenade Kungariket 
Danmark 
Nederländerna 
EU 15 
Frankrike 
Spanien 
Belgien 
Italien 
Tyskland, ö. 
Finland 
Schweden 
Österrike 
Irland 
Tyskland V. 
Portugal 43,7 
40,7 
39.0 
35,8 
31,4 
23,6 
22,5 
22,1 
20,2 
19.2 
19,1 
18,6 
16.7 
15,2 
14.2 
11,7 
7,7 34,1 
34.8 
33,7 
26,4 
23.8 
24,7 
26,0 
24,6 
23,7 
26,1 
17,8 
18,5 
19,4 
18,6 
22.7 
17,4 
22.8 35.7 
35,8 
34.6 
27,7 
24.8 
24,5 
25,4 
24,1 
23.1 
24,8 
17,9 
18,5 
19,0 
18,1 
20,9 
16,7 
20.0 
Källa : Eurobarometer 44.3/1996 
123 
WW 7.3 
Andel kvinnor som var missnöjda med sin kroppsikt, efter viktkategori' 
Kvinnor 18+ år, EU 15 (1996) 
Sverige 
Tyskland, ö. 
Finland 
Frankrike 
Grekland 
Förenade Kungariket 
Danmark 
Spanien 
EU 15 
Nederländerna 
Tyskland, V. 
Irland 
Österrike 
Luxemburg 
Portugal 
Italien 
Belgien 
_) h I 30+ BMI 
kraftig övervikt 
<18BMI 
extrem undervikt 
EU-
Genomsnittet 
0% 
Rangordnat efter kraftig övervikt 20% 40% 60% 80% 100% 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
* De tillfrågade ombads uppge i vilken grad de höll med om eller inte höll med om följande påstående: "Jag fir mycket nöjd med min 
kroppsvikt" Figuren visar andelen tillfrågade som inte höll med om (antingen i viss mån eller helt) detta påstående 
Tabell 7.3 
Kumulativt antal aids-fall* 
efter smittad grupp, EU 15 (1996) 
Smittad grupp 
Homo-/bisexuell man 
Sprutnarkoman 
Homo-/bisexuell sprudnarkoman 
Blödarsjuk/koaguleringssjukdom 
Mottagare av blodtransfusion*** 
Heterosexuell kontakt 
ôveriga****/obestâmd 
Totalt Kvinnor 
Totalt, 
kumulativt** 
Antal 
14.049 
71 
1.439 
10.199 
1.597 
27.355 Totalt, 
kumullativt ** 
% 
51,4 
0,3 
5,3 
37,3 
5,8 
100 Män 
Totalt, 
kumulativt * * 
Antal 
59.260 
51.535 
2.535 
2 806 
1.635 
12.869 
6.344 
136.984 Totalt, 
kumullativt** 
% 
43,3 
37,6 
1,9 
2,0 
1,2 
9,4 
4,6 
100 
* 13 år och ålder 
** Sedan epidemin bröt ut 
*** inkl. transsexuella personer 
**** inkl. mottagare av blodpreparat 
Källa : European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, Quarterly Report No. 36, 30 september 1995. 
124 
Figur 7.4 
Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning 
huvudsakligen sker, 1985-1995 
Österrike 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
90-, 
80-
70-
60-
50-
40-
30-
20-
10 
..•.•«•£. - • - • *.v UtiUjft •fr i «—T »—i 1 1 r~~i 
85 88 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de diagnostic 
Belgien 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases - Cas 
120-j 
100-
80-
60 
40-
20-,„.-•-•' 
0 I i'""Y ;*""\""x"*'i *t i' î*""i 
85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of Diagnosis - Armée de diagnostic 
IDU-UDi Heterosex. 
EDU = Sprutnarkomaner Heterosex. = Heterosexuella 
•13 år och äldre 
••Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 
125 
Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning 
huvudsakligen sker, 1985-1995 
Danmark 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
160-1 
140-
120 
100 
80-
60-
40-
20 
^ r^r^'^T^V^r"?"'''! 
86888788 89 90 9192939495 
Year of diagnosis -Année de diagnostic 
Finland 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
30 -j 
25-
20 
15 
10-
5-
,«.••*•«,. «» •*» * 
fcffj*.*H*iy | ^» ,* *| * •» mfâ* ^.tV'yrUk^ 1.1 • • i •. y IIIJ 
85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de diagnostic 
IDU-UDi Heterosex. 
IDU = Sprutnarkomaner Heterosex. = Heterosexuella 
•13 år och äldre 
••Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 
126 
Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning 
huvudsakligen sker, 1985-1995 
Frankrike 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
2500 
2000-
1500-
1000 
500 
L •"" 
f*l—-T 1 r V^,VM''•*,,• ....... 
T i 1 r 
i 90 91 92 93 94 95 T r 
85 86 87 
Year of diagnosis - Armée de diagnostic 
Tyskland 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
1400-
1200 -
1000-
800-
800 
400-
200-
tmmtf tiYm.* m t m ' 1 t | j 1 j -i 
85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de dtagnostJc 
IDU-UDI Heterosex. 
IDU = Sprutnarkomaner Heterosex. = Heterosexuella 
•13 år och äldre 
••Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 
127 
Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning 
huvudsakligen sker, 1985-1995 
Grekland 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
140-i 
120-
100-
80 
60-
40-
20-
j M .y 1 -'jTiftfcjatffy4B|iM»ytit*«^tin., ......^ 
85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diaonos» • Anne» de diagnostic 
Irland 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
30-t 
25 
20-
15-
10 
5 / \ * 
II I I I I 1 "' i' t 1 
85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of cBagnosis - Année de ef agnostic 
IDU-UDI -•-• Heterosex. 
IDU = Sprutnarkomaner Heterosex. = Heterosexuella 
•13 år och äldre 
••Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 
12S 
Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning 
huvudsakligen sker, 1985-1995 
Italien 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
3000-1 
2500 
2000 
1500-
1000-
500-
0 Juuai4 ., -
85 88 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year ctf diagnosis-Année de dtegnostte 
Luxembure 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
12-i 
10 
8-
6-
4 
2- 4* 
o-Ri—i—i"* i V > *f—> V > i 
85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de diagnostic 
IDU-UDI Heterosex. 
IDU = Sprutnarkomaner Heterosex. = Heterosexuella 
* 13 år och äldre 
••Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 
129 
Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning 
huvudsakligen sker, 1985-1995 
Nederländerna 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
400-. 
350-
300-
250-
200-
150 
100-
50 -| 
***** «~-*r..\a****:T*:<~~:'T 
iTn—i—r—-i—i—i—i—» 
8588 87 888990 9192939495 
Year of diagnosis - Année de diagnostic 
Portugal 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
300-1 
250-
200-
150-
100-
so - ...••»••*' 
Q - —witWi i « i —»»yWlUIni 1111 i»m i » ' I' 
85 68 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de diagnostic 
IDU-UDI Heterosex. 
IDU = Sprutnarkomaner Heterosex. = Heterosexuella 
•13 år och äldre 
••Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 
130 
Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning 
huvudsakligen sker, 1985-1995 
Spanien 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
4000-* 
3500-
3000 
2500 
2000 A 
1500 
1000-
500- ' t+ »""*" 
1 1 1 \ 1 1 1 
85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de diagnostic 
Sverige 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
120-1 
100-
80-
60-
40-
20-
i.i,.,*<,ir.ft.nAyiin>yMirr«>*Trl t i i r—~ 
85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis - Année de diagnostic 
IDU-UDI -Heterosex. 
•13 är och äldre 
••Justerat till följd av förseningar 1 rapporteringen 1993-1995 
131 
Antalet aidsfall hos vuxna/ungdomar* I de två grupper där spridning 
huvudsakligen sker, 1985-1995 
Fdrenade kungariket 
Antalet fall** för varje diagnosår 
Women - Femmes 
Cases-Cas 
1200 
1000 
800-
600-
400-
200-
0 
85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 
Year of diagnosis • Année de diagnostic 
IDU-UDI -•-•Heterosex. 
* 13 år och äldre 
**Justerat till följd av förseningar I rapporteringen 1993-1995 
132 
Tabell 7.4 
Kumulativt antal aids-fall 
båda könen4, EU 15 (1996) 
Land I Totalt, kumulativt* 
30.09.1996 
Österrike 1.609 
Belgien 2.203 
Danmark 1.957 
Finland 248 
Frankrike 43.451 
Tyskland 15.308 
Grekland 1.422 
Irland 549 
Italien 35.949 
Luxemburg 114 
Nederlfindema 4.199 
Portugal 3.575 
Spanien 41.598 
Sverige 1.445 
Förenade Kungariket 13.394 
Totalt EG 1 167.021 ~ 
' Sedan epidemin bröt ut. 
Källa : European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, 
Quarterly Report No. 36, 30 September 1996 
Tabelle 7.5 
Användning av preventivmedel och fruktsamhetstal hos kvinnor, EU 15 
Land 
Österrike 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrike 
Tyskland 
Grekland 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Förenade Kungariket Kvinnor tom 
använder 
preventivmedel 
(%) 
1986-93 
71 
79 
78 
80 
81 
75 
u.s 
u.s 
78 
u.s 
76 
66 
59 
78 
81 Summerad 
fruktsamhet 
1970 1993 
2,30 
2,20 
1,90 
1,80 
2,50 
2,10 
2,30 
3,90 
2,40 
u.s. 
2,60 
2,80 
2,80 
1,90 
2,40 1,50 
1,70 
1,70 
1,90 
1,70 
1,30 
1,40 
2,10 
1,30 
1,70 
1,60 
1,60 
1,20 
2,10 
1,80 % levande f5dda 
av moder yngre 
an 20 ar, senast 
tillgängliga år 
5,76 (1992) 
3,69(1986) 
2,73(1988) 
2,70 (1992) 
2,40(1991) 
3,36(1991) 
5,82 (1992) 
4,35 (1987) 
3,00(1994) 
2,62 (1989) 
1,87 (1992) 
10,35 (1985) 
5,20 (1989) 
3,11(1986) 
8,13(1989) Fruktsamhet per 1 000 kvinnor 
15 19 år 
1970 1990 
61,4 
31,1 
32,4 
32,2 
26,4 
n.v. 
36,5 
16,9 
42,8 
28,0 
22,6 
29,4 
14,1 
34,0 
49,7 21,3 
12,2 
9,1 
12,1 
9,0 
n.v. 
26,3 
16,0 
10,0 
11,6 
8,3 
26,3 
16,7 
12,7 
33,0 
Källa : Human Development Report 1995/HFA. 1996. 
133 
Tabell 7.6 
Aborder, EU(15) 
Österrike 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrike 
Tyskland 
Grekland 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Förenade Kungariket Aborder, 
Ugstiftnmgsår Aborder per 1000 
kvinnor Aborder pé 1 000 
levande födda, alla 
ådrar Aborder på 1000 levande 
födda, under 20 år 
1975 
1990 
1970 
1975 
1992/1996 
1986 
olagligt 
1978 
1979 
1984 
1984 
1985 
1938 
1968 u.s. 
U.S. 
14,3 
7,9 
13,0 
U.S. 
U.S 
U.S 
8,6 
U.S. 
6,0 
U.S. 
5,38 
18,3 
12,18 (1993) 
(1994) 
(1990) 
(1994) 
(1994) 
(1994) 
(1994) 
(1994)» U.8. 
U.S. 
278,00 
157,34 
254,00 
146,60 
108,25 
u.s. 
287,30 
99,0 
98,70 
200,00 
92,70 
290,00 
227,48 (1992) 
(1993) 
(1990) 
(1992) 
(1991) 
(1991) 
(1992) 
(1992) 
(1994) 
(1990) 
(1993) 
(*988) u.s 
u.s 
1856,07 
961,22 
1058,00 
u.s. 
86,47 
u.s. 
U.S. 
U.S. 
558,50 
U.S. 
U.S. 
1701,40 
663,52 (1988) 
(1991) 
(1990) 
(1992) 
(1988) 
(1993) 
(1988) 
Källa : Human Development Report 1995/HFA, 1996. 
134 
Fieur 7.5 
Andel kvinnor som inte var väl underrättade om tillförsel av könshormon 
Kvinnor 35+ år,EU 15 (1996) 
Portugal 
Irland 
Spanien 
Grekland 
Italien 
Nederländerna 
Förenade Kungariket 
EU 15 
Tyskland, V. 
Tyskland, Ö. 
Österrike 
Sverige 
Frankrike 
Danmark 
Belgien 
Finland 
Luxemburg Genomsnittet 50-64 år • 
35-49 år 
0% 20% 
Rangordnat efter åldersgruppen 50 - 64 år 40% 60% 
% inte underrättade 80% 100% 
Kalla: Eurobarometer 44.3/1996 
Tabell 7.7 
Andel kvinnor som inte var väl underrättade om tillförsel av könshormon, 
Kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
<35 
år 35-49 
år 50-64 
år 65+ 
år Totalt 
Portugal 
Irland 
Spanien 
Grekland 
Italien 
Nederländerna 
Förenade Kungariket 
EU 15 
Tyskland V. 
Tyskland ö. 
Österrike 
Sverige 
Frankrike 
Danmark 
Belgien 
Finland 
Luxemburg 77,3 
69.8 
72.7 
76,7 
89,7 
67,9 
70,1 
71,7 
64,5 
67,2 
64.7 
77.0 
66.0 
71,4 
55,8 
54.6 
53,7 69,2 
64,4 
62,2 
75,8 
71,2 
65,7 
60,8 
59.3 
59.2 
51,2 
59.7 
57.3 
55,3 
53,6 
33,1 
36,4 
44.6 67,9 
67,4 
67,0 
65,2 
61,6 
50,5 
50.5 
47,1 
42,1 
40,7 
39,4 
36,5 
28,6 
26,8 
26,0 
15,2 
10,8 67,0 
74,7 
71,0 
81,0 
69,0 
51,5 
62,7 
58,5 
65,9 
54,0 
58,2 
46.1 
45,5 
41.9 
32,3 
32.8 
21,6 71,5 
68,5 
68.7 
74,6 
75.2 
62,9 
62.8 
60,9 
57.5 
54,7 
57,6 
57.4 
51,4 
51,6 
39,9 
36,7 
40.3 
Källa: Eurobarometer 44.3/1996 
135 
8. SLUTSATSER 
Denna rapport har utarbetas i syfte att ge en översikt över frågor som gäller kvinnors 
hälsa och kvinnors hälsotillstånd. Syftet med rapporten är att klarlägga hw^ofrågor som 
gäller kvinnor med utgångspunkt i de färskaste uppgifterna i gemenskapen oc i att väcka 
debatt. Rapporten är inte avsedd att utgöra en grund för ett nytt gemenskapsprogram för 
kvinnors hälsa, men de resultat man kommit fram till kommer i tillämpliga tall att 
integreras i befintliga program. Trots att de tillgängliga uppgifterna är långt från ideala 
har det varit möjligt att samla in tillräckliga uppgifter för att ge en bild av (några av) de 
många olika dimensionerna i kvinnors hälsa. Det framgår tydligt att kvinnorna i EG är 
ganska friska, både vad gäller förväntad livslängd, som för närvarande är 80 år, och 
självupplevt hälsotillstånd. I medeltal uppgav mer än 60 % av kvinnorna i EG sig vara 
vid god eller mycket god hälsa. 
Detta är ett resultat av att det skett förbättringar i kvinnors hälsa under flera årtionden, 
dels till följd av de allmänt förbättrade levnadsförhållandena i EG och dels till följd av att 
kvinnornas status i samhället förbättrats. Kvinnornas hälsa varierar självfallet från 
medlemsstat till medlemsstat, dels på grund av olika utgångslägen och dels på grund av 
att framstegen varit varierande. Tydligt är att de största framstegen gjorts i vissa av de 
medlemsstater som för tjugo år sedan hade det sämsta hälsotillståndet, medan resultaten i 
andra medlemsstater där hälsotillståndet redan länge varit gott har varit måttliga. 
Trots de förbättringar som skett finns det fortfarande anledning till oro över kvinnors 
hälsa. Nästan en av fyra kvinnor i EG uppger någon grad av funktionsnedsättning på 
grund av långvarig sjukdom. Dessutom uppger ett stort antal (och en stor procentandel) 
kvinnor en ohälsosam livsstil (t.ex. rökning, alkoholkonsumtion, stillasittande och 
ohälsosam kost). Tillsammans bidrar dessa faktorer till (mycket av) de funktions-
nedsättningar, den sjuklighet och för tidiga död som förekommer hos kvinnorna i EG. 
De främsta dödsorsakerna bland kvinnorna är hjärt- och kärlsjukdomar samt cancer. 
Båda dessa sjukdomar leder också till ett märkbart antal för tidiga dödsfall, som till stor 
del skulle kunna undvikas antingen med hjälp av primärt förebyggande verksamhet, 
förbättrade levnadsvanor eller med hjälp av sekundärt förebyggande verksamhet (tidig 
diagnos av sjukdom genom screening t.ex.). Tyvärr verkar det finnas betydande 
missuppfattningar bland kvinnorna om i vilken grad de riskerar hjärtsjukdomar och vilka 
de främsta riskfaktorerna är för denna sjukdom. 
Uppgifterna om hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande verksamhet tyder på stora 
variationer mellan medlemsstaterna vad gäller kvinnors tillgång till de tjänster de 
behöver. Det är särskilt anmärkningsvärt att mindre än hälften av kraftigt överviktiga 
kvinnor över 40 år, som lider större risk att insjukna i typ 2 diabetes, under föregående år 
genomgick kontroller för denna sjukdom som ökar snabbt och orsakar en betydande 
sjuklighet och dödlighet. Det är också anmärkningsvärt att de flesta kvinnor, oberoende 
av åldern, inte tycker att de har tillräcklig information om de möjliga fördelarna och 
nackdelarna med HRT. Dessa och andra upptäckter visar tydligt art det finns ett antal 
viktiga hälsofrågor för kvinnor som ännu inte har behandlats. 
136 
I den sista delen i rapporten har man försökt betona olika framträdande hälsofrågor som 
är av betydelse för kvinnor i olika skeden av livscykeln. Där är i synnerhet uppenbart att 
HIV och aids inte längre är en fråga endast för (homosexuella) män. Faktum är att 
kvinnor löper större risk att ådra sig sjukdomen än män, även om de fortfarande utgör en 
minoritet bland aidsoffren. Arbetet med att förhindra denna sjukdoms spridning bör 
därför också inriktas på kvinnor. Ätstörningar bland unga kvinnor verkar vara ett växande 
hälsoproblem som kan få allvarliga konsekvenser. 
Bland äldre kvinnor är ett av de största bekymren att det blir allt vanligare med 
osteoporos, något som dels beror på att antalet äldre ökaroch dels på att man inte ägnar 
tillräcklig uppmärksamhet åt möjligheterna till förebyggande och behandling. 
Avslutningsvis är det viktigt att betona att denna rapport om kvinnors hälsa inte är avsedd 
att göra gällande att man bör fästa större vikt vid kvinnors hälsa än vid mäns, utan snarare 
att deras hälsoproblem av biologiska, sociala och andra skäl skiljer sig från männens och 
att detta faktum förtjänar att uppmärksammas. Kvinnor lever måhända längre än män i 
dag, men de lider betydligt mer av sjukdomar och funktionsnedsättningar. Erkännandet 
av de hälsoproblem som är unika för kvinnor är det första steget mot en förbättring av 
deras situation. 
137 
BILAGA I 
ORDLISTA 
Anorexia nervosa: 
Ätstörning och psykologisk störning som oftast uppstår hos kvinnor. Den 
kännetecknas av extrem bantning, viktminskning och självsvält samtidigt med störd 
kroppsuppfattning och förlorad kontroll och kan leda till döden1. 
Bulimia nervosa: 
Ätstörning och psykologisk störning som oftast uppstår hos kvinnor. Den 
kännetecknas av intagande av stora mängder föda på kort tid (hetsätning) samtidigt 
med en känsla av bristande kontroll och återkommande kompenserande beteende för 
att förhindraviktökning, t.ex. genom kräkningar2. 
Sjukdomar i cirkulationsorganen: 
Till dessa räknas akut myokardinfarkt och andra ischemiska hjärtsjukdomar. Ischemi 
är lokaliserad tilltäppning av blodflödet3. 
Incidens: 
Ett begrepp som anger hur många människor som insjuknat i en viss sjukdom under en 
angiven tidsperiod (vanligtvis ett år)4. 
Spädbarnsdödlighet: 
Det årliga antalet döda barn under 1 års ålder per 1 000 levande födda barn5. 
Förväntad livslängd: 
Den ålder som en person inom en viss åldersgrupp genomsnittligt kan förväntas 
uppnå, förutsatt att den aktuella åldersspecifika dödligheten förblir oförändrad. T.ex. 
är den förväntade livslängden vid 65 års ålder det genomsnittliga antalet år som en 
person i 65 års ålder kan förväntas leva6. 
Mödradödlighet: 
Dödsfall i samband med förlossning, rapporteras vanligtvis per 100 000. 
Menopaus: 
Tidpunkt för den sista månatliga menstruationen, vilket innebär slutet på den fertila 
tiden i kvinnans liv. Menopausen i EG inträffar vid i genomsnitt 50 - 52 års ålder. 
138 
Prevalens: 
Den andel av en viss befolkning som är sjuk i en viss sjukdom vid en viss tidpunkt7. 
Förkortad förväntad livslängd (i år) på grund av död före 65 års ålder: 
Den hypotetiska ökningen av den förväntade livslängden ifall dödligheten i 
åldersgruppen 0 - 64 år utelämnas helt8. 
Standardiserat dödlighetstal (SDR): 
Antalet döda per 100 000 anpassat till ålderstrukturen hos en europeisk 
standardpopulation. Standardiserade dödlighetstal gör det möjligt att göra jämförelser 
mellan olika länder under längre tidsperioder då dödligheten mäts oberoende av olika 
åldersstrukturer och populationer. De dödlighetstal som anges i denna rapport har 
beräknats av Världshälsoorganisationen (WHO)9. 
Summerad fertilitet: 
Det genomsnittliga antalet levande födda barn som en kvinna skulle föda under sin 
livstid om hon skulle föda barn vid respektive ålder enligt det rådande genomsnittet i 
olika åldrar10. 
American Psychiatrie Association (1987), Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders 
(DSMIII-R), Washington, D.C.: American Psychiatric Association. 
Ibid. 
Eurostat (1995b), Yearbook 1995, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas ofFicella 
publikationer. 
EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, 
KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. 
Ibid. 
EGK (1995b), Den demografiska situationen i Europeiska unionen, 1994, Byrån för Europeiska 
gemenskapernas officella publikationer. 
EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, 
KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. 
WHO (1996), Health for All Database, Köpenhamn: WHO Regional Office for Europe. 
EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, 
KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. Eurostat (1995b), Yearbook 1995, Luxemburg: Byrån för 
Europeiska gemenskapernas officella publikationer. 
EGK (1995a) Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, 
KOM(95) 357 slutlig, Bryssel: EGK. 
139 
BILAGA II 
FÖRTECKNING ÖVER FIGURERNA 
Figur 1.1: Kvinnors hälsa uppmärksammas tillräckligt, 1996, kvinnor 15+ år,EU 15 
Figur 1.2: Kvinnors hälsa uppmärksammas tillräckligt, 1996, kvinnor 15+ år 
Figur 2.1 : Feminiseringskvot, 1996, (EU 15) 
Figur 2.2: Feminiseringskvot i åldersgrupperna 0 - 19 år och 60+ år, 1996 (EU 15) 
Figur 2.3: Familjer, i går och i dag, EU 15 
Figur 2.4: Tendenser i den ekonomiska indikatorn på fertilitet under de 40 senaste 
åren 
Figur 2.5: Förändringar inom sysselsättningen (EU) 
Figur 2.6: Nuvarande demografisk struktur och den aktiva befolkningens struktur 
Figur 3.1 : Förväntad livslängd vid födseln, 1970 - 1995, kvinnor, (EU 15) 
Figur 3.2: Förkortad förväntad livslängd på grund av död i förtid 
Figur 3.3: Förväntad livslängd vid födseln (i år), EU 15 (1995) 
Figur 3.4: Spädbarnsdödlighet 
Figur 3.5 : Mödradödlighet 
Figur 3.6: Hur kvinnor upplever sitt hälsotillstånd, 1996,kvinnor 15+ år, (EU 15) 
Figur 3.7: Hur kvinnor upplever sitt hälsotillstånd, äldre kvinnor, 1996, (EU 15) 
Figur 3.8: Genomsnittlig kroppslängd (cm), kvinnor 18+ år, EU 15 (1996) 
Figur 3.9: Genomsnittlig kroppslängd (cm), kvinnor 18+ år efter ålder, EU 15 (1996) 
Figur 3.10: Genomsnittlig kroppslängd (cm), kvinnor efter ålder, EU 15 ( 1996) 
Figur 4.1 : Andel personer med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom, 
kvinnor 15+år, EU 15 (1996) 
Figur 4.2: Andel kvinnor med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom 
efter åldersgrupp och grad, EU 15 (1996) 
Figur 4.3: Andel kvinnor med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom, 
kvinnor 65+år, EU 15 (1996) 
Figur 4.4: Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till följd av sjukdom eller skada, kvinnor 16+ år, EU 11 (1994) 
Figur 4.5: Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till följd av sjukdom eller skada, kvinnor 65+ år, EU 11 (1994) 
Figur 4.6: Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till följd av emotionella eller psykiska problem, kvinnor 16+ år, EU 12 
(1994) 
Figur 4.7: Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till följd av emotionella eller psykiska problem, kvinnor 65+ år, EU 12 
(1994) 
Figur 4.8: Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, 
kvinnor 15+år, EU 15 (1996) 
Figur 4.9: Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, efter 
ålder, EU 15 (1996) 
Figur 4.10: Andel som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste 
året, kvinnor 16+ år, EU 15 (1996) 
Figur 4.11: Andel som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det senaste 
året,efterålder,EU15(1996) 
140 
Figur 4.12: Genomsnittligt antal vårddagar på sjukhus under det senaste året, kvinnor 
15+år, EU 15 (1996) 
Figur 5.1: De främsta dödsorsakerna ( 1992), alla kvinnor, (EU 15) 
Figur 5.2: Dödlighet på grund av motorfordonsolyckor på allmän väg (1992), alla 
kvinnor, EU 15 
Figur 5.3: Dödlighet på grund av självmord och självförvållad skada (1992), alla 
kvinnor, EU 15 
Figur 5.4: Dödlighet i cancer (1992), kvinnor 0 - 64 år, EU 15 
Figur 5.5: Dödlighet i cancer (1992), alla kvinnor, EU 15 
Figur 5.6: Dödlighet i cancer hos kvinnor (1992), alla kvinnor, EU 15 
Figur 5.7: Dödlighet i bröstcancer (1992), kvinnor 0 - 64 år, EU 15 
Figur 5.8: Dödlighet i bröstcancer, alla kvinnor, 1992, (EU 15) 
Figur 5.9: Dödlighet i bröstcancer, alla kvinnor 1970 -1992, 1992, (EU 15) 
Figur 5.10: Dödlighet i livmoderhalscancer (1992), alla kvinnor, EU 15 
Figur 5.11: Dödlighet i livmoderhalscancer (1992), alla kvinnor, EU 15 
Figur 5.12: Dödlighet i cancer i andningsorgan 1970 -1992, kvinnor 0 - 64 år, EU 15 
Figur 5.13: Dödlighet i cancer i andningsorgan (1992), kvinnor 0 - 64 år, EU 15 
Figur 5.14: Dödlighet i cancer i andningsorgan 1992, alla kvinnor, EU 15 
Figur 5.15: Uppfattningar om vilket kön som oftare drabbas av lungcancer, alla 
kvinnor, EU 15 (1996) 
Figur 5.16: Dödlighet i sjukdomar i cirkulationsorgan (1992), kvinnor 0 - 64 år, EU 
15 
Figur 5.17: Dödlighet i sjukdomar i cirkulationsorgan ( 1992), alla kvinnor, EU 15 
Figur 5.18: Uppfattningar om vilket kön som oftare drabbas av hjärtsjukdomar, alla 
kvinnor, EU 15 (1996) 
Figur 5.19: Dödlighet i ischemisk hjärtsjukdom ( 1992), kvinnor 0 - 64 år, EU 15 
Figur 5.20: Dödlighet i ischemisk hjärtsjukdom (1992), alla kvinnor, EU 15 
Figur 5.21: Uppfattningar om de viktigaste riskfaktorerna för hjärtsjukdomar (1996), 
alla kvinnor, EU 15 
Figur 5.22: Dödlighet i cerebrovaskulära sjukdomar (1992), kvinnor 0 - 64 år, EU 15 
Figur 5.23: Dödlighet i cerebrovaskulära sjukdomar (1992), alla kvinnor, EU 15 
Figur 6.1: Andel rökare ( 1991 ), kvinnor 15+ år, vissa EU-länder 
Figur 6.2: Dödlighet som förorsakats av tobaksrökning (1990), kvinnor 35+ år, EU 
15 
Figur 6.3 : Dödlighet i leversjukdomar ( 1992), alla kvinnor, EU 15 
Figur 6.4: Andel överviktiga och underviktiga, kvinnor 18+ år, EU 15 (1996) 
Figur 6.5: Andel kvinnor som deltagit i en hjärtundersökning under det senaste året, 
kvinnor 15+år,EU 15 (1996) 
Figur 6.6: Andel kvinnor som angett att de gjort kolesteroltest det senaste året, 
kvinnor 15+år, EU 15, (1996) 
Figur 6.7: Andel kvinnor som angett att de gjort diabetestest det senaste året, kvinnor 
40+år, EU 15 (1996) 
Figur 6.8: Andel kvinnor som angett att de genomgått osteoporosundersökning det 
senaste året, kvinnor 50+ år, EU 15 (1996) 
Figur 6.9: Andel kvinnor som föredrar en kvinnlig läkare, kvinnor 15+ år, EU 15 
(1996) 
Figur 6.10: Andel kvinnor som angett att de tagit cellprov i livmoderhalsen det 
senaste året, kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
Figur 6.11: Andel kvinnor som gjort självundersökning av brösten under det senaste 
året, kvinnor 15+ år, EU 15 (1996) 
141 
Figur 6.12: Andel kvinnor som är för mammografiscreening, kvinnor 15+ år, EU 15 
(1996) 
Figur 6.13: Andel kvinnor som genomgått en mammografiundersökning det senaste 
året, kvinnor 50 - 69 år, EU 15 (1996) 
Figur 7.1 : Andel kvinnor som var missnöjda med sin kroppsvikt, kvinnor 15+ år, EU 
15(1996) 
Figur 7.2: Andel kvinnor som hållit diet under det senaster året, kvinnor 15+ år, EU 
15 (1996) 
Figur 7.3: Andel kvinnor som var missnöjda med sin kroppsvikt, efter viktkategori, 
kvinnor 18+år, EU 15 (1996) 
Figur 7.4: Andel aidsfall bland ungdomar/vuxna i de två största smittogrupperna, 
1985-1995 
Figur 7.5: Andel kvinnor som inte var väl underrättade om tillförsel av könshormon, 
kvinnor 35+år, EU 15 (1996) 
142 
BILAGA III 
FÖRTECKNING ÖVER TABELLER 
Tabell 1.1: Kvinnors hälsa uppmärksammas tillräckligt i hemlandet, 1996,kvinnor 
15+ år,EU 15 
Tabell 2.1: Andel kvinnor av den totala befolkningen i Europeiska unionen (EU 15) 
Tabell 2.2: Kvinnor och män av befolkningen i EU (15) 
Tabell 2.3 : Giftermål och skilsmässor i EU (15), 1960 -1995 
Tabell 2.4: Födelsetal och fertilitet i EU (15), 1960 -1995 
Tabell 2.5: Användning av preventivmedel och fertilitet i EU (15) 
Tabell 2.6: Sysselsättningen i EU 15, (1993) 
Tabell 2.7: Deltidssysselsättning i % av den totala sysselsättningen i EU 15, (1993) 
Tabell 2.8: Arbetslöshetstal, EU 15 (1993) 
Tabell 2.9: Könsbundna utvecklingsindex 
Tabell 3.1: Förväntad livslängd vid födseln (i år), EU 15 ( 1995) 
Tabell 3.2: Förväntad livslängd vid 15 års ålder (i år), EU 15 (1995) 
Tabell 3.3: Förväntad livslängd vid 45 års ålder (i år), EU 15 ( 1995) 
Tabell 3.4: Förväntad livslängd vid 65 års ålder (i år), EU 15 (1995) 
Tabell 3.5: Uppskattning av det egna hälsotillståndet 1996, kvinnor 15+ år, EU 15 
Tabell 3.6: Uppskattning av det egna hälsotillståndet 1996, kvinnor 65 - 74 år, EU 15 
Tabell 3.7: Uppskattning av det egna hälsotillståndet 1996, kvinnor 75+ år, EU 15 
Tabell 3.8: Genomsnittlig kroppslängd (i cm), kvinnor 18+ år efter ålder, EU 15 
(1996) 
Tabell 4.1: Funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom, kvinnor 15+ år, EU 
15(1996) 
Tabell 4.2: Andel kvinnor med funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom 
efter ålder, EU 15 (1996) 
Tabell 4.3: Funktionsnedsättning till följd av långvarig sjukdom efter ålder, kvinnor 
65+år, EU 15 (1996) 
Tabell 4.4: Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till följd av sjukdom eller skada, kvinnor 16+ år, EU 11 (1994) 
Tabell 4.5: Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till följd av sjukdom eller skada, kvinnor 65+ år, EU 11 (1994) 
Tabell 4.6: Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till följd av emotionella eller psykiska problem, kvinnor 16+ år, EU 12 
(1994) 
Tabell 4.7: Andel kvinnor med nedsatt funktionsförmåga under de senaste 2 veckorna 
till följd av emotionella eller psykiska problem, kvinnor 65+ år, EU 12 
(1994) 
Tabell 4.8: Andel kvinnor som konsulterat läkare under de 2 senaste veckorna, 
kvinnor 15+år, EU 15 (1996) 
Tabell 4.9: Andel kvinnor som konsulterat läkare under de senaste 2 veckorna, efter 
ålder, EU 15 (1996) 
Tabell 4.10: Andel kvinnor som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det 
senaste året, kvinnor 16+ år, EU 15 (1996) 
143 
Tabell 4.11: Andel kvinnor som vårdats på sjukhus (utom för förlossning) under det 
senaste året efter ålder, EU 15 (1996) 
Tabell 4.12: Genomsnittligt antal vårddagar på sjukhus under det senaste året, kvinnor 
15+år, EU 15, 1996 
Tabell 5.1: Uppfattningar om vilket kön som oftare drabbas av lungcancer, kvinnor 
15+år, EU 15 (1996) 
Tabell 5.2: Uppfattningar om vilket kön som oftare drabbas av hjärtsjukdomar, EU 
15, alla kvinnor, 1996 
Tabell 5.3: Uppfattningar om de viktigaste riskfaktorerna för hjärtsjukdomar (1996), 
alla kvinnor, EU 15 
Tabell 6.1 : Andel rökare, kvinnor 15+ år, 1991, urval av EU-länder 
Tabell 6.2: Dödlighet som förorsakats av tobaksrökning, kvinnor 35+ år, 1990, 
(EU 15) 
Tabell 6.3: Andel överviktiga och underviktiga, kvinnor 18+ år, 1996, (EU 15) 
Tabell 6.4: Andel kvinnor som deltagit i en hjärtundersökning under det senaste året, 
kvinnor 15+år, 1996, (EU 15) 
Tabell 6.5: Andel kvinnor som angett att de gjort kolesteroltest det senaste året, 
kvinnor 15+ år, 1996, (EU 15) 
Tabell 6.6: Andel kvinnor som angett att de gjort diabetestest det senaste året, kvinnor 
15+år, 1996, (EU 15) 
Tabell 6.7: Andel kvinnor som angett att de gjort diabetestest det senaste året, kvinnor 
50+år, 1996, (EU 15) 
Tabell 6.8: Andel kvinnor som föredrar en kvinnlig läkare, kvinnor 15+ år, 1996, 
(EU 15) 
Tabell 6.9: Andel kvinnor som angett att de tagit cellprov från livmoderhalsen det 
senaste året, kvinnor 15+ år, 1996, (EU 15) 
Tabell 6.10: Andel kvinnor som gjort självundersökning av brösten under det senaste 
året, kvinnor 15+ år, 1996, (EU 15) 
Tabell 6.11: Andel kvinnor som är för mammografiscreening, kvinnor 15+ år, 1996, 
(EU 15) 
Tabell 6.12: Andel kvinnor som genomgått en mammografiundersökning det senaste 
året, kvinnor 15+ år, 1996, (EU 15) 
Tabell 7.1: Andel kvinnor som var missnöjda med sin kroppsvikt, kvinnor 15+ år, 
1996, (EU 15) 
Tabell 7.2: Andel kvinnor som hållit diet under det senaster året, kvinnor 15+ år, 
EU 15 
Tabell 7.3: Kumulativt antal aids-fall efter smittad grupp, EU 15 (1996) 
Tabell 7.4: Kumulativt antal aids-fall i båda könen, EU 15 (1996) 
Tabell 7.5: Användningen av preventivmedel och fertilitetstal hos kvinnor, EU 15 
Tabell 7.6: Aborter, EU 15 
Tabell 7.7: Andel kvinnor som inte var väl underrättade om tillförsel av könshormon, 
kvinnor 15+år, EU 15 (1996) 
144 
BILAGA IV 
BIBLIOGRAFI 
Abel-Smith, B., Figueras, J., Holland, W., McKee, M., Mossialos, E. (1995), Chokes in 
Health Policy. London: Dartmouth. 
Alary, M. et al. (1993), "HIV infection in European female sex workers: epidemiological link 
with the use of petroleum based lubricants," AIDS, 7:401-408. 
American Psychiatric Association (1987,), Diagnostic and Statistical Manual of Mental 
Disorders (DSMIII-R), Washington, D.C.: American Psychiatric Association. 
Arcel, L.T., Mantonakis J., Petersson, B., et al. (1992), "Suicide attempts among Greek and 
Danish women and the quality of their relationships with husbands or boyfriends," Acta 
Psychiatry Scandinavica, 85(3), 189-95. 
Azevedo, M. H. P.; Ferreira, C. P. (1992), "Anorexia Nervosa and Bulimia: A Prevalence 
Study," Acta Psychiatry Scandinavica, 86 : 432-436. 
Bailey, J., Kraft van Ermel, L. (1995), "Hormone replacement therapy, current practice and 
future trends," European Menopause Journal, 2(1), 4-7. 
Baptista, F. et. al. (1996), "The Prevalence of Disturbances of Eating Behaviour in a 
Portuguese Female University Population," European Eating Disorders Review, 4(0), 
144.1-11. 
Bentham G., et al (1995), "Factors affecting non-response to cervical cytology screening in 
Norfolk, England," Soc Sci Med, 40: 131-35. 
Bille-Brahe U., Jessen G. (1994), "Suicide in Denmark, 1922-1991: The Choice of Method, " 
Acta Psychiatrica Scandinavica, 90 (2) 91-96. 
Birbaumer, A. (1996), Austrian Report on Women's Health, Vienna: Opublicerad. 
Blair, S.N. et al. (1989), "Physical fitness and all-cause mortality," Journal of American 
Medical Association, 262(17):2395-2401. 
Blumen-Kantz, M. (1996), "Obesity: The World's Oldest Metabolic Disorder," Mednews. 
Boulton, A. (1996), "Hormone therapy may protect against Alzheimer's disease," BMJ, 
Vol.313, p. 442. 
British Diabetic Association (1996,), Counting the Cost: The Real Impact of Non-Insulin 
Dependent Diabetes, London: British Diabetic Association. 
British Heart Foundation (1996), personal communication. 
Bruggeman, K. (1996), Belgian Report on Women's Health, Bryssel: Opublicerad. 
Burdorf, A., Swuste, P. Maas, P.v.d. (1988), "Asbest en gezondheid: van patientbespreking 
naar erkenning van beroepsziekten in Nederland," Ned Tijdschr Geneeskunde, 132:2162-7. 
Canadian Task Force on the Periodic Health Examination (1986), "The Periodic Health 
Examination: 2, 1985 update," Can Med Assoc J, 134:724-729. 
Cancer screening for patients (1995), Mednews, 208/05499, December 1996. 
CancerNet (1996a), Screening for cervical cancer, 208/04728,. National Cancer Institute. 
CancerNet (1996b), Prevention of cervical cancer, 208/04734, National Cancer Institute. 
Chou, S.P., Dawson, D.A. (1994), "A study of the gender differences in morbidity among 
individuals diagnosed with alcohol abuse and/or dependence," JSubst Abuse, 6:381-392. 
Coeytaux, F.M., Leonard, A.H., Bloomer, CM. (1993), "Abortion," in: Koblinsky, M., 
Timyan, J., and Gay, J. (eds.), The health of women: a global perspective, Colorado: 
Westview Press. 
Da Silva, L.F. (1996), Portuguese Report on Women's Health, Port: Opublicerad. 
145 
Davey-Smith, G., Blane, D., Bartley, M. (1994), "Explanations for socio-economic 
differentials in mortality. Evidence from Britain and elsewhere," European Journal of 
Public Health, A: 131-144. 
Ditch, J., Bradshaw, J., Eardley, T. (1994), Developments in national family policies in 1994. 
York: University of York. 
Donaldson, R.J. and Donaldson, L.J. (1993), Essential Public Health Medicine, Dordrecht: 
Kluwer Academic Publishers. 
Dooghe, G. and Appleton, N. (1995), Elderly Women in Europe. Choices & Challenges, 
Leuven: Centrum voor Bevolkings- en Gezinsstudies. 
Europeiska gemenskapernas kommission (EGK) (1990), Europa mot caner: 1990-1994, den 
andra handlingsplanen, Luxemburg. 
EGK (1992), direktiv 92/85/EEG, 10.10.1992, Bryssel, EGK. 
EGK (1995a), Rapport från kommissionen om hälsotillståndet i Europeiska gemenskapen, 
1995, KOM(95) 357 slutlig, Bryssel, EGK. 
EGK (1995b), Den demografiska situationen i Europeiska unionen, 1994, Luxemburg: Byrån 
för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. 
EGK (1995c), "Kampen mot cancer: handlingsplan för 1996-2000", Social Europe Two Years 
of community social policy: July 1993 - June 1995, Luxemburg: Byrån för Europeiska 
gemenskapernas officiella publikationer. 
EGK (1996a), Den demografiska situationen i Europeiska unionen, 1995, Luxemburg: Byrån 
för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. 
EGK (1996b), Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet angående 
kvinnohandel som syftar till sexuellt utnyttjande, KOM(96) 567 slutlig, Bryssel, EGK. 
Eshoj, O., et al. (1994), "Increased prevalence of insulin-treated diabetes mellitus in Funen 
County, Denmark," Journal of Internal Medicine, 235 (5) 405-10. 
European Bureau for Action on Smoking Prevention ( 1994), Tobacco and health in the 
European Union, an overview. Bryssel: BAS P. 
European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, HIV/AIDS Surveillance in the 
European Community and COST countries: Quarterly Report no 36, 30 September 1996. 
European Journal of Cancer Prevention (1994), Vol 3, Supplement 1. 
European Observatory for SMEs, Fourth Annual Report 1996, p. 330. 
European Working Group (1996), Environmental tobacco smoke and lung cancer risk 
Trondheim: European Working Group. 
Eurostat (1993),. Population and social conditions. Women in the European Community, 
Rapid Reports, nr 10, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella 
publikationer. 
Eurostat (1995a), Women and Men in the European Union: A Statistical Portrait, Luxemburg: 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. 
Eurostat (1995b), Yearbook 1995, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas 
officiella publikationer. 
Eurostat (1996), Social Portrait of Europe, Luxemburg: Byrån för Europeiska 
gemenskapernas officiella publikationer. 
Fiebach, N.H., Viscoli, M. and Horwitz, R.I. (1990), "Differences between Women and Men 
in Survival after Myocardial Infarction: Biology or Methodology?" JAMA, Vol.263, Nr 8, 
1092-1096. 
Fisher, N.J., Nielsen, P.K. (1993), "Död efter tidigare självförvållad förgiftning. En 
undersökning under tio år från en intensivvårdsenhet." (på danska), Ugeskrift for Lœger, 
155:1857-61 
Folkhälsoinstitutet & Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (1995,), Alkohol 
och narkotikautvecklingen i Sverige. Rapport 95. Stockholm, Sverige. 
146 
Folkhälsoinstitutet och Socialstyrelsen (1995,), Ett liv av vikt. Regeringens uppdrag'av 
anorexia-bulemia, Stockholm, Sverige. 
Foster, R.S., Constanza, M.C. (1984), "Breast self-examination practices and breast cancer 
survival," Cancer, 53:999-1005. 
Foster, W.R., Burton, B.T. (eds) (1985), "National Institutes of Health Consensus Conference: 
Health Implications of Obesity," Ann Intern Med, 103: 977-1077. 
Frigo, A.C. (1996), Italian Report on Women's Health, Padova: Opublicerad. 
Förenta Nationerna (1991), The World's Women 1970-1990, Trends and Statistics. New York: 
Förenta Nationerna. 
Förenta Nationerna (1994), A/RES/48/104. 
Förenta Nationernas utvecklingsprogram (1995), Human Development Report 1995. New 
York: Oxford University Press. 
Gatrell A., Maddocks A., Kirwan M., Garnett S. (1995), "Making GIS sing and dance to a 
Purchaser's tune, "Proceedings AGI 1995. 
Glenn, S.W., Parsons, O.A., Stevens, L. (1989), "Effects of alcohol abuse and familial 
alcoholism on physical health in men and women," Health Psychol, 8:325-341. 
Haas, S., Schiff, I. (1988), "Symptoms of oestrogen deficiency," in: Studd, J.W.W. and 
Whitehead, M. I. ( eds.), The Menopause. Oxford: Blackwell Scientific Publications, s. 15-
23. 
Haavio-Mannila E., Kontula K. (eds.) (1993,), Suomalainen seksi. Tietoa suomalaisten 
sukupuolielämän muutoksesta. WSOY. 
Hall, E.M., Johnson, J.V., Tsou, T. (1993), "Women, Occupation, and Risk of Cardiovascular 
Morbidity and Mortality," Occupational Medicine, Vol.8, Nr 4, 709-719. 
Hein, Suadicani, Gyntelberg (1992), "Lung Cancer Risk and Social Class," Danish Medical 
Bulletin, 39:173-6. 
Heise, L. (1993), "Violence against women: the missing agenda," in: Koblinsky, M., Timyan, 
J., and Gay, J. ( eds.), The health of women: a global Perspective. Colorado: Westview 
Press. 
Hoek, H.W. ( 1995), "Impact of Urbanization on Detection of Eating Disorders," Psychiatry 
152:8, 1272-1278. 
Irish Department of Health (1995), Developing a Policy for women's Health: A Discussion 
Document. Dublin: Stationary Office. 
Kallinikos, G., Roumeliotou, A. (1996), Greek Report on Women's Health, Athens: 
Opublicerad. 
Khan, S. et al. (1990), "Increased Mortality of Women in Coronary Artery Bypass Surgery: 
Evidence for Referral Bias," Ann Int Med, 112: 561-567. 
King, H., Zimmet, P. (1988), "Trends in the prevalence and incidence of diabetes: non-
insulin-dependent diabetes mellitus," World Health Statistics Quarterly Rapport 
Trimestriel de Statistiques Sanitaires Mondiales, 41 (3-4) 190-6. 
Kliewer, E.V., Smith, K.R (1995), "Breast cancer mortality among immigrants in Australia 
and Canada," Journal of the National Cancer Institute, 87(15): 1154-1161. 
Kroger, H. (éd.) (1995), "Osteoporoosin diagnoisointi ja hoito Kuopion yliopistoUisen 
sairaalan alueella," Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin julkaisuja, Publication Series of the 
Pohjois-Savo Hospital District, No 22/1995, Kuopio. 
Laara, E., Day N.E., Hakarna M. (1987), "Trends in mortality from cervical cancer in the 
Nordic countries: association with organized screening programmes," The Lancet, 
8544:1247-9. 
Law, M.R., Hackshaw, A.K. (1996), "Environmental Tobacco Smoke," Br Med Bull; 52: 22-
34. 
Lee, P.N. (1992), Environmental tobacco smoke and mortality. Bask: Karger. 
147 
Le, M.G., Hill, C, Kramar, A., Flamant, R. (1984), "Alcoholic beverage consumption and 
breast cancer in a French case-control study," Am J Epidemiol, 120:350-357. 
Le Geyte, M., Mant, D., Vessey, M.P., et al. (1992), "Breast self-examination and survival 
from breast cancer," Br J Cancer, 66:917-918. 
Lerner, D.J., Kannel, W.B. (1986), "Patterns of coronary heart disease morbidity and mortality 
in the sexes: A 26-year follow-up of the Framingham population," American Heart 
Journal, Vol.111, Nr 2, 383-390. 
Llewellyn-Jones, D., and Abraham, S. (1988), Menopause. Oxford: Penguin Books. 
Marmot, M., Brunner, E. (1991), "Alcohol and cardiovascular disease: the status of the U 
shaped curve," BMJ; 303:565-568. 
Martinez, F.J., Varela E., Suarez S. (1994), "The menopause and hormone replacement 
therapy: its prevalence in the town of Lugo," Atenciôn Primaria, 14(9); 1052-7. 
McKeganey, N., et al. (1992), "Female streetworking prostitution and HIV infection in 
Glasgow," BMJ, 305: 801-804. 
McWilliams, M., Gray, A.M. (1996), Nothern Irish Report on Women's Health, Belfast: 
Opublicerad. 
Ministère de la Sante de Grand-Duché de Luxembourg (1994), Sante pour Tous, Luxembourg. 
Hälsoministeriet, Danmark (1994a), Lifetime in Denmark, Köpenhamn: Hälsoministeriet. 
Hälsoministeriet, Danmark( 1994b), Trends in Sucide Mortality in Denmark, (på danska), 
Köpenhamn: Hälsoministeriet. 
Hälsoministeriet, Danmark (1994c), Cancer Trends and Cancer Mortality in Denmark, (på 
danska), Köpenhamn: Hälsoministeriet. 
Hälsoministeriet, Danmark(1994d), Heart Disease in Denmark, (på danska), Köpenhamn: 
Hälsoministeriet. 
Moloney, E. (1996), "Domestic violence 'suffered by 1 in 5 women'," Irish Independent, 30 
April, 1996. 
Mooney K. (1993), The Hidden Figure: Domestic Violence in North London. Islington: 
Islington Council. 
Nordentoft, M., et al. (1993) "High mortality by natural and unnatural causes: A 10 year 
follow up study of patients admitted to a poisoning treatment centre after suicide attempts, " 
BMJ, 306: 1637-41. 
North, C.S. (1996), "Alcoholism in women - more common — and serious ~ than you might 
thinks Postgrad Med, 100:221-224. 
Nyström, L., Rutqvist, L.E., Wall, S et al. (1993), "Breast cancer screening with 
mammography: an overview of Swedish randomised trails", Lancet, 341: 973-978. 
O'Malley, M.S., Fletcher, S.W. (1987), "Screening for breast cancer with breast self 
examination," JAMA; 257:2197-2203. 
Paganini-Hill, A. (1995), "The risks and benefits of estrogen replacement therapy: leisure 
world," Int J Fertil Menopausal Stud, 40(suppl l):54-62. 
Petersson, B. (1996), Danish Report on Women's Health, Copenhagen: Opublicerad. 
Peto, R. et al. (1994), Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect 
estimates from vital statistics, Oxford: Oxford Medical Publications. 
Pi-Sunyer, F.X. (1993), "Medical Hazards of Obesity," Ann Intern Med, 119:665-660. 
Piot, P., et al. (1990), HIV infection in female prostitutes, Antwerp: Institute of Tropical 
Medicine. 
Platts et al. (1992), "WHO/EURO Multi-Centre Study on Parasuicide," Acta Psychiatry 
Scandinavica, 85:97-104. 
Pukkala (1993), Women and men in Finland, Living Conditions 1995:1, Finnish Cancer 
Registry: Cancer Statistics of NAWH. 
Riper, H., Cowley, H. (1996), Irish Report on Women's Health, Limerick: Opublicerad. 
148 
Roberts, H. (1992), "Introduction: women's health matters," in: Women's Health Matters. 
Roberts, H. (éd.), London: Routledge, pp. 1-10. 
Rohan, T.E., McMichael, A.J. (1988), "Alcohol consumption and risk of breast cancer," Int J 
Cancer, 41:695-699. 
Romkens, R. (1992), Gewoon Geweld? Amsterdam/Lisse: Swets & Zeitlinger. 
Salonen, J.T., Nyyssönen, K., Korpela, H., Tuomilehto, J., Seppänen R., Salonen, R. (1992), 
"High stored iron levels are associated with excess risk of myocardial infarction in eastern 
Finnish men," Circulation, 86:803-811. 
Sanchis, C. (1996) Spanish Report on Women's Health, Valencia: Opublicerad. 
Saurel-Cubizolles, M.J., Blondel, B. (1996), La Sante des Femmes, Paris: Flammarion 
Médecine-Sciences. 
Schaapveld, K., Hirasing, R.A. (1993), Preventiegids, Assen/Maastricht: Van Gorcum. 
Scientific American (1996), Special Issue: What you need to know about cancer, vol.275, nr 3. 
Screening for cervical cancer (1996), Mednews (208/04728), March 1996. 
Segal, S., LaGuardia, K.D. et al., (1990), "Termination of pregnancy: a global view," 
Baillieres Clin Obsiet Gynecol, 4:235-247. 
Silva, L. (1995), "Entre Marido e Mulher Alguém Meta a Colher". In: À Bolina: Colecçao das 
Mulheres e dos Hornens. 
Sinkkonen, S. (1996), Finnish Report on Women's Health, Kuopio: Opublicerad. 
Smith, G.D. and A.N. Phillips (1996), "Passive smoking and Health: Should we believe Philip 
Morris's 'experts'?" BMJ; 313: 929-33. 
Stray-Pedersen, B. (1996), "Osteoporosis - The Silent Thief in: European Institute of 
Women's Health, Women in Europe: Towards Healthy Ageing, Conference Report, 16 
October 1996, Dublin: European Institute of Women's Health. 
Sundh, M., Renck, B. (1996) Swedish Report on Women's Health, Karlstad: Opublicerad. 
Sytkowski, P.A., Kannel, W.B., D'Agostino, R.B. (1990), "Changes in risk factors and the 
decline in mortality from cardiovascular disease," N Engl J Med, 322:1635-41. 
The National Women's Health Resource Center (1992), National Women's Health Report, 
New York: The National Women's Health Resource Center. 
Thomas, C. (1996), British Report on Women's Health, Lancaster: Opublicerad. 
Thomasson, H.R. (1995), "Gender differences in alcohol metabolism. Physical responses to 
ethanol," Recent Dev Alcohol, 12:163-179. 
Thornton, L. (1992), Smoking in pregnancy: behaviour, belief and attitudes of women 
attending a Dublin maternity hospital. Dublin: Ph.D. thesis submitted for Membership of 
the Faculty of Public Health Medicine of the Royal College of Physicians of Ireland 
(opublicerad). 
Topo Päivi, Klaukka Timo, Hemminki Elina ja Uutela Antti (1991), "Use of hormone 
replacement therapy in 1976-89 by 45-64 year-old Finnish women," Journal of 
Epidemiology and Community Health, 45: 277-280. 
Tunstall-Pedoe, H. et al. (1994), "Myocardial Infarction and Coronary Deaths in the WHO 
MONICA Project," Circulation, 90:583-612. 
Vermeulen, M. (1996), Dutch Report on Women's Health, Amsterdam: Opublicerad. 
Vervaet, M. et al. (odaterad), Attitudes of schoolboys and girls towards body-weight and 
eating habits and Eating-style as a risk factor for eating disorders: a pilot study in young 
females. (Belgien, opublicerad) 
Vioque J, Fenoilar J. (1995), "The distribution of mortality by cervical cancer in Spain from 
1981 to 1986. An ecological study," Medicina Clinica, 104 (8): 287-92. 
West, R. (1994), Eating disorders: anorexia nervosa and bulimia nervosa. London: Office of 
Health Economics. 
Wielandt, C. (1996), German Report on Women's Health, Bonn: Opublicerad. 
149 
World Health Organization (WHO) (1994), Health in Europe, European Series, Nr *56, 
Regional Publications, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe. 
WHO (1995a), Highlights on Women's Health in Europe. Copenhagen: WHO Regional Office 
for Europe. 
WHO (1995b), Investing in women's health: Central and Eastern Europe. Copenhagen: WHO 
Regional Publications, 55. 
WHO (1995c), Highlights on Health in Belgium, Copenhagen: WHO Regional Office for 
Europe (draft) 
WHO (1995d), Highlights on Health in Denmark, Copenhagen: WHO Regional Office for 
Europe (draft). 
WHO (1995e), Highlights on Health in France, Copenhagen: WHO Regional Office for 
Europe (draft). 
WHO (1995f), Highlights on Health in Germany, Copenhagen: WHO Regional Office for 
Europe (draft). 
WHO (1995g), Highlights on Health in Greece, Copenhagen: WHO Regional Office for 
Europe (draft). 
WHO (1995h), Highlights on Health in Ireland, Copenhagen: WHO Regional Office for 
Europe (draft). 
WHO (1995i), Highlights on Health in Italy, Copenhagen: WHO Regional Office for Europe 
(draft). 
WHO (1995j), Highlights on Health in Luxembourg, Copenhagen: WHO Regional Office for 
Europe (draft). 
WHO (1995k), Highlights on Health in Portugal, Copenhagen: WHO Regional Office for 
Europe (draft). 
WHO (1995m), Highlights on Health in Spain, Copenhagen: WHO Regional Office for 
Europe (draft). 
WHO (1995n), Highlights on Health in The Netherlands, Copenhagen: WHO Regional Office 
for Europe (draft). 
WHO (1995o), Highlights on Health in the United Kingdom, Copenhagen: WHO Regional 
Office for Europe (draft). 
Willett, W.C, et al. (1987), "Moderate alcohol consumption and the risk of breast cancer," N 
Eng J Med, 316:1174-1180. 
KÄLLOR 
EGK (1995), The demographic situation in the European Union, 1994, Luxemburg: Byrån för 
Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. 
EKG (1996a), The demographic situation in the European Union, 1995, Luxemburg: Byrån 
för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer. 
European Centre for the Epidemiological Monitoring of AIDS, HIV/AIDS Surveillance in the 
European Community and COST countries: Quarterly Report no 36, 30 September 1996. 
Europeiska unionen: A Statistical Portrait. Luxemburg: Byrån för Europeiska 
gemenskapernas officiella publikationer. 
Eurostat (1995b), Yearbook 1995, Luxemburg: Byrån för Europeiska gemenskapernas 
officiella publikationer. 
Eurostat (1996), Social Portrait of Europe, Luxemburg: Byrån för Europeiska 
gemenskapernas officiella publikationer. 
Eurostat databas, 1997. 
150 
OECD (1994), Employment Outlook. Paris: OECD, juli, 1994. 
OECD (1995), The Labour Force Statistics: 1973-1993. Paris: OECD. 
Peto, R. et al. (1994), Mortality from smoking in developed countries. 1950-2000. Indirect 
estimates from vital statistics, Oxford: Oxford Medical Publications. 
WHO (1995p), 1994 World Health Annual Statistics. Geneva: WHO. 
WHO (1996), Health for All Database, Köpenhamn: WHO Regional Office for Europe. 
151 
BILAGA V 
MEDLEMSSTATERNAS SAMORDNARE 
Medlemsstaternas samordnare förberedde oupublicerade nationella rapporter om 
kvinnors hälsa som användes vid sammanställandet av denna rapport. 
Österrike 
Andrea Birbaumer 
Technische Universitat Wien 
Instf. Gestaltungs- und Wirkungsforschung 
AbteilungfurCSCW 
Wien 
Belgien 
Katrien Bruggeman 
Prof. Mieke van Haegendoren 
Nederlandstalige Nationale Vrouwenraad 
'De Amazone 
Bryssel 
Danmark 
Dr. Birgit Petersson 
Department of Social Medicine 
Medical Female Research Unit 
University of Copenhagen 
Panum Institute 
Köpenhamn 
Finland 
Prof. Sirkka Sinkkonen 
Prof. Katri Vehviläinen-Julkunen 
Department for Health Policy and Management 
University of Kuopio 
Kuopio 
152 
Frankrike 
(Sanimanställning på basen av: Saurel-Cubizolles, M.J., Blondel, B. (1996), La Sante des 
Femmes. Paris: Flammarion Médecine-Sciences, se bibliografiska referenser, denna 
publikation har inte initierats av Europeiska projektet för kvinnors hälsa). 
Dr. Beatrice Blondel 
INSERM 
Unité de Recherches Epidemiologiques sur la Santé des Femmes et des Enfant-U 149 
Villejuif Cedex 
Frankrike 
Tyskland 
Dr. Caren Weilandt 
Adrienne Zeir 
Wissenschaftliches Institut der Arzte Deutchslands (WIAD) 
Bonn 
Grekland 
Dr. George Kallinikos 
Prof Anastasia Roumeliotou 
National School of Public Health 
Aten 
Irland 
Drs. H. Riper 
H. Cowley 
University of Limerick 
Limerick 
Italien 
Prof. Francesco Grigoletto 
Dr. Anna Chiara Frigo 
Universita' degli Studi di Padova 
Instituto di Igiene 
Padova 
Luxemburg 
Drs. H. Riper 
University of Limerick 
Limerick 
Nederländerna 
Mary Vermeulen 
Foundation Augustus 
Amsterdam 
153 
Nordirland 
Dr.Monica Mc Williams 
Dr. Ann Marie Gray 
University of Ulster 
Belfast 
Portugal 
Prof. Luisa Ferreira Da Silva 
Comissao Para a Igualdade e Para os Direitos das Mulheres 
(Kommissionen för jämställdhet och kvinnors rättigheter) 
Ministeriet för sysselsättning och social trygghet 
Porto 
Spanien 
Carmen Sanchis 
Institute of Public Health of Valencia 
Generalitat Valenciana (Conselleria de Sanitat i Consum) 
Institut Valencia d'Estudis en Salut Publica (IVESP) 
Valencia 
Sverige 
Mona Sundh 
Barbro Renck 
Centrum for Folkhälsoforskning 
Karlstad 
Förenade kungariket 
Dr. Carol Thomas 
University of Lancaster 
Dept. of Applied Social Science 
Lancaster 
154 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 224 slutlig 
DOKUMENT 
SV 05 
Katalognummer : CB-CO-97-214-SV-C 
ISBN 92-78-19704-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg