SV Europeiska unionens officiella tidning C 70/27

Offentliggörande av en ansökan enligt artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2009/C 70/09)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 (1). Invändningar måste komma in till kommissionen inom sex månader efter dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTNING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

”MAKÓI VÖRÖSHAGYMA” eller ”MAKÓI HAGYMA”

EG-nr: HU-PDO-005-0387-21.10.2004

SUB ( X ) SGB ( )

Denna sammanfattning ger information om de viktigaste delarna av produktspecifikationen.

1. Behörig myndighet i medlemsstaten:

Namn: Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály Adress: 1055 Budapest Kossuth Lajos tér 11. MAGYARORSZÁG Tfn: +36 13014419 Fax: +36 13014808 E-post: zobore@fvm.hu

2. Grupp:

Namn: Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa Adress: 6900 Makó Návay Lajos tér 5-7. MAGYARORSZÁG Tfn: +36 62/212865, +36 62/213676 Fax: +36 62/213676, +36 62/212865 E-post: hagymatanacs@vnet.hu Sammansättning: Producenter/bearbetningsföretag (X) Övriga ( X )

3. Produkttyp:

Klass 1.6 – Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

4. Produktspecifikation:

(Sammanfattning av kraven enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1. Beteckning

”Makói vöröshagyma” eller ”Makói hagyma”

4.2. Beskrivning

”Makói vöröshagyma” eller ”Makói hagyma” (Allium cepa L.) hör till släktet Allium, som har anpassat sig väl till de lokala förhållandena i regionen Makó. De egenskaper som ”Makói vöröshagyma” eller ”Makói hagyma” har fått tack vare den geografiska omgivningen är högt torrsubstansinnehåll, stark smak och god lagringsduglighet. Endast sorterna ”Makói CR” (klimathärdig), ”Csanád” och ”Makói Bronz” får användas.

Lökarna är något avlånga längs sin längdaxel, har en rund form och en diameter på 35–80 mm. De bronsfärgade, glänsande, hårda, flerskiktade yttre skalen är tätt slutna och skyddar fullständigt de inre löklagren. Lökens innanmäte är elfenbensfärgat, hårt och kompakt. De odlingsmetoder som är typiska för regionen Makó och det torra vädret i slutet på sommaren ger ett högt torrsubstansinnehåll på 16 %, vilket är betydligt högre än genomsnittet. Lökarna har god hållbarhet, god lagringsduglighet, gror sent och behåller sitt näringsvärde över vintern. Den låga vattenhalten i lökarna hindrar dem från att förfaras. Lökarnas karaktäristiska starka, kryddiga smak beror på den höga halten av allylsulfid.

4.3. Geografiskt område

Ursprungsbeteckningarna ”Makói vöröshagyma” eller ”Makói hagyma” får endast användas om lök som härstammar från den region som omfattar nedanstående orter i de angränsande områdena i länen Csongrád och Békés.

Regionen omfattar följande orter:

— Csongráds län: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak

— Békés län: Tótkomlós, Békéssámson.

4.4. Bevis på ursprung

”Makói vöröshagyma” eller ”Makói hagyma” får endast användas om lök vars odling och spårbarhet finns dokumenterad i det register över skyddade ursprungsbeteckningar (Eredetvédelmi Napló) som godkänts av rådet för lökprodukter (Hagyma Terméktanács).

En besprutningsdagbok (Permetezési Napló) som förs enligt särskilda föreskrifter är en oskiljaktig del av registret över skyddade ursprungsbeteckningar.

Rådet för lökprodukter granskar på odlarens eller handlarens begäran hela odlingsprocessen, och om kraven uppfylls får produkten förses med beteckningen ”Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség” (kvalitetskontrollerad av rådet för lökprodukter).

Rådet för lökprodukter medverkar också i kontrollen av att bestämmelserna om geografiska beteckningar följs och att ursprungsbeteckningar används på ett lagligt sätt.

4.5. Framställningsmetod

Tvåårig odlingsmetod:

Vid tvåårig odling sås små frön (s.k. svartfrön) tätt för uppdrivning av små lökar (s.k. sättlökar) som följande år används som förökningsmaterial för odling av fullt utvecklade lökar.

Sättlök trivs bäst i en jordmån som är jämn, medeltung, lös och klumpfri och har rik humus- och näringshalt och ett neutralt pH-värde (den s.k. Makó-jordmånen).

Växelbruket förutsätter att löken odlas endast vart femte år på samma plats.

Odling av sättlökar:

Jordbearbetning: Djupplöjning på hösten i oktober och vidare jordbearbetning nästa vår. Utsädet sås från slutet av februari till början av mars på en jämn, lucker såbädd i en rad (20 cm radavstånd) eller i två rader (5–30 cm radavstånd). En frömängd på 100–120 kg/ha (25–28 miljoner frön/ha) sås på ett djup av 3–3,5 cm. I mitten av augusti när sättlökarna har mognat plockas det torkade skaftet bort och lökarna samlas in, rengörs från jord, eftermognas, levereras och sorteras efter storlek.

De sorterade sättlökarna lagras i grovmaskiga säckar över vintern. I november inleder lökodlarna i Makó sin särskilda framställningsmetod genom att värmebehandla sättlökarna. Värmebehandlingen förhindrar knoppbildning och under det andra året utvecklas inga sådana stjälkar som gör sättlökarna värdelösa. I samband med värmebehandlingen värms sättlökarna inom 12 dagar gradvis upp från 3–5 °C, som motsvarar lagringstemperaturen, till 30–32 °C, och förvaras i denna temperatur i 30–60 dagar, beroende på storlek (under denna period värms de upp till 32–35 °C under en tiodagarsperiod). Därefter kyls de ner igen till temperaturen 10–14 °C för utplantering.

Odling av matlök:

Odlingen av matlökar av sorten ”Makói vöröshagyma” eller ”Makói hagyma” sker under det följande året. På våren rengörs de värmebehandlade sättlökarna och skyddas mot skadedjur. I mitten av april sätts lökarna när marken börjar värmas upp. På jordmånen och växelbruket ställs samma krav som vid odling av sättlökar. Beroende på storleken sätts 15–25 lökar per löpmeter på ett djup av 3–5 cm.

Det är viktigt att lökarna får lämplig näring, hålls fria från ogräs och att det integrerade växtskyddet dokumenteras i besprutningsdagboken. Lökarna skördas under senare hälften av augusti (upptagning, torkning i strängar, insamling, leverans) och därefter lagras eller säljs lökarna.

Ettårig odlingsmetod (direktsådd):

Den ettåriga odlingen börjar i mars med sådden av 5–7 kg (900 000–1,1 miljoner) frön per hektar av den ettåriga löken, som förädlats fram med hjälp av det genetiska materialet i ”Makói vöröshagyma” eller ”Makói hagyma”.

Under växtsäsongen är odlings- och skördemetoderna desamma som vid odling med sättlökar, men växtsäsongen är längre, och skörden bärgas i mitten av september. Odling av den här typen är möjlig endast med tillräcklig konstbevattning.

Skörden ska förvaras torrt, luftigt och svalt. Under sådana förhållanden kan löken lagras under längre tid än andra löksorter, till april-maj följande år utan större kvalitetsförsämring.

”Makói vöröshagyma” eller ”Makói hagyma” sorteras, förpackas och märks hos odlaren, eller någon annanstans under direkt uppsikt av odlaren eller dennes företrädare, inom ett avgränsat geografiskt område. Lökarna förpackas i raschelsäckar (nätsäckar) på 0,5, 1, 2, 5, 10 och 15 kg eller i lösvikt i lådor på 15, 20, 25 eller 50 kg eller i påsar med 3, 5 eller 10 lökar i varje. Dessutom finns det andra förpackningsalternativ. Produkterna får förpackas om utanför det avgränsade geografiska området.

4.6 Samband

Naturliga faktorer:

Löken, som härstammar från Centralasien, har anpassat sig utmärkt till förhållandena i regionen Makó. Jordmånen i regionen har bildats av de avlagringar som uppstått när floden Maros har ändrat sitt lopp. Lössjorden och alluvialjorden är rik på näringsämnen och spårelement. Jordmånen är medeltung, lös och jämn, och luft- och vattenförsörjningen är god. Sådana förhållanden är idealiska för lökens kvalitet.

Typiskt för klimatet i regionen Makó är den torra och varma sommaren. Under växtsäsongen är det mycket sol (2 100 soltimmar per år), ihållande hög temperatur (30 varma dagar, medeltemperatur 18,1 °C, temperatursumma 3340 °C). Den sammanlagda effekten av dessa faktorer (85–90 sommardagar) gynnar utvecklingen av det värdefulla innehållet i ”Makói vöröshagyma” eller ”Makói hagyma”. ”Makói vöröshagyma” eller ”Makói hagyma” hör till de ljuskrävande löksorterna och för att utvecklas optimalt behöver de 15 ljustimmar per dag. Klimatförhållandena i regionen Makó uppfyller exakt det kravet. Lökarna utvecklas långsammare i det torra, varma och nederbördsfattiga vädret i juli och augusti, och blasten och rötterna torkar bort. Näringsvärdet och torrsubstansinnehållet ökar, de yttre skalen blir tunnare och det utvecklas ett slutet, fast, bronsfärgat skal (ett ”skyddspansar”).

Tack vare det höga torrsubstansinnehållet och det flerskiktade, slutna, fasta yttre skalet (väl tillslutet vid lökhalsen) klarar ”Makói vöröshagyma” eller ”Makói hagyma” förvaring under lång tid.

Mänskliga faktorer:

I regionen Makó har man odlat lök i hundratals år. Efter det turkiska herraväldet befolkades regionen på nytt och folkmängden ökade snabbt. Det ledde till uppdelning av tillgängliga landområden och brist på odlingsmark. I mitten av artonhundratalet var 75 procent av befolkningen torpare, som var tvungna att bedriva intensivodling på sina små jordlotter. För ändamålet valde man löken, eftersom lökens skal och innanmäte använts i stor omfattning inom folkläkekonsten.

Odlarna drog nytta av den gynnsamma marknadskonjunkturen i slutet av artonhundratalet och de geografiska förhållandena i Makó och utvecklade med hårt arbete, stor omsorg och individuellt urval en lokal löksort av hög kvalitet. För att uppnå detta utvecklade odlarna en individuell odlingsmetod som tar hänsyn till lökens biologiska egenskaper (tvåårig odlingsmetod) och som endast bedrivs i regionen Makó. Försäljningen av lök på avlägsna marknader visar på de lokala lökodlarnas riskvillighet och företagaranda.

Tack vare den intensiva lökodlingen kunde detta samhällsskikt av lökodlare undvika att dras med i utvandringsvågen kring förra sekelskiftet och deras produkter fick ett välgrundat och varaktigt gott rykte. Lökens utsökta kvalitet erkändes redan vid världsutställningen i Bryssel 1888 och den har vunnit ytterligare erkännande under senare årtionden. De odlingserfarenheter som gått i arv från generation till generation garanterar lökodlingens fortbestånd i regionen.

Miklós Szirbik beskriver löken i skrift redan 1835 och den nämns också senare i Imre Palugyais och János Reizmans böcker. Redan efter förra sekelskiftet publicerade traktens lökodlare – lökodlarna i Makó – veckotidningen ”Hagymakertész”. På 1930-talet gjorde Ferenc Erdei mycket för lökodlingen och lökodlarna i regionen Makó.

4.7. Kontrollorgan

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (jordbrukskontoret), som utnämnts till organ för kvalitetskontroll av frukt och grönsaker

Namn: Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság Adress: 6800 Hódmezővásárhely Rárósi út 110. MAGYARORSZÁG Tfn: +36 62/535741 Fax: +36 62/246036 E-post: Hodi.Laszlo@csongrad.ontsz.hu Namn: Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság Adress: 5602 Békéscsaba Szarvasi út 79/1. MAGYARORSZÁG Tfn: +36 66/529-257 Fax: +36 66/529-265 E-post: Mike.Zsolt@bekes.ontsz.hu

4.8. Märkning

Utöver den information som lagen föreskriver ska den skyddade ursprungsbeteckningen ”Makói vöröshagyma” eller ”Makói hagyma” samt gemenskapssymbolen (när produkten förts in i gemenskapsregistret) finnas på produktförpackningen.

Om produkten har kontrollerats internt av rådet för lökprodukter får förpackningen märkas med beteckningen ”Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség” (kvalitetskontrollerad av rådet för lökprodukter).

(1) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.