Yttrande från Regionkommittén om:

- "Rapporten från arbetsgruppen för enklare företagsvillkor (BEST-gruppen)", och

- "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - 'Att främja företagaranda och konkurrenskraft' - Kommissionens svar på rapporten från BEST och dess rekommendationer"

(1999/C 293/09)

BAKGRUND

Rapporten från arbetsgruppen för enklare företagsvillkor (BEST-gruppen) av den 30 april 1998 och kommissionens meddelande "Att främja företagaranda och konkurrenskraft" - Kommissionens svar på rapporten från BEST och dess rekommendationer (KOM(1998) 550 slutlig).

Regionkommitténs presidiebeslut av den 15 juli 1998 att i enlighet med artikel 198c fjärde stycket i EG-fördraget utarbeta ett yttrande i ärendet och att ge utskott 6 - Sysselsättning, ekonomisk politik, inre marknaden, industri, småföretag - i uppgift att svara för beredningen.

Utkastet till yttrande (CdR 387/98 rév. 1) som antogs av utskott 6 den 30 november 1998 (Föredragande var Adam Unterrieder).

Ett flertal av BEST-gruppens rekommendationer kan bäst genomföras på lokal eller regional nivå.

Regionkommittén har flera gånger riktat uppmärksamheten mot den roll som de lokala och regionala myndigheterna spelar för att främja företagaranda och småföretag, till exempel i följande yttranden: "Förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag inom Europeiska unionen (1997-2000)" (CdR 211/96 fin)(1); "Meddelande från kommissionen - Gemenskapens strukturinsatser och sysselsättning" (CdR 306/96 fin)(2); "Grönbok om innovation" (CdR 112/96)(3); kommissionens meddelande "Första handlingsplanen för innovation i Europa" (CdR 68/97 fin)(4); "Förslag till rådets beslut om åtgärder för finansiellt stöd till innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag - initiativ för tillväxt och sysselsättning" (CdR 46/98 fin)(5) samt "Lokala och regionala myndigheters roll i samarbetet mellan utbildningsinstitutioner och arbetsliv" (CdR 346/96)(6).

Vid sin 29:e plenarsession den 2-3 juni 1999 (sammanträdet den 3 juni) antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande.

1. Inledande kommentarer till BEST-gruppens rapport och till kommissionens meddelande

1.1. Regionkommittén välkomnar rådets initiativ för att utforma villkoren för de små och medelstora företagen på ett så företagsvänligt sätt som möjligt. De 18,5 miljoner små och medelstora företag som finns svarar för 60 % av den sammanlagda omsättningen och för 66 % av antalet anställda, och de spelar en avgörande roll för att främja Europas konkurrenskraft och ekonomiska tillväxt.

1.2. Regionkommittén vill i detta sammanhang betona att de lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll för att förenkla villkoren för företagen, eftersom de små och medelstora företagen i första hand kommer i kontakt med kommuner och regioner (delstater). Åtgärder för att förenkla förvaltningsförfaranden är emellertid av avsevärd betydelse även på europeisk och nationell nivå.

1.3. BEST-gruppen, tillsatt av kommissionen för detta ändamål, behandlade i sin rapport ett brett spektrum av teman med betoning på följande fyra områden:

1. Sysselsättning och anställning.

2. Finansieringsmöjligheter.

3. Utbildning, yrkesutbildning och forskning.

4. Förenklad förvaltning.

1.4. Syftet med rapporten är att för kommissionen och medlemsstaterna presentera förslag på konkreta åtgärder för att förbättra kvaliteten på lagstiftningen och för att avveckla onödiga hinder för utvecklingen av europeiska företag.

1.5. Som svar på BEST-rapporten antog kommissionen den 30 september 1998 ett meddelande om "Att främja företagaranda och konkurrenskraft - Kommissionens svar på rapporten från BEST och dess rekommendationer"(7)tillsammans med en konkret handlingsplan för följande områden:

- Åtgärder inom utbildning och yrkesutbildning samt på arbetsplatser.

- Bättre finansieringsmöjligheter och innovationsfrämjande åtgärder.

- Bättre offentlig förvaltning.

1.6. ReK välkomnar BEST-rapporten och hoppas att de kommande handlingsplanerna kan bidra till att förbättra villkoren för näringslivet.

1.7. Den pågående globaliseringen medför att småföretagen måste anpassa sig till en allt större marknad. Bland målen för ett mer företagsvänligt klimat måste även förbättrad tillgång till information för de små och medelstora företagen ingå, eftersom dessa i många fall inte har de resurser när det gäller tid och personal som krävs för att de skall kunna inhämta sådan information som är nödvändig för deras konkurrensförmåga. I detta avseende är det därför också viktigt att på regional nivå erbjuda stöd till gränsöverskridande handel, samriskföretag och export.

1.8. Det räcker emellertid inte att företagarna och deras medarbetare är flexibla och accepterar principen om ett livslångt lärande för att småföretagen skall bli konkurrenskraftiga. I synnerhet på regional och kommunal nivå måste de europeiska institutionerna och medlemsstaterna också finna nya samarbetsformer mellan offentliga och privata organ (offentlig-privata partnerskap). På alla administrativa nivåer måste näringslivet och dess verksamhet beaktas.

1.9. Regionkommittén anser att ett av de viktigaste och mest framgångsrika sätten att hjälpa små och medelstora företag är att minska byråkratin och skära ner deras externa kostnader (skatter, pålagor, handläggningsavgifter m.m.). Detta bör hållas i minnet när yttrandet tas i beaktande.

2. Konkreta kommentarer till BEST-gruppens rapport och till kommissionens meddelande

2.1. BEST-gruppens rapport och kommissionens meddelande presenterar många bra förslag till förbättrade villkor för de små och medelstora företagen. Dessa förslag är av stort intresse för Regionkommittén, då ju de små och medelstora företagen i första hand kommer i kontakt med de lokala och regionala myndigheterna.

Sysselsättning

2.2. Med tanke på att 66 % av arbetstillfällena skapas av små och medelstora företag är det önskvärt att representativa europeiska småföretagarföreningar ges möjlighet till omedelbar medverkan i den sociala dialogen. Tack vare sakkunniga och regionala experter kan genomförandeproblem på regional nivå förhindras. Dessutom kan moderna företagsledningsmetoder inriktade på delaktighet tillämpas i större utsträckning inom de små och medelstora företagen. En undersökning utförd av EU:s stiftelse för förbättrade levnads- och arbetsvillkor har visat att direkt kommunikation mellan arbetsgivare och arbetstagare leder till bäst samhälls- och företagsekonomiska resultat när den sker i kombination med en kollektiv intresserepresentation på företagsnivå. Därigenom tillämpas och kompletteras den sociala dialogen på europeisk företagsnivå på ett meningsfullt sätt.

2.3. Upprätthållande och vidareutveckling av den höga europeiska kvalitetsstandarden med hög produktivitet under beaktande av de under historiens gång framvuxna principerna om mänskliga rättigheter måste ligga till grund för en småföretagarvänlig politik. Inriktningen kan därför inte vara att sänka den europeiska minimistandarden på arbetsvillkorens kvalitet (miljö-, konsument- och arbetstagarfrågor), och inte heller att konkurrera med låglöneländerna. En företags- och arbetstagarvänlig utformning av de administrativa och rättsliga ramvillkoren görs bäst på lokal nivå. De lokala myndigheterna och institutionerna bör göra det lättare för företagen att bibehålla och förbättra den minimistandard som uppnåtts.

2.4. Mot bakgrund av detta ser Regionkommittén det som positivt att kommissionen rekommenderar en utvidgad representation för arbetstagarna på företagsnivå för att på så sätt utforma, utveckla och genomföra alla former av förbättringar som berör företagen. De befintliga mekanismerna för medbestämmande och löneförhandlingar mellan företrädare för arbetsgivare och arbetstagare får dock inte försvagas, vilket innebär att det är oacceptabelt att sänka den standard som redan uppnåtts genom avtal.

2.5. Kommissionens förslag till förbättringar av de små och medelstora företagens villkor beaktar emellertid i alltför ringa utsträckning effekterna för arbetstagar-, konsument- och miljöintressen. Ofta leder de föreliggande skyddsföreskrifterna, vilka vid ett första påseende förorsakar kostnader, genom indirekt lönsamhet på längre sikt till företags- och nationalekonomiska besparingar.

2.6. En hög skyddsnivå för arbetstagarna innebär exempelvis bättre arbetsvillkor, vilket leder till färre olyckor på arbetsplatserna, färre arbetsrelaterade sjukdomsfall samt till att den faktiska pensionsåldern höjs. Dessa företags- och nationalekonomiska vinster kan även småföretagen tillgodoräkna sig. Enligt Regionkommitténs uppfattning har kommissionen beaktat dessa aspekter i alltför ringa omfattning. Exempelvis bör yrkes- och hälsovårdsinspektörerna agera på ett för de berörda parterna så tillfredsställande sätt som ramen för deras kontrollbefogenheter tillåter. Meningsfulla kontroller kan endast genomföras om rättsliga sanktioner kan vidtas i de fall man kan konstatera att arbetarskyddsföreskrifterna inte iakttas.

2.7. Nöjda arbetstagare ger ett stort bidrag till produktivitetsökningen. Därför bör man i Europa bibehålla en gemensam minimistandard, där kollektivavtalen bildar en lämplig ram, till exempel beträffande arbetstid(8), arbetstagarnas hälsa och säkerhet(9) och utstationering av arbetstagare(10). Även om regionala särdrag gör att kollektivavtalen behöver vara flexibla i motsvarande grad för att målsättningen om en hög sysselsättningsnivå skall kunna uppnås, skall avvikelserna på företagsnivå inte underskrida den gemensamma miniminivån. När kollektivavtal sluts bör även kostnaderna för de små och medelstora företagen beaktas.

2.8. När det gäller övervägandena om en grundtrygghet (folkpension) anser Regionkommittén detta är angeläget och att privata försäkringar bör vara ett komplement. Av stabilitets- och säkerhetsskäl bör man dock endast tillåta pensionsfonderna att investera i riskkapital om det finns lämpliga riktlinjer att rätta sig efter.

Finansiering

2.9. Övergången från anställning till eget företagande kan främjas genom förändrade förutsättningar för statliga bidrag. Till exempel kan bibehållen rätt till anspråk på arbetslöshetsersättning för egenföretagare under en viss tidsperiod leda till att anställda blir mer benägna att ta risken att starta egna företag. Särskild uppmärksamhet bör ägnas främjandet av kvinnlig företagsamhet.

2.10. För att underlätta för de små och medelstora företagen att få tillgång till medel och startkapital bör man inrätta "Enterprise boards" på regional nivå, vilka skulle kunna fungera som clearingcentraler mellan offentliga stödorgan, banker och företagare. De skulle också med kort varsel kunna bevilja eller avslå framställningar om finansiellt stöd. Dessa "Enterprise boards" skulle vidare kunna hjälpa egna företagare att få kontakt med personer som önskar få aktier eller delägarskap i ett företag som ersättning för sina investeringar. Som exempel på ett sådant försöksprojekt kan nämnas Norrlandsfondens inrättande av lokala aktiemarknader för att hjälpa företag i regionen att få tillgång till riskkapital genom statliga eller privata placeringar.

2.11. Regionkommittén delar kommissionens uppfattning att skapandet av ett europeiskt nätverk för investeringsvilliga privatpersoner (Business Angels), stöd till tillhandahållande av riskkapital och avveckling av kulturella, skattemässiga eller rättsliga hinder på ett väsentligt sätt bidrar till att förbättra ramvillkoren. Man bör särskilt införa incitament som leder till att de befintliga europeiska börserna i högre grad ställer riskvilligt kapital till de små och medelstora företagens förfogande. Europeiska kommissionen uppmanas i detta sammanhang att lägga fram förslag om hur de små och medelstora företagen i samtliga europeiska regioner kan ges tillgång till dessa börser.

2.12. Regionkommittén vill framför allt betona att de små och medelstora företagen oftast är personalintensiva företag. Man får därför inte glömma bort att undersöka möjligheten att minska arbetskraftskostnaderna och möjligheten att erhålla ytterligare stöd.

2.13. Det anges emellertid inte i BEST-rapporten hur de föreslagna skattesänkningarna, utvidgningen av stödåtgärderna i samband med den förestående valutaunionen och uppfyllandet av Maastricht-kriterierna skall finansieras. Denna fråga uppkommer framför allt med tanke på att företagarnas andel av skatteintäkterna ständigt sjunker. Sedan 1990 har kapitalbeskattningen sjunkit från 37 % till omkring 33 %, medan beskattningen av arbete har ökat från 37 % till omkring 40 %.

Utbildning, fortbildning och forskning

2.14. Ett av de viktigaste inslagen i försöken att förbättra företagsvillkoren är främjandet av företagarandan. Det gäller att skapa ökad motivation och kompetens för att underlätta bildandet av nya företag.

2.15. Kommittén stöder likaså ett förstärkt ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer från skolor, yrkesinriktade högskolor och universitet samt erkännandet av ett enhetligt europeiskt betygssystem för att förbättra arbetstagarnas rörlighet och för att främja arbetstagarnas och arbetsgivarnas kompetens i de olika medlemsstaterna (livslångt lärande).

2.16. Utbildningen av företagare måste integreras tidigt i utbildningssystemet. I Danmark har man till exempel genomfört projekt i den nioåriga enhetsskolan i vilka elever och lärare under en viss tid utbildas i företagsledning. Erfarenheterna visar att det är mycket bra för företagarandan om man tidigt vänjer sig vid tanken att alla kan driva ett företag samt stärker och främjar företagarandan bland dem som arbetar med utbildning (lärare, olika utbildningsinstitut osv.), inom både tekniska högskolor och universitet (ingenjörsutbildning, naturvetenskaplig utbildning osv.) och inom gymnasieutbildningen.

2.17. En förbättrad förmedling av praktiska erfarenheter inom utbildningssystemet måste ske genom ett gott samarbete mellan skolor och företag. Kommunerna och regionerna spelar en avgörande roll för att främja detta samarbete och för att skapa nya samarbetsmodeller. Det är därför nödvändigt att samordna projekt från olika institutioner som är inblandade i utbildningen av potentiella företagare (staten, regioner, universitet, kommuner, företagarorganisationer osv.)

2.18. I detta sammanhang vill Regionkommittén även påpeka att det är viktigt att främja innovationer. Redan i yttrandet om den första handlingsplanen för innovation(11) framhöll kommittén att Europaomfattande regionala åtgärder bör vidtas för att beskriva den tekniska utvecklingen så att det blir lättare för offentliga organ, företag och forskningscentrum att följa och delta i innovationsutvecklingen i Europa.

2.19. Kommittén välkomnar särskilt det diplom som föreslås införas för livskamrater som är medarbetare i företag. I ett antal medlemsstater tas redan nu hänsyn till tidigare yrkeserfarenhet vid utfärdande av yrkesutbildningsintyg. Kommittén ser därför positivt på en utveckling mot att betydelsen av sådan erfarenhet erkänns i ett bredare yrkesutbildningsperspektiv.

2.20. De små och medelstora företagen spelar en viktig roll när det gäller innovationer inom Europeiska unionen. På grund av de kostnads- och tidskrävande procedurerna i samband med erhållande av patent utnyttjas detta viktiga rättsinstrument i alltför ringa omfattning av småföretagen. Vid en utvärdering är det därför viktigt att klarlägga i vilken omfattning det nuvarande systemet, respektive det harmoniserade gemenskapspatent som föreslås av kommissionen(12), kan utformas på ett ur kostnadssynpunkt så gynnsamt sätt att eventuella besparingar inte samtidigt leder till att kostnaderna förs över till andra företag. Man bör därför överväga att upprätta en fond eller en försäkring som kan svara för en del av eller hela översättningskostnaden för småföretagen.

2.21. EU:s program för forskning och teknisk utveckling måste ges en mycket tydligare inriktning mot de små och medelstora företagens behov. Det innebär att småföretagens arbetsgivar- och arbetstagarrepresentanter måste garanteras en viss andel av posterna som sakkunniga vid samråds- och bedömningsförfaranden inom programmen.

2.22. De små och medelstora företagen är särskilt drabbade av att erkända bedömningar av överensstämmelse på europeisk nivå i praktiken ofta inte kan utnyttjas på det nationella planet. Trots harmoniserad lagstiftning utgör detta ett betydande handelshinder. I detta avseende är det absolut nödvändigt med en strängare kontroll av rättstillämpningen för de små och medelstora företagen.

Förenklad förvaltning

2.23. Regionkommittén välkomnar förslagen om förenklad förvaltning. Den offentliga förvaltningen uppfattas av många företagare som ett betydande hinder.

2.24. Regionkommittén delar kommissionens uppfattning att det är viktigt för de små och medelstora företagen att myndighetsstrukturerna utformas på ett öppet, service- och samarbetsinriktat sätt mot bakgrund av globaliseringen av de ekonomiska processerna och det därmed sammanhängande konkurrenstrycket. Så har exempelvis de danska kommunerna nått framgångar på miljöövervakningsområdet genom att föra samtal med företagarna för att undanröja problem redan på ett tidigt stadium.

2.25. Särskilt välkommet är inrättandet av centrala organ som bedömer kostnaderna och effekterna av föreslagna rättsakter inom det europeiska, nationella och regionala lagstiftningsförfarandet för de små och medelstora företagen. Enligt Regionkommitténs uppfattning är det emellertid absolut nödvändigt att inte bara inbegripa företrädare för småföretagen, utan även andra berörda parter, till exempel konsumenter och arbetstagare.

2.26. Det är de lokala och regionala myndigheternas uppgift att se till att de administrativa villkoren för framför allt småföretagen är av hög kvalitet med användarvänliga strukturer på lokal nivå. De lokala och regionala myndigheterna är de myndigheter som bäst kan anpassa sig till att ge lämplig service till små och medelstora företag. De kan dessutom förbättra sitt serviceutbud genom att samarbeta med andra myndigheter, i synnerhet inom ramen för gränsöverskridande och mellanregionala partnerskap. Med hjälp av ett övergripande stöd på europeisk nivå skall det göras möjligt för regionerna och kommunerna att jämföra de bästa metoderna. Regionkommittén vill i detta sammanhang peka på den betydelse understöd från EU:s institutioner har, framför allt stöd från Europeiska kommissionen vad gäller initiativ för att harmonisera och förenkla förfarandena för omstrukturering av företag och för att starta nya företag.

2.27. Principen med "One-stop-shops", det vill säga en enda ansvarig och ett enda förfarande för dem som startar eget företag, är välkommen och bör tillämpas på alla administrativa nivåer.

2.28. För att det skall bli lättare att föra över företag till nästa generation bör företaget betraktas som en levande organism och inte som en ren förmögenhetsöverföring ur skattesynpunkt. Dessutom bör man inrätta rådgivande instanser där man kan sammanföra personer som övertar ett företag med företagare som ännu inte har någon efterträdare.

2.29. Regionkommittén välkomnar en omfattande harmonisering av administrativa förfaranden på olika förvaltningsnivåer så att de administrativa kostnaderna blir så låga som möjligt för företagen. Detta gäller i synnerhet för urvals- och avräkningsförfaranden i samband med gemenskapsprogram. Det kan visa sig mycket värdefullt att använda informationsteknik för att förenkla de administrativa rutinerna och försöka uppnå en bättre överensstämmelse mellan information från myndigheterna och den information som företagen faktiskt efterfrågar.

3. Slutsatser

3.1. Regionkommittén vill framföra följande kritiska synpunkter:

3.1.1. De europeiska institutionerna och medlemsstaterna bör framför allt på regional och kommunal nivå söka nya samarbetsformer mellan offentliga och privata organ.

3.1.2. Eftersom de flesta små och medelstora företagen är personalintensiva får man inte glömma bort att undersöka möjligheten att minska arbetskraftskostnaderna särskilt genom skattesänkningar och stimulansåtgärder.

3.1.3. Enligt Regionkommitténs uppfattning är det nödvändigt att kommissionen lägger fram förslag på hur alla föreslagna skattesänkningar och förbättrade stödmöjligheter skall finansieras mot bakgrund av den förestående valutaunionen och uppfyllandet av Maastricht-kriterierna.

3.1.4. Något som har fått alltför ringa uppmärksamhet är att en hög skyddsnivå för arbetstagarna innebär bättre arbetsvillkor, vilket leder till färre olyckor på arbetsplatserna, färre arbetsrelaterade sjukdomsfall samt till att den faktiska pensionsåldern höjs. Dessa företags- och nationalekonomiska vinster kan även småföretagen tillgodoräkna sig.

3.1.5. Av stabilitets- och säkerhetsskäl föreslår Regionkommittén att pensionsfonderna tillåts investera i riskkapital endast om det finns lämpliga riktlinjer att rätta sig efter.

3.1.6. Regionkommittén stöder förslaget om att inrätta en företagspanel. Kommittén kräver emellertid att arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna inbegrips. Vidare föreslår kommittén att ett visst antal sakkunniga skall ingå i programmens samråds- och utvärderingsprocesser och vid projektkontroller.

3.2. Regionkommittén välkomnar följande förslag:

3.2.1. Förbättrad förmedling av praktiska erfarenheter genom samarbete mellan skolor och företag.

3.2.2. Införandet av certifikat för livskamrater som är medarbetare i företag, för att därigenom erkänna den kompetens som erhållits genom praktiskt arbete.

3.2.3. Införandet av "One-stop-shops", det vill säga en enda kontaktpunkt och en enda ansökningsblankett för dem som startar eget företag.

3.2.4. Inrättandet av centrala organ som bedömer kostnaderna och effekterna av alla föreslagna rättsakter inom det europeiska, nationella och regionala lagstiftningsförfarandet för de små och medelstora företagen.

3.2.5. Utvidgad medverkan på företagsnivå för arbetstagarnas kollektiva representationsorgan.

3.3. Regionkommittén vill slutligen göra följande kommentarer:

3.3.1. Stödåtgärderna för de små och medelstora företagen måste sättas in i förhållande till vilken kvantitativ sysselsättningseffekt de har, och främst i syfte att främja den lokala företagarandan - särskilt bland ungdomar.

3.3.2. För att göra arbetstagarna mer benägna att ta risken att starta egna företag bör medlemsstaterna och regionerna undersöka om rätten till arbetslöshetsersättning skulle kunna införas för egna företagare under en viss tidsperiod.

3.3.3. Små och medelstora företag som är beredda att delta i det dubbla utbildningssystemet, det vill säga låta ungdomar få praktiska erfarenheter i företag, bör ges stöd.

3.3.4. Regionkommittén föreslår att det införs ett "Europass". Detta skall göra det möjligt för lärlingar att delta i en gränsöverskridande utbildning i olika länder. För att de olika nationella utbildningsenheterna i alla medlemsländer skall erkännas föreslås en harmonisering av erkännandeförfarandet. Ett enhetlig blankett har redan utarbetats.

3.3.5. Regionkommittén uppmanar kommissionen att skapa ett tätare nät av europeiska regionala rådgivningsbyråer för små och medelstora företag, särskilt sådana som kan ge råd beträffande FoTU-programmen, och att ge dem bättre ekonomiska resurser. Som exempel kan nämnas nationella teknikförmedlingscentrum. På så sätt skulle man kunna garantera en offensiv informations- och rådgivningsstrategi som även tilltalar de företag som hittills inte utnyttjat rådgivningsbyråerna.

3.3.6. Man bör sträva efter att stödet till skapandet av företag bidrar till att företagen förbättrar sina finansiella möjligheter och blir mer professionella. Medlemsstaterna bör bland annat främja skapandet av företag genom utveckling av nya affärsidéer. Man bör därför sträva efter att anordna fler seminarier om nya affärsidéer.

Bryssel den 3 juni 1999.

Regionkommitténs

ordförande

Manfred DAMMEYER

(1) EGT C 34, 3.2.1997, s. 34.

(2) EGT C 42, 10.2.1997, s. 15.

(3) EFT C 182, 24.6.1996, s. 1.

(4) EGT C 244, 11.8.1997, s. 9.

(5) EGT C 251, 10.8.1998, s. 41.

(6) EGT C 116, 14.4.1997, s. 98.

(7) KOM (1998) 550 slutlig.

(8) Direktiv 93/104/EG av den 23 november 1993 - EGT L 307, 13.12.1993, s. 18.

(9) Direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 - EGT L 183, 29.6.1989, s. 1.

(10) Direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 - EGT L 18, 21.1.1997, s. 1.

(11) CdR 68/97 fin - EGT C 244, 11.8.1997, s. 9.

(12) KOM (97) 314 slutlig av den 24 juni 1997.