Besvarade frågeformulär lämnades in av 21 medlemsstater, vilket motsvarar 93,1 % av importerna enligt luftvärdighetsförordningen under undersökningsperioden. Vissa av medlemsstaterna lämnade svar och siffror på alla frågor, medan andra inte kunde lämna fullständiga svar. Detta gällde i synnerhet i de fall där kvantifierbar information begärdes.

För att samla in all nödvändig information skickade kommissionen ut ett frågeformulär till alla medlemsstater den 29 juni 2017. Formuläret innehöll 11 frågor som var indelade i fyra olika områden:

Enligt artikel 4 i luftvärdighetsförordningen måste en rapport om tillämpningen av förordningen lämnas in till rådet på grundval av information från medlemsstaterna. Syftet med denna rapport är att presentera resultat och slutsatser av genomförandet av luftvärdighetsförordningen baserade på medlemsstaternas information för treårsperioden mellan åren 2014 och 2016 (nedan kallad undersökningsperioden).

Svaren var blandade när det gäller förteckningen av varor som är berättigade till tullbefrielse enligt luftvärdighetsförordningen. Vissa av medlemsstaterna föredrog status quo, medan andra förordade en detaljerad förteckning baserad på KN-nummer eller undernummer under förutsättning att den snabbt kan ändras. I detta avseende är det viktigt att påpeka att luftvärdighetsförordningen inte har integrerats i Taric-databasen för alla KN-nummer i kapitlen 25 till 97 i KN. Förteckningen över koder reducerades emellertid vid diskussionerna i tullexpertgruppen för frågor som rör Taric-databasen.

Medlemsstaterna var även öppna för möjligheten att förenkla för luftfartygsoperatörerna genom att tillåta tullfria importer för militära luftfartyg på grundval av luftvärdighetsbevis. Detta beror på att reservdelarna ofta kan användas till båda typerna av luftfartyg och att slutanvändningen inte alltid är känd vid importen. En sådan åtgärd hade varit förenlig med artikel 324.1 c i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447, som inte gör skillnad mellan civila och icke-civila luftfartyg när det gäller det förenklade avslutandet av förfarandet för aktiv förädling. Den hade även varit förenlig med och kompletterat förordning (EG) nr 150/2003 om upphävande av importtullar på vissa vapen och militär utrustning.

2.3Effektivitet

Uppgifter från tullövervakningsdatabasen användes för att fastställa värdet av importerna enligt förordningen i undersökningsperioden. Denna information anges i avsnitt 2.3.1, uppdelad i importernas ursprung, importerande medlemsstater och KN-undernummer.

2.3.1Importernas värde

Tabell 4: Importvärde i euro under åren 2014–2016, efter ursprungsland

Det totala värdet av all import till EU under undersökningsperioden uppgick till 44 718 792 334 euro. De 10 ledande ursprungsländerna stod för 39 846 543 865 euro (89,1 %) av totalsumman räknat i importvolym. I tabellen ovan syns en stadig ökning av importvärdet under undersökningsperioden.

Tabellen visar tydligt att Amerikas förenta stater var det överlägset största ursprungslandet räknat i handelsvärdet i euro för hela undersökningsperioden. Kanada stod för det näst högsta handelsvärdet och uppvisade en ökande tendens under perioden. Singapore hade det tredje högsta handelsvärdet, och värdet på de exporterade varorna höll sig ganska stabilt i undersökningsperioden. Importvärdet ökade avsevärt för Japan (+51 %), Turkiet (+172 %), Mexiko (+182 %) och Filippinerna (+243 %).

Tabell 5: Den första och den sista kolumnen i tabell 4, överförda till ett diagram som visar andelarna av importvärdet (de 10 ledande ursprungsländerna och totalsumman för alla ursprungsländer 2014–2016)

Tabell 6: Importvärde i euro per medlemsstat under åren 2014–2016

Källa: Tullövervakningsdatabasen

Tabell 7: Den första och den sista kolumnen i tabell 6, överförda till ett diagram som visar andelarna av importvärdet per medlemsstat 2014–2016