Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om:

- "Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 218/92 om administrativt samarbete inom området för indirekt beskattning (mervärdesskatt)", och

- "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG vad gäller mervärdesskatteordningen för vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg"

(2001/C 116/14)

Den 11 september 2000 beslutade rådet i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen.

Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 7 november 2000. Föredragande var Kenneth Walker.

Vid sin 377:e plenarsession den 29 och 30 november 2000 (sammanträdet den 29 november) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 106 röster för, 2 emot och 4 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. E-handeln håller på att revolutionera affärslivet. Det spelar allt mindre roll var ett företags ledning, dess huvudverksamhet och stödtjänster rent fysiskt befinner sig. Nationella gränser är irrelevanta, den konkurrenskraftiga elektroniska marknadsplatsens globala karaktär gör att den inte begränsas av traditionella geografiska, ekonomiska eller politiska gränser och den kommer att utnyttjas av dem som har störst möjlighet att dra fördel av dess egenskaper. Detta utgör en stor utmaning för de nationella skattesystemens sätt att fungera, där varje land förväntar sig att beskatta den försäljning eller vinst som görs på dess eget territorium. För skatteförvaltningarna är detta kanske den viktigaste fråga som de står inför i dag.

1.2. E-handeln kan skapa ett betydande välstånd i Europa. Det är därför mycket viktigt att beskattningen inte hindrar dess tillväxt, utan i stället främjar ett förtroendeingivande klimat inom vilket tillväxten kan äga rum, samtidigt som alla aktörers intressen skyddas. Ett tydligt och tillförlitligt regelverk anses av både företag och regeringar vara en oundgänglig förutsättning för att skapa ett förtroendeingivande klimat där företagen är villiga att göra investeringar och bedriva verksamhet. Betungande bestämmelser kan hämma den kreativa process som är drivkraften bakom ekonomisk verksamhet men osäkerhet på regelområdet kan ha en lika negativ inverkan.

1.3. Vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 fastställdes att reglerna för e-handeln måste vara förutsägbara och inge förtroende hos både näringsliv och konsumenter, som ett led i de åtgärder som krävs för att e-handeln skall kunna nå sin fulla potential i EU. Kommissionens förslag läggs fram med detta i åtanke.

1.4. Den framväxande elektroniska handeln - och inte minst den ökade användningen av Internet som ett medel för internationell handel - ger upphov till en rad frågor om framtiden för EU:s mervärdesskattesystem. Denna insikt föranledde Europeiska kommissionen att 1997 undersöka konsekvenserna på skatteområdet. I nära samarbete med företrädare för de femton nationella skatteförvaltningarna gjordes en ingående granskning av de sannolika effekterna av den framväxande e-handeln på gemenskapens skatter. I interimsrapporten(1) om konsekvenserna av elektronisk handel för mervärdesskatt och tullar slogs det fast att nuvarande mekanismer och rättsliga grund i många fall skulle vara tillräckliga för att säkerställa uppbörden av skatt, även om skatteförvaltningarna skulle behöva vara vaksamma på de sannolika effekterna av förändringar i transaktionernas mönster och volymer.

1.4.1. En grundläggande rekommendation i interimsrapporten var därför att de befintliga skatterna kan fås att fungera och att det följaktligen inte fanns något behov av att överväga nya eller särskilda skatter för e-handeln. Att åstadkomma detta skulle kräva ändringar av den befintliga lagstiftningsstrukturen.

1.4.2. Det stod också klart att en strategi för beskattning av e-handel som enbart var inriktad på lagstiftning inte kunde lösa alla problem. E-handel är en sant global företeelse och ingen skattemyndighet kan ensam vidta åtgärder som löser alla de problem som e-handeln ger upphov till. Det måste finnas ett internationellt samarbete. En god administration och tillämpning av skatterna kommer i hög grad att vara avhängig av att man bland annat uppnår internationell enighet om att undvika dubbelbeskattning eller oavsiktlig utebliven beskattning, samtidigt som affärslivet får en trygg miljö och aktörerna är säkra på sina skyldigheter.

1.4.2.1. Kommissionen antog därför en rad riktlinjer(2) i juni 1998 som skulle ligga till grund för det vidare arbetet och inte minst för att skapa en enhetlig ram inom vilken debatten kunde föras vidare inom gemenskapen. Avsikten var att de också skulle tjäna som ett gemensamt underlag för EU:s och medlemsstaternas hållning beträffande indirekt beskattning vid OECD:s ministerkonferens som skulle hållas i Ottawa i oktober det året. Det erkänns i riktlinjerna att det behövs internationella överenskommelser.

1.4.2.2. Den princip som låg bakom riktlinjerna var att kontaktytan mellan gemenskapens system för indirekt beskattning och systemen i dess handelspartner borde vara neutral - i själva verket borde all omsättning av varor och tjänster för konsumtion inom EU vara momspliktig inom EU, medan omsättning av varor och tjänster i andra länder inte borde vara det. Detta avspeglar att gemenskapens mervärdesskatt har karaktären av en allmän och övergripande skatt på konsumtion.

1.4.3. Kommissionens riktlinjer behandlades av Ekofin-rådet vid dess möte den 6 juli 1998, då medlemsstaterna antog tre huvudprinciper:

- Inga nya eller extra skatter behöver övervägas för e-handel; gällande skatter, och i synnerhet mervärdeskatten, bör anpassas så att de kan tillämpas på e-handel.

- Elektroniska leveranser bör ur konsumtionsskattesynpunkt inte betraktas som varor; i EU:s mervärdesskattesystem bör de behandlas som tjänster.

- Endast tillhandahållande av sådana tjänster som konsumeras i Europa bör beskattas i Europa.

1.4.3.1. Rådet uppmärksammade också följande frågor:

- Frågan om kontroll och tillämpning av mervärdesskatt på e-handel.

- Behovet av bestämmelser för godkännande av papperslös fakturering.

- Det faktum att det med beaktande av internationella överenskommelser bör göras så enkelt som möjligt för e-handelsaktörer utanför EU att följa bestämmelserna.

- Behovet av att kunna fullgöra skattemässiga skyldigheter på elektronisk väg.

1.4.3.2. På det internationella planet fastställdes i ramvillkoren för beskattning (Taxation Framework Conditions), som senare godkändes av regerings- och näringslivsföreträdare under Ottawa-konferensen, att en särskild prioritet var genomförandet av ett system för konsumtionsskatter som följer traditionella allmänna beskattningsprinciper som neutralitet, effektivitet, säkerhet och enkelhet. Ett sådant system är helt förenligt med de principer rådet antog.

1.4.4. Som ett led i en omfattande samrådsprocess deltog mer än 100 företrädare för det europeiska näringslivet (däribland företrädare för små och medelstora företag) i en rundabordskonferens i Bryssel i januari 1999 om alternativen för EU:s mervärdesskattesystem. Det samstämmiga budskap som näringslivet uttryckte var att tydliga skattebestämmelser för e-handeln måste prioriteras och att det behövs visshet om vilka bestämmelser som finns och hur de kommer att tillämpas. Kommissionen inser till fullo vikten av att undanröja ovisshet och snedvridningar i det nuvarande skattesystemet.

1.5. Avsikten är att förbättra inre marknadens funktion, utan att ifrågasätta det långfristiga rättsliga och politiska engagemanget för ett definitivt skattesystem och den harmoniseringsgrad detta kommer att behöva. Det förslag som nu läggs fram angående beskattning av vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg är ett första steg mot att genomföra denna strategi.

2. Kommissionens förslag

2.1. Mervärdesskatt på vissa tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg

2.1.1. I detta förslag behandlas frågan om digitalt tillhandahållande av produkter online, särskilt produkter till slutkonsumenter inom EU, vilket identifierades som ett potentiellt skatteproblem i interimsrapporten. Det här är en ny typ av affärstransaktion som inte förutsågs när den befintliga rättsliga grunden utarbetades. Det är dessutom sannolikt att de modeller för efterlevnad, kontroll och tillämpning som för närvarande finns tillgängliga för skatteförvaltningarna i vissa avseenden är otillräckliga.

2.1.2. De samråd som kommissionen har hållit har bekräftat uppfattningen att ändringarna i möjligaste mån bör utgå från det nuvarande mervärdesskattesystemet. Det som föreslås bygger därför på att systemet med omvänd skattskyldighet skall fortsätta att tillämpas på transaktioner mellan registrerade näringsidkare i kombination med en registreringsskyldighet för näringsidkare utanför EU som levererar till icke skattskyldiga i EU.

2.1.3. Det tillvägagångssätt som har valts är att ändra artikel 9 i det sjätte mervärdes-skattedirektivet. I de nuvarande bestämmelserna i denna artikel, särskilt punkterna 1 och 2 c och e i det sjätte mervärdesskattedirektivet föreskrivs följande:

- Omsättning av näringsidkare baserade i tredje land till icke skattskyldiga personer i EU är undantagen från mervärdesskatt, medan näringsidkare baserade i EU måste ta ut mervärdesskatt på sådana tjänster, eftersom platsen för tillhandahållande av sådana tjänster normalt är den plats där näringsidkaren är etablerad (sådana fall omfattas inte av artikel 9.2 e och faller under den grundläggande bestämmelsen i artikel 9.1).

- Omsättning av näringsidkare baserade i EU av de tjänster som nämns i artikel 9.2 c till kunder i tredje land eller till skattskyldiga personer som är etablerade i gemenskapen, men inte i samma land som näringsidkaren, kan behöva påföras mervärdesskatt, eftersom platsen för tillhandahållande är den plats där tjänsterna fysiskt utförs.

2.1.3.1. Detta förorsakar snedvridning av konkurrensen och medför en nackdel för EU-baserade leverantörer i förhållande till näringsidkare utanför EU. Den föreslagna lösningen är att införa ett nytt led (f) i artikel 9.2, med en grundläggande bestämmelse om att beskattningen av de tjänster som omfattas av förslaget överförs till den plats där kunden har etablerat sitt företag eller har ett fast driftställe till vilket tjänsten levereras eller, om ett sådant driftställe saknas, den plats där kunden har sin stadigvarande adress eller normalt är bosatt. Om kunden är en registrerad näringsidkare som är etablerad i ett annat land än det där leverantören är etablerad skall kunden åläggas betalningsansvar för skatten. Om omsättningen i stället görs av skattskyldiga personer (etablerade inom eller utanför gemenskapen) till icke skattskyldiga personer etablerade i gemenskapen införs i förslaget en särskild bestämmelse om att platsen för tillhandahållande skall vara den medlemsstat där leverantören är registrerad för mervärdesskatt (artikel 9.2 f).

2.1.4. Effekterna av detta förslag kan sammanfattas på följande vis:

- För tjänster som tillhandahålls en kund i EU av en näringsidkare utanför EU kommer beskattningsorten att ligga i EU och transaktionen kommer följaktligen att vara momspliktig.

- Om dessa tjänster tillhandahålls en kund utanför EU av en näringsidkare i EU kommer beskattningsorten att vara den plats där kunden befinner sig och transaktionen kommer inte att vara momspliktig.

- Om dessa tjänster tillhandahålls en registrerad näringsidkare i en annan medlemsstat av en näringsidkare i EU kommer platsen för tillhandahållande att vara den plats där kunden är etablerad.

- Om dessa tjänster tillhandahålls en icke-registrerad person i EU eller en registrerad näringsidkare i samma medlemsstat av en näringsidkare i EU kommer platsen för tillhandahållande att vara den plats där leverantören befinner sig.

2.1.5. Förslaget påverkar inte avgiftsfria tjänster, t.ex. gratis tillgång till Internet eller produkter som kan laddas ned gratis, oavsett om dessa tjänster definieras i artikel 9.2 f eller inte. (I artikel 2 i det sjätte mervärdesskattedirektivet slås det fast att mervärdesskatt bara skall betalas för tjänster som tillhandahålls mot vederlag.) Det påverkar inte heller transaktioner som omfattar fysisk förflyttning av varor, inte ens där transaktionerna genomförs på elektronisk väg. Förslagets räckvidd är begränsad till följande tjänster när dessa tillhandahålls på elektronisk väg mot vederlag och omfattar även tillhandahållandet av rättigheter att använda flera tjänster:

- Kulturella, konstnärliga, idrottsliga, vetenskapliga, pedagogiska, underhållningsmässiga och liknande aktiviteter, däribland verksamhet av sådana aktiviteters organisatörer och i förekommande fall tillhandahållande av dithörande tjänster (artikel 9.2 c första strecksatsen). Detta inbegriper alla former av radio- och TV-sändningar liksom utgivning och leverans på elektronisk väg av ljud och bild av annat slag.

- Programvara. Detta inbegriper t.ex. datorspel.

- Databearbetning (artikel 9.2 e tredje strecksatsen), och uttryckligen inbegripet datortjänster som webbhotell, webbdesign och liknande tjänster.

- Tillhandahållande av information.

2.1.5.1. För enkelhetens skull kommer i fortsättningen alla ovannämnda tjänster att med ett uttryck kallas "tillhandahållanden av tjänster som omfattas av förslaget".

2.1.6. Ett antal kompletterande åtgärder har behövts för att underlätta den föreslagna lagstiftningen. Effekterna av dessa åtgärder kan sammanfattas på följande vis:

- Skatt på omsättning till företagskunder kommer att redovisas av kunden. Momsregistrering av leverantörer utanför EU kommer därför bara att vara nödvändig om omsättningen sker till icke-registrerade kunder.

- Momsregistrering kommer inte att krävas för näringsidkare etablerade utanför EU, vars årliga försäljning inom EU inte överstiger ett värde av 100000 euro.

- Det kommer att vara möjligt att momsregistrera sig på en enda plats (som i praktiken normalt kommer att vara den medlemsstat till vilken en första momspliktig omsättning sker). Näringsidkaren utanför EU kommer därmed att kunna fullgöra alla sina skyldigheter när det gäller mervärdesskatt inom EU hos en enda skatteförvaltning. Genom den sistnämnda åtgärden skapas i själva verket lika villkor för näringsidkare inom och utanför EU vid omsättning till kunder i EU.

- Det kommer också att bli möjligt att genomföra alla förfaranden i samband med registrering och inlämning av momsdeklarationer på elektronisk väg.

- Skatteförvaltningarna kommer att göra det möjligt för näringsidkarna att enkelt ta reda på kundernas skattestatus (dvs. om kunden är ett momsregistrerat företag eller inte) och detta kommer normalt att göra det möjligt för en leverantör som agerar med nödvändig försiktighet att avgöra om en transaktion bör påföras skatt.

2.1.7. Enligt den nuvarande lagstiftningen skall den skattesats som tillämpas vid försäljning till kunder inom gemenskapen vara grundskattesatsen för mervärdesskatt i den medlemsstat där leverantören är registrerad. I detta sammanhang finns det potentiellt ett problem som måste hanteras, nämligen möjligheten att det finns olika skattesatser för till synes likartade varor och tjänster. Kommissionen har för avsikt att behandla denna fråga i en kommande översyn av bilaga H till det sjätte mervärdesskattedirektivet, i vilken det finns en förteckning över varor och tjänster på vilka reducerade mervärdesskattesatser kan tillämpas.

2.2. Syftet med och innehållet i förslaget om ändring av förordning (EEG) nr 218/92

2.2.1. Ovannämnda förslag gör det nödvändigt att ändra den nuvarande rättsliga grunden i fråga om bekräftelsen av att ett momsregistreringsnummer är giltigt.

2.2.1.1. Den befintliga lydelsen av artikel 6 i förordning (EEG) nr 218/92 gör det möjligt för medlemsstaterna att bekräfta huruvida ett momsregistreringsnummer för en viss person är giltigt. Denna bekräftelse är dock begränsad till att gälla "personer som berörs av tillhandahållanden av varor eller tjänster inom gemenskapen".

2.2.1.2. Eftersom tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg, enligt definitionen i förslaget om ändring av direktiv 77/388/EEG, kan omfatta tillhandahållanden av tjänster utanför gemenskapen, är det nödvändigt att ändra förordningens räckvidd så att medlemsstaterna kan bekräfta giltigheten i en kunds momsregistreringsnummer vid förfrågan från någon som tillhandahåller tjänster på elektronisk väg.

2.2.2. Skattskyldiga personer som tillhandahåller tjänster enligt artikel 9.2 e i direktiv 77/388/EEG har ingen rättslig skyldighet att bekräfta att deras kund har ett giltigt momsregistreringsnummer. Kommissionen anser dock att även dessa leverantörer bör få möjlighet att kontrollera en kunds momsregistreringsnummer.

2.2.2.1. I syfte att underlätta handeln är det nödvändigt att ett momsregistreringsnummers giltighet kan bekräftas på elektronisk väg. Genom detta förslag införs denna möjlighet med hjälp av ett kommissionsbeslut inom ramen för kommissionens genomförandebefogenheter. Eftersom rådet har beslutat att ändra förfarandena för utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter utnyttjas den möjlighet som uppstår genom behovet av att ändra förordningen för att uppdatera kommittéförfarandena.

2.2.2.2. Kommissionen baserar detta förslag på artikel 95 i EG-fördraget eftersom de föreslagna åtgärderna inte utgör harmonisering i skattehänseende utan syftar till att inre marknaden för tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg skall kunna fungera på rätt sätt. Genom att som rättslig grund välja artikel 95 i EG-fördraget använder kommissionen samma metod som i sitt förslag av den 19 juni 1990 (KOM(90) 183) till förordning (EEG) nr 218/92, där artikel 100a i EG-fördraget (numera artikel 95) föreslogs som rättslig grund. Det faktum att innehållet i dessa uppgifter kan användas för ett korrekt skatteuttag innebär inte att beskattningen i sig utgör det huvudsakliga syftet med förordning (EEG) nr 218/92 och detta ändringsförslag. Den rättsliga grunden för harmonisering av lagstiftningen om indirekta skatter eller avgifter är artikel 93 i EG-fördraget.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Kommittén välkomnar kommissionens förslag om mervärdesskatt och elektronisk handel eftersom de bör bidra väsentligt till att skapa "lika spelregler" för EU-företag som tillhandahåller tjänster på elektronisk väg till konsumenter och för näringsidkare utanför EU som riktar sig till samma marknad.

3.1.1. I princip hanteras leveranser till slutkonsumenter korrekt, eftersom man fastställer EU:s rätt att beskatta digitala produkter som tillhandahålls EU-konsumenter. Detta skulle vid leveranser vars värde överstiger tröskelvärdet eliminera den konkurrensfördel som leverantörer av digitala produkter utanför EU för tillfället har, genom att kräva att de skall ta ut europeisk mervärdesskatt på leveranser till EU-konsumenter. När det gäller försäljning inom gemenskapen får de därmed samma förutsättningar som näringsidkare i EU.

3.1.2. På liknande sätt kan näringsidkare i EU leverera momsfritt till kunder utanför EU, vilket eliminerar en viktig konkurrensnackdel.

3.2. Kommittén har konsekvent gett sitt stöd till att man så snart som möjligt skall införa ett nytt, definitivt momssystem grundat på beskattning i ursprungslandet, och har vid upprepade tillfällen anmodat medlemsstaterna att erkänna hur viktig denna åtgärd är och sluta blockera initiativ till en momsreform(3). ESK välkomnar därför kommissionens försäkran om att dessa förslag inte väcker några tvivel om det långfristiga rättsliga och politiska engagemanget för ett definitivt skattesystem.

3.3. Kommittén stöder målsättningen att uppnå enkelhet, klarhet och säkerhet i fråga om företagens rättsliga skyldigheter. För företag utgör ovisshet en större fara och ett större hinder än en börda som de känner till.

3.3.1. ESK håller också med om att man behöver skydda laglydiga företag från illojal konkurrens från näringsidkare som smiter från sina skattemässiga skyldigheter. Det är helt klart orättvist att ärliga företag skall subventionera företag med lägre moral. Att betala skatt är en samhällelig och rättslig skyldighet som inte bör undflys.

3.3.2. Kommittén håller med om att nya former av skatter inte behövs och att befintliga skatter kan och bör anpassas för att hantera e-handel.

3.3.3. ESK stöder principen att de ändringar som behövs i möjligaste mån bör utgå från det nuvarande mervärdesskattesystemet till dess att man kan införa ett nytt definitivt system.

3.4. I nuläget gäller frågan inte främst innehållna intäkter. Den aktuella totala försäljningsvolymen av digitala produkter skulle inte ge mer än 35 miljoner euro per år inom hela EU. Tillväxtmöjligheterna inom e-handeln är dock exponentiella och kan innebära betydande skatteförluster i ett senare skede om inga bestämmelser antas i frågan. Kommittén godkänner principen att skapa en lämplig skattestruktur innan intäktsförluster blir ett aktuellt problem.

3.5. Dessa förslag utgör en bra utgångspunkt för att anpassa momssystemet till att hantera e-handel, och det är viktigt att de inte tillåts påverka eller negativt inverka på verksamheten inom OECD:s arbetsgrupp om konsumtionsskatt. Som kommissionen själv påpekar är e-handel en sant global företeelse och de frågor den väcker kan bara besvaras genom internationellt samarbete med största möjliga antal länder.

3.6. Huvudproblemet med kommissionens förslag gäller möjligheterna att se till att reglerna följs. Efterlevnaden beror i sin tur på tre faktorer:

- I vilken mån näringsidkare utanför EU är villiga att underkasta sig frivillig registrering.

- I vilken mån skatteförvaltningar utanför EU är villiga att samarbeta för att kontrollera efterlevnaden.

- Vilka möjligheter som finns att garantera efterlevnad på andra sätt.

3.6.1. Moms är en skatt som lägger avsevärda administrativa bördor på de företag som är registrerade näringsidkare. Vägran att följa bestämmelserna kan mycket väl uppstå både ur en ovilja att stå för alla kostnader i samband med momsdeklarationerna och ur en önskan att få en olaglig konkurrensfördel. Ett enda registreringsställe skulle förenkla förfarandet avsevärt för näringsidkare utanför EU, och är otvivelaktigt en nyckelfaktor för att garantera att de följer reglerna. Man kan fråga sig om denna åtgärd är acceptabel för majoriteten av medlemsstaterna, men utan den vore möjligheterna att övertyga företag utanför EU att registrera sig i EU mycket mindre.

3.6.1.1. Det största problemet härrör sannolikt från vissa medlemsstaters oro för att förlora inkomster till medlemsstaterna med de lägsta momsnivåerna, eftersom förslaget att registrering skall äga rum i den medlemsstat där den första momspliktiga omsättningen sker uppenbarligen är lätt att manipulera, och näringsidkare utanför EU skulle i praktiken kunna välja i vilken medlemsstat de ville registrera sig.

3.6.1.2. Detta skulle kunna motverkas genom att man inrättar ett samordningssystem för att fördela skatteinkomster mellan medlemsstaterna på basis av konsumtion, men tidigare erfarenhet har visat att sådana system oundvikligen är så komplicerade att de blir ohanterliga.

3.6.2. Det är osannolikt att skatteförvaltningarna i andra länder skulle vara beredda att anstränga sig för att ta upp skatteinkomster på EU-medlemsstaternas vägnar eller jaga skattesmitare. Nivån på samarbetet i dessa frågor mellan medlemsstater har också varit en besvikelse.

3.6.3. Det är osäkert hur effektiva andra åtgärder skulle vara för att garantera att bestämmelserna efterlevs på obligatorisk basis. Som kommissionen säger innebär underlåtenhet att redovisa mervärdesskatten i en självdeklaration på intet sätt att skatteskulden minskar eller försvinner, men om skulden inte kan indrivas är detta ett rent teoretiskt resonemang. Med tanke på mängden skattebedrägerier som anses pågå inom EU med befintliga regler står det klart att man inte helt kan sätta sin tillit till frivillig efterlevnad. Man behöver utveckla verktyg för att framtvinga efterlevnad för att skatteflyktens omfattningen inte skall ge systemet dåligt rykte.

3.6.3.1. En möjlighet är via kreditkort, vilket kommissionen föreslår, men det finns problem med denna lösning. Kreditkortsnumret skulle kunna innehålla en uppgift om land, men denna uppgift skulle bara kunna utnyttjas om en leverantör utanför EU var beredd att samarbeta. En mer radikal metod vore att kräva att kreditkortsutfärdarna tar ut mervärdesskatt på de transaktioner som belastar varje kort. Förutom att detta vore svårt att genomföra finns det ett antal motargument. För det första kan bankerna, som utfärdar de flesta kreditkorten, vara obenägna att uppge denna information. I vissa fall kan de vara hindrade av lagstiftningen i sina medlemsstater. För det andra är det helt möjligt för människor att ha kreditkort som utfärdats av banker som är belägna utomlands. Om det blev uppenbart att det gav en stor kommersiell fördel att utfärda kreditkort som inte kunde åläggas skatt skulle det finnas ett antal finansinstitut belägna i skatteparadis som erbjöd denna tjänst. Slutligen kommer kreditkort sannolikt att ersättas av andra system för betalning av e-handelstransaktioner.

3.6.3.2. Det är också osäkert om företag som utfärdar kreditkort vore villiga att ta på sig allt extra arbete för att tillhandahålla denna information. Detsamma gäller andra mellanhänder vars hjälp kan behövas, såsom leverantörer av Internettjänster, telefonbolag och bolag för interaktiv TV.

3.6.3.3. I kommissionens förslag finns det ett underförstått hot att näringsidkare utanför EU som vägrar att följa bestämmelserna kan få skyddet för sin immateriella äganderätt indraget inom EU. Detta vore ett kraftfullt incitament med tanke på att många av e-handelns produkter är lätta att piratkopiera, men en sådan åtgärd skulle medföra att EU bryter mot ingångna internationella avtal på området och EU skulle också riskera att bryta mot WTO-bestämmelserna.

3.6.3.4. Kommissionen söker efter nya verktyg för att garantera att företagen följer reglerna och förväntar sig att sådana verktyg skall bli tillgängliga när tekniken och e-handeln utvecklas. Erfarenheten tyder dock på att lagstiftningen tenderar att släpa efter den tekniska utvecklingen, särskilt när det gäller skatter. Teknikens fördelar finns snarare på skattesmitarens sida än på lagstiftarnas.

3.6.3.5. Förutsättningen för att effektivt förhindra skatteflykt - liksom annan brottslig verksamhet - är främst en rimlig och realistisk chans att företag som inte följer bestämmelserna upptäcks. Svårigheten när det gäller e-handel är att veta om transaktionen ens har ägt rum. Den snabbt ökande användningen av bärbara persondatorer gör att transaktioner kan genomföras från vilken plats som helst i världen, oberoende av var konsumenten har sin hemvist.

3.6.3.6. Om man inte kan garantera att de flesta näringsidkare vars transaktioner vore momspliktiga inom EU enligt förslaget följer reglerna, frivilligt eller under tvång, skulle det medföra att näringsidkare utanför EU som redan registrerat sig hoppar av systemet, eftersom de annars får en konkurrensnackdel.

3.7. Näringsidkare utanför EU som väljer att följa bestämmelserna om självtaxering måste naturligtvis kunna ta reda på sina kunders skattestatus. Detta förfarande skulle bli mycket enklare om nationella skatteförvaltningar publicerade kataloger över momsregistrerade näringsidkare inom sina förvaltningsområden, på samma sätt som telefonkataloger eller röstlängder publiceras. Dessa kataloger skulle kunna uppdateras en gång i kvartalet.

3.8. Listan över tillhandahållanden av tjänster som omfattas av förslaget är långt ifrån uttömmande, vilket kan leda till rättstvister - omfattas en specifik tjänst av någon av de angivna kategorierna, och i sådana fall vilken? Resultatet blir en viss osäkerhet, vilket kommissionen har sagt att man försöker undvika. Ett annat problem är att listorna kan bli inaktuella när den tekniska utvecklingen leder till att nya typer av tjänster tillhandahålls. En mer allmän kategorisering vore att föredra. Det finns starka argument för att ersätta listorna med en mer allmän formulering som bättre skulle kunna hantera den framtida utvecklingen.

3.9. Kommissionens förslag utgör i praktiken en utvidgning av förfarandet med omvänd skattskyldighet. Detta strider mot kommissionens tidigare ställningstagande som i allmänhet har varit negativt till att utvidga principen med omvänd skattskyldighet, eftersom det fjärmar mervärdesskattesystemet från det definitiva, ursprungsbaserade momssystem som kommissionen strävar mot.

3.10. Kommittén välkomnar särskilt kommissionens utfästelse att "fortsätta att arbeta för att se till att eventuella aspekter av EU:s skattesystem som kan betraktas som hinder för e-handelns tillväxt undanröjs". ESK ser detta som en nödvändig förutsättning för beskattning av e-handeln.

3.11. Förslaget nämner att man skall använda "nödvändig försiktighet". Kommittén anser att detta kan utgöra ett potentiellt mycket betungande krav om det tolkas alltför snävt. ESK är också orolig över att skillnaderna mellan medlemsstaternas sätt att tolka och tillämpa denna term medför ytterligare splittring av systemet och större svårigheter för dem som idkar handel över gränser. Kommittén anser att ett krav på "rimlig försiktighet" vore lämpligare.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Detta är det senaste förslaget i en rad ändringar av artikel 9 i det sjätte mervärdesskattedirektivet, vars sammanlagda effekt är en allt annat än önskvärd svåröverskådlighet. Samtidigt som det verkar onödigt att omstrukturera sjätte mervärdesskattedirektivet när det snart kommer ett nytt, definitivt system måste man beakta att detta definitiva system har varit på gång under lång tid. Med tanke på medlemsstaternas ovilja att enas om förändringar av mervärdesskattesystemet måste man vara ganska skeptisk till att det införs ett nytt, definitivt system inom den närmaste framtiden. Om dess tillkomst kommer att dröja mycket längre vill kommittén - utan att ifrågasätta engagemanget för ett definitivt skattesystem eller ytterligare fördröja dess genomförande - förespråka en rejäl omarbetning av artikel 9 som ett led i en genomgripande modernisering av det befintliga systemet.

4.2. Förslaget tillåter en del momsbefriade transaktioner över gränser. Detta välkomnas i huvudsak, men man behöver lägga större tonvikt på artikel 9.2 e, och inte bara när det gäller e-handel. För gränsöverskridande leveranser av alla tjänster och digitala produkter bör artikel 9.2 vara den grundläggande bestämmelsen och inte artikel 9.1.

4.3. Artikel 9.2 f kommer att innehålla andra bestämmelser än artikel 9.2 e och gälla digitala produkter, vilket kan skapa administrativa svårigheter och störningar som gynnar leverantörer utanför EU i fråga om "sammansatta" eller kombinerade leveranser som innehåller delar som faller under olika artiklar.

4.3.1. Radio- och TV-sändningar har inte specifikt inkluderats i artikel 9.2 f, vilket verkar mycket märkligt med tanke på vad som sägs i ingressen. Tillhandahållanden av TV-sändningar som faller under artikel 9.2 c kommer att inkluderas i den nya artikel 9.2 f. Detta verkar omfatta vissa radio- och TV-sändningar, men inte alla. Texten behöver omarbetas för att tydligt visa vad som ingår i artikel 9.2 f. Problemet skulle till stor del lösas om samma bestämmelser gällde både digitala produkter och radio- och TV-sändningar.

4.3.2. Databearbetning står kvar under artikel 9.2 e, men när denna tjänst tillhandahålls på elektronisk väg lyder den under artikel 9.2 f. Datorer (databehandlingsmaskiner) utför en stor del av databearbetningen, och att tjänsten inkluderas i båda artiklarna kommer utan tvekan att skapa problem.

4.3.2.1. I artikel 9.2 f definieras datortjänster som "inbegripet webbhotell, webbdesign och liknande tjänster". Utan en tydligare definition kommer det att uppstå stora olikheter i tolkningen. Exempelvis kan datorhyra inkluderas här eller under artikel 9.2 e, samtidigt som underhåll av datorutrustning antingen kan falla under den artikeln eller artikel 9.2 c.

4.4. Egendomliga situationer kan uppstå när en tjänst som tillhandahålls på elektronisk väg belastas med en annan skattesats än en identisk tjänst som tillhandahålls på konventionellt sätt, exempelvis på grund av att en viss medlemsstat tillämpar en lägre skattesats på den konventionella tjänsten samtidigt som grundskattesatsen tillämpas på den elektroniska tjänsten.

4.5. Kommittén noterar att en omsättningströskel på 100000 euro kommer att tillämpas på näringsidkare utanför EU. Ovanför denna tröskel är registrering obligatorisk. ESK anser att snedvridningen av konkurrensen mellan näringsidkare inom och utanför EU skulle minska ytterligare om detta tröskelvärde blev norm i alla medlemsstater för både inhemska och utländska aktörer.

4.6. Kommittén välkomnar varmt förslaget att tillåta näringsidkare att fullgöra sina skattemässiga skyldigheter på elektronisk väg, inklusive kontroll av en kunds skattestatus och inbetalning av skatt. I synnerhet anser kommittén att elektronisk kontroll av kundernas skattestatus är en nödvändig förutsättning för e-handel. ESK anser att sådana möjligheter bör ges till alla registrerade näringsidkare och inte bara dem som sysslar med e-handel.

4.6.1. Kommittén noterar att vissa medlemsstater kan begära undantag från detta krav under en övergångsperiod, eftersom deras skatteförvaltningar ännu inte är utrustade med den teknik som behövs. En lång övergångsperiod då ett antal medlemsstater inte har något elektroniskt system skulle återigen skapa skillnader mellan medlemsstaterna, vilket skulle undergräva kontinuiteten i systemet. Det skulle också avskräcka aktörer utanför EU från att registrera sig i dessa länder. Kommittén hoppas att de undantag som görs i detta sammanhang kommer att begränsas till kortast möjliga tid.

4.7. Kommittén noterar att kommissionen har för avsikt att genomföra en översyn av bilaga H till det sjätte mervärdesskattedirektivet, i vilken det finns en förteckning över varor och tjänster på vilka reducerade mervärdesskattesatser kan tillämpas. Samtidigt som detta självklart behövs är det tveksamt om medlemsstaterna kan acceptera ytterligare begränsningar av sina möjligheter att tillämpa reducerade skattesatser.

4.8. E-handelns exponentiella expansionsmöjligheter skapar problem för beskattningen av både varor och tjänster. Enbart mängden gränsöverskridande varutransaktioner kommer att skapa stora svårigheter för tullen som måste ta ut mervärdesskatt på importerade varor vid gränsen. Det har redan i några medlemsstater blivit nödvändigt att höja det tröskelvärde på enskilda varor vid vilket mervärdesskatt tas ut. Det kommer sannolikt att bli nödvändigt att öka detta tröskelvärde ytterligare och kanske måste man hitta något annat system för beskattning av varutransaktioner över gränser.

4.9. Det finns risk för att EU-konsumenter dubbelbeskattas. När en leverantör utanför EU är ålagd att ta ut konsumtionsskatt i ursprungslandet på sin exportförsäljning och registrerar sig för självtaxering av EU-moms finns det inget förslag på någon mekanism för att kräva tillbaka eller kompensera för den utländska skatten, i motsats till de villkor som gäller för utländska utdelningar.

4.10. Kommittén stöder kommissionens beslut att använda artikel 95 i EG-fördraget som rättslig grund för sina förslag till reglering.

5. Slutsatser

5.1. E-handel är ett globalt affärsområde och de skattemässiga utmaningar den medför kan bara hanteras effektivt genom internationellt samarbete som är så omfattande som möjligt.

5.2. Kommittén håller med kommissionen om behovet av att eliminera den befintliga konkurrensnackdelen för EU-baserade näringsidkare i förhållande till leverantörer utanför EU, skydda företag som följer bestämmelserna från illojal konkurrens från näringsidkare som smiter från sina skattemässiga skyldigheter samt modifiera mervärdesskattesystemet så att det kan hantera de nya utmaningar som e-handeln innebär.

5.3. Kommittén ger sitt stöd till principen att beskattning i allmänhet bör kännetecknas av neutralitet, effektivitet, säkerhet och enkelhet.

5.4. Kommittén håller med om att inga nya eller extra skatter behöver övervägas och att befintliga skatter bör kunna anpassas för att hantera e-handel.

5.5. Kommittén beklagar att det tar så lång tid att införa ett nytt definitivt mervärdesskattesystem och välkomnar kommissionens försäkran om att man fortfarande helhjärtat stöder detta projekt.

5.6. Kommittén godkänner förslagen att göra det möjligt för näringsidkare att på elektronisk väg lämna in momsdeklarationer, göra inbetalningar, kontrollera sina kunders skattestatus och tillhandahålla all annan information som skatteförvaltningarna kräver. ESK hoppas att de undantag som beviljas medlemsstater i fråga om deras åtagande att göra dessa möjligheter tillgängliga för näringsidkarna inom deras förvaltningsområde inte är onödigt långfristiga.

5.7. Kommittén välkomnar kommissionens försäkran om att eventuella aspekter av EU:s skattesystem som kan betraktas som hinder för e-handelns tillväxt kommer att undanröjas.

5.8. Kommissionens förslag passar väl ihop med principerna bakom mervärdesskatten. Om mervärdesskatten skall förbli den grundläggande konsumtionsskatten i EU som kan tillämpas på alla former av handel måste något i stil med dessa förslag införas. Tyvärr måste man betvivla möjligheterna att se till att bestämmelserna i kommissionens förslag följs och medlemsstaternas förmåga att acceptera dem i deras nuvarande form.

Bryssel den 29 november 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Dokument XXI/98/0359 av den 3 april 1998.

(2) KOM(1998) 374 slutlig.

(3) EGT C 82, 19.3.1996, s. 49; EGT C 296, 29.9.1997, s. 51; EGT C 101, 12.4.1999, s. 73; EGT C 116, 28.4.1999, s.14.