Kultur handlar inte bara om konst eller litteratur. Kultur spänner över många olika politikområden och politiska verksamheter, från interkulturell dialog till turism, från utbildning och forskning till kreativa industrier, från skydd av kulturarv till främjande av kreativa industrier och nya tekniker och från hantverk till utvecklingssamarbete. Den föreslagna strategin uppmuntrar därför möjligheter att främja kultur inom ramen för EU:s yttre politik. Kultur är också en viktig faktor för hållbar utveckling, eftersom den kreativa sektorn kan främja försoning, tillväxt och yttrandefrihet, som andra grundläggande friheter kan bygga på.

e) Främja kultur via befintliga samarbetsramar

För att säkerställa politisk samstämmighet och undvika dubbelarbete är det effektivaste sättet att främja kultur inom ramen för EU:s yttre förbindelser att använda befintliga samarbetsramar och finansieringsinstrument. EU har tagit fram skräddarsydda ramar för tematiskt och geografiskt samarbete, tillsammans med särskilda finansieringsinstrument.

Tematiska program

Partnerskapsinstrumentet: ett av dess mål är ”arbete för en bred förståelse av och synlighet för unionen (…) genom offentlig diplomati, direkta personkontakter, samarbete inom utbildningsområdet och det akademiska området, samarbete med tankesmedjor samt upplysningsverksamhet för att främja unionens värderingar och intressen”.

Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR): detta instrument ger stöd till utveckling och konsolidering av demokrati, rättssäkerhet och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Instrumentet syftar bland annat till att främja åsikts- och yttrandefrihet, inklusive politiska, konstnärliga och kulturella uttrycksformer.

Programmet globala allmänna nyttigheter och utmaningar inom finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete syftar genom komponenten mänsklig utveckling till att främja kulturell mångfald och respekt för alla kulturers lika värde. Det stimulerar också kulturindustriernas bidrag till ekonomisk tillväxt i utvecklingsländer, det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter.

 Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred: syftet med detta instrument är att främja konfliktförebyggande, krishantering och fredsbyggande åtgärder för att hantera globala och transregionala säkerhetshot: kulturorganisationer ingår i definitionen av det civila samhället för finansiering enligt detta instrument.

 Programmet Kreativa Europa: detta program syftar bland annat till att ”främja Europas kulturarv och att stärka konkurrenskraften för de kulturella och kreativa sektorerna i Europa”, och programmet är även ”öppet för bilateralt eller multilateralt samarbete med tredjeländer”.

Geografiska ramar för samarbetet

 Utvidgningspolitiken: Som kandidatländer och respektive potentiella kandidatländer har länderna på västra Balkan och Turkiet en särskild ställning och vikt i EU:s yttre politik. EU:s kulturpolitik ingår i det ”regelverk” som utvidgningsländerna ska genomföra under förhandlingarna om kapitel 26 om utbildning och kultur. I detta sammanhang mottar regionen stöd enligt föranslutningsinstrumentet. EU stöder sedan länge kulturprojekt i västra Balkan för att främja interkulturell dialog, försoning och socioekonomisk utveckling. Inom ramen för Europeiska kommissionens och Europarådets gemensamma åtgärd ”Ljubljanaprocessen I och II” investerades betydande resurser i restaurering av kulturarv i sydöstra Europa. Kulturorganisationer i utvidgningsländerna omfattas av EU:s politiska samarbete och får hjälp med att bygga upp sin kapacitet. De deltar också fullt ut i programmen Kultur och Kreativa Europa. Utvidgningsländerna står för närvarande inför nya och stora utmaningar, t.ex. att integrera nyanlända migranter, och interkulturell dialog kan främja försoning samt integrerande och demokratiska samhällen och bidra till att motverka radikalisering. EU bör därför fortsätta att föra ett nära samarbete med utvidgningsländerna för att bidra till att skydda deras kulturarv, främja utvecklingen av deras kulturella och kreativa industrier och verka för deras deltagande i EU:s befintliga kulturprogram.

 Den europeiska grannskapspolitiken: Den europeiska grannskapspolitiken styr EU:s förbindelser med 16 av dess närmaste östra och södra grannar. En differentierad bilateral strategi för varje partnerland kompletteras med regionala samarbetsinitiativ inom ramen för partnerskapet med södra Medelhavsområdet det östliga partnerskapet. Politisk, ekonomisk och kulturell differentiering och ökat ömsesidigt egenansvar är viktiga inslag i den förnyade europeiska grannskapspolitiken. Det östliga partnerskapets plattform 4 fungerar som ett forum för fördjupat samarbete och politisk dialog på områden som utbildning, ungdomar (inklusive anställbarhet), kultur och kreativitet, forskning och innovation, audiovisuell politik och informationssamhället, med särskilda program till stöd för kapacitetsbyggande. I södra Medelhavsområdet stöder EU kulturellt samarbete via regionala program på kulturarvsområdet och det audiovisuella området, men även via bilaterala verksamheter. Många av de länder som omfattas av grannskapspolitiken kämpar för närvarande med ihållande problem, bland annat politiska spänningar, ekonomisk omvälvning, våldsam radikalisering och migrationsströmmar. Särskilt i detta sammanhang kan kulturellt samarbete och kulturpolitiskt utbyte bidra till stabilisering. Det europeiska grannskapsinstrumentet tillhandahåller t.ex. 17 miljoner euro under åren 2014–2017 till stöd för medier och kultur för utvecklingen i den södra Medelhavsregionen. Bevarande av kultur och kulturarv stöds dessutom via fem program för gränsöverskridande samarbete.