SV Europeiska unionens officiella tidning C 141/5

Yttrande från Regionkommittén om ”Lissabonstrategins framtid efter 2010”

2010/C 141/02

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

— Hög livskvalitet måste skapas inom de ekologiska gränser som jordens ändliga resurser sätter (1), och målet bör vara att åstadkomma ett socialt sammanhållet och rättvist samhälle, där alla individers och gruppers värde och bidrag till samhället utnyttjas optimalt och där stimulans- och stödåtgärder inriktas på att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap samt på att skapa en hållbar ekonomi.

— Kommittén betonar vikten av en välfinansierad EU-övergripande sammanhållningspolitik, som inbegriper alla regioner i Europa och är en nyckelfaktor i stödet för genomförandet av den nya strategin. Kommittén motsätter sig vidare alla åtgärder för att åternationalisera strukturfonderna eller ta bort den regionala dimensionen från sammanhållningspolitiken då man ser över den framtida EU-budgeten.

— Kommittén påpekar att EU:s sammanhållningspolitik har en etablerad struktur baserad på flernivåstyre för genomförande av strukturfondsprogrammen och anser att den nya strategin bör utnyttja dessa befintliga partnerskap för att åtgärda de svagheter som för närvarande finns i förvaltningsstrukturerna. Genom att på ett tydligt sätt anpassa förvaltningsstrukturerna till de regionala programmen i EU:s sammanhållningspolitik kan man på ett långt effektivare sätt åstadkomma en samordnad politisk process.

— ReK uppmanar EU:s ledare att fastställa utveckling av Europas konkurrenskraft i den gröna ekonomin som en huvudprioritering, så att EU kan visa vägen när det gäller att omvandla den globala ekonomin till en sund och hållbar bas. Detta innebär framför allt att föregå med gott exempel genom att prioritera investeringar i ny grön teknik, forskning och utveckling (inklusive förnybar energiproduktion), energieffektivitet, hållbara produktions- och konsumtionsmetoder, IKT- och bredbandsinfrastruktur i avlägsna samhällen samt att verka för att miljön skyddas och bevaras. Europas universitet, forskningscentrum och små och medelstora företag har en mycket viktig roll att spela när det gäller att föra detta arbete vidare (2) Detta kommer att kräva strukturella förändringar i den europeiska ekonomin, bland annat samordning av den makroekonomiska politiken och aktiva arbetsmarknadsåtgärder för att stödja övergången till en grön ekonomi.

Föredragande : Christine Chapman (UK–PSE), ledamot av den walesiska nationalförsamlingen

I. POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Huvudbudskap

1. Regionkommittén ställer sig bakom planerna på att utarbeta en ny strategi som ska ta vid när den nuvarande Lissabonstrategin löper ut 2010. Vi anser emellertid att strategins tyngdpunkt behöver flyttas och att den bör slås samman med den europeiska strategin för hållbar utveckling. Samtidigt som vi välkomnar åtagandet att ge människor större inflytande i samhällen som innefattar alla och skapa en konkurrenskraftig, sammanhållen och grönare ekonomi i enlighet med vad som framförs i kommissionens samråd om den framtida strategin som offentliggjordes den 24 november, beklagar vi att kommissionen inte lägger fram en mer ambitiös och övergripande vision för att omstrukturera strategin och inrikta den på att göra Europa till ett hållbart och socialt rättvist och sammanhållet samhälle.

2. Kommittén understryker att den nuvarande strategin inte i tillräckligt stor omfattning erkänner lokala och regionala myndigheters viktiga roll när det gäller att genomföra och informera om Lissabonstrategin på lokal nivå runt om i Europa, och vi upprepar den begäran som framfördes i vitboken om flernivåstyre om att detta ska åtgärdas i den nya strategin.

3. ReK noterar att det finns en utbredd osäkerhet bland lokala och regionala myndigheter om det övergripande syftet med den nuvarande Lissabonstrategin. Detta kan åtgärdas genom att tydliga mål fastställs i den nya strategin och att dessa på ett effektivt sätt förmedlas till människor på lokal nivå.

4. ReK beklagar att Lissabonstrategin, som var tänkt att bidra till den ekonomiska och monetära unionen (EMU), inte har fått den önskade effekten vad gäller att förbättra det gemensamma ekonomiska styret på EU-nivå eller en bättre samordning av medlemsstaternas ekonomiska politik. ReK beklagar att många medlemsstater för att hantera den rådande ekonomiska krisen har antagit en ekonomisk politik som enbart baserar sig på nationella hänsyn i stället för att sträva efter samordnade insatser inom ramen för inre marknaden.

5. Kommittén vill att den nya strategin innehåller ett uttalat generellt mål om hög livskvalitet och välfärd för alla EU-medborgare. Sysselsättning är en viktig del av detta liksom materiellt välstånd. Det finns emellertid andra faktorer som måste beaktas för att man ska få en fullständig bild av livskvalitet och välstånd, till exempel hur det samhälle och den miljö som människor lever i ser ut i stort (3).

6. Hög livskvalitet måste skapas inom de ekologiska gränser som jordens ändliga resurser sätter (4), och målet bör vara att åstadkomma ett socialt sammanhållet och rättvist samhälle, där alla individers och gruppers värde och bidrag till samhället utnyttjas optimalt och där stimulans- och stödåtgärder inriktas på att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap samt på att skapa en hållbar ekonomi.

7. Utbildning är avgörande för att öka medvetenheten om hållbarhetsfrågor och utveckla kreativa och företagsamma talanger i Europa. Vi måste även etablera en kultur för livslångt lärande.

8. Kommittén föreslår att strategin bör ges ett nytt namn för att undvika sammanblandning med ”Lissabonfördraget” och för att betona strategins nya inriktning. Ett förslag är ”Livskvalitet för alla: att skapa en hållbar framtid för Europa i världen”, eller kortare ”Strategin för ett hållbart Europa”.

9. Vi efterlyser en effektivare kommunikationsstrategi, som bör genomföras i samarbete med lokala och regionala myndigheter, för att öka medvetenheten om och föra fram huvudbudskapen i den nya strategin.

Aktuella och nya utmaningar

10. Den pågående finansiella, ekonomiska, sociala och miljömässiga krisen har på ett radikalt sätt förändrat förutsättningarna för debatten om Lissabonstrategins framtid. Att fortsätta som förut är inte längre ett alternativ. Krisen har medfört en rad akuta utmaningar, i synnerhet den växande arbetslösheten runt om i Europa, särskilt bland unga, och en hotande protektionism. Krisen har även avslöjat strukturella svagheter i den globala ekonomiska modellen och gjort det tydligt att vi behöver en ny och hållbar strategi, både miljömässigt, socialt och ekonomiskt, samt att regleringen av bank- och finanssektorn måste bli striktare.

11. ReK påpekar att det även innan den ekonomiska krisen drabbade oss och när ekonomin ansågs vara relativt god fanns utbredd fattigdom och växande inkomstskillnader runt om i Europa. Enligt uppgifter som offentliggjordes av Europeiska kommissionen i oktober 2008 lever 16 % av befolkningen i Europa under fattigdomsgränsen, en av tio lever i hushåll där ingen arbetar och 19 % av barnen hotas av fattigdom (5). Att bekämpa fattigdom och växande ojämlikheter när det gäller fördelning av rikedom i Europa måste vara ett av den framtida strategins huvudsyften.

12. Europa står inför ett antal utmaningar på längre sikt som till exempel rör demografiska förändringar, klimatförändringar, tryggad energiförsörjning, globalisering (6) och skapandet av territoriell sammanhållning i hela Europa. Den nya strategin måste innehålla riktlinjer om hur dessa ska hanteras. ReK beklagar att territoriell sammanhållning inte har fått en mer framträdande plats som vägledande princip i kommissionens samrådsdokument om EU 2020-strategin. Vi uppmanar kommissionen att i linje med de krav rörande territoriell sammanhållning som fastställs i Lissabonstrategin förbinda sig att lägga fram en territoriell konsekvensanalys för alla nya lagstiftningsförslag som faller inom de lokala och regionala myndigheternas befogenhetsområde.

13. Krisen kommer att leda till att de offentliga finanserna kommer att vara under hårt tryck under de kommande åren på grund av den sociala, finansiella och ekonomiska krisen. Det är därför mycket viktigt att resurser och finansiering på lokal, regional och nationell nivå samt på EU-nivå går till rätt investeringar om de övergripande målen i den nya strategin ska kunna uppnås. EU och medlemsstaterna måste till fullo respektera principerna i Europarådets stadga om lokalt självstyre i fråga om de lokala och regionala myndigheternas finansiella resurser (artikel 9), så att Europas kommuner och regioner på ett effektivt sätt kan bidra till genomförandet av Lissabonstrategin.

14. Regionkommittén anser att det krävs en regional strategi inom alla politikområden om vi ska uppnå social sammanhållning och lyckas ta oss an utmaningarna på lång sikt. I strategin ska särskild hänsyn tas till specifika särdrag på regional och lokal nivå runtom i Europa. Tillräckliga resurser i gemenskapens budget måste också öronmärkas för åtgärder som avser att främja en balanserad regional utveckling i Europa.

15. ReK föreslår att man i den nya strategin prioriterar social sammanhållning, flernivåstyre och investeringar i en grön ekonomi samt framför nya idéer om hur effekterna av den nya strategin ska mätas.

Investeringar i den gröna ekonomin

16. EU:s mål och åtaganden när det gäller klimatförändring bör införlivas i den nya strategin i syfte att skapa en lågutsläppsekonomi i Europa.

17. ReK uppmanar EU:s ledare att fastställa utveckling av Europas konkurrenskraft i den gröna ekonomin som en huvudprioritering, så att EU kan visa vägen när det gäller att omvandla den globala ekonomin till en sund och hållbar bas. Detta innebär framför allt att föregå med gott exempel genom att prioritera investeringar i ny grön teknik, forskning och utveckling (inklusive förnybar energiproduktion), energieffektivitet, hållbara produktions- och konsumtionsmetoder, IKT- och bredbandsinfrastruktur i avlägsna samhällen samt att verka för att miljön skyddas och bevaras. Europas universitet, forskningscentrum och små och medelstora företag har en mycket viktig roll att spela när det gäller att föra detta arbete vidare (7). Detta kommer att kräva strukturella förändringar i den europeiska ekonomin, bland annat samordning av den makroekonomiska politiken och aktiva arbetsmarknadsåtgärder för att stödja övergången till en grön ekonomi.

18. ReK efterlyser en europeisk strategi för utveckling av kompetens och arbeten inom miljösektorn i syfte att skapa en ram för kompetens- och kunskapsinvesteringar som stöd för utvecklingen av en hållbar ekonomi. EU:s framtida finansieringsprogram, t.ex. programmet för livslångt lärande och Europeiska socialfonden, bör inriktas på att stödja investeringar i arbeten och kompetens på miljöområdet, med särskilt fokus på nya, dynamiska och innovativa små och medelstora företag (8).

19. Kommittén uppmanar EU att anta en enhetlig ram för stimulans- och stödmekanismer (miljövänlig bättre lagstiftning) för att stödja utvecklingen av en hållbar ekonomi i Europa.

20. ReK anser att EU ska prioritera spridning av bästa praxis för innovativa strategier för att skapa incitament i enskilda medlemsstater som främjar ett miljövänligt beteende hos EU-medborgare, företag och offentliga myndigheter och belönar detta samt bestraffar ett motsatt beteende.

21. Kommittén upprepar att en miljövänlig strategi kan leda till en god cirkel som kan bidra till att lösa ekonomiska och sociala problem. Till exempel har de ändringar som nyligen införts i strukturfondsförordningarna gjort det möjligt att stödja energieffektivitetsåtgärder i låginkomsthushåll.

22. ReK understryker vikten av nedifrån-och-upp-initiativ i lokalsamhällen för att åstadkomma förändringar på lokal nivå (9).

Social sammanhållning och integration

23. Kommittén betonar att socialförsäkringssystemen och de sociala trygghetssystemen är mycket värdefulla och viktiga som skydd för de mest utsatta i samhället och att vi behöver bevara en stark europeisk social modell (10).

24. I enlighet med protokollet om tjänster av allmänt intresse som utgör bilaga till Lissabonfördraget erkänner Regionkommittén den viktiga roll som sådana tjänster spelar, framför allt sociala tjänster av allmänt intresse vars organisationsformer och finansiering måste säkras bättre. ReK vill också betona vikten av offentliga närtjänster för medborgarna.

25. Åtgärder behövs för att bekämpa barnfattigdom och fattigdom över generationsgränserna i familjer, och Barcelonamålen för barnomsorgstjänster måste upprätthållas (11).

26. Kommittén betonar vikten av en välfinansierad EU-övergripande sammanhållningspolitik, som inbegriper alla regioner i Europa och är en nyckelfaktor i stödet för genomförandet av den nya strategin. Kommittén motsätter sig vidare alla åtgärder för att åternationalisera strukturfonderna eller ta bort den regionala dimensionen från sammanhållningspolitiken då man ser över den framtida EU-budgeten.

27. ReK efterlyser ett åtagande om att på ett effektivare sätt använda befintliga kunskaper och bästa metoder inom EU:s strukturfondsprogram, vilket skulle gagna EU:s samtliga regioner.

28. ReK uppmanar EU:s ledare att ta tillfället i akt att under Europeiska året 2010 för bekämpning av fattigdom och social utestängning prioritera social sammanhållning och social integration i syfte att bekämpa den växande arbetslösheten, skillnader mellan regionernas ekonomi, social utestängning, långtidsarbetslöshet och problemet att människor står utanför arbetskraften. ReK instämmer med Barca-rapporten, som slår fast att EU:s strukturfondsprogram är ett mycket viktigt redskap för att bekämpa social utestängning.

29. Åtgärder måste vidtas för att bekämpa det växande problemet med arbetslöshet bland unga. Man bör prioritera investeringar i utbildning och kompetensutveckling, inklusive projekt för att främja rörlighet bland unga människor. Kommittén välkomnar rådets rekommendation om unga volontärers rörlighet som antogs i november 2008 och ställer sig bakom kommissionens förslag om att utse 2011 till Europeiska året för volontärarbete.

30. Kommittén vill se ett större erkännande av kvinnors avgörande bidrag till arbetskraften och deras roll som företagare och innovatörer. Europa har en lång väg kvar till jämställdhet – en aktuell rapport från Europeiska kommissionen lyfter särskilt fram löneklyftan mellan kvinnor och män som ett av problemen vid sidan av svårigheterna att lösa frågan om en balans mellan arbetsliv och privatliv och frågan om könsrollsstereotyper (12), (13). Kommittén hoppas därför att rekommendationer och incitament kommer att presenteras som ökar kvinnors möjlighet att komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden.

31. ReK efterlyser ett större erkännande av alla medborgares värde och deras bidrag till samhället. I den nya strategin bör det ”civila samhället” värdesättas, i synnerhet den tredje sektorns, anhörigvårdares och volontärers insatser för andras välbefinnande, vilket sällan uppmärksammas. Den nya strategin bör även främja politiska strategier för ett aktivt åldrande och initiativ som går över generationsgränserna.

32. EU:s framtida sammanhållningspolitik bör omfatta stöd till initiativ för lokal utveckling som är inriktade på specifika stads- och landsbygdssamhällen som står inför särskilda socioekonomiska utmaningar. Denna strategi har tillämpats med gott resultat tidigare genom initiativ som Equal, Leader och Urban samt de allmänna mål 1- och mål 2-programmen.

33. ReK välkomnar ett angreppssätt där regler för statligt stöd gör det möjligt att stödja lokal och hållbar ekonomisk aktivitet (t.ex. genom att gynna miljöanpassad upphandling och göra infrastruktur för bredband tillgänglig i avlägset belägna landsbygdsområden).

Flernivåstyre

34. ReK anser att det är nödvändigt att lokala och regionala myndigheter bidrar till att utforma, genomföra och utvärdera den nya strategin.

35. Vi betonar vikten av att lokala och regionala myndigheter tar initiativ till att hantera den finansiella och ekonomiska krisen på lokal nivå för att ta itu med de akuta och kortsiktiga utmaningarna (14).

36. Det krävs en bättre samordning och ett fördjupat samarbete mellan olika myndighetsnivåer i Europa och en mycket mer framträdande regional dimension i den nya strategin.

37. ReK uppmanar EU:s ledare att se till att EU:s framtida budget utformas på ett sätt som främjar de viktigaste målen i den nya strategin. Man bör inom alla relevanta områden av EU:s budget utgå från den strategi som med mycket gott resultat använts för att öronmärka medel för Lissabonagendan inom strukturfonderna.

38. De nationella regeringarna behöver starkare incitament för att åta sig att uppnå målen i den nya strategin, och eventuellt kan bindande mål fastställas för att strategin ska genomföras effektivt på lokal nivå.

39. ReK välkomnar idén om att koppla samman strategin med Europeiska kommissionens och Europaparlamentets mandatperiod. Europaparlamentet bör få en mer definierad roll i den nya strategin som EU:s demokratiskt valda organ och samarbetspartner till Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

40. Kommittén påpekar att EU:s sammanhållningspolitik har en etablerad struktur baserad på flernivåstyre för genomförande av strukturfondsprogrammen och anser att den nya strategin bör utnyttja dessa befintliga partnerskap för att åtgärda de svagheter som för närvarande finns i förvaltningsstrukturerna. Genom att på ett tydligt sätt anpassa förvaltningsstrukturerna till de regionala programmen i EU:s sammanhållningspolitik kan man på ett långt effektivare sätt åstadkomma en samordnad politisk process.

41. Vi föreslår att dessa befintliga partnerskap utnyttjas aktivt vid utarbetandet av de nationella reformprogrammen och att strukturfondsprogrammen får ett regionalt kapitel som kan bidra till att de övergripande målen i de nationella reformprogrammen uppnås. Kommittén är oroad över att det i samrådsdokumentet saknas konkreta förslag på hur man i EU 2020-strategin ska involvera lokala och regionala förvaltningar och regionala parlament och församlingar i utvecklingen och genomförandet av strategin och de nationella reformprogrammen.

Mätning av strategins effekter

42. Kommittén noterar att BNP i allt högre grad upplevs som en otillfredsställande huvudindikator på ekonomisk utveckling och anser att man bör ta fram nya indikatorer för att på ett mer meningsfullt sätt mäta välstånd, välbefinnande och livskvalitet i Europa (15).

43. Sådana mätmetoder bör ta hänsyn till mer omfattande sociala och miljömässiga utmaningar, t.ex. indikatorer på barnfattigdom, inkomstfördelning, koldioxidnivåer och andra utsläppsnivåer, inverkan på den biologiska mångfalden samt andra faktorer som ingår i en bred definition av välbefinnande och som speglar skillnader på lokal och regional nivå runt om i Europa (16).

44. Lokala och regionala myndigheter bör arbeta direkt med att fastställa mål och indikatorer för den nya strategin. Borgmästaravtalet, som undertecknades i januari 2009, är ett bra exempel på hur lokala och regionala myndigheter kan driva viktiga politiska frågor och sätta upp mer ambitiösa mål än myndigheter på nationell nivå eller EU-nivå.

Faktabaserad metod

45. ReK betonar att detta yttrande grundar sig på slutsatserna från det samråd om strategins framtid som ReK inledde i Prag i mars 2009 samt på aktiva undersökningar i Bryssel, Wales och Storbritannien. Övervakningsplattformen för Lissabonstrategin bidrog sedan med en heltäckande analys av samrådets slutsatser.

46. Det är mycket viktigt att ReK fortsätter att övervaka genomförandet av den nya strategin på lokal nivå genom sina nätverk, i synnerhet övervakningsplattformen för Lissabonstrategin.

Bryssel den 3 december 2009. Regionkommitténs ordförande Luc VAN DEN BRANDE

(1) I enlighet med vad som framförs i rapporten ”Välstånd utan tillväxt: övergången till en hållbar ekonomi” som tagits fram av det brittiska utskottet för hållbar utveckling och som publicerades i mars 2009. Se http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

(2) Ett exempel på detta är ”The Wave Hub” som håller på att byggas utanför Cornwalls kust och som kommer att stå färdigt 2010.Projektet finansieras delvis genom Eruf, och anläggningen kommer att bli Storbritanniens första för demonstration på plats av vågkraftsgeneratorer utanför kusten. Projektet är ett samarbete mellan den privata och den offentliga sektorn samt forskningssektorn.

(3) New Economics Foundation (http://www.neweconomics.org/gen/) har tagit fram ”National Accounts of Well-being”, som beskrivs utifrån de faktorer som är avgörande för personligt välbefinnande och socialt välfärd.

(4) I enlighet med vad som framförs i rapporten ”Välstånd utan tillväxt: övergången till en hållbar ekonomi” som tagits fram av det brittiska utskottet för hållbar utveckling och som publicerades i mars 2009. Se http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

(5) GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, MEMO/08/625, Bryssel, 16 oktober 2008. Se http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=fr&catId=637

(6) Se rapporten om regionerna 2020 som publicerades av Europeiska kommissionen i december 2008.

(7) Ett exempel på detta är ”The Wave Hub” som håller på att byggas utanför Cornwalls kust och som kommer att stå färdigt 2010. Projektet finansieras delvis genom Eruf, och anläggningen kommer att bli Storbritanniens första för demonstration på plats av vågkraftsgeneratorer utanför kusten. Projektet är ett samarbete mellan den privata och den offentliga sektorn samt forskningssektorn.

(8) Några exempel är ”Att ta tillvara potentialen – en strategi för gröna jobb i Wales”, som publicerades av den walesiska regeringsförsamlingen den 9 juli 2009, och ”Satsning på miljövänlig tillväxt: en strategi för gröna jobb i Skottland”, som publicerades av den skotska regeringen i juni 2005.

(9) Thisteds kommun i Danmark är ett typexempel där kommunala åtgärder mot klimatförändringarna har resulterat i att hela energiförbrukningen och mer än 80 % av värmeförbrukningen kan tillgodoses utan att fossila bränslen används. Se www.climate.thisted.dk

(10) En givande diskussion om detta finns i ”The Spirit Level: Why More Equal Societies Almost Always Do Better” av Richard Wilkinson och Kate Pickett, (Allen Lane, mars 2009). Den sociala plattformen för icke-statliga organisationer på det sociala området (Social Platform) har efterlyst ett minimilönesystem i Europa, och det har också höjts röster för att EU ska åta sig att respektera Internationella arbetsorganisationens normer för anständigt arbete.

(11) ”… att det […] senast 2010 skall finnas barnomsorg för minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 % av barnen under tre år”. Se http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/sv/ec/71069.pdf

(12) KOM(2009) 77: Jämställdhet mellan kvinnor och män – 2009.

(13) I Global Economics Paper nr 164 ”Women Hold Up Half the Sky”, som publicerades av Goldman Sachs 2007, hävdas det att en ökad jämställdhet kommer att leda till ekonomisk tillväxt. Norges regering har infört kvotering för att säkerställa att minst 40 % av alla styrelseledamöter i alla privata företag är kvinnor, med argumenteringen att kvotering är en sund ekonomisk strategi. Världsbanken gör i sitt meddelande ”The World Bank and Gender Equality” (april 2009) gällande att fattigdom inte kan utrotas om man inte uppnår jämställdhet och menar att det är dålig finanspolitik att begränsa kvinnors ekonomiska möjligheter.

(14) I Wales har exempelvis sex ekonomiska toppmöten hållits sedan oktober 2008 där alla centrala aktörer deltagit för att planera hanteringen av krisen. Den walesiska regeringen har också utnyttjat ESF för att finansiera en kombination av lönesubventioner och utbildningsbidrag till arbetsgivare som anställer nyligen friställda arbetstagare (REACT) eller behåller arbetstagare som hotas av friställning (PROACT). Konferensen för perifera kustregioner antog den 15 juli 2009 manifestet ”Stärkta ur krisen: en europeisk territoriell pakt” som erkänner de regionala åtgärder mot krisen som vidtagits runt om i Europa och efterfrågar ett särskilt möte mellan Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och regionala myndigheter (inklusive Regionkommittén) för att diskutera mer långsiktiga åtgärder mot krisen.

(15) Särskilt intressant är Utskottet för mätmetoder avseende ekonomisk utveckling och sociala framsteg, som inrättats av Frankrikes president Nicolas Sarkozy i syfte att fastställa nya indikatorer på ekonomiska och sociala framsteg som tar hänsyn till andra faktorer än BNP.

(16) I den walesiska regeringens nya strategi för hållbar utveckling, En planet – ett Wales, fastställs fem högnivåindikatorer för Wales, vilka motsvarar de centrala delarna i strategin: i) ekologiskt fotavtryck, ii) biologisk mångfald, iii) bruttoförädlingsvärde (motsvarar BNP-måttet), iv) låginkomsthushåll, v) välbefinnande.