ORDFÖRKLARINGAR

Ackrediteringsarbete (Easa) : Ackreditering är den process genom vilken Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) utvärderar de behöriga nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga enheter som har ansökt om tilldelning av vissa certifieringsuppgifter som ska utföras för byråns räkning för att godkänna denna tilldelning.

Arbete för att anta säkerhetsbestämmelser (Easa) : Arbetet för att anta säkerhetsbestämmelser avser framställningen av EU-lagstiftning för reglering av luftfartssäkerhet och miljömässig överensstämmelse.

Certifieringsarbete (Easa) : Easas certifiering av alla luftfartsprodukter, delar och anordningar som tillverkas, underhålls eller används av personer som står under EU-medlemsstaternas tillsyn.

Easa : Europeiska byrån för luftfartssäkerhet.

Echa : Europeiska kemikaliemyndigheten.

Efsa : Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

EMA (f.d. Emea) : Europeiska läkemedelsmyndigheten.

Intressekonflikt (faktisk) : En intressekonflikt anses vara en konflikt mellan en offentlig tjänstemans offentliga uppdrag och hans eller hennes personliga intressen genom vilka den offentliga tjänstemannen har privata intressen som otillbörligen skulle kunna påverka det sätt på vilket han eller hon utför sina uppgifter och åligganden [1].

Intressekonflikt (potentiell) : En potentiell konflikt uppstår då en offentlig tjänsteman har privata intressen som är av sådan art att en intressekonflikt skulle uppstå om tjänstemannen blev delaktig i relevanta (konfliktrelaterade) officiella ansvarsområden i framtiden [2].

Intressekonflikt (skenbar) : En skenbar intressekonflikt kan sägas föreligga när det tycks som en offentlig tjänstemans privata intressen otillbörligen skulle kunna påverka det sätt på vilket han eller hon utför sina uppgifter och åligganden men detta egentligen inte är fallet [3].

(Med)föredragande : Ledamot av den vetenskapliga kommittén som utses för att (i samarbete) leda arbetet med och samordningen av en särskild uppgift (t.ex. utvärdering av ett läkemedel, vetenskapligt råd om en särskild produkt eller i allmänna frågor som riktlinjer, uppgiftsinsamling m.m.).

OECD : Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling.

Reach-förordningen : Reach är Europeiska unionens förordning om kemikalier och säker användning av dem (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1). Den behandlar registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier. Syftet med Reach är att förbättra skyddet av människors hälsa och av miljön mot de risker som kemikalier kan ge upphov till och samtidigt öka innovationen och konkurrenskraften hos EU:s kemikalieindustri.

Rådgivande organ (Easa) : Styrelsen ska inrätta ett rådgivande organ med vilket den ska samråda innan den fattar beslut inom vissa särskilda områden. Styrelsen ska inte vara bunden av det rådgivande organets ståndpunkt i sitt arbete (se artikel 33.4 i Easas grundförordning). Det består av organisationer som företräder luftfartspersonal, flygplanstillverkare, kommersiella och allmänna luftfartsoperatörer, industrin för flygplansunderhåll, utbildningsorganisationer och flygsporten. Det rådgivande organet har totalt 26 medlemmar och ett lika stort antal suppleanter.

Rådgivande plattform för berörda parter (Efsa) : Rådgivande plattform för berörda parter består av organisationer på EU-nivå som arbetar på områden som har att göra med livsmedelskedjan och ger råd till Efsa i allmänna frågor med koppling till myndighetens arbetsprogram, riskbedömningsmetoder m.m.

Standardiseringsarbete (Easa) : Standardiseringsarbetet avser de inspektioner som Easa genomför vid nationella luftfartsmyndigheter för att se till att EU:s lagstiftning om luftfartssäkerhet tillämpas korrekt, enhetligt och konsekvent.

Särskild intresseförklaring (Efsa) : Den särskilda redovisningen av intressen är kopplad till en särskild sakfråga eller uppsättning sakfrågor (t.ex. (substanser/produkt) vid ett särskilt möte eller ett särskilt uppdrag som ska tas upp vid ett eller flera möten.

ÅI : Årlig intresseförklaring

Överklagandenämnd (Easa och Echa) : Överklagandenämnden är ansvarig för att besluta om överklaganden av organets beslut. Överklagandenämnden består av en ordförande och två ledamöter och lika många suppleanter.

SAMMANFATTNING

I. Syftet med revisionen var att utvärdera riktlinjerna och förfarandena för hanteringen av intressekonflikter vid fyra EU-organ (nedan kallade de utvalda organen) som fattar beslut av avgörande betydelse som påverkar konsumenternas säkerhet och hälsa, nämligen Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa), Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa), Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA). Riktlinjer och förfaranden som införts efter det att revisionsrätten avslutade sitt revisionsarbete på fältet (oktober 2011) har inte utvärderats.

II. Det finns ett antal definitioner av situationer som utgör en intressekonflikt. Vid denna revision använder revisionsrätten den definition som finns i OECD:s Managing Conflict of Interest in the Public Service [4] (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning): Det finns situationer där en offentlig tjänstemans privata intressen och åtaganden leder till eller kan leda till en konflikt som gör att han eller hon inte utför sina offentliga uppdrag på ett tillfredsställande sätt.

III. Vissa risker för intressekonflikt är inbyggda i de utvalda organens struktur (t.ex. är samma organisation både företrädare för ledningen och tjänsteleverantör) och i deras användning av den forskning som näringslivet bedriver. Mot den bakgrunden är det ytterst viktigt att de utvalda organen har tillförlitliga system för att hantera den stora inneboende risken för intressekonflikter.

IV. Det finns inget heltäckande regelverk i EU som gäller särskilt för intressekonflikter och som skulle kunna garantera att det finns jämförbara minimikrav på oberoende och insyn som gäller för alla EU-organ och alla nyckelaktörer med inflytande över strategier, insatser och beslutsfattande. Eftersom det saknas ett sådant regelverk har OECD:s riktlinjer, i vilka internationella riktmärken fastställs för utformningen av heltäckande riktlinjer för intressekonflikter, använts som referensram vid revisionsrättens revision.

V. Revisionsrätten drog slutsatsen att inget av de utvalda organen har hanterat intressekonflikter på ett tillfredsställande sätt. De brister som konstaterades var dock mer eller mindre allvarliga.

VI. Av de utvalda organen har EMA och Efsa kommit längst med att utarbeta riktlinjer och förfaranden för redovisning, bedömning och hantering av intressekonflikter.

VII. Echa har visserligen utarbetat riktlinjer och förfaranden för hantering av intressekonflikter som är specifika för myndigheten, men de riktlinjer och förfaranden som gäller för Echas personal och överklagandenämnd har stora brister.

VIII. Revisionsrätten konstaterade att Easa inte hade några riktlinjer och förfaranden för hantering av intressekonflikter som är specifika för myndigheten. Easa tar inte emot och bedömer inte heller intresseförklaringar som gäller personalen, styrelsen, överklagandenämnden och experter.

IX. Revisionsrätten välkomnar att de utvalda organen fortlöpande utvecklar och skärper sina riktlinjer och förfaranden med anledning av olika händelser, påtryckningar utifrån och revisionsrättens granskning.

X. Revisionsrätten rekommenderar följande:

a) Att Easa tar fram heltäckande riktlinjer och förfaranden för hantering av intressekonflikter som är specifika för byrån.

b) Att Echa inför lämpliga riktlinjer och förfaranden för personalen och ledamöterna av överklagandenämnden.

c) Att de utvalda organen förbättrar sina riktlinjer och förfaranden för hantering av intressekonflikter genom att

i) undersöka om de sökande befinner sig i en intressekonflikt innan de utnämns,

ii) fastställa riktlinjer och förfaranden för intressekonflikter som kan garantera att intressekonflikter hanteras utifrån jämförbara krav av de nationella myndigheter som utför uppgifter på entreprenad (Easa och EMA),

iii) fastställa tydliga och objektiva kriterier för bedömningen av intresseförklaringar och tillämpa dem konsekvent,

iv) införa riktlinjer och förfaranden för gåvor och inbjudningar som gäller för hela organet (Easa, Echa och Efsa),

v) ta fram tydliga, genomblickbara och enhetliga riktlinjer och förfaranden i händelse av trolöshet mot huvudman som gäller för hela organet,

vi) öka insynen i de redovisade intressena under mötena och i samband med den vetenskapliga beslutsprocessen,

vii) se till att det finns heltäckande och obligatorisk utbildning i hantering av intressekonflikter,

viii) ta itu med frågor som dyker upp efter avslutad anställning vid de utvalda organen i samverkan med alla berörda tillsättningsmyndigheter.

d) Att EU-lagstiftaren, möjligen i samråd med övriga EU-institutioner, överväger att vidareutveckla den del av EU:s regelverk som gäller hantering av intressekonflikter med OECD:s riktlinjer och bästa praxis som referens.

e) Att alla EU-institutioner och decentraliserade EU-organ undersöker om rekommendationerna i rapporten är relevanta och tillämpliga för dem, även om rapporten handlar om fyra utvalda organ.

INLEDNING

BAKGRUND

1. Intressekonflikter kan uppstå nästan närsomhelst på vilken arbetsplats som helst. Om de inte hanteras korrekt kan de påverka beslutsfattandet negativt, ge upphov till skandaler och skada anseendet. Detta är tydligast när offentliga organ är inblandade eftersom det kan leda till en förtroendeförlust när det gäller deras förmåga att handla opartiskt och för samhällets bästa. Det finns flera definitioner av intressekonfliktsituationer. Vid denna revision använder revisionsrätten den definition som finns i OECD:s riktlinjer för hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning [5] (nedan kallade OECD:s riktlinjer): Det finns situationer där en offentlig tjänstemans privata intressen och åtaganden leder till eller kan leda till en konflikt som gör att han eller hon inte utför sina offentliga uppdrag på ett tillfredsställande sätt. I det här sammanhanget kan en intressekonflikt vara faktisk, skenbar eller potentiell [6].

2. På senare år har pressen rapporterat om ett antal påstådda fall av intressekonflikter som inbegripit vissa EU-organ, vilket väckt frågor i Europaparlamentet. År 2011 uppmanade Europaparlamentet revisionsrätten att "göra en heltäckande analys av byråernas sätt att hantera situationer där det kan finnas risk för intressekonflikter" [7].

3. Europaparlamentet har skjutit upp sitt godkännande av EMA:s och Easas årsredovisningar för 2010 delvis på grund av vad det anser vara en otillfredsställande hantering av intressekonflikter [8].

4. Revisionsrätten beslutade att koncentrera sig på de fyra organ (Easa, Echa, Efsa och EMA, nedan kallade de utvalda organen) som är mest utsatta för risken för brist på opartiskhet på grund av sina betydande beslutsbefogenheter på områden av avgörande betydelse för konsumenternas hälsa och säkerhet. De beslut som de utvalda organen fattar påverkar varje unionsmedborgare personligen::

a) Easa måste upprätthålla och utveckla en hög och enhetlig säkerhetsnivå inom den civila luftfarten i Europa. För att uppnå dessa mål utfärdar Easa certifieringsspecifikationer för luftfartyg, fattar beslut om certifiering med avseende på luftvärdighets- och miljöskyddskrav, utför standardiseringsinspektioner i medlemsstaterna och avger yttranden och lämnar rekommendationer till kommissionen som ska höja den civila luftfartssäkerheten.

b) Echa har en viktig reglerande roll när det gäller tillämpningen av EU:s kemikalielagstiftning som ska främja människors hälsa och miljön och även innovation och konkurrenskraft. Echa hjälper företag att följa lagstiftningen, påskyndar en säker användning av kemikalier, ger information om kemikalier, märker, klassificerar och hanterar kemikalier som inger stora betänkligheter.

c) Efsa ska tillhandahålla opartisk information om livsmedels- och fodersäkerhet och på så sätt bidra till en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa. Efsa avger vetenskapliga yttranden om livsmedelsingredienser, bekämpningsmedel, genetiskt modifierade organismer m.m. och främjar enhetliga riskbedömningsmetoder för livsmedel och foder.

d) EMA ansvarar för den vetenskapliga utvärderingen och tillsynen av läkemedel som läkemedelsföretag har tagit fram för användning i Europeiska unionen. Dessutom ger EMA vetenskapliga råd och vetenskapligt stöd till företag som utvecklar nya läkemedel och ger ut riktlinjer om kvalitets-, säkerhets- och effektivitetskrav. EMA betraktas som navet i nätverket för europeiska läkemedel som består av mer än 40 nationella behöriga myndigheter.

e) Sammanfattningsvis fattar de utvalda organen beslut om licensiering av luftfartyg, kemikalier, livsmedelsingredienser och läkemedel i EU. I bilaga I finns en översikt över varje utvalt organs mål och uppgifter.

5. Naturligtvis kan alla EU-byråer och EU-institutioner och övriga decentraliserade organ (t.ex. gemensamma företag m.fl.) utsättas för risken för intressekonflikt och även om slutsatserna och rekommendationerna i rapporten enbart gäller de utvalda organen kan övriga byråer och EU-institutioner eventuellt vilja undersöka om de även är relevanta för dem.

INNEBOENDE RISKER FÖR INTRESSEKONFLIKT

6. Med tanke på hur viktiga de beslut de utvalda organen fattar är, är riskerna för och följderna av en dålig hantering av situationer där en intressekonflikt uppstår störst när det gäller dem. En del sådana situationer som gäller tidigare, aktuella eller framtida intressen är oundvikliga och innebär inte nödvändigtvis ett olämpligt uppförande eller korruption. Det är ofta fallet i en högt specialiserad/unik organisation där tillgången på expertkunskaper är begränsad och där näringslivet "konkurrerar" om samma experter.

7. De utvalda organens struktur och åtgärder (t.ex. organisation, samspel med tredje part, kunder, leverantörer m.fl.) kräver ett nära samarbete med nationella myndigheter och med branschen. Det medför dock inneboende risker för intressekonflikt:

- Styrelsen: Vid Easa, Echa och EMA består styrelsen huvudsakligen av företrädare för de nationella myndigheterna eller medlemsstaterna. Samtidigt lägger Easa och EMA ut en del av sin verksamhet på entreprenad till berörda nationella myndigheter och fattar andra beslut som påverkar nationella myndigheter (se ruta 1). Vid Efsa väljs ledamöterna i styrelsen ut utifrån sin erfarenhet och vetenskapliga bakgrund. Men såsom anges i Efsas grundförordning har 4 av de 15 styrelseledamöterna vid Efsa en bakgrund (och ingår även i dag) i organisationer som företräder konsumenter och andra intressen i livsmedelsindustrin. Opartiskheten i Efsas arbete och beslutsfattande kan dessutom äventyras eftersom tre av dessa organisationer som företräds i styrelsen även företräds i den rådgivande plattformen för berörda parter [9].

- Externa experters medverkan (nedan kallade experter): När Echa, Efsa och EMA bedriver sin vetenskapliga verksamhet arbetar de tillsammans med ett stort antal experter, som har en bred bakgrund på området och kan ha tidigare eller aktuella kopplingar till branschen (t.ex. anställning, forskningsfinansiering osv.). Till exempel är cirka 3800 experter delaktiga i EMA:s verksamhet och cirka 1200 experter i Efsas verksamhet. Vid dessa tre organ är experterna ledamöter i de vetenskapliga kommittéer och paneler som är direkt inblandade i utarbetandet av vetenskapliga yttranden som ligger till grund för avgörande beslut som påverkar konsumenternas hälsa och säkerhet (t.ex. vetenskapliga yttranden över läkemedel, livsmedel och kemikalier). Vid Easa ägnar sig experterna främst åt arbetet med att anta säkerhetsbestämmelser, standardiseringsinspektioner i medlemsstaterna och i mindre utsträckning certifieringsuppgifter.

- Partnerskap med intressenter: Med tanke på de utvalda organens vetenskapliga och övervakande roller samarbetar de nära med branschen eller företrädare för konsumenterna (t.ex. tillverkare, operatörer, distributörer m.fl.). En stor riskfaktor är till exempel att man i de flesta vetenskapliga yttranden och beslut som utarbetas av de utvalda organen också använder den forskning som bedrivs eller finansieras av branschen.

8. Mot den bakgrunden är det av största vikt att de utvalda organen kan hantera de inneboende riskerna för intressekonflikter.

RUTA 1

EXEMPEL PÅ RISKER FÖR INTRESSEKONFLIKT SOM FINNS INBYGGDA I ORGANETS STRUKTUR

Vid EMA beslutar styrelsen, som främst är sammansatt av företrädare för nationella myndigheter, om ersättningen för de vetenskapliga tjänster som nationella myndigheter tillhandahåller myndigheten. I en särskild årsrapport [10] konstaterade revisionsrätten att myndigheten skulle behöva inrätta ett system som bygger på medlemsstaternas faktiska kostnader. Hittills har inget sådant system inrättats och EMA:s styrelse godkände inte det senaste förslaget [11].

När revisionen genomfördes pågick ett anbudsförfarande vid Easa för att myndigheten skulle lägga ut certifieringsuppgifterna på entreprenad till behöriga organ [12]. Hitintills har man delegerat certifieringsuppgifter endast till de ackrediterade nationella myndigheterna på grundval av ramkontrakt som ingåtts utan några anbudsförfaranden. De avgifter som Easa betalat för dessa uppgifter fastställs i ramkontrakten. Schablonbeloppen för samma uppgifter skiljer sig åt mellan de nationella myndigheterna och de bygger inte på de faktiska kostnaderna.

Enligt Easas rättsliga ram granskas de nationella myndigheterna av myndigheten i samband med standardiserings- och ackrediteringsprocessen samtidigt som deras intressen företräds i styrelsen.

EN REFERENSRAM

9. De utvalda organen behöver en lämplig referensram för att kunna hantera intressekonflikter på ett ändamålsenligt sätt.

10. Det regelverk som gäller för EU-institutionerna och de decentraliserade EU-organen (nedan kallat EU:s regelverk) består av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna (nedan kallade tjänsteföreskrifterna) och andra kommissionsbeslut om och riktlinjer för hanteringen av intressekonflikter. En mer ingående förteckning över referensramen för hantering av intressekonflikter finns i bilaga II.

11. Tjänsteföreskrifterna innehåller ett antal mycket allmänna krav som handlar om de etiska principer som offentliga tjänstemän ska följa [13]: oberoende, integritet, objektivitet, opartiskhet och lojalitet. Kommissionen har offentliggjort beslut [14] och riktlinjer om det praktiska genomförandet av dem.

12. Enligt kommissionens norm för internkontroll nr 2 "etiska och organisatoriska värderingar" ska det finnas förfaranden som garanterar att all personal är medveten om aktuella etiska och organisatoriska värderingar, särskilt etiskt uppförande, undvikande av intressekonflikt, bedrägeribekämpning och rapportering av oriktigheter.

13. Dessutom har tre av de fyra utvalda organen tagit fram egna riktlinjer och förfaranden som är specifika för dem (en sammanfattning av organens riktlinjer och förfaranden finns i bilaga III).

14. När det gäller den offentliga sektorn i stort finns OECD:s allmänt erkända riktlinjer. OECD har även offentliggjort särskilda riktlinjer för frågor som gäller efter avslutad anställning: Post Public Employment-Good Practices for Preventing Conflict of Interest (bästa praxis för förebyggande av intressekonflikter efter avslutad anställning i det offentliga) [15].

REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING SAMT REVISIONSMETOD

REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING

15. Vid revisionen granskade revisionsrätten riktlinjerna och förfarandena för hantering av intressekonflikter vid fyra utvalda organ som fattar avgörande beslut som påverkar konsumenternas säkerhet och hälsa, nämligen följande:

- Easa tillhandahåller säkerhetscertifikat för den civila luftfarten som kräver att dess personal har en hög teknisk kunskap, som de i allmänhet förvärvar genom arbete i branschen eller för den nationella myndigheten. Det finns en risk för att anställda vid myndigheten med en sådan bakgrund är med och fattar beslut som gynnar deras tidigare (och/eller eventuellt framtida) arbetsgivare.

- Echa förvaltar Reach-förordningen vars syfte är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön. Den ger även vetenskapliga och tekniska råd om kemikalier som kan få en stor ekonomisk inverkan på företag som verkar inom sektorn.

- Efsa ger information om risker som gäller livsmedelssäkerhet. Den ger vetenskaplig och teknisk rådgivning om livsmedel som kan få en stor ekonomisk inverkan på företag som verkar inom sektorn.

- EMA har en samordnande roll vid godkännandet och tillsynen av läkemedel i EU. Den måste också förlita sig på tester som utförs av organisationer och företag som har ett egenintresse i de aktuella produkterna.

16. Revisionsrätten koncentrerade sig på nyckelaktörer, såsom organisationer som arbetar med de utvalda organen, som har en viktig roll i den vetenskapliga beslutsprocessen och i den operativa verksamheten:

- Styrelseledamöter.

- Ledamöter i de vetenskapliga rådgivande kommittéerna, forum och andra experter.

- Anställda vid organen, särskilt direktörer och nyckelpersoner i det vetenskapliga beslutsfattandet.

- Ledamöter i överklagandenämnderna (Easa och Echa).

- Intresseorganisationer.

17. Revisionen behandlade inte intressekonflikter som kan uppstå vid upphandlings- och rekryteringsförfaranden. Dessa förfaranden granskas varje år av revisionsrätten.

18. Revisionsrätten bedömde inte särskilda intressekonfliktsituationer som sådana eftersom det skulle innebära en ingående granskning av de förhållanden som rådde i dessa situationer och även godtyckliga bedömningar. Revisionsrätten kan inte bedöma giltigheten i de metoder som de utvalda organen väljer när de bedömer resultatet av den forskning som finansieras av branschen.

19. Det bör noteras att alla de utvalda organen också fortlöpande utvecklar och förbättrar sina riktlinjer och förfaranden med anledning av olika händelser, påtryckningar utifrån och revisionsrättens revision. De riktlinjer och förfaranden som införts efter det att revisionsrätten avslutade sitt fältarbete (oktober 2011) har inte utvärderats.

REVISIONSMETOD

20. Revisionsrätten försökte besvara följande huvudsakliga revisionsfråga:

- Hanterar de utvalda organen intressekonflikter på ett tillfredsställande sätt?

Och två specifika frågor:

- Finns det lämpliga riktlinjer och förfaranden för hantering av intressekonflikter?

- Har de utvalda organen genomfört sina riktlinjer och förfaranden för hantering av intressekonflikter på ett tillfredsställande sätt?

21. Revisionsrätten bedömde de riktlinjer och förfaranden som var specifika för varje organ och som utarbetades inom ramen för de särskilda lagstiftningskrav som gäller för var och en av dem och även genomförandet av dem med hjälp av det regelverk (se bilaga II) som gäller för EU-institutionerna och de decentraliserade EU-organen, OECD:s mer heltäckande riktlinjer och bästa praxis vid de utvalda organen. Eftersom det saknas ett heltäckande regelverk inom EU har OECD:s riktlinjer betraktats som en del av referensramen vid denna revision eftersom det i dem fastställs internationella riktmärken för utformning av heltäckande riktlinjer för hantering av intressekonflikter. OECD:s riktlinjer användes i alla de fall som inte täcks (eller inte täcks tillräckligt) av EU:s regelverk. OECD:s riktlinjer vänder sig till regeringar och offentliga institutioner i stort och ska hjälpa dem att utforma och genomföra en effektiv strategi för hantering av intressekonflikter.

22. Revisionen innefattade följande arbete:

- Analys av de utvalda organens regelverk.

- Möten med de utvalda organens ledning, personal och olika kommittéer (styrelse, rådgivande organ, överklagandenämnd).

- Analys av ett frågeformulär som de utvalda organen fick fylla i.

- Skrivbordsgranskning av de utvalda organens riktlinjer, förfaranden, interna riktlinjer, intresseförklaringar, protokoll från de vetenskapliga panelernas/kommittéernas möten, personalakter m.m.

- Granskning av hur de utvalda organen tillämpade sina riktlinjer och förfaranden på specifika fall (t.ex. personal, experter, styrelseledamöter), däribland ett antal offentliggjorda fall som handlar om intressekonflikt (frivilligorganisationer, Europeiska ombudsmannen, medier m.m.).

23. Revisionsrätten presenterar sina iakttagelser kronologiskt, det vill säga riktlinjerna och förfarandena analyseras när det gäller nyckelaktörerna såsom de tillämpas då de först utnämns (t.ex. utnämningen av experter till ledamöter av den vetenskapliga kommittén), medan de arbetar vid organet (inbegripet utbildning och mottagande av gåvor m.m.) och när de slutar (inbegripet skyldigheter när de tillträder nya tjänster som kan leda till en intressekonflikt).

IAKTTAGELSER

EU:S REGELVERK

24. De utvalda organen är bundna av tjänsteföreskrifterna (se ruta 2).

25. De krav på oberoende som fastställs i tjänsteföreskrifterna och i kommissionens riktlinjer hänvisar dock enbart till personal. Andra nyckelaktörer som är delaktiga i beslutsprocessen som styrelseledamöter och experter omfattas inte av dem.

26. Bestämmelser om organens krav på oberoende och insyn finns i varje utvalt organs inrättandeförordning, men hur omfattande kraven är varierar betydligt mellan de utvalda organen (se bilaga IV). Dessa bestämmelser handlar om kraven att fylla i och offentliggöra årliga och särskilda intresseförklaringar, offentliggöra de vetenskapliga kommittéernas och andra organs (t.ex. styrelsens och överklagandenämndens) dagordningar och mötesprotokoll, offentliggöra resultaten av vetenskapliga undersökningar osv. Såsom framgår av bilaga IV är de rättsliga kraven på oberoende och insyn striktare för Efsa och EMA, inte lika stränga för Echa (t.ex. ingen skyldighet att offentliggöra intresseförklaringar) och minst normativa för Easa (t.ex. ingen skyldighet att fylla i intresseförklaringar).

RUTA 2

TJÄNSTEFÖRESKRIFTERNAS BESTÄMMELSER NÄR DET GÄLLER INTRESSEKONFLIKTER

En tjänsteman ska omedelbart meddela om han har ett personligt intresse i ett ärende som skulle kunna äventyra hans oberoende [16].

De åtgärder som krävs måste vidtas [17].

Tjänstemän ska ansöka om tillstånd för bisysslor eller uppdrag utanför unionen och ange om makan yrkesarbetar och har förvärvsinkomster [18].

En tjänsteman ska även efter att ha lämnat tjänsten vara skyldig att uppträda med heder och omdöme när det gäller att acceptera vissa uppgifter eller ta emot vissa förmåner och ska inom två år efter det att han har avslutat sin tjänstgöring underrätta sin institution om eventuell yrkesverksamhet [19].

27. Det finns således inget heltäckande EU-regelverk för intressekonflikter som garanterar att det finns jämförbara minimikrav på oberoende och insyn som gäller för alla EU-organ och för alla nyckelaktörer med inflytande på strategier, insatser och beslutsfattande. I bilaga V görs en jämförelse mellan EU:s regelverk (förutom organens inrättandeförordningar och riktlinjer och förfaranden som är specifika för varje organ) och OECD:s riktlinjer.

INNAN EN PERSON BÖRJAR ARBETA MED ORGANEN

KONTROLLEN AV DE SÖKANDE ÄR INTE TILLFREDSSTÄLLANDE

28. I allmänhet innefattar förfarandena för nominering och utnämning av personer vid Easa, Echa [20] och EMA inte en tillfredsställande kontroll av de sökande (dvs. experter, styrelseledamöter och ledamöter av överklagandenämnden) när det handlar om intressekonflikter. Styrelseledamöterna och ett antal experter (Echa och EMA) utnämns eller utses dock av medlemsstaterna, nationella organ eller EU-institutionerna (dvs. kommissionen, rådet osv.), och de utvalda organen har inget eller begränsat inflytande över utnämningen av dem.

29. Enligt Efsas regler för utnämning av experter ska de sökandes intresseförklaringar kontrolleras. Men kontrollen grundar sig inte på tydligt fastställda kriterier när det gäller situationer där en intressekonflikt uppstår.

30. I de flesta fall är det därför först efter det att de sökande har utnämnts som en intressekonflikt identifieras. De utvalda organen har dessutom ingen befogenhet att byta ut styrelseledamöter eller experter i fall där deras intressen bedöms vara oförenliga med deras roll vid organet (se ruta 3).

RUTA 3

EXEMPEL PÅ BRISTANDE KONTROLL AV SÖKANDE

En ledamot i den vetenskapliga kommittén utsågs av kommissionen, men intresseförklaringen granskades av EMA först efter hans [21] utnämning. Trots att granskningen visade att det förelåg en intressekonflikt som borde ha förhindrat utnämningen kunde EMA inte avsätta honom.

31. I OECD:s riktlinjer rekommenderas kontrollprocesser som en del av urvalsförfarandena för att man på ett tidigt stadium ska kunna identifiera och hantera intressekonflikter [22].

GODKÄNNANDEKRITERIERNA FÖR INTRESSEORGANISATIONER VID EMA ÄR OFULLSTÄNDIGA

32. De utvalda organen har i allmänhet lämpliga rutiner när de anlitar intresseorganisationer som är inblandade i deras arbete. Organisationerna måste uppfylla vissa kriterier för att kunna företrädas vid de olika utvalda organen.

33. I kriterierna fastställs dock inte alltid tydliga standarder som måste uppfyllas. Insynskriteriet vid EMA kräver att patient- och konsumentorganisationernas finansieringskällor redovisas varje år. Det finns dock inga minimistandarder för en godtagbar finansieringsstruktur, vilket potentiellt gör att patient- eller konsumentorganisationer som finansieras helt av ett läkemedelsföretag deltar i EMA:s verksamhet.

34. Dessutom har EMA inga kriterier för yrkesorganisationer på hälsovårdsområdet som kan delta i EMA:s verksamhet på samma sätt som till exempel patient- eller konsumentorganisationer.

VETENSKAPLIG OCH/ELLER OPERATIV VERKSAMHET SOM BEDRIVS PÅ ENTREPRENAD ÖVERVAKAS INTE PÅ ETT TILLFREDSSTÄLLANDE SÄTT

35. Att intressekonflikter hanteras är mycket viktigt när de utvalda organens verksamhet har lagts ut på entreprenad eftersom verksamheten då inte står under de utvalda organens direkta kontroll. Easa och EMA lägger ut stora delar av sin vetenskapliga och/eller operativa verksamhet på nationella myndigheter.

36. Easa använder ramkontrakt med nationella myndigheter, som måste se till att det inte föreligger någon intressekonflikt när det gäller de uppgifter som lagts ut på entreprenad. Easa har dock inga tydliga kriterier och ingen tydlig metod för att kontrollera de nationella myndigheternas riktlinjer och förfaranden för intressekonflikter och hur de genomförs. Det finns ingenting som styrker att Easa genomför en sådan kontroll.

37. EMA:s riktlinjer och förfaranden för intressekonflikter omfattar inte nationella experter som arbetar med de uppgifter som har lagts ut på nationella myndigheter. EMA genomför ingen kontroll av de nationella myndigheternas riktlinjer och förfaranden för intressekonflikter.

ATT ARBETA MED ORGANEN

EMA, ECHA OCH EFSA HAR UTVECKLAT RIKTLINJER OCH FÖRFARANDEN SOM ÄR SPECIFIKA FÖR DEM

38. Av de utvalda organen hade EMA och Efsa utvecklat de mest avancerade ramarna för att redovisa, bedöma och hantera intressekonflikter som särskilt berör branschrelaterade risker.

39. En nyckelroll i hanteringen av intressekonflikter har intresseförklaringen där enskilda personer redovisar de personliga förhållanden som är relevanta när det gäller intressekonflikter, såsom de definieras i de utvalda organens riktlinjer och förfaranden.

40. Enligt Echas, EMA:s och Efsas riktlinjer och förfaranden för intressekonflikter krävs intresseförklaringar (oftast varje år) från personal, styrelseledamöter, ledamöter i överklagandenämnder och i vetenskapliga kommittéer, paneler och forum.

41. Echa utvecklade riktlinjer för hantering av intressekonflikter kort efter det att myndigheten hade inrättats. Nya riktlinjer för hantering av potentiella intressekonflikter antogs av Echas styrelse den 30 september 2011. Riktlinjerna gäller för hela myndigheten och all dess verksamhet [23]. Genom dem införs en mer heltäckande form av intresseförklaring och även kravet att personalen ska fylla i dem varje år.

42. EMA har utvecklat ett antal tydliga och realistiska beskrivningar av vilka omständigheter som kan leda till en intressekonflikt. När det gäller utvärderingen av experter har EMA och Efsa fastställt särskilda kriterier, t.ex. ekonomiska intressen, anställning, ledamot av ett vetenskapligt organ, konsultverksamhet, forskningsfinansiering, immateriella rättigheter, närstående familjemedlemmar, gåvor och inbjudningar m.m. som kan ge upphov till en intressekonflikt. Beroende på vilken typ av verksamhet det är frågan om eller huruvida de är pågående eller gjordes i det förflutna (de senaste fem åren) fastställs restriktioner i riktlinjerna och förfarandena för innehav av vissa tjänster eller för deltagande i olika stadier av beslutsprocessen. EMA har tagit fram en tydlig mall där de redovisade intressena är kopplade till en uppsättning normativa resultat (se bilaga VI).

43. Utöver systemet med årliga intresseförklaringar införde Efsa ytterligare ett steg för experter som innebär att de är skyldiga att

- göra särskilda intresseförklaringar före varje möte i den vetenskapliga kommittén, panelerna och arbetsgrupperna,

- under mötet muntligen redovisa eventuella oförutsedda intressen avseende punkterna på dagordningen.

44. Efsa har använt särskild mjukvara för intresseförklaringar sedan maj 2008 för att garantera spårbarheten i bedömningsprocessen. EMA har även utvecklat vissa applikationer/databaser för att hantera utvärderingen av intresseförklaringarna. Echa har ingen sådan mjukvara som stöd vid hanteringen och bedömningen av intresseförklaringarna.

EASA HAR INTE UTVECKLAT EGNA RIKTLINJER OCH FÖRFARANDEN

45. Med undantag av avdelningen för godkännanden och standardisering har Easa inga riktlinjer och förfaranden för hantering av intressekonflikter som är specifika för myndigheten. Easa tar inte emot och bedömer inte heller intresseförklaringar regelbundet.

TILLÄMPNINGEN AV ECHAS RIKTLINJER OCH FÖRFARANDEN HAR STORA BRISTER

ECHA GRANSKAR INTE DE INTRESSEN SOM REDOVISAS INNAN PERSONAL TILLDELAS ARBETSUPPGIFTER

46. Enligt Echas tidigare riktlinjer och förfaranden var de anställda skyldiga att fylla i en förklaring vid utnämningen [24]. De första förklaringarna måste sedan uppdateras när förhållandena ändrades.

47. De intresseförklaringar från de anställda som revisionsrätten granskade förvarades i förseglade kuvert i personalakterna och hade inte granskats och bedömts av Echa med avseende på risken för intressekonflikter. Echa förlitade sig fullständigt på de anställdas skyldighet att självmant informera sina överordnade om de var medvetna om någon intressekonflikt oavsett om en intresseförklaring hade lämnats tidigare. Granskningen av de förseglade intresseförklaringarna visade på fall som borde ha åtgärdats av ledningen, såsom visas i ruta 4.

ECHAS ÖVERKLAGANDENÄMNDS RIKTLINJER OCH FÖRFARANDEN FÖR ATT BEDÖMA OCH HANTERA INTRESSEKONFLIKTER ÄR INTE TILLFREDSSTÄLLANDE

48. Överklagandenämnden handlägger överklaganden från fysiska eller juridiska personer som påverkas av myndighetens beslut. Den består av en ordförande och två andra ordinarie ledamöter som är anställda vid Echa samt av ytterligare ledamöter och suppleanter som inte är anställda vid Echa. Den är ett självständigt organ inom Echa och har sin egen uppförandekod.

RUTA 4

EXEMPEL PÅ FÖRSEGLADE INTRESSEFÖRKLARINGAR SOM INTE HADE BEDÖMTS AV ECHA

En högre tjänsteman uppgav att han hyrde ut en lägenhet till ett av de företag som hade ett stort antal ansökningar vid Echa.

En högre tjänsteman uppgav att han tidigare hade varit anställd på ett stort företag där hans enhet behandlade många ansökningar.

En lägre tjänsteman uppgav att han tidigare hade arbetat i projekt som finansierades av ett företag och även att hans fru hade varit anställd på detta företag, som hade ett stort antal inlämnade ansökningar hos Echa.

49. Ordinarie ledamöter i överklagandenämnden är skyldiga att fylla i årliga intresseförklaringar. Suppleanter och ytterligare ledamöter i överklagandenämnden är skyldiga att fylla i årliga intresseförklaringar och lämna in särskilda intresseförklaringar innan de tilldelas ett ärende.

50. Ansvaret för granskningen av intresseförklaringarna och hanteringen av intressekonflikter ligger hos sekretariatet och ordföranden. Det finns dock inget formellt förfarande för och ingen dokumentation av de kontroller som genomförs när överklagandenämnden börjar arbeta med ett särskilt ärende och man förlitar sig fullständigt på intresseförklaringarna från de ordinarie ledamöterna i överklagandenämnden.

51. Revisionsrätten konstaterade att överklagandenämnden inte har tillräckligt med information för att kunna fatta välgrundade beslut om huruvida en intressekonflikt föreligger. Information finns endast tillgänglig om det företag som överklagar och inte om alla företag som har ett direkt intresse i ett överklagandeärende (t.ex. det (med)registrerande företaget för den kemiska substansen).

52. I intresseförklaringarna från ledamöterna i överklagandenämnden saknas upplysningar om alla substanser och ärenden som ledamöterna arbetade med innan de kom till Echa (se ruta 5).

RUTA 5

EXEMPEL PÅ OTILLFREDSSTÄLLANDE HANTERING AV INTRESSEKONFLIKTER I ECHAS ÖVERKLAGANDENÄMND

Två ledamöter i överklagandenämnden angav att de hade ett ägarintresse och/eller hade arbetat på det område som omfattas av Reach-förordningen [25]. Riktlinjerna och förfarandena hindrar dem dock inte från att arbeta med ärenden med tidigare eller nuvarande kopplingar till dem.

BEDÖMNINGEN OCH HANTERINGEN AV INTRESSEN SOM REDOVISAS ÄR INTE ALLTID TILLFREDSSTÄLLANDE

53. Enligt OECD:s riktlinjer bör organisationer ge en tydlig beskrivning av de omständigheter och förhållanden som kan leda till en intressekonflikt [26]. Skyldigheten att redovisa intressen ligger hos den enskilde individen. Organisationens administrativa process bör helt enkelt garantera att de upplysningar som lämnas bedöms korrekt och hålls aktuella. Tydliga åtgärder för att lösa intressekonflikter bör anges i de riktlinjer och förfaranden för intressekonflikter, till exempel att ett intresse avvecklas, att tillgång till viss information begränsas, att en tjänsteman flyttas till en funktion där ingen konflikt föreligger, att en person avgår från den funktion som han eller hon har privat och där det kan föreligga en konflikt osv.

OTILLRÄCKLIG DOKUMENTATION AV BEDÖMNINGEN AV STYRELSELEDAMÖTERNAS INTRESSEFÖRKLARINGAR

54. Inte i något av de utvalda organen dokumenteras granskningen av styrelseledamöternas intresseförklaringar eller de beslut som fattas på grundval av dem ordentligt.

DEN INFORMATION SOM FINNS TILLGÄNGLIG ANVÄNDS INTE ALLTID

55. De utvalda organen använder inte alltid den information som lämnas av berörda personer och som de utvalda organen lätt kan komma åt (meritförteckningar, tidigare intresseförklaringar, information i medier osv.) för att kontrollera intresseförklaringarna. Vid revisionen upptäcktes ett antal fall där en kontroll av sådan information skulle ha uppdagat problem (se ruta 6).

BRIST PÅ TYDLIGA BEDÖMNINGSKRITERIER OCH INKONSEKVENT TILLÄMPNING

56. Enligt Echas riktlinjer [27] ska alla intressen som kan leda till en konflikt redovisas, men trots det behandlar de inte specifikt situationer som uppkommer på grund av aktuella ekonomiska intressen, tidigare anställning, tidigare konsultarbete och liknande verksamhet. Till skillnad från EMA och Efsa definieras inte de intressen som är oförenliga med den enskilde individens roll vid Echa och inte heller fastställs några motåtgärder när det gäller de vanligaste riskerna. Bedömningen av intressekonflikter hänger därför på den ansvariga personens omdöme.

RUTA 6

EXEMPEL PÅ NÄR TILLGÄNGLIG INFORMATION INTE ANVÄNTS VID BEDÖMNINGEN AV INTRESSEFÖRKLARINGARNA

Vid EMA och Efsa fanns det klara motsägelser i vissa experters intresseförklaringar i förhållande till deras tidigare intresseförklaringar. Organen begärde inte alltid att experterna skulle klargöra detta.

Vid Echa redovisade en anställd inte alla sina tidigare anställningar de senaste fem åren, vilket krävs enligt myndighetens riktlinjer. En enkel kontroll av intresseförklaringen mot den anställdas meritförteckning skulle ha avslöjat detta.

EMA upptäckte att en ledamot i dess vetenskapliga kommitté befann sig i en intressekonflikt på grund av personligt intresse. EMA kom fram till att experten inte kunde vara ledamot i den vetenskapliga kommittén. Trots det fortsatte experten att delta i den vetenskapliga kommitténs möten och har utsetts på nytt av kommissionen på ett nytt treårsmandat. I den uppdaterade intresseförklaringen redovisar inte längre experten de intressen som gäller den aktuella organisationen. Det stämmer inte överens med den tidigare bedömningen eller med den offentliggjorda meritförteckningen.

57. Bedömningskriterierna för utvärderingen av intressekonflikter när det gäller Efsas vetenskapliga experter är otydliga, vilket ibland har lett till diskutabla bedömningar, såsom visas i ruta 7.

RUTA 7

EXEMPEL PÅ EN DISKUTABEL BEDÖMNING AV EN INTRESSEKONFLIKT VID EFSA PÅ GRUND AV BRISTANDE TYDLIGHET

De vetenskapliga experternas motstridande roller: förespråkare och granskare av samma koncept

Vid Efsa har merparten av ledamöterna i ett av myndighetens vetenskapliga organ varit förespråkare för ett koncept (via tidigare publikationer, deltagande i workshoppar och expertgrupper m.m.) som har analyserats av samma vetenskapliga organ.

I ett annat fall utförde två Efsaexperter konsultarbete för/gav råd till en privat organisation samtidigt som de granskade samma koncept som ledamöter i Efsas vetenskapliga organ.

I båda fallen drog Efsa slutsatsen att det inte förelåg någon intressekonflikt.

Inkonsekvent hantering av intressekonflikter

Vid Efsa hanterades den intressekonflikt som uppstod på grund av medlemskap i en icke vinstdrivande världsomspännande organisation som främst finansieras av jordbruks- och livsmedelsindustrin och som i stor utsträckning är inblandad i Efsas verksamhet – på olika sätt när det gällde styrelseledamöterna respektive experterna.

I fallet med Efsas styrelse lämnade två ledamöter sina uppdrag i organisationen efter kritik i medierna om risken för intressekonflikter.

Men det finns sex experter med kopplingar till organisationen (t.ex. ledamöter i tillsynsstyrelsen och ledamöter i vetenskapliga kommittéer).

58. Revisionsrätten anser att av de utvalda organen har EMA den tydligaste uppsättningen bedömningskriterier när det gäller experter. I bilaga VI illustreras den goda praxis som tillämpas vid EMA när myndigheten utvärderar de mest typiska situationer som experter kan hamna i och kopplar dem till tydliga resultat i form av restriktioner (om det finns några) som ska tillämpas på experternas verksamhet vid EMA. Revisionsrätten fann dock fall där dessa kriterier inte tillämpades på ett tillfredsställande sätt (se ruta 8).

59. I OECD:s riktlinjer finns rekommendationen att man i riktlinjerna för hantering av intressekonflikter beaktar den särskilda risk som är förenad med vissa kategorier av individer. De kräver att organisationerna identifierar situationer där en intressekonflikt kan uppstå och vidtar åtgärder som minskar de risker som är förknippade med dem [28].

RUTA 8

EXEMPEL PÅ OTILLRÄCKLIG RISKBEDÖMNING NÄR DET GÄLLER LEDAMÖTERNA I EMA:S VETENSKAPLIGA KOMMITTÉ

För två experter fastställde EMA felaktigt den lägsta risknivån trots att de tidigare hade varit anställda av läkemedelsföretag vilkas verksamhet borde ha lett till en högre risknivå enligt EMA:s riktlinjer för intressekonflikter. Dessa intressen borde ha begränsat deltagandet i kommitténs verksamhet. Risknivåerna höjdes senare av EMA, men först när det nya förslaget till riktlinjer höll på att införas.

En expert var konsult på ett läkemedelsföretag fram till augusti 2007. Enligt de nya riktlinjerna för intressekonflikter borde utvärderingen av honom ha lett till restriktioner på produkt- eller företagsnivå när det gällde specifikt eller produktövergripande deltagande (t.ex. kvalitetskontroll av ett antal läkemedel). EMA begärde dock inte in några ytterligare upplysningar från experten och intresseförklaringen bedömdes felaktigt som att det inte behövdes några restriktioner.

60. I vissa fall innehåller dock de utvalda organens riktlinjer och förfaranden luckor eller tydliga skillnader mellan den faktiska eller uppfattade risken för en intressekonflikt och antalet restriktioner som sätts och åtgärder som vidtas för att minska riskerna (se ruta 9).

RUTA 9

EXEMPEL PÅ INKONSEKVENTA OH OFULLSTÄNDIGA RIKTLINJER

EMA

Anställda får inte ha ekonomiska intressen eller vara patentinnehavare medan familjemedlemmar däremot får det. När det gäller en personalkategori (t.ex. vetenskaplig sekreterare i den vetenskapliga kommittén) leder familjeintressen inte till att några restriktioner sätts för den anställdes deltagande i den produktrelaterade verksamheten. Hushållsmedlemmars direkta intressen (t.ex. aktuella ekonomiska intressen) beaktas inte när man fastställer ett godtagbart deltagande i myndighetens verksamhet för experter även om makan till ledamoten i den vetenskapliga kommittén har ett betydande aktieinnehav i ett läkemedelsföretag.

När det gäller tidigare anställning i läkemedelsföretag är de restriktioner som sätts för experter (t.ex. ledamöter i vetenskapliga kommittén) inte lika strikta som de som sätts för personal under samma omständigheter, trots att experterna spelar en mer avgörande roll i myndighetens vetenskapliga process.

EMA kontrollerar om det föreligger en intressekonflikt innan en produktarbetsledare/produktmedarbetare får det första försäljningstillståndet för humanläkemedel eller en projektledare får det första försäljningstillståndet för veterinärmedicinska läkemedel. Det finns dock inget likvärdigt förfarande för ledamöter i en vetenskaplig kommitté när de utses till (med)föredragande.

De restriktioner som sätts för experter när de eller deras organisation tar emot ett bidrag från läkemedelsindustrin är otillräckliga. Till exempel skulle en befintlig mottagare av ett bidrag från ett företag inte förhindras att vara (med)föredragande för läkemedlet från samma företag.

EFSA

Efsa kräver att de intressen som familjemedlemmar och släktingar som tillhör samma hushåll eller som försörjs av medlemmarna i hushållet redovisas i intresseförklaringarna [29]. Till skillnad från EMA klargörs det inte i Efsas riktlinjer vilka intressen nära familjemedlemmar får ha och vilka restriktioner som ska sättas.

RIKTLINJER OCH FÖRFARANDEN FÖR GÅVOR OCH INBJUDNINGAR FINNS INTE ALLTID ELLER ÄR OFULLSTÄNDIGA

61. Echa och EMA har utfärdat riktlinjer för gåvor och inbjudningar. Vid Echa gäller riktlinjerna och förfarandena endast för de anställda och inte ledamöter i kommittéer, forum och styrelser. Efsa har riktlinjer för inbjudningar endast för personal, Easa har inga organspecifika riktlinjer för gåvor och inbjudningar, men hänvisar till kommissionens riktlinjer för gåvor och inbjudningar när det gäller dess personal. Enligt OECD:s riktlinjer bör riktlinjer för hantering av intressekonflikter omfatta de intressekonflikter som kan uppstå av alla former av gåvor [30].

RIKTLINJER OCH FÖRFARANDEN I HÄNDELSE AV TROLÖSHET MOT HUVUDMAN FINNS INTE ELLER SÅ SAKNAS OBJEKTIVA BEDÖMNINGSKRITERIER

62. Riktlinjer och förfaranden i händelse av trolöshet mot huvudman avser omständigheter när en enskild individ antingen avsiktligt eller på grund av försummelse inte fullgör sin skyldighet att fullständigt och i tid redovisa de intressen som kan komma att försvaga hans oberoende. I sådana riktlinjer och förfaranden bör man tydligt fastställa vilka konsekvenser det får om intressen inte redovisas och även vilka påföljder som ska tillämpas.

63. Tjänsteföreskrifterna föreskriver att institutionen ska vidta lämpliga åtgärder om en tjänsteman i sitt tjänsteutövande inte lyckas hantera en intressekonflikt. I dem fastställs dock inte några särskilda åtgärder och påföljder som ska vidtas eller tillämpas på tjänstemän som underlåter att redovisa en intressekonflikt.

64. De utvalda organen har inga riktlinjer och förfaranden i händelse av trolöshet mot huvudman för att specifikt hantera fall där medlemmar av personalen inte redovisar alla relevanta intressen (t.ex. familj, ekonomiska intressen osv.). Dessutom har EMA och Easa inga riktlinjer och förfaranden i händelse av trolöshet mot huvudman när det gäller styrelseledamöter, experter och ledamöter i överklagandenämnden (gäller endast för Easa).

65. Echa införde nya allmänna bestämmelser i händelse av trolöshet mot huvudman för personal, experter, styrelseledamöter och ledamöter i överklagandenämnden i sina nya riktlinjer för hantering av potentiella intressekonflikter som antogs den 30 september 2011 [31].

66. Efsa har bestämmelser för hur man ska hantera fall av trolöshet mot huvudman för experter i paneler/vetenskapliga kommittéer i sina riktlinjer för intresseförklaringar [32]. Underlåtenhet att i tid och fullständigt fullgöra skyldigheten att redovisa intressen ska betraktas som trolöshet mot huvudman vid första anblicken (prima facie breach of trust) [33] gentemot organet, vilket leder till en lämplig åtgärd, till och med uppsägning. I riktlinjerna ingår inga likvärdiga påföljder för styrelseledamöter, experter i arbetsgrupper och organets egen personal.

67. I två fall inledde Efsa förfaranden för trolöshet mot huvudman vilket ledde till att respektive experter i de vetenskapliga panelerna avgick. I dessa fall granskade Efsa den vetenskapliga output som experterna hade bidragit till. Syftet med granskningen var att bedöma expertens inflytande på och bidrag till den slutliga vetenskapliga outputen/det slutliga vetenskapliga beslutet och att avgöra om det förekom något jäv på grund av intressekonflikten. Förfarandena innefattade dock inga tydliga och objektiva kriterier som fastställer vilka förhållanden som ska leda till påföljder, bland annat uppsägning av en ledamot i en panel/vetenskaplig kommitté.

68. I OECD:s riktlinjer anges en rad olika påföljder: disciplinära åtgärder och straffrättsligt förfarande tillsammans med upphävande av beslut och kontrakt som påverkats av intressekonflikten. Att underlåta att redovisa en intressekonflikt betraktas i allmänhet som en allvarlig överträdelse, som leder till disciplinära åtgärder eller till och med straffrättsliga påföljder i flera länder [34].

INSYNEN I REDOVISADE INTRESSEN OCH I VETENSKAPLIGA BESLUTSPROCESSER BÖR FÖRBÄTTRAS

69. Kravet på insyn i beslutsprocessen och hanteringen av intressekonflikter fastställs i de utvalda organens inrättandeförordningar och även i de riktlinjer och förfaranden för hantering av intressekonflikter som är specifika för varje organ (utom Easa). Olika rättsliga krav och praxis finns vid de utvalda organen när det gäller insyn vilka sammanfattas i bilagorna IV och VII.

70. I OECD:s riktlinjer definieras insyn som en av kärnprinciperna när man hanterar intressekonflikter [35]. De föreskriver att redovisningar av personligt intresse samt rutiner för att lösa konflikter bör registreras tydligt så att organisationen kan visa att en särskild konflikt har identifierats och hanterats på lämpligt sätt.

INSYN I DE ÅRLIGA INTRESSEFÖRKLARINGARNA

71. Easa får inte in några intresseförklaringar. De andra tre utvalda organen offentliggör de årliga intresseförklaringarna från verkställande personal (verkställande direktör), vetenskapliga experter (ledamöter i vetenskapliga kommittéer, paneler och arbetsgrupper) och styrelseledamöter.

INSYN I DE SÄRSKILDA INTRESSEFÖRKLARINGARNA

72. Alla utvalda organ offentliggör protokollen från styrelsemötena på sina webbplatser. Efsa ljudsänder också styrelsemötena. Protokollen innehåller dock ingen information om bedömningen av intressekonflikter.

73. Efsa och Echa offentliggör också protokollen från mötena i de vetenskapliga panelerna och kommittéerna på sin webbplats. De särskilda intresseförklaringar som fastställs i Efsas riktlinjer (se punkt 43) offentliggörs inte, men korta slutsatser om bedömningen av intressekonflikter ingår i de mötesprotokoll som offentliggörs på Efsas webbplats. De omfattar den intressekonflikt som identifierats och vilka åtgärder som vidtagits (t.ex. observatör utan rösträtt, utestängning från diskussionerna om ett särskilt ämne, utestängning från panelens/arbetsgruppens verksamhet osv.). Easa offentliggör de rådgivande kommittéernas mötesprotokoll som handlar om arbetet med att anta säkerhetsbestämmelser. Mötesprotokoll som kan innehålla en bedömning av intressekonflikter hos organets personal och experter som arbetar med att anta säkerhetsbestämmelser, standardisering och certifiering offentliggörs dock inte. EMA offentliggör inte mötesprotokoll från de vetenskapliga organen som kan innehålla en bedömning av intressekonflikter.

INSYN I DEN VETENSKAPLIGA BESLUTSPROCESSEN

74. Det finns olika grader av insyn i den vetenskapliga beslutsprocessen vid de utvalda organen. En del av dessa skillnader beror på de särskilda behörighetsområden som varje utvalt organ har, vilken sekretessnivå som krävs och interna regler och förordningar.

75. Enligt Efsas inrättandeförordning och de interna reglerna för arbetet i den vetenskapliga kommittén, panelerna och arbetsgrupperna får observatörer bjudas in till experternas möten. Dagordningarna i Efsas arbetsgrupper offentliggörs dock inte på förhand. Dessutom offentliggörs inte arbetsgruppernas resultat. Denna brist på offentlighet försämrar observatörernas möjlighet att följa med på mötena.

76. Flera brister konstaterades i de offentliggjorda protokollen från experternas möten (Echa och Efsa), vilka försämrar insynen i deras verksamhet:

- Offentliggjorda protokoll innehåller inte alltid uppgifter om den punkt på dagordningen eller den substans som påverkas av de intressen som redovisats.

- Begränsad spridning av informationen om de diskussioner som förs och de slutsatser som nås under vissa möten.

UTBILDNINGEN I HANTERING AV INTRESSEKONFLIKTER BEHÖVER FÖRBÄTTRAS

77. Echa har två typer av utbildningar som handlar om hanteringen av intressekonflikter:

- Utbildningen "Ethics and conduct at work" (etik och uppförande i arbetet) innefattar allmän information om personalens skyldigheter när det gäller intressekonflikter, integritet, riktlinjerna för gåvor och andra frågor som gäller uppförandekoden. Utbildningen är frivillig för all personal och ett begränsat antal anställda deltog i den.

- Utbildningen "Staff declarations and guidance" (personalens intresseförklaringar och vägledning) innehåller mer ingående information om intresseförklaringar, strategin för gåvor och andra aspekter av riktlinjerna och förfarandena för intressekonflikter. Utbildningen är obligatorisk men revisionsrätten kunde inte ta reda på hur många som faktiskt deltog i den.

78. EMA och Efsa anordnar kurser i intressekonflikter för nyanställda (personal) och på så sätt får vägledningen om vilka intressen som ska redovisas och om intressekonflikter spridning.

79. Easa tillhandahåller endast utbildning i etik och motsvarande bestämmelser i tjänsteföreskrifterna för nyanställda (personal) men inte i intressekonflikter i sig.

80. I OECD:s riktlinjer hänvisas det uttryckligen till utbildning som ett sätt att ge praktiska exempel och föreslå konkreta åtgärder som kan vidtas för att man ska kunna identifiera och lösa intressekonflikter [36].

ATT LÄMNA ORGANEN – "SVÄNGDÖRRAR" OCH "INSIDERINFORMATION"

81. När tjänstemän eller experter lämnar offentlig förvaltning för arbete i den privata sektorn finns det en risk för att de missbrukar sin ställning och drar nytta av den "insiderinformation" som de fått under sin offentliga tjänst för att gynna det privata företag som de börjar arbeta vid. Om riskerna inte hanteras ordentligt undergrävs allmänhetens förtroende för organisationer. När nyckelpersonal lämnar det offentliga och går till det privata eller vice versa kallas det för svängdörrsfenomenet.

82. Vilka skyldigheter tjänstemän och övriga anställda i EU har när de lämnar sin tjänst fastställs i tjänsteföreskrifterna. "Tjänstemän som har för avsikt att utöva yrkesverksamhet, med eller utan förvärvssyfte, inom två år efter det att de har avslutat sin tjänstgöring skall underrätta sin institution om detta" [37]. Under särskilda förhållanden, såsom anges i artikel 16 i tjänsteföreskrifterna, får EU-institutionen eller EU-organet till och med förbjuda sådan yrkesverksamhet. Det är den enskildes ansvar att lämna uppgifter efter avslutad anställning. Enligt OECD:s riktlinjer ska ett sådant ansvar klart och tydligt meddelas de enskilda individerna och skärpas i anställningsvillkoren [38].

83. OECD har också offentliggjort särskilda riktlinjer för frågor som gäller efter avslutad anställning, korrigerande åtgärder och riktmärken [39]. Enligt dem uppstår en betydande risk för intressekonflikt efter avslutad anställning när offentliga tjänstemän

- söker framtida anställning utanför den offentliga förvaltningen,

- är inblandade i lobbyverksamhet riktad mot offentliga institutioner,

- byter sida under samma process,

- använder "insiderinformation".

84. I OECD:s riktlinjer understryks att en offentlig tjänstemans förhandlingar om framtida anställning innan denne lämnar sin tjänst allmänt betraktas som en situation där en intressekonflikt kan uppstå [40].

85. Experter, styrelseledamöter och externa ledamöter i överklagandenämnden omfattas inte av tjänsteföreskrifterna, så bestämmelser som gäller efter avslutad anställning är inte tillämpliga på dem och det finns rättsliga begränsningar när det gäller att se till att de fullgör sådana skyldigheter efter avslutad anställning. I de utvalda organens riktlinjer och förfaranden för hantering av intressekonflikter anges det ingenting om skyldigheter och restriktioner för dem efter avslutad anställning.

86. Bestämmelser om frågor som uppstår efter avslutad anställning finns i tillämpningsföreskrifterna för tjänsteföreskrifterna om bisysslor, som har antagits av de utvalda organen och som liknar dem som gäller vid kommissionen. Dessutom utfärdade Efsa tillämpningsföreskrifter som gäller avslutad anställning i slutet av 2010 som är specifika för den.

87. De utvalda organen kräver att de anställda fyller i en ansökan om tillstånd att utöva en yrkesverksamhet efter det att de har lämnat organet. Det finns dock inga regler och kriterier för hur ansökningarna ska bedömas och vilken verksamhet efter avslutad anställning som skulle betraktas som oförenlig med de anställdas tidigare roll vid respektive organ.

88. I allmänhet gjorde de utvalda organen ingen grundlig bedömning av fall som uppkom efter avslutad anställning för att förekomma och förhindra intressekonflikter av svängdörrstyp. Ett exempel på brister finns i ruta 10.

RUTA 10

ETT EXEMPEL PÅ BRISTER I BEDÖMNINGEN AV VERKSAMHET EFTER AVSLUTAD ANSTÄLLNING

Vid Efsa utreddes ett fall av svängdörrstyp som uppkom 2008 av Europeiska ombudsmannen [41] som angav följande i sitt förslag till rekommendationer:

a) Efsa bör göra det klart att avgående anställdas förhandlingar om framtida jobb av svängdörrstyp i sig kan ge upphov till en intressekonflikt. Europeiska ombudsmannen kom fram till att redan förhandlingarna i sig kan leda till en intressekonflikt.

b) Efsa följde inte de relevanta förfarandereglerna och gjorde ingen grundlig bedömning av den intressekonflikt som uppstår när en anställd flyttar till ett företag som är verksamt inom Efsas behörighetsområde.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

89. Revisionsrätten drog slutsatsen att inget av de utvalda organen hanterade intressekonflikter på ett tillfredsställande sätt. Ett antal brister av mer eller mindre allvarlig art konstaterades i de riktlinjer och förfaranden som är specifika för varje organ och även i tillämpningen av dem (se tabellen).

TABELL

ÖVERSIKT ÖVER DE UTVALDA ORGANENS HANTERING AV INTRESSEKONFLIKTER [1111]

| Experter | Personal | Styrelse | Överklagandenämnd |

Easa | | | | |

Echa | | | | |

Efsa | | | | e.t. |

EMA | | | | e.t. |

Förklaring | |

Intressekonflikter hanteras inte på ett tillfredsställande sätt eftersom det inte finns några riktlinjer och förfaranden som är specifika för organet. | |

Intressekonflikter hanteras inte på ett tillfredsställande sätt eftersom de riktlinjer och förfaranden som är specifika för organet och/eller tillämpningen av dem har stora brister. | |

Intressekonflikter hanteras inte på ett tillfredsställande sätt eftersom de riktlinjer och förfaranden som är specifika för organet och/eller tillämpningen av dem har brister. | |

Intressekonflikter hanteras på ett tillfredsställande sätt | |

Ej tillämpligt eftersom organet inte har någon överklagandenämnd. | e.t. |

90. Av de utvalda organen hade EMA och Efsa kommit längst med sina riktlinjer och förfarandena för hur intressekonflikter ska hanteras. Echas riktlinjer och förfaranden är ofullständiga och inte särskilt exakta medan Easa inte har några.

REKOMMENDATION 1

Easa bör utarbeta heltäckande riktlinjer och förfaranden för hantering av intressekonflikter som är specifika för byrån. Echa bör förbättra sina riktlinjer och införa tydliga bedömnings- och utvärderingskriterier när det gäller redovisade intressen. Alla utvalda organ bör införa eller fortsätta utveckla riktlinjer och förfaranden för hantering av intressekonflikter som på ett ändamålsenligt sätt hanterar de särskilda riskerna med dem.

91. De utvalda organen saknar lämpliga riktlinjer och förfaranden för att identifiera en intressekonflikt innan en sökande (dvs. experter, ledamöter i styrelsen och överklagandenämnden) blir utnämnd.

REKOMMENDATION 2

Man bör kontrollera om sökande till de utvalda organen kan ha en intressekonflikt innan de utnämns. Motåtgärder bör vidtas om man fattar beslut att utnämna dem trots att man är medveten om att det kan föreligga en intressekonflikt.

92. Intressekonflikter som gäller uppgifter som läggs ut på entreprenad av Easa och EMA ligger utanför organens direkta kontroll och övervakas inte på ett tillfredsställande sätt.

REKOMMENDATION 3

Easa och EMA bör fastställa riktlinjer och förfaranden som garanterar att intressekonflikter hanteras utifrån jämförbara krav av dem som utför uppgifter på entreprenad.

93. Att hantera en intressekonflikt samtidigt som man arbetar med ett utvalt organ kräver ett antal olika åtgärder där intresseförklaringarna spelar en nyckelroll. Det finns brister i bedömningen av dessa förklaringar och i hanteringen av intressekonflikter vid samtliga utvalda organ, framför allt saknas tydliga bedömningskriterier och/eller så tillämpas de inkonsekvent. Tillämpningen av Echas riktlinjer och förfaranden för anställda och överklagandenämnden har stora brister.

REKOMMENDATION 4

De utvalda organen bör fastställa tydliga och objektiva kriterier för bedömningen av intresseförklaringar och tillämpa dem konsekvent genom att använda all information som finns lättillgänglig för de utvalda organen. Echa bör dessutom kraftigt förbättra tillämpningen av riktlinjerna och förfarandena för intressekonflikter för anställda och överklagandenämnden.

94. Av de utvalda organen är det bara EMA som har riktlinjer för gåvor och inbjudningar som gäller för hela organet.

REKOMMENDATION 5

Easa, Echa och Efsa bör ha riktlinjer och förfaranden för gåvor och inbjudningar som gäller för hela organet.

95. De utvalda organen har inga riktlinjer och förfaranden i händelse av trolöshet mot huvudman som är tillämpliga för hela organet.

REKOMMENDATION 6

De utvalda organen bör utarbeta tydliga och enhetliga riktlinjer och förfaranden som medger insyn i händelse av trolöshet mot huvudman som gäller för hela organet.

96. Frågan om insyn när det gäller offentliggörandet av årliga intresseförklaringar hanteras korrekt av alla utvalda organ utom Easa. Insynen i de utvalda organen är dock inte lika stor när det gäller offentliggörandet av de intressen som redovisas under möten i styrelsen och i vetenskapliga organ eller i samband med den vetenskapliga beslutsprocessen.

REKOMMENDATION 7

De utvalda organen bör fullständigt redogöra för de intressen som redovisas under möten och i samband med den vetenskapliga beslutsprocessen. Easa bör införa ett system för intresseförklaringar och garantera insyn genom att offentliggöra dem på sin webbplats.

97. Alla utvalda organ erbjuder utbildning i hantering av intressekonflikter men vid Echa och Easa konstaterades brister av mer eller mindre allvarlig art.

REKOMMENDATION 8

De utvalda organen bör tillhandahålla heltäckande och obligatorisk utbildning i intressekonflikter. Särskilt Easa bör införa specialiserad utbildning i intressekonflikter för alla berörda parter (t.ex. anställda, styrelseledamöter och ledamöter i överklagandenämnden).

98. Vid revisionen konstaterade revisionsrätten ett antal stora brister i de utvalda organens riktlinjer och förfaranden för frågor som gäller efter avslutad anställning:

a) Det saknas bestämmelser om de risker som är förknippade med experters, styrelseledamöters och överklagandenämndsledamöters verksamhet efter avslutad anställning.

b) Det saknas objektiva kriterier när det gäller vilka situationer som utgör en intressekonflikt.

c) Förhandlingar om framtida anställning tas inte upp i de utvalda organens nuvarande riktlinjer och förfaranden.

REKOMMENDATION 9

De utvalda organen bör i samarbete med alla berörda tillsättningsmyndigheter behandla frågor som uppkommer efter avslutad anställning.

99. Det finns inget heltäckande regelverk i EU som gäller särskilt för intressekonflikter och som skulle kunna garantera jämförbara minimikrav på oberoende och insyn som är tillämpliga för alla EU-organ och alla nyckelaktörer med inflytande över strategier, insatser och beslutsfattande.

REKOMMENDATIONERNA 10 OCH 11

Det kan hända att EU-lagstiftaren, möjligen i samråd med övriga EU-institutioner, vill överväga att vidareutveckla EU:s regelverk för hantering av intressekonflikter med OECD:s riktlinjer och existerande bästa praxis som referens.

Det är möjligt att alla EU-institutioner och decentraliserade EU-organ vill undersöka om rekommendationerna till de utvalda organen även är relevanta och tillämpliga för dem.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 5 september 2012.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[1] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), OECD, Paris, 2003, s. 24.

[2] Se fotnot 1.

[3] Se fotnot 1.

[4] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), OECD, Paris, 2003, s. 28.

[5] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), OECD, Paris, 2003, s. 28.

[6] Managing Conflict of interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), s. 24.

[7] Europaparlamentets resolution av den 10 maj 2011 om ansvarsfrihet för 2009: EU-byråernas verksamhetsresultat, ekonomiska förvaltning och kontroll (EUT L 250, 27.9.2011, s. 269).

[8] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0173+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-70 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0175+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN#BKMD-77

[9] Den rådgivande plattformen för berörda parter består av organisationer på EU-nivå som arbetar på områden som har att göra med livsmedelskedjan och ger råd till Efsa i allmänna frågor som är kopplade till myndighetens arbetsprogram, riskbedömningsmetoder m.m.

[10] Punkt 16 i rapporten om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2010 samt myndighetens svar (EUT C 366, 15.12.2011, s. 27).

[11] Svar på punkt 16 i rapporten om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2010 samt myndighetens svar.

[12] Ett behörigt organ definieras som ett "organ som får tilldelas en specifik certifieringsuppgift av byrån eller en nationell luftfartsmyndighet under deras tillsyn och ansvar". Artikel 3 f i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG (Easas inrättandeförordning) (EUT L 79, 19.3.2008, s. 1).

[13] I detta sammanhang har termen tjänsteman en bredare innebörd och omfattar både fast anställda och andra kategorier av EU-anställda, t.ex. tillfälligt anställda, extraanställda och kontraktsanställda.

[14] Till exempel administrativt meddelande nr 85/2004/ 29.6.2004, kommissionens beslut C(2004) 1597/10 om bisysslor och externa uppdrag.

[15] OECD, Paris, 2010.

[16] Artikel 11a i tjänsteföreskrifterna.

[17] Artikel 11a i tjänsteföreskrifterna.

[18] Artiklarna 12b och 13 i tjänsteföreskrifterna.

[19] Artikel 16 i tjänsteföreskrifterna.

[20] Enligt de riktlinjer som Echa antog i september 2011 (MB/45/2011/D) infördes ett krav på att sökande som nominerats till riskbedömningskommittén (RAC) och kommittén för socioekonomisk analys (SEAC) måste fylla i intresseförklaringar innan styrelsen kan utnämna dem.

[21] För enkelhetens skull används den maskulina formen genomgående i rapporten för personer av båda könen.

[22] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter),s. 34.

[23] Echas nya riktlinjer hade inte införts när granskningen genomfördes och därför granskade revisionsrätten de tidigare riktlinjerna och förfarandena.

[24] Echas nya riktlinjer hade inte införts när granskningen genomfördes och därför granskade revisionsrätten tillämpningen av de tidigare riktlinjerna och förfarandena. Se även punkt 41.

[25] T.ex. hjälp med registrering av kemiska substanser och allmänt konsultarbete när det gäller Reach-förordningen.

[26] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), s. 28–30.

[27] Riktlinjer för hantering av potentiella intressekonflikter (Policy for Managing Potential Conflicts of Interests, MB/45/2011/D), antagna av styrelsen den 30 september 2011.

[28] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), s. 28–29.

[29] Genomförandeakt till riktlinjerna för intresseförklaringar. Vägledning om intresseförklaringar ( 8 september 2009), som gällde fram till den 21 februari 2012.

[30] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), s. 33.

[31] Policy for Managing Potential Conflicts of Interests (MB/45/2011/D), som antogs av styrelsen den 30 september 2011.

[32] Efsas genomförandeakt till riktlinjerna för intresseförklaringar. Vägledning om intresseförklaringar ( 8 september 2009), som gällde fram till den 21 februari 2012.

[33] Samma som föregående.

[34] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), s. 75–76.

[35] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), s 16, 26 och 31.

[36] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), s. 17.

[37] Artikel 16 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och artiklarna 11, 54 och 81 i anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

[38] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), s. 29 och 30.

[39] Post-Public Employment – Good Practices for preventing Conflict of Interest (efter avslutad anställning i offentlig förvaltning – god praxis för att förebygga intressekonflikter).

[40] Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and country experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), s. 24.

[41] Europeiska ombudsmannens förslag till rekommendationer i utredningen av klagomål 775/2010/ANA mot Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet som offentliggjordes på Europeiska ombudsmannens webbplats den 7 december 2011.

[1111] Se punkterna 15–23 (Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod).

--------------------------------------------------

BILAGA I

DE UTVALDA ORGANENS STRUKTUR OCH ORGANISATION - ECHA

| Europeiska kemikaliemyndigheten (Helsingfors) |

| Echa |

Rättslig grund (inrättandeförordning) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet |

Mål | Garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, inbegripet främjande av alternativa metoder för att bedöma hur farliga ämnen är, samt att ämnen fritt kan cirkulera på den inre marknaden samtidigt som konkurrenskraft och innovation förbättras. Se till att kemikalielagstiftningen och beslutsprocessen, samt det vetenskapliga underlag som ligger till grund för denna, framstår som trovärdiga för alla intressenter och för allmänheten. Samordna informationen kring och genomförandet av Reach-förordningen. |

Uppgifter | Handlägga och i vissa fall utföra tekniska, vetenskapliga och administrativa frågor i samband med Reach-förordningen.Sörja för enhetlighet på unionsnivå med avseende på dessa aspekter.Ge medlemsstaterna och EU:s institutioner bästa möjliga vetenskapliga och tekniska bistånd och vetenskaplig vägledning.Klassificera och märka kemiska ämnen i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008. |

Styrelse | 27 ledamöter från EU:s medlemsstater.6 representanter för kommissionen, inklusive 3 representanter för berörda parter utan rösträtt.2 representanter för Europaparlamentet. |

Överklagandenämnd | Överklagandenämnden ska garantera handläggningen av överklaganden från fysiska eller juridiska personer som påverkas av kemikaliemyndighetens beslut och ska besluta om dessa överklaganden. Överklagandenämnden består av en ordförande och två ledamöter som är anställda vid Echa. Styrelsen har dessutom utsett ytterligare ledamöter och suppleanter som inte är anställda vid Echa. |

Kommittéer/paneler och rådgivande organ/forum | Riskbedömningskommittén.Medlemsstatskommittén.Kommittén för socioekonomisk analys.Forum för informationsutbyte om verkställighet som samordnar ett nätverk av de myndigheter i medlemsstaterna som är ansvariga för att kontrollera att Reach-förordningen följs. |

DE UTVALDA ORGANENS STRUKTUR OCH ORGANISATION - EASA

| Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Köln) |

| Easa |

Rättslig grund (inrättandeförordning) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet |

Mål | Hålla en hög och enhetlig säkerhetsnivå inom den civila luftfarten i Europa och se till att säkerheten för civil luftfart är god och utvecklas. |

Uppgifter | Avge yttranden och rekommendationer till kommissionen.Utfärda certifieringsspecifikationer, inbegripet luftvärdighetskoder och godtagbara sätt att uppfylla kraven samt vägledande material för tillämpningen av grundförordningen och genomförandebestämmelserna.Fatta beslut om certifiering med avseende på luftvärdighets- och miljöskyddskrav, pilotcertifiering, driftcertifiering, tredjelandsoperatörer, inspektioner i medlemsstaterna och undersökningar av företag.Utföra standardiseringsinspektioner av behöriga myndigheter i medlemsstaterna. |

Styrelse | 27 ledamöter från EU:s medlemsstater.1 företrädare för kommissionen. |

Överklagandenämnd | Överklagandenämnden är ansvarig för att besluta om överklaganden av byråns beslut. Överklagandenämnden består av en ordförande och två ledamöter och lika många suppleanter som utses av styrelsen från en förteckning över kvalificerade sökande vilken antagits av Europeiska kommissionen. Det finns två tekniskt behöriga ledamöter och en juridiskt behörig ledamot, som är styrelsens ordförande. De tillhör inte Easas personal. |

Kommittéer/paneler och rådgivande organ/forum | Rådgivande organ: bistår styrelsen i dess arbete och består av organisationer som företräder flygpersonal (5), tillverkare (5), kommersiella lufttrafikföretag och operatörer inom allmänflyget (9), underhållsindustrin (1), utbildningsorganisationer (1), flygsporter (1), flygplatser (1), flygkontrolltjänst (1), IFATCA (1) samt en verkställande sekreterare. Totalt består det rådgivande organet av 26 ledamöter och lika många suppleanter. Rådgivande gruppen med nationella myndigheter (Agna) består av en person per medlemsstat och är en mekanism för de nationella myndigheternas medverkan i processen för att ta fram regler. Rådgivande kommittén för säkerhetsnormer (SSCC) ger Easa råd om innehållet och prioriteringarna i samt genomförandet av byråns regleringsprogram. Den består av representanter för organisationer som företräder de berörda branscherna, yrkena och slutanvändarna. |

DE UTVALDA ORGANENS STRUKTUR OCH ORGANISATION - EMA

| Europeiska läkemedelsmyndigheten (London) |

| EMA |

Rättslig grund (inrättandeförordning) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet |

Mål | Samordna de vetenskapliga resurser som ställs till dess förfogande av medlemsstaterna för prövning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel. Ge medlemsstaterna och Europeiska unionens institutioner vetenskaplig rådgivning om humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel. |

Uppgifter | Samordna den vetenskapliga utvärderingen av läkemedel som omfattas av unionens förfaranden för godkännande för försäljning.Samordna tillsynen av de läkemedel som har godkänts av unionen (säkerhetsövervakning).Ge rådgivning i fråga om maximalt tillåtna resthalter av veterinärmedicinska läkemedel som kan godtas i livsmedel av animaliskt ursprung.Samordna kontrollen av hur god tillverkningssed, god laboratoriesed och god klinisk sed efterlevs.Registrera de godkännanden för försäljning av läkemedel som beviljats. |

Styrelse | 27 ledamöter från EU:s medlemsstater.2 företrädare för Europeiska kommissionen.2 företrädare för Europaparlamentet.2 företrädare för patientorganisationer.1 företrädare för läkarorganisationer.1 företrädare för veterinärorganisationer. |

Överklagandenämnd | Ej tillämpligt |

Kommittéer/paneler och rådgivande organ/forum | Kommittén för humanläkemedel.Kommittén för veterinärmedicinska läkemedel.Kommittén för särläkemedel.Kommittén för växtbaserade läkemedel.Pediatriska kommittén.Kommittén för avancerad terapi.Arbetsgrupper och andra grupper. |

DE UTVALDA ORGANENS STRUKTUR OCH ORGANISATION – EFSA

| Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Parma) |

| Efsa |

Rättslig grund (inrättandeförordning) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet |

Mål | Tillhandahålla vetenskapliga yttranden och vetenskapligt och tekniskt stöd för lagstiftning och politik inom alla områden som har direkt eller indirekt effekt på livsmedels- och fodersäkerhet. Tillhandahålla opartisk information om risker när det gäller livsmedelssäkerhet. Bidra till att en hög skyddsnivå för människors liv och hälsa uppnås. Samla in och analysera uppgifter för att göra det möjligt att beskriva och övervaka risker. |

Uppgifter | Avge vetenskapliga yttranden och publicera vetenskapliga undersökningar.Främja enhetliga riskbedömningsmetoder.Bistå kommissionen.Söka, analysera och sammanställa nödvändiga vetenskapliga och tekniska uppgifter.Identifiera och beskriva nya risker.Inrätta ett nätverk för organisationer som är verksamma inom liknande områden.Tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd i samband med krishantering.Förbättra det internationella samarbetet.Ge allmänheten och berörda parter tillförlitlig, objektiv och begriplig information.Delta i kommissionens system för snabb varning. |

Styrelse | 14 ledamöter som utses av rådet i samråd med Europaparlamentet (från en förteckning över sökande som upprättats av Europeiska kommissionen). 4 av ledamöterna ska ha en bakgrund i organisationer som företräder konsumenterna och andra intressegrupper inom livsmedelskedjan.1 företrädare för kommissionen. |

Överklagandenämnd | Ej tillämpligt |

Kommittéer/paneler och rådgivande organ/forum | a)Vetenskapliga kommittén och 10 vetenskapliga paneler:Tillsatser och produkter eller ämnen som används i foder (FEEDAP).Djurs hälsa och välbefinnande (AHAW).Biologiska faror (BIOHAZ), inbegripet BSE-TSE-relaterade risker.Främmande ämnen i livsmedelskedjan (CONTAM).Dietprodukter, nutrition och allergier (NDA).Näringstillsatser och andra livsmedelstillsatser (ANS).Material som kommer i kontakt med livsmedel och enzymer, aromer och processhjälpmedel (CEF).Genetiskt modifierade organismer (GMO).Växtskydd (PLH).Växtskyddsmedel och restsubstanser av dem (PPR).Efsas vetenskapliga paneler ansvarar för myndighetens riskbedömningsarbete och ska bland annat avge vetenskapliga yttranden.b)Rådgivande grupp: knyter samman Efsa med de nationella myndigheterna för livsmedelssäkerhet och ger Efsa råd i vetenskapliga frågor och när det gäller dess arbetsprogram och prioriteringar.c)Rådgivande plattform för berörda parter: består av organisationer inom hela EU som är verksamma på områden med koppling till livsmedelskedjan och som ger Efsa råd i allmänna frågor om myndighetens arbetsprogram, riskbedömningsmetoder etc. |

--------------------------------------------------

BILAGA II

REFERENSRAM FÖR ETISKA REGLER OCH INTRESSEKONFLIKTER

EU-FÖRORDNINGAR OCH EU-RIKTLINJER

Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska ekonomiska gemenskapen – förordning nr 31 om tjänsteföreskrifter för tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen, med senare ändringar [1].

Följande artiklar är tillämpliga när det gäller oberoende/förebyggande av intressekonflikter: artiklarna 11, 11a, 12b, 13, 15, 16 och 17 i tjänsteföreskrifterna och artiklarna 11, 54, 81 och 124 i anställningsvillkoren för övriga anställda.

Regler om förvaltningssed för Europeiska kommissionens anställda – kommissionens beslut 2000/633/EG, EKSG, Euratom av den 17 oktober 2000 om ändring av dess arbetsordning [2].

Europeiska kommissionens riktlinjer när det gäller etik och intressekonflikter, som behandlar följande: gåvor, ordnar, hedersbetygelser, makes eller partners verksamhet och bisysslor.

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (artikel 52) [3]. Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (artikel 32) [4].

DE UTVALDA ORGANENS FÖRORDNINGAR

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (särskilt artikel 88.2 och 88.3 och artikel 90.5 och 90.6).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelsäkerhet (särskilt artiklarna 25.1, 28.3, 28.4, 32.1, 37, 38, 42 och 48).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (artikel 63.2).

DE UTVALDA ORGANENS VIKTIGASTE RIKTLINJER OCH FÖRFARANDEN NÄR DET GÄLLER ETISKA REGLER OCH INTRESSEKONFLIKTER

EUROPEISKA BYRÅN FÖR LUFTFARTSSÄKERHET (EASA)

Regler för god förvaltningssed för Easas anställda i deras kontakter med allmänheten (verkställande direktörens beslut 2009/078).

Uppförandekod för standardiseringskontrollanter (WI.STDI.00015-001/ 29.7.2010).

Styrelsens beslut 06-2011 om antagande av en arbetsordning för styrelsen.

Styrelsens beslut 01-2011 om antagande av riktlinjer för tilldelningen av certifieringsuppgifter till nationella luftfartsmyndigheter och behöriga organ.

Verkställande direktörens beslut 2007/006/A om bisysslor och externa uppdrag ( 2 februari 2007).

Verkställande direktörens beslut 2009/169/E om regler för utstationering av nationella experter till Europeiska byrån för luftfartssäkerhet ( 11 december 2009).

EUROPEISKA KEMIKALIEMYNDIGHETEN (ECHA)

Riktlinjer för hantering av potentiella intressekonflikter (MB/45/2011/D, antagna av styrelsen den 30 september 2011) [5].

Vägledning om intressekonflikter och inbjudningar och gåvor samt försäkringar om åtaganden, konfidentialitet och intressen (ED/01/2007, verkställande direktörens beslut av den 31 oktober 2007).

Echas vägledning om intressekonflikter för ledamöter av Echa-kommittéer och Echa-forum samt rådgivare och experter som bjuds in till dem.

Regler för god förvaltningssed för Echas anställda i deras kontakter med allmänheten (antagna av styrelsen den 13/ 14 februari 2008, MB/11/2008).

Uppförandekod för ledamöter (ordinarie ledamöter/suppleanter/ytterligare ledamöter) av överklagandenämnden (BoA/02/2010, antagen av överklagandenämnden den 22 juni 2010) [6].

Arbetsordning för styrelsen (MB/02/2007, antagen av styrelsen den 30 september 2009) [7].

Arbetsordning för medlemsstatskommittén (MB/50/2010, antagen av styrelsen den 30 september 2010) [8].

Arbetsordning för riskbedömningskommittén (MB/05/2010, antagen av styrelsen den 4 mars 2010) [9].

Arbetsordning för kommittén för socioekonomisk analys (MB/06/2010, antagen av styrelsen den 4 mars 2010) [10].

Arbetsordning för forumet för informationsutbyte om kontroller (MB/35/2011, antagen av styrelsen den 21 juni 2011) [11].

Kommissionens beslut om extern verksamhet och externa uppdrag av den 28 april 2004, antaget av Echa 2008 (kommissionens beslut K(2008) 3471).

Regler för nationella experter vid Echa av den 28 juni 2007 (MB/08/2007).

Styrelsens beslut av den 23 april 2009 om interna utredningar för att förebygga bedrägeri och korruption (MB/30/2009).

EUROPEISKA MYNDIGHETEN FÖR LIVSMEDELSSÄKERHET (EFSA)

Efsas regler om god förvaltningssed (antagna av styrelsen den 16 september 2003).

Efsas praktiska vägledning om personaletik och gott uppförande (2010).

Uppförandekod för Efsas styrelse (antagen av styrelsen den 16 juni 2011).

Arbetsordning för Efsas styrelse (antagen av styrelsen den 31 mars 2009 och uppdaterad den 20 oktober 2011).

Efsas riktlinjer för hantering av intresseförklaringar (antagna av styrelsen den 11 september 2007) [12].

Genomförandeakt till riktlinjerna för hantering av intresseförklaringar. Vägledning om intresseförklaringar (antagen av verkställande direktören den 8 september 2009).

Genomförandeakt till riktlinjerna om intresseförklaringar. Förfarande för att identifiera och hantera potentiella intressekonflikter (antagen av verkställande direktören den 8 september 2009).

Beslut om den vetenskapliga kommitténs, de vetenskapliga panelernas och deras arbetsgruppers inrättande och verksamhet (antaget av styrelsen den 17 december 2009).

Verkställande direktörens beslut om valet av ledamöter till den vetenskapliga kommittén och de vetenskapliga panelerna samt av experter som ska bistå Efsa i dess vetenskapliga arbete (antaget av verkställande direktören den 14 mars 2011).

Efsas rådgivande plattform för berörda parter: uppgifter (antaget av styrelsen den 17 juni 2010).

Bedömning och hantering av känsliga befattningar vid Efsa (antagen av verkställande direktören den 27 januari 2009 och uppdaterad den 26 oktober 2011).

Beslut om genomförande av artiklarna 16, 17.2 och 19 i tjänsteföreskrifterna och av artiklarna 11 och 91 i anställningsvillkoren för övriga anställda (antaget av verkställande direktören den 7 december 2010).

Verkställande direktörens beslut om intresseförklaringar i samband med Efsas offentliga kontrakt och beviljande av bidrag (antaget av verkställande direktören den 5 april 2011).

EUROPEISKA LÄKEMEDELSMYNDIGHETEN (EMA)

EMEA:s uppförandekod (EMEA/6470/03/2368, 18 augusti 2006) [13].

Europeiska läkemedelsmyndighetens riktlinjer för hantering av intressekonflikter som ledamöter av de vetenskapliga kommittéerna och experter kan hamna i (EMA/513078/2010, 13 oktober 2010) [14].

Översikt över tillåtna intressen när det gäller EMA:s vetenskapliga verksamhet (EMA/358101/2010, 13 oktober 2010) [15].

Styrelsens beslut om antagande av tillämpningsföreskrifter för bisysslor (EMEA/MB/143750/2007).

Styrelsens beslut om antagande av tillämpningsföreskrifter för bisysslor (EMEA/MB/143750/2007).

Tillämpningsföreskrifter till artiklarna 11a och 13 i tjänsteföreskrifterna om hantering av intressen som anställda vid Europeiska läkemedelsmyndigheten har redovisat (EMA/565945/2009, 9 juni 2011).

Meddelande om yrkesintegritet vid EMA – intressekonflikter som uppstår till följd av personliga förhållanden (EMA/511563/2010, 7 september 2010).

Verkställande direktörens beslut om regler för utstationering av nationella experter till myndigheten (EMA/545578/2011, 1 augusti 2011) [16].

Reviderade kriterier som ska uppfyllas av patient- och konsumentorganisationer som deltar i Europeiska läkemedelmyndighetens (EMA) verksamhet (EMA/MB/24913/2005 rev.1 antagen den 13 september 2011).

OECD:S RIKTLINJER

Managing Conflict of Interest in the Public Service: OECD Guidelines and Country Experiences (hantering av intressekonflikter i offentlig förvaltning: OECD:s riktlinjer och nationella erfarenheter), OECD, Paris, 2003.

Post-Public Employment: Good Practices for Preventing Conflict of Interest (bästa praxis för förebyggande av intressekonflikter efter avslutad anställning i det offentliga), OECD, Paris, 2010.

[1] EGT P 45, 14.6.1962, s. 1385/62.

[2] EGT L 267, 20.10.2000, s. 63.

[3] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1

[4] EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

[5] http://echa.europa.eu/documents/10162/17208/mb_45_2011_d_policy_conflict_interest_en.pdf

[6] http://echa.europa.eu/documents/10162/13573/code_of_conduct_en.pdf

[7] http://echa.europa.eu/documents/10162/17208/mb_02_2007_final_rules_of_procedure_en.pdf

[8] http://echa.europa.eu/documents/10162/13578/mb_50_2010_rop_msc_en.pdf

[9] http://echa.europa.eu/documents/10162/13608/mb_04_06_2010_revison_rop_comittees_en.pdf (s. 16–30)

[10] http://echa.europa.eu/documents/10162/13608/mb_04_06_2010_revison_rop_comittees_en.pdf (s. 31–45)

[11] http://echa.europa.eu/documents/10162/13577/mb_35_2011_revised_rop_of_the_forum_en.pdf

[12] http://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/independence.htm

[13] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2009/10/WC500004924.pdf

[14] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2010/10/WC500097905.pdf

[15] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2010/10/WC500097906.pdf

[16] http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Other/2010/01/WC500038456.pdf

--------------------------------------------------

BILAGA III

ÖVERSIKT ÖVER ORGANSPECIFIKA RIKTLINJER OCH FÖRFARANDEN FÖR PERSONALEN, EXPERTERNA, STYRELSEN OCH ÖVERKLAGANDENÄMNDEN

| Easa | Echa | Efsa | EMA |

| Experter | Anställda | Styrelsen | Överklagandenämnden | Ledamöter i vetenskapliga kommittéer och andra experter | Anställda | Styrelsen | Överklagandenämnden | Ledamöter i vetenskapliga kommittéer och paneler och andra experter | Anställda | Styrelsen | Rådgivande gruppen och andra rådgivande organ | Ledamöter i vetenskapliga kommittéer och andra experter | Anställda | Styrelsen |

Riktlinjer och förfaranden för intressekonflikter | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |

Intresseförklaringar och därtill hörande åtgärder | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |

Riktlinjer för kontroll av sökande (experter, styrelsen och överklagandenämnden) | Nej | e.t. | Nej | Nej | Ja [1], [2] | e.t. | Nej | Nej | Ja | e.t. | Nej | Nej | Nej | e.t. | Nej |

Riktlinjer för intressekonflikter i samband med utläggning på entreprenad av vetenskaplig verksamhet | Nej | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | e.t. | Nej | e.t. | e.t. |

Riktlinjer för gåvor och inbjudningar | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Ja | Nej | Ja [3] | Nej | Nej | Ja | Ja | Ja |

Förfaranden i händelse av trolöshet mot huvudman | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja [2] | Ja [2] | Ja [2] | Ja [2] | Ja | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej |

Riktlinjer som tillämpas efter avslutad anställning (svängdörrsreglering) | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej |

[1] Endast när det gäller riskbedömningskommittén och kommittén för socioekonomisk analys.

[2] Riktlinjer för hantering av potentiella intressekonflikter (MB/45/2011/D), antagna av styrelsen den 30 september 2011. Genomförandet av dessa riktlinjer har inte granskats.

[3] Efsa har endast riktlinjer för inbjudningar.

--------------------------------------------------

BILAGA IV

KRAV PÅ OBEROENDE OCH ÖPPENHET I INRÄTTANDEFÖRORDNINGARNA FÖR DE UTVALDA ORGANEN

| Easa | Echa | Efsa | EMA |

| Experter | Anställda (inklusive verkställande direktören) | Styrelsen | Överklagandenämnden | Ledamöter i vetenskapliga kommittéer och andra experter | Anställda (inklusive verkställande direktören) | Styrelsen | Överklagandenämnden | Ledamöter i vetenskapliga kommittéer och paneler och andra experter | Anställda (inklusive verkställande direktören) | Styrelsen | Rådgivande gruppen och andra rådgivande organ | Ledamöter i vetenskapliga kommittéer och andra experter | Anställda (inklusive verkställande direktören) | Styrelsen |

Allmänna krav på oberoende | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |

Allmänna krav på öppenhet | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja | Ja |

Årliga intresseförklaringar (ÅI) | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Rättsligt krav endast för verkställande direktören | Ja | Ja | Ja | Rättsligt krav endast för verkställande direktören | Ja | Ja | Ja | Nej | Ja |

Särskilda intresseförklaringar | Nej | Nej | Nej | Ja | Ja | Rättsligt krav endast för verkställande direktören | Ja | Ja | Ja | Rättsligt krav endast för verkställande direktören | Ja | Ja | Ja | Nej | Ja |

Krav på att de årliga intresseförklaringarna ska offentliggöras | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej, men ÅI ska vara tillgängliga för allmänheten på begäran | Verkställande direktören - Nej, men ÅI ska vara tillgängliga för allmänheten på begäran | Nej, men ÅI ska vara tillgängliga för allmänheten på begäran | Nej | Ja | Rättsligt krav endast för verkställande direktören | Ja | Ja | Ja | Nej | Ja |

Krav på att de särskilda intresseförklaringarna ska offentliggöras/muntlig intresseförklaring under möten | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Rättsligt krav endast för verkställande direktören | Ja | Ja | Ja | Nej | Ja |

Krav på riktlinjer och tillämpningsföreskrifter för mottagande av gåvor | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Nej | Ja | Nej | Ja |

Krav på att dagordningar till och protokoll från möten ska offentliggöras | Nej | Nej | Ja | Nej | Ja | Ja | Nej | Nej | Ja | Nej | Ja | Nej | Nej | Nej | Ja |

Krav på att resultatet av vetenskapliga undersökningar och yttranden ska offentliggöras | Ja | Ja | e.t. | e.t. | Ja | Ja | e.t. | e.t. | Ja | Ja | e.t. | e.t. | Ja | Ja | e.t. |

--------------------------------------------------

BILAGA V

HANTERING AV INTRESSEKONFLIKTER – JÄMFÖRELSE MELLAN OECD:S RIKTLINJER OCH EU:S REGELVERK

Områden | OECD:s riktlinjer | EU:s regelverk (utom organens inrättandeförordningar och organspecifika riktlinjer och förfaranden) |

Tillämpningsområde och mål | I OECD:s riktlinjer fastställs det första internationella riktmärket för utformning och tillämpning av heltäckande riktlinjer för intressekonflikter. Riktlinjerna vänder sig till regeringar och offentliga institutioner och ska hjälpa dem att utforma och genomföra en effektiv strategi för intressekonflikter. Riktlinjerna innehåller också en jämförelse mellan de åtgärder som har vidtagits i 30 OECD-länder för att identifiera och lösa intressekonfliktsituationer och visar generella trender, bästa praxis och nya områden där förbättringar skulle kunna ske. | Allmänna skyldigheter när det gäller att identifiera och hantera intressekonflikter fastställs i tjänsteföreskrifterna, som gäller för alla EU-tjänstemän. OBS.: De praktiska riktlinjer som utfärdats vid respektive generaldirektorat analyserades inte vid denna granskning. Mer detaljerade beslut och riktlinjer om intressekonflikter har utfärdats av Europeiska kommissionen och gäller dess personal. |

Kategorier av individer | OECD:s riktlinjer gäller offentliga tjänstemän i allmänhet, med särskild inriktning på politiskt ansvariga och offentliga tjänstemän på de högsta posterna (t.ex. ministrar),offentliga tjänstemän på nyckelpositioner inom staten, till exempel brottsbekämpning (t.ex. domare, åklagare och skattetjänstemän),beslutsfattare på känsliga områden i gränssnittet mellan offentlig och privat sektor (t.ex. kontraktsförvaltare och revisorer). | Tjänsteföreskrifterna vänder sig endast till personalen (tjänstemän,