P6_TA(2007)0054

Stigande energipriser

Europaparlamentets resolution om de makroekonomiska följderna av stigande energipriser (2006/2247(INI))

Europaparlamentet utfärdar detta förslag till resolution

- med beaktande av kommissionens rapport "European energy and transport: Scenarios on high oil and gas prices", offentliggjord i september 2006,

- med beaktande av kommissionens meddelande "Handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna" (KOM(2006)0545),

- med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten i Göteborg den 15 och 16 juni 2001 och i Bryssel den 23 och 24 mars 2006 samt den 15 och 16 juni 2006,

- med beaktande av slutsatserna från det informella mötet mellan stats- och regeringscheferna på Hampton Court den 27 oktober 2005 som innebar inledningen på EU:s nya energipolitik,

- med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2004 om läget för gemenskapens ekonomi - de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken [1],

- med beaktande av sin resolution av den 23 mars 2006 om tryggad energiförsörjning i Europeiska unionen [2],

- med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre - grönbok [3], och särskilt kravet på handlingsplaner för energieffektivitet på kommissionsnivå och nationell nivå,

- med beaktande av sin resolution av den 14 december 2006 om en Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning - Grönbok [4],

- med beaktande av kommissionens integrerade energi- och klimatpaket för att minska utsläppen under 2000-talet som offentliggjordes den 10 januari 2007,

- med beaktande av Sternrapporten: "The Economics of Climate Change", offentliggjord i oktober 2006,

- med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0001/2007), och av följande skäl:

A. Stigande oljepriser påverkar EU i egenskap av nettoimportör av olja, vilket tar sig uttryck i lägre ökning av bruttonationalprodukten (BNP), lägre sysselsättning och färre investeringar samt högre inflationstryck och räntor.

B. Högre oljepriser skulle otvivelaktigt komma att driva upp priserna på andra bränslen, varigenom de skadliga makroekonomiska effekterna av högre oljepriser skulle förvärras ytterligare.

C. Tidigare oljeprischocker orsakades av allvarliga störningar av leveranserna, medan den nuvarande oljeprisökningen främst beror på en kraftig ökning av efterfrågan på olja i Asien och USA samt geopolitisk instabilitet i de oljeexporterande områdena.

D. Osäkerheten beträffande balansen mellan tillgång och efterfrågan på olja har lett till ännu högre oljepriser och gjort marknaden mer instabil.

E. Låga oljepriser har utgjort stommen i världsekonomin i över 50 år, och ett framtidsperspektiv med långsiktigt höga priser bidrar redan till grundläggande förändringar av ekonomin. Om inga åtgärder vidtas, kan Europas beroende av energiimport komma att öka från 50 till 70 procent räknat från i dag fram till 2030, med 94 procent av oljan importerad.

F. Varje åtgärd som EU vidtar för att minska sitt beroende av importerad olja måste ta fasta på klimatförändringen. I den ovan nämnda Sternrapporten framhålls åter att EU:s energipaket kommer att bli en nyckelfaktor i kampen mot klimatförändringen. Sternrapporten belyser också de mycket stora ekonomiska möjligheter som skulle kunna bli följden om EU intar en ledande roll i kampen mot klimatförändringen.

1. Europaparlamentet uttrycker sin oro över att oljeprisets utveckling på senare år har kännetecknats av stor instabilitet och av en abrupt ökning från en nivå på 12 dollar per fat före 2000 till 79 dollar den 8 augusti 2006, vilket gör att den ekonomiska återhämtningen i Europa har tappat fart. Parlamentet understryker att de senaste prisökningarna i fasta priser är liknande dem som inträffade under den föregående fasen under mitten av 1970-talet till mitten av 1980-talet, och att det finns ytterligare bakomliggande omständigheter och utmaningar.

2. Europaparlamentet anser att dessa uppfattningar också har förstärkts av oron för att resurserna inte kommer att räcka till i framtiden, där vissa analytiker förutspår en omedelbart förestående resursbegränsning medan andra, huvudsakligen inom oljeindustrin, presenterar en lugnande bild av oljereserverna. Parlamentet påpekar att uppfattningarna om framtida resursbrist långsiktigt påverkar marknadspriserna.

3. Europaparlamentet noterar att det blir allt svårare att hitta nya oljekällor och att varje nytt fat är dyrare såvitt avser utvinning och produktion. Parlamentet noterar också att det behövs mycket stora investeringar i oljesektorn för att öka produktions- och raffineringskapaciteten så att man kan möta en växande efterfrågan.

4. Europaparlamentet konstaterar att den aktuella oljeprisökningen skiljer sig från tidigare oljeprisökningar som var övergående och berodde på förändringar i utbudet, medan den aktuella oljeprisökningen framförallt utlösts av en snabbt stigande efterfrågan, exempelvis i Kina, men också av hög konsumtion i USA, av osäkerhet i de oljeproducerande områdena och av produktionsbortfall som orsakats av att det inte investerats i infrastruktur. Som en följd av detta har de senaste prisökningarna en utpräglat permanent karaktär.

5. Europaparlamentet konstaterar med oro att efterfrågan på olja ökar inte bara inom energisektorn utan också inom andra sektorer, t.ex. den petrokemiska industrin. Parlamentet anser att olja inte bör användas till elproduktion.

6. Europaparlamentet noterar att det finns många olika beräkningar av och åsikter om hur mycket oljereserver som återstår och när oljeproduktionstoppen kommer att nås. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang till ytterligare förbättringar av energistatistikens kvalitet, särskilt när det gäller nivån på oljereserverna. Parlamentet betonar dock att Europa kommer att bli tvunget att ännu mer resolut möta den utmaning som fortsatt höga och instabila oljepriser innebär samt deras ekonomiska konsekvenser. Parlamentet noterar att nyligen upptäckta resurser har tenderat att vara mindre och dyrare att exploatera, att de allt oftare är off-shorefyndigheter och att kostnaderna för undersökning, utveckling och produktion kommer att öka, vilket gör det ännu angelägnare att byta till alternativa energikällor och att utveckla teknik för energisnåla och förnybara lösningar.

Konjunkturdämpande effekter

7. Europaparlamentet betonar att stigande oljepriser har en märkbar effekt på EU som är nettoimportör av olja, vilket tar sig uttryck i lägre BNP-ökning, lägre sysselsättning och färre investeringar, samt högre inflationstryck och räntor.

8. Europaparlamentet understryker att konsekvenserna av oljeprisökningar skiljer sig åt mellan medlemsstaterna till följd av olika grader av oljeberoende och skilda produktionsstrukturer, och att följderna är mest kännbara i länder som är mycket beroende av oljeimport såsom, å ena sidan, euroområdet, där BNP beräknas ha sjunkit med minst 0,5 procent, och, å andra sidan, de nya medlemsstaterna, vars ekonomier är mer energiintensiva.

9. Europaparlamentet är bekymrat över hur de högre energipriserna pressar konsumentpriserna uppåt och har höjt inflationen i euroområdet och EU till 2,3 procent uttryckt i det harmoniserade konsumentprisindexet. Parlamentet påpekar att producentpriserna i industrin ökade med 5,9 procent i juli 2006 i euroområdet samtidigt som följdeffekterna av oljeprisstegringen på lönerna ännu i stort sett har uteblivit med endast måttliga löneökningar och ser med oro på de negativa effekterna av oljeprisökningen på hushållens efterfrågan till följd av lägre disponibel inkomst.

10. Europaparlamentet uttrycker sin oro över de sociala konsekvenserna av ökande kostnader för boende, uppvärmning och transporter, särskilt för de delar av befolkningen som har låga inkomster, är fattiga och utsatta, och uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder som garanterar att dessa tjänster, trots oljeprisökningen, är rimligt prissatta och tillgängliga, i syfte att upprätthålla rörligheten och undvika social marginalisering och utarmning.

11. Europaparlamentet noterar att ECB redan har höjt räntan sex gånger sedan december 2005. Detta är oroande och innebär att det blir allt svårare för små och medelstora företag att förutse sina lånekostnader, och medför negativa effekter för investeringarna och sysselsättningen i EU. Europaparlamentet befarar att det inflationstryck som följer med oljeprisökningen i samband med möjliga sekundära effekter till sist kommer att göra det ofrånkomligt med en penningpolitisk åtstramning.

12. Europaparlamentet understryker de risker för tillväxten som en höjning av räntorna innebär i samband med en svag återhämtning och vill rikta uppmärksamhet på de risker som följer med utvecklingen av eurons växelkurs och oljepriset, då dessa två faktorer bidrog till den svaga återhämtningen 2005 genom sin inverkan på hushållens köpkraft. Parlamentet anser att man skall reflektera över om det är lämpligt och möjligt att för euroområdet få till stånd en notering av priset på olja och dess derivat i euro i stället för i dollar.

13. Europaparlamentet noterar att den osäkerhet som omger den framtida balansen mellan tillgång och efterfrågan har skapat incitament för nya aktörer på de finansiella marknaderna, såsom kurssäkring eller derivater knutna till olja eller andra energipriser. Man vet att i vissa fall kan dessa aktiviteter ha förstorat tendenserna på ett ogynnsamt sätt, men å andra sidan kan de bidra med en ökad likviditet som minskar instabiliteten. Parlamentet anser att man bör söka lämpliga vägar för att öka insynen i dessa aktiviteter för få reda på hur de utvecklar sig.

Transportsektorn

14. Europaparlamentet konstaterar att följderna av oljeprisökningarna varierar mycket från en sektor till en annan och att transportsektorn, som står för 56 procent av EU:s oljekonsumtion, och bostadssektorn påverkas mest, medan andra sektorer har lyckats minska oljeberoendet genom förbättrad energieffektivitet och ändrad bränslemix. Parlamentet understyrker att dessa två sektorer, transport och bostäder, står för hushållens största utgiftsposter och att ökningen av oljepriset vidgar skillnaderna i köpkraft till nackdel för de svagaste hushållen.

15. Europaparlamentet uppmanar till en heltäckande EU-strategi för att fasa ut fossila bränslen inom transportsektorn, vilket kommer att leda till en fortgående minskning av EU:s oljeberoende och en ökande av användning av rena energikällor för transporter.

16. Europaparlamentet anser att tillgången till drivmedel kan utvidgas genom att man underlättar produktionen av icke-konventionella oljor och flytande bränslen baserade på naturgas eller kol, när det är ekonomiskt lämpligt. Parlamentet stöder utveckling och produktion av alternativa fordon och bränslen, t.ex. biobränslen, väte-/bränslecellfordon och hybridfordon. Parlamentet stöder också ansträngningar att finna innovativa lösningar för styrning av transportsystem generellt sett, inklusive åtgärder för energisnålare fordon.

Handelsbalansen - globala obalanser

17. Europaparlamentet pekar på de negativa effekterna av oljeprisökningen för de oljeimporterande ländernas handelsbalans genom att välstånd omfördelas till de oljeexporterande länderna och förvandlar dessa till centrala aktörer när det gäller den globala obalansen och återanvändningen av oljedollar, vilket redan har lett till ansamlig av stora utlandsägda tillgångar.

18. Europaparlamentet välkomnar det faktum att oljeexportörernas återanvändning av oljedollar har varit till fördel för euroområdet och positivt för investeringarna utifrån, och ökat efterfrågan på varor och tjänster från euroområdet vilket delvis motverkar den konjunkturdämpande effekten av oljeprisökningen.

Konkurrens

19. Europaparlamentet påminner om att det är bråttom att få ner energipriserna på de inhemska energimarknaderna och noterar i sammanhanget att energimarknaderna fortfarande i stor utsträckning är nationella och domineras av ett fåtal företag, både privata och offentliga, som ofta också äger infrastrukturen. Parlamentet uppmanar kommissionen och de nationella konkurrens- och tillsynsmyndigheterna att särskilt uppmärksamma energiföretagen.

20. Europaparlamentet vill se att den inre marknaden för energi genomförs genom att det vidtas åtgärder för att råda bot på de rådande skillnaderna beträffande tillsynsmyndigheternas befogenheter, nämligen avsaknaden av en europeisk energitillsynsmyndighet som granskar gränsöverskridande frågor, avsaknaden av en prioriterad sammankopplingsplan, regler avseende elnätet, balanseringssystem och system för lagring av gas.

21. Europaparlamentet betonar att det är grundläggande att frikoppla infrastrukturen från leverantörerna för att få de nationella marknaderna och den inre marknaden att fungera ordentligt, och för att det skall finnas incitament att investera i infrastrukturen.

22. Europaparlamentet noterar dessutom att ökad koncentration på den inre marknaden kan förvärra existerande snedvridningar, vilket kräver en förstärkning av medlemsstaternas och EU:s lagstiftningsmakt med syfte att garantera konsumenternas rättigheter och efterlevnaden av EU:s energisparmål.

23. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta med hög energieffektivitet bland urvalskriterierna vid offentlig upphandling, och anser att man vid omarbetningen av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön skall gå längre för att uppmuntra till investeringar i energieffektivitet och åtgärder för diversifiering av energislagen.

Europa måste handla nu

24. Europaparlamentet understryker att om ingenting görs nu, kommer Europas beroende av importerad energi att öka från 50 till 70 procent 2030, varav 94 procent kommer att utgöras av oljeimport, vilket förvärrar de negativa följderna av oljeprisökningen och instabiliteten i Europas ekonomi.

25. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid sina bedömningar av statligt stöd ta hänsyn till behovet av att investera i innovationer inom energisektorn och att se till att de nya stöden inte leder till konkurrenssnedvridningar.

26. Europaparlamentet påpekar att det krävs kolossala investeringar i energiinfrastruktur och energiförsörjning de närmaste åren och uppmanar till en ingående EU-övergripande debatt om olika energikällor där det tas hänsyn till samtliga kostnader i samband med energiproduktion, lagring, distribution, transport, förbrukning och leveranssäkerhet liksom till säkerhets- och avfallsaspekter och deras bidrag till klimatförändringen, särskilt när det gäller koldioxidutsläpp. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra konsekvensanalyser av olika energikällor och olika kombinationer av energiproduktion i enlighet med dessa parametrar.

27. Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 26 februari 2004 där det redan underströks "hur viktigt det är att minska Europas beroende av importerad olja som utgör en tung börda både politiskt och pga. de skiftande prisnivåerna", välkomnade "teknikplattformar som t.ex. det europeiska partnerskapet för väteekonomi (European Partnership for a Hydrogen Economy)", uppmuntrade till "ytterligare investeringar i de mest kostnadseffektiva formerna av förnybar energi, vilket kommer att minska osäkerheten angående kostnaderna per energienhet, ge säkrare tillgång till energi, vara mindre skadligt för miljön och har potentialen att utlösa en industriell revolution liknande den IT-ledda industriella revolutionen i Förenta Staterna".

28. Europaparlamentet understryker att omvandlings-, tillväxt- och utvecklingsländer påverkas särskilt negativt av oljeprisökningar pga. deras ekonomiers höga energiintensitet och låga energieffektivitet, och betonar hur viktigt det är att hållbar utveckling ingår i EU:s utrikes- handels- och utvecklingspolitik.

29. Europaparlamentet pekar på potentialen på de lovande marknaderna för förnybar energi och energisparteknik, understryker de positiva tillväxt- och sysselsättningstalen för sektorn för förnybar energi och varnar för risken för att förlora ledningen på marknaden för miljöteknik till Förenta staterna och till tillväxtekonomier med högt utbildad arbetskraft. Parlamentet betonar den mycket stora roll som ombyggnadsoch isoleringsprogram för att minska koldioxidutsläppen spelar för energisparandet.

30. Europaparlamentet noterar att det fortfarande finns europeiska oljekällor. Parlamentet anser att exploateringen av inhemska källor bör ses som en viktig (om än tillfällig) åtgärd för att motverka den ökande importen av olja till Europa.

31. Europaparlamentet pekar på att det är nödvändigt att inrikta energiinfrastrukturen mot en kombinerad produktion av el och värme samt en decentraliserad energiproduktion.

32. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utarbeta en detaljerad plan för att minska EU:s beroende av oljeimport och inleda en övergång till ren energi och begär att åtgärder vidtas för att förbättra energieffektiviteten. Parlamentet påminner om att en effektivisering av energiförbrukningen vanligtvis är det överlägset billigaste sättet att få ned koldioxidutsläppen och få en tryggare energiförsörjning.

33. Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan för energieffektivitet som en nyckelåtgärd för att spara energi och således minska energiberoendet.

34. Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att politik och åtgärder för energieffektivitet får tillräcklig uppmärksamhet inom strukturfonderna, Sammanhållningsfonden och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation [5]. Parlamentet välkomnar förslaget i handlingsplanen för energieffektivitet att uppmuntra finansiering genom dessa instrument.

35. Europaparlamentet efterlyser en EU-integrerad nödmekanism för att garantera tillgången genom att höja den lägsta nivån för EU:s oljelager från 90 till 120 förbrukningsdagar och skapa ett minsta lager av gas på åtminstone 90 dagar. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att kommissionen inte föreslog en ökning och uppdelning av nödlagren av olja och gas inom ramen för sitt integrerade energi- och klimatpaket av den 10 januari 2007.

36. Europaparlamentet framhåller att om uppgifter om de europeiska lagren av olja och oljeprodukter samt import och export av sådana produkter, redovisade per produktkategori (råolja, bensin, diesel, eldningsolja, övrigt) offentliggjordes en gång per vecka (utgående från offentlig statistik, som i Förenta staterna) skulle det bli lättare att bedöma de spänningar som uppträder på världsmarknaden, att uppskatta den faktiska konsumtionen i Europa, att minska marknadsaktörernas reflexmässiga orientering mot de amerikanska lagren och sålunda bidra till att utjämna svängningarna i oljepriserna.

37. Europaparlamentet påminner om sin begäran om att multilaterala banker och offentliga finansinstitut skapar fonder för energieffektivitet och beviljar medel till energisparprojekt. Parlamentet anser att energisparmål också bör integreras i andra politikområden, särskilt i skatte-, transport- och sammanhållningspolitiken. Parlamentet anser att innovativa finansieringsmöjligheter och avtalsverktyg, såsom mikrokrediter och samriskföretag mellan privata företag och kommuner måste uppmuntras, för att aktivt involvera lokala partners och beslutsfattare.

38. Europaparlamentet betonar den viktiga roll Europeiska investeringsbanken (EIB) spelar för att främja investeringar i ren energi och välkomnar bankens åtaganden att öka sitt bidrag till infrastrukturinvesteringar, inklusive energisäkerhet och förnybara energikällor och transeuropeiska nät, och fördubblingen av andelen investeringar i förnybara energiprojekt från 7 till 15 procent. Parlamentet understryker att diversifieringen av energikällor brådskar och påminner om EU:s åtaganden om hållbar utveckling och dess internationella åtagande att uppfylla Kyotoprotokollet. EIB uppmanas att integrera kriterier om koldioxidutsläpp i sina urvalskriterier och att anta ännu mer ambitiösa mål för förnybar energi och energisparprojekt.

Beskattning

39. Europaparlamentet konstaterar att skatteintäkterna från energi har ökat till följd av de senaste oljeprisökningarna och betonar vikten av en lämplig skattepolitik, inklusive inom bostadssektorn, som ett verktyg för att minska det ekonomiska beroendet av fossila bränslen, ta itu med klimatförändringen och för att uppmuntra till ökade investeringar i och positiv diskriminering till förmån för energieffektivitet, förnybar energi och miljövänliga produkter, liksom att principen "förorenaren betalar" också bör införas i skattesystemen.

40. Europaparlamentet pekar på att transportsektorn svarar för 56 procent av den totala oljeförbrukningen i EU och påverkas mest av oljeprisökningen. Parlamentet efterlyser därför ett ramdirektiv för energieffektivitet inom transportsektorn och understryker att övergången till andra transportsätt är ett viktigt sätt att minska oljeanvändningen. Parlamentet uppmanar vidare till harmonisering av personbilslagstiftningen med en harmoniserad koldioxidbaserad fordonsbeskattning för hela EU med förfaranden för certifiering och märkning och till skatteförmåner för att diversifiera energikällorna. Parlamentet efterlyser en heltäckande strategi för att fasa ut användningen av fossila bränslen inom transportsektorn och främja marknadspenetration av låga koldioxidutsläpp och användningen av den senaste tekniken med biobränslen och/eller biovätedrivna fordon. Parlamentet betonar att införandet av biobränslen inte får leda till att bilindustrin befrias från sin plikt att tillverka bränslesnålare fordon som släpper ut mindre föroreningar.

Den gemensamma energipolitiken - energidiplomati

41. Europaparlamentet välkomnar EU:s dialog och samarbete med oljeexporterande länder för att minska osäkerheten när det gäller både tillgång och efterfrågan, underlätta investeringar och ekonomiska beslut och beslut om energidiversifiering på båda sidor samt skapa en anda av förtroende och pålitlighet.

42. Europaparlamentet konstaterar att energipolitiken, och särskilt säker energiförsörjning, måste bli en integrerad del av EU:s gemensamma utrikes-, handels, utvecklings- och säkerhetspolitik och uppmanar till en gemensam strategi för att säkerställa och diversifiera försörjning och transiteringsvägar och därigenom garantera solidariteten inom EU. Parlamentet anser att partnerskap och samarbetsöverenskommelser med oljeproducerande områden skall användas för att skapa ett stabilt men öppet regelverk i leverantörsländerna som främjar investeringar i utvinnings- och transportinfrastruktur och garanterar långsiktig försörjning.

43. Europaparlamentet betonar vikten av att det i EU:s nya energidiplomati ingår en konstruktiv dialog med oljeexporterande länder, länder längs transitvägar och alla stora energikonsumenter, särskilt tillväxt- och utvecklingsekonomier om energieffektivitet och energihushållning i syfte att ange miniminormer för energieffektivitet för globala varor, främja en solidarisk energipolitik och bekämpa miljöförstöring och klimatförändringar.

44. Europaparlamentet påminner om hur ytterst viktigt det är att se till att EU har en säker och hållbar energiförsörjning. Parlamentet betonar den dubbla roll som marknadsregleringar och energidiplomati bör spela för att skapa stabila ramar för energiförsörjningen.

45. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka åtgärder som kan vidtas för att minska effekterna av oljeproduktionstoppen för EU:s medborgare, inklusive en analys av politiska förslag, t.ex. ett "oljedecimeringsprotokoll" som skulle underlätta en övergång till ett avskaffande av användningen av fossila bränslen.

46. Europaparlamentet välkomnar den roll som EU:s system för handel med utsläppsrätter spelar för att uppmuntra till minskad energiförbrukning. Parlamentet begär att detta system utvidgas till att omfatta flyget. Dessutom uppmanar parlamentet kommissionen att medverka i uppbyggnaden av ett globalt system för handel med utsläppsrätter.

47. Europaparlamentet inser att långsiktigt högre energipriser kommer att sätta press på de tillverkningsprocesser som är beroende av råmaterial från en mängd geografiskt avlägsna platser. Parlamentet uppmanar kommissionen att presentera en fullständig analys av högre energiprisers och oljeproduktionstoppens effekter för handelsströmmarna, som en del av kommissionens arbete avseende handel och konkurrens.

48. Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att gynna en väl fungerande världsmarknad för olja och gas, särskilt genom bestämmelser och riktlinjer från WTO. Parlamentet anser att ett sådant angreppssätt i stor utsträckning skulle kunna bidra till ökad energieffektivitet, och således minska pressen uppåt på priserna.

49. Europaparlamentet framhåller vikten av att WTO involveras mer aktivt i energipolitiken och behovet att arbeta för att det ingås ett avtal mellan EU och Opecs medlemsstater för att hålla prisökningarna på energikällorna under kontroll.

50. Europaparlamentet begär att upprättandet av en riktig energimarknad för Europa-Medelhavet ges en central roll. Parlamentet konstaterar med intresse den vilja som kommissionen gav uttryck för vid konferensen om den externa energipolitiken den 20- 21 november 2006, nämligen att se till att Nordafrika och Mellanöstern får en viktig roll i kommissionens externa energipolitik, och hoppas att dessa uttalanden kommer att följas av konkret handling.

*

* *

51. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

[1] EUT C 98 E, 23.4.2004, s. 162.

[2] EUT C 292 E, 1.12.2006, s. 112.

[3] EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 273.

[4] Antagna texter, P6_TA(2006)0603.

[5] Europaparlamentets och rådets beslut 1639/2006/EG av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) (EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.)

--------------------------------------------------