SV    SV  
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 21.12.2011 
SEK(2011) 1623 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
förslaget till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om programmet för europeisk statistik 2013-2017 
{KOM(2011) 928 slutlig} 
{SEK(2011) 1625 slutlig}  
SV 2   SV INLEDNING  
Debatten om den ekonomiska politiken och soci alpolitiken i Europeis ka unionen har på 
senare år styrts av det mång fasetterade politiska svaret på den finansiella och ekonomiska 
krisen, den förtroendekris som uppstod sedan Grekland hösten 2009 rap porterat in felaktiga 
budgetuppgifter i samband med förfarandet vi d alltför stora underskott och den mycket 
intensiva debatten om hur unionens ekonomisk a styrning kan förbättras med utgångspunkt i 
kommissionens förslag från september 2010. Ett grundläggande drag i dessa förslag är en 
utökad och intensivare användning av europeisk statistik och indikatorer som ett viktigt och 
tillförlitligt underlag för öve rvakning, beslutsfattande och politisk utvärdering av den 
ekonomiska politiken och socialpolitiken samt fö r reformer på nationell nivå och EU-nivå.  
Samtidigt måste det snabbt skiftande och akut a behovet av tillförlitlig och tillräcklig 
europeisk statistik ställas inför det faktum att det inte är helt problemfritt att framställa 
europeisk statistik av hög kvalitet som lever upp till förväntningarna. Det europeiska statistiksystemet (ESS) består ju av totalt 27+1 partner, 300 processer och 50 000 statistiker. 
En rad olika aktörer strävar efter att tillgodose di verse konkurrerande pr ioriteringar och 
politiska krav på officiella och tillförlitliga uppgifter och hårddata oc h att anpassa sig till 
stränga krav med hänsyn till s ubsidiaritetsprincipen och prin cipen om kostnadseffektivitet, 
samtidigt som de i arbetet ställs inför stora påfrestningar i form av begränsade personalresurser och ekonomiska resurser.  
Debatten om den ekonomiska styrningen och den gradvisa uppbyggnaden av ny EU-politik – 
t.ex. rättsliga och inrikes frågor, klimatpolitiken, forskning och innovation – samt de politiska initiativ och reformer som följer av detta, talar a lla sitt tydliga språk om hur strategiskt viktigt 
det är för kommissionen att styra det europeiska statistiksysteme t mot ett gemensamt åtagande 
att utveckla, utarbeta och uppr ätthålla högsta tänkbara kvalitet sstandard för den europeiska 
statistiken. 
Det förslag till program för europeisk stat istik 2013–2017 som nu läggs fram markerar ett 
rejält kliv framåt mot en konkretis ering av långtgående, heltäcka nde politiska initiativ såsom 
initiativet Bortom BNP
1, revideringen av det europeis ka nationalräkenskapssystemet 
(ENS 2010) och uppföljningen av Stiglitz-Sen -Fitoussi-kommissionens rapport om mätning 
av ekonomiska resultat och samhällsutveckling2. Det syftar också till att förverkliga de 
statistiska prioriteringar och in itiativ som kommissionen sedan slut et av 2009 fattat beslut om.  
Programmet för europeisk sta tistik 2013–2017 omfattar hela Eurost ats operativa verksamhet 
och budget (med 2013 som enda undantag eftersom det är det sista året av det pågående 
programmet för modernisering av den europeis ka företags- och handelsstatistiken – Meets-
programmet). För att programmet i så stor utst räckning som möjligt ska kunna anpassas till de 
ständigt skiftande kraven på  europeisk statistik kommer de t att finnas årliga statistiska 
arbetsprogram och årliga verksamhetsplaner me d detaljerade upplysningar om de specifika 
målen och indikatorerna. 
                                                 
1 KOM(2009) 433 slutlig. 
2 Report on the Measurement of Economic Performance and Social Progress, J.E. Stiglitz, A. Sen, 
J. -P. Fitoussi, 2009  (nedan kallad Stiglitz-Sen-Fitoussi-rapporten ). 
SV 3   SV 1. PROBLEMFORMULERING 
1.1. Problembeskrivning 
Det europeiska statistiksystemet står inför ett antal utmaningar.  
1) För det första har behove t av europeisk statistik ökat stadigt under de senaste åren, 
och det är knappast troligt att denna tendens kommer att vända.  
2) För det andra håller statistiken på att ändr a karaktär– det finns ett allt större behov av 
komplex, flerdimensionell statistik, av ännu högre kvalitet och inom ännu kortare tid 
än tidigare.  
3) För det tredje kommer det europeiska statistiksystemet framöver att prioritera färska 
uppgifter, i synnerhet för konjunkt urstatistik, eftersom det tillkommit nya aktörer på 
informationsmarknaden som tillhandahåller nya typer av statistik, varav somliga 
nästan i realtid.  
4) För det fjärde gör budgetåtstramningar så väl på nationell som på europeisk nivå, i 
synnerhet med anledning av den ekonomiska  krisen, och strävan att ytterligare 
underlätta för företagen och allmänheten att situationen blir än mer svårhanterlig.  
Alla dessa utmaningar behandlas i meddelandet om produktionsmetoden för EU-statistik och i 
det europeiska statistiksystemets gemensamma  strategi för att genomföra metoden, där man 
försöker finna nya sätt att arbeta inom det euro peiska statistiksystemet för att göra systemet 
effektivare och flexiblare. I och med att sy ftet med den nya produktionsmetoden för EU-
statistik är att öka effektiv iteten, kommer den när den vä l har genomförts att medföra 
avsevärda effektivitetsvinster och öka det europeiska statistik systemets förmåga att tillgodose 
nya statistikbehov. Behovet att minska uppgiftslämna rbördan på kort sikt, vilket ska jämföras 
med det långsiktiga perspektivet i visionen, visa r dock att behovet att fast ställa prioriteringar 
och minska uppgiftslämnarbörda n är mer akut än någonsin. 
1.2. Motiv för EU-åtgärden: subsidiaritet oc h mervärdet av en åtgärd på unionsnivå 
Unionsstatistiken och kommissionens rätt att föreslå åtgärder har sin grund i artikel 338 i 
fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.  Skälet till att befogenheten delas mellan 
unionen och medlemsstaterna är att många aspekter  av statistiken överlag och den europeiska 
statistiken i synnerhet är gränsöverskridande  till sin karaktär. Medlemsstaterna kommer att 
ansvara för själva insamlingen av statistikuppgifter på  nationell nivå, men det är bara genom 
en samordnad metod för att utveckla, framställa och sprida den europeis ka statistiken överlag 
som man kan säkra att den st atistik som behövs för unionens  verksamhet är samanvändbar 
och jämförbar. Det ligger dessutom i såvä l medlemsstaternas som EU:s politiska 
beslutsfattares intresse att statistikverksamhet en är effektivt och ändamålsenligt planerad i 
förväg, t.ex. genom ett flerårigt program såso m föreskrivs i förordning (EG) nr 223/2009 om 
europeisk statistik. Omfattningen på åtgärderna i programmet motiverar en åtgärd på EU-nivå, 
eftersom målet för den föreslagna åtgärden, nä mligen att utveckla, framställa och sprida 
europeisk statistik inom programmet för eu ropeisk statistik 2013–2017, inte i tillräcklig 
utsträckning kan uppnås av medl emsstaterna och därför bättre  kan uppnås på EU-nivå genom 
en EU-rättsakt. Endast kommi ssionen kan samordna den harmoni sering av statistikuppgifter 
som krävs på europeisk nivå inom alla de st atistikområden som omfattas av denna rättsakt, 
medan själva uppgiftsinsamlingen, såsom nämnts  ovan, kan genomföras av medlemsstaterna. 
SV 4   SV Europeiska unionen kan därför vi dta åtgärder i enlighet med subs idiaritetsprincipen i artikel 5 
i fördraget om Europeiska unionen. 
Mervärdet av en åtgärd på EU-nivå är  att den gör det möjligt att koncentrera 
statistikverksamheten på EU:s politik och på frågor som är av betydelse för det europeiska 
statistiksystemet som helhet. Dessutom bidrar den till att resurserna används effektivt och till att hjälpa de nationella myndigheterna med så dant som de behöver göra men inte alltid kan, 
t.ex. fastställande av prioriteringar, harmoni sering och metodutveckling. Särskilt mervärde 
kommer den föreslagna åtgärden  vidare att ge i form av bi drag till viss prioriterad EU-
verksamhet, bl.a. Europa 2020-strategi n och förbättrad ekonomisk styrning. 
2. SYFTET
 MED  EU:S  INITIATIV 
När det gäller målen med ett flerårigt program finns det givetvis en rad olika möjligheter att 
välja mellan. Efter ett ytterst omfattande samråd med alla berörda parter i det europeiska statistiksystemet konstaterades att följande allmänna, specifika och operativa mål på ett 
tillfredsställande sätt verkar tillgodose så många av de kart lagda behoven som möjligt, med 
hänsyn till alla relevanta bestämmels er i gällande stat istiklagstiftning. 
Det fleråriga statistiska programmet har följande allmänna mål
: 
1) Att tillhandahålla statistik av hög kvalitet som kan tjäna som underlag för 
utvecklingen, övervakningen och utvärderinge n av Europeiska unionens politik och 
som på lämpligt sätt avspeglar prioriteringarna. 
2) Att genomföra nya produktionsmetoder fö r den europeiska statistiken för att 
åstadkomma effektivitetsvinster och kvalitetsförbättringar. 
3) Att stärka samarbetet inom det europeis ka statistiksystemet och med partner utanför 
systemet för att ytterligare förbättra systemets produktivitet och dess ledande ställning när det gäller offi ciell statistik världen över. 
De specifika målen
, som ska komplettera de allmänna målen, gäller följande områden: 
4) Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. 
5) Integrerad ekonomisk styrning och överva kningscykeln som integr erar stabilitets- 
och tillväxtpakten och den ekonomiska politiken. 
6) Ekonomisk globalisering oc h de globala värdekedjorna. 
7) Ekonomiska och sociala resultat. 8) Miljöräkenskaper och statistik med avseende på klimatförändringarna. 9) Företagsstatistik, konjunkturindikatorer, internationella transaktioner, globalisering, 
övervakning av den inre ma rknaden, innovation och turism. 
10) Medborgarnas Europa (t.ex. social sammanhållning, fattigdom, demografiska 
utmaningar, arbetsmarknaden, utbildni ng, livskvalitet, säkerhet, hälsa och 
funktionshinder, fri rörlighet och den inre marknaden). 
SV 5   SV 11) Geodatastatistik och miljöstatistik samt se ktorsstatistik (t ransport-, jordbruks-, fiske- 
och skogsbruksstatistik). 
De operativa målen , som ska komplettera de allmänna och specifika måle n, gäller följande 
områden: 
12) Kvalitetsstyrningssystem för ESS. 13) Prioriteringar och förenkling. 14) Statistik för flera olika ändamål och effektivitetsvinster i produktionen. 
15) Spridnings- och kommunikationsverksamhet. 16) Utbildning, innovation och fors kning på statistikområdet. 
17) Partnerskap inom ESS, samarbete med Europeiska centralbankssystemet och med 
internationella organisatione r som deltar i statistikframställningen samt statistisk 
rådgivning och statistisk stödverk samhet i länder utanför EU. 
3. ALTERNATIV 
De mål som redovisas ovan kan i olika ut sträckning uppnås på olika sätt, som kan 
sammanfattas och delas in i huvudsakligen tre alternativ: 
3.1. Alternativ 1: inget statistiskt program 
Utan en rättslig ram i form av ett program för europeisk statistik kommer den europeiska 
statistiken av samlas in och/eller framstä llas av olika avdelningar inom kommissionen 
oberoende av varandra, med deras egna resurser och med hjälp av institutionella leverantörer 
inom det europeiska statistiksystemet  och/eller privata leverantörer.  
3.2. Alternativ 2: programmet för europeisk statistik 2013–2017 blir en upprepning av 
gemenskapens statistiska program 2008–1012 
Detta alternativ innebär att de t inte görs någon ändring i fråga om den statistik som omfattas 
av det nuvarande statistiska programmet. Detta ka n betraktas som ett grundscenario mot vilket 
övriga alternativ  kan jämföras. 
3.3. Alternativ 3: ett nytt femårigt pr ogram för den europeiska statistiken 
Detta alternativ innebär att ett förslag till nytt program för europeisk statistik läggs fram för en 
femårsperiod, dvs. 2013–2017, och omfattar de mål som anges i punkt 2. 
3.4. Andra alternativ och delalternativ 
Man skulle kunna tänka sig en rad olika alterna tiv mellan alternativ 1 och 3 (och/eller som 
delalternativ under alternativ 3) med olika kombinationer av undergrupper av europeisk 
statistik som skulle ingå i det fleråriga pr ogrammet. Dessa många delalternativ har inte 
inkluderats i dokumentet  av följande skäl: 
SV 6   SV • Ett omfattande samråd om vilka statistikområden som bör ingå i programmet har 
redan hållits med samtliga huvudaktörer (se punkt 1.5). 
• En av bristerna i det nuvarande fleråriga programmet är att det innehåller alltför 
ingående detaljer om de åtgärder som sk a vidtas. Målet med alternativ 3 är ett 
flerårigt program som är tillräckligt flexib elt för att man snabbt ska kunna reagera på 
förändrade politiska behov. Programmet är ju ett ram program som kommer att 
genomföras med hjälp av årliga arbetsprogra m, som utarbetas enligt ett förfarande 
som bygger på dialog med statistikproducente r och statistikanvändare samt politiska 
beslutsfattare för att fastställa prioriteringarna för ett år i taget. 
4. KONSEKVENSBEDÖMNING 
Programmet för europeisk st atistik 2013–2017 hör inte  till de kommissionsinitiativ som 
konstaterats ha långtgående ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter och ingår därför 
inte i kommissionens arbetsprogram. 
Vilken slags europeisk statisti k som framställs styrs av polit ikens inriktning. Syftet är att 
stödja det politiska beslutsfatta ndet genom att förse EU-inst itutionerna och medlemsstaternas 
regeringar med den statistik so m de behöver för att kunna utforma, genomföra, övervaka och 
utvärdera EU:s politik.  
För att kunna bedöma ”statistikens konsekvenser” måste man beakta att det är en infrastruktur 
som tjänar många olika syften i det moderna informationssamhället. Vilka ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter statistik elle r ett lagstiftningsförslag om statistik har kan 
inte mätas eftersom den europeiska statistik ens roll är en grundförutsättning för ett 
evidensbaserat beslutsfattande. De t har blivit mer än uppenbart på senare år hur viktigt det är 
med statistikuppgifter av hög kvalitet, varje gång som bristande soliditet har lett till 
kostsamma felaktiga beslut, till felaktiga utbetaln ingar av medel och till och med till allvarliga 
rubbningar av det politiska system et. Krisen i Grekland är ett ex empel på vad dålig statistik 
kan få för effekter. Utformningen och utvärderingen av EU:s polit ik är i hög grad beroende av 
rättvisande statistik. Statistiken hjälper de politiska beslutsfattarna att (i förväg) bedöma EU-
politikens förväntade effekter och (i efterhand)  mäta den verkliga effekten. Den behövs för att 
man ska kunna uppnå de resultat som politiken syftar till och mäta framstegen mot dessa resultat. Statistiken måste även fortsättnings vis vara ändamålsenlig och kunna fungera som 
underlag för sådana avgörande politikområden som är mest relevanta för EU-medborgarna 
och där felaktiga beslut skulle stå Europa dyrt.  
För de flesta lagstiftningsförslag på sta tistikområdet är de formella kraven för 
konsekvensbedömningar inte tillämp liga när det gäller att anal ysera effekterna eftersom 
effekterna av de statistiska  programmen gäller kommissione ns politik. Dock påverkar 
framställningen av europeisk st atistik de nationella institutione rnas administrativa börda och 
företagens och allmänhetens uppgiftslämnarbörda.  
Hittills har arbetet med att minska belastningen på företagen följt utformningen av systemet 
för uppgiftsinsamling, vilket innebär att åtgärd er för att minska uppgiftslämnarbördan har 
införts separat för ett antal EU-rättsakter so m för närvarande reglerar insamlingen av 
statistikuppgifter om näringsverksamheten i me dlemsstaternas företagssektor. Med tanke på 
de insatser som hittills gjor ts erbjuder denna s.k. skorstensmodell endast begränsade 
möjligheter att minska kostnaderna och bördan i framtiden. För att belastningen på företagen 
SV 7   SV – särskilt de små och medelstora företagen – ska kunna minska ytterligare krävs en ny, 
integrerad strategi med utgångspunkt i kommi ssionens meddelande KOM(2009) 404. Detta är 
möjligt endast med alternativ 3. 
Många av initiativen i programmet kan medve rka till att minska myndigheternas och 
företagens administrativa kostnader och bör da. Detta kan bäst uppnås genom långsiktiga 
projekt som främst har sin grund i genomföra ndet av meddelandet om produktionsmetoden 
för EU-statistik. I och med att syftet med medd elandet är att göra produktionsmetoden för 
EU-statistik effektivare kommer det, när det väl har genomförts, att medföra 
effektivitetsvinster och att göra det lättare att tillgodose nya statistikbehov . Ytterligare projekt, 
som nu hör hemma inom Meets-programmet, kommer att integreras i programmet för 
europeisk statistik efter 2013. 
För att säkra att det också på kort sikt uppnås konkreta resulta t när det gäller minskad börda 
och för att bidra till att frigöra de resurser  som krävs för nya och strategiska behov har 
Eurostat inrättat en strategibasera d mekanism för att fastställa pr ioriteringar. Den består av två 
delar: översyn av prioriteringarna och införande t av bestämmelser om tidsbegränsning i nya 
rättsakter. Översynen av prioriteringarna innebär en årlig översyn av be fintliga statistikkrav. 
Varje år kommer Eurostat vid ut arbetandet av det årliga statistiska arbetsprogrammet för året 
därpå att gå igenom alla befintliga statisti kkrav och undersöka om det är möjligt att upphöra 
med uppgiftsinsamlingen på vissa områden där man skulle kunna få betydande effekter i form 
av minskade kostnader och minskad uppgiftslämna rbörda, och kan då lägga fram ett första 
förslag om att upphäva en befintlig rättsakt med krav på uppgiftsinsamling. Möjligheten att 
upphöra med viss frivillig uppgiftsinsamling som bottnar i informella överenskommelser 
undersöks också, och områden ses över med avs eende på eventuell förenkling. Dessa förslag 
kommer att diskuteras ingående med statistik producenterna och statistikanvändarna i syfte att 
utarbeta en förteckning som alla  berörda parter godtar och som sedan införlivas i Eurostats 
årliga arbetsprogram. Arbetsprogrammet ska därefter antas av kommissionen. Den andra 
delen av prioriteringsmekanismen är införande t av tidsbegränsning i nya rättsakter. Denna 
åtgärd innebär att det i framtida nya rättsakt er anges förfallo- eller giltighetsdatum för 
uppgiftsinsamlingar. Det betyder att det när förf allodatumet närmar sig kommer att hållas en 
djupgående diskussion för att utreda om det fi nns behov att fortsätta uppgiftsinsamlingen och 
att uppgifter inte kommer att samlas in om det inte finns ett tydligt och motiverat behov för 
det.  
5. JÄMFÖRELSE  AV ALTERNATIVEN 
5.1. Alternativ 1: inget statistiskt program 
Att inte ha något femårigt statistiskt program på  europeisk nivå skulle innebära att det inte 
finns någon långsiktig planering, vilket är en absolut förutsättn ing för utveckling, 
framställning och spridning av statistisk information. 
Med detta alternativ skulle man över huvud tage t inte uppnå målen i punkt 3. Det skulle då 
inte finnas någon rättslig ram för framställn ing av europeisk statistik och inte någon 
driftsbudget. Användarna av stat istiken (kommissionens generald irektorat, ECB osv.) skulle 
då vara tvungna att själva framställa eller söka  statistiken, vilket skulle ske utan samordning 
och vara ineffektivt, och det skulle inte fi nnas några gemensamt överenskomna rutiner för 
kvalitetssäkring av den europeiska  statistiken. Om de olika anvä ndarna begärde in statistik var 
och en för sig skulle det också medföra att uppgiftslämnarbördan skulle öka för enskilda, 
SV 8   SV hushåll, företag och de institutionella sta tistikleverantörerna inom det europeiska 
statistiksystemet. 
5.2. Alternativ 2: programmet för europeisk statistik 2013–2017 blir en upprepning av 
gemenskapens statistiska program 2008–1012 
Med detta alternativ skulle målen i punkt 3 e ndast kunna uppnås till viss del, och statistiken 
skulle motsvara delvis inaktuella politiska prioriteringar. Den statistik som tillhandahålls 
skulle motsvara de politiska behoven under pe rioden 2008–2012 och skulle in te ta hänsyn till 
den senaste utvecklingen och nya behov inom  Europeiska unionens prioriterade 
politikområden, såsom Europa 2020-strategin för sm art och hållbar tillväxt för alla eller andra 
politiska satsningar i kommissi onens strategiska prioriteri ngar för 2010–2014. Kostnaderna 
för statistik som inte täcker behoven skulle bli avsevärda. Statistiken skulle dessutom framställas enligt skorstensmodellen
3, dvs. utan att dra fördel av den nya produktionsmetoden 
för europeisk statistik som syftar till effe ktivitetsvinster och kvalitetsförbättringar. 
5.3. Alternativ 3: ett nytt femårigt pr ogram för den europeiska statistiken 
Med detta alternativ kommer den europeiska statistiken att bättre tillgodose användarnas 
behov. Det kommer att finnas öve renskommen kvalitetssäkring och statistikframställningen 
kommer att bli mer kostnadseffektiv till följd av den nya produktionsmetoden.  
De mål som fastställts för 2013–2017 års pr ogram kommer att ligga i linje med 
kommissionens strategiska prioriteringar och göra det möjligt att ta itu med de utmaningar 
som det europeiska statistiksystemet står inför under de närmaste åren. 
Eurostat har noga analyserat de berörda aktörernas alla  kommentarer till utkastet till program 
för europeisk statistik och tagit hänsyn till dem vid utformningen av en reviderad version av 
2013–2017 års program för kommissionens interna samråd. 
Programmet avspeglar engagemanget för det strategibaserade tillvägagångssätt med 
prioritetstänkande som Eurostat fastställt och som lades fram fö r ESS-kommittén 2010. 
Arbetet med lågprioriterade områden (s.k. nega tiva prioriteri ngar) integreras genom detta 
tillvägagångssätt i utarbetandet av de år liga statistiska arbets programmen och kommer 
därmed att genomföras för den period so m omfattas av programmet. Programmet för 
europeisk statistik tillhandahåll er en allmän ram för utveckling, framställning och spridning 
av europeisk statistik genom att det faststä lls vilka huvudområden och åtgärdsinriktningar 
som planeras för de kommande fem åren, och kan på så sätt fungera som ett allmänt och 
flexibelt planeringsinstrument som gör det möjlig t att ta hänsyn till nya utvecklingstendenser. 
De årliga statistiska arbetsprogrammen kommer att innehålla en mer detaljerad beskrivning 
och planering av målen. Därigenom skapas en tydlig koppling mellan programmet för 
europeisk statistik och de årliga  statistiska arbetsprogrammen. 
                                                 
3 I skorstensmodellen framställs statistiken av hävd i ett antal parallella processer, land för land (i vissa 
fall även region för region) och område för område. Varje enskild ”skorstenspipa” för en produkt 
motsvarar där ett specifikt statistikområde och dess produktionssystem. För varje statistikområde är hela 
produktionsprocessen – från undersökningsdesign via datainsamling och databehandling till offentliggörandet – åtskild från övriga statis tikområden, och varje område har sina egna 
uppgiftslämnare och användargrupper. Skorstensmodellen avspeglas också i hur statistikområdena 
regleras på europeisk nivå. 
SV 9   SV 5.4. Det bästa alternativet 
Alternativ 3 med ett nytt femårigt program fö r den europeiska statistiken för 2013–2017 tycks 
vara det bästa alternativet med tanke på att det är det enda dä r alla fastställda mål skulle 
förverkligas, nämligen i) att tillhandahå lla statistik av hög kvalitet som tillgodoser 
användarnas behov i fråga om täckning, aktualitet , jämförbarhet och tillf örlitlighet, ii) att 
framställa statistik på ett kostnadseffektivt sätt och iii) att minska svarsbördan och den 
administrativa bördan för uppgiftslämnarna. Fö ljaktligen är detta det enda av de tre 
alternativen som kan ge ett til lfredsställande svar på alla de fyra utmaningarna i punkt 2.1. 
Teckenförklaring: ++ = mycket positiva effekt er; + = positiva effekt er; 0 = inga eller 
neutrala effekter; - = negativa effekt er; -- = mycket negativa effekter 
Alter-
nativ Verkan i 
förhållande 
till målen Effektivitet i 
mål-
uppfyllelsen Överens-
stämmelse med 
EU:s 
överordnade 
mål, strategier 
och 
prioriteringar Statistikens 
kvalitet Inverkan på 
budgeten 
Alt. 1 - -- -- -- - 
Alt. 2 -- - + - 0 
Alt. 3 ++ + ++ ++ + 
  
6. ÖVERVAKNING  OCH  UTVÄRDERING 
Programmet för europeisk statistik 2013–2017 är ett ramprogram som kommer att genomföras 
med hjälp av årliga arbetsprogram och verksa mhetsplaner. Framstegen kommer att övervakas 
som ett led i den årliga strategiska planeringe n och programplaneringen, och varje år kommer 
två rapporter att utarbetas om hur arbetet mot må len i det årliga och de t fleråriga programmet 
fortskrider. 
I synnerhet kommer man under hela den tid pr ogrammet genomförs att övervaka och redovisa 
1) antalet värden som lagts till i Eurostats spridningsdatabaser (per statistikområde), 2) 
andelen användare som anser att den europeiska statistikens kvalitet överlag är ”mycket bra” 
eller ”bra” och 3) antalet nedladdade publikati oner av olika slag från Eurostats webbplats. 
Genomförandet av meddelandet om den nya  produktionsmetoden kommer också att 
övervakas. En första lägesrappor t om förberedelsearbetet lades fram för ESS-kommittén i maj 
2011 och kommer att läggas fram för Ekofinrådet i november 2011. 
När det gäller budgeten och finanserna komme r programmet att genomföras i enlighet med 
budgetförordningen. Eurostat har utformat  en kontrollstrategi för 2013–2017 som ska 
genomföras parallellt med programmet. Genom a tt förenkla administrationen (t.ex. kan bidrag 
för genomförandet beviljas i form av engångsbelopp), tillämpa kostnadseffektiva övervakningsförfaranden och utföra riskbasera de förhands- och efterhandskontroller hoppas 
man kunna minska risken för bedrägerier och bidra till att förebygga dem. 
SV 10   SV I överensstämmelse med förordningen om eur opeisk statistik kommer det att utarbetas en 
lägesrapport som efter samråd med ESS- kommittén kommer att läggas fram för 
Europaparlamentet och rå det senast i juni 2015. 
Vid utgången av den period som omfattas av prog rammet ska en efterhandsutvärdering göras. 
ESS-kommittén kommer då att få yttra si g om utvärderingsrapporten, som kommer att 
slutföras före utgången av 2018 oc h därefter läggas fram för Europaparlamentet och rådet.