Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om körkort (omarbetning)

(framlagt av Kommissionen)

MOTIVERING

Inledning

Bakgrund

Direktiv 91/439/EEG om körkort [1] har två huvudsyften: att öka gemenskapsmedborgarnas fria rörlighet och att höja trafiksäkerheten. Dessa syften kommer även fortsättningsvis att ligga till grund för körkortslagstiftningen.

[1] EGT L 237, 24.8.1991, s. 1.

Den europeiska körkortslagstiftningen påverkar många gemenskapsmedborgare direkt. Uppskattningsvis har 60 % av unionens befolkning (dvs. ca 200 miljon människor) ett giltigt körkort. Många reser (privat eller i tjänsten) eller flyttar mellan unionens länder. Körkortslagstiftningens betydelse för gemenskapsmedborgarna kan alltså knappast överskattas.

Den senaste tiden har flera åtgärder vidtagits för att harmonisera medlemsstaternas nationella körkortsbestämmelser. Harmoniseringen är emellertid ännu begränsad, vilket beror på att körkortslagstiftningen vuxit fram i olika steg. Före rådets direktiv 80/1263/EEG var den viktigaste internationella lagstiftningen på området Wienkonventionen om vägtrafik från 1968 [2], som handlar om internationell trafik mellan stater. När en gemenskapsmedborgare flyttade från en medlemsstat till en annan tillämpades bilaterala avtal. I många fall tvingades den som flyttade att byta ut sitt körkort mot ett utfärdat av den medlemsstat han eller hon flyttade till, vilket kunde innebära att personen var tvungen att klara både teori- och praktikprov och genomgå en läkarundersökning för att få ut det nya körkortet. Europeiska gemenskapernas domstol har emellertid förklarat att detta är ett hinder för personers fria rörlighet, och har uppmanat institutionerna att vidta nödvändiga åtgärder för att förändra lagstiftningen [3]. Genom rådets första direktiv 80/1263/EEG av den 4 december 1980 om införande av ett gemenskapskörkort [4] introducerades principen att körkort utfärdade i en medlemsstat skulle erkännas av alla medlemsstater utan att innehavaren behövde göra några ytterligare prov eller genomgå någon läkarundersökning. Innehavaren var dock fortfarande skyldig att byta ut körkortet inom ett år efter det att han eller hon flyttade till den nya medlemsstaten.

[2] Konvention i Wien om vägtrafik, undertecknad den 8 november 1968, FN:s traktatserie, vol. 1042, s. 17.

[3] Dom i mål 16/78, förhandsavgörande i brottmålsförfarande mot Choquet, Rec. 1978 s. 2293.

[4] EGT L 375, 31.12.1980, s. 1; Svensk specialutgåva, område 7 volym 2, s. 0171.

Genom att kravet på att körkortet skulle bytas ut kvarstod utgjorde alltså direktiv 80/1263/EEG ett administrativt hinder för personers rörlighet. Många kände inte ens till kravet, eftersom det inte stod något på körkortet om att det skulle bytas ut om man flyttade till en annan medlemsstat. Genom direktiv 91/439/EEG försvann kravet, och den nya principen om ömsesidigt erkännande introducerades. Principen kom dock inte att få full effekt, eftersom bestämmelserna om körkortens giltighetstid och periodiciteten för körkortsinnehavares läkarundersökningar inte harmoniserades. Eftersom de arton EES-ländernas bestämmelser skiljer sig åt avsevärt i detta avseende har faktiskt rättsläget istället blivit ännu mera oklart för gemenskapsmedborgare som flyttar till en annan medlemsstat. Läget beskrivs i detalj i Tolkningsmeddelande från kommissionen om körkort inom gemenskapen, antaget av kommissionen i mars 2002 [5].

[5] EGT C 77, 28.3.2002, s. 5.

Det är viktigt att råda bot på denna rörlighetshämmande svårighet för den enskilda medborgaren. Denna aspekt på körkortslagstiftningen omfattas av de övergripande mål som Europeiska rådet fastställer i Lissabonagendan, nämligen att få den inre marknaden att fungera till 100 %. Undanröjandet av detta hinder för den fria rörligheten - det sista på det här området - är slutpunkten på harmoniseringen.

Förfalskningsskyddet

Ett område som har fått allt större uppmärksamhet, i synnerhet efter den 11 september 2001, är förfalskningsskyddet. Frågan har tagits upp på EU-nivå och av de nationella experter som ansvarar för körkortsfrågor, och har hög prioritet.

Det måste understrykas att det i dagsläget knappast går att kontrollera om ett körkort är giltigt. Genom den bristande harmoniseringen av giltighetstiderna finns det över 80 giltiga körkortstyper och behörigheter i medlemsstaterna. Men i många länder används körkortet inte bara som ett förarbevis utan även som identitetshandling, t.ex. när man skall öppna ett bankkonto eller boka en flygbiljett.

För att förbättra förfalskningsskyddet och för att främja medborgarnas rörlighet föreslås följande åtgärder som ett första steg:

* Nya körkort får inte längre vara av papper; på så sätt minskas även antalet olika typer av körkort. Det enda gemenskapskörkort som hädanefter får utfärdas skall vara ett plastkort av kreditkortstyp, som erbjuder ett bättre förfalskningsskydd.

* Förfalskningsskyddet förbättras ytterligare genom att korten kan förses med en mikroprocessor. Medlemsstaterna kommer alltså att kunna förse körkorten med en mikroprocessor som innehåller den information som är tryckt på körkortet. Detta ger inte bara bättre förfalskningsskydd (t.ex. genom lämplig PKI - Public Key Infrastructure eller en digital signatur) utan skyddar också personuppgifterna. Mikroprocessorn får bara innehålla uppgifter som är direkt förknippade med körkortet. Körkortet kan sålunda återkallas utan att det får andra konsekvenser för innehavaren.

* Körkort skall bara gälla under viss tid. Detta ger följande möjligheter:

* Genom att körkortet skall förnyas regelbundet kan förfalskningsskyddet uppdateras kontinuerligt på alla körkort.

* Körkortsfotot kan förnyas samtidigt som körkortet, vilket är en form av förfalskningsskydd som också underlättar körkortsförvaltningens och polisens arbete.

Kravet på att körkortet skall förnyas när giltighetstiden går ut avser inte den förvärvade rättigheten att köra ett fordon, utan avser bara den handling som visar att innehavaren har en viss behörighet, dvs. körkortet. Innehavaren behåller alltså behörigheten, men det regelbundna förnyandet kommer att göra många förfalskningsknep oanvändbara.

Det är sistnämnda nyhet som kommer att undanröja de sista hindren för medborgarnas fria rörlighet. Eftersom alla nya körkort kommer att ha samma giltighetstid (som kommer att anges på körkortet) behövs inga nationella bestämmelser om giltighet. Behörigheten framgår klart och tydligt av körkortet, och kan sålunda enkelt läsas av innehavaren, körkortsförvaltningen och polisen.

När det gäller redan utfärdade körkort innebär det nya direktivets regler om begränsad giltighet att en medlemsstat inte längre får tillämpa den egna lagstiftningens giltighetsbestämmelser på den som flyttar till medlemsstaten och redan har ett giltigt körkort utfärdat av en annan medlemsstat. Körkortet gäller enligt vad som anges på körkortet. När giltighetstiden löper ut skall körkortet förnyas i det medlemsstat där innehavaren bor permanent. Därmed kan rättsläget betraktas som klart och tydligt för alla körkortsinnehavare.

Det finns hittills inga förslag om att byta ut alla befintliga körkortstyper, varken med tanke på förfalskningsskydd eller de olika giltighetstiderna. En sådan operation skulle innebära att miljontals körkort måste bytas ut, vilka skulle vara svårt att genomföra ens om tidsfristen sattes till fem eller tio år. Därför föreslås att bestämmelserna om körkorts giltighetstid bara skall gälla körkort som utfärdas efter det att föreliggande direktiv har trätt i kraft. På så sätt kommer de gamla körkorten att bytas ut efterhand.

De gamla körkorten kommer förstås att erbjuda ett lägre förfalskningsskydd. Medlemsstaterna är emellertid redan skyldiga enligt direktiv 91/439/EEG att vidta åtgärder för att förbättra förfalskningsskyddet, och lagrummet i fråga har fått en ny avfattning som särskilt avser bevakning av förfalskning av äldre körkort, som så småningom kommer att leda till att alla äldre körkort försvinner. Därmed kan medlemsstaterna lägga åtgärderna på olika nivåer för äldre körkort som är svåra att förfalska och dem som inte har något förfalskningsskydd alls. Med det nya förslaget kan kommissionen noga följa upp vad som händer på området och vidta åtgärder om det visar sig att de gamla körkorten inte fasas ut av medlemsstaterna. Enligt subsidiaritetsprincipen skall dock ansvaret ligga hos medlemsstaterna, eftersom de bäst kan avgöra i vilken takt utbytet av de gamla körkorten skall ske.

Alla de uppräknade åtgärderna - begränsad giltighetstid för nya körkort och därmed (efterhand) färre körkortstyper, utfasningen av körkort i papper utfärdade enligt den gamla gemenskapsmallen och möjligheten att förse körkortet med en mikroprocessor - kommer att förbättra förfalskningsskyddet och kontrollmöjligheterna. De bidrar därför också indirekt till vägtrafikskyddet, en viktig faktor i skyddet av gemenskapens medborgare, med tanke på hur lätt det är att få tillträde till vissa typer av fordon.

Vägtrafiksäkerhet

Förslaget innehåller också delar som är avsedda att höja vägtrafiksäkerheten.

När det gäller harmoniseringen av underkategorier [6] skall kommissionen enligt artikel 11 i direktiv 91/439/EEG lägga fram ett förslag inom fem år efter ikraftträdandet av det direktivet, dvs. före den 1 juli 2001. Underkategorierna är idag valfria. Harmoniseringen av dem är tänkt att utvidga användningen av erfarenhetsbaserad behörighet, genom att använda olika åldersgränser mellan 16 och 24 år beroende på fordon och det särskilda ansvar som åligger förare av vissa fordon. De valfria underkategorierna bör bli obligatoriska kategorier. Flera fordonsdefinitioner har ändrats i detta avseende. Förändringarna görs också med hänsyn till vägtrafiksäkerheten.

[6] Enligt direktiv 91/439/EEG finns följande underkategorier: A1, B1, C1, C1 + E, D1, D1 + E. De hör under respektive huvudkategori: kategori A - motorcyklar, B - bilar, C - lastbilar och D - bussar.

Förslaget anpassar direktiv 91/439/EEG till det nyligen antagna direktiv 2003/59/EG [7] om grundläggande kompetens och fortbildning för vissa yrkesförare. Den erfarenhetsbaserade behörigheten kommer alltså att användas även för lastbils- och bussförare som inte omfattas av direktiv 2003/59/EG.

[7] EUT L 226, 10.9.2003, s. 4.

Det är i sammanhanget viktigt att nämna att även mopeder kommer att körkortsbeläggas. Mopeden är ett populärt transportmedel, särskilt bland unga, men tillhör samtidigt de mest utsatta fordonskategorierna och bör därför inte förbigås i denna lagstiftning.

Körkortsutfärdandet har till stor del harmoniserats och principen om ömsesidigt erkännande är allmänt accepterad, men bestämmelserna om förarprövaren, en i sammanhanget mycket viktig person, har hittills inte alls harmoniserats. Förarprövarens uppgift är identisk i alla medlemsstater, men kompetenskraven varierar mycket. Därför bör en ny bilaga IV läggas till med minimikrav för förarprövarens grundläggande kompetens och fortbildning. Detta bör så småningom ytterligare öka harmoniseringen av uppkörningsproven i unionen och EES.

När ett körkort skall förnyas kan medlemsstaterna ålägga innehavaren att genomgå en läkarundersökning eller andra åtgärder avsedda att höja trafiksäkerheten. Det finns inga planer på att göra läkarundersökningen obligatorisk för bil- eller motorcykelkörkort. För den som har lastbils- eller busskörkort kommer periodiciteten för de redan obligatoriska läkarundersökningarna att harmoniseras och sammanfalla med förnyelsen av körkortet.

Sist men inte minst beaktar förslaget tanken om ett enhetligt och för hela Europa giltigt återkallande av körkort. Förslaget bidrar med bestämmelsen om att varje person bara får ha ett körkort. Idag utnyttjar alltför många möjligheten att etablera sig i flera medlemsstater för att kunna ansöka om nytt körkort när deras körkort på grund av en allvarlig trafikförseelse har återkallats i den medlemsstat där personen har sitt hemvist. Detta är högst otillfredsställande i trafiksäkerhetshänseende, och strider mot direktiv 91/439/EEC [8]. I föreliggande förslag stadgas uttryckligen att ingen medlemsstat får utfärda ett nytt körkort till den vars körkort har återkallats i någon annan medlemsstat (och som alltså egentligen redan har ett körkort). Förslaget bör alltså leda till att man kommer till rätta med detta utnyttjande av systemet (på engelska kallat driving license tourism) och kompletterar konventionen [9] om ömsesidigt erkännande av återkallande av körkort, som gäller samma frågor beträffande personer i internationell trafik, också reglerade i Genève- och Wienkonventionerna [10] [11].

[8] Artikel 7.5 i direktiv 91/439/EEG: "Det är inte tillåtet att inneha körkort i mer än en medlemsstat".

[9] Rådets akt av den 17 juni 1998 om upprättande av konventionen om kördiskvalifikationer, EGT C 216, 10.7.1998, s. 1.

[10] Konvention i Genève rörande vägtrafik, undertecknad den 19 september 1949, SÖ 1952:66.

[11] Se fotnot 2.

Omarbetning

Förslaget utgör en omarbetning av direktiv 91/439/EEG i enlighet med det interinstitutionella avtalet om omarbetningstekniken för rättsakter [12]. Förslaget innehåller alltså både alla ändringar i sak av direktivet och de lagrum som inte påverkas av ändringarna. Detta förslag ersätter och upphäver direktiv 91/439/EEG. Gemenskapslagstiftningen bör därmed bli mera överskådlig.

[12] Interinstitutionellt avtal av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter, EGT 77, 28.3.2002, s. 1.

Sammanfattning

Sammanfattningsvis är förslagets tre syften följande:

* Att förbättra förfalskningsskyddet: Inga fler papperskörkort kommer att utfärdas, dessa kommer att ersättas av plastkort i kreditkortsformat; körkorten kan förses med mikroprocessorer; körkort som utfärdas efter det att detta direktiv har trätt i kraft får bara gälla en viss tid.

* Medborgarnas fria rörlighet förbättras genom att bestämmelserna om körkorts giltighetstid och periodiciteten för yrkesförares läkarundersökningar harmoniseras.

* Vägtrafiksäkerheten höjs: Mopeder körkortsbeläggs; behörigheten för tyngre fordon kommer att bli erfarenhetsbaserad; förarprövare skall ha en viss grundläggande kompetens och fortbildas; varje person får bara ha ett körkort.

I. Att förbättra förfalskningsskyddet

I.1 Nuläget

1. Ett körkort ger innehavaren behörighet, dvs. en rätt, att köra en viss kategori av fordon. Denna rätt tillmäts stor betydelse både av samhället och av lagstiftare på nationell eller europeisk nivå. För många innebär körkortet en större rörlighet. Lagstiftaren har satt stränga regler för utfärdande och förnyande av körkort som tillämpas av särskilda myndigheter; innehavarens hemvist avgör vilket lands eller vilken myndighets behörighet som gäller. På detta sätt kan hela processen kontrolleras noga. I direktiv 91/439/EEG sägs uttryckligen att ingen får ha mer än ett körkort.

2. När körkortet väl har utfärdats blir läget annorlunda, eftersom inte alla medlemsstaters körkort måste förnyas. Denna bristfälliga harmonisering av körkorts giltighetstid är den främsta orsaken till att det finns så många olika typer av körkort (över 80) i medlemsstaterna och EES-området, och många av dem stämmer inte med de harmoniserade gemenskapsmallarna. Vissa är flera decennier gamla och mycket lätta att förfalska. I vissa medlemsstater är kontrollen av utfärdade körkort nästan obefintlig. Med tanke på de rättigheter som åtföljer ett körkort bör denna situation omedelbart och genomgripande förbättras.

3. För att göra klargöra rättsläget antog kommissionen i enlighet med artikel 10 i direktiv 91/439/EEG ett beslut om regler för överensstämmelse mellan vissa kategorier av körkort [13]. Beslutet innehåller en översikt över alla giltiga körkortstyper och anger den behörighet som hör till var och en av dem i enlighet med artikel 3 i direktiv 91/439/EEG [14]. Jämförelsetabellerna i kommissionens beslut är mycket komplicerade och ger bara en enkel beskrivning av befintliga körkort. En harmonisering av giltighetstiderna skulle leda till att antalet körkortstyper efter hand minskar.

[13] Kommissionens beslut 2000/275/EG av den 21 mars 2000 om regler för överensstämmelse mellan vissa kategorier av körkort, EGT L 91, 12.4.2000, s. 1.

[14] Ett exempel på överensstämmelse: Ett tyskt B-körkort utfärdat mellan den 1 juni 1982 och den 2 oktober 1990 stämmer överens med kategorierna B, B + E, C1 och C1 + E enligt artikel 3 i direktiv 91/439/EEG.

4. Idag utfärdas bil- och mc-körkort som gäller tills vidare, utan begränsad giltighetstid, i fyra medlemsstater [15]. Flera andra medlemsstater utfärdar körkort för vissa kategorier som gäller i flera decennier. När bestämmelserna om förnyande av körkort harmoniseras och den begränsade giltighetstiden blir obligatorisk kan nya körkort förses med den senaste tekniken i fråga om förfalskningsskydd för att minska möjligheterna att förfalska körkort.

[15] Österrike, Belgien, Frankrike och Tyskland. Frankrike har dock beslutat att ändra sina bestämmelser i detta hänseende, och kommer att införa ny lagstiftning inom kort.

5. Ett regelbundet förnyande av körkorten innebär också att körkortsfotot kommer att vara av senare datum och därmed likna innehavaren. Problemet med gamla körkortsfoton berör främst de medlemsstater som utfärdar körkort utan begränsad giltighetstid.

6. Dessa åtgärder kommer också att få effekter för trafiksäkerheten. Ett färre antal körkortstyper, med bättre förfalskningsskydd och regelbundet förnyade, blir lättare att kontrollera, administrera och spåra.

I.2 Förslag

Förslag 1: Bilaga I, om körkort av papper, utgår

7. Gemenskapsmallen för körkort av papper bör försvinna för att minska antalet körkortstyper och göra det svårare att förfalska körkort.

Förslag 2: En möjlighet att förse körkort med mikroprocessorer införs

8. För att göra körkorten svårare att förfalska bör medlemsstaterna kunna förse plastkörkorten enligt gemenskapsmodell med en mikroprocessor. En mikroprocessor som innehåller de uppgifter som finns tryckta på körkortet är ett effektivt förfalskningsskydd som samtidigt skyddar personuppgifterna. Mikroprocessorn får dock bara innehålla uppgifter som är direkt förknippade med körkortet. Därmed kan körkortet fortfarande dras in om innehavaren begår allvarliga trafikbrott.

9. För att körkort med mikroprocessorer skall bli enhetliga kommer kommissionen att fastställa de tekniska specifikationerna inom ramen för ett kommittéförfarande. Körkortet får ett bättre förfalskningsskydd och blir därmed lättare att kontrollera, vilket i sin tur leder till en höjd trafiksäkerhet.

Förslag 3: Begränsad giltighetstid (nya artikel 7.2)

10. Körkort för kategorierna AM, A1, A2, A, B, B1 och B + E som utfärdas efter detta direktivs ikraftträdande får inte ha längre giltighetstid än 10 år. Om innehavaren har fyllt 65 år får giltighetstiden vara högst fem år.

11. Körkort för kategorierna C, C + E, C1, C1 + E, D, D + E, D1, D1 + E som utfärdas efter detta direktivs ikraftträdande får inte ha längre giltighetstid än fem år. Om innehavaren har fyllt 65 år får giltighetstiden vara högst ett år. Denna regel motsvarar medlemsstaternas praxis.

12. När det gäller körkort utfärdade innan direktiv 91/439/EEG trädde i kraft gäller ovannämnda bestämmelser om giltighetstid (alla kategorier) bara när ett körkort skall förnyas när en på körkortet angiven giltighetstid löper ut, eller när ett tappat eller stulet körkort skall ersättas.

Förväntat resultat

13. Ett harmoniserat, obligatoriskt och regelbundet förnyande av körkort kommer att bidra till att följande mål uppnås:

* Förfalskningsskydd: Alla körkort kommer att uppdateras regelbundet och kan då förses med den senaste tekniken för förfalskningsskydd, och fotot kommer att likna innehavaren.

* Antalet körkortstyper kommer att minska, vilket ger ett mera överskådligt rättsläge och större möjligheter att kontrollera körkort.

* Det blir lättare för den som har ett körkort att flytta när bestämmelserna om körkortens giltighet harmoniseras, och medborgarna slipper nationella inskränkningar i fråga om giltighetstid och regelbundna läkarundersökningar.

14. Bestämmelserna påverkas inte innehavarens behörighet, och berör därför bara nya eller förnyade körkort. När det gäller körkort utfärdade före detta direktivs ikraftträdande gäller bestämmelserna om giltighetstid bara när ett körkort skall förnyas eller när ett tappat eller stulet körkort skall ersättas. Ett plastkörkort av kreditkortstyp enligt den mall som fastställs i detta direktiv kommer då att utfärdas i enlighet med artikel 1.1 och bilaga I.

15. Med tanke på det ansvar som åtföljer körkort för kategori C och D (med under- eller släpvagnskategorier) bör giltighetstiden för innehavare som har fyllt 65 år begränsas till ett år.

II. Medborgarnas fria rörlighet förbättras

II.1 Nuläget

16. Enligt artikel 1.2 i direktiv 91/439/EEG skall alla körkort utfärdade i medlemsstaterna erkännas ömsesidigt. Denna princip gäller utan ytterligare förpliktelser [16].

[16] EG-domstolen har fastställt principens räckvidd i skäl 26 i domen i mål C-193/94, Brottmål mot Sofia Skanavi och Konstantin Chryssanthakopoulos, REG 1996, s. I-929: "I artikel 1.2 (...) stadgas ett formlöst ömsesidigt erkännande av körkort som utfärdats av medlemsstaterna". Ett exempel på ett otillåtet formkrav är att ålägga den som flyttar till medlemsstaten från en annan medlemsstat att registrera sitt körkort.

17. Ännu begränsas principen om ömsesidigt erkännande av ländernas olika bestämmelser om körkorts giltighetstid och läkarundersökningarnas periodicitet. Detta är förenligt med direktivet tack vara det undantag från artikel 1.2 som stadgas i artikel 1.3.

18. Med tillämpning av artikel 1.3 kan alltså en gemenskapsmedborgare som flyttar från en medlemsstat till en annan tvingas genomgå en läkarundersökning, eller finna att hans eller hennes körkort löper ut vid en annan tid än den som anges på körkortet (och som gäller i den utfärdande staten). För närvarande har nästan alla medlemsstater olika regler för läkarundersökningar och körkorts giltighetstid, vilket innebär att så gott som alla medborgare som flyttar till en annan medlemsstat hamnar i en situation där de inte vet hur länge deras körkort gäller eller när de måste låta sig läkarundersökas.

19. För att det ömsesidiga erkännandet skall kunna fungera i praktiken måste följande åtgärder antas:

Giltighetstiderna

20. Giltighetstiden för körkort har ännu inte harmoniserats. I vissa medlemsstater gäller ett körkort för vissa kategorier tills innehavaren dör. I andra måste körkorten förnyas med jämna mellanrum eller från en viss ålder.

21. Enligt artikel 1.3 får medlemsstaterna tillämpa sina nationella bestämmelser om giltighetstid. Resultatet har blivit att dessa bestämmelser skiljer sig åt avsevärt medlemsstaterna emellan. Detta leder i sin tur att den som flyttar till en annan medlemsstat oftast får en ny giltighetstid för sitt körkort. När t.ex. den som har ett tyskt körkort - på vilket det står att körkortet är utfärdat på livstid - flyttar till Nederländerna blir personen tvungen att enligt nederländsk lag byta ut sitt körkort efter tio år. Och den som har ett svenskt körkort och flyttar till Spanien blir tvungen att i enlighet med spansk lagstiftning genomgå regelbundna hälsokontroller och regelbundet förnya sitt körkort (i stället för att enligt svensk rätt få körkortet förnyat vart tionde år genom ett enkelt myndighetsförfarande). Denna situation har skapat ett oklart rättsläge där det är svårt att få en överblick över vilka regler som egentligen gäller. Detta har kommit till uttryck i de hundratals klagomål som kommissionen har fått och som går ut på att principen om ömsesidigt erkännande inte har slagit igenom i praktiken och att medborgarnas fria rörlighet sålunda inte alls är garanterad.

22. Den som flyttar till en annan medlemsstat än den som har utfärdat körkortet måste till yttermera visso räkna ut hur länge körkortet är giltigt. Eftersom giltighetstiderna är olika i olika medlemsstater kan det hända att innehavaren måste förnya sitt körkort i en medlemsstat som tillämpar kortare giltighetstider; detta är också ett brott mot principen om ömsesidigt erkännande.

23. På detta sätt uppstår en situation där det är svårt att få kunskap - både för den enskilda och för myndigheter - om vilka regler som gäller, och där rättsläget är oklart. De uppgifter som anges på körkortet är inte längre tillförlitliga. Enda sättet att komma tillrätta med problemet är att harmonisera giltighetstiderna för alla körkort. Körkort utfärdade efter det att detta direktiv har trätt i kraft skall förnyas regelbundet, och kommer vid varje förnyande att ersättas med en modell som inkorporerar det senaste förfalskningsskyddet.

Läkarundersökningar

24. Frågan om läkarundersökningar är nära förknippade med giltighetstiderna. I de flesta medlemsstaterna är läkarundersökningarnas periodicitet den samma som körkortets giltighetstid. Periodiciteten harmoniseras dock inte i direktiv 91/439/EEG. Enligt artikel 1.3 får en medlemsstat tillämpa sina bestämmelser om hälsokontroller både på egna medborgare och på dem som flyttar till medlemsstaten.

25. Bilaga III till direktiv 91/439/EEG innehåller minimikrav i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra motordrivna fordon. Både den som ansöker om körkort för första gången och den som vill förnya sitt körkort måste uppfylla dessa krav.

26. I bilaga III till direktiv 91/439/EEG delas körkortskategorierna in i två grupper: Grupp 1 omfattar kategorierna A1, A, B1, B och B + E (bilar och motorcyklar), och grupp 2 omfattar kategorierna C1, C1 + E, C, C + E, D1, D1 + E, D och D + E (bussar och lastbilar).

27. För grupp 1 krävs i allmänhet ingen läkarundersökning när någon skall få sitt första körkort; däremot kan en person åläggas att genomgå en läkarundersökning om det finns anledning att ifrågasätta personens förmåga att köra ett fordon. Den som redan har ett körkort behöver inte heller genomgå någon läkarundersökning. Medlemsstaternas bestämmelser om hur ofta den som har bil- eller motorcykelkörkort skall genomgå läkarundersökning skiljer sig åt, men kan delas in i tre grupper:

* Länder där den som har körkort aldrig behöver genomgå läkarundersökning.

* Länder där körkortsinnehavare som uppnått en viss ålder måste genomgå läkarundersökning.

* Länder där körkortsinnehavaren måste genomgå läkarundersökning vart femte eller tionde år.

28. För grupp 2 (bussar och lastbilar) föreskriver direktiv 91/439/EEG regelbundna läkarundersökningar, men periodiciteten specificeras inte. I praktiken föreskriver samtliga medlemsstater regelbunden läkarundersökning, i de flesta fall vart femte år.

29. De hinder för ömsesidigt erkännande och personers fria rörlighet som har beskrivits ovan skulle undanröjas om de nationella bestämmelserna blev överskådligare. Detta kan uppnås genom att periodiciteten för grupp 2 harmoniseras, och genom att visserligen låta medlemsstaterna även i fortsättningen besluta om läkarundersökning för grupp 1 men att föreskriva att detta bara får krävas när körkortet skall förnyas. På detta sätt blir det lättare för enskilda och myndigheter att få en överblick över bestämmelserna, rörligheten främjas och trafiksäkerheten höjs.

II.2 Förslag

30. De problem som har beskrivits ovan kan lösas genom det åtgärder som föreslås i avsnitt I.2, dvs. ett regelbundet förnyande av körkort. Detta förslag kommer att innebära att medborgarnas fria rörlighet inte längre kommer att begränsas av några körkortsrelaterade hinder.

31. När förnyandet blir obligatoriskt bör nuvarande artikel 1.3 utgå. Alla nya körkort som utfärdas i unionen kommer att gälla lika länge. Äldre körkort kommer att erkännas, och det går inte att begränsa giltighetstiden eller införa andra begränsningar, t.ex. i form av ett krav om läkarundersökning.

III. Vägtrafiksäkerheten höjs

III.1 Regelbundna läkarundersökningar

Nuläget

32. Det stora ansvar buss- och lastbilschaufförer bär motiverar i sig att de genomgår regelbundna läkarundersökningar, men behovet förstärks av att dessa fordons egenskaper (vikt, dimensioner, last osv.) och den tid chaufförerna tillbringar bakom ratten förutsätter särskilda kunskaper och en viss fysisk kondition. De bör sålunda genomgå regelbundna läkarundersökningar, med intervallerna beräknade från den dag körkortet utfärdades. Hårdare krav kommer att ställas på buss- och lastbilschaufförer än på bil- och motorcykelförare.

33. En annan anledning till att periodiciteten för läkarundersökningarna för grupp 2, särskilt i fråga om yrkesförare, bör harmoniseras är att konkurrensen kan snedvridas om medlemsstaterna ställer olika hårda krav.

Förslag

34. Medlemsstaterna bör få fastställa periodiciteten för läkarundersökningar för kategorierna AM, A1, A2, A, B, B1 och B + E i nationell rätt; läkarundersökningarna skall i så fall sammanfalla i tiden med förnyandet av körkortet.

35. I fråga om kategorierna C, C + E, C1, C1 + E, D, D + E, D1 och D1 + E skall innehavaren genomgå en undersökning för att visa att minimikraven i bilaga III är uppfyllda varje gång körkortet skall förnyas.

36. Även denna läkarundersökning skall sammanfalla i tiden med förnyandet av körkortet, för att förenkla för medborgarna. Det skall anges på körkortet att det måste förnyas före sista giltighetsdag. Medlemsstaterna kan alltså föreskriva läkarundersökning för grupp 1, och skall föreskriva läkarundersökning för grupp 2, men bara i samband med den dag som anges som sista giltighetsdag på körkortet.

37. Läkarundersökningen skall göras i den medlemsstaten där innehavaren bor (den permanenta bosättningsorten) när körkortet skall förnyas. I enlighet med subsidiaritetsprincipen avgör medlemsstaterna själva vilken myndighet som skall ansvara för förfarandet.

III.2 Formulering av fordonskategorierna [17]

[17] Med fordonskategori avses de fordon som får köras med ett körkort som ger behörighet för en viss kategori.

38. Tillämpningen av direktiv 91/439/EEG har visat att flera fordonskategorier måste formuleras tydligare. Enligt artikel 11 i det direktivet skall rådet senast fem år efter det att direktivet trädde i kraft (dvs. före den 1 juli 2001) på förslag av kommissionen se över underkategorierna i syfte att harmonisera eller avskaffa dem. Konstruktionen med erfarenhetsbaserad behörighet kommer att användas i större utsträckning, i syfte att höja vägtrafiksäkerheten. Av praktiska skäl räknas alla kategorier upp i det följande. Underkategorierna kommer att omvandlas till kategorier och blir obligatoriska för alla medlemsstater, med undantag av kategori B1 som förblir valfri tills vidare.

III.2.1 Motordrivna tvåhjulingar

Nuläget

Mopeder

39. Mopeder omfattas inte av direktiv 91/439/EEG. Det stora antalet mopedolyckor visar emellertid att mopeder bör körkortsbeläggas, och en ny kategori införs därmed. I vissa medlemsstater får man moped redan vid 14 års ålder, men de mycket unga förarna är klart överrepresenterade i den europeiska olycksstatistiken. En harmoniserad kategori AM och ett obligatoriskt teoriprov stärker kontrollen över denna utsatta grupp och ger dessa förare åtminstone en viss insikt i trafikreglerna.

40. Rättsläget klargörs också i fråga om vad som gäller när man kör moped in i ett annat land. Förslaget löser också de problem som kan uppstå när någon vill hyra en moped på en semesterort. Mopedbehörigheten kommer att erkännas i hela unionen, och den som flyttar får alltså sitt mopedkörkort erkänt i den stat han eller hon flyttar till.

Lätta motorcyklar

41. Enligt gällande lag är en motorcykel lätt om cylindervolymen är högst 125 cc och effekten inte överskrider 11 kW. Direktiv 91/439/EEG innehåller inga föreskrifter om effekt/viktförhållande, och det är alltså tillåtet att genom att sänka motorcykelns vikt få bättre acceleration och högre toppfart. Nu föreslås ett effekt/vikt-kriterium som är avsett att hindra att A1-förarna erbjuds modeller med extra låg vikt och hög effekt.

Motorcyklar

42. Enligt direktiv 91/439/EEG gäller erfarenhetsbaserad behörighet för tunga motorcyklar. För att få köra en motorcykel med ett effekt/viktförhållande över 0,16 kW/kg eller en effekt överstigande 25 kW måste föraren ha minst två års erfarenhet som förare av en mindre motorcykel, som inte överstiger dessa specifikationer. Den nuvarande motorcykelkategorin A innehåller alltså två kategorier: en med begränsningar och en utan begränsningar. Det anges med en symbol på körkortet vilken kategori (med eller utan begränsningar) innehavaren har behörighet för, men både räknas som kategori A.

43. Många motorcyklar i den begränsade kategorin är nedtrimmade versioner av starkare motorcyklar. Många tillverkare stryper modeller avsedda för den obegränsade kategorin 300 kubikcentimeter-1000 kubikcentimeter så att de hamnar under angivna gränser. Därför har vissa produktionsmodeller egenskaper som rimmar illa med den begränsade effekten. Strypningen kan ofta avlägsnas enkelt.

44. Det är emellertid lätt att kringgå kravet på två års erfarenhet genom att helt enkelt skaffa ett A-körkort och sedan vänta två år. Vissa tar körkort vid 18 års ålder, men väntar två år innan de köper motorcykel, och köper en tung motorcykel direkt.

45. Medlemsstaterna kan också låta bli att tillämpa erfarenhetskravet genom att ge den som fyllt 21 möjlighet att få behörighet direkt för motorcyklar i kategorin utan begränsningar. I nästan alla medlemsstater finns denna möjlighet. I praktiken väntar många med att skaffa körkort tills de fyllt 21, eftersom de mindre motorcyklarna inte är attraktiva.

46. Resultatet blir att många unga förare utan erfarenhet kör motorcyklar i kategorin utan begränsningar. Befintlig lagstiftning medger inte att man kontrollerar vilken erfarenhet föraren verkligen har. Detta går stick i stäv mot trafiksäkerhetstänkandet; för att komma till rätta med detta problem föreslås att fordonskategorin, åldersgränserna och behörighetskriterierna ändras.

47. De nya kriterierna skall: göra det svårare att placera ursprungligen effektstarka motorcyklar i den begränsade kategorin genom att strypa effekten; införa ett obligatoriskt körprov för den som vill ha behörighet för kategorin utan begränsningar; och att höja åldersgränsen för den som vill ha behörighet direkt för kategorin utan begränsningar. Begränsningarna för den undre delen av kategori A bör lättas något, så att det blir attraktivare för nybörjaren att skaffa sig körvana på sådana motorcyklar.

48. Kategori A bör därför delas upp i två kategorier: en med begränsningar, A2, och en utan, A. Ett tekniskt kriterium läggs till för att hindra att effektstarka motorcyklar stryps för att de skall klassas i kategori A2. Behörigheten skall vara erfarenhetsbaserad, och den som ansöker om körkort skall i ett körprov visa att han eller hon har erforderlig körvana.

49. Definitionen av tunga motorcyklar ändras inte. Däremot höjs åldersgränsen för den som vill ta körkort för tung motorcykel direkt (se nedan).

Förslag

Mopeder

50. Mopeder definieras som två- eller trehjuliga fordon som är konstruerade för en högsta hastighet av 45 km/h och, om fordonet drivs av en förbränningsmotor, har en slagvolym av högst 50 kubikcentimeter, eller, om fordonet drivs av en elektrisk motor, har en högsta kontinuerlig märkeffekt på 4 kW. Fordon som är konstruerade för en högsta hastighet av högst 6 km/h och elcyklar omfattas inte. I fråga om trehjuliga mopeder som drivs av en annan motor än förbränningsmotor får nettoeffekten inte överstiga 4 kW. Definitionen kommer från direktiv 2002/24/EG [18] om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon.

[18] Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/24/EG av den 18 mars 2002 om typgodkännande av två- och trehjuliga motorfordon och om upphävande av rådets direktiv 92/61/EEG, EGT L 124, 9.5.2002, s. 1.

51. Olika regler tillämpas vid olika tillfällen för fyrhjulingar, dvs. motorfordon med fyra hjul. Det har därför ansetts olämpligt att ta med dessa fordon i detta direktiv. Definitionen stämmer med definitionen i direktiv 2002/24/EG.

52. Den som vill köra moped måste klara åtminstone ett teoriprov. Medlemsstaterna får ställa hårdare krav, t.ex. i form av körprov eller läkarundersökning. Även den medlemsstat som ställer hårdare krav måste dock erkänna körkort utfärdade även av medlemsstater som inte ställer hårdare krav.

Lätta motorcyklar

53. Definitionen av lätta motorcyklar (kategori A1) bör ändras så att den täcker lätta motorcyklar med en slagvolym som inte överstiger 125 kubikcentimeter, en effekt som inte överstiger 11 kW och ett effekt/viktförhållande under 0,1 kW/kg.

54. Artikel 3.5 i direktiv 91/439/EEG ger medlemsstaterna rätt att ha en mera restriktiv definition, och bör därför utgå.

Motorcyklar

55. Definitionen av motorcyklar bör ändras i enlighet med följande:

* Kategori A2: motorcyklar med eller utan sidvagn, vars motor har en effekt av högst 35 kW och ett effekt/viktförhållande under 0,2 kW/kg, dock inte modeller som skapats med utgångspunkt i modeller med mer än dubbelt så hög maxeffekt.

* Kategori A: motorcyklar med eller utan sidvagn.

Allmänt

56. Den som har körkort för någon kategori av motordrivna tvåhjulingar får också köra fordon ur lägre kategorier av tvåhjuliga motorfordon.

57. Den som har ett A1- eller A2-körkort skall inte behöva göra om teoriprovet för att kvalificera sig för en högre motorcykelkategori. Teoriproven för kategorierna A1, A2 och A är i princip identiska. På detta sätt undviks onödiga prov. Däremot bör körprovet vara obligatoriskt, eftersom motorcyklar ur olika kategorier kan ha mycket olika köregenskaper.

III.2.4 Motorfordon (kategorierna B, B + E och B1)

Nuläget

58. Den befintliga definitionen för kategori B, som inbegriper fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori B och en släpvagn om kombinationens tillåtna totalvikt inte överstiger 3 500 kg och släpvagnens totalvikt inte är högre än dragfordonets tjänstevikt, orsakar problem för den som byter till tyngre dragbil eller släpvagn, och då blir tvungen att skaffa B + E-behörighet. Det finns också fordonskombinationer som visserligen hör under kategori B men som ställer sådana krav på föraren att ett B + E-körkort vore motiverat (i vissa fall kan fordonskombinationen vara längre än tio meter). En konkret viktgräns bör ersätta gränsen för fordonskombinationens sammanlagda vikt: om släpvagnen väger över 750 kg krävs B + E-körkort. Även den som har C- eller D-behörighet bör göra ett tilläggsprov för att få köra med en släpvagn som väger över 750 kg. De nya definitionerna för kategorierna B och B + E stämmer med gällande tekniska krav, eftersom det i praktiken krävs ett särskilt bromssystem för släpvagnar som väger över 750 kg.

Förslag

59. Definitionerna av kategorierna B och B + E bör ändras i enlighet med följande:

* Kategori B: bilar med en tillåten totalvikt som inte överstiger 3 500 kg, och som inte har fler än åtta passagerare. Till en bil i denna kategori får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt som inte överstiger 750 kg.

* Kategori B + E: fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori B och en släpvagn med en totalvikt över 750 kg.

60. Definitionen för kategori B1 för motordrivna tre- och fyrhjulingar har anpassats till direktiv 2002/24/EG. Denna kategori blir valfri tills vidare.

III.2.5 Lastbilar och bussar (kategorierna C1, C1 + E, C, C + E, D1, D1 + E, D, D + E)

Nuläget

61. Alla lastbilar och bussar: Definitionerna i direktiv 91/439/EEG tar fasta på hur många säten fordonet har. Detta innebär att t.ex. en buss som bara har några få säten men som kan ta många stående passagerare får köras av den som har ett B- eller D1-körkort, i stället för D-körkort. Motsvarande gäller alla kategorier. Definitionerna bör alltså i stället ta fasta på antalet passagerare.

62. Kategorierna C1 och D1: Underkategorierna C1 och D1 är inte obligatoriska, och finns inte i alla medlemsstater (varken i unionen eller i EES). De bör betecknas kategorier och bli obligatoriska för alla medlemsstater, eftersom de erbjuder en lämplig uppdelning mellan tunga lastbilar och bussar avsedda för yrkestrafik och mindre lastbilar och bussar med blandad användning.

63. Definitionerna av kategorierna C1 och D1 bör anpassas efter fordonens tekniska egenskaper och bör ange lastkapacitet och längd.

64. Den som har ett C1-körkort får köra fordon med en totalvikt av mellan 3 500 och 7 500 kg. Det finns två typer av fordon på marknaden i denna viktklass: fordon med en totalvikt på upp till ca 6 000 kg, och fordon med högre totalvikt. Fordon med lägre totalvikt än 6 000 kg saknar tryckluftsbromsar eller tryckluftsfjädring och är ofta byggda på förlängda personbilschassin (kategori B). Fordon med en totalvikt över 6 000 kg har tryckluftsbromsar och tryckluftsfjädring, och liknar snarare små lastbilar än fordonen under 6 000 kg. Det faktum att ett och samma körkort ger behörighet för två så olika fordonstyper ger vissa oönskade effekter. För det första får föraren sin utbildning med utgångspunkt i de mindre fordonen trots att körkortet innebär behörighet att köra även tyngre fordon som kräver en helt annan körskicklighet. För det andra härstammar fordonen med en totalvikt på mellan 6 000 kg och 7 500 kg från de tunga fordonen (12 000 kg) och kan sålunda lätt överlastas.

65. Det finns planer på att låta den som har D1-körkort köra fordon som kräver C1-behörighet och vice versa om personen klarar åldergränserna för båda kategorierna. C1-fordon med en totalvikt under 6 000 kg har ofta chassin av D1-typ; bara kaross och flak skiljer sig åt.

66. Kategorierna D1 och D: Definitionerna för kategorierna D1 och D bör ändras så att de beaktar de nya kapacitets- och längdkriterierna.

67. Behörigheten att köra fordon i kategorierna C, C1, D, D1 och deras respektive släpvagnskategorier bör med hänsyn till trafiksäkerheten vara erfarenhetsbaserad, eftersom fordonens egenskaper (t.ex. vikt, storlek, konstruktion och manövrering) ställer stora krav på förarens erfarenhet. Den erfarenhetsbaserade behörigheten kommer att garanteras genom hänvisningar till gemenskapslagstiftningen om yrkesförares grundläggande kompetens och fortbildning, och bör anpassas efter den lagstiftningen [19]. På så sätt kommer även andra än yrkesförare att omfattas av bestämmelserna om erfarenhetsbaserad behörighet.

[19] Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG av den 15 juli 2003 om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 och rådets direktiv 91/439/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 76/914/EEG, EUT L 226, 10.9.2003, s. 4.

68. Av praktiska skäl återges alla definitioner i det följande, även de som inte ändras.

Förslag

69. Fordonskategorierna bör formuleras om enligt följande:

* Kategori C: transportbilar med en totalvikt över 3 500 kg som kan ta högst åtta passagerare. Till bilen får kopplas en släpvagn med en totalvikt av högst 750 kg.

* Kategori C + E: fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori C och en släpvagn med en totalvikt över 750 kg. (inte ändrad)

* Kategori C1: transportbilar med en totalvikt mellan 3 500 kg och 6 000 kg som kan ta högst åtta passagerare. Till bilen får kopplas en släpvagn med en totalvikt av högst 750 kg. Den tidigare valfria underkategorin betecknas nu kategori och blir obligatorisk.

* Kategori C1 + E: fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori C1 och en släpvagn med en totalvikt av högst 750 kg, under förutsättning att kombinationens totalvikt inte överstiger 12 000 kg och släpvagnens totalvikt inte är högre än dragfordonets tjänstevikt. (inte ändrad)

* Kategori D: bilar avsedda för persontransport av fler än åtta passagerare. Till bilen får kopplas en släpvagn med en totalvikt av högst 750 kg.

* Kategori D + E: fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori D och en släpvagn med en totalvikt som överstiger 750 kg. (inte ändrad)

* Kategori D1: bilar med en största längd av sju meter avsedda för persontransport av högst 16 passagerare. Till bilen får kopplas en släpvagn med en totalvikt av högst 750 kg.

* Kategori D1 + E: fordonskombinationer D1 och en släpvagn med en totalvikt som överstiger 750 kg, under förutsättning

* att kombinationens totalvikt inte överstiger 12 000 kg och släpvagnens totalvikt inte är högre än dragfordonets tjänstevikt, och

* att släpvagnen inte används för persontransport. (inte ändrad)

III.3 Åldersgränser

Nuläget

70. En harmonisering av åldersgränserna bidrar till medborgarnas fria rörlighet och har en direkt inverkan på vägtrafiksäkerheten.

71. En viktig säkerhetshöjande åtgärd är att höja åldersgränsen för den som vill ta körkort för tung motorcykel direkt utan att gå vägen om lättare motorcyklar. Statistiken visar att oerfarna förare av tunga motorcyklar som inte fyllt 24 år är särskilt olycksdrabbade. Åldersgränsen bör därför höjas från 21 år till 24 år.

72. Det antal år som krävs för få erfarenhetsbaserad behörighet bör också höjas, från två till tre år. Den som söker den erfarenhetsbaserad behörigheten skall också göra ett särskilt körprov på en motorcykel ur den kategori behörigheten avser; man skall alltså inte längre kunna få erfarenhetsbaserad behörighet utan att ha erforderlig erfarenhet.

73. Utbildningskraven för yrkesförare har nyligen fastställts i direktiv 2003/59/EG [20]. Behörigheten för yrkesförare är erfarenhetsbaserad. Även den som inte omfattas av direktivet enligt dess artikel 2 skall på samma sätt kunna få behörighet för dessa fordonskategorier, men det bör sättas en åldersgräns för behörigheten till de högre kategorierna.

[20] Se fotnot 7.

Förslag

74. Åldersgränserna för kategorierna A1 och B1 ändras inte.<0} Åldersgränsen för kategori AM blir 16 år; medlemsstaterna kan besluta att den som fyllt 14 år skall kunna få AM-behörighet, men behörigheten gäller då bara i medlemsstaten i fråga.

75. Åldergränserna för kategorierna B och B + E ändras inte. Undantaget från åldersgränsen enligt artikel 6.2 i direktiv 91/439/EEG gäller bara kategori B: medlemsstaterna kan alltså besluta att den som fyllt 17 år skall kunna få B-behörighet, men behörigheten gäller då bara i medlemsstaten i fråga.

76. Behörigheten att köra fordon i kategorierna C, C1, D, D1 och deras respektive släpvagnskategorier bör vara erfarenhetsbaserad och beakta fordonens vikt och storlek; körkort för kategorierna C1 och C1 + E skall därför kunna utfärdas till den som fyllt 18 år, och körkort för kategorierna C och C + E till den som fyllt 21 år. Motsvarande distinktion görs för kategorierna D1 och D1 + E, som kan utfärdas till den som fyllt 21 år, och körkort för kategorierna D och D + E till den som fyllt 24 år. Detta gäller inte yrkesförare och påverkar inte tillämpningen av bestämmelser för yrkesförare antagna i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2003/59/EG om grundläggande kompetens och fortbildning.

77. Den som har fyllt 21 år och har minst tre års erfarenhet som förare av en motorcykel i kategori A2 och har klarat ett särskilt körprov för kategori A får köra kategori A-motorcyklar. Körprovet kan begränsas till körning i trafik, utan manöverprov eller teknikprov. Tyngdpunkten skall ligga på landsvägs- och motorvägskörning. Av vägtrafiksäkerhetskäl bör bara den som fyllt 24 år kunna ta A-körkort direkt utan föregående erfarenhet.

78. Åldersgränserna blir alltså:

* Kategorierna AM, A1 och B1: 16 år. Även den som fyllt 14 år kan få AM-behörighet (som i så fall bara gäller i det land som utfärdat körkortet)

* Kategori A2: 18 år

* Kategorierna B och B + E: 18 år. Även den som fyllt 17 år kan få B-behörighet (som i så fall bara gäller i det land som utfärdat körkortet)

* Kategorierna C1 och C1 + E: 18 år

* Kategorierna C och C + E: 21 år

* Kategorierna D1 och D1 + E: 21 år

* Kategorierna D och D + E: 24 år

* Kategori A: 21 år / 24 år

III.4 Erfarenhetsbaserad behörighet

79. För att man senare skall kunna införa erfarenhetsbaserad behörighet i denna lagstiftning bör kategori B1 även i fortsättningen vara valfri.

80. Medlemsstaterna bör kunna föreskriva att det första förnyandet av ett körkort skall ske efter tre år. Avsikten är att medlemsstaterna skall kunna vidta särskilda åtgärder i fråga om nyblivna körkortsinnehavare, som då kan skaffa sig körvana under särskilda villkor.

III.5 Minimikrav för fordonsprövare

Nuläget

81. Även om gemenskapens harmonisering av körkortslagstiftningen inte är fullbordad har man kommit så långt att minimikrav för förarprövares grundläggande kompetens och erfarenhet har blivit en prioritet. Förarprövarnas utbildnings- och fortbildningsnivå varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. Teori- och körproven har redan harmoniserats i detalj, men för att provresultaten skall bli jämförbara i hela EU måste även minimikraven för förarprövarna harmoniseras. Repetitionskurser hjälper förarprövaren att bibehålla sin kompetens- och erfarenhetsnivå och att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen.

82. För att underlätta denna pågående harmonisering av förarprövning bör minimikrav för förarprövarnas grundläggande kompetens och ett fortbildningskrav införas. Samtidigt bör det fastställas minimikrav för den som vill bli förarprövare.

Förslag (en ny bilaga IV till direktiv 91/439/EEG)

83. Förarprövare skall ha körkort för den kategori de är förarprövare för. De skall ha visat att de har den grundläggande kompetens som krävs, och måste delta i fortbildning.

84. Förarprövare måste ha djupgående kunskaper om de viktigaste områdena och skall visa att det har den grundläggande kompetens som krävs innan de får börja som förarprövare. Även förarprövarens befogenhet att pröva förare skall vara erfarenhetsbaserad. Förarprövaren skall börja som förarprövare för kategori B (90 % av alla körkort är B-körkort), och får först efter att på detta sätt ha skaffat sig erfarenhet och eventuella ytterligare kunskaper om andra kategorier gå vidare och arbeta som förarprövare för andra kategorier.

IV. Allmänt

IV.1 Utvärdering (artikel 15)

85. Rådet skall senast fem år efter det att direktivet skall ha överförts till nationell lagstiftning utvärdera de nya bestämmelserna om kategorier och åldersgränser, och hur de påverkar vägtrafiksäkerheten. Rådet skall samtidigt utvärdera möjligheten att göra kategori B och B1 erfarenhetsbaserade.

IV.2 Anpassning av gemenskapsmallen (bilaga I)

86. Kategorierna AM, A1, A2 och A skall anges på den körkortsmall som skall användas när detta direktiv träder i kraft (layout på gemenskapsmallen).

IV.3 Provfordon (bilaga II)

87. Eftersom motorcykelkategorierna har omformulerats (se avsnitt III.2) behövs nya specifikationer för provfordonen.

V. SUBSIDIARITETSASPEKTER

88. Genom direktiv 91/439/EEG, som upphäver det första körkortsdirektivet (direktiv 80/1263/EEG), har gemenskapen redan behörighet att lagstifta i körkortsfrågor. De ändringar som beskrivits ovan hör vidare under den behörighet som gemenskapen har i enlighet med artikel 71.1 c i EG-fördraget, enligt vilken Europaparlamentet och rådet med tillämpning av medbeslutandeförfarandet skall fastställa åtgärder för att förbättra trafiksäkerheten.

89. De föreslagna ändringarna är i stor utsträckning avsedda att förbättra vägtrafiksäkerheten, som ingår i transportsäkerheten. Ändringarna kommer att höja den generella europeiska standarden på körkortsrelaterade säkerhetsaspekter genom en harmoniserad körkortslagstiftning. Många av de föreslagna ändringarna är också avsedda att förbättra den fria rörligheten för de många européer som har körkort. Detta anknyter till Lissabonagendans mål. EG-domstolen har i sin praxis betonat körkortslagstiftningens inverkan på medborgarnas fria rörlighet, som är en av de grundläggande rättigheter som unionsfördraget garanterar.

90. De föreslagna åtgärderna kommer också att indirekt förbättra transportskyddet genom att gemenskapens körkortsmallar förfalskningsskyddas, bl.a. genom att körkorten kan förses med en mikroprocessor, och genom att den gamla gemenskapsmallen för papperskörkort försvinner.

91. Målen för den föreslagna lagstiftningen kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna. De nationella körkortsbestämmelserna skiljer sig åt, och försvårar medborgarnas fria rörlighet och hindrar dem från att utnyttja den fria etableringsrätten. Även detta har betonats av EG-domstolen.

2003/0252(COD)

91/439/EEG (anpassad)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV .../.../EG av den [...] om körkort (omarbetning)

(Text av intresse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [21],

[21] EUT no C 48, 27.2.1989, s. 1.

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [22],

[22] EUT no C 159, 26.6.1989, s. 21.

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [23], och

[23] EUT C

av följande skäl:

91/439/EEG skäl 1 (anpassad)

91/439/EEG skäl 2 (anpassad)

91/439/EEG skäl 3 (anpassad)

(ny)

(1) Rådets direktiv 91/439/EEG av den 29 juli 1991 om körkort [24] har flera gånger ändrats på väsentliga punkter. I samband med de nya ändringarna bör därför direktivet av tydlighetsskäl omarbetas.

[24] EGT L 237, 24.8.1991, s. 1. Senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG, EUT L 226, 10.9.2003, s. 4.

(2) Trots vissa framsteg i fråga om harmonisering av körkortsbestämmelserna kvarstår grundläggande skillnader mellan medlemsstaterna; för att gemenskapens politik skall kunna genomföras bör harmoniseringen drivas på. Gemensamma körkortsbestämmelser är en förutsättning för att den gemensamma transportpolitiken skall kunna genomföras, för att trafiksäkerheten skall kunna höjas och för att göra det enklare för människor som vill bosätta sig i en annan medlemsstat än den som utfärdat körkortet. De individuella transportmedlen fyller en viktig funktion, och en medborgares fria rörlighet skulle underlättas om den medlemsstat han eller hon flyttar till erkänner ett körkort utfärdat av en annan medlemsstat.

(3) Eftersom körkortens giltighetstid enligt direktiv 91/439/EEG bestäms av de enskilda medlemsstaterna gäller olika staters körkort olika länge, och det finns över 80 olika typer av körkort i gemenskapen. Det är därför svårt för enskilda, för ordningsmakten och för körkortsförvaltningarna att förstå och få en överblick över bestämmelserna, och det finns förfalskade körkortshandlingar som varit i omlopp i decennier. Bestämmelserna om nya eller förnyade körkorts giltighetstid bör därför harmoniseras när detta direktiv börjar tillämpas.

(4) När giltighetstiden begränsas måste körkorten förnyas regelbundet; därmed får förvaltningarna möjlighet att använda sig av de senaste metoderna för att förhindra förfalskningar, och kan vid förnyandet ålägga sökanden att genomgå en läkarundersökning eller andra åtgärder som medlemsstaterna beslutar, t.ex. teori- eller körprov.

(5) Medlemsstaterna får ålägga den som ansöker om körkort att genomgå en äkarundersökning för att visa att han eller hon uppfyller minimikraven för fysisk och psykisk lämplighet att köra ett motorfordon. Periodiciteten för läkarundersökningarna bör av tydlighetsskäl vara den samma som körkortets giltighetstid, och undersökningen ifall en sådan åläggs bör alltså sammanfalla med förnyelsen av körkortet.

(6) Den som ansöker om körkort för vissa kategorier av fordon avsedda för person- eller odstransport bör genomgå en läkarundersökning i enlighet med nationell lagstiftning när körkortet utfärdas och regelbundet därefter för att visa att han eller hon uppfyller minimikraven i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att köra sådana fordon. Undersökningarnas periodicitet bör harmoniseras för att underlätta arbetskraftens fria rörlighet, undvika en snedvridning av konkurrensen och för att ta hänsyn till det ansvar som åvilar förarna av dessa fordon.

(7) Erfarenhetsbaserad behörighet bör tillämpas i större utsträckning när åldersgränser astställs. För vissa motorcyklar, bussar och transportfordon bör tillträdeskraven för vissa körkortskategorier skärpas. Kategori B1 bör inte vara obligatorisk och åldergränsen bör vara flexibel; på så sätt kan en framtida erfarenhetsbaserad behörighet införas för kategorin.

(8) Kategorierna bör harmoniseras för att man i större utsträckning skall kunna tillämpa rfarenhetsbaserad behörighet.

(9) Nya och befintliga kategorier bör formuleras på ett sätt som bättre beaktar fordonens tekniska egenskaper och den körskicklighet som behövs för att köra dem.

(10) Ett mopedkörkort bör kunna höja trafiksäkerheten för de yngsta - och enligt statistiken mest olycksdrabbade - förarna.

91/439/EEG skäl 4 (anpassad)

(11) Av tvingande trafiksäkerhetsskäl bör alltså minimikrav fastställas för utfärdande av körkort.

91/439/EEG skäl 5 (anpassad)

[LWCR1]

91/439/EEG skäl 6 (anpassad)

91/439/EEG skäl 7

(12) Särskilda bestämmelser bör antas som underlättar för fysiskt handikappade att föra fordon.

91/439/EEG skäl 8 (anpassad)

91/439/EEG skäl 9 (anpassad)

91/439/EEG skäl 10

(13) Av skäl som har samband med trafiksäkerheten och vägtrafiken bör det dessutom finnas möjlighet för medlemsstaterna att, för körkortsinnehavare som har sin permanenta bosättning inom deras territorium, tillämpa sina nationella bestämmelser om indragning, tillfälligt återkallande och ogiltigförklarande av körkort.

ny

(14) Den körkortsmall som fastställs i direktiv 91/439/EEG bör ersättas av ett gemensamt körkort i form av ett plastkort. Modellen behöver samtidigt anpassas till introduktionen av den nya kategorin mopedkörkort.

(15) Genom att det nya körkortet i kreditkortsformat förses med en valfri mikroprocessor kan medlemsstaterna lättare förhindra förfalskningar. Kommissionen kommer att utarbeta mikroprocessorernas tekniska specifikationer tillsammans med körkortskommittén.

(16) Minimikrav för förarprövare bör fastställas i syfte att höja förarprövarnas kompetens och lämplighet, för att få en mera objektiv bedömning av körkortsaspiranterna och mera likvärdiga uppkörningsprov, och för att lägga grunden till ett ömsesidigt erkännande av körkort.

(17) Kommissionen bör tillåtas anpassa bilagorna I-IV till den tekniska utvecklingen.

(18) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [25].

[25] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(19) Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av deras omfattning och följder bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går direktivet inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(20) Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införande i nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i bilagaV del B.

91/439/EEG (anpassad)

1 96/47/EG artikel 1.1

2 94/72/EG artikel 1

HÄRIGENOM FRESKRIVS FLJANDE.

Artikel 1 Mall för körkort

1. I enlighet med bestämmelserna i detta direktiv skall medlemsstaterna införa nationella körkort i överensstämmelse med den gemenskapsmall som beskrivs i bilaga I. 2

ny

2. Medlemsstaterna får förse de körkort de utfärdar med en mikroprocessor från den dag då kommissionen fastställer tekniska föreskrifter för detta i enlighet med förfarandet i artikel 10. Kommissionen skall se till att de tekniska föreskrifterna innehåller bestämmelser om CE-märkning av mikroprocessorer som skall monteras i körkort; en mikroprocessor skall CE-märkas endast om det kan visas att den inte kan manipuleras och att det inte går att ändra de uppgifter som lagrats i den. Mikroprocessorn får bara innehålla uppgifter om körkortet i fråga och får bara ha funktioner som är direkt förknippade med det körkortet.

91/439/EEG (anpassad)

Artikel 2 msesidigt erkännande

Körkort som är utfärdade av medlemsstaterna skall erkännas ömsesidigt.

91/439/EEG artikel 2 (anpassad)

Artikel 3 Åtgärder mot förfalskning

91/439/EEG

ny

1. Emblemet på sidan 1 av körkort enligt gemenskapsmallen skall innehålla nationalitetsbeteckningen för den medlemsstat som har utfärdat körkortet.

2. Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att förhindra att körkort förfalskas, även i fråga om körkort utfärdade innan detta direktiv träder i kraft. De skall underrätta kommissionen om åtgärderna.

91/439/EEG (anpassad)

196/47/EG artikel 1.1

96/47/EG artikel 1.2 (anpassad)

91/439/EEG artikel 3 (anpassad)

Artikel 4 Kategorier

91/439/EEG

1. Det körkort som anges i artikel 1 ger behörighet att föra fordon i följande kategorier:

ny

Kategori AM

- mopeder, dvs. två- eller trehjuliga fordon som är konstruerade för en högsta hastighet av minst 6 och högst 45 km/h samt, om det drivs av en förbränningsmotor, har en slagvolym av högst 50 kubikcentimeter, eller, om det drivs av en elektrisk motor, har en högsta kontinuerlig märkeffekt på 4 kW, eller, i fråga om trehjuliga mopeder, drivs av en annan motor än förbränningsmotor med en nettoeffekt av högst 4 kW.

Kategori A1

- lätta motorcyklar vars motor har en slagvolym av högst 125 kubikcentimeter, en effekt av högst 11 kW och ett effekt/viktförhållande under 0,1 kW/kg.

Kategori A 2

- motorcyklar med eller utan sidvagn, vars motor har en effekt av högst 35 kW och ett effekt/viktförhållande under 0,2 kW/kg, dock inte modeller som skapats med utgångspunkt i modeller med mer än dubbelt så hög maxeffekt, även med sidvagn.

91/439/EEG

Kategori A

- motorcyklar med eller utan sidvagn.

ny

Kategori B1

- tre- och fyrhjuliga motordrivna cyklar.

91/439/EEG (anpassad)

ny

Kategori B

- bilar med en tillåten totalvikt som inte överstiger 3 500 kg som kan ta åtta passagerare. Till en bil i denna kategori får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt som inte överstiger 750 kg.

91/439/EEG (anpassad)

-

91/439/EEG (anpassad)

ny

Kategori B + E

* fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori B och en släpvagn med en tillåten totalvikt över 750 kg.

ny

Kategori C1

- transportbilar med en tillåten totalvikt mellan 3500 kg och 6000 kg som kan ta högst åtta passagerare. Till bilar som får köras med ett C1-körkort får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt av högst 750 kg.

Kategori C1 + E

- fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori C1 och en påhängs- eller släpvagn med en tillåten totalvikt över 750 kg under förutsättning att kombinationens tillåtna totalvikt inte överstiger 12000 kg och påhängs- eller släpvagnens tillåtna totalvikt inte är högre än dragfordonets tjänstevikt.

91/439/EEG (anpassad)

ny

Kategori C

- transportbilar med en tillåten totalvikt över 3500 kg som kan ta högst åtta passagerare; till en bil som får föras med C-körkort får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt av högst 750 kg.

91/439/EEG

ny

Kategori C + E

- fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori C och en påhängs- eller släpvagn med en tillåten totalvikt över 750 kg.

ny

Kategori D1

- bilar med en största längd av sju meter avsedda för persontransport av högst 16 passagerare. Till en bil som får köras med ett D1-körkort får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt av högst 750 kg.

Kategori D1 + E

- fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori D1 och en släpvagn med en tillåten totalvikt som överstiger 750 kg under förutsättning att kombinationens tillåtna totalvikt inte överstiger 12000 kg och släpvagnens tillåtna totalvikt inte är högre än dragfordonets tjänstevikt.

91/439/EEG (anpassad)

ny

Kategori D

- bilar avsedda för persontransport av fler än åtta passagerare. Till en bil som får föras med D-körkort får kopplas en släpvagn med en tillåten totalvikt av högst 750 kg.

91/439/EEG

Kategori D + E

- fordonskombinationer som består av ett dragfordon i kategori D och en släpvagn med en tillåten totalvikt som överstiger 750 kg.

ny

Släpvagnar får inte användas för persontransport.

91/439/EEG (anpassad)

91/439/EEG (anpassad)

2 . I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a) motordrivet fordon: varje med motor försett fordon som av egen kraft kan framföras på väg och som inte är spårbundet.

ny

b) moped: omfattar inte lätta fyrhjulingar eller elcyklar.

c) trehjuling: fordon med tre symmetriskt placerade hjul som är konstruerat för en hastighet överstigande 45 km/h eller, om det drivs av en förbränningsmotor, har en slagvolym överstigande 50 kubikcentimeter.

d) fyrhjuling: fordon på fyra hjul som inte är lätta fyrhjulingar och som har en tjänstevikt av högst 400 kg eller 550 kg för transportfordon, och vars maximala nettomotoreffekt inte överstiger 15 kW; vid beräkningen av ett eldrivet fordons tjänstevikt skall batterierna inte räknas in.

91/439/EEG (anpassad)

197/26/EG artikel 1.1

- «trehjuling» och «fyrhjuling»: varje tre- eller fyrhjuligt fordon i kategori B som är konstruerat för en hastighet som överstiger 145 km/tim eller som drivs av en gnisttänd förbränningsmotor med en slagvolym som överstiger 50 cm3 eller varje annan motor med likvärdig effekt

ny

e) motorcykel: fordon på två hjul som är konstruerat för en hastighet överstigande 45 km/h eller, om det drivs av en förbränningsmotor, har en slagvolym överstigande 50 kubikcentimeter. Tillkopplad sidvagn anses ingå i motorcykeln.

97/26/EG artikel 1.1 (anpassad)

- «motorcykel»: varje tvåhjuligt fordon, med eller utan sidvagn, som har en motor med en cylindervolym som överstiger 50 cm3 om den är av förbränningstyp och/eller som är konstruerat för en maximihastighet som överstiger 45 km/tim

91/439/EEG (anpassad)

f) bil: motordrivet fordon som inte är motorcykel och som normalt är avsett för person- eller godstransport på väg eller för att på väg dra fordon avsedda för person- eller godstransport. Definitionen innefattar trådbussar, dvs. icke spårbundna fordon som är anslutna till en elektrisk ledare. Jordbruks- och skogsbrukstraktorer omfattas inte.

g) jordbruks- eller skogsbrukstraktor: motordrivet fordon på hjul eller band som har minst två axlar och vars huvudsakliga funktion är dess dragkraft, och som dessutom är särskilt konstruerat för att dra, skjuta, bära eller driva vissa redskap, maskiner eller släpvagnar, vilka används i samband med jord- och skogsbruk, och som endast sekundärt utnyttjas för person- eller godstransport på väg eller för att på väg dra fordon som används för person- eller godstransport.

ny

3. Medlemsstaterna är inte skyldiga att tillhandahålla kategori B1.

91/439/EEG (anpassad)

4. Med kommissionens samtycke får medlemsstaterna besluta att denna artikel inte skall tillämpas på vissa särskilda typer av motordrivna fordon, t.ex. specialfordon för handikappade.

91/439/EEG artikel 4 (anpassad)

Artikel 5 Villkor och restriktioner

91/439/EEG

1. De villkor som gäller för förarens behörighet skall anges på körkortet.

2. Om körkortet till följd av ett fysiskt handikapp endast gäller för vissa typer av fordon eller för särskilt anpassade fordon skall det körprov som föreskrivs i artikel 7 avläggas i ett sådant fordon.

91/439/EEG artikel 5 (anpassad)

Artikel 6 verensstämmelse mellan kategorier

91/439/EEG

1. För utfärdande av körkort gäller följande villkor:

a) Körkort för kategori C och D får endast utfärdas för den som redan har körkort i kategori B.

b) Körkort för kategori B + E, C + E och D + E får endast utfärdas för den som redan har körkort i kategori B, C respektive D.

2. I fråga om körkortens giltighet gäller följande:

a) Körkort för kategori C + E eller D + E gäller även för fordonskombinationer i kategori B + E.

b) Körkort för kategori C + E gäller även för kategori D + E om innehavaren har behörighet att föra fordon i kategori D.

ny

c) Körkort för kategori C1 eller C1 + E gäller även för kategori D1 eller D1 + E om innehavaren har fyllt 21 år.

d) Körkort för kategori D1 eller D1 + E gäller även för kategori C1 eller C1 + E.

91/439/EEG (anpassad)

3. För körning inom eget territorium får medlemsstaterna dessutom tillåta följande:

a) Körkort för kategori A eller A1 får ge behörighet att föra motordrivna tre- och fyrhjulingar.

b) Körkort för kategori B får ge behörighet att föra lätt motorcykel.

4. Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna inom sitt territorium tillåta att

a) den som har fyllt 21 år och i minst två år har haft körkort med behörigheten B får föra fordon i kategori D1 (med en tillåten totalvikt som inte överstiger 3500 kg, exklusive all specialutrustning avsedd för transport av handikappade personer, förutsatt att fordonen används i samhällsnyttig verksamhet av organisationer som inte är affärsdrivande och att föraren utan ersättning bidrar med sina tjänster,

b) den som har fyllt 21 år och i minst två år har haft körkort med behörigheten B får föra fordon med en tillåten totalvikt som överstiger 3 500 kg, förutsatt att fordonen huvudsakligen används stationärt i instruktions- eller rekreationssyfte och att de används i samhällsnyttig verksamhet av organisationer som inte är affärsdrivande, samt att fordonen är ombyggda så att de inte kan användas för att transportera fler än nio personer eller för annan godstransport än den som är absolut nödvändig för den aktuella verksamheten.

91/439/EEG artikel 6 (anpassad)

Artikel 7 Åldersgränser

91/439/EEG

1. För utfärdande av körkort skall följande åldersgränser gälla:

a) 16 år

ny

- för kategori AM,

91/439/EEG (anpassad)

- för kategori A1, och

- kategori B1.

91/439/EEG

b) 18 år

91/439/EEG (anpassad)

ny

- för kategori A2,

91/439/EEG

- för kategorierna B, B + E,

91/439/EEG (anpassad) (adapted)

-

ny

- för kategori C1 och C1 + E, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om framförande av sådana fordon i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG [26].

[26] EUT L 226, 10.9.2003, s. 4.

91/439/EEG

c) 21 år

91/439/EEG (anpassad)

ny

- för kategori A, om sökanden har minst tre års erfarenhet som förare av en motorcykel som hör till kategori A2, och har godkänts i körprov för kategori A i enlighet med artikel 8.1 d,

- för kategori C, C + E, D1 och D1 + E, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om framförande av sådana fordon i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG.

d) 24 år

- för kategori A,

- för kategori D och D + E, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om framförande av sådana fordon i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG.

91/439/EEG (anpassad)

ny

2. Medlemsstaterna får göra undantag från åldersgränserna för kategorierna A, B och B + E och utfärda sådana körkort till personer som fyllt 17 år; medlemsstaterna får även göra undantag från åldersgränserna för kategori B1 och utfärda sådana körkort till personer som fyllt 18 år. Medlemsstaterna får inom sitt territorium vägra att erkänna B- och B1-körkort utfärdade till personer som inte har fyllt 18 år .

ny

Medlemsstaterna får göra undantag från åldersgränserna för kategori AM och utfärda sådana körkort till personer som fyllt 14 år. Medlemsstaterna får inom sitt territorium vägra att erkänna AM-körkort utfärdade till personer som inte har fyllt 16 år.

91/439/EEG (anpasssad)

91/439/EEG artikel 7 (anpasssad)

Artikel 8 Utfärdande - Giltighet - Förnyande

1. Körkort får endast utfärdas till

91/439/EEG

a) sökande som har godkänts i ett körprov och ett kunskapsprov samt uppfyller de medicinska krav som fastställs i bilagorna II och III,

ny

b) den som söker behörighet för kategori AM om sökanden har godkänts i ett kunskapsprov; en medlemsstat får också föreskriva att sökanden skall ha godkänts i ett körprov och genomgått en läkarundersökning,

c) för den som söker behörighet för kategori A2 om sökande har minst två års erfarenhet som förare av en motorcykel som hör till kategori A1 och har godkänts i ett körprov,

d) för den som söker behörighet för kategori A om sökanden har minst tre års erfarenhet som förare av en motorcykel som hör under kategori A2 och har godkänts i ett körprov; körprovet kan bestå av endast körning i trafik, med tyngdpunkten på körning utanför tätort.

91/439/EEG (anpasssad)

e ) sökande med permanent bosättningsort inom den medlemsstat som utfärdar körkortet eller som kan intyga att de har studerat där i minst sex månader.

ny

2. Från den [Ange datum fastställt i enlighet med artikel 17.2.] skall körkort utfärdade av medlemsstaterna för följande kategorier gälla i tio år: AM, A1, A2, A, B, B1 och B + E. I fråga om förare som fyllt 65 år skall körkortet gälla i fem år. I fråga om en persons första A- eller B-körkort får medlemsstaterna begränsa giltighetstiden till tre år om syftet är att tillämpa särskilda trafiksäkerhetshöjande åtgärder riktade mot nya körkortinnehavare.

Från den [Ange datum fastställt i enlighet med artikel 17.2] skall körkort utfärdade av medlemsstaterna för följande kategorier gälla i fem år: C, C + E, C1, C1 + E, D, D + E, D1, D1 + E. I fråga om förare som fyllt 65 år skall körkortet gälla i ett år.

När giltighetstiden för körkort utfärdade före direktivets ikraftträdande löper ut och körkortet skall förnyas skall de giltighetstider som anges i första och andra stycket gälla för körkortet.

3. mEtt körkort får bara förnyas vid giltighetstidens utgång om

a) när det gäller kategorierna C, C + E, C1, C1 + E, D, D + E, D1, D1 + E, sökanden uppfyller de minimikrav som anges i bilaga III i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra sådana fordon,

b) sökanden är permanent bosatt eller kan styrka att han eller hon studerar sedan minst sex månader i den medlemsstat som utfärdar körkortet.

I fråga om kategorierna A, A1, A2, B, B1 och B + E kan medlemsstaterna vid förnyande kräva att sökanden genomgår en kontroll av att han eller hon uppfyller de minimikrav som anges i bilaga III i fråga om fysisk och psykisk lämplighet att föra sådana fordon.

91/439/EEG

4. Med förbehåll för nationell straffrätt och ordningsbestämmelser får medlemsstaterna efter samråd med kommissionen för utfärdande av körkort tillämpa bestämmelser i sin nationella lagstiftning som rör andra förhållanden än de som avses i detta direktiv.

91/439/EEG (anpasssad)

ny

5. Det är inte tillåtet att inneha mer än ett körkort. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att försäkra sig om att den som ansöker om körkort för första gången eller om förnyande av körkort inte redan har ett giltigt körkort eller att körkortet har återkallats i en annan medlemsstat. De skall även försäkra sig om att ingen spärrtid för utfärdande av körkort löper för sökanden i någon annan medlemsstat.

97/26/EG artikel 1.2 (anpasssad)

ny

Artikel 9 Kommittébestämmelser

De ändringar som är nödvändiga för att anpassa bilagorna I-IV till vetenskapliga och tekniska framsteg skall antas enligt de förfarande som föreskrivs i artikel 10 .

1882/2003 artikel 3 och bilaga III punkt 24 (anpasssad)

Artikel 10 Kommittéförfarande[LWCR2]

1882/2003 artikel 3 och bilaga III punkt 24

1. Kommissionen skall bistås av en körkortskommitté, nedan kallad kommittén.

2. När det hänvisas till denna artikel skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

ny

Artikel 11

Förarprövare

Förarprövare skall från direktivets ikraftträdande uppfylla de miniminormer som anges i bilaga IV. Förarprövare som är verksamma före den [dag som fastställs i artikel 17.2] behöver inte fullfölja den utbildning som avses i punkt 2 i den bilagan.

91/439/EEG artikel 8 (anpasssad)

Artikel 12 Erkännande av körkort

91/439/EEG

1. Om innehavaren av ett giltigt nationellt körkort utfärdat av en medlemsstat har förlagt sin permanenta bosättningsort till en annan medlemsstat, får han begära att hans körkort skall bytas ut mot ett likvärdigt körkort. Den medlemsstat som verkställer utbytet skall om det behövs kontrollera att det inlämnade körkortet fortfarande är giltigt.

2. Om inte annat följer av tillämpningen av territorialprincipen i straffrätt och ordningsbestämmelser får den medlemsstat där innehavaren av ett körkort som har utfärdats av en annan medlemsstat har sin permanenta bosättningsort tillämpa sina nationella bestämmelser om begränsning, återkallande, indragning och annullering i fråga om körkort och, om det behövs, byta ut körkortet i detta syfte.

3. Den medlemsstat som verkställer utbytet skall återlämna det gamla körkortet till myndigheterna i den medlemsstat som har utfärdat körkortet och ange skälen för detta.

4. En medlemsstat får vägra att erkänna giltigheten av ett körkort som har utfärdats av en annan medlemsstat om innehavaren inom den förstnämnda medlemsstatens territorium är föremål för någon av de åtgärder som anges i punkt 2.

En medlemsstat får likaså vägra att utfärda körkort om den sökande är föremål för en sådan åtgärd i en annan medlemsstat.

5. Vid t.ex. förlust eller stöld av ett körkort får de behöriga myndigheterna i den stat där innehavaren har sin permanenta bosättningsort utfärda ett körkort som ersätter det förlorade. Dessa myndigheter skall utfärda ersättningskörkortet på grundval av de uppgifter de har tillgängliga eller då så är lämpligt på grundval av ett intyg från de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som utfärdade det ursprungliga körkortet.

6. Om en medlemsstat byter ut ett körkort som har utfärdats av ett tredje land mot ett körkort enligt gemenskapsmallen skall utbytet samt förnyanden eller utbyten som sker senare antecknas på det nya körkortet.

91/439/EEG (anpasssad)

ny

Ett sådant utbyte får endast göras om det körkort som har utfärdats av det tredje landet har inlämnats till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat som gör utbytet. Om innehavaren av ett körkort som har utfärdats på detta sätt flyttar till en annan medlemsstat behöver inte bestämmelserna om ömsesidigt erkännande i artikel 2 tillämpas.

91/439/EEG artikel 9 (anpasssad)

Artikel 13 Permanent bosättningsort

91/439/EEG

Med permanent bosättningsort avses i detta direktiv den plats där en person normalt bor, dvs. under minst 185 dagar varje kalenderår, till följd av personlig och yrkesmässig anknytning eller, om personen saknar yrkesmässig anknytning, till följd av en personlig anknytning som präglas av nära band mellan personen och den plats där han bor.

För en person som har den yrkesmässiga anknytningen till en annan plats än den personliga anknytningen och som därför omväxlande bor på olika platser i två eller flera medlemsstater skall dock den permanenta bosättningsorten anses vara den plats till vilken han har personlig anknytning under förutsättning att personen med regelbundna mellanrum återvänder dit. Detta sista villkor behöver inte uppfyllas om personen bor i en medlemsstat för att genomföra en tidsmässigt begränsad uppgift. Studier vid universitet eller annan utbildningsanstalt skall inte medföra att den permanenta bosättningsorten ändras.

91/439/EEG artikel 10 (anpasssad)

Artikel 14 verrensstämmelse beträffande körkort som inte är enligt gemenskapsmall

91/439/EEG (anpasssad)

Medlemsstaterna skall med kommissionens samtycke fastställa regler för överensstämmelsen mellan de kategorier av körkort som utfärdats före genomförandet av detta direktiv, och de körkort som anges i artikel 4.

91/439/EEG (anpasssad)

ny

Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna göra sådana ändringar i sin nationella lagstiftning som är nödvändiga för att genomföra bestämmelserna i artikel 12.4, 12.5 och 12.6.

91/439/EEG artikel 11 (anpasssad)

ny

Artikel 15 Utvärdering

Rådet skall senast den [fem år efter den dag som fastställs i artikel 17.2] utvärdera gemenskapsbestämmelserna om de kategorier som avses i artikel 4 och de åldersgränser som fastställs i artikel 7 och hur de påverkar trafiksäkerheten, liksom möjligheten att göra kategori B erfarenhetsbaserad genom att inbegripa kategori B1 i denna.

91/439/EEG artikel 12 (anpasssad)

ny

Artikel 16 Samarbete mellan medlemsstaterna

Medlemsstaterna skall bistå varandra vid genomförandet av detta direktiv och skall utbyta upplysningar om de körkort de har utfärdat, bytt ut eller ersatt.

Artikel 17 Genomförande

1. Medlemsstaterna skall senast den [två år efter den dag som fastställs i artikel 19] anta och offentliggöra de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artiklarna 1.2, 3.2, 4.1-3, artikel 6.2 c och d, artikel 7, artikel8.1-3 och 8.5, artikel 11, artiklarna 16-20 och bilaga II punkt 5.2 och bilagaIV. De skall genast överlämna texten till bestämmelserna till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell över bestämmelserna i detta direktiv och de nationella bestämmelser som antagits.

2. De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den [två år efter den dag som fastställs i artikel 17.1].

3. När en medlemsstat beslutar om dessa åtgärder skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. De skall även innehålla en anvisning om att hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till de direktiv som upphävs genom detta direktiv skall anses som hänvisningar till detta direktiv. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

4. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

91/439/EEG artikel 13 (anpasssad)

Artikel 18 Upphävande

Direktiv 91/439/EEG, ändrat genom de direktiv som anges i bilagaV del A skall upphöra att gälla den [två år efter den dag som fastställs i artikel 17.1], utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning av det direktiv som anges i bilaga V del B .

Hänvisningar till det upphävda direktivet skall anses som hänvisningar till detta direktiv och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga VI.

Artikel 19 Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.1, artikel 2, artikel 3.1, artikel 4.4, artikel 5, artikel 6.1, artikel 6.2 a och b, artikel6.3 och 6.4, artikel 8.4, artiklarna 9, 10 och 12-15 och bilagorna I,II och III skall tillämpas från och med den [två år efter den dag som fastställs i artikel 19].

91/439/EEG artikel 14 (anpasssad)

Artikel 20

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den [...]

För Europaparlamentet För rådet

Ordförande Ordförande

[...] [...]

91/439/EEG (anpasssad)

91/439/EEG (anpasssad)

2000/56/EG art.1.1 och bilaga I (anpasssad)

//

2003/59/EG art. 10.2 (anpassad)

96/47/EG (anpasssad)

- //

Anslutningsakt A, FIN och S art.29 och bilaga I, s. 166 (anpasssad)

91/439/EEG (anpasssad)

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

96/47/EG artikel 1.3 (anpasssad)

Bilaga I BESTÄMMELSER FR KRKORT ENLIGT GEMENSKAPSMODELLEN

96/47/EG artikel 1.3 (anpasssad)

1. De fysiska egenskaperna hos körkorten enligt gemenskapsmodellen skall vara i enlighet med ISO 7810 och ISO 7816-1.

De metoder som används för att kontrollera körkortens egenskaper i syfte att fastställa att de följer de internationella normerna skall vara i enlighet med ISO10373.

2. Körkortet skall bestå av två sidor.

Sidan 1 skall innehålla följande:

a) Ordet «körkort» i stort typsnitt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar körkortet.

b) Namnet på den medlemsstat som utfärdar körkortet, vilket är en frivillig uppgift.

c) Nationalitetsbeteckningen för den medlemsstat som utfärdar körkortet, inlagd i vitt i en blå rektangel och omgiven av tolv gula stjärnor, skall vara en av följande:

B: // Belgien

DK: // Danmark

D: // Tyskland

GR: // Grekland

E: // Spanien

F: // Frankrike

IRL: // Irland

I: // Italien

L: // Luxemburg

NL: // Nederländerna

A: // sterrike

P: // Portugal

FIN: // Finland

S: // Sverige

UK: // Förenade kungariket.

d) De uppgifter som är särskiljande för körkortet, numrerade enligt följande:

1. Innehavarens efternamn.

2. Innehavarens förnamn.

3. Innehavarens födelsedatum och födelseort.

4 a. Datum för utfärdandet av körkortet.

4 b. Körkortets sista giltighetsdag eller ett tankstreck om giltighetstiden inte är begränsad.

4 c. Namnet på den behöriga myndighet som utfärdat körkortet (får tryckas på sidan 2).

4 d. Ett annat nummer än det som upptas i nummer 5, vilket kan användas för administrationen av körkortet (frivillig uppgift).

5. Körkortets nummer.

6. Ett fotografi av innehavaren.

7. Innehavarens underskrift.

8. Innehavarens permanenta bosättningsort eller postadress (frivillig uppgift).

9. Kategorier av fordon som innehavaren har rätt att köra (nationella kategorier skall tryckas med annat typsnitt än harmoniserade kategorier).

e) Orden «Europeiska gemenskapernas modell» skall finnas tryckt på det eller de språk som används i den medlemsstat som utfärdar körkortet, och ordet «körkort» på gemenskapens övriga språk skall vara tryckta i rosa och utgöra bakgrund på körkortet:

Permiso de Conducción

Kørekort

Führerschein

¶äåéá ÏäÞãçóçò

Driving Licence

Ajokortti

Permis de conduire

Ceadúas Tiomána

Patente di guida

Rijbewijs

Carta de Conduão

Körkort;

f) Färganvisningar:

- blå: Pantone Reflex Blue

- gul: Pantono Yellow.

Sidan 2 skall innehålla följande:

a) 9. kategorier av fordon som innehavaren har rätt att köra (nationella kategorier skall tryckas med annat typsnitt än harmoniserade kategorier).

10. Datum för det första utfärdandet för varje kategori (detta datum skall föras över till det nya körkortet vid varje senare ersättning eller utbyte).

11. Sista giltighetsdag för varje kategori.

12. vriga upplysningar eller eventuella inskränkningar, i kodad form, mittemot den berörda kategorin.

Följande koder skall användas:

2000/56/EG art.1.1 och bilaga I

- 1 koderna 01-99 // harmoniserade gemenskapskoder

FRARE (medicinska skäl)

01. Synkorrektion och/eller skydd

01.01 Glasögon

01.02 Kontaktlinser

01.03 Skyddsglas

01.04 Ogenomskinlig lins

01.05 gonlapp

01.06 Glasögon eller kontaktlinser

02. Hörapparat/kommunikationshjälpmedel

02.01 Hörapparat för ena örat

02.02 Hörapparat för båda öronen

03. Protes eller ortopediskt hjälpmedel

03.01 Armprotes eller ortopediskt hjälpmedel

03.02 Benprotes eller ortopediskt hjälpmedel

05. Begränsad användning (obligatorisk användning av underkoder, körning med vissa förbehåll av medicinska skäl)

05.01 Begränsad till resor under dagtid (t.ex. en timme efter soluppgången och en timme före solnedgången)

05.02 Begränsad till resor inom en radie av... km från körkortsinnehavarens bostad eller inom staden/regionen...

05.03 Begränsad till körning utan passagerare

05.04 Begränsad till körning med högst... km/h

05.05 Begränsad till körning endast med annan körkortsinnehavare

05.06 Begränsad till körning utan släpvagn

05.07 Ingen körning på motorväg

05.08 Ingen alkohol

ANPASSADE FORDON

10. Anpassad växellåda

10.01 Manuell växellåda

10.02 Automatisk växellåda

10.03 Elektriskt manövrerad växellåda

10.04 Anpassad växelspak

10.05 Begränsat antal växellägen

15. Anpassad koppling

15.01 Anpassad kopplingspedal

15.02 Handmanövrerad koppling

15.03 Automatisk koppling

15.04 Fällbar/borttagbar kopplingspedal

20. Anpassat bromssystem

20.01 Anpassad bromspedal

20.02 Större bromspedal

20.03 Bromspedal för vänster fot

20.04 Bromspedal för fotsulan

20.05 Vinklad bromspedal

20.06 Anpassad handmanövrerad färdbroms

20.07 Färdbroms med maximal förstärkning

20.08 Nödbroms inbyggd i färdbroms

20.09 Anpassad parkeringsbroms

20.10 Elektriskt manövrerad parkeringsbroms

20.11 Anpassad fotmanövrerad parkeringsbroms

20.12 Fällbar/borttagbar bromspel

20.13 Knämanövrerad broms

20.14 Elektriskt manövrerad färdbroms

25. Anpassat gasreglage

25.01 Anpassad gaspedal

25.02 Gaspedal för fotsulan

25.03 Vinklad gaspedal

25.04 Handmanövrerat gasreglage

25.05 Knämanövrerat gasreglage

25.06 Gasreglage med servoförstärkning (elektronisk, pneumatisk, etc.)

25.07 Gaspedal till vänster om bromspedalen

25.08 Gaspedal längst till vänster

25.09 Fällbar/borttagbar gaspedal

30. Anpassade kombinerade broms- och gasreglage

30.01 Parallella pedaler

30.02 Pedaler på samma (eller nästan samma) nivå

30.03 Gas- och bromspedal med glidskena

30.04 Gas- och bromspedal med glidskena och stödskena

30.05 Fällbara/borttagbara gas- och bromspedaler

30.06 Förhöjt golv

30.07 Skiljevägg vid sidan av bromspedal

30.08 Skiljevägg för protes vid sidan av bromspedal

30.09 Skiljevägg framför gas- och bromspedaler

30.10 Häl/benstöd

30.11 Elektriskt manövrerade gas- och bromsreglage

35. Anpassade reglage

(ljusreglage, vindrutetorkare/spolare, signalhorn, körriktningsvisare, etc.)

35.01 Reglage som kan manövreras utan att styrning och handhavande påverkas negativt

35.02 Reglage som kan manövreras utan att ratten eller rattillbehören (knopp, gaffelgrepp, etc.) måste släppas

35.03 Reglage som kan manövreras med vänster hand utan att ratten eller rattillbehören (knopp, gaffelgrepp, etc.) måste släppas

35.04 Reglage som kan manövreras med höger hand utan att ratten eller rattillbehören (knopp, gaffelgrepp, etc.) måste släppas

35.05 Reglage som kan manövreras utan att ratten, rattillbehören (knopp, gaffelgrepp, etc.) och det kombinerade gas- och bromsreglaget måste släppas

40. Anpassad styranordning

40.01 Standardservostyrning

40.02 Styrning med förstärkt servo

40.03 Styrning med reservsystem

40.04 Förlängd rattstång

40.05 Anpassad ratt (större och/eller tjockare ratt, ratt med mindre diameter, etc.)

40.06 Vinklad ratt

40.07 Vertikal ratt

40.08 Horisontell ratt

40.09 Fotmanövrerad styrning

40.10 Annan anpassad styrmekanism (joy-stick, etc.)

40.11 Knopp på ratten

40.12 Handstödskena på ratten

40.13 Med orthes tenodes

42. Anpassade backspeglar

42.01 Utvändig backspegel på (vänster eller) höger sida

42.02 Utvändig backspegel på framskärmen

42.03 Extra invändig backspegel som ger överblick över trafiken

42.04 Invändig panoramabackspegel

42.05 Backspegel som täcker den döda vinkeln

42.06 Elmanövrerade yttre backspeglar

43. Anpassat förarsäte

43.01 Förhöjt förarsäte som ger god sikt på normalt avstånd från ratten och pedalen

43.02 Förarsäte som är anpassat efter kroppsformen

43.03 Förarsäte med sidostöd för god sittstabilitet

43.04 Förarsäte med armstöd

43.05 Förlängning av sätets skjutmån

43.06 Anpassat bilbälte

43.07 Fyrpunktsbälte

44. Anpassning av motorcykel (obligatorisk användning av underkoder)

44.01 Manövrering av båda bromsarna genom ett reglage

44.02 Anpassad handbroms för framhjul

44.03 Anpassad frotbroms för bakhjul

44.04 Anpassat gashandtag

44.05 Anpassad handmanövrerad växel och koppling

44.06 Anpassade backspeglar

44.07 Anpassade reglage för körriktningsvisare och bromsljus

44.08 Säteshöjd som ger föraren möjlighet att i sittande position ha båda fötterna på marken samtidigt

45. Motorcykel endast med sidvagn

50. Begränsat till ett visst fordon (identifieringsmärkning, VIN)

51. Begränsat till ett visst fordon (registreringsnummer, VRN)

ADMINISTRATIVA FRÅGOR

70. Utbyte av körkort nr... utfärdat av... (EU/FN-symbol om det är frågan om tredje land, t.ex. 70.0123456789.NL)

71. Duplikat av körkort nr... (EU/FN-symbol om det är frågan om tredje land, t.ex. 71.987654321.HR)

72. Begränsat till fordon i kategori A med en cylindervolym på högst 125 cc och en motoreffekt på högst 11 kW (A1)

73. Begränsat till fordon i kategori B av typen motordriven tre- eller fyrhjuling (B1)

74. Begransat till fordon i kategori C vars tillåtna totalvikt är högst 7500 kg (C1)

75. Begränsat till fordon i kategori D med högst 16 sittplatser, utöver förarplatsen (D1)

76. Begränsat till fordon i kategori C vars tillåtna totalvikt är högst 7500 kg (C1) och till vilket en släpvagn med en tillåten totalvikt på mer än 750 kg är kopplat, under förutsättning att hela ekipagets vikt inte överstiger 12000 kg och att släpvagnens tillåtna totalvikt inte överstiger dragfordonets tomvikt (C1 + E)

77. Begränsat till fordon i kategori D med högst 16 sittplatser, utöver förarplatsen (D1) och till vilket en släpvagn med en tillåten totalvikt på mer än 750kg är kopplat, under förutsättning att a) hela ekipagets totalvikt inte överstiger 12000 kg och att släpets tillåtna totalvikt inte överstiger dragfordonets tomvikt och b) släpvagnen inte används för persontransport (D1 + E)

78. Begränsat till fordon med automatisk växellåda

(Direktiv 91/439/EEG, bilaga II, 5.1)

79. (...) Begränsat till fordon som överensstämmer med specifikationerna inom parentes i samband med tillämpningen av artikel 10.1 i direktivet

90.01: till vänster

90.02: till höger

90.03: vänster

90.04: höger

90.05: hand

90.06: fot

90.07: tillämplig

2003/59/EG art. 10.2 (anpassad)

95. Yrkeskompetensbevis direktiv 2003/59/EG giltigt t.o.m. ... [t.ex. 1.1.2012]

96/47/EG (anpasssad)

- Kod 100 och däröver // nationella koder som endast gäller inom den körkortsutfärdande medlemsstatens territorium.

När en kod gäller för samtliga kategorier för vilka körkortet utfärdas, får den tryckas under kolumnerna 9, 10 och 11.

13. Ett utrymme där mottagande medlemsstat, vid tillämpning av punkt 3 a i denna bilaga, kan föra in upplysningar som är nödvändiga för administrationen av körkortet.

14. Ett utrymme där utfärdande medlemsstat kan föra in upplysningar som är nödvändiga för adminstrationen av körkortet eller som gäller trafiksäkerhet (frivillig uppgift). Om upplysningen faller under någon rubrik i denna bilaga, skall den föregås av motsvarande siffra i rubriken.

Med innehavarens särskilda, skriftliga medgivande får även uppgifter som inte hänger samman med administrationen av körkortet eller med trafiksäkerheten lämnas på detta utrymme. Tillägg av sådana uppgifter ändrar inte på något sätt användandet av modellen som körkort.

b) En förklaring till de numrerade rubrikerna på sidorna 1 och 2 av körkortet (åtminstone rubrikerna 1, 2, 3, 4 a, 4 b, 4 c, 5, 10, 11 och 12).

Om en medlemsstat önskar avfatta dessa texter på ett annat nationellt språk än danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska eller tyska skall medlemsstaten upprätta en tvåspråkig version av körkortet där ett av de ovannämnda språken används, utan att det påverkar tillämpningen av övriga bestämmelser i denna bilaga.

d) Körkortet av gemenskapsmodell skall ha ett utrymme med möjlighet att eventuellt lägga in en mikroprocessor eller annan likvärdig datoriserad anordning.

3. Dispositions particulires

a) När innehavaren av ett körkort utfärdat av en medlemsstat i enlighet med denna bilaga permanent bosatt sig i en annan medlemsstat, får denna medlemsstat föra in sådana upplysningar på körkortet som är nödvändiga för dess administration, under förutsättning att detta slags upplysningar också förs in på de körkort som utfärdas av medlemsstaten och att det finns nödvändigt utrymme för detta ändamål.

b) Efter samråd med kommissionen får medlemsstaterna lägga till färger eller markeringar, exempelvis streckkod, nationella symboler och säkerhetsdetaljer, utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i denna bilaga.

Inom ramen för det ömsesidiga erkännandet av körkorten får streckkoden inte innehålla någon annan information än vad som redan står att läsa på körkortet eller som är nödvändig för utfärdandet av körkortet.

MODELL FR GEMENSKAPSKRKORT

Sida 1

>Hänvisning till>

Sida 2

>Hänvisning till>

PROV PÅ GEMENSKAPSKRKORT

Belgiskt körkort (för information)

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

2000/56/EG artikel 1.2

BILAGA II

I. MINIMIKRAV FR FRARPROV

Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den som ansöker om körkort har de kunskaper och den förmåga samt uppvisar det beteende som krävs för att få framföra ett motorfordon. För detta ändamål skall det finnas ett förarprov som består av

- ett teoriprov, och därefter

- ett körprov.

Villkoren för genomförandet av dessa prov fastställs nedan.

A. TEORIPROV

1. Utformning

Provet skall vara utformat så att det visar att den sökande har de kunskaper som krävs i de ämnen som är förtecknade i punkterna 2-4.

Om den som ansöker om körkort i en kategori har godkänts på teoriprovet för körkort i en annan kategori behöver de gemensamma bestämmelserna i punkt 2-4 inte tillämpas.

2. Obligatoriska punkter för samtliga fordonskategorier

2.1. Provet skall innehålla frågor om varje punkt som finns förtecknad nedan. Varje medlemsstat skall själv fastställa frågornas innehåll.

2.1.1. Vägtrafikbestämmelser:

- Särskilt vägmärken, vägmarkeringar, signaler, väjningsplikt och hastighetsbegränsningar.

2.1.2. Föraren:

- Betydelsen av uppmärksamhet och samspel med andra vägtrafikanter.

- Uppfattningsförmåga, omdömesförmåga och beslutsfattande, särskilt reaktionstiden, liksom förändringar i körförmågan som beror på alkohol, narkotika och läkemedel, psykiskt tillstånd och trötthet.

2.1.3. Vägen:

- De viktigaste principerna för hur man håller ett säkert avstånd mellan fordon, bromssträckor och väghållning vid olika väderleks- och vägförhållanden.

- Riskfaktorer vid körning som beror på olika vägförhållanden, särskilt på hur de ändras till följd av väderlek och tiden på dygnet.

- Olika vägtypers egenskaper och de därmed sammanhängande föreskrivna kraven.

2.1.4. Andra vägtrafikanter:

- Särskilda riskfaktorer som är förknippade med andra vägtrafikanters bristande erfarenhet och de mest utsatta kategorierna av trafikanter, t.ex. barn, fotgängare, cyklister och personer med nedsatt rörelseförmåga.

- Risker som är förknippande med olika fordonstypers rörelser och köregenskaper och med deras förares olika synfält.

2.1.5. Allmänna regler och förordningar samt andra bestämmelser:

- Bestämmelser i fråga om administrativa dokument som krävs för att få använda fordonen.

- Allmänna regler för hur föraren skall handla vid en olycka (placera ut varningstriangel och slå larm) och vilka åtgärder han kan vidta för att om så är nödvändigt hjälpa trafikolycksoffer.

- Säkerhetsfaktorer som rör fordonet och det gods och de personer som transporteras.

2.1.6. Nödvändiga försiktighetsåtgärder när fordonet lämnas.

2.1.7. Mekaniska aspekter som har betydelse för trafiksäkerheten. Förare skall kunna upptäcka de vanligaste felen, särskilt på styr-, fjädrings- och bromssystem, däck, belysning och körriktningsvisare, reflexanordningar, backspeglar, vindruta och vindrutetorkare, avgassystem, säkerhetsbälten och signalhorn.

2.1.8. Fordonets säkerhetsutrustning, särskilt användningen av säkerhetsbälten, nackskydd och säkerhetsutrustning för barn.

2.1.9. Bestämmelser som gäller för fordonets användning i miljöhänseende (lämplig användning av signalhorn, måttlig bränsleförbrukning, begränsning av avgasutsläpp, osv.).

3. Särskilda bestämmelser för katgori A och A1

3.1. Obligatorisk kontroll av de allmänna kunskaperna om

3.1.1. användning av skyddsutrustning såsom handskar, stövlar, kläder och hjälm,

3.1.2. motorcykelförares synlighet för andra vägtrafikanter,

3.1.3. riskfaktorer i samband med olika vägförhållanden, vilket nämns ovan, särskilt när det gäller hala partier såsom brunnslock och vägmarkeringar såsom linjer och pilar samt spårvagnsspår,

3.1.4. mekaniska aspekter som har betydelse för trafiksäkerheten, vilket nämns ovan, särskilt när det gäller nödstoppreglage, oljenivå och kedja.

4. Särskilda bestämmelser för kategori C, C + E, C1, C1 + E, D, D + E, D1, D1 + E

4.1. Obligatorisk kontroll av de allmänna kunskaperna om

4.1.1. bestä