Bakgrund

Grekland har integrerats i den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken efter slutförandet av programmet för stabilitetsstöd från Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) För att tillgodose de särskilda behov och utmaningar som Grekland står inför aktiverade kommissionen även förstärkt övervakning enligt förordning (EU) nr 472/2013 med början den 21 augusti 2018 och förlängde övervakningen med ytterligare sex månader genom ett kommissionsbeslut av den 20 februari 2019 .

Den förstärkta övervakningen ger en övergripande ram för att övervaka den ekonomiska utvecklingen och för att genomföra den politik som krävs för att säkerställa en hållbar ekonomisk återhämtning. Den möjliggör en regelbunden bedömning av den senaste ekonomiska och finansiella utvecklingen i Grekland, liksom övervakning av statens finansieringsvillkor och uppdateringar av skuldhållbarhetsanalysen. Förstärkt övervakning utgör också underlaget för en bedömning av det allmänna åtagande som Grekland gjorde i Eurogruppen den 22 juni 2018 att fullfölja och slutföra de reformer som antagits inom programmet för stabilitetsstöd från Europeiska stabilitetsmekanismen och att upprätthålla målen för de reformer som antagits enligt detta program och dess föregångare. Den förstärkta övervakningen utgör r i detta sammanhang grunden för övervakning av genomförandet av särskilda reformåtaganden i bilagan till Eurogruppens uttalande av den 22 juni 2018 på områdena i) finanspolitik och strukturella reformer, ii) social omsorg, iii) finansiell stabilitet, iv) arbets- och produktmarknader, v) privatisering och vi) offentlig förvaltning .

Detta är den andra rapporten om förstärkt övervakning för Grekland och den antas tillsammans med landsrapporten för Grekland inom europeiska planeringsterminen. I samband med den förstärkta övervakningen genomför kommissionen i samarbete med Europeiska centralbanken (ECB) och där lämpligt med Internationella valutafonden (IMF) regelbundna översynsuppdrag för att kontrollera de framsteg som gjorts. ESM deltar både i samband med sitt system för tidig varning och i enlighet med samförståndsavtalet av den 27 april 2018 om arbetsförbindelserna mellan kommissionen och ESM. Som en förberedelse för denna rapport genomfördes engemensam resa till Aten den 21–25 januari 2019.

Denna rapport kan tjäna som underlag för Eurogruppen för beslut om en första uppsättning skuldminskningsåtgärder till ett värde av 970 miljoner euro. Den 22 juni 2018 enades Eurogruppen om att paketet med skuldlättnadsåtgärder för Grekland bör omfatta incitament för att säkerställa ett kraftfullt och kontinuerligt genomförande av de reformåtgärder som överenskommits i programmet. I detta syfte kommer vissa skuldminskningsåtgärder att göras tillgängliga för Grekland på halvårsbasis fram till mitten av 2022, under förutsättning att Grekland uppfyller sina åtaganden om kontinuitet i och slutförande av reformerna, på grundval av positiva rapporter inom ramen för den förstärkta övervakningen. Dessa skuldlättnadsåtgärder omfattar i) återställandet av överföringar av belopp motsvarande den inkomst som centralbankerna förvärvat från grekiska statsobligationer enligt värdepappersmarknadsprogrammet och överenskommelsen om finansiella nettotillgångar och ii) avskaffandet av ökningen av räntemarginalen för vissa lån från europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten.

Ekonomiska utsikter

Kommissionen väntar en BNP-tillväxt i fasta priser på 2 % 2018 som ökar till omkring 2,2 % och 2,3 % under 2019 respektive 2020 . Inhemska tillväxtfaktorer (privat konsumtion och investeringar) ser ut att förbättras, medan externa bidrag kan bli måttligare på grund av den väntade ekonomiska tillbakagången i EU och ökad import.

Förhållandena på arbetsmarknaden fortsatte att förbättras under andra halvåret 2018. Arbetslösheten minskade till 18,5 % i november 2018, från sin högsta nivå på 27,9 % i mitten av 2013 och från 20,8 % i slutet av 2017. Långtidsarbetslösheten (13,5 % under tredje kvartalet 2018) och ungdomsarbetslösheten (39,1 % i november 2018) är dock fortfarande mycket hög. Löneutvecklingen har hittills varit dämpad.

Sammantaget överväger nedåtriskerna Konsumtionsökningen kan bli högre än väntat under 2019, om den senaste höjningen av minimilönen omsätts i högre konsumtion. Nedåtrisker dominerar dock i prognosen. Ett eventuellt lönetryck utgör en nedåtrisk både för investeringsåterhämtningen och exportresultatet på grund av minskad konkurrenskraft. Investeringsriskerna förvärras av den stora andelen nödlidande lån som fortsätter att belasta bankernas förmedlingskapacitet. Slutligen kan den globala och särskilt den europeiska ekonomiska avmattning ytterligare hämma Greklands återhämtning.

Finanspolitiska strukturåtgärder

Grekland har sannolikt överträffat målet om ett primärt överskott på 3,5 % av BNP 2018, vilket skulle vara det fjärde året i rad som målen har överskridits. Orsakerna till detta är bland annat återbetalning av löner till uniformerad personal och andra offentliga tjänstemän efter ett domstolsbeslut och utbetalning av en behovsprövad transferering (”den sociala utdelningen”) som båda genomfördes i slutet av 2018. På grundval av senast tillgängliga information kan det primära överskottet överstiga de 3,7 % som angavs i kommissionens höstprognos 2018. Uppgifter för utfallet 2018 kommer att vara tillgängliga i april 2019, och omfattningen av överskridandet av det primära överskottet kommer bland annat att bero på underutnyttjandet i den offentliga investeringsbudgeten, vilket är en icke önskvärd trend eftersom den begränsar tillväxtpotentialen.

Budgeten för 2019 som antogs i december 2018 väntas säkerställa ett primärt överskott på 3,5 % av BNP, vilket innebär att det särskilda åtagandet för slutet av 2018 är uppfyllt. Effekten av de åtgärder som vidtagits sedan 2019 års budget antogs måste tas med i den medelfristiga finanspolitiska strategin som ska uppdateras i maj 2019 och som kommer att bedömas som en del av den tredje rapporten om förstärkt övervakning. Även om den lagstadgade höjningen av minimilönen från och med februari 2019 ger upphov till viss oro vad gäller dess bredare inverkan på ekonomin, väntas den få en kortfristig positiv finanspolitisk nettoeffekt under 2019. Myndigheterna förlängde däremot rabatten på mervärdesskatten för fem öar i Egeiska havet som inhyser flyktingmottagningar, och knöt dess framtida avskaffande till minskat migrationstryck. Även om avskaffandet av rabatten ingick i ESM-programmets åtaganden, är kostnaden av förlängningen begränsad till drygt 50 miljoner euro. Det finns dessutom tecken på att den offentliga sektorns lönekostnader stiger på grund av alltför många nyanställningar, vilket måste åtgärdas.

Regeringen har meddelat EU-institutionerna att den inte avser att under den närmaste framtiden revidera amorteringsordningarna för skatteskulder och obetalda sociala avgifter, eftersom ytterligare teknisk analys och reflektion krävs. Det är viktigt att undvika att utsätta de offentliga intäkterna för negativa risker och att skydda betalningskulturen, eftersom dessa var huvudmål för de skatteuppbördsreformer som genomfördes under de ekonomiska stödprogrammen.

De grekiska myndigheterna har inlett förberedande arbete för att bedöma budgetpåverkan och risker som härrör från domstolsbeslut om reformer som genomförts under de ekonomiska stödprogrammen. På grundval av information från myndigheterna innebär avgörandet från högsta förvaltningsdomstolen 2015 som riktade sig mot viktiga delar i 2012 års pensionsreform försumbara budgetkostnader mot bakgrund av ett mycket litet antal ersättningsberättigade. Frågan är dock inte slutgiltigt avgjord ännu, eftersom vissa lägre instanser har dömt mot begränsat ersättningsberättigande och det slutgiltiga avgörandet om huvudinslagen i 2016 års pensionsreform fortfarande är under behandling. Ett annat viktigt avgörande som gäller återinförande av säsongsrelaterad bonus till offentliganställda är också under behandling i högsta förvaltningsdomstolen. Skulle högsta förvaltningsdomstolen döma för återinförande skulle detta kunna medföra en betydande budgetkostnad på 1,3 % av BNP, varav 1,1 % av BNP motsvarar den retroaktiva skulden och 0,2 % av BNP i löpande kostnader. Trots de grekiska myndigheternas välkomna ansträngningar nyligen krävs fortsatta insatser och vaksamhet. De grekiska myndigheterna bör fortsätta att övervaka de finanspolitiska riskerna, inbegripet domstolsavgöranden, och uppmanas att vidta de åtgärder som krävs för att uppnå de medelfristiga finanspolitiska målen inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt och de årliga uppdateringarna. I händelse av domstolsbeslut mot viktiga strukturella reforminslag som överenskommits under programmet, skulle de löpande budgetkonsekvenserna av sådana beslut till stor del behöva hanteras genom reformer eller åtgärder inom samma politikområde.

Grekland har fortsatt att göra framsteg för att reformera värderingen enligt den enhetliga fastighetsskatten (ENFIA) i enlighet med sitt särskilda åtagande från mitten av 2019. Den rättsliga ramen för det nya systemet för fastighetsvärdering har införts, en enhet för fastighetsskatt har inrättats och två viktiga it-projekt har inletts för att elektroniskt kartlägga zongränser och systematisera insamlingen av fastighetsuppgifter.

Trots att det särskilda åtagandet från slutet av 2018 om att nå 12 000 fast anställda vid den oberoende myndigheten för offentliga intäkter (IAPR) inte har uppfyllts, finns det utrymme för ytterligare anställningar under de kommande månaderna. IAPR:s totala personalstyrka minskade under 2018 från 11 682 till 11 492 personer. Skälen till avvikelsen omfattar förseningar i den pågående rekryteringen av skatte- och tulltjänstemän och högre än väntade avgångar (huvudsakligen genom pensionering), men också en relativt stor andel avslag av anbud från IAPR till godkända sökande. Dessutom har det nyligen inrättade programmet för rörlighet ännu inte lett till det förväntade antalet överföringar till IAPR. Myndigheterna har lämnat försäkringar om att särskilda åtgärder ska vidtas för att se till att det särskilda åtagandet för slutet av 2019 på 12 500 fast anställda har uppnåtts. De omfattar åtgärder för att ytterligare underlätta förflyttning av anställda till IAPR från programmet för rörlighet och för att slutföra den personalreform som ska möjliggöra för IAPR för att attrahera och behålla personal.

För att säkerställa att personalåtagandet kommer att uppfyllas, stärks den bredare reformen av skatteuppbörden ytterligare, och i syfte att förbättra IAPR:s övergripande operativa kapacitet och effektivitet i ett antal dimensioner, har myndigheterna antagit ett antal kompletterande åtgärder.

·IAPR har antagit sin handlingsplan för reform (nedan kallad strategin) för perioden 2019–2021. Strategin innehåller särskilda åtgärder och investeringar som kommer att krävas för att fortsätta omvandlingen av IAPR till en modern, flexibel och effektiv organisation. Myndigheterna åtog sig att täcka de ytterligare anslag som behövs för alla åtgärder som ska genomföras (ett schablonbelopp på 75 miljoner euro och 5 miljoner euro i årliga återkommande kostnader).

·Generalsekretariatet för informationssystem (som ingår i finansministeriet) och IAPR har nått en överenskommelse om en årlig finansieringsram (5 miljoner euro 2019) för upphandling av it-infrastruktur/verktyg för IAPR.