[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 12.5.2005

KOM(2005) 187 slutlig

2005/0092 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2005–31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Protokollet till fiskeavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna löpte ut den 31 december 2004. Den 24 november 2004 paraferade de båda parterna ett nytt protokoll för att fastställa tekniska och ekonomiska villkor för gemenskapsfartygens fiske i Komorernas vatten under perioden 1 januari 2005–31 december 2010 (6 år).

Det nya protokollet innebär fiskemöjligheter för 40 notfartyg för tonfiskfiske och 17 ytlångrevsfartyg.

Den ekonomiska ersättningen har fastställts till 390 000 euro årligen för en fångstvikt i Komorernas vatten på 6 000 ton tonfisk per år. En stor del av detta belopp (60 %, dvs. 234 000 euro per år) är, inom ramen för den nya partnerskapsstrategi som fastställdes genom rådets riktlinjer för fiskeavtal från juli 2004, avsedd för utveckling och genomförande av den sektoriella fiskepolitiken i Komorerna i syfte att få till stånd ett ansvarsfullt fiske.

Samtidigt som det nya protokollet är i linje med de avtal om fiske efter tonfisk som gemenskapen har slutit med vissa länder i Indiska oceanen, stärker det principen om ett ansvarsfullt och hållbart fiske och gör det möjligt att främja ett partnerskap som lägger stor vikt vid att lagar och andra författningar inom ramen för Komorernas nationella fiskepolitik efterlevs.

I detta syfte har nya bestämmelser införts enligt följande: i) exklusivitetsklausulen som förbjuder privata licenser eller andra privata arrangemang parallellt med gemenskapens fiskeavtal, ii) bestämmelser om VMS som innebär skärpt kontroll av de fartyg som är verksamma i Komorernas vatten, iii) socialklausulen som skall tillämpas för de lokala sjömän som mönstrat på gemenskapsfartygen, iv) bestämmelser om ombordtagande av observatörer.

I enlighet med rådets riktlinjer från juli 2004 har i det nya protokollet dessutom gjorts en justering av hur kostnaderna för avtalet fördelas mellan gemenskapen och fartygsägarna. Fartygsägarnas avgift för tonfiskfiske har därigenom höjts från 25 till 35 euro/ton samtidigt som gemenskapens avgift har sänkts från 75 till 65 euro/ton. Denna nya fördelning, som redan tillämpas i tonfiskavtalen i Stilla havet, kommer successivt att tillämpas i alla gemenskapens tonfiskavtal.

Mot denna bakgrund föreslår kommissionen att rådet genom en förordning antar protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och därmed sammanhängande tekniska och ekonomiska villkor som har överenskommits mellan Europeiska gemenskapen och Komorerna för perioden 1 januari 2005–31 december 2010.

Ett förslag till rådets beslut om provisorisk tillämpning av det nya protokollet i väntan på att det slutgiltigt skall träda i kraft behandlas i ett separat förfarande.

2005/0092 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om ingående av protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2005–31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 jämförd med artikel 300.2 och 300.3 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[1],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[2], och

av följande skäl:

(1) I enlighet med avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust[3] har de båda parterna fört förhandlingar i syfte att fastställa vilka ändringar eller tillägg som skall införas i avtalet när tillämpningstiden för det protokoll som är fogat till avtalet löper ut.

(2) Som ett resultat av dessa förhandlingar paraferades den 24 november 2004 ett nytt protokoll om fastställande för perioden 1 januari 2005–31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i det ovannämnda avtalet.

(3) Det ligger i gemenskapens intresse att godkänna detta protokoll.

(4) En nyckel för hur fiskemöjligheternas skall fördelas mellan medlemsstaterna bör fastställas på grundval av den traditionella fördelningen av fiskemöjligheter enligt fiskeavtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokollet om fastställande för perioden 1 januari 2005–31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Protokollets text bifogas denna förordning.

Artikel 2

De fiskemöjligheter som fastställs i protokollet skall fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande nyckel:

a) Notfartyg för tonfiskfiske:

Spanien: 21 fartyg

Frankrike: 18 fartyg

Italien: 1 fartyg

b) Ytlångrevsfartyg:

Spanien: 12 fartyg

Portugal 5 fartyg

Om licensansökningarna från dessa medlemsstater inte uttömmer de fiskemöjligheter som fastställs i protokollet får kommissionen beakta licensansökningar från övriga medlemsstater.

Artikel 3

De medlemsstater vars fartyg fiskar enligt detta protokoll är skyldiga att meddela kommissionen hur stora kvantiteter av varje bestånd som fångas i Komorernas fiskezon, i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 500/2001 av den 14 mars 2001[4].

Artikel 4

Rådets ordförande bemyndigas att utse de personer som skall ha rätt att underteckna protokollet med bindande verkan för Europeiska gemenskapen.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

Protokoll

om fastställande för perioden 1 januari 2005–31 december 2010 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust

Artikel 1 Tillämpningsperiod och fiskemöjligheter

1. Från och med den 1 januari 2005 och sex år framåt skall de fiskemöjligheter som medges enligt artikel 2 i avtalet vara följande:

- Notfartyg för tonfiskfiske: 40 fartyg

- Ytlångrevsfartyg: 17 fartyg.

2. Punkt 1 skall tillämpas med förbehåll för artiklarna 4 och 5 i detta protokoll.

3. De fartyg som för flagg från en av Europeiska gemenskapens medlemsstater får bedriva fiskeverksamhet i Komorernas fiskezon endast om de innehar en fiskelicens som utfärdats inom ramen för detta protokoll och enligt bestämmelserna i bilagan till detta protokoll.

Artikel 2 Ekonomisk ersättning – betalningsvillkor

1. Den ekonomiska ersättning som avses i artikel 6 i avtalet skall för den period som anges i artikel 1 vara 2 340 000 euro.

2. Punkt 1 skall tillämpas med förbehåll för artiklarna 4, 5 och 7 i detta protokoll.

3. Den ersättning som avses i punkt 1 skall betalas av gemenskapen till ett belopp av 390 000 euro per år under tillämpningsperioden för detta protokoll.

4. Om gemenskapsfartygens totala fångst i Komorernas vatten överstiger 6 000 ton per år skall totalbeloppet för den årliga ersättningen ökas med 65 euro för varje överskjutande ton fångst. Det totala årliga belopp som gemenskapen betalar får emellertid inte överstiga ett belopp som är dubbelt så stort som det som anges i punkt 3 (780 000 euro). Om den kvantitet som fångas av gemenskapsfartyg överstiger den kvantitet som motsvarar det dubbla årliga totalbeloppet, skall det utestående beloppet för den överskjutande kvantiteten betalas det påföljande året.

5. Betalningen skall ske senast den 30 september 2005 för det första året och senast på årsdagen för protokollet för de påföljande åren.

6. De komoriska myndigheterna har ensam behörighet att besluta hur ersättningen skall användas, med förbehåll för bestämmelserna i artikel 6.

7. Den del av ersättningen som anges i artikel 7.1 i detta protokoll skall betalas till ett konto som Komorernas fiskeriministerium öppnar i Komorernas centralbank. Resten av ersättningen skall betalas till ett konto i statskassan som öppnas i Komorernas centralbank.

Artikel 3 Samarbete för ansvarsfullt fiske – vetenskapligt möte

1. Parterna skall, i enlighet med artikel 5 i avtalet och på grundval av de rekommendationer och resolutioner som antagits av Tonfiskkommissionen för Indiska oceanen (IOTC) och mot bakgrund av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning, samråda i den gemensamma kommitté som avses i artikel 7 i avtalet, för att, vid behov efter ett vetenskapligt möte och i samförstånd, besluta om åtgärder för en hållbar förvaltning av fiskeriresurserna som påverkar gemenskapsfartygens verksamhet.

Artikel 4 Frivillig ändring av fiskemöjligheterna

1. De fiskemöjligheter som avses i artikel 1 kan ökas genom ett gemensamt beslut under förutsättning att ökningen, enligt slutsatserna från det vetenskapliga möte som avses i artikel 3, inte strider mot en hållbar förvaltning av Komorernas resurser. I ett sådant fall skall den ersättning som avses i artikel 2.1 höjas tidsproportionellt. Den totala årliga ersättning som betalas av Europeiska gemenskapen får dock inte vara mer än dubbelt så stor som det ursprungliga beloppet.

2. Om den kvantitet som fångas av gemenskapsfartyg är mer än dubbelt så stor som den kvantitet som motsvarar det årliga totalbeloppet, skall det utestående beloppet för den överskjutande kvantiteten betalas det påföljande året.

3. Om parterna beslutar om åtgärder enligt artikel 3, som innebär en minskning av de fiskemöjligheter som avses i artikel 1, skall ersättningen minskas tidsproportionellt.

4. Parterna kan också i samförstånd omfördela fiskemöjligheterna mellan olika kategorier av fartyg, med beaktande av eventuella rekommendationer från det vetenskapliga mötet när det gäller hur omfördelningen kan påverka förvaltningen av bestånden. Parterna skall enas om en motsvarande justering av ersättningen om omfördelningen av fiskemöjligheter motiverar detta.

Artikel 5 Nya fiskemöjligheter

Om gemenskapsfartyg är intresserade av fiskeverksamheter som inte anges i artikel 1 så skall parterna samråda innan de komoriska myndigheterna beviljar ett eventuellt tillstånd. Parterna skall vid behov komma överens om villkoren för dessa nya fiskemöjligheter och om så krävs göra ändringar i detta protokoll och dess bilaga.

Artikel 6 Inställelse och ändring av betalningen av ersättningen vid force majeure

1. Om allvarliga omständigheter, med undantag av naturfenomen, skulle hindra fiskeverksamheten i Komorernas vatten får Europeiska gemenskapen hålla inne betalningen av den ersättning som avses i artikel 2.1, om möjligt efter samråd mellan parterna och under förutsättning att Europeiska gemenskapen har betalat alla utestående belopp.

2. Betalningen av ersättningen skall återupptas så snart parterna, genom ett gemensamt beslut efter samråd, har konstaterat att de omständigheter som ledde till stoppet i fiskeverksamheten inte längre föreligger och att det är möjligt att återuppta fiskeverksamheten.

3. Giltighetstiden för de licenser som beviljats gemenskapsfartygen i enlighet med artikel 4 i avtalet skall förlängas med en period som motsvarar den under vilken fiskeverksamheten legat nere.

Artikel 7 Stöd till hållbart fiske i Komorernas vatten

1. Av den ersättning som avses i artikel 2.1 i detta protokoll skall upp till 60 % användas för att bidra till utveckling och genomförande av Komorernas fiskeripolitik i syfte att få till stånd ett hållbart fiske i Komorernas vatten. Förvaltningen av detta bidrag skall grundas på att parterna i samförstånd fastställer mål samt årliga och fleråriga program för att nå dessa mål.

2. För att genomföra bestämmelserna i punkt 1 skall parterna, så snart protokollet har trätt i kraft och senast tre månader efter detta datum, samråda i den gemensamma kommitté som avses i artikel 7 i avtalet för att enas om ett flerårigt sektorsprogram och tillämpningsföreskrifter för detta, med bland annat följande innehåll:

1. Årliga och fleråriga riktlinjer för hur den andel av ersättningen som anges i punkt 1 skall användas.

2. Årliga och fleråriga mål för att på sikt få till stånd ett hållbart och ansvarsfullt fiske, med beaktande av Komorernas prioriteringar i den nationella fiskeripolitiken och i annan politik som hänger samman med eller påverkar införandet av ett hållbart och ansvarsfullt fiske.

3. Kriterier och förfaranden för en årlig utvärdering av resultaten.

3. Alla föreslagna ändringar av det fleråriga sektorsprogrammet måste godkännas av parterna i den gemensamma kommittén.

4. Komorerna skall varje år besluta hur den del av ersättningen som anges i punkt 1 skall användas vid genomförandet av det fleråriga programmet. Under protokollets första giltighetsår skall gemenskapen underrättas om användningen så snart det fleråriga sektorsprogrammet har godkänts i den gemensamma kommittén. För vart och ett av de påföljande åren skall Komorerna underrätta gemenskapen om användningen senast den 30 november året före.

5. Om den årliga resultatutvärderingen av genomförandet av det fleråriga sektorsprogrammet motiverar detta skall parterna samråda för att fastställa villkor för omfördelning av den ersättning som avses i artikel 2.1 i detta protokoll, så att de medel som används för att genomföra programmet anpassas till resultaten.

Artikel 8 Tvister – avbrytande av protokollets tillämpning

1. Alla tvister mellan parterna när det gäller tolkningen av bestämmelserna i detta protokoll och deras tillämpning skall bli föremål för samråd mellan parterna i den gemensamma kommitté som avses i artikel 7 i avtalet, om så krävs i ett extrainkallat möte.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9 kan protokollets tillämpning avbrytas på initiativ av endera parten om tvisten mellan parterna betraktas som allvarlig och om samrådet i gemensamma kommittén i enlighet med punkt 1 inte har lett till att tvisten har kunnat lösas i godo.

3. Den part som önskar avbryta protokollets tillämpning skall skriftligen meddela detta minst tre månader före den dag då giltighetstiden skall upphöra.

4. Vid avbrytande skall parterna fortsätta att samråda för att försöka lösa tvisten i godo. Om en sådan lösning nås skall protokollet åter börja tillämpas och ersättningen skall minskas tidsproportionellt i förhållande till hur länge protokollets tillämpning har varit avbruten.

Artikel 9 Avbrytande av protokollets tillämpning på grund av utebliven betalning

Om inte annat följer av artikel 3 kan tillämpningen av detta protokoll avbrytas på följande villkor om gemenskapen försummar att verkställa betalningarna enligt artikel 2:

a) De behöriga komoriska myndigheterna skall anmäla den uteblivna betalningen till Europeiska kommissionen. Kommissionen skall göra lämpliga kontroller och vid behov verkställa betalningen senast 30 arbetsdagar efter att ha mottagit anmälan.

b) Vid utebliven betalning eller om det inte finns något giltigt skäl till att betalning inte sker inom den tidsfrist som anges i artikel 2.5 i detta protokoll har de behöriga komoriska myndigheterna rätt att avbryta protokollets tillämpning. De skall utan dröjsmål underrätta Europeiska kommissionen om detta.

c) Protokollet skall åter börja tillämpas så snart betalningen i fråga har gjorts.

Artikel 10 Tillämpliga bestämmelser i nationell lagstiftning

Gemenskapsfartygens verksamhet i Komorernas vatten skall lyda under Komorernas gällande lagstiftning, utom om något annat följer av avtalet eller detta protokoll och dess bilaga med tillägg.

Artikel 11 Översynsklausul

Under det tredje tillämpningsåret för detta protokoll och dess bilaga med tillägg får parterna se över bestämmelserna i protokollet, bilagan och tilläggen och vid behov göra ändringar. Ändringarna kan bland annat avse referensfångstmängden och de schablonbelopp som fartygsägarna betalar i förskott.

Artikel 12 Upphävande

Bilagan till avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust upphävs och ersätts med bilagan till detta protokoll.

Artikel 13 Ikraftträdande

1. Detta protokoll och dess bilaga med tillägg träder i kraft den dag då parterna underrättar varandra om att de förfaranden som är nödvändiga för detta ändamål har slutförts.

2. De skall tillämpas från och med den 1 januari 2005.

BILAGA

VILLKOR FÖR GEMENSKAPSFARTYGENS FISKE I KOMORERNAS VATTEN

KAPITEL I – FORMALITETER I SAMBAND MED ANSÖKAN OM OCH UTFÄRDANDE AV LICENSER

Avsnitt 1 Utfärdande av licenser

1. Endast behöriga gemenskapsfartyg skall ha rätt att erhålla licens för fiske i Komorernas vatten.

2. För att ett fartyg skall vara behörigt får inte fartygsägaren, befälhavaren eller själva fartyget vara förbjudna att fiska i Komorerna. Deras mellanhavanden med Komorernas administration skall vara ordnade, i den bemärkelse att de skall ha fullgjort alla tidigare skyldigheter som uppstått genom deras fiskeverksamhet i Komorerna inom ramen för fiskeavtal som slutits med gemenskapen.

3. Varje gemenskapsfartyg som ansöker om fiskelicens skall företrädas av en skeppsklarerare med hemvist i Komorerna. Skeppsklarerarens namn och adress skall anges i licensansökan.

4. Gemenskapens behöriga myndigheter skall, för varje fartyg som önskar bedriva fiske enligt avtalet, lämna in en ansökan till de behöriga komoriska myndigheterna minst 20 dagar före den begärda giltighetstidens början.

5. Ansökningarna skall lämnas in till de behöriga komoriska myndigheterna på blanketter som överensstämmer med förlagan i tillägg 1.

6. Varje licensansökan skall åtföljas av följande handlingar:

- Ett bevis för att avgiften för licensens giltighetstid är betalad.

- Alla andra handlingar eller intyg som krävs enligt särskilda bestämmelser för den aktuella fartygstypen enligt detta protokoll.

7. Avgiften skall betalas till det konto som anvisas av de komoriska myndigheterna.

8. Avgiften skall omfatta alla nationella och lokala skatter utom hamn- och serviceavgifter.

9. Licenserna för alla fartyg skall utfärdas inom 15 dagar efter det att de behöriga komoriska myndigheterna, via Europeiska kommissionens delegation i Mauritius, har mottagit den dokumentation som anges i punkt 6 från fartygsägarna eller deras företrädare.

10. Om kontoret för Europeiska kommissionens delegation är stängt vid den tidpunkt då licensen undertecknas skall licensen överlämnas direkt till fartygets skeppsklarerare med kopia till delegationen.

11. Licensen skall beviljas för ett visst fartyg och kan inte överlåtas.

12. På begäran av Europeiska kommissionen och i händelse av bevisad force majeure skall licensen för ett fartyg ersättas med en ny licens för ett fartyg med egenskaper som motsvarar dem hos det fartyg som skall ersättas, utan att någon ny avgift behöver betalas.

13. Ägaren av det fartyg som skall ersättas, eller dennes företrädare, skall via Europeiska kommissionens delegation lämna tillbaka den annullerade licensen till de behöriga komoriska myndigheterna.

14. Den nya licensen skall börja gälla den dag då fartygsägaren lämnar tillbaka den annullerade licensen till de behöriga komoriska myndigheterna. Europeiska kommissionens delegation i Mauritius skall informeras om överlåtelsen av licensen.

15. Licensen skall alltid förvaras ombord på fartyget, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 i kapitel VII i denna bilaga.

Avsnitt 2 Licensvillkor – avgifter och förskott

1. Licenserna är giltiga i ett år. De kan förnyas.

2. Avgiften är 35 euro per ton som fångas i Komorernas vatten.

3. Licenserna skall utfärdas efter det att följande schablonbelopp har betalats till de behöriga nationella myndigheterna:

- 3 375 euro per år för varje notfartyg för tonfiskfiske, motsvarande avgifterna för en fångst av 96 ton tonfisk per år.

- 2 065 euro per år för varje ytlångrevsfartyg, motsvarande avgifterna för en fångst av 59 ton tonfisk per år.

4. Europeiska kommissionen skall senast den 31 juli påföljande år göra en slutavräkning av avgifterna för fisket, på grundval av de fångstdeklarationer som varje fartygsägare lämnat och som bekräftats av de vetenskapliga institut som ansvarar för kontrollen av fångstuppgifter, exempelvis Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografia (IEO) eller Instituto de Investigação das Pescas e do Mar (IPIMAR).

5. Avräkningen skall överlämnas samtidigt till de behöriga komoriska myndigheterna och till fartygsägarna.

6. Fartygsägarna skall senast den 31 augusti påföljande år göra eventuella kompletterande betalningar till de behöriga komoriska myndigheterna, till det konto som avses i punkt 7 i avsnitt 1 i detta kapitel.

7. Om slutavräkningen ger ett lägre belopp än det förskottsbelopp som anges i punkt 3 i detta avsnitt, skall det resterande beloppet inte betalas tillbaka till fartygsägaren.

KAPITEL II - FISKEZONER

För att inte skada det icke-industriella fisket i Komorernas vatten, får gemenskapsfartygen inte fiska inom tio nautiska mil från öar och inte heller inom en radie av tre nautiska mil från sådana fångstanordningar som har placerats ut av Komorernas fiskeriministerium och vilkas läge har meddelats Europeiska kommissionens representant i Mauritius.

Dessa bestämmelser kan ses över av den gemensamma kommitté som avses i artikel 7 i avtalet.

KAPITEL III – DEKLARATION AV FÅNGSTER

1. I denna bilaga används följande definition för att avgöra hur länge ett gemenskapsfartygs fiskeresa varar:

- Den tid som förflyter mellan inträde i och utträde ur Komorernas vatten, eller

- den tid som förflyter mellan inträde i Komorernas vatten och en omlastning, eller

- den tid som förflyter mellan inträde i Komorernas vatten och en landning i Komorerna.

2. Alla fartyg som har rätt att fiska i Komorernas vatten enligt avtalet skall underrätta Komorernas fiskeriministerium om sina fångster enligt följande:

2.1 Deklarationerna skall innehålla uppgifter om fartygets fångster under varje fiskeresa. De skall sändas till Komorernas fiskeriministerium på elektronisk väg, med kopia till kommissionen, vid slutet av varje fiskeresa och under alla omständigheter innan fartyget lämnar Komorernas vatten. Båda mottagarna skall utan dröjsmål skicka mottagningsbevis på elektronisk väg till fartyget med kopior till varandra.

2.2 De deklarationer som överförts på elektronisk väg under licensens ettåriga giltighetstid i enlighet med punkt 2 i avsnitt 3 i kapitel I i denna bilaga skall skickas som original på papper till Komorernas fiskeriministerium senast 45 dagar efter det att den sista fiskeresan avslutats under den nämnda ettårsperioden. Papperskopior skall samtidigt sändas till Europeiska kommissionen.

2.3 Fartygen skall deklarera sina fångster på blanketter som överensstämmer med förlagan till fiskeloggbok i tillägg 2. Under de perioder då fartygen inte befinner sig på Komorernas vatten skall följande noteras i fiskeloggboken: ”Utanför Komorernas exklusiva ekonomiska zon”.

2.4 Blanketterna skall fyllas i läsligt och undertecknas av fartygets befälhavare.

3. Om bestämmelserna i detta kapitel inte efterlevs förbehåller sig Komorernas regering rätten att till dess alla formaliteter uppfyllts dra in licensen för det fartyg som har brutit mot reglerna och för fartygsägaren utdöma påföljd enligt gällande komorisk lag. Europeiska kommissionen skall informeras om detta.

KAPITEL IV – PÅMÖNSTRING AV SJÖMÄN

1. Varje gemenskapsfartyg skall på egen bekostnad mönstra på minst en lokal sjöman under varje fiskeresa i Komorernas vatten.

2. Fartygsägarna skall bemöda sig om att mönstra på ytterligare komoriska sjömän.

3. Fartygsägarna skall fritt välja sjömän som skall mönstra på deras fartyg bland dem som satts upp på en förteckning av de behöriga komoriska myndigheterna.

4. Fartygsägaren eller dennes företrädare skall meddela de behöriga komoriska myndigheterna namnen på de lokala sjömän som mönstrar på fartyget, med uppgift om deras befattning i besättningen.

5. Internationella arbetsorganisationens (ILO) deklaration om grundläggande principer och rättigheter på arbetet skall gälla fullt ut för de sjömän som mönstrar på gemenskapsfartygen. Detta gäller särskilt föreningsfriheten och den kollektiva förhandlingsrätten samt icke-diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning.

6. De lokala sjömännens anställningsavtal, varav undertecknarna skall ha varsin kopia, skall upprättas mellan fartygsägarnas företrädare och sjömännen och/eller deras fackförening eller företrädare i samråd med de behöriga komoriska myndigheterna. Avtalen skall säkerställa att sjömännen omfattas av det tillämpliga sociala trygghetssystemet och att detta omfattar liv-, sjuk- och olycksfallsförsäkring.

7. De lokala sjömännens lön skall betalas av fartygsägarna. Innan licenser utfärdas skall lönen fastställas i samförstånd mellan fartygsägarna eller deras företrädare och de komoriska myndigheterna. De lokala sjömännens lönevillkor får dock inte vara sämre än de som gäller för komoriska besättningar och under inga förhållanden sämre än ILO:s normer.

8. Sjömän som anställs på gemenskapsfartyg skall anmäla sig hos fartygets befälhavare dagen före den föreslagna påmönstringsdagen. Om sjömannen inte infinner sig vid det datum och klockslag som fastställts för påmönstringen skall fartygsägaren automatiskt befrias från sin skyldighet att mönstra på sjömannen.

9. Om lokala sjömän inte mönstras på av andra skäl än de som anges i punkt 8 är ägarna till de berörda gemenskapsfartygen skyldiga att, för varje dag av fiskeresan i Komorernas vatten, betala ett schablonbelopp på 20 US-dollar per dag. Beloppet skall betalas senast den dag som anges i punkt I.2.6 i denna bilaga.

10. Beloppet skall användas till utbildning av lokala fiskare och skall betalas till det konto som anvisas av de komoriska myndigheterna.

KAPITEL V – TEKNISKA BESTÄMMELSER

1. Gemenskapsfartygen skall följa de bestämmelser och rekommendationer som antagits av Tonfiskkommissionen för Indiska oceanen (IOTC) för fiskeredskap, deras tekniska specifikationer och alla andra tekniska bestämmelser som är tillämpliga för deras fiskeverksamhet.

KAPITEL VI – OBSERVATÖRER

1. Fartyg som har rätt att fiska i Komorernas vatten enligt avtalet skall ta ombord observatörer som utses av de komoriska fiskerimyndigheterna på nedanstående villkor.

1.1 På begäran av Komorernas fiskeriministerium skall fartygen ta ombord en av ministeriet utsedd observatör, som har till uppgift att kontrollera fångstmängden i Komorernas vatten.

1.2 Den behöriga komoriska myndigheten skall upprätta en förteckning över de fartyg som skall ta ombord en observatör samt en förteckning över de observatörer som utsetts för ändamålet. Förteckningarna skall hållas uppdaterade. De skall sändas till Europeiska kommissionen så snart de har upprättats och därefter var tredje månad om de har uppdaterats.

1.3 Den behöriga komoriska myndigheten skall i samband med att licensen utfärdas, eller senast 15 dagar före det datum som planerats för ombordtagande av en observatör, meddela de berörda fartygsägarna eller deras företrädare namnet på den observatör som är utsedd att placeras ombord på fartyget.

2. Den period som observatören skall vara ombord är en hel fiskeresa. På uttrycklig begäran av de behöriga komoriska myndigheterna kan dock denna period fördelas på flera fiskeresor med hänsyn till den genomsnittliga längden av de fiskeresor som planerats för ett visst fartyg. Begäran skall framföras av de behöriga komoriska myndigheterna samtidigt som de meddelar namnet på den observatör som är utsedd att placeras ombord på fartyget.

3. Villkoren för observatörens ombordstigning skall bestämmas i samråd mellan fartygsägaren eller dennes företrädare och de komoriska myndigheterna.

4. Observatören skall tas ombord i den hamn som fartygsägaren väljer och i början av den första fiskeresan i Komorernas vatten efter det att förteckningen över de fartyg som valts ut för ombordstigning har meddelats.

5. De berörda fartygsägarna skall inom två veckor och med tio dagars varsel meddela de datum och hamnar i Komorerna som planerats för ombordtagande av observatörer.

6. Om observatören tas ombord i en utländsk hamn, skall hans resekostnader betalas av fartygsägaren. Om ett fartyg med en komorisk observatör ombord lämnar Komorernas vatten skall alla åtgärder vidtas för att se till att observatören kan återvända till Komorerna så snart som möjligt, på fartygsägarens bekostnad.

7. Om observatören inte inom tolv timmar efter överenskommen tid befinner sig där han skall gå ombord, skall redaren automatiskt befrias från sin skyldighet att ta ombord observatören.

8. Observatören skall behandlas som en befälsperson ombord. Observatören skall ha följande uppgifter:

8.1 Observera fartygens fiskeverksamhet.

8.2 Kontrollera fartygens position vid fiske.

8.3 Genomföra biologiska provtagningar inom ramen för vetenskapliga program.

8.4 Upprätta en förteckning över de fiskeredskap som används.

8.5 Kontrollera fångstuppgifterna i fiskeloggboken vad beträffar Komorernas fiskezon.

8.6 Kontrollera bifångsternas procentandel och uppskatta hur stora kvantiteter av säljbara arter av fisk, kräftdjur och bläckfisk som kastas överbord.

8.7 Meddela fiskeuppgifterna via radiosändare, även hur stora kvantiteter som finns ombord av fångster och bifångster.

9. Befälhavaren skall vidta alla åtgärder inom sitt ansvarsområde för att garantera observatörens fysiska och psykiska välbefinnande när denne utövar sina uppgifter.

10 Observatören skall ha tillgång till de hjälpmedel som är nödvändiga för hans arbete. Befälhavaren skall ge observatören tillgång till de kommunikationsmedel som är nödvändiga för hans arbete, de handlingar som är direkt förbundna med fartygets fiskeverksamhet, i synnerhet fiskeloggbok och skeppsdagbok, samt till de delar av fartyget som är nödvändiga för att underlätta fullgörandet av observationsuppgifterna.

11. Observatören skall under sin vistelse på fartyget

11.1 vidta alla lämpliga åtgärder för att hans ombordstigning och närvaro ombord på fartyget inte skall avbryta eller hindra fisket,

11.2 respektera egendom och utrustning ombord samt sekretessen för alla handlingar som tillhör fartyget.

12. När observationsperioden är avslutad och innan fartyget lämnas skall observatören upprätta en aktivitetsrapport som skall skickas till de behöriga komoriska myndigheterna med kopia till Europeiska kommissionen. Observatören skall underteckna den i närvaro av befälhavaren som får lägga till, eller låta lägga till, de synpunkter som han anser nödvändiga och signera dessa. En kopia av rapporten skall lämnas till fartygets befälhavare när observatören går iland.

13. Fartygsägaren skall stå för observatörens kost och logi på samma villkor som gäller för befälspersoner, med hänsyn till fartygets möjligheter.

14. Observatörens lön och sociala avgifter skall betalas av de behöriga komoriska myndigheterna.

15. Fartygsägarna skall bidra till kostnaderna för vetenskapliga observationer med 20 US-dollar per dag och fartyg. Detta bidrag skall erläggas samtidigt som avgifterna och som tillägg till dessa.

KAPITEL VII – KONTROLL

1. Europeiska gemenskapen skall föra en uppdaterad förteckning över fartyg för vilka fiskelicens utfärdas enligt detta protokoll. Förteckningen skall, så snart den är upprättad och därefter varje gång den uppdateras, skickas till de komoriska myndigheter som har ansvaret för fiskerikontroll.

2. Gemenskapsfartygen får skrivas in i den förteckning som nämns i föregående punkt efter det att ett meddelande om erlagd förskottsbetalning enligt punkt 3 i avsnitt 2 i kapitel I i denna bilaga har inkommit. Fartygsägaren kan i detta fall få en bestyrkt kopia av förteckningen som får förvaras ombord i stället för fiskelicensen till dess att denna har utfärdats.

3. Inträde i och utträde ur fiskezonen

3.1 Gemenskapsfartygen skall minst tre timmar i förväg meddela de komoriska myndigheter som har ansvaret för fiskerikontroll om inträde i eller utträde ur komoriskt vatten.

3.2 Ett fartyg som meddelar utträde skall samtidigt ange sin position samt kvantitet och arter av fångst som förvaras ombord. Dessa meddelanden skall helst lämnas per fax, eller via radio för de fartyg som inte har fax.

3.3 Ett fartyg som ertappas med att bedriva fiske utan att ha underrättat de behöriga komoriska myndigheterna skall betraktas som ett fartyg utan licens.

3.4 Telefonnummer, faxnummer och e-postadresser skall också meddelas när fiskelicenserna utfärdas.

4. Kontrollrutiner

4.1 Befälhavare för gemenskapsfartyg som bedriver fiskeverksamhet i Komorernas vatten skall tillåta komoriska tjänstemän med ansvar för inspektion och kontroll av fiskeverksamhet att komma ombord, och underlätta utförandet av deras uppgifter.

4.2. Dessa tjänstemäns närvaro ombord skall inte överstiga den tid som krävs för att de skall kunna utföra sina uppgifter.

4.3. Efter varje kontroll skall ett intyg utfärdas till fartygets befälhavare.

5. Satellitövervakning

Alla gemenskapsfartyg som bedriver fiske enligt detta avtal skall övervakas med hjälp av satellit i enlighet med bestämmelserna i tillägg 3. Dessa bestämmelser träder i kraft den tionde dagen efter det att de komoriska myndigheterna har meddelat Europeiska gemenskapens delegation i Mauritius att det komoriska centret för övervakning av fiske har börjat sin verksamhet.

6. Bordning

6.1 De behöriga komoriska myndigheterna skall inom 48 timmar underrätta Europeiska kommissionen och flaggstaten om varje bordning och varje påföljd som utdöms för gemenskapsfartyg på Komorernas vatten.

6.2 Europeiska kommissionen skall samtidigt erhålla en kortfattad rapport om de omständigheter och de orsaker som lett till denna bordning.

7. Bordningsprotokoll

7.1 När den behöriga komoriska myndigheten har upprättat ett bordningsprotokoll skall detta undertecknas av fartygets befälhavare.

7.2 Underskriften skall inte påverka befälhavarens rättigheter eller hans möjligheter att försvara sig mot en anklagelse om överträdelse.

7.3 Befälhavaren skall föra sitt fartyg till den hamn som anvisas av de komoriska myndigheterna. Vid mindre överträdelser får den komoriska behöriga myndigheten tillåta det bordade fartyget att fortsätta sin fiskeverksamhet.

8. Samrådsmöte vid bordning

8.1 Innan några åtgärder avseende fartygets befälhavare eller besättning eller någon annan åtgärd beträffande fartygets last och utrustning övervägs, med undantag av sådana åtgärder som är nödvändiga för att kunna säkra bevis på en förmodad överträdelse, skall inom en arbetsdag efter det att ovannämnda uppgifter har mottagits, ett samrådsmöte hållas mellan Europeiska kommissionen och de behöriga komoriska myndigheterna, eventuellt med deltagande av en företrädare för den berörda medlemsstaten.

8.2 Under detta möte skall parterna utbyta alla sådana handlingar och all sådan information som kan bidra till att klarlägga omständigheterna kring de konstaterade händelserna. Fartygsägaren eller dennes företrädare skall underrättas om resultatet av mötet och om alla åtgärder som kan bli följden av bordningen.

9. Regler för bordning

9.1 Innan ett domstolsförfarande inleds skall ett försök göras att lösa frågan om den förmodade överträdelsen genom ett förlikningsförfarande. Detta förfarande skall avslutas senast tre arbetsdagar efter bordningen.

9.2 Vid förlikningsförfarande skall bötesbeloppet fastställas i enlighet med de komoriska reglerna.

9.3 Om frågan inte har kunnat lösas genom förlikningsförfarandet och den förs vidare till en behörig juridisk instans, skall fartygsägaren ställa en bankgaranti, vars storlek skall fastställas med hänsyn till de kostnader som har uppstått genom bordningen samt storleken på de böter och skadestånd som kan åläggas dem som begått överträdelsen, i den bank som anges av de behöriga komoriska myndigheterna.

9.4 Bankgarantin skall vara oåterkallelig tills det rättsliga förfarandet avslutats. Den skall frisläppas så snart förfarandet avslutas utan fällande dom. Vid en fällande dom som innebär lägre böter än den deponerade garantin, skall det resterande beloppet frisläppas av de behöriga komoriska myndigheterna.

9.5 Fartyget skall släppas och dess besättning skall tillåtas att lämna hamnen

- så snart de förpliktelser som följer av förlikningsförfarandet har fullgjorts, eller

- så snart en bankgaranti har ställts i enlighet med punkt 9.3 och den har godkänts av de behöriga komoriska myndigheterna, i väntan på att det rättsliga förfarandet slutförs.

10. Omlastning

10.1 Gemenskapsfartyg som vill lasta om fångst på Komorernas vatten skall göra omlastningen på redden utanför någon av Komorernas hamnar.

10.2 Fartygens ägare skall minst 24 timmar i förväg meddela de behöriga komoriska myndigheterna följande uppgifter:

- Namnen på de fiskefartyg som skall omlastas.

- Namnet på lastfartyget.

- Vikt i ton för varje art som skall omlastas.

- Dagen för omlastningen.

10.3 Omlastningen skall betraktas som ett utträde ur Komorernas vatten. Fartygen skall lämna fångstdeklarationer till de behöriga komoriska myndigheterna och meddela om de avser att fortsätta fisket eller lämna Komorernas vatten.

10.4 Varje omlastning av fångster som inte avses i punkterna ovan är förbjuden på Komorernas vatten. Den som överträder denna bestämmelse kan dömas till påföljd enligt gällande komorisk lagstiftning.

11. Befälhavare på gemenskapsfartyg som deltar i landning eller omlastning i en komorisk hamn skall tillåta och underlätta komoriska inspektörers kontroll av dessa operationer. Efter varje kontroll i hamn skall ett intyg utfärdas till fartygets befälhavare.

TILLÄGG

1. Blankett för licensansökan

2. Fiskeloggbok (IOTC)

3. Bestämmelser om satellitövervakning

Tillägg 1

ANSÖKAN OM LICENS FÖR UTLÄNDSKT FISKEFARTYG

Den sökandes namn:

………………………………………………………………………………………….

Den sökandes adress:

………………………………………………………………………………………….

Namn och adress för fartygens befraktare om annan än ovan:

………………………………………………………………………………………….

Namn och adress för eventuell företrädare (agent) i Komorerna:

………………………………………………………………………………………….

Fartygets namn:

………………………………………………………………………………………….

Fartygstyp:

………………………………………………………………………………………….

Registreringsland:

…………………………………………………………………………………………..

Registreringshamn och registreringsnummer:

…………………………………………………………………………………………..

Fartygets distriktsbeteckning:

…………………………………………………………………………………………..

Radioanropssignal och frekvens:

…………………………………………………………………………………………..

Fartygets längd:

…………………………………………………………………………………………..

Fartygets bredd:

…………………………………………………………………………………………..

Motortyp och effekt:

…………………………………………………………………………………………..

Fartygets bruttotonnage:

…………………………………………………………………………………………..

Fartygets nettotonnage:

…………………………………………………………………………………………..

Minsta antal besättningsmän:

…………………………………………………………………………………………..

Typ av fiske:

…………………………………………………………………………………………..

Avsedda målarter:

…………………………………………………………………………………………..

Begärd giltighetstid:

…………………………………………………………………………………………..

Jag intygar att ovanstående uppgifter är korrekta.

Datum Namnteckning

Tillägg 2

IOTC:S LOGGBOK FÖR TONFISKFISKE |

Långrev Levande bete Ringnot Trål Annat |

Flaggstat: ……………………………………………………………………........................... | Lastkapacitet (ton): …………………………………………........ |

Registreringsnummer: ………………………………………………………………................................... | Befälhavare: ……………………………………………………… |

Fartygsägare:......................................................................................... | Antal besättningsmän: ….…………………………………………………........................ |

Adress: …….…………………………………………………………………….... | Rapporteringsdatum: …………………………………………….. |

Rapporterat av: ………………………………………………................................. | Antal dagar till havs: | Antal fiskedagar: Antal drag: | Fiskeresa nr: |

Datum | Område | Ytvattentemp. (ºC) | Fiskeansträngning Antal använda krokar | Fångster | Använt bete Månad |

1 Använd ett blad per månad, och en rad per dag. | 3 - Med ”dag” avses den dag då långreven läggs ut. | 5 - Nedersta raden (landad vikt) skall fyllas i först vid resans avslutning. Den faktiska vikten vid landning skall anges. |

2 - I slutet av varje resa skall en kopia av loggboksuppgifterna skickas till Er kontakt eller till IOTC. | 4 - Med fiskeområde avses fartygets position. Avrunda minuterna och notera latitud och longitud. Glöm inte att ange N/S och O/V. | 6 - Alla uppgifter i denna loggbok behandlas konfidentiellt. |

Tillägg 3

BESTÄMMELSER OM METOD FÖR DATAÖVERFÖRING VID SATELLITÖVERVAKNING AV POSITIONEN FÖR GEMENSKAPSFARTYG SOM FISKAR ENLIGT FISKEAVTALET MELLAN EUROPEISKA EKONOMISKA GEMENSKAPEN OCH ISLAMISKA FÖRBUNDSREPUBLIKEN KOMORERNA

Unionen Komorerna kommer att införa ett system för övervakning av fartyg (VMS) för den nationella flottan och har för avsikt att på ett icke-diskriminerande sätt utöka detta till att omfatta samtliga fartyg som bedriver fiske i dess fiskezon. Enligt gemenskapslagstiftningen skall gemenskapsfartyg sedan den 1 januari 2000 övervakas via satellit oavsett var de bedriver fiske. Mot denna bakgrund rekommenderas de nationella myndigheterna i flaggstaterna och i Unionen Komorerna att enligt följande villkor satellitövervaka de fartyg som fiskar enligt avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust:

1. Med tanke på satellitövervakningen kommer de komoriska myndigheterna att meddela gemenskapen koordinaterna (latitud och longitud) för Komorernas fiskezon enligt nedanstående förlaga (bilaga I), innan dessa bestämmelser träder i kraft.

De komoriska myndigheterna skall överlämna dessa uppgifter i elektroniskt format, uttryckta i decimalgrader i WGS-84 datum-systemet.

2. Parterna skall utbyta uppgifter om X.25-adresser och de specifikationer som används i elektroniska meddelanden mellan respektive kontrollcenter enligt villkoren i punkterna 4 och 6. I dessa uppgifter skall i möjligaste mån ingå namn, telefon-, telex- och faxnummer samt e-postadresser (Internet eller X.400) som kan användas för vanliga meddelanden mellan kontrollcentren.

3. Fartygens position skall fastställas med en felmarginal på mindre än 500 m med ett 99 % konfidensintervall.

4. Då ett fartyg som fiskar enligt avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna och satellitövervakas enligt gemenskapslagstiftningen inträder i Komorernas fiskezon skall flaggstatens kontrollcenter omedelbart börja sända återkommande positionsrapporter (longitud, latitud, kurs och hastighet) med högst två timmars intervall till det komoriska centret för övervakning av fiske. Dessa meddelanden skall identifieras som positionsrapporter.

5. De meddelanden som avses i punkt 4 skall sändas elektroniskt i X.25-format utan något tilläggsprotokoll. Meddelandena skall skickas i realtid, enligt det format som anges i tabell II.

6. Om anordningen för permanent satellitövervakning ombord på ett fiskefartyg drabbas av tekniska problem eller tekniskt avbrott skall befälhavaren på fartyget i rimlig tid meddela de uppgifter som avses i punkt 4 till flaggstatens kontrollcenter. Under dessa förhållanden måste en positionsrapport sändas var tolfte timme så länge fartyget befinner sig i Unionen Komorernas fiskezon. Flaggstatens kontrollcenter eller fiskefartyget skall omedelbart sända dessa meddelanden till det komoriska centret för övervakning av fiske. Bristfällig utrustning skall repareras eller ersättas så snart fartyget avslutat fiskeresan eller under alla förhållanden inom högst en månad. Efter denna tidsfrist får fartyget i fråga inte påbörja någon ny fiskeresa förrän utrustningen reparerats eller ersatts.

7. Flaggstaternas kontrollcenter skall övervaka sina respektive fartygs rörelser i Komorernas vatten varannan timme. Om övervakningen av fartygen inte sker enligt fastställda villkor skall det komoriska centret för övervakning av fiske omedelbart underrättas och förfarandet i punkt 6 tillämpas.

8. Om det komoriska centret för övervakning av fiske konstaterar att flaggstaten inte meddelar de uppgifter som avses i punkt 4 skall den andra parten omedelbart underrättas.

9. De övervakningsdata som meddelas den andra parten enligt dessa bestämmelser är uteslutande avsedda för de komoriska myndigheternas kontroll och övervakning av den gemenskapsflotta som fiskar enligt avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna. Uppgifterna får under inga omständigheter vidarebefordras till andra parter.

10. Parterna har enats om att snarast möjligt, dock senast sex månader efter det att dessa bestämmelser trätt i kraft, göra allt som krävs för att uppfylla kraven beträffande de meddelanden som avses i punkterna 4 och 6.

11. Parterna har enats om att på begäran utbyta information om den utrustning som används för satellitövervakningen för att försäkra sig om att all utrustning är fullt kompatibel med den andra partens krav i samband med dessa bestämmelser.

12. Vid tvister om tolkningen eller tillämpningen av dessa bestämmelser skall parterna samråda inom den gemensamma kommitté som avses i artikel 7 i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust.

13. Dessa bestämmelser träder i kraft den tionde dagen efter det att de komoriska myndigheterna har meddelat Europeiska gemenskapens delegation i Mauritius att det komoriska centret för övervakning av fiske har börjat sin verksamhet.

Tabell I

Koordinater (latitud och longitud) för Komorernas fiskezon

Koordinater i decimalgrader | Koordinater i grader och minuter |

Ref | X | Y | X | Y |

A |

B |

C |

D |

E |

F |

G |

H |

I |

J |

K |

L |

M |

N |

O |

P |

Q |

R |

S |

T |

U |

V |

Tabell II

ÖVERFÖRING AV VMS-MEDDELANDEN TILL KOMORERNA

POSITIONSRAPPORT

Uppgift | Kod | Obligatorisk/frivillig | Kommentarer |

Ny rapport | SR | O | Systemuppgift – visar att rapporten påbörjas |

Mottagare | AD | O | Meddelandeuppgift – mottagare. Landskod enligt ISO Alfa 3 |

Avsändare | FS | O | Meddelandeuppgift – avsändare. Landskod enligt ISO Alfa 3 |

Typ av meddelande | TM | O | Meddelandeuppgift – typ av meddelande ”POS” |

Radioanropssignal | RC | O | Fartygsuppgift – fartygets radioanropssignal |

Avtalspartens interna referensnummer | IR | F | Fartygsuppgift – avtalspartens unika nummer (flaggstatens ISO-3-kod följd av ett nummer) |

Externt registreringsnummer | XR | F | Fartygsuppgift – numret på fartygets sida |

Flaggstat | FS | F | Uppgift om flaggstat |

Latitud | LA | O | Uppgift om fartygets position – i grader och minuter N/S ggmm (WGS-84) |

Totalt | LO | O | Uppgift om fartygets position – i grader och minuter O/V ggmm (WGS-84) |

Datum | DA | O | Uppgift om fartygets position – datum för registrering av position UTC (ååååmmdd) |

Tid | TI | O | Uppgift om fartygets position – tidpunkt för registrering av position UTC (ttmm) |

Slut på rapporten | ER | O | Systemuppgift – visar att rapporten är avslutad |

Tecken: ISO 8859.1

En dataöverföring skall struktureras på följande sätt:

- Dubbla snedstreck (//) och en datafältkod anger att överföringen börjar.

- Ett enkelt snedstreck (/) skiljer datafältkoden från efterföljande data.

Frivilliga uppgifter skall införas mellan ”Ny rapport” och ”Slut på rapport”.

FICHE FINANCIERE LEGISLATIVE

1. DÉNOMINATION DE LA PROPOSITION :

Proposition de règlement du Conseil relatif à la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues dans l’accord entre la Communauté économique européenne et la République fédérale islamique des Comores concernant la pêche au large des Comores, pour la période allant du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010

2. CADRE ABM / EBA (GESTION/ÉTABLISSEMENT DU BUDGET PAR ACTIVITÉS)

11. Pêche

1103. Accords Internationaux de Pêche

3. LIGNES BUDGÉTAIRES

3.1 Lignes budgétaires:

110301: “Accords internationaux de pêche”

11010404: “Accords internationaux de pêche, dépenses administratives”.

3.2 Durée de l'action et de l'incidence financière :

Le nouveau Protocole, qui contient les dispositions sur les possibilités de pêche et la contrepartie financière, a été conclu pour une période de 6 (six) ans. Il est applicable à partir du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010.

3.3 Caractéristiques budgétaires (ajouter des lignes le cas échéant) :

Ligne budgétaire | Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF |

11.0301 | DO | CD[5] | NON | NON | NON | N° 4 |

11.010404 | DO | CND[6] | NON | NON | NON | N° 4 |

4. RÉCAPITULATIF DES RESSOURCES

4.1 Ressources financières

4.1.1 Récapitulatif des crédits d'engagement (CE) et des crédits de paiement (CP)

millions d'euros (à la 3ème décimale)

…………………… | f |

TOTAL CE avec cofinancement | a+c+d+e+f |

4.1.2 Compatibilité avec la programmation financière

X Proposition compatible avec la programmation financière existante.

( Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières.

( Cette proposition peut nécessiter un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel[11] (relatives à l’instrument de flexibilité ou à la révision des perspectives financières).

4.1.3 Incidence financière sur les recettes

X Proposition sans incidence financière sur les recettes

( Incidence financière – L’effet sur les recettes est le suivant :

Note : toutes les précisions et observations relatives à la méthode de calcul de l’effet sur les recettes doivent figurer dans une annexe séparée.

Millions d’euros (à la 1ère décimale)

Avant action [Année n-1] | Situation après l’action |

Total des effectifs de ressources humaines |

5. CARACTÉRISTIQUES ET OBJECTIFS

Des précisions relatives au contexte de la proposition sont exigées dans l’exposé des motifs. La présente section de la fiche financière législative doit contenir les éléments d’information complémentaires ci-après :

5.1 Réalisation nécessaire à court ou à long terme

La flotte communautaire bénéficie de l’accord avec les Iles Comores depuis 1987 quand le premier accord de pêche entre la CE et ce pays est entré en vigueur.

La pêche communautaire dans les eaux comoriennes s’inscrit dans le cadre global de la pêche au thon dans l’océan indien centre occidental. L’accord avec les Iles Comores est en effet un élément composant le réseau des accords thoniers de l’océan indien, ensemble avec les accords Seychelles, Madagascar, Maurice et Mozambique.

Ce protocole, couvrant la période du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010, répond au besoin de sécuriser l’accès de la flotte thonière communautaire, composées de thoniers senneurs et palangriers de surface, à la zone de pêche sous souveraineté comorienne.

L’accès des navires communautaires aux zones de pêche de l’océan indien centre occidental, qui se fait dans le respect des dispositions pour la conservation des stocks thoniers établies par l’organisation régionale compétente (la « Commission de thons de l’océan indien » CTOI), est un élément essentiel pour la conservation à long terme de la position dominante de l’industrie communautaire de la pêche au thon au niveau mondial.

La contrepartie financière payée par la Communauté, conjointement avec les redevances payées par les armateurs, constitue aussi une importante source de financement pour le gouvernement comorien.

L’accord a en outre la capacité de générer un impact économique positif pour le secteur des pêches aux Comores, en particulier à travers la mise en œuvre de l’approche de partenariat et, plus en général, sur le développement économique du pays.

5.2 Valeur ajoutée de l’implication communautaire, compatibilité de la proposition avec d’autres instruments financiers et synergie éventuelle

La Communauté a commencé à conclure des accords de pêche au cours des années 70s, suite aux modifications apportées au droit de la mer. A cette époque, les Etats membre ont décidé de transférer leur compétence dans ce domaine à la Communauté (Résolution du Conseil du 3 novembre 1976) et, depuis lors, les accords de pêche font parties des compétences exclusives de la Communauté.

Comme la Commission l’a affirmé dans sa Communication sur la reforme de la politique commune de la pêche[13] et dans sa communication sur les accords de partenariat de décembre 2002, il est essentiel qu’une nouvelle politique sur les accords de pêche soit établie ensemble avec tous les partenaires, publics et privés, au sein de la Communauté. Cette détermination est une étape importante pour confirmer l’engagement de la Communauté à contribuer au développement soutenable des activités de pêche au niveau international.

Cette position a été soutenue par le Parlement européen en 2003 et, en juillet 2004, par le Conseil des Ministres.

La Communauté propose donc d’établir un nouveau type d’accords de pêche (accords de partenariat dans le domaine des pêches) afin de renforcer la coopération et assurer la mise en œuvre d’une politique de la pêche soutenable et une exploitation responsable et rationnelle des ressources dans l’intérêt réciproque des parties concernées. Afin de permettre à la flotte communautaire de pêche lointaine de consolider sa propre position, il est essentiel de pouvoir assurer, sur le plan global, une exploitation durable des stocks halieutiques.

En ce qui concerne le nouveau protocole à l’accord e pêche CE/Comores, la Commission considère que cette accord fournit des éléments clé pour :

( Promouvoir des activités de pêche durable et fournir un cadre contraignant pour toutes les parties concernées (la Communauté, les Etats membres, les opérateurs communautaires et le pays tiers) pour atteindre cet objectif ;

( Protéger et développer les activités de la pêche communautaire dans les eaux du pays tiers et améliorer leurs impact politique et socio-économique tant en Europe que, dans le cas d’espèce, aux Iles Comores.

En outre, afin de renforcer la notion du « cadre contraignant » pour toutes les parties concernées, il faut remarquer que le protocole en question contient une « clause d’exclusivité » qui ne permet pas aux navire Communautaires de pêcher dans les eaux comoriennes en dehors du cadre légal fixé par l’accord même.

Pendant la négociation du nouveau protocole, la Commission a pris en compte aussi la situation environnementale et économique aux Comores. Le protocole sera donc mis en œuvre par les deux parties tenant compte des objectifs comoriens dans les secteurs de l’environnement et du développement.

5.3. Objectifs, résultats escomptés et indicateurs connexes de la proposition dans le cadre de la gestion par activités (ABM)

La négociation et la conclusion d’accords de pêche avec des pays tiers répond à l’objectif général de maintenir et sauvegarder les activités de pêche traditionnelle de la flotte communautaire, y compris la flotte de pêche lointaine, et de développer des relations de partenariat en vue de renforcer l’exploitation durable des ressources halieutiques en dehors des eaux communautaires, tout en prenant en compte les questions environnementales, sociales et économiques.

L’objectif du protocole à l’accord de pêche CE/Comores est de garantir l’accès de 40 thoniers senneurs et 17 palangriers de surface à la zone de pêche comorienne exclusivement pour la pêche des thonidés. Conjointement avec cet objectif, l’accord vise à améliorer la pêche responsable et l’exploitation durable des ressources halieutiques dans la zone de pêche comorienne.

Le tonnage de référence (captures estimées) pour l’ensemble de la flotte communautaire a été fixé à 6000 tonnes de thonidés par an. La contrepartie financière correspondante à été fixèé à 390.000 euros par an. Toutefois, si les captures dépassent 6000 tonnes, la Communauté paie 65 euros pour chaque tonne additionnelle. En tout cas, la contrepartie financière annuelle ne peut pas dépasser 780.000 euros.

60% de la contrepartie financière (à peu près 234.000 euros par an) a été allouée par les autorités comoriennes au financement des moyens pour réaliser une pêche responsable dans les eaux comoriennes (Art. 7 du protocole).

Les indicateurs suivants seront utilisés dans le contexte du cadre ABM pour contrôler la mise en œuvre de l’accord:

( Taux d’utilisation des possibilités de pêche ;

( Données des captures et valeur commerciale de l’accord ;

( Contribution à l’emploi et à la valeur ajoutée dans la Communauté ;

( Contribution à la stabilisation du marché communautaire ;

( Contribution aux objectifs généraux de réduction de la pauvreté aux Comores, incluant la contribution à l’emploi et au développement des infrastructures et le soutien au budget de l’Etat ;

( Nombre et type de résultats concrets attendus par l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière allouée à la pêche responsable dans la zone de pêche comorienne (Art. 7 du protocole) ;

( Nombre de Commissions mixtes et réunions techniques ;

( Nombre de missions.

5.4 Modalités de mise en œuvre (indicatives)

Indiquer ci-dessous la(les) modalité(s)[14] de mise en œuvre choisie(s).

X Gestion centralisée

X directement par la Commission

( indirectement par délégation à :

( des agences exécutives,

( des organismes créés par les Communautés, tels quevisés à l’article 185 du règlement financier,

( des organismes publics nationaux/organismes avecmission de service public.

( Gestion partagée ou décentralisée

( avec des Etats membres

( avec des pays tiers

( Gestion conjointe avec des organisations internationales (à préciser)

Remarques :

6. CONTRÔLE ET ÉVALUATION

6.1 Système de contrôle

Un suivi régulier existait déjà pour les protocoles précédents entre la CE et les Comores et il est aussi prévu dans le cadre du nouveau protocole. La Commission est seule responsable pour la mise en œuvre de l’accord et assurera cette tâche tant à travers ses fonctionnaires basés à Bruxelles que via sa Délégation à l’Ile Maurice (qui est responsable aussi pour les Iles Comores).

Les demandes des licences ainsi que leur utilisation par les armateurs sont étroitement suivies par les services compétents de la Commission. Les données sur les captures sont régulièrement collectées.

La mise en œuvre de l’accord de partenariat et l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière lui afférant seront gérés à la lumière des objectifs identifiés de commun accord entre les deux parties et sur la base de la relative programmation annuelle et multi annuelle. A cet égard, la CE et les Comores s’accorderont, au sein de la Commission mixte, sur un programme sectoriel multi annuel et sur des règles détaillées de mise en œuvre, y compris des critères et procédures pour l’évaluation des résultats obtenus chaque année.

En ligne générale, de l’entrée en vigueur du protocole, les services compétents de la Commission recueillent l’information nécessaire permettant la vérification et le suivi des indicateurs listés au point 5.3.

6.2 Évaluation

Une évaluation d’ensemble (ex-post et ex-ante) du protocole à l’accord de pêche CE/Comores a été réalisée entre août et octobre 2004 avec l’assistance d’un consortium de consultants indépendants. Les résultats de l’évaluation ex-ante et ex-post sont repris dans les deux points suivants. L’évaluation complète sera bientôt disponible sur le site web de la DG FISH.

6.2.1 Évaluation ex-ante

En vue de la préparation des négociation du protocole en question, le consultant a réalisé une évaluation ex ante pour étudier les possibles développements des relations futures entre la CE et les Comores, en particulier par rapport aux conditions d’accès de la flotte communautaire aux eaux comoriennes . Cette évaluation s’est fondée sur 4 scénarios possibles : 1) statu-quo (pas de changement par rapport au protocole 2001/04) ; 2) scénario de non-accord ; 3) Augmentation du tonnage de référence, sans changement des possibilités de pêche ; 4) Réduction du tonnage de référence et des possibilités de pêche.

De tous les scénarios considérés, la non-conlusion d’un accord, ou la diminution des possibilités de pêche apparaissent comme ceux ayant les impacts les plus néfastes sur les Comores et sur la Communauté.

La reconduction des mêmes possibilités de pêche, ou une augmentation du tonnage de référence associées à celles-ci sont deux solutions vers lesquelles il semble le plus avantageux de s’acheminer. Le maintien du tonnage de référence sera plutôt au bénéfice de la Communauté dans la mesure où il est de son intérêt de conserver des tonnages de référence les plus bas possibles.

L’augmentation du tonnage de référence, et l’augmentation concomitante de la contrepartie, sera au bénéfice des Comores, sans être réellement défavorable pour la Communauté dans la mesure où il est réaliste de penser que les nouveaux tonnages de référence seront approchés ou atteints et que le rapport coût bénéfice de l’investissement continuera à être avantageux.

L’augmentation de la contrepartie de 52 500 € (tonnage de référence 5370 tonnes) sera d’un impact limité sur le budget de la Communauté, tout en lui donnant un peu plus de moyens pour atteindre l’objectif de soutien au développement du secteur de la pêche des Comores.

Pour ces deux scénarios, une augmentation raisonnable du prix de la licence senneur est recommandée dans la mesure où l’historique de l’activité des navires européens dans la zone indique que cet accord est en premier lieu au bénéfice de ce segment, et qu’à ce titre, sa contribution au montant de l’accord doit en toute logique être ré-évaluée.

6.2.2 Mesures prises suite à une évaluation intermédiaire/ex-post (leçons tirées des expériences antérieures similaires)

L’évaluation du protocole d’accord de pêche en cours entre les Comores et la Communauté européenne indique que celui-ci est efficace (les résultats sont conformes aux objectifs) dans la mesure où il permet de conforter la présence européenne dans les pêches lointaines de l’océan indien. L’efficacité de l’accord en ce domaine est préservée grâce aux bonnes performances du segment thoniers senneurs, les palangriers n’ayant pratiquement pas utilisé l’accord. L’efficacité de l’accord vis à vis de l’objectif de stabilisation du marché communautaire est beaucoup plus limitée dans la mesure où les quantités négociées ne représentent que 0,5% des besoins de la Communauté en matière d’approvisionnement en thonidés. La contribution à la stabilisation du marché est indirecte en confortant la stratégie régionale des navires européens qui capturent près de 250 000 tonnes par an dans l’océan indien. En fournissant au pays les moyens de soutenir financièrement des opérations de développement du secteur de la pêche artisanale déjà initiées sous l’impulsion de bailleurs de fonds internationaux, le protocole d’accord s’est révélé efficace. Par contre, la relative modestie des montants des actions ciblées n’a pas permis de soutenir le développement de pratiques de pêche responsable. Dans ce domaine, les Comores ont des besoins substantiels (capacité de suivi des flottilles, recherche halieutique, contrôle et surveillance). L’absence de stratégie nationale dans ce domaine, et le manque de ressources financières disponibles, n’ont pas permis au protocole d’être efficace vis à vis de cet objectif.

La bonne utilisation des possibilités de pêche négociée fait que le protocole d’accord de pêche est efficient , avec des réalisations proches ou conformes aux résultats attendus en termes d’activité globale des navires européens dans la ZEE des Comores. Ainsi, le coût réel des captures reste équivalent au coût négocié, sans cependant pouvoir dire s’il est avantageux ou non pour la Communauté dans l’absolu. Toujours est-il que l’investissement de la Communauté dans cet accord se révèle efficient en matière d’appui au secteur des pêches de la CE en permettant aux entreprises concernées de générer 5,70 € de valeur-ajoutée au bénéfice de zones dépendantes de la pêche communautaires pour 1 € investi. On doit cependant souligner que l’efficience de l’accord repose sur les bonnes performances du segment senneur. Les possibilités de pêche négociées pour les palangriers n’ont pratiquement pas été utilisées. S’agissant de l’efficience de l’accord en matière de développement du secteur de la pêche des Comores, on note que si l’accord donne au pays les moyens de soutenir son secteur artisan, la modestie des fonds en question, la nécessité perçue par les autorités comoriennes d’en faire une utilisation annuelle, et l’absence de stratégie politique font que les ressources du protocole d’accord ont davantage été utilisée pour financer des dépenses ponctuelles de fonctionnement, plutôt que des opérations novatrices d’investissement dans le développement du secteur.

La pertinence de l’accord se vérifie pour les armements senneurs communautaires qui ont besoin d’un accès aux eaux des Comores, potentiellement riches en ressources, pour pouvoir poursuivre leur stratégie de pêche aux travers des ZEE de la sous-région. Il semble beaucoup moins pertinent pour le segment palangrier qui n’a que très peu pêché dans la ZEE, malgré un tirage de licences par les armements acceptable (autour de 70%) les trois premières années du protocole, avant de chuter à 28% en 2004. Le protocole d’accord est pertinent pour la partie comorienne en offrant au pays la possibilité de valoriser le potentiel halieutique de sa ZEE, alors qu’il n’a pas les moyens techniques de le faire avec les ressources nationales.

Enfin, l’accord de pêche permet de conforter la viabilité des entreprises européennes, sachant qu’il ne leur est pas strictement indispensable. En effet, en l’absence d’accord de pêche, la ZEE des Comores est d’une importance stratégique telle que les navires européens continueront d’y venir à la condition – probable – d’obtenir le droit d’exploiter les eaux contre paiements de licences privées à des tarifs raisonnables. La position stratégique de la zone Comores se vérifie par la présence, sous un régime de licences privées, de senneurs seychellois dont le mode opératoire est comparable à celui des senneurs européens. La viabilité biologique de l’exploitation des stocks de thonidés par les flottilles européennes ne pose pas de problèmes hormis l’impact possible des prises de juvéniles d’albacore sur le stock qui restent cependant peu importantes dans la ZEE des Comores par rapport à celles réalisées dans la zone Somalie par exemple. Enfin, du fait de l’absence d’interactions entre les navires européens et le secteur des pêches des Comores, le protocole d’accord a un effet neutre sur la viabilité du secteur de la pêche national.

Il ressort de l’évaluation ex-post que le protocole d’accord de pêche en vigueur a contribué à atteindre l’objectif de soutien au secteur des pêches communautaires. Les moyens consacrés à cette politique dans le cas des Comores sont adaptés, et en rapport avec les résultats que l’on pouvait en attendre conformément au principe de proportionnalité. Il ressort cependant de l’évaluation que le protocole négocié est surtout au profit du segment senneur communautaire. La faible participation du segment palangrier est sans effet sur le budget communautaire dans la mesure où le tonnage de référence qui sert d’assiette au paiement a été réalisé, mais cette situation suggère la nécessité d’un ré-équilibrage en ce qui concerne les conditions d’accès (coût des licences) des armateurs privés aux eaux des Comores.

Concernant les objectifs de développement du secteur de la pêche des Comores et de mise en place d’une pêche responsable, la contribution de l’accord a été plus mitigée. La contrepartie financière a permis aux autorités compétentes de soutenir des opérations ponctuelles davantage liées à l’entretien de l’existant et au fonctionnement courant, ce qui en soit est déjà un résultat, mais n’a pas permis au pays d’engager des actions pilotes de développement à caractère novateur. Il est vrai que le climat politique qui a prévalu sur la période d’application du protocole (menace de sécession d’Anjouan, négociation des accords de Fomboni, préparation et adoption d’une nouvelle constitution) n’était pas favorable à la définition gouvernementale d’une stratégie de développement des pêche. D’autre part, la relative modestie de la compensation prévue par le protocole (350 250 € par an, dont 210 250 € au bénéfice de l’autorité compétente pour le financement des actions ciblées) ne permet d’espérer que des résultats à la hauteur de ces montants. A titre d’exemple, le seul financement des études de faisabilité identifiées par la FAO en soutien partiel à la stratégie de développement des pêches nationales nécessite un budget de près de 490 000 €.

Etant donné le caractère commercial des accords de pêche, rappelé par les conclusions du Conseil du 30 octobre 1997[15], ainsi que par les Conclusions du Conseil de juillet 2004, la Communauté ne peut payer plus que nécessaire pour l’accès des navires européens aux eaux des Comores, ce qui limite de facto les montants disponibles pour atteindre l’objectif de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsables. Les ressources doivent donc être trouvées parmi les moyens mis à disposition par d’autres politiques communautaires en rapport avec ces objectifs. On pense naturellement à la politique de coopération et de développement qui est déjà en action dans la région sous le 9ème FED régional avec des initiatives propres à contribuer à atteindre les objectifs de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsable (programme de développement des capacités de surveillance, programme régional de marquage des thonidés, projet de gestion durable des ressources côtières). Si une stratégie plus ciblée vers les Comores s’avère nécessaire, la Communauté européenne devra examiner d’autres moyens d’action.

6.2.3 Conditions et fréquence des évaluations futures

Avant le renouvellement du protocole, une évaluation couvrant l’entière période d’application (2005/10) sera réalisée (évaluation ex-post) afin de mesurer les indicateurs relatifs aux résultats (captures et valeur des captures) ainsi que les impacts (emplois crées et maintenus, relation entre le coût du protocole et la valeur des captures). Les indicateurs listés au point 5.3 seront utilisés afin de réaliser une évaluation ex post.

Vue la durée du protocole, la Commission pourrait décider de réaliser une évaluation intermédiaire après trois ans d’application du protocole.

7. MESURES ANTIFRAUDE

Les accords de pêches sont des accords commerciaux avec contrepartie financière versée en échange de droits de pêches. A cette compensation s’ajoute les licences payées par les armateurs communautaires autorisés à pêcher dans le cadre des accords et versées aux Etats tiers concernés.

L’utilisation de cette contrepartie est de la seule responsabilité de l’Etat tiers, souverain, qui a conclu l’accord avec la Communauté. Suivant les cas, une partie de la contrepartie financière doit servir au financement d’actions en vue d’améliorer ou soutenir la politique des pêches du pays tiers concerné.

Dans ce cas, la programmation des actions, leur exécution et l’information sur les résultats obtenus fournies à la Commission restent de la seule compétence et responsabilité de l’Etat tiers. La Commission incite cependant ce dernier à établir avec ses services un dialogue politique permanent et une concertation afin de pouvoir améliorer la gestion de l’Accord et renforcer la contribution de la Communauté à la gestion durable des ressources.

Dans les nouveaux accords de Partenariat dans le domaine de la pêche (APP), il est prévu que la Commission et l’état tiers fixent, de commun accord, les objectifs auxquels une partie déterminée de la contrepartie financière sera appliquée, ainsi que la programmation annuelle et multi annuelle à mettre en œuvre dans la poursuite de ces objectifs. Cette programmation est assujettie à une évaluation annuelle.

Dans le cas où l’implémentation du programme ne correspond pas au niveau des ressources fixé par le Protocole à cet effet, la Commission pourrait ainsi demander une diminution du pourcentage de la contrepartie financière appliqué à cette programmation.

Dans tous les cas, tout paiement effectué par la Commission dans le cadre d’un accord de pêche est soumis aux règles et aux procédures budgétaires et financières normales de la Commission. Ceci permet, notamment, d’identifier de manière complète les comptes bancaires des Etats tiers sur lesquels sont versés les montants de la contrepartie financière.

Lorsque le protocole le prévoit, la Commission analyse de manière détaillée les actions bénéficiant d’un soutien financier (partie de la contrepartie financière) tant en ce qui concerne leur programmation et la mise en œuvre par le biais du rapport fourni par la suite à la Commission. En vertu du principe de souveraineté nationale, la Commission ne peut cependant effectuer ou faire effectuer de sa propre initiative des audits financiers sur les fonds de la contrepartie financière versés aux Etats tiers.

8. DÉTAIL DES RESSOURCES

8.1 Objectifs de la proposition en termes de coûts

Crédits d’engagement en millions d’euros (à la 3 ème décimale)

Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 |

Fonctionnaires ou agents temporaires[17] (11 01 01) | A*/AD | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

B*, C*/AST | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

Personnel financé[18] par art. 11 01 02 | - | - | - | - | - | - |

Autres effectifs financés[19] par art. 11 01 04 04 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 |

TOTAL | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 |

8.2.2 Description des tâches découlant de l’action

- Assister le négociateur dans la préparation et la conclusion des négociations des accords de pêche :

- Participer aux négociations avec les pays tiers afin de conclure des accords de pêche ;

- Préparer des projets de rapport d’évaluation et notes de stratégie de négociation pour le Commissaire ;

- Présenter et défendre la position de la Commission dans le Groupe de travail « Pêche externe » du Conseil ;

- Participer dans la recherche d’un compromis avec les états membres repris dans le texte final de l’accord.

- Contrôle sur la mise en œuvre (monitoring) des accords :

- Suivi quotidien des accords de pêche ;

- Préparer et vérifier les engagements et les paiements de la compensation financière et des actions ciblées ou bien du financement pour le développement d’une pêche responsable ;

- Effectuer un rapport régulier sur la mise en œuvre des accords ;

- Evaluation des accords : aspects scientifiques et techniques

- Préparer le projet de proposition de règlement et de décision du Conseil et élaborer les textes de l’accord ;

- Lancement et suivi des procédures d’adoption.

- Assistance technique :

- Préparer la position de la Commission en vue des Commissions mixtes.

- Relations inter institutionnelles

- Représenter la Commission devant le Conseil, le Parlement Européen et les états membres dans le contexte du processus de négociation ;

- Rédiger les réponses aux questions orales et écrites du Parlement européen ;

- Consultation et coordination interservices :

- Assurer la liaison avec les autres Directions Générales dans des questions concernant les négociations et le suivi des accords ;

- Organiser et répondre aux consultations interservices.

- Evaluation

- Participer aux différents exercices d’évaluation (ex-ante, mid-term, ex-post) et évaluations d’impact ;

- Analyser les objectifs atteints et les indicateurs d’évaluation.

8.2.3 Origine des ressources humaines (statutaires)

(Lorsque plusieurs origines sont indiquées, veuillez indiquer le nombre de postes liés à chacune d'elles).

X Postes actuellement affectés à la gestion du programme à remplacer ou à prolonger

( Postes pré-alloués dans le cadre de l'exercice de APS/APB pour l'année 2005

( Postes à demander lors de la prochaine procédure de APS/APB

( Postes à redéployer en utilisant les ressources existantes dans le service concerné (redéploiement interne)

( Postes nécessaires pour l'année n mais non prévus dans l'exercice de APS/APB de l'exercice concerné

8.2.4 Autres dépenses administratives incluses dans le montant de référence

(11 01 04/05 – Dépenses de gestion administrative)

millions d'euros (à la 3ème décimale)

Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 | TOTAL |

1. Assistance technique et administrative (comprenant les coûts de personnel afférents) |

Agences exécutives[20] |

Autre assistance technique et administrative |

- intra muros |

- extra murosx | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.073[21] | 0.238 |

Total assistance technique et administrative | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.07320 | 0.238 |

(x) Le montant de 33.000 € par an concerne un expert ALAT basé à la Délégation CE à Maurice et financé sous la ligné budgétaire 11 01 04 04.

8.2.5 Coût des ressources humaines et coûts connexes non inclus dans le montant de référence

millions d'euros (à la 3 ème décimale)

Type de ressources humaines | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. |

Fonctionnaires et agents temporaires (11 01 01) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 |

Personnel financé par art. XX 01 02 (auxiliaires, END, personnel intérimaire, etc.) (indiquer la ligne budgétaire) |

Coût total des ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 |

Calcul – Fonctionnaires et agents temporaires

Se référer au point 8.2.1 le cas échéant

- 1A = € 108.000*0.3 = € 32.400

1B = € 108.000*0.15 = € 16.200

1C = € 108.000*0.15 = € 16.200

Subtotal : € 64.800 (EUR million 0.065 per year)

- 1 ALAT = 165,000 x 0.20 = 33,000

Sub- total : 33,000 € (EUR million 0.033 per year)

Total: 97,800 € per year (EUR million: 0.098 per year)

Calcul - Personnel financé par article XX 01 02

Se référer au point 8.2.1 le cas échéant

8.2.6 Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence

millions d'euros (à la 3ème décimale)

Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. | TOTAL |

11 01 02 11 01 – Missions | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.060 |

11 01 02 11 02 – Réunions et conférences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.012 |

XX 01 02 11 03 - Comités[22] |

XX 01 02 11 04 - Études et consultations |

XX 01 02 11 05 - Systèmes d'information |

2. Total autres dépenses de gestion (XX 01 02 11) |

3. Autres dépenses de nature administrative (préciser en indiquant la ligne budgétaire) |

Total des dépenses administratives autres que ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.072 |

Calcul - Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence

[1] EUT

[2] EUT

[3] EGT L 137, 2.6.1988, s. 19.

[4] EGT L 73, 15.3.2001, s. 8.

[5] Crédits dissociés

[6] Crédits non dissociés

[7] Dépenses ne relevant pas du Chapitre 11 01 01 du Titre 11 concerné.

[8] La contrepartie financière est fixée à ¬ 390.000 par an pour un volume de captures (tonnage de référence) de 6000 tonnes. Si le volume total de captures dépasse cette quant € 390.000 par an pour un volume de captures (tonnage de référence) de 6000 tonnes. Si le volume total de captures dépasse cette quantité, le montant de la contrepartie financière est augmenté de façon proportionnelle à raison de € 65/tonne, mais, en tout cas, elle ne peut pas dépasser € 780.000/an.

[9] Dépenses relevant de l'article 11 01 04 du Titre 11.

[10] Dépenses relevant du Chapitre 11 01, sauf articles 11 01 04

[11] Voir points 19 et 24 de l'accord interinstitutionnel.

[12] Des colonnes supplémentaires doivent être ajoutées le cas échéant, si la durée de l'action excède 6 ans.

[13] COM (2002) 181 final du 28 May 2002

[14] Si plusieurs modalités sont indiquées, veuillez donner des précisions dans la partie «Remarques» du présent point.

[15] Doc. Conseil 11784/97 du 4 novembre 1997

[16] Tel que décrit dans la partie 5.3.

[17] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence.

[18] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence.

[19] Dont le coût est inclus dans le montant de référence.

[20] Il convient de mentionner la fiche financière législative se rapportant spécifiquement à l'agence/aux agences exécutive(s) concernée(s).

[21] L’année n+5 prévoit aussi la dépense (€ 40.000) pour la réalisation, par un consultant externe, d’une étude d’impact sur la mise en œuvre du protocole arrivant à échéance.

[22] Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.