Fler domstolar har inrättats som svar på covid-19-pandemins konsekvenser, men det låga antalet domare per invånare är en utmaning. Under det larmtillstånd som utlystes den 14 mars 2020 var domstolarnas verksamhet begränsad under tre månader och tidsfristerna för förfaranden upphävdes. För att hantera den eftersläpning som detta medför och den förutsebara ökningen av antalet rättstvister har 19 nya domstolar inrättats sedan december 2020 och ytterligare 14 ska inrättas fram till slutet av 2021. De nya domstolarna ska huvudsakligen pröva socialrättsliga mål, handelsmål och förvaltningsmål. I allmänhet är dock antalet domare per invånare fortfarande ett av det lägsta i EU, vilket också kan påverka det spanska domstolsväsendets effektivitet. Budgeten per capita för domstolsväsendet och budgeten som procentandel av BNP är oförändrade sedan 2017 och båda siffrorna ligger kring EU-genomsnittet.

Cepej (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States.

Ombudsmannen har granskat många fler klagomål sedan pandemins början. Ombudsmannen (Defensor del Pueblo), som är parlamentets höga kommissarie för försvar av medborgarnas grundläggande rättigheter och medborgerliga friheter och övervakar den offentliga förvaltningens och de offentliga myndigheternas verksamhet, är också Spaniens nationella institution för mänskliga rättigheter. Ombudsmannen utses av parlamentet. Förhandlingarna om utnämningen mellan de politiska partierna pågår fortfarande, vilket innebär att ombudsmannen har tjänstgjort tills vidare sedan 2017, när den föregående mandattiden löpte ut. Antalet klagomål som mottogs av ombudsmannen ökade betydligt under 2020: ombudsmannen tog emot 28 028 klagomål (jämfört med 20 215 under 2019) och 909 framställningar om granskning av konstitutionsenligheten vid konstitutionsdomstolen (från 135 under 2019). Oftast rör klagomålen nödåtgärderna i samband med covid-19, försenad rättskipning, sysselsättning, social trygghet och migration. Dessutom har ombudsmannen haft en aktiv funktion under pandemin genom att vidta 406 åtgärder på eget initiativ, bl.a. rekommendationer om interner, ankomsten av migranter till Kanarieöarna och stängningen av förvarsenheter för migranter medan gränserna tillfälligt var stängda.

De autonoma regionerna utsågs till behöriga myndigheter för genomförandet av nödåtgärderna i samband med covid-19-pandemin. Under 2020 utlyste regeringen larmtillstånd vid tre olika tillfällen. Det andra larmtillståndet var begränsat till en rad kommuner i den autonoma regionen Madrid under 15 dagar. Det tredje larmtillståndet godkändes av deputeradekammaren och förlängdes till den 9 maj 2021. Det var mindre inskränkande än det första larmtillståndet och innebar att de autonoma regeringarna utsågs till behöriga myndigheter för genomförandet av nödåtgärderna. Parlamentets verksamhet har fortsatt under pandemin och det har fortfarande utövat kontroll över nödåtgärderna. Hälsoministern har var 15:e dag lämnat information om antagna och genomförda åtgärder till parlamentets utskott för hälsa och konsumtion. Den 14 juli 2021 förklarade konstitutionsdomstolen att vissa bestämmelser i det kungliga dekret som utlyste det första larmtillståndet stred mot konstitutionen på grund av begränsningarna av rörelsefriheten. Konstitutionsdomstolen granskar för närvarande också ett annat klagomål över det andra larmtillståndet samt flera enskilda överklaganden om mötesfriheten under pandemin. Berörda parter har hävdat att regeringens upprepade bruk av den konstitutionsenliga befogenheten att lagstifta genom lagdekret vid särskilda och brådskande behov begränsar de berörda parternas deltagande i lagstiftningsförfarandet. Efter att larmtillståndet upphörde den 9 maj 2021 måste enligt lag de autonoma regionernas åtgärder som begränsar de grundläggande rättigheterna förhandsgodkännas av domstol genom ett domstolsbeslut. Den 4 maj 2021 antog regeringen ett kungligt lagdekret om ett förfarande som gör det möjligt för Högsta domstolens avdelning för förvaltningsmål att pröva dessa domstolsbeslut för att säkerställa en enhetlig tillämpning i hela landet.

De spanska advokaternas allmänna råd (2021), Bidrag från de spanska advokaternas allmänna råd till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen.

Det europeiska nätverket av nationella människorättsinstitutioner (ENNHRI) (2021), ENNHRI:s bidrag till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen.

Det oberoende rättsforumet (2021), Bidrag från det oberoende rättsforumet till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen.

Domarförbundet ”Francisco de Vitoria” (2021), Bidrag från domarförbundet ”Francisco de Vitoria” till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen.

Domstolsrådet – Metroscopia (2020), La justicia vista por los jueces ( https://www.poderjudicial.es/cgpj/es/Temas/Transparencia/Buen-Gobierno--Codigo-etico-y-Comision-de-Etica-Judicial/Encuestas-de-satisfaccion/Encuesta-realizada-por-Metroscopia-a-la-Carrera-Judicial--Octubre-2020- ).

Domstolsrådets tekniska kansli (2021), Rättslig rapport om verkan av grundlag nr 4/2021 av den 29 mars.

Ekonomi- och finansministeriet 2020, Årsrapport om övervakning av offentlig upphandling i Spanien, december 2020.

El Diario (2021), ”Atacadas las sedes del colectivo Lambda y de una ONG africana en Valencia” ( https://www.eldiario.es/comunitat-valenciana/atacadas-sedes-colectivo-lambda-ong-africana-valencia_1_7801536.html ).

El Mundo (2021a), ”La sede de Cogam amanece vandalizada con mensajes tránsfobos” – 3 april 2021– ( https://www.elmundo.es/madrid/2021/04/03/60684e8d21efa01e1a8b45f1.html ).

El Mundo (2021b), ”Más de 2.500 jueces se dirigen a la Comisión Europea para alertar del ’riesgo grave de violación del Estado de Derecho’ en España” – 12 april 2021 – ( https://www.elmundo.es/espana/2021/04/12/607420c7fdddff671d8b45fa.html ).

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn.

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1153 av den 20 juni 2019 om fastställande av bestämmelser för att underlätta användning av finansiell information och andra uppgifter för att förebygga, upptäcka, utreda eller lagföra vissa brott och om upphävande av rådets beslut 2000/642/RIF.

Europapress (2021), ”Los jueces achacan el giro de Moncloa de retirar la reforma del CGPJ a la ’presión’ ejercida y el ’toque’ de Europa” – 21 april 2021 ( https://www.europapress.es/nacional/noticia-jueces-acogen-satisfaccion-retirada-reforma-cgpj-cambiar-mayorias-urgen-renovar-20210421142512.html ).

Europarådet: Ministerkommittén (2000), Recommendation of the Committee of Ministers to member States on the freedom of exercise of the profession of lawyer (rekommendation nr R(2000)21) ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016804d0fc8 ).

Europarådet: Ministerkommittén (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016805afb78 ).

Europarådet: Ministerkommittén (2021), Guidelines of the Committee of Ministers of the Council of Europe on the efficiency and the effectiveness of legal aid schemes in the areas of civil and administrative law (CM(2021)36) ( https://search.coe.int/cm/pages/result_details.aspx?objectid=0900001680a1a347 ).

Europarådet: plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet (2021), Countries: Spain ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/spain ).

Europarådet: Rådgivande rådet med europeiska domare (CCJE) (2007), Opinion no.10 (2007) to the attention of the Committee of Ministers of the Council of Europe on the Council for the Judiciary at the service of society ( https://rm.coe.int/168074779b ).

Europarådet: Rådgivande rådet med europeiska domare (CCJE) (2020), Opinion No. 23 on the role of the Associations of Judges in supporting the judicial independence ( https://www.coe.int/en/web/ccje/opinion-no.-23-on-the-role-of-judicial-associations-2020- ).