SV Europeiska unionens officiella tidning C 103/16

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2014/C 103/09)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (2)

ANSÖKAN OM ÄNDRING ENLIGT ARTIKEL 9

”CROTTIN DE CHAVIGNOL”/”CHAVIGNOL”

EG-nr: FR-PDO-0217-01004-15.06.2012

SGB ( ) SUB ( X )

1. Rubrik I produktspecifikationen som berörs av ändringen

— ☐ Produktens beteckning — ☒ Produktbeskrivning — ☐ Geografiskt område — ☒ Bevis på ursprung — ☒ Framställningsmetod — ☐ Samband — ☒ Märkning — ☒ Nationella krav — ☐ Annat (specificera)

2. Typ av ändring(ar)

— ☐ Ändring av sammanfattande dokumentet eller sammanfattning — ☒ Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts — ☒ Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) — ☐ Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3. Ändring(ar)

Produktbeskrivning

De förtydliganden som görs gör det möjligt att bevara produktens karakteristiska egenskaper och undvika avvikelser, enligt följande:

— Ostmassans blandade, huvudsakligen mjölkbaserade karaktär preciseras.

— Formen på ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol” preciseras (rundade kanter, mittdiametern är större än diametern vid övre respektive undre kanten). Detta är en följd av den obligatoriska vändningen av ostmassan medan den ligger i formen.

— Torrsubstansen och fetthalten har en mycket stor betydelse för produktens organoleptiska egenskaper. Följaktligen fastställs den totala torrsubstanshalten (mellan 37 g och 45 g per ost).

— Det har varit nödvändigt att fastställa en maximal vikt för ostarna (90 g) eftersom vikten även inverkar på mognadslagringsprocessen (och följaktligen på de organoleptiska egenskaperna) genom förhållandet mellan yta/volym.

Den osttyp som går under benämningen ”långlagrad” introduceras för att man ska kunna tillvarata de metoder som används av vissa mognadslagrare och producenter på gårdsnivå som har valt att förlänga mognadslagringen för vissa ostar, utöver vad som krävs enligt produktspecifikationen, varvid de tillämpar en traditionell sakkunskap om mognadslagring i slutna utrymmen. Även om bara en liten del av den ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol” som släpps ut på marknaden berörs önskade gruppen precisera denna möjlighet i produktspecifikationen i syfte att bevara denna metod, som har en positiv inverkan på ostens smak. Den framställda ostens egenskaper beskrivs enligt följande: färgen kan bli mörkare, rent av kastanjebrun, och ostmassans textur blir mjuk.

Bevis på ursprung

På grund av ändringar av nationella lagar och andra författningar har rubriken ”Bevis för att produkten har sitt ursprung i det avgränsade geografiska området” konsoliderats och omfattar nu bland annat de krav på anmälan och registrering som rör produktens spårbarhet och kontrollen av produktionsförhållandena. Kontrollen av ursprungsbeteckningens produktspecifikation regleras genom en kontrollplan som tagits fram av ett kontrollorgan.

Framställningsmetod

Besättning, ras, avel, utfodring

Det preciseras att besättningen senast den 1 januari 2017 uteslutande ska bestå av getter av rasen Alpine. Den lantras som tidigare var mycket vanlig i distriktet Sancerrois har numera försvunnit. Rasen Alpine är den ras som uppvisar störst likhet med denna ras, både i fråga om morfologi och i fråga om dess låga produktivitet och anpassningsförmåga till en buskrik, kuperad miljö. Andra getraser med större kroppsform och högre produktivitet är anpassade till slättområden och lämpar sig inte för den mer kuperade terrängen i det område som beteckningen gäller. Användningen av denna ras motsvarar användningen i det geografiska området vid tidpunkten för ursprungsbeteckningens erkännande 1976, men som på den tiden inte hade kodifierats.

För att säkerställa upprätthållandet av ett ekosystem som är gynnsamt för en naturlig mikroflora i mjölken och för en bättre djurvälfärd har det fastställts minimiytor per get dels vad gäller halmtäcke, dels vad gäller motionsutrymme. Följaktligen från och med den 1 januari 2017 ska getter som lever permanent i getstall ha tillgång till en halmtäckt yta på minst 2 m2 per get, medan fribetande getter ska ha tillgång till en halmtäckt yta på minst 1,5 m2 och getter som har tillgång till ett motionsutrymme ska ha tillgång till en halmtäckt yta på minst 1,5 m2 och ett motionsutrymme på minst 1,5 m2.

Reglerna avseende besättningens utfodring har preciserats enligt följande:

— Grovfodret har blivit en viktig del i utfodringen av besättningen i syfte att stärka kopplingen till det geografiska området genom ett foder som kommer från området. Fodret ska stå för minst 50 % av torrsubstansen i den dagliga ransonen och ska till minst 70 % bestå av gräs, hö eller rundbalar. Det är förbjudet att utfodra getterna med ensilage. För att säkra jordbruksföretagens foderförsörjning, särskilt i samband med fuktiga vårar, är rundbalar tillåtna, men de får inte utgöra mer än 50 % av torrsubstansen i det foder som djuren äter dagligen. Senast den 1 januari 2017 ska fodret till fullo produceras i det geografiska området för ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol”.

— Tillskottsfoder som består av koncentrerat och/eller torkat foder får utgöra högst 50 % av torrsubstansen i den dagliga ransonen och ska utgöras av råvaror som kan integreras i huvudfodret och som tas upp på en positivlista. Åtminstone hälften av dessa ska ha producerats inom det geografiska området.

— Senast den 1 januari 2017 ska följaktligen totalt sett minst 75 % av torrsubstansen i den totala dagliga foderranson som ges till mjölkbesättningen ha producerats inom det geografiska området.

— Dessutom har följande bestämmelse avseende ett jordbruksföretags tillgängliga foderareal införts: Senast den 1 januari 2017 ska den minsta foderareal som i praktiken används årligen för getbesättningens utfodring uppgå till minst 1 hektar per 12 getter och vara belägen inom det geografiska området. Jordbruksföretagets egen gräsmarksareal ska uppgå till minst 1 hektar per 24 getter. För att uppfylla detta krav är det emellertid tillåtet att köpa in foder med ursprung i det geografiska området. I detta fall ska en motsvarande areal fastställas på grundval av att 4 ton torrsubstans = 1 hektar foderareal. Denna motsvarighet begränsas till hälften av besättningens årskonsumtion.

Den mjölk som används

Det preciseras att den mjölk som används ska vara obehandlad, ohomogeniserad helmjölk från get som inte genomgått någon värmebehandling. Därigenom bevaras mjölkens naturliga mikroflora. Mjölkens lagringstid är begränsad. Mjölken ska användas inom 24 timmar efter den sista mjölkningen.

Framställning

Löpläggningen regleras noga och ostmassans blandade, huvudsakligen mjölkbaserade karaktär bevaras. Den förberedande mognadslagringen syftar till att öka den syrabildande floran i mjölken. Då denna löpläggningsteknik kräver en viss precision har det varit nödvändigt att reglera temperaturen och tiden.

Den förberedande avrinningen över duk följt av avrinning i en konformad form, varvid minst en vändning ska genomföras, utgör en avgörande etapp i processen för att framställa ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol”. Den inverkar på ostens textur och form.

Djupfrysning av ostmassan för senare bearbetning är tillåten och kompletterar de insatser som görs för att sprida ut produktionen och tillfredsställa efterfrågan under vintern i samband med nyårsfirandet. Den förberedande avrinningen över duk är förenlig med djupfrysning av ostmassan för senare bearbetning. Studier har visat att denna djupfrysning av ostmassan för senare bearbetning inte har någon inverkan på ostens organoleptiska egenskaper när den andel djupfryst ostmassa som tillsätts begränsas till 50 %. Lagringstiden för den djupfrysta ostmassan har begränsats till 15 månader för att undanröja risken att den djupfrysta ostmassans egenskaper förändras under lagringen. Den ost som framställs av djupfryst ostmassa får inte märkas med termen ”gårdsproducerad” eller eventuella uppgifter som anger att produkten skulle komma från en bondgård. Den precisering som gjorts motsvarar det aktuella bruket.

Villkoren för saltning har preciserats enligt följande: Saltningen ska genomföras genom torrsaltning, i ostmassan eller på ytan. Denna metod möjliggör en god anpassning av den mängd salt som ska tillföras utifrån utvecklingen av ostmassans egenskaper.

Mognadslagring, förpackning

Ympning med sammansatta ytfloror (jäst och mögel) är tillåten. Detta gäller mognadslagringsfloror eller ytfloror som består av naturliga floror som finns i den obehandlade mjölken, floror som utvecklats i osttillverkningsvassle och kommersiella floror tillhörande familjen mögel inom släktena Geotrichum och Penicillium och tillhörande familjen jästsvampar.

Den tidigare översända produktspecifikationen innehåller ett fel eftersom mognadslagringstiden enligt den ska räknas från det att osten tas ur formen, medan det i motsvarande nationella text hänvisas till framställningsdagen (vilket för aktörerna motsvarar formläggningsdagen). I syfte att förtydliga bestämmelsen föreslås det att man ska precisera att mognadslagringstiden ska räknas från datumet för formläggningen. Det rör sig inte i något fall om en minskning av denna tid.

Mognadslagringen spelar en mycket viktig roll för utvecklingen av produktens organoleptiska egenskaper. Genom torkningstakten och torkningsförhållandena (temperatur över 10 °C och relativ luftfuktighet över 70 %) går det att reglera etableringen av de ytfloror som kommer att vara avgörande för mognadslagringens fortsättning. Genom en andra etapp där ostmästaren bedömer alla parametrar, förutom kravet på en temperatur över 0 °C, är det möjligt att inrikta mognadslagringen på ”långlagrade” ostar. I detta fall lagras ostarna i slutna utrymmen efter den traditionella mognadslagringsetapp som möjliggör uppkomsten av ett blåaktigt täcke.

Lagring vid en temperatur under 10 °C (men över 0 °C) är tillåten under högst 72 timmar för att mognadslagrarna ska kunna samla in icke-mognadslagrade ostar.

Märkning

Varje ost, eller ostparti, ska åtföljas av en märkning med fastställda obligatoriska uppgifter.

Det är obligatoriskt att anbringa Europeiska unionens symbol för skyddad ursprungsbeteckning (SUB) på etiketten. Logotypen ”INAO” ska strykas.

Preciseringar görs om beteckningens användning samt om de beteckningar som godkänns i märkningen, i reklam, på fakturor och i handelsdokument.

Nationella krav

En tabell med de viktigaste punkterna att kontrollera läggs till.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (3)

”CROTTIN DE CHAVIGNOL”/”CHAVIGNOL”

EG nr: FR-PDO-0217-01004-15.06.2012

SGB ( ) SUB ( X )

1. Beteckning

”Crottin de Chavignol”/”Chavignol”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.3 – Ost

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

Osten med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol” framställs genom mjölkkoagulering av obehandlad helmjölk från get, med tillsats av en mindre mängd löpe. Ostmassan genomgår förberedande avrinning över duk. Mognadslagringstiden ska uppgå till minst 10 dagar från och med datumet för formläggningen. Osten har en tunn, elfenbensvit skorpa med eller utan vit- eller blåmögel och kan förekomma i en mörkare, rent av kastanjebrun, nyans hos de ostar som går under benämningen ”långlagrad”. Långlagrad ost är täckt med blåmögel av släktet Penicillium och har mognadslagrats i ett slutet utrymme, vilket ger ostmassan en mjuk karaktär. ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol” har en platt, cylindrisk form med en mycket svag utbuktning längs ytterkanten. Kanterna är rundade. Mittdiametern är större än diametern vid övre respektive undre kanten.

Följande är de analytiska egenskaperna hos ostar med beteckningen ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol”:

— Den totala torrsubstansen uppgår till mellan 37 g och 45 g per ost.

— Torrsubstansen består till minst 45 % av fett.

— Vikten uppgår till mellan 60 g och 90 g när osten lämnar tillverkaren.

3.3 Råvaror (endast för bearbetade produkter)

Den mjölk som används ska senast den 1 januari 2017 komma från en besättning som uteslutande består av getter av rasen Alpine.

3.4 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Fodret ska stå för minst 50 % av torrsubstansen i den dagliga ransonen och ska till minst 70 % bestå av gräs, hö eller rundbalar.

Rundbalarna får inte utgöra mer än 50 % av torrsubstansen i det foder som djuren äter dagligen. Ensilage är förbjudet.

Senast den 1 januari 2017 ska fodret till fullo produceras i det geografiska område som beteckningen avser.

Tillskottsfoder som består av koncentrerat och/eller torkat foder får utgöra högst 50 % av torrsubstansen i den dagliga ransonen och ska utgöras av råvaror som kan integreras i huvudfodret och som tas upp på en positivlista.

Åtminstone hälften av dessa ska ha producerats inom det geografiska området.

Senast den 1 januari 2017 ska följaktligen minst 75 % av torrsubstansen i den totala dagliga foderranson som ges till mjölkbesättningen ha producerats inom det geografiska område som definieras i punkt 4 nedan.

Senast den 1 januari 2017 ska för övrigt den minsta foderareal som i praktiken används årligen för getbesättningens utfodring uppgå till minst 1 hektar per 12 getter och vara belägen inom det geografiska område som definieras i punkt 4 nedan. Jordbruksföretagets egen gräsmarksareal ska uppgå till minst 1 hektar per 24 getter. För att uppfylla detta krav är det emellertid tillåtet att köpa in foder med ursprung i det geografiska området. I detta fall ska en motsvarande areal fastställas på grundval av att 4 ton torrsubstans = 1 hektar foderareal. Denna motsvarighet begränsas till hälften av besättningens årskonsumtion.

3.5 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Mjölkproduktionen samt framställningen och mognadslagringen av ost ska äga rum inom det geografiska område som definieras i punkt 4.

3.6 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

Ej tillämpligt.

3.7 Särskilda regler för märkning

Märkningen av varje ost eller ostparti med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol” ska innehålla följande:

— Ursprungsbeteckningens namn skrivet i bokstäver med en storlek som motsvarar minst två tredjedelar av storleken på de största bokstäver som förekommer i märkningen.

— Uppgiften ”appellation d’origine protégée” (skyddad ursprungsbeteckning).

— Europeiska unionens symbol för skyddade ursprungsbeteckningar (SUB).

Oberoende av de lagstadgade regler som gäller för ostar i allmänhet är det förbjudet att i märkningen, i reklam, på fakturor eller i handelsdokument använda en eventuell annan beteckning eller en eventuell annan uppgift tillsammans med den nämnda beteckningen, med undantag för följande:

— Särskilda varumärken.

— Beteckningar avseende mognadslagring.

All ost som säljs via en mellanhand ska vara försedd med en individuell etikett.

Namnet ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol” följt av uppgiften ”Appellation d'origine protégée” (skyddad ursprungsbeteckning) måste finnas på fakturor och handelsdokument.

4 Kort beskrivning av det geografiska området

Mjölkproduktionen samt framställningen och mognadslagringen av ost ska äga rum i det geografiska området, som sträcker sig över jordbruksregionen Pays-Fort i distriktet Sancerrois och angränsande områden. Det geografiska området utgörs av kommuner i följande departement:

— I Cher:

Kantonerna Aix-d’Angillon, Baugy, La Chapelle-d’Angillon, Henrichemont, Léré, Levet, Mehun-sur-Yèvre, Nérondes, Saint-Doulchard, Saint-Martin-d’Auxigny, Sancergues, Sancerre och Vailly-sur-Sauldre – samtliga kommuner

Följande kommuner inbegrips också: Argent-sur-Sauldre, Aubigny-sur-Nère, Blancafort, Bourges, Bussy, Cerbois, Civray, Corquoy, Lantan, Lazenay, Limeux, Lunery, Mareuil-sur-Arnon, Morthomiers, Nançay, Neuvy-sur-Barangeon, Oizon, Osmery, Plou, Poisieux, Preuilly, Primelles, Quincy, Raymond, Saint-Denis-de-Palin, Saint-Florent-sur-Cher, Saint-Germain-des-Bois, Saint-Laurent, Serruelles, Le Subdray, Villeneuve-sur-Cher och Vouzeron.

— I Loiret:

Kantonen Châtillon-sur-Loire – samtliga kommuner.

Följande kommuner inbegrips också: Bonny-sur-Loire, Cerdon, Coullons, Faverelles, Ousson-sur-Loire, Poilly-lès-Gien, Saint-Brisson-sur-Loire, Saint-Martin-sur-Ocre och Thou.

— I Nièvre:

Kantonerna Cosne-Cours sur Loire Nord och Cosne-Cours sur Loire Sud – samtliga kommuner

Följande kommuner inbegrips också: Arquian, Bulcy, Donzy, Garchy, La Charité-sur-Loire, Mesves-sur-Loire, Narcy, Pouilly-sur-Loire, Raveau, Saint-Andelain, Saint-Laurent-l’Abbaye, Saint-Martin-sur-Nohain, Saint-Quentin-sur-Nohain, Suilly-la-Tour, Saint-Vérain, Tracy-sur-Loire och Varennes-lès-Narcy.

5 Samband med det geografiska området

5.1 Specifika uppgifter om det geografiska området

Det geografiska området har sitt centrum i jordbruksregionen Pays-Fort i distriktet Sancerrois och breder ut sig över följande angränsande regioner: Champagne berrichonne, Coteaux de la Loire och Sologne. Dessa kännetecknas av gräsmarker med lerjordar och ler-kalkjordar, som lämpar sig väl för getters fodermedel.

Detta område har traditionellt sett varit en fattig jordbruksregion. Genom blandodlingsjordbruk, vallodling, vinodling, fruktodling och uppfödning av små lantrasidisslare utvecklades en självhushållande getproduktion. Vid dessa jordbruksföretag sköttes såväl getuppfödningen som ostförädlingen av kvinnor. Metoden med förberedande avrinning var ett sätt för kvinnorna i Berry att kunna skjuta upp den överhängande formläggningen så att denna uppgift inte behövde utföras förrän de genomfört sina andra hushålls- eller yrkessysslor, vilka var många till antalet vid dessa jordbruksföretag inriktade på blandjordbruk och blandad djuruppfödning.

Termen ”crottin” lär komma från ordet ”crot” som betyder hål på Berry-dialekten och som skulle syfta på de flodkanter dit kvinnorna begav sig för att tvätta. Bönderna använde den leriga jorden runt dessa ”hål” till lergodstillverkning. Till att börja med gjorde de små oljelampor och senare tillverkade de små former för osttillverkning.

Getuppfödningen och ostförädlingen har följaktligen utgjort en kompletterande resurs för jordbrukarna i det geografiska området åtminstone sedan 1500-talet. I Berrys jordbruks- och vinodlingsområden tjänade dessa små ostar ofta som föda för arbetarna eller daglönarna ute på fälten eller på vinodlingarna. Beroende på årstiden och tillgången till eller bristen på mjölk förekom ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol” ömsom med, ömsom utan vit- eller blåmögel, eller rent av som ”långlagrad” mitt i vintern.

Dagens framställningsteknik bygger på den traditionella framställningstekniken. Osten framställs genom mjölkkoagulering av obehandlad helmjölk från get som huvudinslag, med tillsats av en mindre mängd löpe. Vid framställningen genomgår ostmassan en obligatorisk förberedande avrinning över duk. Därefter formas ostmassan i en konformad form med fastställda mått. Den vänds minst en gång medan den ligger i formen. Mognadslagringen pågår i minst 10 dagar vid kontrollerade förhållanden vad gäller temperatur och luftfuktighet. Etappen för lagring i slutna utrymmen för tillverkning av ”långlagrad” ost kompletterar den kortaste mognadslagringsperioden.

5.2 Specifika uppgifter om produkten

”Crottin de Chavignol”/”Chavignol” är en ost av obehandlad helmjölk från get. Den är liten till storleken och har en platt, cylindrisk form med en mycket svag utbuktning vid mittdiametern. Osten har en tunn skorpa med eller utan vit- eller blåmögel.

Ost som går under benämningen ”långlagrad” är täckt med blåmögel av släktet Penicillium och har en mjuk ostmassa.

5.3 Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Användningen av en konformad form med fastställda mått ger ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol” dess karakteristiska form. Denna förstärks av att ostmassan vänds i formen halvvägs genom avrinningen. Formen på ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol” kan dessutom kopplas till ett framställningsdiagram enligt vilket det ska ske en förberedande avrinning av ostmassan.

Den förberedande avrinningsetappen, som ger den färska osten den förväntade fukthalten när osten tas ur formen, och formen (förhållandet vikt/yta) inverkar på mognadslagringsflororna så att ”Crottin de Chavignol”/”Chavignol” får sina karakteristiska egenskaper. Formen har även ett samband med användningen av en form med etablerat lokalt ursprung.

”Crottin de Chavignol”/”Chavignol” kännetecknas också av ett varierande utseende (tunn skorpa, med eller utan vit- eller blåmögel, en kastanjebrun nyans med blåmögel för den ”långlagrade” osttypen).

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCChavignol.pdf

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012.

(3) Ersatt av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012.

(4) Se fotnot 3.