1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet och kommissionen och uppmanar dem att beakta dessa i samband med förhandlingarna: a) Att fortsätta att verka för ett brett, övergripande och rättsligt bindande avtal som grundar sig på ett gemensamt åtagande i fråga om de mänskliga rättigheterna, som täcker allt samarbete mellan parterna och som innebär en intensifiering jämfört med det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet, både i fråga om åtagandenas omfattning och de frågor de täcker. Att betona att avtalet bör innehålla mekanismer för kontroll av att de viktigaste delarna av avtalet efterlevs. b) Att framhålla att Rysslands kränkningar av Georgiens självständighet och territoriella integritet och Rysslands roll i gastvisten i början av 2009 i hög grad har äventyrat förbindelserna mellan EU och Ryssland och förhandlingarna om det nya avtalet. c) Att betona att EU:s förbindelser med Ryssland måste grundas på respekt för de folkrättsliga principerna och samtliga bindande avtal och fördrag som Ryssland och EU:s medlemsstater anslutit sig till, inklusive FN-stadgan, Europakonventionen, energistadgefördraget samt de bestämmelser och åtaganden som gäller samtliga medlemmar av OSSE och Europarådet. d) Att betona att ett nära partnerskap, ett förstärkt samarbete och goda grannrelationer mellan Europeiska unionen och Ryssland, liksom den amerikanska regeringens nya politik gentemot Ryssland, kan utgöra en stabil grund och en förutsättning för stabilitet, säkerhet och välstånd i Europa och i hela världen, samt att välkomna den amerikanska regeringens uttalanden om de stora möjligheterna till samarbete med Ryssland. e) Att upprätta en samrådsmekanism inom den höge representantens ansvarsområde, som skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att i god tid samråda med varandra i alla bilaterala frågor – överenskommelser eller tvister – som rör Ryssland och som kan komma att påverka andra medlemsstater och EU som helhet, för att på så sätt möjliggöra en så enig hållning från EU:s sida som möjligt, genom att se till att varje medlemsstats intressen tas i beaktande och därmed undvika risken för att en medlemsstat blockerar förhandlingarna i ett senare skede. f) Att framhålla att det nya avtalet måste stärka den parlamentariska samarbetskommitténs roll, detta för att stärka de parlamentariska aspekterna av samarbetet mellan EU och Ryssland. g) Att påminna om de åtaganden som både EU och Ryssland har kommit överens om på internationell nivå, särskilt i egenskap av medlemmar av Europarådet och OSSE, och ta med den ryska regeringen upp frågor om människorättssituationen och den avtrappade utvecklingstakten för det civila samhället i Ryssland och att uppmana regeringen att garantera yttrande- och föreningsfriheten genom att anpassa lagstiftningen avseende det civila samhället så att den lever upp till Rysslands europeiska och internationella åtaganden. Att uppmana den ryska regeringen också att vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att skapa ett gynnsamt arbetsklimat för människorättsorganisationerna och de oberoende välgörenhetsorganisationer som arbetar för att främja de kulturella förbindelserna mellan Ryssland och EU:s medlemsstater, samt att stoppa trakasserierna mot människorättsförsvarare och avstå från att vidta kraftfulla administrativa åtgärder mot dessa organisationer. h) Att uppmana Rysslands regering att fullt ut respektera mediernas frihet och garantera politiska och ekonomiska förhållanden som gör att de oberoende medierna kan arbeta normalt. Att med kraft uppmana Rysslands regering att sätta stopp för det ständiga våldet mot och förföljelserna av journalister. i) Att påminna om president Medvedevs offentliga åtagande att förstärka rättsstatsprincipen i Ryssland och ta upp farhågor om Rysslands rättsväsende och rättsliga system. j) Att betrakta att den människorättsdialog som EU och Ryssland ska föra var sjätte månad inte har lett till några påtagliga resultat sedan dialogen inrättades 2005. Dialogen bör omarbetas för att möjliggöra en betydelsefull och resultatinriktad dialog om frågor om mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter i både Ryssland och EU och om ett samarbete mellan EU och Ryssland i människorättsfrågor som tas upp i internationella forum. k) Att därför begära att det görs en ordentlig genomgång av de samråd som bedrivs mellan EU och Ryssland i människorättsfrågor, varvid man bland annat bör ge oberoende icke-statliga organisationer från Ryssland och EU en formell roll, se till att tjänstemän från den ryska regeringens berörda avdelningar engageras i samråden samt sätta stopp för den ryska regeringens utfärdande av separata meddelanden. l) Att uppmana Ryska federationens myndigheter att garantera att de ursprungsbefolkningar som bor i landet får ha och fortsätta att utveckla sin traditionella livsstil och kultur och sitt traditionella språk. m) Att med kraft uppmana den ryska regeringen att fullt ut tillämpa de beslut som fattats av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och bereda möjlighet till att främja ett ansvarstagande för tidigare begångna överträdelser samt se till att pågående överträdelser upphör. n) Att uttrycka stark oro över situationen i Tjetjenien, där Kadirovs regim har misslyckats att uppnå fred och försoning och tvärtom har infört skräck och förtryck, vilket har undergrävt det civila samhället och förtryckt alla öppna och demokratiska röster, samt uppmana till en verklig politisk lösning. o) Att betona att stödprogrammet för ryska landsmän, som stöds av de ryska myndigheterna, inte bör missbrukas som ett instrument för att stärka det politiska inflytandet i vissa EU-medlemsstater. p) Att upprätthålla stödet för Rysslands anslutning till WTO och stödet för ett fortsatt öppnande av den ryska ekonomin. Betrakta Rysslands fullständiga respekt för WTO:s regler som en nödvändig förutsättning och ett minimikrav för att kunna skapa ett frihandelsområde mellan EU och Ryssland, vilket fortfarande är en långsiktig målsättning. q) Positiva förändringar har nyligen skett men ytterligare förbättringar krävs när det gäller lagstiftning och rättsvårdande insatser som rör skyddet av immateriella, industriella och kommersiella rättigheter för att öka konkurrenskraften och göra investeringsklimatet mer attraktivt genom att anpassa regleringssystemet efter högsta internationella standarder och normer. Inför det förestående ryska medlemskapet i WTO måste de ryska myndigheterna anpassa del IV i sin immaterialrättslag och tillhörande förfarandemässiga tillämpningsregler efter WTO:s bestämmelser och internationella avtal, särskilt när det gäller avtalet om handelsrelaterade immaterialrättigheter (Trips) och se till att det fullt ut tillämpas så att förfalskning och piratkopiering effektivt kan bekämpas. r) Att insistera på att energistadgefördraget, som är ett befintligt fördrag, som är rättsligt bindande för Ryssland och samtliga EU medlemsstater, bör utgöra grunden för förbindelserna på energiområdet och att de principer som fastställs i energistadgefördraget och i dess transiteringsprotokoll införlivas i det nya avtalet. Ryssland bör återigen uppmanas att stärka sitt åtagande i fråga om en regelbaserad hållning genom att ratificera energistadgefördraget och underteckna och ratificera transiteringsprotokollet, med beaktande av parlamentets åsikt att parterna bör kunna förhandla fritt om ordalydelser som går utöver energistadgefördraget när det gäller samarbetets omfattning och vilka områden det ska inkludera, men se till att avtalet på intet sätt är mindre omfattande än de åtaganden som parterna redan gjort inom ramen för det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet. s) Att se till att man inom ramen för förhandlingarna om det nya avtalet avslutar förhandlingarna om transiteringsprotokollet, och uppmana Ryssland att underteckna protokollet för att få till stånd en rättslig ram för den överföring av energi mellan parterna som genomförs enligt energistadgefördraget. t) Att betona behovet av en ordentlig miljökonsekvensbedömning för samtliga energirelaterade infrastrukturprojekt, för att garantera att de internationella miljöskyddskraven uppfylls. Att med kraft uppmana Ryska federationen att ratificera Esbokonventionen och dess protokoll om strategisk miljöbedömning. u) Att begära att man ser till att EU:s och Rysslands dialog i energifrågor blir effektivare och gör så att krissituationer kan hanteras på ett bättre sätt och att man förbättrar insynen, ömsesidigheten och investeringssäkerheten och att man ser till att åstadkomma en tryggare energiförsörjning. Att betona behovet av att man upprättar mekanismer för ett tydligt regelbaserat system och en tvistlösningsmekanism för energifrågor. v) Att uppmärksamma den tvistlösningsmekanism som föreskrivs i energistadgefördraget som redan undertecknats av Ryssland och Ukraina. w) Att utarbeta en tydlig uppförandekod för förbindelserna mellan EU, Ryssland och de länder som ingår i det gemensamma grannskapet, som föreskriver respekt för alla europeiska länders självständighet och oberoende, ett åtagande att lösa tvister på fredlig väg samt beslutsamhet när det gäller att lösa låsta konflikter. x) Att förbättra den befintliga politiska dialogen så att den främjar diskussionen om ”svåra säkerhetsfrågor” som ofta är orsaken till tvisterna mellan EU och Ryssland, men som otvivelaktigt påverkar den europeiska och globala säkerheten, och betona behovet av multilateral vapenkontroll och nedrustning, samt icke spridningssystem. y) Att uppmana Rysslands regering att tillsammans med EU och de andra medlemmarna i kontaktgruppen för Kosovo bidra på ett konstruktivt sätt till att finna en hållbar politisk lösning för det framtida Kosovo och för att ytterligare öka stabiliteten på västra Balkan. z) Att uppmana Rysslands regering att visa sitt engagemang för att tillsammans med Georgien och EU på ett konstruktivt och fredligt sätt komma fram till hur man ska uppnå säkerhet och stabilitet i Abchazien och Sydossetien, i enlighet med det avtal som ingicks den 12 augusti 2008. Att uppmana Rysslands regering att uttryckligen försäkra att Ryssland inte kommer att tillgripa våld mot något av sina grannländer. aa) Att ta upp frågan om den ryska regeringens beslut om att erkänna Abchazien och Sydossetien som självständiga stater, och att ingå avtal om militärt stöd och samarbete med myndigheterna i dessa georgiska provinser och upprätta militärbaser där eftersom dessa åtgärder undergräver Georgiens territoriella integritet, vilket påpekats i alla FN-resolutioner om denna fråga. Att återigen uppmana Ryssland att upphäva sitt beslut och framhåll att Ryssland inte kan anses vara en opartisk moderator i fredsprocessen. Att uppmana Rysslands regering att se till att EU:s utsända får fullständigt tillträde till samtliga konfliktdrabbade regioner, inom ramen för det mandat som tilldelats EU:s övervakningsuppdrag. ab) Att betona att målsättningen att skapa viseringsfria resor för ryska medborgare även fortsättningsvis måste eftersträvas mot bakgrund av rådets förordning (EG) nr 539/2001 (17), som föreskriver att undantag från viseringskravet bör vara föremål för en välgrundad bedömning avseende ett stort antal kriterier, bland annat illegal invandring, allmän ordning och säkerhet samt EU:s yttre förbindelser med tredjeländer, och även med beaktande av regional sammanhållning och ömsesidighet. Att beakta att EU:s förbindelser med vitlistade tredjeländer har en särskild politisk dimension genom att de innebär att dessa tredjeländer måste uppfylla vissa krav i fråga om demokratiska värden och grundläggande rättigheter. ac) Att framhålla att viseringslättnader för studenter, forskare och affärsmän bör prioriteras för att främja kontakterna mellan folken. Däremot bör en förutsättning för alla ytterligare lättnader i viseringssystemet gentemot Ryssland vara att motsvarande viseringslättnader införs för de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, i syfte att undvika att skillnader uppstår. ad) Att uppmana den ryska myndigheterna att, i enlighet med avtalet mellan EU och Ryssland om lättnader i samband med viseringar för kortare vistelse, klart och tydligt åta sig att minska de byråkratiska förfarandena för resenärer, som inte tillämpas på ett ömsesidigt sätt, exempelvis nödvändigheten att ha en inbjudan och att registrera sig vid ankomsten. De ändringar som Ryssland under senare år infört i sina viseringsbestämmelser och faktumet att man upphört med att utfärda affärsvisum som berättigar till flera inresor kan komma att få negativa konsekvenser för affärs- och handelsförbindelserna mellan EU och Ryssland. Förenklat resande för innehavare av ryska pass bör begränsas till enbart dem som bor i Ryssland i enlighet med parlamentarisk uppfattning i frågan. ae) Att snarast ta upp transit- och viseringsproblemen i Kaliningrad. En eventuell lösning vore att låta hela Kaliningradområdet omfattas av en ordning för lokal gränstrafik. af) Att betona att förbindelserna mellan EU och Ryssland grundas på principerna om avreglerade och öppna marknader och ömsesidighet för investeringsrätten mellan partnerna. Att därför begära att Rysslands regering, i utbyte mot nära och gynnsamma förbindelser, garanterar äganderätten för utländska investerare och ser över 2008 års lagstiftning för strategiska sektorer, som ger den ryska staten en omfattande och skönsmässig rätt att diskriminera utländska investerare, medan EU:s inre marknad är helt öppen för ryska investerare. Lagarna om investeringar inom strategiska sektorer måste vara förenliga med Rysslands nuvarande och framtida skyldigheter inom ramen för WTO samt det nuvarande partnerskaps- och samarbetsavtalet. ag) Att uppmana de ryska myndigheterna, inom ramen för de pågående WTO-anslutningsförhandlingarna, att inte upphäva vissa av de åtaganden som man redan förhandlat om och kommit överens om, att fullt ut respektera avtalet från 2004 mellan EU och Ryssland om WTO-anslutning genom att avskaffa alla diskriminerande avgifter, framför allt när det gäller godstransporter på järnväg, samt att avskaffa exporttullar för obehandlat timmer. ah) Att uppmana Ryssland att leva upp till sitt åtagande att fasa ut avgifterna för överflygningar av Sibirien och underteckna det avtal som nåddes i denna fråga vid toppmötet i Samara. ai) Att med den ryska regeringen ta upp planerna på att utveckla frihandelsavtal med vissa länder, vilket kan påverka inrättandet av ett gemensamt ekonomiskt område med Ryssland. aj) Att med den ryska regeringen ta upp ett antal problem som gäller skeppsnäringen, inbegripet fri passage genom Pilawasundet, tillgång för EU fartyg till passagen till Asien längs med det norra ryska territoriet samt de potentiella miljöriskerna till följd av bland annat den ökande tankertrafiken i Östersjön. ak) Att med den ryska regeringen ta upp frågan om överbelastningen vid den gemensamma EU-gränsen, som fortfarande utgör ett allvarligt hinder för handeln och de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Ryssland. al) Att be Ryska federationen att på ett konstruktivt sätt samarbeta med EU för att lösa frågan om utbrytarområdenas, inklusive Transnistriens, status och bidra till att stärka den moldaviska regeringens självständighet, eftersom detta är en förutsättning för stabiliteten i denna mycket viktiga region som angränsar till EU. Att betona att för att framsteg ska kunna göras i denna fråga måste de ryska trupper som är stationerade i Moldavien dras tillbaka, i enlighet med Rysslands utfästelser vid bland annat OSSE-toppmötet i Istanbul 1999. am) Att bekräfta de positiva effekterna av det intensifierade vetenskapliga samarbetet mellan EU och Ryssland, men begär också att det görs ytterligare omfattande analyser av (de säkerhetsrelaterade) effekterna av Rysslands eventuella anslutning till det sjunde ramprogrammet. an) Att uppmana rådet att utarbeta informella riktlinjer för hur principerna om solidaritet och ömsesidig ansvarighet skulle kunna stärka förbindelserna mellan EU och Ryssland, i syfte att utveckla en mer enhetlig och konsekvent politik gentemot Ryssland.