KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT med en utvärdering av kvaliteten på de uppgifter som medlemsstaterna rapporterade in under 2012 om betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar /* COM/2013/0784 final */





KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT med en utvärdering av kvaliteten på de uppgifter som medlemsstaterna rapporterade in under 2012 om betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar 1. Inledning I artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 av den 12 januari 2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar[1] föreskrivs följande: ”Kommissionen skall med bistånd av den i artikel 11.1 angivna Betalningsbalanskommittén och med utgångspunkt från kvalitetsrapporterna utvärdera kvaliteten på de uppgifter som lämnats. Kommissionens utvärdering skall sändas till Europaparlamentet för kännedom.” I detta arbetsdokument utvärderas kvaliteten på de uppgifter som medlemsstaterna rapporterade in under 2012 och det har utarbetats med stöd från betalningsbalanskommittén i enlighet med betalningsbalansförordningen. Det bygger på resultaten av kvalitetsutvärderingen av betalningsbalansen som Eurostat gjorde mellan januari och juni 2013. Efter en kort redogörelse för de principer som tillämpades för bedömningen av kvaliteten på den officiella statistiken och en kortfattad översikt över svårigheterna med att sammanställa uppgifter om betalningsbalansen i en globaliserad värld, följer en analys av i vilken omfattning betalningsbalansuppgifterna uppfyller kvalitetsprinciperna för det europeiska statistiksystemet (ESS). Här handlar rapporten främst om de rättsliga skyldigheter som medlemsstaterna har att sammanställa och rapportera uppgifter om betalningsbalansen och i vilken omfattning de fullgör dem. Det finns också information som är relevant för att bedöma kvaliteten på betalningsbalansuppgifter, med särskild tonvikt på totala aggregat och de större komponenter som behövs för att sammanställa dem. 2. Utvärdering av den officiella statistikens kvalitet Eurostat gör varje år en kvalitetsbedömning av betalningsbalansuppgifter i enlighet med principerna i kommissionens förordning (EU) nr 1055/2008 av den 27 oktober 2008 om tillämpning av förordning (EG) nr 184/2005 när det gäller kvalitetskriterier och kvalitetsrapportering för statistik över betalningsbalansen[2]. Vid kvalitetsbedömningen kontrolleras att alla de kvalitetskriterier är uppfyllda som anges i artikel 12.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik[3], det vill säga relevans, noggrannhet, aktualitet, punktlighet, tillgänglighet och tydlighet, jämförbarhet och samstämmighet. Eurostat har lagt ner mycket arbete på att ta fram metoder och verktyg för kvalitetsledning som ska bidra till framställningen av europeisk statistik av hög kvalitet. Kvalitetsrapporteringen utgör underlaget för kvalitetsbedömningen, som i sin tur är utgångspunkten för kvalitetsförbättringar. I det europeiska statistiksystemets handbok för kvalitetsrapporter redovisas alla de olika metoder som kan användas för att bedöma den officiella statistikens kvalitet[4]. Metoderna är olika beroende på vilken typ av statistisk process det rör sig om. Syftet med statistiken är att ta fram skattningar av okända värden. Dessa skattningar skiljer sig från de sanna värdena på grund av spridning och systematiska fel. Statistiken kan påverkas av en rad olika urvalsfel och andra fel. För statistik som grundar sig på en urvalsundersökning finns en etablerad metod för att kontrollera noggrannheten, där man tittar på en estimators spridning runt dess väntevärde, uttryckt med dess varians, medelfel, variationskoefficient eller konfidensintervall. Liksom nationalräkenskaperna sammanställs betalningsbalansuppgifterna till aggregat av olika slags primärstatistik som kan härröra från urvalsundersökningar, från administrativa uppgifter eller vara ett resultat av olika modeller. För aggregerad statistik som betalningsbalansstatistiken kan noggrannhet inte mätas med en direkt metod. De två huvudinstrument som enligt handböckerna om statistikens kvalitet kan användas för att bedöma kvaliteten på denna typ av statistik är analys av revideringar och granskning av restposten[5]. Båda dessa instrument behandlas i denna rapport. IMF har också utarbetat standarder för att bedöma kvaliteten på statistik, vilka ingår i ramen för kvalitetsbedömning av data (Data Quality Assessment Framework, DQAF). En särskild ram för kvalitetsbedömning av data är ägnad betalningsbalansstatistiken[6]. Eurostats rapporter om betalningsbalansuppgifternas kvalitet återspeglar de standarder som fastställts för det europeiska statistiksystemet och utformats inom ramen för kvalitetsbedömning av data. För att rapporterna bättre ska återspegla de olika aspekterna av datakvalitet har innehållet utökats successivt och det kommer att förbättras ytterligare i framtiden. Även om den aggregerade statistikens kvalitet inte enbart är summan av kvaliteten på alla underliggande data, beror kvaliteten på betalningsbalansuppgifterna i allra högsta grad på alla de underliggande datakällornas kvalitet. Det utarbetas regelbundet kvalitetsrapporter för den internationella varuhandeln[7] som är den viktigaste beståndsdelen i bytesbalansen, men det skulle bli oerhört dyrt och tidskrävande att bedöma kvaliteten på varje enskild beståndsdel i betalningsbalansstatistiken. 3. Utmaningar vid sammanställningen av betalningsbalansstatistik Systemen för sammanställning av betalningsbalansstatistik var ursprungligen biprodukter från kontrollsystemen för utländsk valuta. Inhemska banker samlade in och gav uppgifter till dem som sammanställde betalningsbalanserna (vanligen en avdelning inom de nationella centralbankerna) om varje enskild transaktion i utländsk valuta. Denna informationskälla – systemet för rapportering av internationella transaktioner (ITRS) eller så kallad avvecklingsbaserad rapportering – är fortfarande den viktigaste källan vid sammanställningen av betalningsbalansstatistik i många länder utanför Europeiska unionen. Upphävandet av valutarestriktioner, de allt fler och komplexare gränsöverskridande finansiella transaktionerna och den integrerade förvaltningen av betalningar som görs av multinationella företag har lett till att den information som kan hämtas genom avvecklingsbaserad rapportering har kommit att bli allt mindre heltäckande. Inom EU har den avvecklingsbaserade rapporteringens användbarhet för sammanställning av betalningsbalansstatistik begränsats ytterligare av utvecklingen mot en liberalisering av EU-marknaden för finansiella tjänster[8]. Eftersom den källa som traditionellt användes för att sammanställa betalningsbalansuppgifter blev allt mindre heltäckande, utvecklade de statistiker som arbetar med att sammanställa den europeiska betalningsbalansstatistiken alternativa datakällor, samtidigt som de måste ta hänsyn till minskade resurser och uppgiftslämnarnas växande motstånd mot fler skyldigheter. Sedan år 2000 har de som ställer samman betalningsbalansstatistiken i EU tagit fram nya system för insamlingen och sammanställningen av uppgifter. De nya systemen, som redan har införts i de flesta av EU:s medlemsstater, bygger på en kombination av olika undersökningar som ibland integreras med den begränsade information som fortfarande kan hämtas från ITRS-systemet. Användningen av information som kommer direkt från företag eller enskilda har ökat. Urvals- och skattningsmetoder används i större utsträckning. Överensstämmelsen med annan statistik, såsom nationalräkenskaper och uppgifter om varuhandel, kontrolleras noggrannare och det har tagits fram gemensamma verktyg för EU och euroområdet som ska göra sammanställningarna enhetligare. Till exempel går det att med hjälp av den centrala värdespappersdatabasen (Centralised Securities Database, CSDB) ställa samman uppgifter om portföljinvesteringar utifrån varje enskilt värdepapper, och genom nätverket för utländska direktinvesteringar kan man utbyta mikrodata om utländska direktinvesteringar. 4. Relevans Relevans är ett mått på i hur hög grad statistiken tillgodoser användares nuvarande och potentiella behov. Som en följd av finanskrisen har användarnas intresse för betalningsbalans (och utlandsställning) ökat. Statistik över betalningsbalans och utlandsställning är grundläggande verktyg för analys av externa obalanser och används även som primärdata för tre av de elva indikatorerna för EU:s resultattavla över förfarandet vid makroekonomiska obalanser[9]. Vid kvalitetsbedömningen av betalningsbalansuppgifter mäts relevansen utifrån slutanvändarnas tillgång till de uppgifter som är obligatoriska enligt betalningsbalansförordningen, vilket förutsätter att användarnas behov avspeglas väl i förordningen. Eftersom användarnas behov ändras med tiden har kommissionen anpassat kraven på betalningsbalansuppgifter efter nya internationella standarder. Kommissionens senaste förordning om ändring av betalningsbalansförordningen vad gäller uppdatering av uppgiftskrav och definitioner[10] offentliggjordes i EUT den 27 juni 2012 och kommer att gälla från och med den 1 januari 2014. Till följd av den senaste tidens störningar på finansmarknaderna efterlyser användarna emellertid redan detaljerade uppgifter om betalningsbalans och utlandsställning som sträcker sig längre än vad som anges i den ändrade betalningsbalansförordningen. De skulle till exempel behöva mer geografisk fördelning och eventuellt bilaterala uppgifter. Användare som ansvarar för handelsförhandlingar med länder utanför EU har återigen efterlyst information om tjänster fördelat på leveranssätt[11]. Eurostat uppmanar medlemsstaterna att lämna denna kompletterande information på frivillig väg. 4.1. Tillgången till uppgifter Kriteriet om uppgifternas fullständighet gäller tillgången till de uppgifter som är obligatoriska enligt betalningsbalansförordningen. Det mäts som andelen värden som lämnas i förhållande till det sammanlagda antalet obligatoriska värden. I tabell 1 redovisas denna indikator per medlemsstat och datauppsättning. För euroindikatorerna uppfyllde alla medlemsstaterna helt kraven i betalningsbalansförordningen under referenskvartalen (2011K3–2012K2). För kvartalsstatistiken över betalningsbalanser var tillgången på uppgifter stabil under de senare kvartalen och uppgick i genomsnitt till 98 % för referensperioderna (2011K3-2012K2), vilket är en ökning från 95 % för de fyra föregående kvartalen (2010K3-2011K2) tack vare en ökning av rapporterade uppgifter från Bulgarien, Frankrike (100 % sedan 2012K1) och Rumänien. För internationell handel med tjänster ökade tillgången på uppgifter något från 97 % föregående år till 98 % av de uppgiftsfält som efterfrågades. För både flöden och stockar av utländska direktinvesteringar minskade EU-genomsnittet under referensperioden 2011 (t + 9) från 100 % föregående år till 98 % respektive 99 %. Tillgången överlag på uppgifter om utländska direktinvesteringar uppdelade efter näringsgren och geografiskt område för referensåret 2010 (t + 21) förbättrades dock från 92 % till 95 % för flöden och från 95 % till 97 % för stockar. Tillgången till uppgifter är mycket hög för alla betalningsbalansområden. De få uppgifter som inte rapporteras in gäller mycket detaljerade poster och uppdelningar i geografiska områden eller verksamheter. Tabell 1: Uppgifternas fullständighet || Euro-indika-torer (t + 2) || Kvartals-statistik betalnings-balansen (t + 3) || Internatio-nell handel med tjänster (t + 9) || Utländska direktinv. – flöden (t + 9) || Utländska direktinv. – stockar (t + 9) || Utländska direktinv. – flöden (t + 21) || Utländska direktinv. – stockar (t + 21) Belgien || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 96 % || 39 % || 100 % Bulgarien || 100 % || 93 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Tjeckien || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Danmark || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Tyskland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Estland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Irland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Grekland || 100 % || 100 % || 74 % || 100 % || 100 % || 70 % || 100 % Spanien || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Frankrike || 100 % || 92 % || 100 % || 93 % || 100 % || 100 % || 100 % Italien || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 97 % || 100 % || 63 % Cypern || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Lettland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Litauen || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 95 % || 100 % Luxemburg || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Ungern || 100 % || 98 % || 100 % || 99 % || 96 % || 100 % || 100 % Malta || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Nederländerna || 100 % || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Österrike || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Polen || 100 % || 74 % || 100 % || 59 % || 87 % || 76 % || 84 % Portugal || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rumänien || 100 % || 97 % || 95 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovenien || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovakien || 100 % || 94 % || 97 % || 100 % || 100 % || 95 % || 96 % Finland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Sverige || 100 % || 94 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Förenade kungariket || 100 % || 100 % || 93 % || 99 % || 96 % || 91 % || 91 % Genomsnitt i EU || 100 % || 98 % || 98 % || 98 % || 99 % || 95 % || 97 % 5. Noggrannhet Med noggrannhet avses hur nära skattningarna ligger de okända sanna värdena. I primärstatistiken kan noggrannheten mätas med statistiska indikatorer såsom medelavvikelse och varians, men liknande indikatorer kan inte tas fram för den makroekonomiska statistiken som bygger på en rad olika förfaranden för insamling och sammanställning av data. I rapporten om betalningsbalansuppgifternas kvalitet mäter man noggrannheten genom att titta på omfattningen av revideringar. Man utgår från antagandet att för varje revidering förs datauppsättningen närmare det sanna värdet. Revideringar betyder inte att det har begåtts ”fel” eller att kvaliteten på uppgifterna har försämrats över tiden. Tvärtom görs det revideringar när nya datakällor och bättre upplysningar blir tillgängliga. En väletablerad och offentligt uttalad revideringspolicy är ett tecken på styrkan i det aktuella statistiksystemet. Revideringarnas omfattning är emellertid ett mått på kvaliteten på det första offentliggörandet av en specifik datauppsättning när denna jämförs med den senast tillgängliga årgången. Aktualitet och revideringar måste vägas mot varandra. Ju tidigare den första datauppsättningen ges ut, desto fler revideringar kan förväntas när senare årgångar av samma datauppsättning offentliggörs. 5.1. Stabilitet En mycket preliminär skattning av kvartalsstatistiken över betalningsbalansen finns tillgänglig 60 dagar efter referensperioden (euroindikatorer), medan den första fullständiga skattningen finns tillgänglig 90 dagar efter referensperiodens slut. De slutgiltiga skattningarna är i regel tillgängliga efter tre och ett halvt år (14 kvartal), men revideringar kan även göras efter längre tid. I tabell 2 visas medelvärdet av revideringar av de kvartalsvisa betalningsbalanserna för tillgängliga uppgifter vid t+60 och t+90 dagar, och i tabell 3 och 4 visas medelvärdena av revideringar från den första till den sista skattningen under de senaste 14 referenskvartalen (2009K1-2012K2), uttryckt i procent av det ursprungliga värdet. Diagram 1 visar differenserna mellan de första och sista skattningarna av den totala bytesbalansen för EU-27. Revideringar på kreditsidan var störst under 2007, minskade sedan fram till 2009 och förblev därefter konstanta. Revideringar av nationella uppgifter uppvägs ofta mellan länder. Skattningar av aggregaten för EU-27 är därför relativt stabila över tiden. Revideringar i olika riktningar av kredit och debet kan leda till stora revideringar av saldot trots att varje enskild revidering är liten. Genomsnittliga värden för revideringar bör tolkas försiktigt eftersom de kan bli onormalt höga om de ursprungliga skattningarna var låga. Indikatorer för små ekonomier är särskilt känsliga för denna faktor – i några fall visar de extrema värden trots att de absoluta beloppen för både de första skattningarna och de senare revideringarna är mycket små. Mer allmänt är det också motiverat med försiktiga tolkningar i de fall (till exempel finansiella derivat) när revideringar av nettoflöden (debet minus kredit) mäts. Det gjordes mycket små revideringar i bytesbalansen på både kredit- och debetsidan av varukontot, medan värdet av revideringarna av tjänstekontot i allmänhet var lite högre än för varor och högst för andra tjänster. Revideringarna är störst när det gäller faktorinkomster och ofta redovisas mycket höga värden för avkastningen på direktinvesteringar på grund av svårigheterna att skatta vinstmedel i de första sammanställningarna. Under de 14 kvartal som undersöktes var de genomsnittliga revideringarna i allmänhet större för poster i den finansiella balansen än för poster i bytesbalansen, vilket återspeglar skillnaderna i både omfattning och volatilitet när det gäller gränsöverskridande finansiella transaktioner. För EU var revideringarna störst när det gällde utgående direktinvesteringar, skulder i portföljinvesteringar och finansiella derivat. Tabell 2: Genomsnittliga värden av revideringar för euroindikatorerna, 2009K1-2012K2, i % av det ursprungliga värdet MS || Varor || Tjänster || Löner och sociala avgifter || Avkastn. dir.inv. || Avkastn. portf.inv. || Avkastn. övr. inv. || Löpande transfereringar K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D BE || 0,9 || 1,2 || 3,3 || 3,9 || 0,6 || 12,3 || 16,3 || -56,5 || -1,9 || - || -2,8 || -8,5 || 20,4 || 7,3 BG || -0,9 || 0,1 || 2,8 || 3,8 || 4,5 || -33,4 || 98,4 || 17,7 || 23,9 || - || 12,5 || 22,7 || -0,5 || -9,6 CZ || 0,6 || 3,1 || 1,6 || 31,2 || 5,2 || -3,4 || 13,0 || 35,9 || 11,9 || - || -0,8 || -12,1 || 8,6 || 1,3 DK || 0,2 || 0,1 || 0,6 || 0,3 || 0,5 || 8,9 || 0,7 || 0,0 || -0,4 || - || 0,2 || 3,0 || 3,1 || 1,6 DE || 0,2 || 0,7 || 0,1 || -3,4 || 1,9 || 3,3 || 12,2 || 0,2 || -0,4 || - || 2,8 || 2,4 || 0,1 || -3,3 EE || 0,0 || 0,0 || 0,1 || 0,0 || -2,0 || 0,3 || -6,5 || -2,3 || -5,3 || - || 1,5 || 0,2 || 1,5 || 0,1 IE || 3,2 || 9,9 || 5,7 || -1,0 || 12,9 || -0,1 || 17,5 || 13,3 || 4,8 || - || -2,2 || -5,7 || 75,5 || 28,8 EL || -2,0 || -1,2 || -0,8 || -3,9 || -3,3 || -0,7 || 47,6 || -17,2 || -21,0 || - || -8,5 || -0,5 || -0,8 || 5,4 ES || 0,4 || -0,1 || 4,1 || 1,7 || 0,5 || 0,0 || 2,6 || 78,3 || -0,6 || - || -2,6 || -6,0 || -0,4 || -0,5 FR || -1,6 || -0,6 || -2,3 || -4,4 || 3,5 || 3,1 || 12,5 || 4,9 || 27,7 || - || -15,7 || -20,4 || 19,4 || 17,9 IT || 0,1 || 0,2 || 1,6 || 1,4 || 7,5 || 3,8 || -0,6 || -10,2 || -4,1 || - || 1,8 || 2,4 || 4,0 || 10,4 CY || 29,9 || 8,1 || 35,9 || 4,5 || 21,6 || 11,3 || 133,2 || 114,4 || -4,3 || - || 26,2 || 20,5 || 30,1 || 30,7 LV || -0,2 || -1,0 || -3,6 || -2,8 || 0,5 || -2,6 || -54,2 || -17,5 || 0,3 || - || -0,9 || -3,9 || -0,4 || -0,5 LT || 0,4 || 0,9 || 26,1 || 0,6 || 12,5 || 144,9 || -278,3 || 85,8 || 46,7 || - || 36,3 || 107,7 || 15,3 || 7,6 LU || 5,7 || 3,8 || 2,1 || 3,5 || -0,7 || -27,1 || 42,9 || 127,5 || 1,2 || - || 2,8 || -3,0 || 2,1 || -0,2 HU || -1,3 || -1,1 || -2,0 || -6,1 || 554,0 || -0,8 || 23,0 || 4,2 || -1,6 || - || 4,2 || 2,2 || 70,0 || 52,1 MT || 1,3 || 0,9 || 3,2 || 3,5 || 0,0 || 0,0 || -369,8 || 18,8 || 0,6 || - || -0,7 || -2,5 || k* || k* NL || -0,2 || 1,7 || 3,6 || -0,9 || -41,4 || -23,1 || -13,2 || -35,1 || 2,6 || - || -46,0 || -39,8 || -19,8 || -2,3 AT || 1,5 || 11,1 || 6,1 || 3,2 || 0,8 || 1,1 || 2,2 || 7,7 || 0,9 || - || 0,5 || 1,9 || -1,0 || 2,3 PL || 1,1 || 1,2 || 0,5 || 0,9 || -2,9 || 26,7 || -485,0 || 14,8 || -1,7 || - || -5,3 || 35,4 || 16,9 || -0,6 PT || 0,4 || 0,0 || 0,1 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || - || 0,3 || 7,0 || 17,8 || 26,0 RO || 0,0 || 0,1 || 3,9 || 2,1 || 4,5 || 2,7 || 189,3 || -11,0 || 4,7 || - || 19,3 || 2,0 || 1,7 || -0,6 SI || 2,7 || 6,9 || 20,1 || 12,9 || 0,0 || -0,9 || 1,0 || -3,3 || -0,2 || - || 0,2 || -0,1 || 1,9 || 2,1 SK || 3,3 || 0,5 || -6,6 || -6,4 || 79,1 || 25,7 || -252,3 || 83,9 || -7,4 || - || -13,1 || -15,9 || -7,4 || 65,6 FI || 1,2 || -1,8 || 0,2 || 0,3 || 0,2 || 1,0 || -2,5 || -57,3 || -0,2 || - || 0,1 || 0,0 || 17,8 || 4,5 SE || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || -0,6 || 0,0 || -36,3 || -50,8 || 0,0 || - || 0,0 || 0,0 || 8,8 || 6,0 UK || -0,8 || -0,5 || 0,1 || 0,6 || 2,7 || -2,5 || 125,2 || 2,0 || 2,5 || - || -5,6 || -4,2 || 23,9 || 4,1 EU || 0,1 || 0,7 || 1,8 || -0,4 || 0,7 || -2,2 || -1,3 || -12,7 || 3,8 || 3,5 || -7,4 || -7,8 || 0,6 || 4,5 *k - konfidentiellt Tabell 3: Genomsnittliga värden av revideringar för huvudposter i bytesbalansen, 2009K1–2012K2 (%) MS || Varor || Tjänster || Transporter || Resor || Annan service || Löner och sociala avgifter || Avkastn. direktinv. || Avkastn. portf.inv. || Avkastn. övr. inv. || Löpande transfereringar K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D BE || 1,1 || 3,1 || 9,3 || 6,0 || 1,5 || 2,5 || 3,0 || 1,6 || 15,1 || 2,5 || 4,8 || 29,0 || 9,6 || -3,6 || 7,1 || - || -10,0 || -29,8 || 31,7 || 11,1 BG || -0,4 || 1,2 || 0,6 || -0,7 || -8,1 || -9,1 || 5,1 || 4,5 || 3,5 || 7,9 || 2,4 || 41,7 || -92,1 || -308,7 || 3,3 || - || 3,8 || 9,5 || 9,4 || -3,9 CZ || 2,1 || -3,2 || 1,0 || 11,3 || -8,5 || 2,3 || 12,9 || -8,4 || 0,2 || -1,2 || 0,5 || 6,2 || -54,1 || 12,7 || -4,1 || - || -6,9 || -1,0 || 11,3 || -10,6 DK || 0,8 || -1,5 || 4,4 || 2,9 || 3,9 || 6,4 || -6,5 || 1,2 || 9,1 || -3,1 || 30,5 || -0,6 || -0,1 || -52,9 || 4,4 || - || 1,6 || -1,4 || 3,2 || -0,7 DE || 1,6 || 1,9 || 3,5 || 1,8 || 2,7 || 1,6 || 0,2 || 0,7 || 4,4 || 2,6 || 7,5 || 17,0 || 53,5 || -8,7 || -2,1 || - || 8,6 || 9,8 || -0,3 || -7,6 EE || -1,6 || -1,8 || 0,3 || -1,1 || 0,5 || -5,4 || -0,3 || 4,0 || 0,2 || 0,6 || -6,8 || 0,1 || 14,7 || 995,4 || 2,4 || - || -0,7 || -1,5 || -11,2 || -5,1 IE || -1,4 || -0,2 || -1,9 || -0,7 || -0,1 || 0,1 || 13,6 || -9,7 || -2,5 || -0,1 || 13,7 || -4,4 || 5,9 || -6,7 || 5,3 || - || -8,5 || -8,7 || -1,3 || 2,5 EL || -1,3 || -0,7 || -0,2 || -0,7 || -0,2 || -0,6 || 0,0 || 0,0 || -1,3 || -1,7 || -1,4 || -0,7 || 312,8 || -75,8 || 0,0 || - || -2,7 || -1,4 || -0,5 || 0,5 ES || 0,5 || -0,3 || 1,3 || 1,9 || 1,8 || 5,5 || 3,0 || 0,5 || 0,6 || 0,5 || 1,9 || -1,1 || 39,5 || 17,6 || -0,5 || - || 0,8 || -0,3 || 2,9 || 1,2 FR || 0,0 || -1,2 || 23,1 || 12,0 || 3,7 || 3,8 || 4,4 || -0,1 || 42,4 || 29,4 || 16,1 || -5,7 || 31,8 || 34,0 || 0,0 || - || 4,8 || 0,1 || 34,9 || 40,2 IT || -0,3 || 0,6 || 8,0 || 5,6 || 0,1 || 0,5 || 0,7 || 0,1 || 21,7 || 12,7 || 245,7 || 67,9 || 158,1 || 34,9 || 0,6 || - || 21,7 || -1,0 || 33,9 || 8,5 CY || -24,5 || -7,1 || 3,1 || 7,3 || 1,2 || 5,2 || -4,5 || 10,2 || 5,8 || 8,7 || 12,0 || 6,1 || 51,0 || 53,5 || 0,5 || - || 4,3 || 5,6 || -6,3 || -2,6 LV || -0,6 || -0,1 || -0,5 || -1,6 || -0,3 || 2,5 || 0,2 || 0,0 || -1,4 || -3,6 || -3,2 || 2,5 || 50,5 || -21,9 || -5,7 || - || -1,0 || -2,0 || 0,1 || -0,2 LT || -0,1 || -1,4 || 2,1 || 6,0 || -0,1 || 1,1 || 13,5 || 25,3 || -4,2 || -3,0 || 24,2 || 26,0 || 195,3 || 16,6 || -8,2 || - || -3,0 || -29,6 || -6,1 || 17,9 LU || -0,8 || 1,0 || -7,3 || -0,8 || -0,4 || -2,2 || 14,4 || 0,9 || -7,9 || -3,4 || 0,3 || 11,3 || 11,9 || 13,9 || 0,1 || - || -10,9 || -21,9 || -2,2 || -0,7 HU || -5,6 || -0,2 || 2,6 || 0,1 || -1,0 || -1,4 || 0,0 || -13,2 || 4,7 || 3,5 || -3,6 || -17,6 || 61,0 || 46,1 || 1,7 || - || -0,4 || 1,5 || 9,4 || 0,5 MT || 17,8 || 17,9 || 4,0 || 30,2 || 1,3 || 10,1 || k* || k* || 16,4 || 45,3 || -0,8 || -4,7 || -122,6 || -630,7 || 0,1 || - || -0,1 || 0,2 || k* || k* NL || -1,2 || -1,0 || -0,1 || 2,1 || -0,1 || 0,8 || -1,8 || 0,0 || -0,1 || 2,6 || -0,5 || 63,9 || 31,1 || 27,5 || 2,3 || - || -1,5 || -5,1 || -21,3 || -6,2 AT || 0,7 || -1,0 || 1,8 || 0,4 || 1,6 || 1,1 || -0,5 || 0,7 || 2,8 || -0,3 || -0,2 || -5,9 || 24,7 || 56,4 || 2,4 || - || 0,5 || -0,2 || -0,8 || -2,3 PL || -0,5 || -1,4 || -1,2 || 0,8 || 1,3 || 2,4 || -2,8 || 5,7 || -0,9 || -2,0 || -22,7 || 203,1 || 163,1 || -22,2 || 8,0 || - || 0,0 || -0,3 || -34,4 || -14,2 PT || -0,4 || 0,0 || 0,3 || -0,1 || 0,1 || -1,6 || 0,0 || 0,3 || 1,1 || 0,7 || 0,1 || 8,5 || 21,2 || 2,2 || 0,4 || - || 15,3 || -4,0 || -8,5 || -10,7 RO || -0,1 || 1,3 || 2,3 || -8,9 || -5,4 || -22,5 || 2,7 || -0,2 || 5,6 || 2,6 || 4,6 || 1,4 || -662,5 || -277,7 || 0,3 || - || 22,7 || -4,4 || -0,5 || -4,2 SI || 0,3 || -0,1 || -7,2 || -1,9 || 6,1 || 0,1 || -0,4 || -6,5 || 0,7 || 3,6 || 91,3 || -8,7 || -137,7 || -26,2 || -1,2 || - || -0,2 || 2,3 || 3,6 || 17,5 SK || -0,4 || -0,5 || -1,8 || -1,0 || -0,9 || -5,0 || -3,9 || 6,5 || -2,6 || 0,6 || -12,3 || -29,6 || 186,5 || 118,9 || -1,0 || - || -1,0 || -3,1 || -20,5 || -20,6 FI || 1,0 || 0,7 || 10,8 || 18,7 || 12,3 || 4,1 || 3,2 || 2,0 || k* || k* || 0,3 || 6,2 || 13,2 || 506,3 || -4,7 || - || 0,3 || 3,2 || -1,9 || 7,0 SE || 0,2 || 0,5 || -1,3 || -0,1 || -0,9 || -3,9 || -5,9 || -2,8 || 0,1 || 1,9 || 2,0 || -3,6 || 7,7 || 51,4 || 3,0 || || -5,0 || -10,7 || -8,4 || 0,5 UK || 0,2 || -0,1 || 5,4 || 0,0 || 1,8 || -1,1 || 8,6 || 1,4 || 5,7 || -1,2 || 8,8 || -3,4 || -2,5 || 7,5 || 0,5 || - || 9,9 || 3,9 || 20,1 || 8,2 EU || 0,3 || 0,3 || 4,9 || 2,9 || 1,6 || 1,7 || 2,0 || 0,1 || 7,0 || 3,8 || 13,9 || 19,2 || 16,0 || 8,7 || -0,7 || -2,3 || 1,2 || -3,3 || 1,6 || 1,7 * k - konfidentiellt Tabell 4: Medelvärden av revideringar för huvudposter i den finansiella balansen, 2009K1–2012K2 GENOMSNITTLIGT MEDELVÄRDE FÖR DEN FINANSIELLA BALANSEN, KVARTALSVIS (%) BETALNINGSBALANS (I %) || MS || Utflöde direktinv. || Inflöde direktinv. || Portf.inv. tillgångar || Portf.inv. skulder || Övr. inv. tillgångar || Övr. inv. skulder || Finansiella deriv. BE || 33,2 || 1,6 || -90,5 || -13,2 || 30,5 || 8,2 || 132,4 BG || -182,6 || -154,4 || 59,1 || -7,5 || -920,6 || -45,7 || 6,7 CZ || -89,4 || 683,4 || -41,4 || 0,0 || -20,2 || -1802,9 || -14,0 DK || -3,1 || 180,0 || -40,2 || -10,9 || -4,7 || 0,7 || -14,7 DE || 141,7 || 32,0 || -2,5 || 15,9 || 45,3 || 2,8 || 35,6 EE || 38,3 || 110,3 || 3,4 || 66,9 || 2,3 || -94,6 || -13,3 IE || 47,1 || 38,2 || -35,4 || 87,9 || -14,7 || -3,8 || 18,0 EL || -557,7 || -131,7 || 54,4 || 0,4 || 1,2 || 1,3 || -1,1 ES || 207,2 || 48,7 || 25,0 || -3,8 || -3,1 || -14,7 || -29,6 FR || -7,5 || -17,6 || -30,7 || 4,5 || -29,4 || -29,4 || -359,2 IT || 161,8 || -23,7 || -156,0 || -1,9 || -1330,6 || 11,1 || 697,3 CY || 314,7 || 296,8 || -16,5 || -258,3 || -170,3 || -87,4 || -21,6 LV || -36,1 || -63,9 || -207,3 || 34,2 || -22,3 || 8,0 || 10,7 LT || -87,5 || 188,9 || -3,3 || -29,9 || 73,9 || 3,7 || -16,7 LU || -142,3 || 64,8 || -8,5 || -14,6 || 79,1 || -0,1 || 1721,6 HU || -84,9 || 52,4 || 46,2 || 4,0 || -2,0 || 33,4 || -2,8 MT || -9,1 || -101,3 || -5,1 || -49,4 || 0,2 || 2,1 || -3,2 NL || -51,7 || 121,8 || -5,3 || 10,1 || -257,4 || 34,7 || 14,8 AT || 114,9 || 52,7 || -2,7 || 5,9 || -7,3 || 16,8 || -225,7 PL || 275,5 || -34,4 || -50,4 || 1,2 || 66,1 || -17,5 || -2,3 PT || -364,4 || -94,3 || -15,2 || 39,8 || -39,5 || -14,5 || -9,4 RO || 473,5 || -131,2 || -167,0 || -18,5 || -41,3 || 42,5 || 40,1 SI || -23,5 || 35,3 || 5,3 || 12,0 || -20,3 || 43,8 || -2028,6 SK || 16,3 || 64,0 || 98,6 || 15,0 || -25,3 || 82,9 || -0,4 FI || 249,3 || -140,1 || 4,9 || 20825,7 || 9,9 || -3,1 || 23,7 SE || 87,6 || -51,4 || 7,2 || 17,1 || -148,4 || -34,1 || -38,2 UK || -3,6 || 32,6 || 159,9 || 8,8 || 1,5 || 87,6 || -14,4 EU || 35,2 || 9,0 || 4,0 || -32,1 || -3,7 || 10,9 || 70,5 Diagram 1: Differenser mellan de första och sista skattningarna av bytesbalansen för EU-27, 2005K1–2012K2, miljoner euro 6. Aktualitet och punktlighet Punktligheten mäts i hur väl de tidsfrister som fastställs i betalningsbalansförordningen följs. I tabell 5 analyseras punktligheten när det gäller betalningsbalansstatistiken. Av tabellen framgår att medlemsstaterna, med mycket få undantag, klarade att hålla tidsfristerna för samtliga datauppsättningar. Aktualiteten kan mätas som intervallet mellan den referensperiod som datauppsättningarna avser och den tidpunkt då uppgifterna görs tillgängliga för användarna. För närvarande lämnas betalningsbalansuppgifterna in till Eurostat 90 dagar efter referensperiodens slut. Den ändrade betalningsbalansförordningen tar hänsyn till användarnas önskemål om aktuellare statistik genom att tidsfristerna för inrapportering minskas, från de nuvarande 90 dagarna till 85/82/80 dagar, från och med 2014/2017/2019. Tabell 5: Punktlighet avseende överföringen av uppgifter || Euroindikatorer* || Kvartalsstatistik över betalningsbalansen* || Internationell handel med tjänster || Utländska direktinvesteringar – flöden || Utländska direktinvesteringar – stockar Tidsfrist: || Referensperiod + 2 månader || Referensperiod + 3 månader || Referensperiod + 9 månader || Referensperiod + 9 (eller 21) månader** || Referensperiod + 9 (eller 21) månader** Belgien || -1 || -1 || 0 || -3 || 24 Bulgarien || -10 || -13 || 0 || -2 || -2 Tjeckien || -2 || -9 || -8 || 11 || -6 Danmark || -16 || -8 || 0 || -3 || -3 Tyskland || -7 || -6 || -3 || -5 || -17 Estland || -1 || -20 || -35 || -21 || -21 Irland || -4 || -5 || -17 || -2 || -2 Grekland || -7 || -4 || -2 || -4 || -3 Spanien || 0 || -2 || -1 || -2 || -2 Frankrike || -3 || -3 || 0 || -3 || -3 Italien || -1 || -4 || 0 || 0 || 0 Cypern || 0 || -1 || -1 || -3 || -3 Lettland || 0 || -23 || -25 || -27 || -27 Litauen || -2 || -5 || 0 || -2 || -2 Luxemburg || -9 || -2 || -1 || -3 || 0 Ungern || -3 || -1 || 0 || -2 || -2 Malta || 0 || -4 || -10 || -3 || -3 Nederländerna || -15 || -9 || -3 || -5 || -3 Österrike || -3 || -4 || -4 || -58 || -58 Polen || 0 || -2 || -3 || -3 || -2 Portugal || -5 || -6 || -7 || -10 || -10 Rumänien || -1 || -6 || -2 || -4 || -4 Slovenien || -16 || -17 || -86 || -30 || -30 Slovakien || 0 || 0 || 0 || -5 || -5 Finland || -4 || -12 || -7 || -9 || -9 Sverige || -2 || -9 || -1 || -2 || -2 Förenade kungariket || 0 || 1 || -1 || -2 || -2 * För euroindikatorer och kvartalsstatistik över betalningsbalansen, den genomsnittliga punktligheten för fyra överföringar av uppgifter (2011K3-2012K2) ** För utländska direktinvesteringar (både flöden och stockar) ska uppgifter lämnas vid två olika tillfällen: 9 månader och 21 månader efter referensperiodens slut. Båda datauppsättningarna ska dock lämnas vid samma datum, i slutet av september. 7. Tillgänglighet och tydlighet Betalningsbalansuppgifter för medlemsstaterna i EU-27 finns tillgängliga kostnadsfritt på Eurostats webbplats (Eurobase): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. I figur 1 visas hur uppgifterna är uppställda. Figur 1: Betalningsbalansuppgifter online för alla användare De betalningsbalansuppgifter som finns tillgängliga online har hela tiden blivit fler och utförligare. Uppgifter om löner från utlandet började spridas regelbundet i februari 2010. På grund av det ökade intresset för nationella uppgifter om betalningsbalans och utlandsställning började man 2011 ta fram längre tidsserier, mer detaljerade geografiska uppdelningar och utförligare tabeller. Under 2011 skapades nya tabeller med huvudposter i betalningsbalansen och utlandsställningen angivna som andel av BNP och med exportmarknadsandelar, och kvartalsuppgifter om utlandsställningen började spridas. I april 2013 började Eurostat sprida mer detaljerad information om den kvartalsvisa betalningsbalansen för finansiella transaktioner. 8. Jämförbarhet Med jämförbarhet avses skillnader som kan iakttas när statistik på samma område jämförs mellan geografiska områden eller olika tidsperioder. I rapporten om betalningsbalansuppgifternas kvalitet mäter man den geografiska jämförbarheten genom att titta på asymmetrier. Eurostat tillhandahåller regelbundet tabeller över de oftast återkommande asymmetrierna för varje land och post, och uppmanar länderna att lösa underliggande problem genom bilaterala kontakter och utbyte av mer detaljerad information. Det har också inrättats ett nätverk för utländska direktinvesteringar för att göra det möjligt att utbyta bilaterala uppgifter om utländska direktinvesteringar, och med tiden förväntas nätverket minska asymmetrierna för dessa uppgifter. I diagram 2 jämförs asymmetrier för EU-27 och utlandskontot. Asymmetrierna för EU-27 är långt ifrån obetydliga (de utgör nästan 0,8 % av EU:s BNP) men har varit stabila från 2004 och framåt. Eurostats olika initiativ för att ta itu med asymmetrier i betalningsbalansuppgifterna för EU-27 har gett tydliga resultat. Diagram 2: Asymmetrier för EU-27 och utlandskontot, totala bytesbalansen, 1999-2012, miljoner euro 9. Samstämmighet Samstämmighet handlar om enhetligheten i statistik som tas fram för olika ändamål. I rapporten om betalningsbalansuppgifternas kvalitet mäter man denna komponent genom att titta på både intern enhetlighet (att integritetsregler efterlevs, att det råder samstämmighet mellan kvartals- och årsuppgifter samt storleken på restposter) och extern enhetlighet (att betalningsbalansuppgifterna och liknande statistik från olika statistikramar är samstämmiga). Den externa enhetligheten mellan betalningsbalansuppgifterna om varuhandel och statistiken över utrikeshandeln med varor (som produceras av Intrastat och Extrastat) övervakas regelbundet. 9.1. Intern enhetlighet Intern enhetlighet mäts genom att man tittar på värdet på den så kallade restposten. Restposten är vad som återstår när kontona har balanserats. Ibland kan beräkningsfel ta ut varandra. Därför visar storleken på restposten inte nödvändigtvis om uppgifterna generellt sett är korrekta. Restposter övervakas noga av dem som sammanställer de nationella betalningsbalansuppgifterna. Höga värden eller konstanta höjningar är tecken på problem i sammanställningssystemen som måste identifieras och åtgärdas. I tabell 6 visas det genomsnittliga relativa fel som medlemsstaterna redovisade för perioden 2009-11. Det motsvarar genomsnittet av det absoluta värdet av restposter under samma period (mätt som en andel av genomsnittet för kredit och debet i betalningsbalansen) enligt medlemsstaternas kvartalsvisa redovisning av betalningsbalans. Under perioden 2009-2011 redovisade fem medlemsstater (Italien, Danmark, Sverige, Finland och Irland) ett värde på ca 10 % för denna indikator. Jämfört med perioden 2008-2010 minskade storleken på restposter något i Bulgarien, Finland och Sverige. I Italien ligger värdena av restposter kvar på hög nivå, vilket beror på övergången till ett helt nytt system för insamling och sammanställning. I tabell 7 visas den sammanlagda relativa summan av restposter som beräknas för varje period som den sammanlagda summan av restposter dividerat med den totala bytesbalansen (summan av kredit och debet). Med denna indikator bedöms varaktigheten för tecken på restposter och visar lägre värde för medlemsstater vars tecken på restposter ändras, vilket är en indikator på att restposten inte är systematisk. Under 2011 redovisade fem medlemsstater (Danmark, Italien, Polen, Slovakien och Finland) ett värde som var högre än 10 % för denna indikator. Tabell 6: Genomsnittligt relativt fel 2009-11 Belgien || 1 % || Frankrike || 8 % || Österrike || 4 % Bulgarien || 6 % || Italien || 12 % || Polen || 5 % Tjeckien || 2 % || Cypern || 3 % || Portugal || 2 % Danmark || 10 % || Lettland || 2 % || Rumänien || 5 % Tyskland || 4 % || Litauen || 1 % || Slovenien || 2 % Estland || 2 % || Luxemburg || 0 % || Slovakien || 4 % Irland || 9 % || Ungern || 2 % || Finland || 9 % Grekland || 3 % || Malta || 4 % || Sverige || 10 % Spanien || 3 % || Nederländerna || 4 % || Förenade kungariket || 4 % Tabell 7: Sammanlagda relativa restposter 2011 Belgien || 1 % || Frankrike || 3 % || Österrike || 0 % Bulgarien || 9 % || Italien || -12 % || Polen || -17 % Tjeckien || -4 % || Cypern || 2 % || Portugal || -2 % Danmark || -19 % || Lettland || 4 % || Rumänien || -4 % Tyskland || 4 % || Litauen || 0 % || Slovenien || 0 % Estland || -1 % || Luxemburg || 0 % || Slovakien || -12 % Irland || -5 % || Ungern || -5 % || Finland || -19 % Grekland || -2 % || Malta || 7 % || Sverige || -1 % Spanien || -2 % || Nederländerna || -4 % || Förenade kungariket || 0 % 9.2. Extern enhetlighet Med extern enhetlighet menas att betalningsbalansuppgifter och liknande statistik från olika statistikramar är samstämmiga. Extern enhetlighet avseende varor, som rapporteras i betalningsbalansuppgifterna och i statistiken över utrikeshandeln med varor, övervakas regelbundet av Eurostat. När de två datauppsättningarna jämförs måste man ta hänsyn till metodskillnader mellan betalningsbalansen och statistiken över utrikeshandeln med varor. De viktigaste skillnaderna är att det för betalningsbalansen krävs ägarbyte för att en transaktion ska redovisas medan det i statistiken över utrikeshandeln redovisas när varor fysiskt rör sig över gränser, och att man använder olika värderingsmetoder[12]. Ett exempel på denna skillnad är behandlingen av icke-monetärt guld som byter ägare utan att fysiskt transporteras till den nye ägarens land. Detta guld ska ingå i betalningsbalansen men inte i utrikeshandelsstatistiken. Den övergripande enhetligheten mellan uppgifter i utrikeshandelsstatistiken och uppgifter i betalningsbalansen kan snabbt bedömas om man tittar på tidsserien över differenser mellan de värden för kredit/export och debet/import som kan hämtas från de två statistikramarna och som visas aggregerade för EU-27 i diagram 3. Enhetligheten mellan uppgifterna om varor i betalningsbalansen och i utrikeshandelsstatistiken har förbättrats på senare år och differensen har stabiliserats på relativt låga nivåer. Diagram 3: Varor ─ differens mellan utrikeshandelsstatistiken och betalningsbalansen, EU-27 och partner ”utanför EU-27” 10. Slutsatser När betalningsbalansförordningen trädde i kraft ökade harmoniseringen av betalningsbalansstatistiken i EU och användarnas tillgång till uppgifter förbättrades. Detta arbetsdokument visar att de uppgifter som Eurostat begär för betalningsbalansen i enlighet med förordningen rapporteras in av alla medlemsstater och oftast i tid. Slutanvändarna har nu tillgång till en mycket större mängd betalningsbalansuppgifter än de hade i slutet av 1990-talet. Uppgifterna om transaktioner och geografiska områden är nu mer detaljerade, uppgifterna är aktuellare och levereras oftare, och längre tidsserier har återskapats för ekonomisk analys. Skattningar används i större utsträckning, vilket ökar betydelsen av kvalitetsrapporter som gör det möjligt att regelbundet följa uppgifternas stabilitet och enhetlighet. Som en följd av finanskrisen ägnar användarna större uppmärksamhet åt uppgifterna i både betalningsbalanser och utlandsställningar. Eurostat och de nationella organ som sammanställer uppgifterna gör sitt yttersta för att garantera att uppgifterna om betalningsbalanser och utlandsställningar till fullo uppfyller de många olika användarnas behov. Nästa kvalitetsbedömning av betalningsbalansuppgifter kommer att inledas i januari 2014. [1] EUT L 35, 8.2.2005, s. 23. [2] EUT L 283, 28.10.2008, s. 3. [3] EUT L 87, 31.3.2009, s. 164. [4] Se ESS Handbook for Quality Reports, Eurostat Working Papers, 2009. Se även ESS Standard for Quality Reports, Eurostat Working Papers, 2009. [5] Se ESS Handbook for Quality Reports, Eurostat Working Papers, 2009, s. 65. [6] Se http://dsbb.imf.org/images/pdfs/dqrs_bop.pdf. [7] Se http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-10-026. [8] Genom förordning (EG) nr 2560/2001 av den 19 december 2001 om gränsöverskridande betalningar i euro undantogs alla transaktioner under gränsen på 12 500 euro från kravet på statistisk rapportering. När förordningen ändrades höjdes gränsen till 50 000 euro (förordning (EG) nr 924/2009, artikel 5.1). [9] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/excessive_imbalance_procedure/imbalance_scoreboard. [10] Kommissionens förordning (EU) nr 555/2012 av den 22 juni 2012 (EUT L 166, 27.6.2012, s. 22). [11] Detta skulle innebära en tydlig uppdelning mellan transaktioner beroende på om det är tjänsten som tillhandahålls över gränsen (leveranssätt 1), om det är konsumenten som förflyttar sig över gränsen (leveranssätt 2) eller om det är tjänsteleverantören som förflyttar sig över gränsen (leveranssätt 4). Se kapitel V i 2010 års handbok för statistik över internationell handel med tjänster (Manual on Statistics of International Trade in Services 2010). [12] Import/debet värderas fritt ombord (f.o.b.) i betalningsbalansen, men med kostnad, försäkring, frakt (c.i.f.) i utrikeshandelsstatistiken.