EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 19.12.2016 COM(2016) 810 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årsrapport 2016 om genomförandet av Europeiska unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder år 2015 {SWD(2016) 456 final}



ÖVERGRIPANDE ÅTAGANDEN Under år 2015 ställdes Europeiska unionen inför nya globala utmaningar. För att komma till rätta med situationen utnyttjade EU alla sina politiska strategier och verktyg, som omfattar allt från diplomati till säkerhets-, finans- och handelspolitik, utvecklingssamarbete, humanitära insatser och bistånd. Insatserna genomfördes på ett allomfattande och tidsmedvetet sätt. Under året fortsatte EU att spela en ledande roll inom de internationella insatser som gjordes för att hantera kriser och tillhandahålla bistånd, bland annat i Ukraina, Syrien, Irak och Libyen. Dessutom har EU, tillsammans med sina internationella samarbetspartners, arbetat outtröttligt i insatserna mot Daesh. Under 2015 var EU och dess medlemsstater fortsatt världens största givare av utvecklingsstöd, som tillhandahölls för att främja centrala europeiska värderingar såsom fred, säkerhet, hållbar utveckling, fattigdomsbekämpning och mänskliga rättigheter i världen. Detta bidrog till arbetet med att tackla de bakomliggande orsakerna till många av kriserna. Under 2015 betalade bara Europeiska kommissionen ut över 10,3 miljarder euro i offentligt utvecklingsbistånd. Under året började den elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF), som tilldelats 30,5 miljarder euro för perioden 2014–2020, att utnyttjas fullt ut. Den internationella utvecklingen med allt allvarligare katastrofer orsakade av människan och naturkatastrofer fortsatte under år 2015. Europeiska kommissionen försåg över 120 miljoner människor i över 80 länder med katastrofhjälp för över 1,4 miljarder euro, bland annat i form av livsmedel, nödinkvartering, skydd, hälsovård och dricksvatten. Genom sin konsekventa utvecklingspolitik tar EU hänsyn till utvecklingsmålen på alla politikområden som kan påverka utvecklingsländerna. I EU:s femte rapport om en konsekvent utvecklingspolitik framhöll kommissionen 2015 vilka resultat som uppnåtts och vilka utmaningar som åsterstår avseende utvecklingspolitiken på EU-nivå och i medlemsstaterna. Arbeta för en gemensam framtid: från millennieutvecklingsmål till mål för hållbar utveckling – Agenda 2030 Under 2015 gjordes flera stora framsteg i det internationella samarbetet om fattigdomsbekämpning, hållbar utveckling och katastrofriskreducering. Under året avslutades millennieutvecklingsmålen, vilket gav tillfälle att reflektera över gjorda framsteg och kvarstående utmaningar. EU gick i spetsen för flera banbrytande internationella avtal som sammantaget ger den internationella utvecklingen och samarbetet nya impulser under de kommande 15 åren. Den 25–27 september 2015 samlade FN det internationella samfundet i New York för att uppnå enighet om en ambitiös och nydanande vision för en hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning i ett dokument med titeln ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” som innehåller 17 nya mål för hållbar utveckling. FN:s toppmöte i september var kulmen på en lång och inkluderande förhandlingsrunda, där EU hade en pådrivande roll. EU:s konstruktiva åtaganden återspeglas i ett meddelande från kommissionen om det globala partnerskapet och i de slutsatser som därefter antogs av rådet . Före toppmötet enades den tredje FN-konferensen om utvecklingsfinansiering vid sitt möte i Addis Abeba i juli 2015 om ett omfattande stödpaket för att genomföra 2030-agendan. Genom handlingsplanen från Addis Abeba lades grunden till en ny modell för hållbar utveckling, centrerad kring god samhällsstyrning med betoning av alla parters ansvar, vikten av inrikespolitiska åtgärder, däribland resursmobilisering, vikten av stimulansstrategier, den privata sektorns centrala roll och ett engagemang för politisk samstämmighet. Det offentliga utvecklingsbiståndet kommer även fortsättningsvis att vara betydelsefullt, och i maj 2015 gjorde EU ett ambitiöst gemensamt åtagande i syfte att nå upp till FN:s mål för offentligt utvecklingsbistånd på 0,7 % av BNI inom den tidsfrist som fastställdes i 2030-agendan. Detta omfattar även ett särskilt åtagande att på kort sikt tillhandahålla offentligt utvecklingsbistånd med 0,15–0,20 % av BNI till de minst utvecklade länderna och att nå upp till 0,20 % inom tidsfristen i 2030-agendan. Men det offentliga utvecklingsbiståndet är bara en liten del av utvecklingsfinansieringen. I enlighet med handlingsplanen från Addis Abeba går EU:s insatser längre än att enbart tillhandahålla offentligt utvecklingsbistånd och de förenar i stället såväl bistånd, investeringar, handel och inrikes resursmobilisering som insatser för goda styrelseformer. Den privata sektorn är också viktig för att framgångsrikt genomföra 2030-agendan. Kommissionen har verkat för den privata sektorns deltagande i utvecklingsarbetet sedan 2014, då den offentliggjorde meddelandet ”En starkare roll för den privata sektorn i insatserna för att uppnå hållbar tillväxt för alla i utvecklingsländerna” . Under 2015 främjade kommissionen en strukturerad dialog med den privata sektorn via sådana evenemang som det utvecklingspolitiska forumet, sidoevenemanget för den privata sektorn i samband med konferensen om utvecklingsfinansiering i Addis Abeba och via en expertgrupp med medlemsstaterna. Katastrofriskreducering I mars 2015 antog FN:s medlemsstater vid den tredje världskonferensen om katastrofriskreducering Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030, vilket sedan antogs av FN:s generalförsamling. Sendai-ramverket är det första utvecklingsavtalet efter 2015 och ligger till grund för en hållbar utvecklingsagenda med information och motståndskraft mot katastrofrisker.

En reviderad Europeisk grannskapspolitik Europeiska kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik antog ett gemensamt meddelande med titeln ”Mot en ny Europeisk grannskapspolitik”, som innehåller förslag på hur EU och dess grannländer kan bygga mer effektiva partnerskap i grannområdet, med en strategisk ram och stabilisering som huvudsaklig politisk prioritering. Strategi på medellång sikt för EU:s utvidgningspolitik De konkreta planerna på EU-medlemskap är en fortsatt drivkraft bakom omvandling och insatser för att förankra stabilitet och säkerhet i länderna i sydöstra Europa. Den 10 november 2015 fastställde Europeiska kommissionen en strategi på medellång sikt för EU:s utvidgningspolitik för den sittande kommissionens mandatperiod. Strategin ger tydliga riktlinjer, en ram och verktyg för att hjälpa de berörda länderna att hantera de centrala frågorna och kraven i samband med anslutningsprocessen. Situationen efter Cotonou EU och dess medlemsstater har sedan länge relationer med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. Det nuvarande avtalet med AVS-länderna, Cotonouavtalet, som löper från 2000 till 2020, omfattar 78 partnerländer och täcker politiskt samarbete, utvecklingssamarbete, ekonomiskt samarbete och handelssamarbete. Under 2015 lade kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik fram ett gemensamt samrådsdokument om fullgörandet av det nuvarande avtalet och möjliga vägar framåt efter 2020. Det offentliga samrådet avslutades i december 2015 och resultatet kommer att bidra till den framtida utformningen av detta viktiga partnerskap. Genusfrågor Den nya handlingsplanen för jämställdhet med titeln ”Transforming the lives of women and girls through EU external relations 2016-2020” antogs av rådet i oktober 2015. Detta ambitiösa initiativ ska skapa bättre ledarskap inom kommissionen och främja en strategisk metod som kombinerar bättre investeringar, samordning och delat ansvar. EU:s åtgärder för jämställdhet Omkring 6,5 miljarder euro av EU:s årliga budget på det område som denna rapport gäller ägnas åt jämställdhet som ett viktigt eller huvudsakligt mål. Över hela världen stödjer kommissionen ett antal åtgärder med direkt inriktning på bristande jämställdhet, däribland program som syftar till att avskaffa kvinnlig könsstympning, minska våld mot kvinnor och flickor, förbättra kvinnors tillgång till produktionsresurser, som t.ex. mark, och insatser mot barnäktenskap. Hållbar energi och klimatförändring Enligt FN:s ambitiösa agenda för hållbar utveckling är klimatförändringarna ett av vår tids största problem, som gör det svårt för alla länder att uppnå en hållbar utveckling. Agenda 2030 omfattar ett särskilt mål för hållbar utveckling som avser brådskande insatser mot klimatförändringar och dess följder. Vid klimatkonferensen i Paris (COP21) i december 2015 antog 195 länder för första gången någonsin gemensamma, rättsligt bindande, globala klimatavtal som omfattar alla länder. I och med Parisavtalet fastställs en global handlingsplan för att undvika farliga klimatförändringar genom att gränsen för den globala uppvärmningen sätts till under 2° C. EU gick i bräschen för denna internationella ansträngning och var den första stora ekonomin som lämnade in sitt utkast till förslag avseende det nya avtalet i mars 2015. EU har åtagit sig att avsätta minst 20 % av sin budget år 2014–2020 till insatser som avser klimatförändringar och kommer att fördubbla sina utgifter för biologisk mångfald i utvecklingsländerna. EU:s åtgärder avseende hållbar energi för alla Energi är en central pådrivande faktor för en inkluderande och hållbar tillväxt. Mellan år 2014 och 2020 kommer 3,5 miljarder i EU-stöd att användas parallellt med andra finansieringskällor för att främja investeringar som inte överstiger 30 miljarder i hållbar energi i partnerländerna. Mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning I juli 2015 bekräftade EU sitt politiska åtagande avseende den strategiska ramen för mänskliga rättigheter och demokrati från år 2012 och antog en ny handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati för perioden 2015–2019 Det övergripande syftet att skydda och främja de mänskliga rättigheterna samt stödja demokratiska processer internationellt formuleras som konkreta mål och riktade åtgärder i handlingsplanen. GLOBALA ÅTGÄRDER Den starka kopplingen mellan utveckling och migration bekräftades genom att migrationsfrågorna lyftes in i 2030 års agenda för hållbar utveckling. Agenda 2030 beskriver också tvångsförflyttningar som en sådan nyckelfaktor som hotar att undergräva den senaste tidens framsteg.

Toppmötet i Valletta i november 2015 sammanförde europeiska och afrikanska stats- och regeringschefer i syfte att stärka samarbetet och bemöta utmaningarna och möjligheterna med migration och rörlighet genom en välbalanserad hållning i nära samarbete mellan ursprungsländer, transitländer och bestämmelseländer. Vid toppmötet i Valletta lanserades även EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika (1,8 miljarder euro) som ska bidra till stabilitet och hantera bakomliggande orsaker till irreguljär migration och tvångsförflyttningar i Afrika . Förvaltningsfonden är ett flexibelt komplement till EU:s befintliga utvecklingssamarbete i regionen och ska stödja det faktiska genomförandet av åtagandena från Valletta i tre geografiska områden (Sahel/Tchadsjön, Afrikas horn och Nordafrika). Under 2015 intensifierades ansträngningarna till stöd för de länder som bär de största bördorna i samband med flyktingkrisen till följd av den fortsatta konflikten i Syrien. Detta görs i synnerhet genom ökade inbetalningar till EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien samt utarbetning av målriktade samarbetsavtal (Compacts) med Libanon och Jordanien. Fonden är nu ett av EU:s huvudinstrument för att hantera den kris som tvångsförflyttningen av människor i regionen medför. EU:s regionala förvaltningsfond är även öppen för andra internationella givare. Genom en ändring i finansieringsbeslutet tydliggjordes att internflyktingar i Irak som flytt undan den regionala krisen också är en av fondens mottagargrupper. Ändringen gav även större flexibilitet för att stödja andra länder, som inte ligger i Syriens omedelbara grannskap, men som ändå påverkas. Utvidgningen omfattar stöd till länder på Västra Balkan som inte är medlemmar i EU. Vid toppmötet mellan EU och Turkiet den 29 november 2015 antog EU och Turkiet ett gemensamt uttalande och en plan för att mobilisera väsentlig finansering till stöd för Turkiets omfattande ansträngningar för att ta emot flyktingar från Syrien. Samtidigt inrättade Europeiska kommissionen faciliteten för flyktingar i Turkiet för att samordna mobiliseringen av 3 miljarder euro, både från EU:s budget och från medlemsstaternas. EU:s åtgärder i Syrien Projektet för att skapa snabb återhämtning med hjälp av utbildning i Syren underlättade bland annat tillgången till undervisning för två miljoner barn i cirka 3 000 skolor i sex distrikt i Syrien under skolåren 2013–2014 och 2014–2015. Medicinsk utbildning och psykosocialt stöd tillhandahölls i 180 skolor. 100 skolor renoverades och 200 000 barn fick tillgång till ett självundervisningsprogram. 1 500 lärare fick fortbildning i att arbeta med barn med särskilda behov. Migration och rörlighet Den 13 maj 2015 antog Europeiska kommissionen den europeiska migrationsagendan som innehåller centrala principer och åtgärder i dessa frågor för perioden 2015–2020. Migrationsagendan är en av de tio prioriterade frågorna för kommissionen under Jean-Claude Junckers ordförandeskap. Den innehåller en ambitiös och omfattande plan för bättre hantering av migration både på kort och lång sikt. De fyra pelarna i agendan är en stark gemensam asylpolitik, åtgärder mot människosmuggling och irreguljär migration, förvaltning av de yttre gränserna samt en ny politik för laglig migration. Migration är en central fråga i EU:s förbindelser med grannländerna, i synnerhet de östra och sydliga grannländerna, varav vissa är antingen ursprungsländer eller transitländer för migration. I dessa länder inriktas väsentligt EU-stöd på migrationshantering, stabilitetsfrämjande åtgärder och insatser för att hantera bakomliggande orsaker till migration genom att öka motståndskraften bland utsatta befolkningar, främja ekonomisk utveckling och stödja god samhällsstyrning. Migrationsdialogerna med partnerländer i Afrika stärktes och fördjupades, bland annat tack vare Khartoum- och Rabatprocesserna samt Afrika–EU-partnerskapet om migration och rörlighet. Utveckling, fred och säkerhet Ingen hållbar utveckling kan äga rum utan fred och säkerhet, och ingen hållbar fred kan skapas utan utveckling. Att hantera säkerhets- och utvecklingsfrågor kräver insatser från alla EU:s instrument och är en central del i EU:s övergripande strategi. Under 2015 arbetade EU med ett gemensamt meddelande om en EU-omfattande strategisk ram till stöd för reformer av säkerhetssektorn i syfte att, på kort till medellång sikt, uppnå konsekventa synergier i verksamheten. Detta avser till exempel uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och EU:s långsiktiga utvecklingsinsatser på säkerhetsområdet. Ett gemensamt meddelade om kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling antogs år 2015 . På kort sikt går verksamheten vidare med konkreta pilotprojekt. På längre sikt kommer politiska ramar och finansiering att utvecklas för alla berörda aktörer (både civila och militära). I slutet av år 2015 hade EU 18 civila och militära uppdrag och insatser på gång inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, varav två militära insatser som inrättades 2015: Eunavfor MED Sophia som bidrar till att störa människosmuggling och människohandel i södra och centrala Medelhavsområdet samt Eumam RCA som inriktas på militär rådgivning och bistånd till Centralafrikanska republiken. Under 2015 fortsatte EU att investera i och utveckla kompetens för konfliktförebyggande åtgärder och system för tidig varning, vilket är betydligt mer kostnadseffektivt än att ingripa när krisen är ett faktum. Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 Europaåret för utvecklingssamarbete 2015 var en framgångsrik kampanj i rättan tid med mottot ”Vår värld, vår värdighet, vår framtid”. Detta var första gången Europaåret ägnats åt yttre förbindelser och det skedde under en period då viktiga globala beslut fattades. Europaåret för utvecklingssamarbete gav unionsmedborgarna möjlighet att bättre förstå hur EU:s bistånd bidrar till att förändra människors liv och samhällen runt om i världen. Sammanlagt 3 828 evenemang anordnades inom ramen för Europaåret för utvecklingssamarbete 2015, med över 1,9 miljoner deltagare inom hela Europeiska unionen.

ANSVAR OCH RESULTAT Alla medel som används till stöd för unionens partnerländer måste ge bästa möjliga resultat. Den 26 mars 2015 offentliggjorde Europeiska kommissionens avdelningar EU:s internationella resultatram för samarbete och utveckling, som ökar kommissionens möjligheter att övervaka och rapportera om konkreta resultat av EU-finansierade insatser på fältet. Detta är ett led i kommissionens övergripande strategi för bättre resultatinriktning av EU:s åtgärder. Den första rapporten från kommissionens avdelningar offentliggjordes med utgångspunkt i 2016 års resultatram. Det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som bifogas det här meddelandet utgör den andra rapporten. Framdeles kommer kommissionen att varje år rapportera om resultaten av EU-finansierade åtgärder för samarbets- och utvecklingspolitiken och sätta dem i relation till de övergripande utvecklingsresultaten. EU:s åtgärder: Viktiga resultat år 2015 De projekt och program som avslutades mellan hösten 2014 och hösten 2015 gav bland annat följande resultat: God samhällsstyrning: Fyra fria och rättvisa val stöddes. Konfliktförebyggande, fredsskapande åtgärder och säkerhet: 404 000 människor främjades av program som syftade till att stöda civila fredsbevarande åtgärder efter konflikter och/eller konfliktförebyggande insatser. Hållbart jordbruk, tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition: 5 025 000 kvinnor, eller barn under 5 år, gynnades av nutritionsrelaterade program, som bidrog till att minska barnadödligheten. Energi: 2 600 km elnät byggdes upp eller ut. Utbildning: 10 635 000 barn skrevs in i grundskola, 7 603 000 barn i högstadie- eller gymnasieutbildning och 175 000 lärare fick utbildning. Hälsa: 8 104 000 förlossningar sköttes av utbildad vårdpersonal, vilket bidrog till att minska barnsängsdödligheten. Naturtillgångar, miljö och klimatförändringar: 3 951 000 hektar förvaltades som skyddade områden för att säkerställa biologisk mångfald och bevara naturarvet. Transport: 8 905 000 människor fick tillgång till vägar som fungerar alla årstider. Sysselsättning och socialt skydd: 195 000 personer kom i åtnjutande av program för yrkesutbildning, grundläggande utbildning eller färdighetsutveckling som ska förbättra sysselsättningen, produktiviteten och konkurrenskraften. Utveckling av handeln och den privata sektorn: 10 000 företag fick tillgång till krediter för att öka investeringarna och undvika risker. Övergripande resultat Intensifiering av partnerskapet Afrika-EU Utöver arbetet med Cotonouavtalet gjordes framsteg i förbindelserna mellan Afrika och EU inom ramen för den gemensamma strategin EU–Afrika vid ett viktigt möte i Bryssel den 22 april 2015 mellan kommissionärskollegierna för Afrikanska unionens kommission respektive Europeiska kommissionen. Vid detta sjunde möte mellan kommissionärskollegierna diskuterades en rad frågor, däribland fred och säkerhet, demokrati, god samhällsstyrning och mänskliga rättigheter, mänsklig utveckling, hållbar och inkluderande utveckling, tillväxt och kontinental integration samt globalt framväxande frågor. År 2015 var också avgörande för det praktiska samarbetet med Afrikanska unionens kommission, med ökat finansiellt bistånd via den fredsbevarande resursen för Afrika och det panafrikanska programmet. Fred och säkerhet är en stor utmaning för utvecklingen och samarbetet i Afrika. Kommissionen har arbetat hårt på denna punkt för att främja en politisk lösning i Burundi och har inlett samrådsförfaranden enligt artikel 96 i AVS–EU-partnerskapsavtalet. Den elfte människorättsdialogen mellan Afrikanska unionen och EU ägde rum den 24 november 2015 i Kigali, Rwanda. Båda parter bekräftade sina åtaganden i fråga om att främja och skydda mänskliga rättigheter och att samarbeta om den praktiska tillämpningen av kontinentala och internationella bestämmelser om mänskliga rättigheter.

Ebola EU fortsatte agera under hela 2015 med anledning av Ebolaepidemin. Ytterligare budgetstöd lämnades till Liberia (31 miljoner euro) och Sierra-Leone (43 miljoner euro) för att mildra epidemins ekonomiska återverkningar och ge länderna medel för att stabilisera statsbudgetarna. Ett antal strategiska projekt inleddes inom ramen för programmet för att koppla samman det humanitära biståndet med utvecklingsfrågorna, däribland projekt som ska stärka vårdsystemen, återhämtningsförmågan och levnadsvillkoren i Guinea samt tillgången till vatten i skolor i Liberia. De första återhämtningsprogrammen inleddes också i Guinea (hälsovård) och i Liberia (utbildning och energi). På internationell nivå anordnade Europeiska kommissionens avdelningar och Europeiska utrikestjänsten den internationella högnivåkonferensen om Ebola den 3 mars 2015. Konferensen bidrog till att bibehålla handlingskraften och sätta fokus på den fortsatta kampen mot sjukdomen. I slutet av året var alla de tre drabbade länderna på god väg mot att förklaras fria från Ebola. Generaldirektoratet för forskning och innovation och det gemensamma initiativet för innovativa läkemedel investerade cirka 240 miljoner euro i en brådskande infordran av projekt för att bekämpa Ebolaviruset . Samtliga projekt hade inletts antingen vid utgången av 2014 eller i början av 2015. Stöd till Somalia En gemensam givarkonferens EU-UNHCR för Somalia ägde rum i Bryssel den 21 oktober 2015. De 1,1 miljoner människor som är internflyktingar i Somalia är en av världens största grupper av internflyktningar, till vilken kommer nästan en miljon flyktingar från Afrikas horn. Vid givarkonferensen uppbådadesåtaganden att lämna internationellt bistånd med 94 miljoner euro för att förbättra livsvillkoren för flyktingar och internflyktingar i Somalia. Därav bidrar EU med 60 miljoner euro till förmån för två målriktade åtgärder. EU:s åtgärder för flyktingar från Somalia Ett program som tilldelats 50 miljoner euro och som inleddes 2015 kommer att stödja frivilligt återvändande till Somalia från Kenya, Yemen och Europa och förbättra den rättsliga ramen för internt fördrivna personer, flyktingar och återvändande, öka tillgången till grundläggande tjänster och skapa realistiska försörjningsmöjligheter. Samtidigt kommer EU att finansiera ett program som tilldelats 10 miljoner euro och som inriktas på norra Kenya för att erbjuda hjälp och bättre livsvillkor för flyktingar som inte kan återvända och deras värdsamhällen. Hopp för Centralafrikanska republiken I samband med den internationella konferensen om Centralafrikanska republiken den 26 maj 2015 ökade EU:s bistånd med 72 miljoner euro och ett antal länder gjorde nya åtaganden motsvarande 29 miljoner euro till förmån för EU:s förvaltningsfond Bêkou. Bêkoufonden är EU:s första förvaltningsfond någonsin och har visat sig vara ett snabbt och effektivt verktyg. Dess sex nya finansieringsprojekt visar att EU är i stånd att skyndsamt mobilisera krafter och instrument. EU:s åtgärder: Bêkoufondens vårdprojekt Bêkoufondens vårdprojekt är avsett att säkra tillgången till grundläggande hälsovård för en miljon människor i ett land där stora delar av vårdstrukturen och vårdtjänsterna har upphört att fungera. Under 2015 gav projektet 450 000 direkta mottagare tillgång till grundläggande hälsovård. Sahelregionen Under 2015 ställde EU 216 miljoner euro till förfogande för att motverka livsmedels- och nutritionskrisen i nio länder i Sahelområdet. Återkommande livsmedelsförsörjningskriser i Sahelområdet har allvarligt urholkat motståndskraften hos de allra fattigaste, som ofta måste flytta för att söka bättre levnadsvillkor. Den förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika som inrättades vid toppmötet i Valletta år 2015 ska stödja de mest utsatta och sårbara länderna i Afrika, däribland länder i Sahelregionen och i området kring Tchadsjön. Västra Balkan och Turkiet Europeiska kommissionen antog sin utvidgningsstrategi på medellång sikt den 10 november 2015. Kommissionen bekräftade den starka betoningen av principen att i utvidgningsprocessen ta itu med det grundläggande först, dvs. kärnfrågor som rättsstatsprincipen, grundläggande mänskliga rättigheter, stärkta demokratiska institutioner, däribland reform av den offentliga förvaltningen, samt ekonomisk utveckling och konkurrenskraft. Också fortsättningsvis kommer kommissionen att inrikta ansträngningarna på att se till att utvidgningsländerna prioriterar reformer på dessa centrala områden. Västra Balkan: Agenda för konnektivitet