[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 21.9.2005

KOM(2005) 439 slutlig

2005/0184 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentret inom ramen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING (EG-FÖRDRAGET)

1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

Förslagen till fem särskilda program läggs fram till följd av kommissionens förslag till sjunde ramprogrammet (2007–2013) som antogs den 6 april 2005[1]. En uppläggning med fyra huvudsakliga särskilda program har föreslagits – ”Samarbete”, ”Idéer”, ”Människor” och ”Kapacitet” – vart och ett motsvarande en central målsättning inom den europeiska forskningspolitiken. Gemensamma forskningscentrets direkta åtgärder omfattas av ytterligare ett särskilt program. Kommissionen kommer att lägga fram förslag till ”Regler för deltagande och spridning” för sjunde ramprogrammet.

Sammanhang och mål på det politiska planet motsvarar dem som anges i meddelandet ”Att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet med kunskap som ger tillväxt”[2]. För att dessa mål skall kunna uppnås och de särskilda programmen genomföras till fullo krävs en fördubbling av budgeten, såsom föreslagits av kommissionen.

Det är framför allt genom forskning, teknik, utbildning och innovation som arbetstillfällen kan skapas på lång sikt och på ett hållbart sätt. Detta är också nyckeln till ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft, hälsa, livskvalitet och en god miljö. Syftet med ramprogrammet för forskning, tillsammans med gemenskapens program på områdena utbildning och innovation, är att driva på utvecklingen mot kunskapsekonomin och kunskapssamhället. Syftet med de särskilda programmen inom sjunde ramprogrammet är att, tillsammans med nödvändiga nationella och privata insatser, bidra till att komma tillrätta med de största bristerna i fråga om den europeiska forskningens nivå, kvalitet och genomslagskraft. Europeiska forskningsåtgärder medför ett betydande mervärde i form av spridning och överföring av kunskap, och åtgärder kommer att vidtas för att öka användningen av resultaten inom industrin, bland beslutsfattare och i samhället.

Europa måste investera mer i forskning, och nya ansträngningar krävs för att EU skall kunna närma sig målet att investera 3 % av unionens BNP i forskning före 2010. Sjunde ramprogrammet kommer att bidra till detta, både genom direkt finansiering men också genom att indirekt bana väg för ytterligare offentliga och privata investeringar i forskning.

Europa behöver fler forskare för att forskningsinsatserna skall kunna ökas och förbättras. Tillsammans med andra åtgärder, som t.ex. den europeiska stadgan för forskare och nationella politiska åtgärder, är sjunde ramprogrammet utformat för att uppmuntra fler människor att slå in på och fortsätta forskarbanan, och åter igen locka ledande forskningstalanger till Europa.

Finansiellt stöd på europeisk nivå innebär möjligheter att stärka kompetensen och öka effektiviteten inom forskningen, något som inte kan åstadkommas på nationell nivå. De särskilda programmen inom sjunde ramprogrammet innebär en ytterligare konsolidering av det europeiska området för forskningsverksamhet. Kritisk massa uppnås och strukturer på nya forskningsområden skapas med nya metoder, och den fria rörligheten för idéer, kunskap och forskare får nytt stöd.

Åtgärder på europeisk nivå har potential att stärka kompetensen inom forskningen. Under genomförandet av de särskilda programmen kommer denna potential att utnyttjas fullt ut, i synnerhet genom tävlingar på EU-nivå som backas upp med stränga och oberoende förslagsutvärderingar. Detta innebär kartläggning av och stöd till befintlig kompetens, oavsett var denna finns inom EU, liksom upprättande av kapacitet för framtida forskningskompetens.

De särskilda programmens genomslagskraft kommer att förbättras genom samverkan med andra gemenskapsstrategier och gemenskapsprogram, framför allt strukturfonderna, utbildningsprogrammen och programmet för konkurrenskraft och innovation.

2. SAMRÅD PÅ FÖRHAND

Vid utarbetandet av förslagen till särskilda program har hänsyn tagits till synpunkterna från EU:s institutioner, i synnerhet Europaparlamentet och Europeiska rådet, liksom från andra berörda parter, däribland även forskare och forskningsanvändare. Hänsyn har även tagits till de pågående diskussionerna och bidragen när det gäller förslaget till beslut om sjunde ramprogrammet, de omfattande samråden och bidragen i samband med förberedandet av det förslaget samt ytterligare arbete med att fastställa framtida forskningsprioriteringar, som t.ex. det som utförs inom europeiska teknikplattformar.

Förslaget till särskilt program bygger på den ingående konsekvensbedömning som gjordes för förslaget till sjunde ramprogrammet[3] och som visade på ett starkt och specifikt mervärde för varje föreslaget särskilt program. Dessutom tar förslagen hänsyn till resultaten av femårsutvärderingen av ramprogrammet[4].

3. RÄTTSLIGA ASPEKTER

Förslaget till särskilda program grundas på avdelning XVIII i fördraget, artiklarna 163–173, och i synnerhet artikel 166.3 om genomförandet av ramprogrammet genom särskilda program.

4. GENOMFÖRANDE AV BUDGETEN

De finansieringsöversikter som bifogas respektive förslag till beslut innehåller uppgifter om budgetkonsekvenser, personalresurser och administrativa resurser.

Kommissionen avser att inrätta ett genomförandeorgan för utförandet av vissa uppgifter som krävs för genomförandet av de särskilda programmen Samarbete, Människor och Kapacitet. Detta tillvägagångssätt kommer också att tillämpas för genomförandet av programmet Idéer (se avsnitt 7.2).

5. ETT KONSEKVENT OCH FLEXIBELT GENOMFÖRANDE

5.1. Anpassning till nya behov och möjligheter

Genomförandet av de särskilda programmen måste vara så flexibelt att det kan fortsätta att ligga i täten för den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och reagera på nya vetenskapliga, industriella, politiska eller samhällsrelaterade behov. I detta avseende är de åtgärder som gör det möjligt för forskarna själva att identifiera ämnen särskilt viktiga. För övriga åtgärder kommer detta framför allt att åstadkommas genom arbetsprogrammen som kommer att uppdateras varje år. Detta kommer att göras med hjälp av kommittéerna med medlemsstaternas företrädare. Det är tänkt att kommittéerna skall vara tydligt inriktade på arbetsprogrammen. Översyner kan göras snabbare i samband med nya prioriteringar som kräver skyndsamma reaktioner, framför allt till följd av oförutsedda behov av strategier.

Den fleråriga programmeringen kommer att bygga på en lång rad olika bidrag för att se till att den finansierade verksamheten fortsätter att vara direkt relevant för industrins och EU-politikens nya forskningsbehov. Extern rådgivning kommer att användas, även för varje tema inom det särskilda programmet Samarbete, med effektiv tvärvetenskaplig täckning och med synpunkter från både den akademiska världen och industrivärlden.

När det gäller programmet Idéer kommer en helt ny metod att tillämpas där utarbetandet av det årliga arbetsprogrammet kommer att anförtros ett oberoende vetenskapligt råd som ett led i inrättandet av ett självständigt europeiskt forskningsråd (se avsnitt 7.2 nedan).

Ytterligare externa bidrag, i synnerhet för programmet Samarbete, kommer att underlättas från framför allt europeiska teknikplattformar som upprättats på olika områden och som bör spela en stark och dynamisk roll för att se till att relevansen för industrin upprätthålls. Forskningsprioriteringarna i de strategiska forskningsagendor som fastställts av plattformarna är väl återspeglade i förslagen till särskilda program och kommer att vara ett viktigt bidrag vid den fleråriga programmeringen.

Andra forum och grupper kan ge kommissionen lämpliga råd om nya prioriteringar på särskilda områden, t.ex. Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) och plattformar som upprättats i syfte att reflektera över strategiska forskningsagendor av relevans på områdena social- och miljöpolitik.

En viktig ny möjlighet som kommer att bli tillgänglig genom ramprogrammet är en innovativ finansieringsmekanism, Finansieringsinstrumentet för riskdelning , som syftar till att främja privata investeringar i FoTU genom förbättrad tillgång till lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) för storskaliga europeiska insatser där en kombination av flera finansieringskällor krävs, inbegripet EIB-lån. Dessa storskaliga europeiska insatser utgörs av ”Gemensamma teknikinitiativ” och stora samarbetsprojekt som finansieras direkt genom ramprogrammet inom programmet Samarbete, samt nya projekt för forskningsinfrastruktur inom programmet Kapacitet. I enlighet med kriterierna för stödberättigande kan även andra stora europeiska samarbetsprojekt övervägas, som t.ex. de inom Eureka. Det planerade bidraget från de särskilda programmen till EIB kommer att avsevärt förbättra tillgången till lånefinansiering vilket får en stark hävstångseffekt på de privata investeringarna i FoTU.

5.2. Övergripande frågor

Kommissionen kommer att se till att sjunde ramprogrammet genomförs på ett sammanhängande sätt och att Europeiska forskningsrådets garanterade självständighet och oberoende i programmet Idéer beaktas fullt ut.

Översynen av arbetsprogrammen för de andra särskilda programmen kommer att samordnas så att övergripande frågor kan beaktas helt och hållet. Kommittéerna med medlemsstaternas företrädare har också ett viktigt ansvar när det gäller att bistå kommissionen för ett verkligt samstämmigt och samordnat genomförande av programmen, både i sin helhet och inom varje enskilt program. Detta kräver en god samordning inom medlemsstaterna och mellan företrädarna i olika kommittéer.

I de fall åtgärderna som skall finansieras är av stor relevans för olika delar i de särskilda programmen Samarbete, Människor och Kapacitet kommer gemensamma ansökningsomgångar att användas, och man kommer då att bygga på erfarenheterna från sjätte ramprogrammet. Detta kommer att vara av särskild stor betydelse för forskningsämnen som spänner över temana i programmet Samarbete, och sådana ansökningsomgångar kommer att anges tydligt i arbetsprogrammet.

Följande ämnen som spänner över de särskilda programmen Samarbete, Människor och Kapacitet är av särskild betydelse, och särskilda arrangemang för ett samordnat tillvägagångssätt har planerats:

- Internationellt samarbete : dessa särskilda program är öppna för internationellt samarbete och innehåller åtgärder särskilt avsedda för detta. Ett strategiskt synsätt kommer att anläggas på hela ramprogrammet för att främja europeisk forskningskompetens och konkurrenskraft samt för att ta itu med särskilda globala eller regionala frågor av ömsesidigt intresse och med ömsesidig nytta. Ett sammanhängande synsätt i de särskilda programmen i linje med denna strategi kommer att säkerställas, och programmet Kapacitet kommer att ha en viktig roll i det avseendet.

- Forskningsinfrastruktur: stödet till forskningsinfrastruktur kommer främst att genomföras genom programmet Kapacitet, och genom det programmet kommer samordningen med relevant forskningsverksamhet i de andra programmen, framför allt programmet Samarbete, att säkerställas.

- Övergripande strategisk forskning : åtgärder för effektiv samordning inom kommissionen kommer att vidtas, i synnerhet för att se till att verksamheten fortsätter att uppfylla behoven av utveckling inom EU-strategierna. I detta syfte kan man i samband med den fleråriga programmeringen ta hjälp av användargrupper på olika avdelningar inom kommissionen som är förknippade med de berörda strategierna. I det sammanhanget kommer en intern struktur att upprättas för samordningen av havsforskning och havsteknik inom alla relevanta temaområden.

- Små och medelstora företags deltagande: deltagandet av små och medelstora företag kommer att optimeras i de särskilda programmen . Utöver de förstärkta särskilda åtgärderna för små och medelstora företag i programmet Kapacitet ingår dessutom den forskning som är av intresse för små och medelstora företag i hela programmet Samarbete. Ämnen av särskilt intresse för dessa företag kommer dessutom att anges i arbetsprogrammen och ansökningsomgångarna. Vidare så har verksamheten inom programmet Människor en särskild betoning på små och medelstora företags deltagande, och sådana företag kommer också att kunna delta i programmet Idéer. De planerade förenklingsåtgärderna och den ökade flexibiliteten i samband med valet av lämplig typ av finansiering kommer att gynna framför allt små och medelstora företags deltagande.

- Spridning och överföring av kunskap : behovet av att främja spridningen av forskningsresultat framgår tydligt i de särskilda programmen och betoningen ligger framför allt på kunskapsöverföring mellan länder och discipliner samt från den akademiska världen till industrin, inbegripet genom forskares rörlighet. Att engagera potentiella användare som kan hjälpa till att fastslå prioriteringar (i synnerhet genom de europeiska teknikplattformarna) är viktigt i detta avseende. De kompletterande åtgärderna inom programmet för konkurrenskraft och innovation kommer också att stärka användningen av forskningsresultat genom att undanröja hinder för innovation och stärka innovationsförmågan.

- Vetenskapen i samhället : denna verksamhet inom programmet Kapacitet kommer också att bidra till att samhälleliga aspekter beaktas tillräckligt i alla särskilda program, och att samverkan mellan forskare och allmänheten fördjupas.

6. METODER FÖR FÖRENKLING OCH FÖRVALTNING

Genomförandet av sjunde ramprogrammet kommer att förenklas avsevärt till följd av idéerna i kommissionens arbetsdokument av den 6 april 2005 och den omfattande dialogen mellan medlemsstater och berörda parter på grundval av detta dokument. Många av de föreslagna åtgärderna kommer att presenteras i reglerna för deltagande och spridning. De syftar framför allt till att kraftigt minska byråkratin och förenkla finansieringsmetoderna och rapporteringskraven.

Inom de särskilda programmen omfattar de föreslagna förbättringarna bl.a. följande:

- Bättre effektivitet och konsekvens i genomförandet genom att de administrativa uppgifterna läggs ut på ett genomförandeorgan.

- Rationaliserade finansieringsmetoder där de instrument som krävs för att uppnå programmets mål används för genomförandet av varje särskilt program.

- Tydligare presentation av kriterierna för utvärdering, som skall ingå i arbetsprogrammen och följa de principer som anges i varje särskilt program.

- Tydligt presenterade arbetsprogram så att potentiella deltagare är väl informerade om de möjligheter som finns och som motsvarar deras särskilda behov och intressen. Arbetsprogram och ansökningsomgångar kommer t.ex. där så är lämpligt att betona de ämnen som är av särskilt intresse för små och medelstora företag eller där samarbete med tredjeländer är fördelaktigt.

- Förenklingar ur andra aspekter som t.ex. förenkling av förfarandet för godkännande av projekt, de nya finansierings- och stödsystemen, och större användning av databaser och informationsverktyg för att bättre kunna tillhandahålla information.

7. DE SÄRSKILDA PROGRAMMENS INNEHÅLL

7.1. Samarbete

Det särskilda programmet Samarbete är utformat så att EU skall kunna ta ledningen på viktiga vetenskapliga och tekniska områden genom att ge stöd till samarbete mellan universitet, industrin, forskningscentrum och myndigheter inom EU och i resten av världen. Tidigare ramprogram visar den genomslagskraft sådana åtgärder har när det gäller att omstrukturera forskningen i Europa och samla och indirekt skapa resurser. Genom sjunde ramprogrammet kommer denna genomslagskraft att breddas. De nio föreslagna temana motsvarar huvudområdena för utvecklingen av kunskap och teknik där forskningen måste stärkas för att Europas sociala, ekonomiska, folkhälso- och miljömässiga samt industriella utmaningar skall kunna hanteras.

Programmet bygger i stor utsträckning vidare på tidigare ramprogram och grundas på det bekräftade mervärdet av denna typ av europeiskt stöd. Detta särskilda program innehåller dessutom betydande nyheter som särskilt måste beaktas vid genomförandet:

- Det uppfyller behovet av ambitiösa alleuropeiska offentlig-privata partnerskap för att påskynda utvecklingen av viktig teknik, vilket sker med genomförandet av Gemensamma teknikinitiativ [5]. En första uppsättning initiativ med tydliga mål och resultatkrav har fastslagits på områdena innovativa läkemedel, nanoelektronik, inbyggda datasystem, väte och bränsleceller, flygteknik och trafikledning samt global övervakning för miljö och säkerhet. Initiativen kommer att omfattas av särskilda förslag (t.ex. i enlighet med artikel 171 i fördraget). Ytterligare gemensamma teknikinitiativ kan komma att föreslås under genomförandet av sjunde ramprogrammet, t.ex. på områdena kraftproduktion nästan utan utsläpp och förnybar energi.

- Det innehåller en förbättrad metod för samordningen av nationella forskningsprogram. Det framgångsrika programmet ERA-NET kommer att fortsätta och skall genomföras inom temana. Befintliga ERA-NET från sjätte ramprogrammet kommer att tillåtas lägga fram kompletterande förslag i syfte att fördjupa samarbetet eller bredda konsortierna till nya deltagare, och stöd till nya ERA-NET för nya ämnen kommer att ges. Programmet kommer också att vara öppet för offentliga organ som planerar forskningsprogram men som ännu inte har börjat löpa. Dessutom kommer programmet ERA-NET plus att införas i syfte att skapa incitament för gemensamma ansökningsomgångar för gränsöverskridande forskningsprojekt som organiseras av flera länder.

- Till följd av erfarenheterna av Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP) – ett initiativ enligt artikel 169 – har ytterligare fyra initiativ enligt artikel 169 fastställts i nära samarbete med medlemsstaterna. Sådana initiativ förekommer i programmet Samarbete på områdena IT-stöd i boende, Östersjöforskning och metrologi, och ett initiativ enligt artikel 169 nämns i programmet Kapacitet i syfte att sammanföra nationell forskning som utförs inom ramen för program relaterade till små och medelstora företag. Fler initiativ kan komma att fastställas under genomförandet av sjunde ramprogrammet.

- Ett mer målinriktat tillvägagångssätt för internationellt samarbete inom varje tema och mellan teman är planerat och särskilda samarbetsåtgärder skall fastslås i arbetsprogrammen i linje med den planerade strategiska metoden för internationellt samarbete och genom politiska dialoger och nätverk med olika regioner i partnerländerna.

- Åtgärder för att kunna reagera på ett flexibelt sätt på framväxande behov och oförutsedda behov av nya strategier kommer att stödjas inom varje tema, och genomförandet kommer att bygga på erfarenheterna från de program för vetenskapligt strategistöd och för ny och framväxande vetenskap och teknik som infördes i sjätte ramprogrammet samt från programmet för framtida och ny teknik på IKT-området.

7.2. Idéer

Europa presterar inte bra i fråga om verkligt framstående forskning eller när det gäller att bemästra nya vetenskapsområden som växer snabbt. Programmet Idéer skall vara ett alleuropeiskt verktyg för stöd till verkligt kreativa vetenskapsmän, ingenjörer och forskare, vars nyfikenhet och kunskapstörst kan förväntas leda till de oförutsedda och spektakulära upptäckter som kan förändra människans kunskap och ge nya perspektiv när det gäller teknisk utveckling och lösningar på bestående sociala problem och miljöproblem. En höjning av kvaliteten på grundforskningen genom konkurrens på europeisk nivå kommer att ge betydande sociala och ekonomiska fördelar[6].

Inom programmet Idéer används begreppet ”spetsforskning”. Detta begrepp avspeglar en ny förståelse av grundforskningen. ”Spetsforskningen” ligger i frontlinjen för skapandet av ny kunskap och är en riskfylld verksamhet som inbegriper försök till grundläggande framsteg inom vetenskap, teknik och ingenjörsvetenskap, utan hänsyn till etablerade åtskillnader mellan discipliner eller nationella gränser.

Inom programmet kommer ett ”forskardrivet” tillvägagångssätt att följas där forskarna får möjlighet att föreslå egna ämnen. Bidrag ges till enskilda grupper som kan bestå av någon form av sammanslutning av forskare som lämpar sig för genomförandet av projektet, en eller flera institutioner, i ett eller flera länder. I samtliga fall är det vetenskaplig excellens och inte administrativa krav som bör ligga bakom sammansättningen av grupperna. Programmet kommer att skilja sig från nationella finansieringsinsatser i grundforskning genom dess strategiska mål och europeiska täckning.

Inrättandet av Europeiska forskningsrådet för genomförandet av programmet Idéer innebär en ny start. Två viktiga strukturella delar kommer att införas i Europeiska forskningsrådet – ett oberoende vetenskapligt råd och en särskild organisation för genomförandet. Dessa skall fungera enligt principerna om förtroende, trovärdighet och insyn. Europeiska forskningsrådet bör tillhandahålla lämpliga finansiella resurser och arbeta effektivt. Det bör också vara mycket självständigt och ha stark integritet, men samtidigt på ett konsekvent sätt respektera ansvarskraven.

Vetenskapliga rådet skall bestå av företrädare för det europeiska forskarsamfundet på högsta nivå vilka skall agera som individer, oberoende av politiska eller andra intressen. Rådets medlemmar skall tillsättas av kommissionen efter ett oberoende urvalsförfarande.

Vetenskapliga rådets uppgifter är bl.a. följande:

1. Vetenskaplig strategi: Upprättande av den övergripande vetenskapliga strategin för programmet mot bakgrund av vetenskapliga möjligheter och europeiska vetenskapliga behov. Arbetsprogrammet och eventuella ändringar skall fastställas på permanent basis i enlighet med den vetenskapliga strategin. Här skall även ansökningsomgångar och kriterier för finansieringen av förslag ingå samt, om det behövs, en definition av särskilda ämnen eller målgrupper (t.ex. unga/nya grupper).

2. Övervakning och kvalitetskontroll: Ställningstaganden, där så är lämpligt och ur ett vetenskapligt perspektiv, med avseende på genomförande och hantering av ansökningsomgångar, utvärderingskriterier, förfaranden för inbördes utvärdering, inbegripet urval av experter och metoder för inbördes utvärdering och förslagsutvärdering. På grundval av detta kommer beslut att fattas om det förslag som skall finansieras. Dessutom tillkommer eventuella andra aspekter som påverkar det särskilda programmets resultat och genomslagskraft och den genomförda forskningens kvalitet. Övervakning av verksamhetens kvalitet och utvärdering av programmets genomförande och resultat samt rekommendationer om korrigerande eller framtida åtgärder.

3. Kommunikation och spridning: Kommunikation med forskarsamfundet och de viktigaste berörda parterna om programmets verksamhet och resultat samt om Europeiska forskningsrådets överläggningar. Rapporter skall avläggas regelbundet till kommissionen om verksamheten.

Ansvaret för genomförandet av programmet skall ligga på den särskilda organisationen för genomförandet , i enlighet med det årliga arbetsprogrammet. Genomförandet av urvalsförfarandena, förfarandet för inbördes utvärdering och urvalsförfarandet i enlighet med de principer som fastställts av Vetenskapliga rådet, liksom säkerställandet av den finansiella och vetenskapliga förvaltningen av anslagen skall framför allt ske inom ramen för denna organisation. I detta avseende kommer kommissionen först och främst att inrätta ett genomförandeorgan till vilket den kommer att delegera de verkställande uppgifterna. Organisationen för genomförandet kommer kontinuerligt att stå i nära förbindelse med Vetenskapliga rådet i alla aspekter som rör genomförandet av programmet. På grundval av en oberoende utvärdering av effektiviteten hos Europeiska forskningsrådets strukturer och mekanismer kan i framtiden en alternativ struktur komma att upprättas, t.ex. enligt bestämmelserna i artikel 171 i fördraget.

Europeiska kommissionen skall stå som garant för Europeiska forskningsrådets fullständiga självständighet och integritet. Detta betyder att kommissionens ansvar för genomförandet av programmet kommer att få en praktisk innebörd genom att se till att Europeiska forskningsrådets organisation för genomförandet upprättas och att programmet genomförs av forskningsrådet i enlighet med de mål som uppställts efter de vetenskapliga riktlinjer och krav på vetenskaplig excellens som fastställts på ett oberoende sätt av Vetenskapliga rådet.

Kommissionen kommer att ansvara för det formella antagandet av arbetsprogrammet för programmet Idéer. Detta ansvar kommer att utövas i linje med vad som nämns ovan. Kommissionen kommer, som en allmän regel, att anta det arbetsprogram som föreslås av Vetenskapliga rådet. Om kommissionen inte kan anta det föreslagna arbetsprogrammet, t.ex. på grund av att detta inte motsvarar programmets mål eller inte uppfyller gemenskapslagstiftningen, är kommissionen tvungen att offentliggöra skälen för detta. Detta förfarande är utformat i syfte att se till att Europeiska forskningsrådets verksamhet bedrivs på ett fullständigt öppet sätt enligt principerna om självständighet och integritet.

7.3. Människor

Det särskilda programmet Människor är en del i en bred och integrerad strategi för att kvalitativt och kvantitativt stärka de mänskliga resurserna inom forskning och utveckling i Europa. Programmet skall inspirera människor till att slå in på och fortsätta forskarbanan, uppmuntra forskare att stanna i Europa och locka de främsta talangerna till Europa. Det finns ett unikt mervärde i åtgärder på europeisk nivå med harmoniserade instrument, starkare strukturerande effekter och större effektivitet än bilaterala lösningar mellan medlemsstater.

Verksamheten bygger på stora och positiva erfarenheter av Marie Curie-åtgärderna när det gäller att reagera på forskares behov av utbildning, rörlighet och karriärutveckling. Samtidigt som en omfattande kontinuitet skapas ligger en starkare fokusering på följande aspekter:

- En större strukturerande effekt , t.ex. genom införandet av samfinansiering av regionala, nationella och internationella program inom åtgärden ”Livslångt lärande och karriärutveckling”. Samfinansieringsmetoden är inte tänkt att ersätta den metod enligt vilken individuella post doc-stipendier söks och beviljas på europeisk nivå – det är enbart denna praxis som för närvarande tillämpas inom sjätte ramprogrammet. De individuella stipendierna har emellertid nått ett mognadsstadium i Europa. Samtidigt är utbudet på nationell nivå fortfarande splittrat i fråga om mål, utvärderingsmetoder och arbetsvillkor, och fortfarande ofta begränsat när det gäller den internationella eller europeiska dimensionen. Ett urval av de program som motsvarar ramprogrammets mål föreslås därför bli föremål för samfinansiering på grundval av öppna ansökningsförfaranden. Utvärdering och urval kommer att grundas på meriter, utan någon begränsning vad gäller de utvalda stipendiaternas ursprung. Acceptabla anställnings- och arbetsvillkor skall tillämpas (i fråga om t.ex. lön, social trygghet, mentorsverksamhet och yrkesutveckling).

- Industrins deltagande: Marie Curie-åtgärderna kännetecknas av att de tillämpas ”nedifrån och upp”, och denna metod kommer att drivas vidare. Samtidigt kommer åtgärderna att inriktas mer på utbildning och karriärutveckling för och inom olika sektorer, framför allt inom den privata sektorn. Detta kommer att åstadkommas genom betoning på utveckling av kompletterande kunskaper och kompetens, vilket är avgörande för en bättre förståelse av forskningen inom företag och för kvalitén på denna forskning. Detta förbättras ytterligare genom att utbyte av erfarenheter, med hjälp av industrins deltagande, främjas mellan sektorer för alla åtgärder och genom att ett särskilt program för kunskapsspridning inrättas inom ramen för partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn, med inbegripande av framför allt små och medelstora företag.

- Den internationella dimensionen kommer att stärkas. Utöver stipendier för forskare från EU och associerade länder med obligatoriskt återvändande, där syftet är att bidra till livslångt lärande och karriärutveckling för EU-forskare, skall det internationella samarbetet genom forskare från tredjeländer utvecklas ytterligare. Dessutom införs nya dimensioner för samarbete med EU:s grannländer och med länder som EU har avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete med. Vidare kommer stöd till ”forskare i förskingringen” – europeiska forskare utomlands och utländska forskare i Europa – att tillhandahållas.

7.4. Kapacitet

Det särskilda programmet Kapacitet kommer att förbättra forsknings- och innovationskapaciteten i hela Europa. Programmet kombinerar kontinuitet och förstärkning av åtgärder från tidigare ramprogram och innehåller dessutom viktiga nya inslag.

Ett nytt viktigt inslag är den planerade strategiska metoden för stöd till uppförandet av ny forskningsinfrastruktur som skall komplettera det fortsatta stödet för optimal användning av befintlig forskningsinfrastruktur. Stödet till uppförandet av ny infrastruktur skall genomföras genom en tvåstegsmetod – en förberedande fas och en uppförandefas. På grundval av det arbete som utförts inom Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) avseende en europeisk plan för ny forskningsinfrastruktur kommer kommissionen att kartlägga prioriterade projekt för vilka gemenskapsstöd skulle kunna beviljas via sjunde ramprogrammet. För dessa projekt kommer kommissionen att ha en kontaktfunktion, framför allt för att underlätta finansieringstekniska mekanismer för uppförandefasen, och även för att underlätta tillgången till lån från EIB genom finansieringsinstrumentet för riskdelning. Bilaga 1 innehåller ESFRI:s ”förteckning över möjligheter” som består av konkreta exempel på nya storskaliga forskningsinfrastrukturer som forskarsamfundet i Europa kommer att behöva under det kommande årtiondet.

De båda programmen för stöd till forskning till förmån för små och medelstora företag samt sammanslutningar av små och medelstora företag kommer att löpa vidare med ökad budget för att möta dessa företags ökande behov av att lägga ut forskning på entreprenad.

Åtgärder inom ramen för initiativet kunskapsregioner bygger på den lyckade pilotåtgärden. Syftet är att göra det möjligt för gränsöverskridande nätverk av regioner att utnyttja sin forskningskapacitet fullt ut, fånga upp ny kunskap som följer av forskningen och underlätta uppkomsten av ”forskningsdrivna kluster” där universitet, forskningscentrum, företag och regionala myndigheter ingår.

Ett viktigt nytt inslag är åtgärden för frigörande av den forskningspotential som finns i EU:s ”konvergensregioner” och yttersta randområden. En förutsättning för en kunskapsbaserad ekonomi och ett kunskapsbaserat samhälle är att man stärker kompetensen inom europeisk forskning, men även att man bättre kan utnyttja den stora, outnyttjade forskningspotential som finns i hela EU. Åtgärderna kommer att skapa möjligheter till rekrytering av forskare från andra EU-länder, utbyte av forskare och personal för arbetsledning, organisering av utvärderingsmöjligheter samt förvärvande och utveckling av forskningsutrustning. Den här typen av åtgärder kommer att komplettera behovet av och möjligheterna till att stärka forskningskapaciteten hos befintliga och nya spetsforskningsenheter i dessa regioner, och strukturfonderna kan utnyttjas för detta.

Genom ”Vetenskapen i samhället” utökas arbetet i tidigare ramprogram avsevärt. Det kommer att främja bättre forskning, leda till bättre EU-strategier och en mer engagerad och informerad allmänhet.

Ett viktigt mål i sjunde ramprogrammet är att bygga upp en kraftfull och samstämmig internationell politik för vetenskap och teknik, och verksamheten inom programmet Kapacitet kommer att stödja detta angreppssätt, framför allt genom att bidra till fastställandet av prioriteringar för samarbetet.

En samstämmig utveckling av politiken kommer att lägga större vikt vid samordningen av nationell och regional forskningspolitik genom ett särskilt stödsystem för gränsöverskridande politiskt samarbete på initiativ av medlemsstater och regioner. Detta kommer att stärka genomförandet av den öppna samordningsmetoden inom forskningspolitiken och främja samordnade eller gemensamma initiativ mellan grupper av länder och regioner på områden med en starkt gränsöverskridande dimension.

7.5. Gemensamma forskningscentrets åtgärder

GFC kommer att fortsätta att tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd för EU:s politiska beslutsfattande och samtidigt ytterligare förstärka sin kundorienterade inriktning och sitt intensiva nätverksarbete med forskarsamfundet. Det kommer att utveckla sin verksamhet med särskild hänsyn till tillväxt, hållbar utveckling och säkerhet.

GFC:s åtgärder kommer också att följa den nya Lissabonstrategins uppmaning om ”bättre lagstiftning”. Nya utmaningar i samband med det ökande behovet av att möta kriser, nödsituationer och pressande politiska prioriteringar kommer att antas genom att kapacitet och resurser på valda områden byggs upp för att man skall kunna tillhandahålla lämpligt stöd i EU-sammanhang. En integrerad strategi för tillhandahållandet av vetenskapligt och tekniskt stöd till verksamheten på de olika politikområdena är också en av de viktigaste aspekterna i detta särskilda program.

8. ATT SKAPA ETT EUROPEISKT OMRÅDE FÖR FORSKNINGSVERKSAMHET MED KUNSKAP SOM GER TILLVÄXT

För att få tillräcklig fart på utvecklingen mot kunskapsekonomin och kunskapssamhället krävs nya ambitioner och effektivitet inom den europeiska forskningen. Alla aktörer i EU – nationella regeringar, forskningsinstitutioner och industrin – har en roll i denna strävan.

De särskilda programmen för genomförandet av sjunde ramprogrammet är utformade i syfte att med tillgängliga budgetmedel få största möjliga indirekta effekter och genomslagskraft med utgifterna för forskning på europeisk nivå. De viktigaste aspekterna är följande: fokusering på fyra mål motsvarande de särskilda programmen med verksamheter och resurser för genomförandet avsedda att uppfylla dessa mål, stark kontinuitet tillsammans med viktiga nya angreppssätt, konsekvent fokusering på stöd till befintlig kompetens och upprättande av kapacitet för morgondagens forskningskompetens, rationaliserad och förenklad förvaltning i syfte att säkerställa användarvänlighet och kostnadseffektivitet, och inbyggd flexibilitet så att ramprogrammet kan reagera på nya behov och möjligheter.

Bilaga 1

ESFRI:s ”FÖRTECKNING ÖVER MÖJLIGHETER”[7]

- FAIR (Facility for Antiproton and Ion Research – infrastruktur för antiproton- och jonforskning)

- Anläggning för generering av intensiv sekundärstrålning i form av instabila isotoper (Spiral II)

- Europeiskt djuphavsbaserat neutrinoteleskop (KM3NeT)

- ELT (Extremely Large Telescope – jätteteleskop för optisk astronomi)

- PRINS (Pan-European Research Infrastructure for Nano-Structures – alleuropeisk forskningsinfrastruktur för nanostrukturer)

- ESS (European Spallation Source – neutronkälla)

- European XFEL – för hård röntgenstrålning

- IRUVX FELs Network – från infrarött till mjuk röntgenstrålning

- Förbättring av ESFR – synkrotron

- HPCEUR (High Performance Computer for Europe – en högprestandadator för Europa)

- Fartyg för kustforskning – framför allt i Östersjön

- Forskningsisbrytaren Aurora Borealis

- EMSO (European Multidisciplinary Seafloor Observatory – europeiska tvärvetenskapliga havsbottenobservatoriet)

- Europeisk infrastruktur för forskning om och skydd av den biologiska mångfalden

- Avancerad infrastruktur för bildtagning av hjärnan och hela kroppen

- Infrastruktur för bioinformatik för Europa

- Europeiskt nätverk av centrum för avancerad klinisk forskning

- Europeiskt nätverk av biobanker och genresurser

- Högsäkerhetslaboratorier för nya sjukdomar och hot mot folkhälsan

- Infrastruktur för funktionsanalys av ett helt däggdjursgenom

- Faciliteter för modellförsök inom biomedicinsk forskning

- EROHS (European Research Observatory for the Humanities and Social Sciences – europeiskt forskningsobservatorium för humaniora och samhällsvetenskap)

- ESS (European Social Survey – den europeiska socialundersökningen)

”Globala projekt”

- ITER

- ISS (International Space Station – den internationella rymdstationen)

- ILC (International Linear Collider – internationell linjäraccelerator)

- SKA (Square Kilometer Array – radioteleskop)

- IFMIF (International Fusion Materials Irradiation Facility – en internationell anläggning för bestrålning av material för fusionsreaktorer)

2005/0184 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om det särskilda program som genom direkta åtgärder skall genomföras av Gemensamma forskningscentret inom ramen för Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 166 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[8],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[9],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[10],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[11], och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 166.3 i fördraget skall Europaparlamentets och rådets beslut nr .../EG om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (nedan kallat ”ramprogrammet”) genomföras med hjälp av särskilda program med de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga.

(2) Gemensamma forskningscentret (nedan kallat ”GFC”) bör bedriva så kallad FoU-verksamhet inom ramen för ett särskilt GFC-program för genomförande av EG:s ramprogram.

(3) Inom ramen för sitt uppdrag[12] bör GFC ge kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd till EU:s beslutsprocess, garantera stöd till genomförande och övervakning av befintliga strategier och reagera på nya politiska frågor. För att uppfylla sitt uppdrag bedriver GFC forskning av hög kvalitet.

(4) GFC:s direkta åtgärder bör genomföras inom ramen för detta särskilda program. Vid genomförandet av det särskilda programmet bör GFC i enlighet med sitt uppdrag ägna särskild uppmärksamhet åt unionens hjärtefrågor, närmare bestämt välstånd i ett kunskapsintensivt samhälle, solidaritet och en ansvarsfull hantering av resurserna, säkerhet och frihet samt Europa som partner i världen.

(5) Det särskilda programmet bör genomföras på ett flexibelt, effektivt och öppet sätt, varvid hänsyn bör tas till GFC-användarnas behov och gemenskapens politikområden, samtidigt som målsättningen att tillvarata gemenskapens finansiella intressen beaktas. Den forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för programmet bör, där så är lämpligt, anpassas till dessa behov och till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen samt syfta till uppnåendet av vetenskaplig excellens.

(6) Ramprogrammets regler för företags, forskningscentrums och universitets deltagande och spridning av forskningsresultat (nedan kallade ”regler för deltagande och spridning”) med koppling till direkta åtgärder bör också gälla för FoU-verksamhet inom ramen för det särskilda programmet.

(7) För genomförandet av programmet kan det vara lämpligt att delta i internationellt samarbete med tredjeländer och internationella organisationer utöver det samarbete som omfattas av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller av ett associeringsavtal, särskilt på grundval av artikel 170 i fördraget.

(8) Till stöd för EU:s utvidgning och integration verkar GFC för en bättre integration i sin verksamhet av de nya medlemsstaternas organisationer och forskare, särskilt när det gäller de vetenskapliga och tekniska delarna av EU:s regelverk, och för ökat samarbete med organisationer och forskare från kandidatländer. En stegvis öppning planeras också gentemot EU:s grannländer, särskilt i de frågor som prioriteras i EU:s grannskapspolitik.

(9) Forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för det särskilda programmet bör vara förenlig med grundläggande etiska principer, inte minst de som framgår av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

(10) GFC bör fortsätta att skapa ytterligare resurser med hjälp av konkurrensinriktad verksamhet. Denna verksamhet omfattar bland annat deltagande i ramprogrammets indirekta åtgärder, arbete utförd av tredje part och, i mindre omfattning, utnyttjande av immateriella rättigheter.

(11) Man bör säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av ramprogrammet och dess genomförande på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt, liksom lättillgänglighet för alla deltagare, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen med eventuella framtida ändringar.

(12) Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen samt eventuella framtida ändringar, rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[13], (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[14] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[15].

(13) Kommissionen bör i vederbörlig ordning sörja för en oberoende utvärdering av den verksamhet som genomförs inom ramen för programmet.

(14) Det vetenskapliga och tekniska innehållet i det särskilda programmet har utformats i samråd med GFC:s styrelse.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas ett särskilt program för Gemensamma forskningscentrets direkta åtgärder inom forskning, teknisk utveckling och demonstration, nedan kallat ”det särskilda programmet”, för perioden från den 1 januari 2007 till den 31 december 2013.

Artikel 2

I det särskilda programmet skall det fastställas vilken verksamhet Gemensamma forskningscentret skall bedriva på området för icke-nukleära åtgärder för att ge kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd till EU:s beslutsprocess, garantera stöd till genomförande och övervakning av befintliga strategier och reagera på nya politiska frågor.

Målen och de allmänna riktlinjerna för dessa verksamheter beskrivs i bilagan.

Artikel 3

I enlighet med bilaga II till ramprogrammet skall det belopp som anses vara nödvändigt för genomförandet av det särskilda programmet uppgå till 1 817 miljoner euro.

Artikel 4

1. All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för det särskilda programmet skall vara förenlig med grundläggande etiska principer.

2. Följande forskningsområden får inte finansieras inom ramen för programmet:

- Forskningsverksamhet som syftar till mänsklig kloning för reproduktionsändamål.

- Forskningsverksamhet som syftar till förändring av människors arvsmassa och som kan leda till att sådana förändringar blir ärftliga[16].

- Forskningsverksamhet som syftar till skapandet av mänskliga embryon för forskningsändamål eller för produktion av stamceller, inbegripet genom somatisk överföring av cellkärnor.

3. Följande slag av forskning får inte finansieras inom ramen för programmet:

- Forskning som är förbjuden i samtliga medlemsstater.

- Forskning i en medlemsstat där forskningen i fråga är förbjuden.

Artikel 5

1. Det särskilda programmet skall genomföras med hjälp av direkta åtgärder såsom fastställs i bilaga III till ramprogrammet.

2. Reglerna för deltagande och spridning av resultat med koppling till direkta åtgärder skall gälla för det särskilda programmet.

Artikel 6

1. Kommissionen skall utarbeta ett flerårigt arbetsprogram för genomförande av det särskilda programmet, med en tidsplan för genomförandet och en detaljerad redogörelse för målen och de vetenskapliga och tekniska prioriteringarna i bilagan.

2. I det fleråriga arbetsprogrammet skall relevant forskningsverksamhet som genomförs av medlemsstaterna, associerade stater samt europeiska och internationella organisationer beaktas. Det skall uppdateras vid behov.

Artikel 7

Kommissionen skall se till att den oberoende utvärdering som anges i artikel 7 i ramprogrammet genomförs på de områden som omfattas av det särskilda programmet.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

[…]

Ordförande

Bilaga – EG-program

1. Syfte

Att ge kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd till EU:s beslutsprocess, garantera stöd till genomförande och övervakning av befintliga strategier och reagera på nya politiska frågor.

2. Tillvägagångssätt

GFC kommer att stärka sin kundstyrda inriktning och sin sammanslutning i nätverk med forskarvärlden, med särskild hänsyn till tillväxt, hållbar utveckling och säkerhet, genom att

- flexibelt svara mot nya behov och krav från EU:s politiska beslutsfattare,

- koncentrera sig på frågor som är viktiga ur samhällssynpunkt och som har en forskningskomponent och en dominerande gemenskapsdimension,

- utveckla partnerskap med forskningscentrum, universitet, näringsliv, myndigheter och tillsynsorgan i medlemsstaterna, med organ i tredjeland och med internationella organ,

- öka sin kompetens och förbättra sin infrastruktur,

- koncentrera sina resurser på att möta de vetenskapliga och tekniska utmaningarna på EU:s olika politikområden med alla sina komplexa och mångfacetterade aspekter. GFC har gjort detta genom att lägga upp sin verksamhet utifrån de viktigaste politikområdena och skapat synergieffekter med medlemsstaternas andra källor för vetenskapligt och tekniskt stöd. GFC kommer att bygga ut denna kapacitet genom att bland annat samarbeta med EU:s organ, EU:s övriga institutioner och medlemsstaternas myndigheter.

En integrerad strategi för tillhandahållandet av vetenskapligt och tekniskt stöd till verksamheten på de olika politikområdena är en av de viktigaste aspekterna i detta särskilda program. På flera områden finns det nämligen stora behov av att se sammanhangen mellan teknisk utveckling, nya vetenskapliga rön, innovation, konkurrenskraft, olika regleringsmetoder och strategier (t.ex. finansiella instrument, system som bygger på frivillighet och flexibla mekanismer). En stark forskningsbas är viktig för att uppfylla dessa behov. Syftet med deltagandet i ramprogrammets direkta åtgärder är att i möjligaste mån förbättra samstämmigheten med det institutionella programmet enligt avsnitt 3 nedan.

En viktig aspekt i strategin är spridningen av kunskap mellan de olika berörda parterna. Verksamheten kommer också att inriktas på stöd till genomförande och övervakning av lagstiftning och till spridning av de bästa lösningarna i EU:s 25 medlemsstater och i kandidat- och grannländerna.

I enlighet med den nya Lissabonagendans krav på ”bättre lagstiftning” kommer GFC att bidra till förhandsbedömningar och utvärderingar av strategier och på så sätt stödja kommissionens faktabaserade politiska initiativ. Forskningsrelaterade krav i samband med genomförande och övervakning av strategier kommer att uppfyllas med hjälp av ändamålsenliga insatser i den mån de är forskningsbaserade.

Behovet av att hantera kriser, nödsituationer och pressande politiska prioriteringar ökar. Detta leder till nya utmaningar som kommer att hanteras genom att det byggs upp kapacitet och infrastruktur på valda områden för att man skall kunna tillhandahålla lämpligt stöd i EU-sammanhang.

EU:s initiativ på området för yttre förbindelse och säkerhet kommer att ställa nya krav på GFC under sjunde ramprogrammets hela löptid. Dessa arbetsområden kommer att stödjas med hjälp av interna och säkra informations- och analyssystem för svar med kort varsel. Likaså kommer GFC att vidareutveckla den globala och internationella dimensionen av sitt arbete i detta program.

En särskild del av GFC:s resurser avsätts för grundforskning för framtagande av ny kunskap och kompetens. Resurser investeras i grundforskning som ”såddkapital” som kan ge avkastning i form av praktiska resultat i ett senare skede och som i bästa fall kommer att bidra till GFC:s verksamhet på medellång till lång sikt.

På begäran om stöd till temastrategier kommer GFC att inleda specifik verksamhet som kommer att leda till ett bättre utnyttjande av relevanta forskningsresultat i EU. På så sätt kommer GFC också att öka fördelarna med kunskapssamhället.

3. Verksamhet

3.1. Strategitema 1: Välstånd i ett kunskapsintensivt samhälle

3.1.1. Agenda 1.1 Konkurrenskraft och innovation

GFC kommer att bidra till EU:s konkurrenskraft, öppenhet på den inre marknaden och handel genom att ta fram och sprida internationellt erkända referenser och genom att främja ett gemensamt europeiskt mätningssystem. Mätresultatens jämförbarhet kommer att förbättras med hjälp av kvalitetssäkringsinstrument såsom referensmaterial, referensmätningar, validerade metoder och data inom ett stort antal strategiska områden, exempelvis följande:

- Säkra kemikalier och produkter, inklusive kosmetika, genom inrättande av ett referenscentrum för integrerad kemisk riskbedömning och genom vetenskapligt och tekniskt stöd till kemikalielagstiftningen, inklusive stöd (utbildning) till förberedandet av Europeiska kemikaliemyndigheten.

- Alternativa försöksmetoder (dvs. alternativ till djurförsök) och strategier för intelligenta tester.

- Livsmedelssäkerhet, livsmedelskvalitet och livsmedels äkthet; fodersäkerhet; bioteknik.

- Energi (renare och förnybara energikällor och energibärare).

- Säkerhet och skydd för medborgarna.

- Miljö och hälsa.

Detta referensarbete kommer att genomföras i nära samarbete med medlemsstaternas institutioner, internationella standardiseringsorgan (ISO, CEN, Codex Alimentarius, AOAC), tillsynsmyndigheter och näringslivet. GFC kommer även fortsättningsvis att fungera som gemenskapens referenslaboratorium för genetiskt modifierat livsmedel och foder, material som kommer i kontakt med livsmedel och fodertillsatser. Till detta kommer andra liknande områden som omfattas av GFC:s behörighet.

GFC kommer att fortsätta sin verksamhet på följande områden: utveckling av avancerade ekonometriska beräkningsmodeller och metoder för känslighetsanalys på ett stort antal strategiska områden; makroekonomiska modeller; kortfristig konjunkturanalys och finansiell analys; utveckling och utvärdering av sammansatta indikatorer.

Likaså kommer GFC att fortsätta att använda finansiella ekonometriska och statistiska instrument på området för finansiella tjänster (exempelvis direktivet om avräkning och betalning samt bankdirektivet). GFC kommer även fortsättningsvis att medverka i olika initiativ och bidra till förhandsbedömningar och efterhandsutvärderingar (inklusive konsekvensbedömningar) genom att ta fram särskilda indikatorer och göra analyser.

GFC kommer att öka sitt stöd till utarbetandet av EU:s strategi för internationell handel, med tonvikt på strategins inverkan på hållbar utveckling och konkurrenskraft.

Bidrag till Lissabonagendan för tillväxt och sysselsättning kommer att ges i form av direkt kvantitativ socioekonomisk analys – även vad gäller principen om ”bättre lagstiftning” – på en rad politikområden, exempelvis makroekonomisk stabilitet och tillväxt, finansiella tjänster, konkurrensaspekter, livslångt lärande, Lissabonstrategins aspekter i fråga om humankapital, jordbruk, klimatförändring samt hållbara energi- och transportsystem. GFC kommer att bidra till ökad kunskap om hur utbildning och informationssamhällets krav hänger ihop, vilka faktorer som påverkar principen om lika utbildning för alla och hur utbildningsresurserna kan utnyttjas på ett effektiv sätt.

En central fråga för konkurrens- och miljömålen är miljöeffektiv teknik, som även fortsättningsvis kommer att identifieras och bedömas av Europeiska byrån för samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar och genom fortsatta bidrag till genomförande och övervakning av miljöhandlingsprogrammet. GFC kommer att undersöka de förhållanden under vilka sådan teknik tas fram för att se vad som hindrar teknikens spridning, för att bedöma prestandamål och användning och för att analysera åtgärder för ökad spridning.

GFC kommer också att bidra till ökad konkurrenskraft, bland annat genom följande insatser:

- Stöd till införande och förvaltning av europeiska standarder såsom Eurokoder, Euronormer, IEC-normer, ISO-normer och europeiska referensmaterial.

- Utarbetande av standarder för övervakningssystem för miljö och säkerhet och framtagande av harmoniserade uppgifter inom ramen för Inspire (infrastruktur för rumslig information i gemenskapen) och GMES (global övervakning för miljö och säkerhet).

- Förbättring av den europeiska mätningsinfrastrukturen genom provningsjämförelse till stöd för ackrediterings- och certifieringsförfaranden.

3.1.2. Agenda 1.2 Det europeiska området för forskningsverksamhet

GFC kommer att bidra direkt till det europeiska området för forskningsverksamhet genom vetenskapliga nätverk, utbildning och rörlighet för forskare, tillgång till forskningsinfrastruktur och forskningssamverkan. GFC kommer i förekommande fall att delta i europeiska teknikplattformar, gemensamma teknikinitiativ och åtgärder enligt artikel 169. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt medverkan från partner i de nya medlemsstaterna och i kandidatländerna.

GFC kommer att bidra till faktabaserade forskningspolitiska beslut på både EU- och medlemsstatsnivå.

Detta strategiska stöd till beslutsfattande i forskningsfrågor kommer att kompletteras genom teknisk utvärderig av forskningsprioriteringarna på enskilda temaområden.

Konsolidering, utveckling och spridning av vetenskapliga och tekniska prognosmetoder kommer också att främjas på europeisk nivå.

3.1.3. Agenda 1.3 Energi och transport

GFC kommer att inrikta sitt energiarbete på en smidig övergång till förnybara och mindre koldioxidintensiva energikällor och energibärare (exempelvis väte), effektivare energisystem samt säkrare och tryggare energiförsörjning. GFC:s målsättningar på energiområdet är

- att tillhandahålla ett referenssystem för hållbar energi som möter EU:s strategiska behov med hjälp av vetenskaplig och teknisk expertis om teknisk innovation och utveckling (samtliga energikällor),

- att fungera som referenscentrum för standardförberedande prestandakontroll och certifiering av viss teknik (dvs. renare fossila bränslen, biomassa, energi från solceller, bränsleceller och väte),

- att tillhandahålla uppgifter om den europeiska energiförsörjningens tillförlitlighet.

GFC kommer att bidra till utvecklingen av hållbar transport i Europa genom att inrikta sitt arbete på följande:

- Miljön: kontroll av utsläpp och effekter på ekosystemen i samband därmed. Möjligheten att minska utsläppen med hjälp av ny teknik inom ramen för olika strategiscenarier.

- Den teknisk-ekonomiska dimensionen: forskning om bedömningen av förbättrade bränslen och motorer, alternativa fordonskoncept, innovationens inverkan på konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och bedömningen av alternativa transportstrategier.

- Den sociala dimensionen: verksamhet som bland annat rör rumslig planering, inverkan på hälsan och informationskampanjer. Ansträngningar kommer också att ägnas åt frågor som rör säkerhet och skydd för luft-, land- och sjötransporter.

Energi och transport är sektorerna med det största ansvaret för de föroreningar som påverkar luftkvaliteten. GFC kommer att bidra till EU:s temastrategi i fråga om luftföroreningar (CAFE, Clean Air for Europe ) särskilt i fråga om karakterisering och proportionell fördelning av utsläpp från olika källor för att stödja utvecklingen av strategier för utsläppsbegränsning.

3.1.4. Agenda 1.4 Informationssamhället

Med hjälp av prognoser och strategier för kunskapssamhället kommer GFC att stödja utarbetandet av strategier och instrument för informationssamhällets teknik och bidra till ett konkurrenskraftigt europeiskt kunskapssamhälle. De viktigaste punkterna är tillväxt, solidaritet, integration och hållbarhet. GFC kommer också att bidra till genomförandet av de EU-strategier som har nära koppling till utvecklingen på området för informationssamhällets teknik eller som gynnas av denna utveckling. Detta arbete omfattar tillämpningar för e-handel, e-hälsovård, personlig säkerhet, e-lärande, e-förvaltning och miljön samt fastställande av nya utvecklingsmöjligheter för de övergripande europeiska strategierna för tillväxt, integration och livskvalitet.

GFC kommer att arbeta med konvergensfrågor på IST-området för att kunna göra en bedömning av potentiella följder för samhället när det gäller konkurrenskraft, skydd av privatlivet, äganderätt och social integration. Konvergerande tillämpningar på följande områden kommer att uppmärksammas: hälsovård (biosensorer, nanoteknik och kognitionsvetenskap), säkerhet (sensorer, allmän ordning och personlig integritet) och miljö (övervakningsteknik och hållbar miljövård).

3.1.5. Agenda 1.5 Biovetenskap och bioteknik

Biovetenskap och bioteknik är väsentliga för många politikområden, där de avsevärt kan bidra till uppnåendet av Lissabonmålen. Denna potential är allmänt erkänd i sektorerna för hälsovård, jordbruk, livsmedel och miljö och i andra sektorer med snabb utveckling av tillämpningar. För tillhandahållandet av referensmaterial och validerade metoder är det nödvändigt att ha tillgång till och behärska ett stort antal avancerade biotekniska instrument. GFC kommer att vidareutveckla sin kompetens på området med hänsyn till lagstiftning och regelverk.

GFC kommer bland annat att genomföra studier om de socioekonomiska effekterna av vissa biotekniska och biovetenskapliga tillämpningar för att bidra till framtida lagstiftning. Genom en integrerad tillämpning av nano-bioteknik, fysik, biologi och kemi på spårningsmetoder kommer GFC att bidra till framtagandet av nya strategier och ny teknik för övervakning av miljö och hälsa, studier om (eko-) toxikologi, livsmedelskontroll och säkerhet.

Verksamhet kommer bland annat att bedrivas på följande områden:

4. Bioteknik och hälsa:

5. Tillhandahållande av kvalitetssäkringsinstrument för gentester.

6. Studier om genombaserade diagnostillämpningar och genombaserad läkemedelsutveckling (t.ex. farmakogenomik).

7. När det gäller djurförsök för framtagande av biotekniska läkemedel och för prognos av kemikaliers toxicitet: utveckling och validering av avancerade metoder för att förbättra, reducera och ersätta djurförsöken med hjälp av cellodling in vitro, teknik med hög kapacitet och toxikogenomik.

8. Fastställande och bedömning av nya bioinformatikmetoder till stöd för ”omik-metoder”, med inbegripande av fysiologiska reaktioner med hänsyn till individuell känslighet och livsstilsfaktorer.

9. Utarbetande av en metodram för lämpligt hänsynstagande till riskfaktorer vid bedömning av hälsorisker.

10. Bedömning av nanoteknikens inverkan på miljö och hälsa.

11. Bioteknik inom sektorerna för jordbruk, livsmedel och foder:

12. Framtidsstudier om nya biotekniska tillämpningar inom livsmedelsproduktionen (t.ex. mervärdesmat, husdjurskloning och odling av molekulärt genmodifierade grödor).

13. Spårning, identifiering och kvantifiering av genetiskt modifierade organismer (inklusive validering av övervakningsmetoder med hög kapacitet och kvalitetssäkringsinstrument för nästa generation av genetiskt modifierade organismer).

14. Studier om samexistens mellan genetiskt modifierade och andra grödor. Studier om ekonomiska aspekter av genmodifierade grödor.

3.2. Strategitema 2: Solidaritet och en ansvarsfull hantering av resurserna

3.2.1. Agenda 2.1 Landsbygdsutveckling, jordbruk och fiske

GFC kommer att stödja de europeiska strategierna för landsbygdsutveckling, jordbruk och fiske där samtliga tre hållbarhetsdimensioner ingår:

- Produktionsfrågor: stöd till genomförande, kontroll och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken (system med samlat gårdsstöd, tvärvillkor och system för jordbruksrådgivning), inklusive integrerade administrations- och kontrollsystem för register över åkermark och flerårig gröda, och införande av fastighetsregister till stöd för marknaden och investeringar (med hjälp av teknik för positionering och navigering). Prognos av produktion av grödor på grundval av modeller för tillväxtsimulering, ytsampling, fjärranalys och fenologiska nätverk i jordbruket. Stöd till införande av ett EU-försäkringssystem för jordbrukare. Bidrag till metodaspekter i samband med EU:s nya system för jordbruksstatistik som avser metoder (inklusive LUCAS).

- Miljöfrågor: bedömning av goda jordbruks- och miljöförhållandens återverkningar samt studie av miljöåtgärder i jordbruket och deras effektivitet och följder för mark- och vattenförhållanden, biologisk mångfald och europeiska landskap. Analys – med hjälp av indikatorer och rumsliga modeller – av kopplingarna mellan jordbruksstrategier, landsbygdsutveckling och regionala strategier och påverkan på en förändrad markanvändning i Europa. Stöd till utarbetandet av riktade territoriella strategier för genomförande av programmen för landsbygdsutveckling. Bedömning av klimatförändringens inverkan på jordbruket för framtagande av anpassningsåtgärder. Bidrag till begränsning av växthusgasutsläppen med hjälp av särskilda energigrödor och genom energiåtervinning från jordbruksavfall.

- Producent- och konsumentfrågor: strategianalys på bland annat följande områden: reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och dess inverkan på jordbrukssystemens hållbarhet; jordbrukets reaktionsförmåga när det gäller konsumentefterfrågan: livsmedelskarakterisering och livsmedelskontroll, effekten av kvalitetssäkrings- och certifieringssystem inom distributionskedjorna, uppfyllande av miljö- och djurskyddsstandarder; prognoser och strategikonsekvensbedömningar för de viktigaste europeiska jordbruksråvarorna i fråga om produktion, världsmarknad, priser, inkomst och välfärd; effekten av förändringar i handelsstrategin och på världsmarknaderna för råvaror; jordbruksstrategier inom landsbygdsutveckling i samverkan med andra politikområden. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och dess effekt i de nya medlemsstaterna och i kandidatländerna.

GFC kommer att bidra till den gemensamma fiskeripolitikens mål genom att förbättra de vetenskapliga uppgifternas kvalitet och aktualitet och genom att utarbeta förfaranden för bedömning av olika förvaltningsalternativs följder för ekonomi och arbetsmarknad. Ny teknik, inklusive ursprungsbestämning av fisk med hjälp av DNA-analys, kommer att användas för att upptäcka överträdelser. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt teknik som främjar aktörernas deltagande. I enlighet med EU:s nya sjöfartspolitik kommer de tjänster som har utvecklats för fisket – exempelvis fartygsövervakning med fjärranalys och elektronisk rapportering – att utvidgas till att även omfatta identifiering av handelsfartyg. Det kommer att göras en bedömning av den växande vattenbrukssektorns effekter.

3.2.2. Agenda 2.2 Naturresurser

GFC arbetar för en helhetssyn när det gäller övervakning av förändringar och analys av påverkan och tryck på naturresurserna. GFC:s mål är att utarbeta integrerade lösningar för hållbar utveckling. Forskningen på detta område kommer att komplettera agenda 2.1 och nära följa EU:s sju tematiska miljöstrategier. GFC kommer att se till att miljöinformation sprids och att utvecklingen av GMES-tjänster påskyndas. Tillämpningarna kommer att uppfylla Inspire-principerna.

Närmare bestämt kommer verksamheten att inriktas på följande:

- Vattenvård inom ramen för sjöfartspolitiken och ramdirektivet om vatten, med inriktning på den ekologiska kvaliteten på Europas inlands- och kustvatten, föroreningscykler, harmoniserad mätning av kemiska och biologiska föroreningar, dynamisk modellering och alleuropeiska informationssystem.

- Markskyddsinitiativ enligt ramdirektivet om mark, med inriktning på effektivisering av markinformationsflödet i Europa, definition av gemensamma kriterier och metoder för avgränsning av riskområden när det gäller hot mot marken samt metoder för markövervakning.

- Metoder för livscykelanalys för spårning av resurser från utvinning, över användning och återvinning till slutligt bortskaffande. Hållbar produktion och konsumtion av naturresurser och naturmaterial samt produkters miljöpåverkan och hållbarhet under olika teknik- och strategiscenarier.

- Skogsbruk; ett system för övervakning av EU:s skogar kommer att införas med information om skogsbränder, ekologiska förhållanden och skogsresurser. Verksamheten kommer att omfatta indikatorer för den biologiska mångfalden i skogen, instrument för analys av följderna av skogsbränder, analys av hur skogsbränder, markförhållanden och klimatförändringar påverkar varandra, samt integration av medlemsstaternas uppgifter om skogsresurser.

- Tillhandahållande av fortsatt tekniskt stöd till utvecklingen av Inspire: bidrag till EU:s gemensamma miljöinformationssystem (i nära samarbete med Europeiska miljöbyrån och ESTAT).

- Konsekvensbedömning av struktur- och sammanhållningsprogrammen och stöd till fastställande och utvärdering av EU:s regionalpolitik med hjälp av territoriella indikatorer på regional och kommunal nivå.

3.2.3. Agenda 2.3 Miljö och hälsa

Kopplingen mellan miljö och hälsa är en ny fråga som uppmärksammas på EU-nivå. GFC kommer att bidra till detta nya politikområde på följande sätt:

- Framtagande och validering av metoder för övervakning av spridningsvägar och bedömning av exponering: luft (luftkvalitet), inomhusluft (produkter, rök), dricksvatten och livsmedel (inklusive kontaktmaterial och föroreningar i livsmedelskedjan). Bidrag till utarbetandet av en metod för bedömning av den totala exponeringen av människor planeras bland annat på kemikalieområdet.

- Bedömning av hälsoeffekter med hjälp av experiment, biologisk övervakning, toxikogenomiska analyser, beräkningsmodeller och analysinstrument. Utnyttjande av den kunskap som härrör från de båda ovannämnda punkterna för att bidra till den framtida utvecklingen av ett integrerat miljö- och hälsosystem i enlighet med den strategiska ram för miljö- och hälsoinformation som håller på att utarbetas inom ramen för EU:s handlingsplan.

3.2.4. Agenda 2.4 Klimatförändring

Att minska utsläppen av växthusgaser är ett av Kyotoprotokollets centrala mål. En viktig punkt i GFC:s planering är därför att bedöma möjligheten att minska växthusgasutsläppen (begränsande åtgärder) inom gemensamma ramar. GFC kommer att ägna sig åt kvalitetsbedömning, kontroll och analys av data om växthusgasutsläpp, framför allt i svåra sektorer såsom jord- och skogsbruk. På samma sätt kommer GFC att arbeta med frågan om kontroll av handeln med utsläppsrätter.

Anpassning till klimatförändringen har blivit ett tvingande krav, och GFC kommer att fortsätta att samla och bedöma data om klimatets inverkningar på den europeiska ekonomins olika sårbara sektorer, bland annat jord- och skogsbruk, vattenresurser och naturliga risker. Bedömningen av de faror som följer av klimatförändringen kommer främst att inriktas på förekomsten i EU av översvämningar, torka, skogsbränder, stormar, försämrad luftkvalitet samt processer i kustzoner och i havet.

Det krävs goda kunskaper om klimatförändringens signaler och effekter i hela världen. GFC kommer att vidareutveckla global övervakningsteknik för att kunna bedöma förändringar i atmosfären, oceanerna och markbiosfären, som antingen driver på eller är ett resultat av klimatförändringen. Detta arbete är ett led i det europeiska bidraget till det globala observationssystem som formellt blev godkänt i FN:s ramkonvention om klimatförändringar (bidrag till observationssystemet för global klimatförändring). Liknande arbete kommer att omfatta kontroll av handel med utsläppsrätter kopplad till Kyotoprotokollets flexibla mekanismer (mekanismerna för gemensamt genomförande och för ren utveckling) och framtida system efter 2012. GFC kommer att inleda en tredje fas av programmet TREES (TRopical Ecosystem Environment observations by Satellites) för att uppdatera tidigare bedömningar av det globala skogstäcket.

GFC kommer att samarbeta med andra modelleringscentrum i hela Europa för att ta fram scenarier för olika avvägningar och kostnads-nyttoanalyser. Av särskild betydelse för sjunde ramprogrammet är analysen av olika alternativ för den period som följer efter Kyoto. Denna analys kommer att ge upphov till diskussioner om införlivandet av klimatstrategier med andra politikområden.

3.3. Strategitema 3: Säkerhet och frihet

3.3.1. Agenda 3.1 Inre säkerhet

GFC kommer att bidra till EU:s verksamhet när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa samt på tullområdet. Främst kommer det att handla om att använda IT- och systemanalyskompetens för bekämpning av brottslighet, bedrägerier, smuggling och illegal handel, skydd för viktig infrastruktur, terroristbekämpning, hantering av migrationsströmmar och gränsförvaltning. GFC kommer också att tillhandahålla tekniskt stöd till integrerad gränsförvaltning (t.ex. kompatibilitet).

Stöd kommer bland annat att ges till följande:

- Förmågan att upptäcka och övervaka förskingring av medel och bedrägerier riktade mot EU:s budget med hjälp av automatisk informationsinsamling och avancerad analysteknik tillämpad på stora datamängder.

- Bedömning av hot mot och sårbarhet hos viktig infrastruktur i de viktigaste sektorerna på unionsnivå (t.ex. informationssystem, finansiella system, industrianläggningar, offentliga byggnader, transportsystem och infrastrukturer, kommunikationsnät, finansiella nätverk, navigationssystem, infrastruktur för elektricitet, gas och olja, system för livsmedelsdistribution, osv.).

- Förebyggande av, beredskap inför och riskhantering i samband med situationer som har sitt upphov i uppsåtlig handling riktad mot infrastruktur (sabotage mot industrianläggningar, sprängattentat, attacker, biologiska och kemiska agenser, angrepp mot livsmedelsförsörjningen).

- Gränssäkerhet och gränsförvaltning med hjälp av standarder och prov för biometriska sensorer, övervakningssystem för upptäckt av illegal handel, övervakning av migrationsströmmar.

- Insamling av information på området för varutransport i luften, till sjöss och på land med hjälp av olika tekniska lösningar för spårning.

- EU:s krishantering (ARGUS) och krismekanism.

3.3.2. Agenda 3.2 Katastrofer och krisinsatser

GFC kommer att bedriva verksamhet som rör naturkatastrofer och tekniska katastrofer och olyckor för att sörja för större insikt i och bättre hantering av sårbarhet, risker, tidig varning, larmsystem, övervakning, skadebedömning och förebyggande och begränsande åtgärder. GFC kommer bland annat att bidra till en förbättring av EU:s insatsförmåga och krishantering i fråga om snabbinsatser, övervakning och skadebedömning (t.ex. inom ramen för räddningstjänstmekanismen och bidrag från solidaritetsfonden).

Byrån för allvarliga olycksrisker kommer att bidra till säkerhetshanteringen genom att övervaka olyckor och tillbud och genom att dra lärdom av gjorda erfarenheter, framför allt i Seveso II-anläggningarna.

När det gäller naturkatastrofer kommer GFC att inrikta sig på utvecklingen av system för tidig varning och larmsystem på grundval av modeller, teknik för jordobservation och mätnätverk för en rad olika nödsituationer i hela Europa, bland annat översvämningar, torka, oljeutsläpp, jordbävningar, skogsbränder och stormar. Hot på grund av flera risker kommer att studeras i Medelhavs- och Svarta havsområdet och utmed Atlantkusten. GFC kommer att fortsätta att rapportera om och dra lärdom av naturkatastrofer. Arbetet inom ramen för denna agenda kommer också att stödja utvecklingen av GMES-tjänster för kriser och nödsituationer.

3.3.3. Agenda 3.3 Livsmedels- och fodersäkerhet och livsmedels- och foderkvalitet

Verksamheten kommer att ligga i linje med konceptet ”från gaffel till gård”. GFC kommer att validera metoder och harmoniserade förfaranden för livsmedel och foder av många olika slag. GFC kommer också att förbättra sin förmåga att hantera livsmedels- och foderkriser med hjälp av sin expertis i fråga om livsmedels- och foderanalys och genom att vid behov sätta sig in i nya områden. GFC kommer att sörja för nära samarbete med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

Verksamheten kommer att omfatta följande specifika områden:

- Validering av molekylärbiologi och kombinerade metoder för livsmedels- och foderkontroll, t.ex. på området för allergener, mervärdesmat och ekologiska livsmedel.

- Livsmedels- och hälsorelaterade områden där lagstiftning planeras (t.ex. mikrobiologi, mervärdesmat, ekologiska livsmedel, allergener och hälsopåståenden i märkning).

- Fodersäkerhetsfrågor där det finns gällande lagstiftning (t.ex. tillstånd för fodertillsatser).

- Mikrobiologi för livsmedel och foder, validering av biomolekylära metoder för upptäckt av mikroorganismer, framför allt patogener i livsmedel och vatten.

- Validering av analysmetoder för ursprungsbeteckning (t.ex. isotopmetoder) och för upptäckt av förbjudna ämnen, föroreningar, fodertillsatser och djurprotein, uppfyllande av direktiven om märkning.

- Elektronisk spårbarhet under hela foder- och livsmedelskedjan.

3.4. Strategitema 4: Europa som partner i världen

GFC kommer att stödja EU:s beslutsfattande inom ramen för instrumenten för yttre förbindelser (utvecklingssamarbete, handel) och krishanteringsinstrument inklusive stabilitetsinstrumentet och instrumentet för humanitärt bistånd.

3.4.1. Agenda 4.1 Global säkerhet

GFC kommer att förbättra sitt stöd till gemenskapens program för återuppbyggnad och för humanitärt bistånd med hjälp av ny teknik (inklusive rymdteknik, geospatial analys, information på Internet, system för realtidsinformation) för att kunna bistå på olika insatsnivåer (från förberedelse för snabbinsatser till verksamhet på plats) för kartläggning av bortglömda kriser, tidig varning i fråga om potentiella kriser, bedömning av humanitära behov, humanitära insatser, integrerad krishantering och skadebedömning efter en kris. GFC kommer också att ge stöd till internationellt humanitärt bistånd genom att utvidga det globala katastrofvarnings- och insatssystemets funktioner till att omfatta ett stort antal humanitära katastrofer i nära samarbete med FN-organen (framför allt FN:s kontor för samordning av humanitära frågor).

GFC kommer att upprätta en global geospatial databas och bidra till tjänster (snabb kartläggning) för krishantering och säkerhet, systemkompatibilitet och standarder för informationsutbyte mellan system, framför allt rådets lägescentral och EU:s satellitcentrum. Denna verksamhet genomförs inom ramen för utvecklingen av framtida GMES-pilottjänster.

GFC kommer att ge stöd till stabilitetsinstrumentet och ta itu med gränsöverskridande problem (förhindrande av spridning av kärnmaterial, bekämpning av illegal handel och terrorism) och mer långfristiga globala stabilitets- och säkerhetsfrågor. GFC kommer att arbeta med frågan om spridning av massförstörelsevapen och om produkter och teknik som kan användas för både civila och militära syften, vilket bland annat omfattar exportkontroll, gränskontroll, säkerhet i leverantörskedjan och profilering av länder. System som skall vidareutvecklas för detta ändamål är bland annat klassificeringssystem för exportkontroll, informationsbaserade system, datalagerhantering och flerspråkiga verktyg för datautvinning på Internet. Det planeras en långtgående integration i GFC:s relevanta verksamhet inom ramen för det särskilda Euratomprogrammet.

Fjärranalysteknik och fjärranalyssystem för integration och analys av data från flera källor (inklusive jordobservation och öppna källor) är hörnstenarna i denna metod. De kommer att användas för att ge stöd till gemensamma åtgärder inom ramen för GUSP, Kimberleyprocessen, mekanismer för övervakning av illegal handel med bland annat timmer och produkter som kan användas för både civila och militära syften, EU:s fredsprogram och konfliktförebyggande program i allmänhet. Denna verksamhet kommer att bidra till GMES-initiativets globala dimension.

3.4.2. Agenda 4.2 Utvecklingssamarbete

Ett observatorium för hållbar utveckling och miljö kommer inledningsvis att inrättas i länder i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet. Miljödiagnoser och landsprofiler, framtagande av scenarier och strategiövergripande samverkan är de tre komponenter som kommer att främjas genom de system för informationsinsamling och kommunikation som utgör kärnan i observatoriets verksamhet. Observation på lång sikt av resurser och miljöparametrar (t.ex. om marktäcke, skogstäcke, bränder, biologisk mångfald, kustzoner, klimatets sårbarhet, osv.) kommer att ligga till grund för utarbetandet av trendanalyser. Verksamheten kommer att utföras i nära samverkan med GMES-initiativet och det afrikanska miljöövervakningsprogrammet för hållbar utveckling.

Observatoriets verksamhet i fråga om övervakning av grödor kommer att utvecklas när det gäller livsmedelstrygghet och gemenskapens initiativ för utrotande av fattigdom och för hållbar utveckling. Forskningen kommer att inriktas på nya metoder för bedömning av livsmedelsförsörjning och livsmedelsbehov, system för information om livsmedelstrygghet och sårbarhetsbedömningar.

Slutprodukten kommer att vara kundstyrd, dvs. den kommer i det här fallet att utformas så att den tillmötesgår utvecklingsländernas behov och kan hanteras av dem.

Samarbetet med de stora aktörerna (FAO, EUMETSAT, WFP, GMES-GMFS inom ESA) kommer att stärkas.

Etiska aspekter

Vid genomförandet av det särskilda programmet, och i den forskningsverksamhet som bygger på det, skall grundläggande etiska principer följas. Hit hör bland annat de principer som framgår av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, däribland skydd av människans värdighet och liv, skydd av personuppgifter och privatlivet samt av djuren och miljön i enlighet med gemenskapslagstiftningen och gällande internationella konventioner och uppförandekoder, såsom Helsingforsdeklarationen, Europarådets konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin, vilken undertecknades i Oviedo den 4 april 1997, med tilläggsprotokoll, FN-konventionen om barnens rättigheter, Unescos universella deklaration om humangenomet och mänskliga rättigheter, FN-konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapen (BTV), det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, samt Världshälsoorganisationens (WHO) relevanta resolutioner.

Hänsyn kommer också att tas till de synpunkter som framförs av den europeiska rådgivande gruppen för etik inom bioteknik (1991–1997) och av den europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik (sedan 1998).

I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och de olika angreppssätt som tillämpas i Europa måste deltagare i forskningsprojekt följa gällande lagar, förordningar och etiska bestämmelser i de länder där forskningen kommer att genomföras. Nationella bestämmelser gäller under alla förhållanden, och forskningsverksamhet som är förbjuden i en medlemsstat eller något annat land kommer inte att erhålla något gemenskapsfinansierat stöd i landet i fråga.

I förekommande fall skall deltagarna i forskningsprojekten begära godkännande från relevanta nationella eller lokala etikkommittéer, innan FoTU-verksamheten inleds. Kommissionen kommer systematiskt att genomföra en etisk granskning av sådana förslag som berör känsliga frågor eller som inte tillräckligt uppmärksammar etiska aspekter. I särskilda fall kan en etisk granskning genomföras under projektets genomförande.

Enligt protokollet om djurskydd och djurens välfärd som finns som bilaga till fördraget skall gemenskapen fullt ut beakta djurskyddskraven när gemenskapspolitik utarbetas och genomförs – detta gäller även forskning. Enligt rådets direktiv 86/609/EEG om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål skall alla experiment utformas så att man undviker att utsätta försöksdjuren för ångest, smärta och lidande i onödan; så få djur som möjligt skall användas; man skall ta i anspråk djur med den lägsta graden av neurofysiologisk känslighet och man skall se till att förorsaka minsta möjliga smärta, lidande, ångest eller bestående men. Förändringar av djurens arvsmassa och kloning av djur kommer endast i fråga om syftena är etiskt motiverade och villkoren är sådana att djurskydd garanteras och principerna om biologisk mångfald följs.

Vid genomförandet av detta program kommer kommissionen dessutom regelbundet att övervaka vetenskapliga framsteg och utvecklingen i fråga om nationella och internationella bestämmelser.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS TITEL: SÄRSKILT PROGRAM SOM GENOM DIREKTA ÅTGÄRDER SKALL GENOMFÖRAS AV GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET INOM RAMEN FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPENS SJUNDE RAMPROGRAM FÖR VERKSAMHET INOM OMRÅDET FORSKNING, TEKNISK UTVECKLING OCH DEMONSTRATION (2007–2013)

2. AKTIVITETSBASERAD FÖRVALTNING/BUDGETERING

Berörda politikområden och verksamhet i samband därmed:

Direkt forskning

3. BERÖRDA BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposter [driftsutgifter och utgifter för tekniskt och administrativt stöd i samband därmed (f.d. B.A-poster)] inklusive följande rubriker:

10 02 Direktfinansierad forskning, driftanslag

(Sjunde ramprogrammets slutliga kontoplan kommer att fastställas i vederbörlig ordning.)

3.2. Åtgärdens och budgetkonsekvensens varaktighet:

2007–2013 beroende på när den nya budgetplanen godkänns

3.3. Budgettekniska uppgifter ( lägg till rader vid behov ):

Budgetpost | Typ av utgifter | Nya | Deltagande EFTA | Deltagande av kandidatländer | Rubrik i budgetplanen |

10 01 05 | Icke oblig. utg. | Icke-diff. anslag | JA | JA | JA | Nr [1a] |

10 02 | Icke oblig. utg. | Diff. anslag[17] | JA | JA | JA | Nr [1a] |

4. ÖVERBLICK ÖVER RESURSER

4.1. Finansiella resurser

4.1.1. Sammanfattning av åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB) [18]

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Personalresurser och utgifter i samband därmed (IDA) | 8.2.5 d | 11,633 | 11,866 | 12,103 | 12,345 | 12,592 | 12,844 | 13,101 | 86,483 |

Administrativa kostnader, utom personalresurser och kostnader i samband därmed, som inte ingår i referensbeloppet (IDA) | 8.2.6 e | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 0,891 | 0,909 | 6,002 |

Total preliminär finansiell kostnad för stödet

ÅB TOTALT inklusive kostnad för personalresurser | a+c+d+e | 5 674,377 | 7 183,791 | 8 677,340 | 10 316,316 | 11 981,867 | 13 605,871 | 15 378,756 | 72 818,319 |

BB TOTALT inklusive kostnad för personalresurser | b+c+d+e | 2 701,204 | 4 800,186 | 6 845,974 | 8 748,741 | 10 356,602 | 11 983,321 | 27 382,292 | 72 818,319 |

Samfinansieringsuppgifter

Om förslaget skall samfinansieras av medlemsstaterna eller av andra organ (specificera), ange den uppskattade samfinansieringsnivån i nedanstående tabell (lägg till ytterligare rader, om det rör sig om flera organ):

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Samfinansierande organ | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och senare | Totalt |

…………………… | f |

ÅB TOTALT inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f |

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

( Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering [kommissionens meddelande om budgetplanen 2007–2013 från februari 2004, KOM(2004) 101].

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,

( i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[24] (dvs. mekanism för flexibilitet eller revidering av budgetplanen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

( Inkomsterna påverkas inte

( Inkomsterna påverkas enligt följande:

Vissa associerade stater kan komma att bidra till en kompletterande finansiering av ramprogrammet inom ramen för associeringsavtal.

Miljoner euro (avrundat till en decimal)

Före åtgärden [år n-1] | Situation efter åtgärden |

Personal totalt[25] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 |

Siffrorna omfattar inte korttidsanställd utan bara fast anställd personal som omfattas av GFC:s tjänsteförteckning.

5. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER OCH MÅL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1. Behov på kort eller lång sikt

Att ge kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd till EU:s beslutsprocess, garantera stöd till genomförande och övervakning av befintliga strategier och reagera på nya politiska frågor.

5.2. Mervärdet av gemenskapens medverkan, förslagets förenlighet med andra finansieringsinstrument och eventuella synergieffekter

GFC koncentrerar sina resurser på att möta de vetenskapliga och tekniska utmaningarna på EU:s olika politikområden med alla sina komplexa och mångfacetterade aspekter.

5.3. Aktivitetsbaserade mål, förväntade resultat och tillhörande indikatorer för förslaget

GFC kommer att inrikta sig på följande strategiska teman, såsom anges i bilagan.

1. Strategitema 1: Välstånd i ett kunskapsintensivt samhälle

2. Strategitema 2: Solidaritet och en ansvarsfull hantering av resurserna

3. Strategitema 3: Säkerhet och frihet

4. Strategitema 4: Europa som partner i världen

5.4. Genomförandebestämmelser (preliminära)

Ange hur åtgärden skall genomföras.

( Centraliserad förvaltning

( Direkt av kommissionen

ٱ Indirekt genom utläggning på

ٱ Genomförandeorgan

ٱ Av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen

ٱ Nationella organ inom den offentliga sektorn/organ med offentliga förvaltningsuppgifter

ٱ Gemensam eller decentraliserad förvaltning

ٱ Med medlemsstater

ٱ Med tredjeland

ٱ Gemensam förvaltning med internationella organisationer (specificera)

Anmärkningar:

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Allmänt

GFC stöder de årliga och fleråriga (dvs. ramprogrammet för forskning) planerings-, genomförande-, övervaknings- och utvärderingscyklerna med hjälp av en rad centrala resultatindikatorer och särskilda utvärderingsåtgärder.

GFC ger vetenskapligt och tekniskt stöd till användare (främst kommissionen) med hjälp av ett arbetsprogram med runt etthundra aktiviteter. Metoderna, indikatorerna och kriterierna tillämpas på samtliga åtgärder och alla interna GFC-budgetposter. En utvärdering omfattar därför normalt ett stort antal av budgetposterna för GFC:s arbetsprogram eller till och med alla poster.

6.2. Metod för övervakning

Sedan kommissionens beslut[26] om omorganisation av Gemensamma forskningscentret, och i enlighet med de skyldigheter som framgår av de särskilda programmen (nukleära och icke-nukleära delar), följer GFC:s styrelse varje år upp genomförandet av GFC:s arbetsprogram genom att lämna synpunkter på GFC:s årsrapport. Det sörjs för en lämplig koppling till den årliga uppföljningen av indirekta åtgärder.

6.3. Utvärdering

GFC gör varje år en bedömning av de egna åtgärdernas resultat och effekter i efterhand och med hjälp av inbördes utvärdering. Resultaten från denna bedömning ingår direkt i planeringen av följande års arbetsprogram. De indikatorer och kriterier som används i denna periodiska åtgärdsutvärdering är direkt kopplade till åtgärdernas resultat och till GFC:s centrala resultatindikatorer.

Hittills har GFC genomfört användarenkäter vartannat år. Inom det nya ramprogrammet är det tänkt att stegvis införa ett system för kontinuerlig insamling av synpunkter från användarna, som kommer att kopplas till åtgärdernas årliga utvärdering.

I enlighet med kommissionens utvärderingsregler och utvärderingspraxis kommer en utvärdering efter halva tiden att genomföras tre och ett halvt år efter inledningen av det sjuåriga forskningsramprogrammet. Denna utvärdering kommer att genomföras av externa experter på hög nivå och kommer att bygga på den strukturerade information som har samlats in vid åtgärdernas årliga utvärdering och från andra källor, exempelvis användarenkäter.

Slutligen kommer en efterhandsutvärdering att genomföras i slutet av det sjuåriga ramprogrammet.

6.3.1. Förhandsutvärdering

GFC:s arbetsprogram uppdateras visserligen varje år, men forskningen utvecklas i ett längre tidsperspektiv. Den årliga åtgärdsutvärderingen innehåller därför också ett tydligt inslag av förhandsutvärdering.

Åtgärder som vidtagits som följd av en interims-/efterhandsutvärdering (lärdom från tidigare erfarenheter)

Tidigare utvärderingar visar att GFC:s verksamhet intar en särställning. Kommissionen grundläggande interna utvärderingsregler (dvs. bedömning av resultat, ändamålsenlighet, effektivitet, biverkningar, hållbarhet osv.) måste därför anpassas till GFC:s särdrag. Särdragen är följande:

(1) GFC genomför ett arbetsprogram med runt etthundra åtgärder som i sin tur stöder kommissionens politikområden.

(2) Det finns inga standardmodeller för kostnads-nyttoanalyser som skulle kunna tillämpas på GFC:s verksamhet och utvärderingen av GFC:s aktiviteter.

(3) GFC:s arbete påverkar Europas politiska beslutsfattare och inte det europeiska samhället som helhet.

GFC kan inte heller nöja sig med att mäta sina resultat såsom en vetenskaplig organisation, vilket är en utmaning i sig. Den verkliga svårigheten för GFC är därför att kombinera särdragen av vetenskaplig organisation och av enhet inom kommissionen och att mäta de egna aktiviteternas inverkan först på de politiska beslutsfattarna och sedan på de strategier som de fastställer.

Efter erfarenheterna från det senaste ramprogrammet utformar GFC sina aktiviteter i allt större utsträckning på så sätt att de kan bli föremål för en meningsfull utvärdering. För en bedömning av GFC:s samlade resultat är det dessutom nödvändigt att integrera alla enskilda åtgärders utvärderingsresultat. GFC-utvärderingarna kompletteras därför numera med en rad stödåtgärder som ger strukturerad information till stöd för

- den årliga planerings-, genomförande- och utvärderingscykeln och tillhörande beslut, och

- den fleråriga och halvtids- och efterhandsutvärderingen.

- Följaktligen har GFC utarbetat och genomfört periodiska åtgärdsutvärderingar med analys av de enskilda GFC-åtgärdernas resultat för 2003 och 2004. En periodisk åtgärdsutvärdering har flera syften:

- Utvärdering av GFC:s åtgärder enligt en väldefinierad metod.

- Stöd till planeringen av följande års arbetsprogram.

- Framtagande av en omfattande databas som bidrar till uppfyllandet av olika rapporteringsskyldigheter.

- Uppbyggnad av en semikvantitativ databas till stöd för framtida GFC-utvärderingar.

- Härledning av indikatorer för hela organet från lägre nivåer, inklusive åtgärdsnivån.

Mekanismen för periodisk åtgärdsutvärdering tillämpas på årsbasis och kommer att vidareutvecklas inom ramen för det aktuella särskilda programmet.

6.3.2. Villkor för och tidsintervall mellan framtida utvärderingar

Den periodiska åtgärdsutvärderingen och övervakningen av ramprogrammets genomförande kommer att ske årligen. Användarenkäten genomförs för närvarande vartannat år. Det är möjligt att det i framtiden stegvis införs ett mer kontinuerligt förfarande. Halvtidsutvärderingen kommer att göras tre och ett halvt år efter inledningen av sjunde ramprogrammet. Efterhandsutvärderingen kommer att genomföras i slutet av sjunde ramprogrammet.

7. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Lämpliga åtgärder bör vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier och nödvändiga mått och steg bör vidtas för att återkräva stöd som gått förlorat, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för budgetförordningen samt eventuella framtida ändringar, rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[27], (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[28] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[29].

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSER

8.1. Mål och finansiella behov för förslaget

Miljoner euro i åtagandebemyndiganden (avrundat till tre decimaler)

Övrig personal[32] som finansieras via artikel XX 01 04/05 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 |

TOTALT[33] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 |

Denna redogörelse visar en situation där GFC:s personal i huvudsak består av GFC:s egna anställda som – med undantag för den personal som är direkt kopplad till forskningsprojekt – förvaltas som en enda grupp för nukleär och icke-nukleär verksamhet. Det kan hända att administrativ personal, teknisk personal och stödpersonal arbetar för båda program på samma dag och på samma plats.

Förhållandet mellan icke-nukleär personal och total personalstyrka kan komma att variera under ramprogrammets löptid men torde normalt ligga i storleksordningen 70 %.

Personalstyrkan på 1 944 avser den personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna.

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som den planerade åtgärden för med sig

Arbetsuppgifterna härrör från det särskilda programmet för icke-nukleär direkt forskning.

8.2.3. Rekrytering (bland personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna)

(Vid olika rekryteringsalternativ ange antalet tjänster för var och en av dem.)

( Tjänster som för närvarande är avsedda för förvaltning av det program som skall ersättas eller förlängas.

( Tjänster som på förhand har tillsatts inom ramen för förfarandet för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n.

( Tjänster som kommer att begäras inom ramen för det kommande förfarandet för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget.

( Tjänster som skall omfördelas med hjälp av befintlig personal i förvaltningsfunktionen (intern omfördelning).

( Tjänster som krävs för år n men som inte planerats inom ramen för förfarandet för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det året.

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 05 – Administrativa utgifter) [34]

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[35] Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |

År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 och 2013 | TOTALT |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor | 0,320 | 0,326 | 0,333 | 0,339 | 0,346 | 0,713 | 2,376 |

XX 01 02 11 02 – Möten och konferenser | 0,010 | 0,010 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,023 | 0,076 |

XX 01 02 11 03 – Kommittéer[36] | 0,478 | 0,487 | 0,497 | 0,507 | 0,517 | 1,065 | 3,550 |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |

XX 01 02 11 05 – Informationssystem |

2 Summa övriga administrativa utgifter (XX 01 02 11) |

3 Övriga utgifter av administrativ art (med hänvisning till budgetrubrik) |

Summa administrativa kostnader, utom personalresurser och kostnader i samband därmed (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 1,801 | 6,002 |

- Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Siffrorna har uppskattats på grundval av de anslag som GD RTD har begärt för 2006 ökade med 2 % för den förväntade årliga inflationen. ( Fiche 1 REV )

Behovet av personal och administrativa resurser skall täckas med anslagen till det ansvariga generaldirektoratet inom ramen för det årliga budgetförfarandet. Vid fördelningen av tjänster bör det tas hänsyn till en eventuell omfördelning av tjänster mellan avdelningar på grundval av den nya budgetplanen.

[1] KOM(2005) 119.

[2] KOM(2005) 118.

[3] SEK(2005) 430.

[4] KOM(2005) 387.

[5] Kommissionens rapport (arbetsdokument) av den 10 juni 2005 om europeiska teknikplattformar och gemensamma teknikinitiativ – främja offentlig-privata FoU-partnerskap för att stärka konkurrenskraften inom europeisk industri ( Report on European Technology Platforms and Joint Technology Initiatives: Fostering Public-Private R&D Partnerships to Boost Europe’s Industrial Competitiveness - SEK(2005) 800, 10.6.2005.

[6] Spetsforskning : Den europeiska utmaningen. Rapport från expertgrupp på hög nivå, Europeiska kommissionen, maj 2005

[7] Mot nya forskningsinfrastrukturer för Europa – ESFRI:s ”förteckning över möjligheter”, mars 2005, www.cordis.lu/esfri/.

[8] EUT C […], […], s. […].

[9] EUT C […], […], s. […].

[10] EUT C […], […], s. […].

[11] EUT C […], […], s. […].

[12] GFC:s uppdrag är att tillhandahålla ett kundinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformning, utveckling, genomförande och övervakning av EU:s politik. GFC, som är en del av Europeiska kommissionen, fungerar som ett vetenskapligt och tekniskt referenscentrum för unionen. I nära anslutning till beslutsprocessen verkar GFC i medlemsstaternas gemensamma intresse samtidigt som det är oberoende av privata och nationella intressen.

[13] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[14] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[15] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[16] Forskning om cancerbehandling av gonader kan finansieras.

[17] Icke-differentierade anslag kallas nedan IDA.

[18] Siffrorna avser utgifterna för hela EG-ramprogrammet - se KOM(2005) 119.

[19] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.

[20] Betalningsbemyndigandena avser 2013 och följande år.

[21] Utgifter enligt artikel xx 01 05 i avdelning xx.

[22] Betalningsbemyndigandena avser 2013 och följande år.

[23] Utgifter enligt kapitel xx 01 utom artikel xx 01 05.

[24] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[25] Siffrorna i tabellen avser bara den personal som finansieras via tjänsteförteckningen för direkta åtgärder under GD GFC:s ansvar. De omfattar således inte tjänsterna i driftsbudgetens tjänsteförteckning och i tjänsteförteckningen för indirekta åtgärder - se dokumenten KOM(2005) 440, 441, 442, 443, 444.

[26] Beslut 96/282/Euratom - EGT L 107, 30.4.1996, s. 12.

[27] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[28] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[29] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[30] Denna kostnad ingår INTE i referensbeloppet.

[31] Denna kostnad ingår INTE i referensbeloppet.

[32] Denna kostnad ingår i referensbeloppet.

[33] Siffrorna i tabellen avser bara den personal som finansieras via tjänsteförteckningen för direkta åtgärder under GD GFC:s ansvar. De omfattar således inte tjänsterna i driftsbudgetens tjänsteförteckning och i tjänsteförteckningen för indirekta åtgärder - se dokumenten KOM(2005) 440, 441, 442, 443, 444.

[34] Siffrorna avser utgifterna för hela EG-ramprogrammet - se KOM(2005) 119.

[35] Siffrorna avser utgifterna för hela EG-ramprogrammet - se KOM(2005) 119.

[36] EURAB-kommittén.