2021/0162 (NLE)

Förslag till

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

om godkännande av bedömningen av Österrikes återhämtnings- och resiliensplan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens, särskilt artikel 20,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1)Covid-19-utbrottet har haft en störande inverkan på Österrikes ekonomi och har ökat de utmaningar som fanns före pandemin. År 2019 var Österrikes bruttonationalprodukt (BNP per capita) 144 % av EU-genomsnittet. Österrikes BNP i fasta priser minskade med 6,6 % under 2020 och enligt kommissionens vårprognos 2021 förväntas BNP minska med sammanlagt 3,4 % under perioden 2020–2021. Långvariga aspekter med inverkan på de ekonomiska resultaten på medellång sikt omfattar i synnerhet ekonomiska och finanspolitiska utmaningar kopplade till en åldrande befolkning, en jämförelsevis låg produktivitetstillväxt, ett relativt högt skattetryck på arbete och en suboptimal användning av arbetskraftspotentialen.

(2)Den 9 juli 2019 och den 20 juli 2020 riktade rådet rekommendationer till Österrike inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Rådet rekommenderade särskilt att man skulle förenkla och rationalisera de statsfinansiella relationerna och ansvarsfördelningen, säkerställa att hälso- och sjukvårdssystemen, systemen för långvarig vård och omsorg, samt pensionssystemet är hållbara, skatteväxla bort från arbete och göra skattemixen mer gynnsam för hållbar tillväxt, säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av likviditets- och stödåtgärder för ekonomin som svar på pandemin, förbättra arbetsmarknadsresultaten för lågutbildade personer, stödja heltidsarbete bland kvinnor, säkerställa lika möjligheter inom utbildning och höja nivån på grundläggande färdigheter för mindre gynnade grupper, inbegripet personer med migrantbakgrund, fokusera på investeringar i hållbar grön och digital omställning, inbegripet i företag, forskning, innovation, energi och transporter, samt minska den administrativa bördan och regelbördan för företag. Kommissionen har bedömt framstegen med genomförandet av dessa landsspecifika rekommendationer vid den tid då återhämtnings- och resiliensplanen lämnades in och anser att rekommendationen om att vidta nödvändiga åtgärder för att på ett ändamålsenligt sätt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen har genomförts fullt ut. Betydande framsteg har gjorts när det gäller rekommendationen om att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av likviditets- och stödåtgärder, särskilt för små och medelstora företag.

(3)[I rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet rekommenderades medlemsstaterna i euroområdet att vidta åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att bland annat säkerställa en politisk inriktning som stöder återhämtningen och ytterligare förbättra konvergensen, resiliensen och en hållbar och inkluderande tillväxt. Rådet rekommenderade också att de nationella institutionella ramarna skulle stärkas för att säkerställa makroekonomisk stabilitet och för att fullborda EMU och stärka eurons internationella ställning.] [Om rådets rekommendation inte har antagits när genomförandebeslutet antas ska detta skäl tas bort].

(4)Den 30 april 2021 lämnade Österrike in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Före inlämnandet hade en samrådsprocess genomförts i enlighet med den nationella rättsliga ramen med lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer, ungdomsorganisationer och andra berörda parter. Det nationella egenansvaret för återhämtnings- och resiliensplanerna är förutsättningen för att genomförandet av dem ska lyckas och ge en bestående inverkan på nationell nivå och trovärdighet på europeisk nivå. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i den förordningen bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till samma förordning.

(5)För att stödja återhämtningen i efterdyningarna av covid-19-krisen bör återhämtnings- och resiliensplanerna syfta till att uppnå de allmänna målen i faciliteten för återhämtning och resiliens, som inrättades genom förordning (EU) 2021/241, och i EU:s återhämtningsinstrument, som inrättades genom rådets förordning (EU) 2020/2094. De bör främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att bidra till de sex pelare som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2021/241.

(6)Genomförandet av medlemsstaternas återhämtnings- och resiliensplaner utgör en samordnad insats för investeringar och reformer i hela unionen. Genom att reformerna och investeringarna samordnas och genomförs samtidigt och genom att gränsöverskridande projekt genomförs kommer dessa insatser att ömsesidigt förstärka varandra och skapa positiva spridningseffekter i hela unionen. Därför kommer omkring en tredjedel av facilitetens inverkan på medlemsstaternas tillväxt och jobbskapande att uppstå genom spridningseffekter från andra medlemsstater.

Ett balanserat svar som bidrar till de sex pelarna

(7)Återhämtnings- och resiliensplanen utgör i enlighet med artikel 19.3 a och avsnitt 2.1 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 i stor utsträckning (betyg A) ett övergripande och tillräckligt balanserat svar på den ekonomiska och sociala situationen och bidrar därigenom på lämpligt sätt till samtliga sex pelare som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2021/241, med beaktande av den berörda medlemsstatens särskilda utmaningar och ekonomiska tilldelning.