Under de senaste 20 åren har EU:s liberalisering av den inre marknaden för lufttrafik och den stora ökningen av efterfrågan på lufttransporter inom EU och globalt lett till en betydande utveckling av den europeiska luftfartssektorn. Lufttransportanvändarna har ett unikt utbud av möjliga flygresor till konkurrenskraftiga priser. Sträckorna inom EU och internationellt har ökat avsevärt både i antal och frekvens, och även antalet passagerare har ökat betydligt. Lågprisflygbolagen i EU är nu bland de största lufttrafikföretagen både i fråga om passagerare och börsvärde. Den europeiska tillverkningsindustrin inom luftfartssektorn har varit lika stark.

Luftfarten är en stark drivkraft för ekonomisk tillväxt, jobb, handel och rörlighet i Europeiska unionen. Den spelar en avgörande roll i EU:s ekonomi och stärker EU:s ledande ställning globalt. En luftfartsstrategi behövs för att se till att den europeiska luftfarten förblir konkurrenskraftig och skördar fördelarna av en snabbt föränderlig global ekonomi under utveckling. Denna luftfartsstrategi kommer därför att bidra kraftigt till genomförandet av Europeiska kommissionens främsta prioriteringar.

Luftfartssektorn i EU måste få utnyttja de nya tillväxtmarknader där betydande ekonomiska möjligheter kommer att skapas under de kommande årtiondena. Geografin är inte den enda faktorn som avgör platsen för framgångsrika internationella navflygplatser och lufttrafikföretag. Tillgången till lämplig infrastruktur, typ av ekonomiska, skatte- och regleringsmässiga system, samt historiska, kulturella och kommersiella band spelar också in. Dessa parametrar kan hanteras, och Europa har alla instrument som krävs för att göra det.

Med en årlig tillväxtprognos på 6 % kommer den regelbundna passagerartrafiken i Asien-Stillahavsregionen troligen att växa snabbare än i andra regioner fram till 2034, då den kommer att stå för 40 % av världens lufttrafik. Kina förväntas bli världens största marknad för lufttransporter, och gå förbi Förenta staterna under 2023 räknat i antal passagerare.

Utländska investerare kan investera i lufttrafikföretag i EU, men endast upp till ett ägande på 49 %, medan kontrollen över företagen måste förbli inom EU. Flera stora utländska investeringar har gjorts i lufttrafikföretag i EU under de senaste åren, vilket har lett till att civila luftfartsmyndigheter och Europeiska kommissionen har sett över investeringsreglerna för att säkerställa att kontrollen av EU:s lufttrafikföretag uppfyller kraven i EU-lagstiftningen. Flera utredningar pågår fortfarande. Dessa utredningar visar att det behövs samarbete mellan myndigheterna och en gemensam syn på hur man ska bedöma kriterierna avseende ”kontroll” och att de tillämpas på rätt sätt.

Eftersom det för närvarande inte finns någon internationell rättslig ram för att hantera eventuella otillbörliga affärsmetoder inom den internationella luftfarten är det viktigt och berättigat för EU att ta itu med sådana metoder för att garantera rättvis och hållbar konkurrens. Förordning (EG) nr 868/2004 om skydd mot subventioner och illojal prissättning täcker denna fråga, men betraktas i sin nuvarande form inte som effektiv bland berörda parter. Denna fråga bör tas upp i samband med förhandlingarna om EU:s omfattande lufttransportavtal och genom att intensifiera motsvarande politiska åtgärder vid Internationella civila luftfartsorganisationen. Dessutom överväger kommissionen att föreslå nya åtgärder på EU-nivå för att ta itu med otillbörliga metoder så snart som möjligt under 2016.

Flygplatser utgör tillsammans med tillhandahållare av flygledningstjänst de viktigaste delarna av den civila luftfartens infrastruktur. Dessa tjänsters kvalitet, effektivitet och kostnader har blivit allt viktigare för konkurrenskraften i branschen. I Europa kan flygplatser och flygledningstjänst hantera upp till 33 000 flygningar per dag på ett säkert sätt. Det europeiska luftrummet i sin helhet är dock fortfarande ineffektivt förvaltat och onödigt fragmenterat, och ett långsamt genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet innebär högre kostnader för lufttrafikföretagen, vilket direkt påverkar deras konkurrenskraft. Kostnaderna för EU:s fragmenterade luftrum beräknas motsvara minst 5 miljarder euro per år. En sådan ineffektiv användning av luftrummet orsakar högre priser och förseningar för passagerarna, ökar bränsleförbrukningen och koldioxidutsläppen för operatörer samt hindrar våra ansträngningar att förbättra miljöprestandan. Dessutom väntas större Europeiska flygplatser stå inför en kapacitetskris inom den närmaste framtiden.

Fullbordande av det gemensamma europeiska luftrummet

Det gemensamma europeiska luftrummet är ett konkret exempel på ett område där EU kan göra skillnad genom att öka kapaciteten, förbättra säkerheten och minska kostnaderna, och samtidigt minimera luftfartens miljöpåverkan. Detta var den ursprungliga ambitionen för mer än ett decennium sedan, men projektet ger fortfarande inga positiva resultat. Trots vissa framsteg mot ett effektivare nätverk är nivån på samarbetet mellan medlemsstaternas leverantörer av flygtrafiktjänster fortfarande långt ifrån optimal, och den teknik som används är inte harmoniserad eller toppmodern. EU:s medlemsstater måste lösa dessa problem för att ett verkligt gemensamt europeiskt luftrum ska kunna åstadkommas, vilket är en av de mest grundläggande utmaningarna för prestandan och konkurrenskraften hos EU:s luftfartssystem idag. Ett fullständigt optimerat system för flygledningstjänsten skulle minska kostnaderna till följd av ineffektivitet (förseningar, längre sträckor etc.).

Som ett viktigt steg för att frigöra denna potential för EU:s luftfartssektor uppmanar kommissionen rådet och Europaparlamentet att anta förslagen om det gemensamma europeiska luftrummet (SES 2+), i syfte att säkerställa de funktionella luftrumsblockens och nätverksfunktionernas effektivitet och ett snabbt genomförande av de EU-övergripande målen för prestationssystemet på grundval av ett helt och hållet oberoende organ för prestationsgranskning.

En effektiv styrning av det gemensamma europeiska luftrummet förblir en prioritering för kommissionen. Easas respektive Eurocontrols uppgifter bör definieras på ett sätt som säkerställer att båda organisationerna kompletterar varandras uppgifter, så att överlappningar kan undvikas och kostnaderna minskas.

Nätverksförvaltarens uppgifter för samordningen av flödesplaneringen på europeisk nivå kommer gradvis att utvidgas till att omfatta gemensamma tjänster som kommer att minska kostnaderna ytterligare. Dessa uppgifter bör utvecklas i riktning mot ett partnerskap för branschen. Mot bakgrund av detta kommer den nätverksförvaltare som ska vara verksam efter 2020 att utses 2017.

Slutmålen för den tekniska moderniseringen av flygledningstjänsten genom projektet Single European Sky ATM Research (Sesar) är att möjliggöra minskade kostnader för flygledningstjänsten, ökad operativ effektivitet för luftrummets användare genom mindre förseningar, minskad bränsleförbrukning och kortare flygtid, ökad kapacitet och minskade koldioxidutsläpp. Allt detta kommer att öka Sesar-lösningarnas miljöfördelar, och är helt och hållet kopplat till det övergripande prestationssystemet för flygledningstjänsten.

I detta sammanhang är det viktigt att utveckla tekniska lösningar i tid och på ett samordnat sätt. Ett antal instrument har utvecklats för detta, t.ex. generalplanen för flygledningstjänst, gemensamma projekt och införandeprogrammet. De genomförs genom offentlig-privata partnerskap, i synnerhet det gemensamma företaget Sesar för definitions- och utvecklingsverksamhet och rampartnerskapet för införande av Sesar. Både utvecklings- och införandeverksamhet kräver lämpligt finansiellt stöd. Hittills bidrar EU genom program som Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa.

När det gäller yttre förbindelser kommer kommissionen att fortsätta att främja samarbetet mellan nätverksförvaltaren och partner som är viktiga för EU, i syfte att förbättra förvaltningen av flygtrafiken. Den kommer även att stödja insatser från det gemensamma företaget Sesar och Sesars införandeförvaltare. Tack vare Sesar kan EU också spela en inflytelserik roll på global nivå, särskilt i samband med Internationella civila luftfartsorganisationens harmoniseringsarbete.

För att möjliggöra kontinuitet när det gäller flygledningstjänst bör tjänster som motsvarar en viss miniminivå för förvaltningen av det europeiska luftrummet garanteras så att åtminstone sådana överflygningar (flygningar som passerar genom en berörd stats eller ett områdes luftrum) är möjliga som orsakar minsta möjliga störning på nätverket. I detta avseende kommer kommissionen att främja utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna.

Hantering av kapacitetsbegränsningar

Enligt Eurocontrol kommer europeiska flygplatser 2035 inte att kunna ta emot cirka 2 miljoner flygningar på grund av kapacitetsbrist. Fler än 20 flygplatser kommer att vara i drift med full eller nästan full kapacitet 6 timmar eller mer per dag, jämfört med bara 3 under 2012, vilket leder till en genomsnittlig flygplatsrelaterad försening på ytterligare 5–6 minuter per flygning. De beräknade ekonomiska kostnaderna för att inte kunna tillmötesgå efterfrågan har uppskattats till 434 000–818 000 förlorade arbetstillfällen till 2035 och en årlig BNP-förlust på 28–52 miljarder euro på EU-nivå.

Dessa prognoser för flygplatsernas kapacitetskris visar att många av Europas viktigaste flygplatser är hårt överbelastade, trots ett väl utvecklat och omfattande flygplatsnät, vilket hotar en framtida hållbar tillväxt av EU:s luftfartssystem. Samtidigt är andra flygplatser i Europa underutnyttjade och det råder överkapacitet. Det är därför viktigt att använda befintlig kapacitet på bästa möjliga sätt och planera långt i förväg för att uppfylla de förväntade framtida behoven. Det är också nödvändigt att på EU-nivå sörja för bättre strategisk planering vid flygplatserna. I detta sammanhang välkomnar kommissionen det arbete som utförs av observationsorganet för flygplatser som särskilt har rekommenderat att strategiska planeringsramar för flygplatser utvecklas i varje medlemsstat, inbegripet generalplaner för de viktigaste flygplatserna, i enlighet med gemensam bästa praxis. På grundval av detta kommer kommissionen att begära att observationsorganet för flygplatser fortsätter arbetet rörande trängseln på flygplatserna, särskilt avseende dämpande åtgärder, men också om hanteringen av insatserna för att minimera människors exponering för buller från luftfartyg.

Dessutom uppmanar kommissionen rådet och Europaparlamentet att skyndsamt anta förordningen om ankomst- och avgångstider för att möjliggöra bästa möjliga användning av våra mest trafikerade flygplatser och skapa klara vinster för EU:s ekonomi.

Att effektivisera flygplatstjänsterna

Tillgången på kvalitativa, konkurrenskraftiga flygplatstjänster, däribland start- och landningsbanor, passagerarterminaler och marktjänster, är av avgörande betydelse för konkurrenskraften hos EU:s luftfartssektor och för passagerarnas upplevelse av kvaliteten på tjänsterna.

Berörda parter har ifrågasatt den nuvarande rättsliga ramens lämplighet, och detta återspeglades i kommissionens rapport från 2014 om tillämpningen av direktivet om flygplatsavgifter.

Forumet för tillsynsmyndigheter för flygplatsavgifter i Thessaloniki kommer att fortsätta att arbeta för ett bättre genomförande av det nuvarande direktivet, och kommer att förse kommissionen med slutsatser och rekommendationer om användningen av bedömningar om marknadsstyrka som ett sätt att fastställa optimal regleringsmetod. Faktum är att när flygplatserna är utsatta för effektiv konkurrens bör marknaden avgöra nivån på flygplatsavgifterna, och det finns då inget behov av lagstiftning. När flygplatser inte omfattas av effektiv konkurrens kan emellertid ett specifikt regelverk fortfarande vara nödvändigt. Thessaloniki-forumet bör också arbeta på insyn i flygplatsavgifterna och effektiva samråd mellan lufttrafikföretag och flygplatser. Kommissionen kommer därefter att bedöma i vilken utsträckning direktivet om flygplatsavgifter kan behöva ses över.

Marktjänsterna omfattar tjänster som tillhandahålls på flygplatser och som är avgörande för säker och effektiv expediering av luftfartyg, t.ex. tankning, passagerartjänster och avisning av luftfartyg. Kommissionen kommer att fortsätta att verka för ett effektivt genomförande av det befintliga direktivet, med fokus på tillträdet till marknaden för marktjänster vid EU:s flygplatser och lika villkor för marktjänstföretag. Kommissionen kommer att göra en bedömning av direktivet om marktjänster och sedan besluta om huruvida det behöver ses över.

Slutligen bör de europeiska flygplatserna även förbättra sina multimodala förbindelser, vilket leder till effektivare transportnät och förbättrad rörlighet för passagerarna.