***** 
fr fr 
fr fr ** ** •frfr-fr EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 10.02.1999 
KOM(1999) 54 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
Galileo 
Europas deltagande i en ny generation av satellitbaserade navigationstjänster 
SAMMANFATTNING iv 
1. Inledning 9 
2. Utmaningen som Europa står inför 9 
2.1. De frågor som står på spel 9 
2.2. Tidsaspekterna 13 
3. Den senaste tidens utveckling och preliminära slutsatser om Europas strategiska 
alternativ 13 
3.1. Gemensam utveckling av ett system: möjligheterna till samarbete med 
USA 14 
3.2. Gemensam utveckling av ett system: Ryska Federationen 14 
3.3. Japan som möj lig partner för gemensam utveckling av ett system 15 
3.4. Andra länder och regioner som möjliga partner för gemensam utveckling 
av ett system 15 
3.5. Forumet för GNSS-2 16 
3.6. Europaparlamentet 16 
3.7. Förkastande av "nollalternativet" 17 
4. Systemarkitektur och tekniska egenskaper 18 
4.1. Prestandakrav 18 
4.2. Säkerhetsaspekter 20 
4.3. Krav på marknätet för GNSS 21 
4.4. Signalstrukturen 21 
5. Finansiella aspekter 22 
5.1. Uppskattade kostnader 23 
5.2. Källor till offentlig finansiering av Galileo 23 
5.3. Möj liga intäktsflöden för ett offentligt-privat partnerskap 25 
5.4. Inrättande av ett offentligt-privat partnerskap 27 
2 
6. Organisatorisk ram 29 
6.1. Konstruktion, uppbyggnad och drift av Galileo: grundprinciper och 
omedelbara beslut 29 
6.2. Strategiska aspekter 29 
6.3. Utvecklingsfasen 30 
6.4. Driftfasen 31 
6.4.1. Ledningen av Galileo 31 
6.4.2. Driften av Galileo 32 
6.5. Säkerställande av radiospektrum 32 
6.6. Samordning av tillsynsverksamheten 33 
7. Möjligheten att genomföra en gemensam utveckling av ett system och tänkbara 
samarbetspartner - ingående av avtal 35 
8. Vägen framåt: genomförande av strategin 36 
Bilaga I Utvecklingsscenario för Galileo 
Bilaga II a De viktigaste egenskaperna hos de omloppsbanor som övervägs för Galileo 
Bilaga II b Förkortningar 
Bilaga III a Finansieringsöversikt 
Bilaga III b Galileo - detaljerad kostnadsanalys 
Bilaga IV Marknadsanalys och ekonomiska fördelar 
SAMMANFATTNING 
I detta meddelande formuleras en strategi för att tillförsäkra Europa en fullvärdig roll i 
utvecklingen av nästa generations globala satellitbaserade navigationssystem och därmed även 
fullständiga möjligheter på den hithörande marknaden. Den centrala rekommendationen är att 
Europa bör utveckla ett nytt system av navigationssatelliter, i kombination med lämplig 
markbunden infrastruktur: Galileo. 
EU står inför en väldig utmaning, som dock samtidigt även utgör en viktig möjlighet, i form 
av den globala satellitbaserade navigationen, som håller på att bli av central betydelse för alla 
transportformer och många andra verksamheter. Dessa system kommer att spela en avgörande 
roll för att skapa det integrerade europeiska transportsystem som är av central betydelse som 
bas för den inre marknaden. Dessutom har EU:s medlemsstater inom ramen för sin offentliga 
verksamhet skyldighet att tillhandahålla säkra navigationstjänster och andra offentliga tjänster 
(t.ex. räddningstjänst) och GNSS kan vara det mest kostnadseffektiva sättet att åstadkomma 
detta. 
Frågan är därför inte om Europa bör förlita sig på satellitbaserade navigationssystem i 
framtiden, utan vilka ekonomiska fördelar, däribland nya arbetstillfällen, Europa skulle få 
genom att inneha en fullvärdig roll i utvecklingen av systemet, och vilken grad av kontroll 
Europa skall ha över de system som dess säkerhetskänsliga tjänster kommer att vara beroende 
av. 
Förra året pekade kommissionen ut följande problem ett fortsatt beroende av tredje lands 
system innebar1: 
• Det finns allvarliga problem i samband med såväl suveräniteten som säkerheten om Europa 
inte har kontroll över sina säkerhetskänsliga navigationssystem. Dessutom kan de 
nuvarande systemen inte till fullo uppfylla de civila användarnas prestandakrav. 
• Det är nödvändigt att se till att de europeiska användarna inte utsätts för risker för 
förändringar av tjänsten eller drabbas av för höga priser eller avgifter i framtiden. I ett läge, 
där en aktör har en dominerande ställning eller praktiskt taget monopol, skulle det vara 
svårt att stå emot sådana avgifter och kanske omöjligt att snabbt ta fram alternativ. 
• Den europeiska industrins förmåga att konkurrera på denna lönsamma marknad (en 
potentiell global marknad värd 40 miljarder euro år 2005) skulle allvarligt begränsas. (Det 
europeiska näringslivets förmåga att konkurrera på marknaden för tjänster kunde 
undergrävas om det inte hade tillgång på lika villkor till den tekniska utvecklingen i själva 
systemet.) 
Det strategiska valet 
Kommissionens arbete har under det senaste året varit inriktat på två nyckelområden: att 
fastställa utrymmet för gemensamma projekt tillsammans med USA, Ryska Federationen och 
1 Meddelandet "Utveckling av ett transeuropeiskt positionsbestämnings- och navigationsnät 
- inklusive en europeisk strategi för globala satellitbaserade navigationssystem (GNSS)", 
KOM(1998)0029 slutlig av den 21 januari 1998. 
andra länder, samt att utreda hur ett europeiskt system skulle se ut och hur mycket det skulle 
kosta. Med en klar uppfattning i båda dessa frågor är EU nu i stånd att träffa de avgörande 
valen. 
Såsom framgår av detta meddelande är det bråttom med ett beslut: USA har bundit sig för att 
utveckla GPS och stärka dess globala dominans. De har redan ett försprång. Om inte Europa 
nu gör ett fast politiskt åtagande att utveckla ett europeiskt system som skall vara på plats 
samtidigt som nästa generations GPS, kommer det helt enkelt att vara för sent. 
Formen för det "bästa köpet" för Europa framträder nu ganska tydligt: 
• Det måste vara ett öppet, globalt system som är helt kompatibelt med GPS, men oberoende 
av detta, och med en betydande roll för Ryska Federationen. 
• Det bör grunda sig på MEO-satelliter (Medium Earth Orbit) och kommer att kosta mellan 
2,2 och 2,9 miljarder euro. 
• Det bör utvecklas inom ramen för ett offentligt-privat partnerskap, med betydande 
finansiering på europeisk nivå, och förlitan på skapande av nya intäktsflöden. 
Kommissionen anser att detta alternativ gör det möjligt att uppnå Europas strategiska och 
kommersiella mål samt målen inom transporter och sysselsättning till en godtagbar kostnad. 
Detta alternativ är därför uppenbart att föredra framför "nollalternativet" (som går ut på att 
förlita sig på de befintliga militära systemen). 
Utrymmet för internationellt samarbete 
I förra årets meddelande urskildes följande tre vittomfattande alternativ: 
- Ett gemensamt globalt system med deltagande av alla de stora aktörerna. 
- Att EU utvecklar ett GNSS-system tillsammans med en eller flera internationella partner 
(framför allt USA eller Ryssland). 
- Att EU självständigt utvecklar ett eget system. 
Kommissionen kom fram till att en gemensam utveckling av nästa generations GNSS i princip 
förmodligen skulle vara det mest kostnadseffektiva alternativet, men gjorde samtidigt klart att 
ett sådant samarbete måste uppfylla vissa villkor: fasta garantier mot avbrott, deltagande fullt 
ut i den framtida konstruktionen, utvecklingen och driften av GNSS, en fullvärdig roll för EU 
i kontrollen över systemet och möjlighet för den europeiska industrin att konkurrera i alla 
marknadssegment. Rådet har godkänt detta tillvägagångssätt och uppmanat kommissionen att 
intensifiera kontakterna med framför allt USA och Ryska Federationen. Efter omfattande 
kontakter har kommissionen nu kommit fram till följande slutsatser om omfattningen av ett 
gemensamt utvecklingsarbete. 
USA är inte berett att dela kontrollen över GPS (främst av militära skäl), trots att man är 
positiv till samarbete inom vissa tekniska områden. USA menar också att två system som 
kompletterar varandra (GPS + Galileo) skulle öka den totala kraftfullheten och göra det 
möjligt att använda satellitnavigation och exakt tidsbestämning i känsligare tillämpningar 
(t.ex. som enda navigeringsinstrument för vissa operationer) eller i mer svårbemästrade 
områden (t.ex. i städer). Det föreslås att ett sådant samarbete bör bedrivas. 
5 
Ryska Federationen erbjuder vad som i sak är ett fullvärdigt partnerskap för att utveckla ett 
nytt internationellt civilt system på grundval av det nuvarande GLONASS-systemet. De 
främsta fördelarna med detta tillvägagångssätt är att Europa, genom att utnyttja det ryska 
expertkunnandet i fråga om drift och styrning av satelliter, skulle kunna utveckla ett kraftfullt 
Galileo-system snabbare än vad som annars skulle vara möjligt. Det skulle även medge 
gemensam användning av GLONASS:s värdefulla frekvenstilldelning. 
Det tillvägagångssätt som rekommenderas är därför att utveckla ett Galileo-system med 
global täckning från första början och oberoende av USA:s GPS-system, men fullt 
driftkompatibelt med detta. Projektet skulle stå öppet för deltagande från andra partners sida. 
Framför allt skulle Europa kunna få viktiga fördelar av ett ryskt deltagande, förutsatt att detta 
kan byggas upp på en tillfredsställande grund. Inom ramen för de begränsningar som 
driftkompatibiliteten med GPS uppställer, skulle det utnyttja nya möjligheter som dagens 
tekniska nivå erbjuder, göra det möjligt att utveckla nya tillämpningar och göra det 
övergripande GNSS-systemet kraftfullt och undanröja vissa brister i det nuvarande GPS-
systemet (t.ex. dålig tillgänglighet i tätortsområden och på de nordligaste breddgraderna, 
oförutsägbara tillfälliga luckor i täckningen, däribland över det europeiska fastlandet). 
Val av system 
Galileo-förslaget grundar sig på en kärnkonfiguration av MEO-satelliter, i kombination med 
lämplig infrastruktur och markbundna system för att tillhandahålla den integrerade tjänst som 
krävs för det transeuropeiska positionsbestämnings- och navigationsnätet. Denna modell 
innebär en minimering av de tekniska riskerna, eftersom de befintliga systemen använder 
samma teknik, i synnerhet om samarbetet med Ryska Federationen kan etableras på en 
tillfredsställande grund. Ansatsen måste från första början vara global för att Europa skall 
kunna skörda frukterna av en global närvaro och tillhandahålla en global marknad för 
systemet och dess tillämpningar. 
Finansiering 
Den centrala frågan är hur Europa skall finansiera ett system. Så länge USA fortsätter att 
tillhandahålla bassignalen i GPS kostnadsfritt, är det uppenbart att det skulle krävas offentlig 
europeisk finansiering för att utveckla Galileo. Följande finansieringsstrategi i tre punkter 
föreslås: 
• Betydande finansiering på europeisk nivå, genom EU:s budget, främst transport-TEN, och 
ESA. 
• Skapande av intäktsflöden, som förmodligen kräver lagstiftningsåtgärder. 
• Utveckling av ett offentligt-privat partnerskap för att tillhandahålla kompletterande 
finansiering och få valuta för pengarna. Det krävs dock fasta politiska beslut för att inge 
industrin tillförsikt att investera. 
Beträffande EU-finansieringen föreslås att ca 500 miljoner euro (10 % av hela den budget för 
transport-TEN som kommissionen föreslår i Agenda 2000) ställs till förfogande genom TEN:s 
transportbudget (ESA avser att kunna bidra med ett belopp i samma storleksordning). 
Ytterligare omkring 120 miljoner euro för forsknings- och utvecklingsverksamhet skulle 
kunna tas från Femte ramprogrammet, och eventuellt kan Sjätte ramprogrammet bidra med 
ytterligare finansiering. 
Ett antal möjliga intäktsflöden har ringats in, främst idén om en avgift på GNSS-mottagare, 
tillsammans med avgifter för en tjänst med begränsat tillträde som kunde tillhandahålla 
garanterade prestandanivåer, ansvarstäckning osv. Dessa intäkter kunde ge ett väsentligt 
bidrag till finansieringen av Galileo om rådet är villigt att genomföra erforderlig lagstiftning. 
Ett offentligt-privat partnerskap för Galileo skulle kunna bidra med kompletterande 
finansiering, förbättra projektets utformning och säkerställa att de insatta medlen totalt sett ger 
valuta för pengarna. Av avgörande betydelse skulle vara att partnerskapet blir en bekräftelse 
på den privata sektorns engagemang för projektet. Särskilt behovet av att stimulera en 
satsning på tjänsten för att generera intäkter och uppnå lönsamhet skulle vara en starkt 
drivande mekanism för att se till att användarnas tillmäts central betydelse, samtidigt som en 
struktur som bygger på offentligt-privat partnerskap bidrar till att hålla kostnaderna under 
kontroll, eftersom en stor del av risken för att uppbyggnadskostnaderna överskrids i normala 
fall skulle få bäras av den privata sektorn. Ett offentligt-privat partnerskap skulle också 
återspegla det faktum att Galileo i sig förenar samhällsservice och affärsmässiga aspekter. 
Målet skulle vara att projektet skulle närma sig självfinansiering i driftfasen då de periodiskt 
återkommande kostnaderna (för drift och kompletteringsåtgärder) skulle uppgå till 140-205 
miljoner euro per år. 
Det bästa skulle vara att etablera ett fullständigt offentligt-privat partnerskap så snart som 
möjligt. Det skulle bygga på modellen konstruktion-byggnad-drift. Men detta kommer att 
kräva en betydande mängd ytterligare arbete rörande prestandakrav, riskfördelning och 
intäktsflöden. Vart och ett av dessa områden måste utredas i samarbete med den privata 
sektorn. Detta skulle vara en central del av utformningsfasen av projektet. 
Organisatoriska frågor 
Galileo är ett unikt projekt, som omfattar ett brett spektrum av politiska, ekonomiska, 
säkerhetsrelaterade och kommersiella intressen. Det kommer att kräva en organisation som 
passar denna unika karaktär. En rad aspekter påverkar organisationen. Ett offentligt-privat 
partnerskap får följder för organisationen: syftet är att bilda ett företag speciellt för ändamålet 
("vehicle company") - i fortsättningen kallat "serviceföretag" - att sköta installationen och 
sedan driften av systemet. Vissa av de centrala aspekterna på Galileo hör dock otvetydigt till 
det offentliga området. Om internationella partner tas med i Galileo-projektet, måste även de 
ingå i den beslutsfattande organisationen. 
Följande tre grundläggande nivåer kan formuleras: 
• Den politiska och strategiska nivån, där man står för den övergripande inriktningen och 
sköter de viktigaste förhandlingarna på internationell nivå. Det rekommenderas att EU:s 
institutionella ram används för strategiska beslut. Kommissionen bör då leda de 
internationella förhandlingarna, till att börja med USA och Ryska Federationen, på 
grundval av riktlinjer som rådet antagit. 
• Programmets styrelse, som skulle ansvara för att projektet fullföljs, för finansiella beslut 
och för att bestämma villkoren för eventuella anbudsinfordringar samt vara avtalsslutande 
part i förhållande till det offentligt-privata partnerskapets serviceföretag. Under driftfasen 
skulle styrelsen vara Galileos förvaltningsorgan. 
• Det offentligt-privata partnerskapets serviceföretag. 
Alla beslut behöver dock inte fattas nu, och projektet bör nu övergå till utformningsfasen, 
finansierad med offentliga medel, då man genomför det arbete som krävs för att inrätta den 
slutgiltiga organisationen av projektet, särskilt det offentligt-privata partnerskapet. 
Rekommendationer 
Gemenskapens institutioner uppmanas därför att 
- fatta ett fast politiskt beslut om att utveckla Galileo, enligt beskrivningen ovan, som 
innebär ett minimum av tekniska risker och bästa valuta för pengarna, för att säkerställa 
Europas strategiska intressen, 
- godkänna den finansiella strategin i tre punkter: betydande finansiering på europeisk nivå, 
skapande av intäktsflöden och ett tillvägagångssätt baserat på ett offentligt-privat 
partnerskap; särskilt gäller att Galileo bör godkännas som en central prioritering inom 
ramen för TEN för att få tillgång till finansiering under flera år (uppskattningsvis 500 
miljoner euro för tiden 2000-2006), 
- inse behovet av förhandlingar och tekniska diskussioner med tredje land; kommissionen 
bör uppmanas att förhandla fram lämpliga avtal om GNSS på grundval av riktlinjer som 
rådet skall anta, 
- komma överens om den organisatoriska modellen för projektets utformningsfas, med 
brådskande insatser för att inrätta den permanenta organisation som angetts. 
1. INLEDNING 
I sina slutsatser av den 17 mars 1998 om meddelandet från Europeiska kommissionen, 
"Utveckling av ett transeuropeiskt positionsbestämnings- och navigationsnät - inklusive en 
europeisk strategi för globala satellitbaserade navigationssystem (GNSS)", uppmanade 
Europeiska unionens (EU) ministerråd kommissionen att lägga fram rekommendationer om 
Europas inställning till global satellitnavigation i framtiden. 
Kommissionen uppmanades att intensifiera sina kontakter med viktiga internationella partner, 
som USA och Ryska Federationen, för att bedöma möjligheterna att gemensamt utveckla ett 
system som uppfyller gemenskapens krav. Kommissionen ombads även att påskynda sitt 
arbete för att undersöka alternativet att utveckla ett självständigt europeiskt satellitbaserat 
navigationssystem. 
I januari 1999 antog Europaparlamentet en resolution om meddelandet från kommissionen2.1 
denna uppmanades EU:s medlemsstater bland annat att kalla samman ett europeiskt rymdråd 
på regeringschefs- och statschefsnivå och uppmanade kommissionen att så snart som möjligt 
lägga fram en sammanhängande strategi för att utveckla ett transeuropeiskt 
positionsbestämnings- och navigationsnät. 
Efter mars 1998 har ett stort antal möten hållits, där flera hundra av de viktigaste aktörerna på 
området för ett framtida satellitbaserat navigationssystem deltagit. Likaså har ett späckat 
schema av sammanträden med internationella partner följts. Detta meddelande innehåller en 
rapport om resultaten av det arbete som utförts under det senaste året och ett förslag till en 
europeisk strategi på medellång sikt, tillsammans med ett program för genomförandet. 
Avsikten är att göra det möjligt för gemenskapens institutioner att fatta de beslut som krävs 
för att förverkliga ett europeiskt bidrag till nästa generation av GNSS. Galileo är i detta 
meddelande det provisoriska namn som getts åt det europeiska projekt som skall bli resultatet. 
Meddelandet innehåller därför en rad politiska slutsatser och en lista på kompletterande 
åtgärder som måste genomföras under de närmaste månaderna. Kommissionen kommer även 
snart att utarbeta riktlinjer för förhandlingar så att de erforderliga internationella avtalen blir 
klara i tid. De tre centrala punkterna är att enas om att Europa bör utveckla Galileo så snart 
som möjligt, att överenskomma om Galileos allmänna arkitektur och att inrätta en lämplig 
ram för finansieringen, med största möjliga deltagande från den privata sektorns sida så snart 
som möjligt (offentligt-privata partnerskap) och öronmärkning av de offentliga medel som 
krävs. Att ta fram ett ändamålsenligt system för myndighetsreglering, drift och projektledning 
kommer att vara en av de viktigaste uppgifterna under nästa fas. 
2. UTMANINGEN SOM EUROPA STÅR INFÖR 
2.1. De frågor som står på spel 
EU står inför en väldig utmaning, som samtidigt utgör ett viktigt tillfälle att ta tillvara. 
A4 - 0413/98 av den 13 januari 1999. 
Strategiska överväganden: I dag finns det två dominerande globala, satellitbaserade 
navigationssystem - USA:s GPS-system och Ryska Federationens GLONASS-system - och 
för närvarande dominerar GPS marknaden. GNSS håller på att bli av central betydelse inte 
bara för alla former av transporter, utan även för många andra verksamheter. Exempelvis blir 
tillverkningsindustrin och tjänstesektorn alltmer beroende av GNSS för positionsbestämning 
och/eller exakt tidsbestämning. Detta beroende väcker viktiga frågor av strategisk art, bland 
annat i samband med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, särskilt om de här 
dominerande systemen inte står under europeisk kontroll eller europeiskt inflytande. 
Europa befinner sig nu i ett läge där det kan besluta om det skall utveckla ett nytt system. 
Utmaningen består i att tillgodose Europas strategiska behov utan alltför stora kostnader eller 
risker. Skulle man däremot låta bli att agera, skulle USA:s nuvarande dominans på marknaden 
stärkas, och Europa skulle bli helt beroende av USA i många säkerhetsrelaterade frågor. 
Galileo erbjuder Europa uppenbara möjligheter att stärka sina politiska band med andra 
länder. USA och Europa har redan medgett att ett samarbete skulle kunna vara till ömsesidig 
fördel, åtminstone inom området för civila tillämpningar, och även ett samarbete med Ryska 
Federationen skulle kunna leda till betydande ömsesidiga fördelar, som skulle förstärka 
avtalet om partnerskap och samarbete3. Andra länder kan också gå in som partner i projektet, 
vilket skulle stärka det internationella samarbetet och bidra till utvecklingen av den globala 
marknaden och både inhemska och utländska investeringar. 
Transportaspekten: Det är uppenbart att satellitbaserad navigation i allt högre grad kommer 
att spela en grundläggande roll för framtidens transporter. GNSS kommer att vara en del av en 
"intelligent" infrastruktur, som bidrar till att garantera säkerheten4, effektivisera trafiken, minska 
stockningar och miljöskador samt stödja utvecklingen av multimodala transporttjänster. 
Avancerade navigationssystem är en förutsättning för en effektiv transportledning och hållbar 
rörlighet, faktorer som i sin tur är avgörande för den ekonomiska tillväxten. 
Dessutom har EU:s medlemsstater enligt olika internationella konventioner skyldighet att 
inom ramen för sin offentliga verksamhet tillhandahålla säker navigation och vissa andra 
offentliga tjänster (t.ex. räddningstjänst). Med ett sammanhängande Galileo-program, vid 
behov integrerat med andra system, kan man åstadkomma kostnadseffektivitet och eventuellt 
möjliggöra betydande besparingar av offentliga utgifter. 
3 Aktuella uppskattningar som gjorts i ESA:s konvergensstudie av GNSS-2 ger vid handen 
att ett Galileo-projekt skulle generera intäkter på omkring 100 miljarder euro från 
försäljning av utrustning under perioden 2005-2023 plus 40 miljarder euro i ytterligare 
exportintäkter. Avtalet om partnerskap och samarbete undertecknades den 24 juni 1994 av 
Europeiska unionen och Ryska Federationen. Avtalet innebär att båda parter åtar sig att 
främja och stimulera politiska, ekonomiska och vetenskapliga partnerskap. 
4 I den strategiska studien av GNSS, som genomfördes på uppdrag av kommissionen i april 
1998, noterades t.ex. att en kombination av transportrelaterad kommunikationsteknik och 
navigationsdata från GNSS kunde vara till direkt nytta för järnvägarna genom att vara till 
hjälp vid tågtrafikledning och undvikande av kollisioner, särskilt där det är oekonomiskt 
att tillhandahålla den elkraft som behövs för passiva positionssensorer eller där vandalism 
runt spåren är ett problem. 
10 
Med Galileo skulle man även kunna avhjälpa brister i de nuvarande GPS- och GLONASS-
systemen, som inte kan garantera den tillförlitlighet och tillgänglighet som är absolut 
nödvändig för transporter och ekonomisk verksamhet av stor vikt. En potentiell fördel med att 
ha två oberoende men kompatibla rymdbaserade navigationssystem (GPS + Galileo) är 
dessutom att systemen fungerar som reservsystem för varandra, vilket innebär att det blir 
möjligt att basera vissa tillämpningar för livräddning enbart på satellitnavigation. Den 
satellitbaserade tjänsten kan följaktligen ersätta viss markbunden infrastruktur, vilket ger 
ytterligare betydande besparingar i fråga om drift och underhåll. 
Den ekonomiska och industriella aspekten: Kommissionen gav i sitt meddelande från januari 
1998 en översikt av den vittomfattande uppsättningen av potentiella tillämpningar av ett 
satellitbaserat system för tids- och positionsbestämning och navigation samt av de 
ekonomiska möjligheter dessa tillämpningar erbjuder (en potentiell världsmarknad på 40 
miljarder euro per år 20055). Nästan dagligen tillkommer nya tillämpningar till den lista på 
tjänster som grundar sig på GNSS. Utmaningen är att se till att Europa kan vinna en rimlig 
andel av den globala marknaden och det tillhörande antalet arbetsplatser. Efterfrågan från 
användarna på GNSS-baserade varor och tjänster växer snabbt. Den GPS-baserade 
hårdvarumarknaden i Europa uppskattades 1997 till USD 228,7 miljoner och förväntas växa 
till USD 960 miljoner år 20046. I bilaga IV ges närmare uppgifter om de framtida 
marknadsutsikterna. Vidare skulle inrättandet av en fullt hållbar GNSS-infrastruktur påskynda 
utvecklingen och införandet av en brett spektrum av mervärdestillämpningar för alla 
transportformer över stora geografiska områden, och på så sätt mycket tidigare ge de 
socioekonomiska fördelar som dessa tjänster genererar7. I detta avseende kan Galileo ge ett 
väsentligt bidrag genom att tillföra nya prestandanivåer, öka GNSS-tjänstens tillgänglighet 
och ge garantier och ansvarstäckning som både skulle stödja den allmänna tillväxten av 
marknaden och särskilt locka de kunder som kräver höga prestandanivåer. 
De senaste månadernas diskussioner om Galileo har påvisat projektets potential för att 
utveckla intresset för och öka medvetenheten om kommersiella tillämpningar. 
Europaparlamentet har understrukit fördelarna av att skapa en "allmän kultur för användning 
1 de av ESA finansierade jämförande systemstudierna av GNSS-2 angavs ett antal viktiga 
politiska fördelar med ett Galileo-system jämfört med ett referensalternativ baserat enbart på 
GPS, delvis till följd av bättre prestanda i ett gemensamt GPS-Galileo-system. Bland dessa 
fördelar finns ytterligare 40 miljarder euro från försäljning av utrustning och 40 miljarder 
euro från mervärdestjänster för europeiska företag under perioden 2005-2023. I andra 
analyser har man inriktat sig på fördelar för transportanvändare, trots att den tilltagande 
integreringen av navigations- och kommunikationstjänster kommer att späda på den redan 
betydande tillväxten av tillämpningar utanför transportområdet. De förväntade totala 
fördelarna för de viktigaste transportsätten ligger i storleksklassen 18 miljarder euro under 
de första fem åren med Galileo i drift. 
Frost and Sullivans rapport, citerad i Global Positioning System Märket Projections and 
Trends in the Newest Global Information Utility, International Trade Administration, 
Office of Telecommunications, US Department of Commerce. 
Genomförandet av många mervärdestillämpningar för massmarknaden, främst för 
vägtransporter, skulle påskyndas och marknaden skulle vara mättad tio år tidigare (GNSS-
2 Forum Technical and Financial Group Report, December 1998). 
11 
av teknik för rymdbaserade tillämpningar", en kultur som skulle kunna säkerställas genom det 
europeiska deltagandet i utvecklandet av GNSS. 
Det erkänns att Galileo, med europeiskt deltagande i den nya framväxande signalstrukturen 
och möjligheten att anpassa programmet till användarnas framtida behov, bör kunna hjälpa 
branschen att gå i spetsen för utvecklingen av framtida tillämpningar. Dessutom skulle 
förekomsten av ett system som konkurrerar med GPS garantera att inga ensidiga beslut om 
avgifter kan tas som skulle destabilisera industrins planering. 
Under det senaste årtiondet har rymden i allt högre grad blivit ett område för kommersiell 
exploatering. Telekommunikation och radio- och TV-sändningar är två exempel på detta. Det 
pågår en intensiv konkurrens på de avreglerade områdena, och de stora aktörerna förenar i allt 
högre grad sina krafter för att uppnå skalfördelar. Också den europeiska rymdindustrin håller 
på att omstruktureras för att anta utmaningen från den globala konkurrensen. Ett beslut om 
den politiska riktningen för Galileo-projektet skulle verka stödjande för strukturomvandlingen 
av rymd- och försvarsindustrierna. Det politiska försprånget skulle kunna tillföra mervärde, 
som bidrar till att säkerställa Europas ställning i denna strategiska sektor. 
Det finns även ett växande behov av att utveckla samverkansfördelar mellan de existerande 
nationella rymdorganisationerna och ESA samt att få till stånd en riktig samordning med de 
mer övergripande europeiska politiska institutionerna (EU, VEU8). Galileo kan bli den 
katalysator som gör det möjligt att utveckla en föredömlig arbetsfördelning mellan de olika 
aktörerna och institutionerna. 
Sysselsättning: Den europeiska industrins närvaro på detta högteknologiska område, som 
börjar utvecklas i exponentiell takt, kommer att bidra till att trygga och öka sysselsättningen. 
Det uppskattas att uppbyggnaden av den satellitbaserade navigationsinfrastrukturen skulle ge 
20 000 arbetstillfällen, och driften skulle skapa 2 000 stadigvarande jobb plus betydande nya 
sysselsättningsmöjligheter på tillämpningsområdet (hårdvara och tjänster)9. 
Myndighetstillsyn: Informationssystem baserade på signaler för positions- och/eller 
tidsbestämning skulle i ökande utsträckning kunna användas för behov inom europeisk 
myndighetstillsyn. Det skulle exempelvis i framtiden kunna gälla för elektronisk 
avgiftsbetalning10, på miljöområdet eller för övervakning inom jordbruk och fiske. Galileo 
10 Västeuropeiska unionen, som består av Belgien, Frankrike, Tyskland, Grekland, Italien, 
Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien och Förenade kungariket). Organisationen 
har även ett antal associerade medlemmar (Island, Norge och Turkiet), associerade partner 
(Bulgarien, Tjeckiska republiken, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, 
Slovakiska republiken och Slovenien) och observatörer (Österrike, Danmark, Finland, 
Irland och Sverige). 
Aktuella uppskattningar från ESA:s jämförande studie av GNSS-2 tyder på att Galileo-
projektet även skulle öka sysselsättningen inom tillverkning och försäljning av utrustning 
från mindre än 25 000 jobb (enbart genom GPS) till omkring 70 000 jobb (GPS + Galileo) 
år 2008. Sammanlagt förväntas följaktligen att omkring 100 000 jobb i form av direkt och 
indirekt sysselsättning år 2008 är beroende av beslutet att förverkliga Galileo. 
Kommissionens meddelande om elektronisk avgiftsbetalning, KOM(1998)0795 av den 21 
december 1998. 
12 
skulle möjliggöra den certifiering som krävs (och som inte är möjlig i de nuvarande 
systemen), och på så sätt säkerställa tillsynsmyndigheternas och användarnas förtroende för 
funktionen hos sådana system. På så sätt skulle tillsynsåtgärder kunna ha en stödjande 
funktion för gemenskapens mål. 
2.2. Tidsaspekterna 
Det är viktigt att få till stånd ett snabbt beslut, eftersom den möjlighet som nu står öppen inte 
kommer att bestå länge. USA har fattat de grundläggande besluten om utformningen av nästa 
generation av GPS-satelliter (block IIF), däribland fastläggandet av en andra civil frekvens, 
och kommer att skicka upp de nya satelliterna under nästa årtionde. Om Europa avvaktar, 
kommer det nya IIF-blocket att förstärka GPS:s nuvarande dominans, och marknaden kommer 
att ha antagit GPS som sin standard. Europa kan då realistiskt sett endast spela en biroll. 
Om Europa däremot agerar nu, skulle det kunna utveckla en bättre tjänst (i fråga om 
signalstruktur, effektnivåer m.m.), som, även om den är fullt kompatibel med GPS med 
avseende på såväl drift som övriga aspekter, skulle ge Europa en verklig chans att täcka 
marknaden. Om Europa skulle välja att bygga vidare på GLONASS, skulle systemet kunna 
vara insatsfärdigt betydligt snabbare än annars, förutsatt att ordentlig uppmärksamhet ägnas 
frågan om att bygga upp förtroendet för systemet och marknadsföra det i global skala. 
Utmaningen är att agera beslutsamt och i tid. 
Så tidigt som möjligt under 1999 måste ett beslut fattas, som slår fast en politik på 
medellång sikt for Europas deltagande i nästa generation av satellitbaserade system för 
positions- och tidsbestämning och navigation. Om inget beslut fattas innebär detta i sig 
ett beslut att utestänga Europa från utvecklingen av en strategisk sektor och från 
upprättandet av nya globala standarder, med allvarliga följder for den strategiska och 
ekonomiska politiken samt för politiken inom industri-, sysselsättnings- och 
transportområdena. Ett uppskjutet beslut skulle även betyda att USA:s dominans 
ytterligare förstärks, så att det skulle bli svårare, ja förmodligen omöjligt, för Europa 
att komma in på marknaden, och Europa skulle i själva verket bli tvunget att acceptera 
de standarder som USA fastställt. Det behövs ett långsiktigt åtagande från EU:s sida för 
att få till stånd utvecklingen av marknadstillämpningar och stödja privata investeringar 
i systemet. 
3. DEN SENASTE TIDENS UTVECKLING OCH PRELIMINÄRA SLUTSATSER OM EUROPAS 
STRATEGISKA ALTERNATIV 
I förra årets meddelande urskildes följande tre stora alternativ: 
- Ett gemensamt globalt system med alla de stora aktörerna. 
- Att EU utvecklar ett GNSS-system tillsammans med en eller flera internationella partner 
(framför allt USA eller Ryssland). 
- Att EU självständigt utvecklar ett eget system. 
Omfattande kontakter med våra internationella partner har gjort det möjligt att betydligt 
begränsa omfattningen av dessa alternativ. 
13 
3.1. Gemensam utveckling av ett system: möjligheterna till samarbete med USA 
På grund av den stora utmaning som Europa står inför, uppmanade rådets möte i mars 1998 
kommissionen att tillsammans med USA undersöka möjligheterna att utveckla ett gemensamt 
system. Tre diskussionsomgångar har hållits med USA (i maj, juli respektive november 
1998). Det stod snart klart att USA inte kunde tänka sig ett gemensamt framtida ägande och 
ett europeiskt fullvärdigt partnerskap för kontrollen över det grundläggande systemet med 24 
satelliter för GPS (främst på grund av militära hänsyn). Därför skulle ett samarbete med USA 
grunda sig på antingen förlitan på det befintliga USA-kontrollerade GPS-systemet eller på 
utveckling av ett GNSS-system på basis av två kompletterande satellitnavigationssystem, ett 
GPS-system och ett europeiskt och internationellt system. Förutom att klargöra och minska 
antalet alternativ, gjorde de nyttiga diskussionerna med den amerikanska administrationen det 
möjligt att uppnå framsteg när det gällde att fastslå principer som skulle kunna ligga till grund 
för ett framtida samarbetsavtal. 
En grund för samarbete mellan USA och EU 
I båda fallen skulle ur USA:s synvinkel ett fruktbart samarbete med Europa endast vara 
möjligt om Europa accepterar GPS:s standardtjänst för positionsbestämning (standard 
positioning service, SPS) och signalstruktur som grund för alla civila tillämpningar av det 
framtida GNS S-systemet. Därmed skulle man undvika en mångfald av olika system och även 
säkerställa den politiska stabilitet som är viktig av industriella skäl. Om Europa skulle binda 
sig för GPS som en global standard, skulle USA kunna tänka sig ett europeiskt deltagande i 
utvecklingen och moderniseringen av GPS, samt en passande roll för EU i civila verksamheter 
och den civila förvaltningen av systemet. USA skulle även överväga att göra en 
avsiktsförklaring om att ge fortsatt tillgång till GPS-signalen, utan direkta användaravgifter, 
att avbryta den begränsade tillgången (Selective Availability) och att iaktta en 
överenskommen uppsägningstid före en planerad indragning av GPS-signalen. Om EU skulle 
besluta sig för att investera i utvecklingen och genomförandet av ett system som kompletterar 
GPS, skulle det gemensamma målet för EU och USA kunna bli att inrätta ett fullständigt 
driftskompatibelt globalt system bestående av två oberoende komponenter. Det råder enighet 
mellan USA och Europa om att två oberoende system skulle göra det totala GNSS-systemet 
kraftfullare och öka dess prestandautrymme. Det skulle kanske också kunna medge att 
systemet användes som enda navigationsmedel för vissa säkerhetsrelaterade verksamheter. En 
sådan inriktning kunde få betydande följder för Galileo-projektets utveckling och 
kostnadseffektivitet. 
3.2. Gemensam utveckling av ett system: Ryska Federationen 
Diskussionerna med Ryska Federationen ägde rum i maj, juli och oktober 1998. Ryska 
Federationen har föreslagit en gemensam satsning för att utveckla ett globalt satellitbaserat 
navigationssystem på modernaste tekniska nivå och tycks vara beredd att uppfylla de krav som 
anges i kommissionens meddelande från januari 1998, och som godkänts av rådet, och som 
möjliggör ägande och ledning av det framtida systemet på gemensam grund. De ryska 
myndigheterna har utarbetat en övergångsplan för GLONASS i vilken det skulle ingå 
överförande av systemet till civil kontroll och marknadsföring av det för civilt bruk11. Det 
11 Uppsändandet av tre nya satelliter den 30 december 1998 visar att Ryska Federationen, 
trots de ekonomiska svårigheterna, åtagit sig att upprätthålla GLONASS. Ytterligare en 
uppskjutning planeras. En moderniserad GLONASS-satellit med längre förväntad 
14 
skulle i inledningsskedet vara ett oberoende komplement till GPS och gradvis utvecklas till 
Galileo (gradvis ökning av kraftfullheten och prestanda hos det totala GNSS-systemet). 
De främsta fördelarna med detta tillvägagångssätt skulle vara att Europa, genom att utnyttja 
det ryska expertkunnandet på driftområdet, skulle kunna utveckla Galileo på mycket kortare 
tid än vad som annars skulle ha varit möjligt, och att det skulle medge användning av 
GLONASS värdefulla frekvensband, trots den nu rådande hårda konkurrensen om tillgång till 
knappa radiofrekvenser, särskilt för kommersiell telekommunikation. Det skulle inte begränsa 
de framtida alternativen. 
I detta scenario skulle man följa ett successivt tillvägagångssätt, utgående från en politisk ram 
för att i inledningsskedet underlätta utbytet av sakkunskap mellan industriella aktörer, 
samtidigt som möjliga modeller för driften undersöks. Detta skulle ske inom ramen för avtalet 
om partnerskap och samarbete, med fullt beaktande av EU:s säkerhetsintressen och målen för 
den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. 
3.3. Japan som möjlig partner for gemensam utveckling av ett system 
Japan har tillsammans med USA utfärdat ett gemensamt uttalande om att anta GPS som global 
standard. Syftet är i första hand att stimulera en marknadsstyrd utveckling av tillämpningar 
baserade på satellitnavigation. Det utesluter dock inte alternativa tillvägagångssätt för GNSS-2 
eller FoU-satsningar. Trots att Japan således i detta skede koncentrerar sig på GNSS-1, 
uppvisar landet ett växande intresse för Europas inställning till ett eventuellt GNSS-2-system. 
Genom att bygga vidare på den konstruktiva dialog som växt fram för att åstadkomma 
driftskompatibilitet mellan de olika rymdbaserade utökningarna av GNSS-1 (EGNOS och 
MSAS), kan Japan intresseras för att delta i en Europaledd utveckling av ett rymdsegment för 
Galileo. Det skulle kunna minska behovet av europeiska offentliga medel. Ett beslut om att 
fortsätta arbetet på Galileo bör åtföljas av fortsatta diskussioner om möjligheten av att Japan 
intar en viktig roll i projektet. Därför bör sonderande diskussioner om ett eventuellt framtida 
samarbete snarast föras med de berörda ministerier och myndigheter. Industriellt samarbete 
tycks erbjuda ett tillfälle att snabbt utveckla förbindelserna. 
3.4. Andra länder och regioner som möjliga partner för gemensam utveckling av 
ett system 
Flera andra länder har visat intresse för att samarbeta med EU för att uppnå fördelar av GNSS-1 
och för att överväga ett deltagande i GNSS-2. Ett sådant samarbete skulle kunna avhjälpa brister 
i den nuvarande navigationsinfrastrukturen, skapa de fullständiga globala marknadsmöjligheter 
som ringats in och stödja en effektiv utveckling av det industriella samarbetet. Det bör dock stå 
klart att detta samarbete är av ett slag som knappast leder till någon betydande minskning av 
kostnaderna för att bygga upp Galileo. Men det skulle kunna bidra till global driftskompatibilitet 
och utrymme för marknadsmöjligheter och intäktsflöden. 
Inledande kontakter har inom denna ram upprättats med länderna i Central- och Östeuropa samt 
med Turkiet, Schweiz, Island, länder i OSS, Afrika och Sydamerika samt med Kanada, 
Australien, Indien, Kina och Korea. Av industriella, strategiska och politiska skäl, samt för 
livslängd har utformats, men ytterligare förbättringar planeras genom integration av 
västerländska standarder. 
15 
säkra, effektiva och smidiga transporter av varor och personer, är det ytterst viktigt att lansera 
Europas satsning på GNSS i tredje land, inte minst de kandidatländer som är aktuella för 
anslutning till EU, för att de skall kunna bidra till GNSS-systemets framgång. Europa kan sedan 
utveckla och exportera en ny global standard. 
3.5. Forumet för GNSS-2 
För att efterkomma rådets uppmaning från mars 1998 inrättade kommissionen ett forum för 
GNSS-212, som samlade merparten av de berörda europeiska aktörerna på området (under 
perioden juli-december 1998). Arbetet i forumet för GNSS-2, liksom resultaten från ett antal 
undersökningar, framför allt de preliminära resultaten från ESA:s jämförande systemstudier 
av GNSS-2, har bidragit till att utforma kommissionens uppfattning och rekommendationer. 
Enligt de mest relevanta slutsatserna från forumet bör det framtida GNSS-systemet grundas på 
en kombination av GPS och en global, europeiskt styrd komponent (Galileo). Den senare bör 
stå öppen för kompletterande bidrag från tredje länder och organisationer (med förbehåll för 
industriella, politiska, militära och säkerhetsrelaterade hänsyn). Analysen av de olika 
kriterierna för GNSS-2 ger starkt stöd för kravet att utveckla ett system som kan tillhandahålla 
minst två nivåer av tjänster. De bör omfatta en grundläggande allmänt tillgänglig tjänst, som 
tillhandahålls kostnadsfritt så länge USA:s motsvarande GPS-tjänst är gratis, och en tjänst 
som utformats för användare som behöver långtgående garantier för tjänsterna (t.ex. i fråga 
om signalens tillgänglighet och tillförlitlighet). En prioriterad uppgift ansågs vara att utveckla 
ett offentligt-privat partnerskap: forumet rekommenderar konkreta analyser av frågan om hur 
man bäst kan dra till sig privata investeringar. Det ansågs att systemet bör vara globalt ända 
från starten för att göra det möjligt för den globala marknaden att utvecklas i full skala, 
uppfylla de globalt verksamma branschernas behov (t.ex. inom luftfart, sjöfart, finansinstitut 
och andra som är beroende av exakt tidsbestämning) och därför att det på detta stadium inte 
framkommit några partner som varit villiga att ta fram motsvarande regionala bidrag. 
3.6. Europaparlamentet 
Parlamentet har behandlat meddelandet från kommissionen från januari 1998 och godkände 
den 13 januari 1999 en resolution, på grundval av ett omfattande betänkande. I denna 
resolution erkände man att den europeiska industrin tidigare hämmats av bristen på en tydlig 
politisk inriktning och åtaganden i rymdsektorn från de europeiska institutionernas sida och 
välkomnade kommissionens dokument, med tanke på att en strategi hade saknats under 
många år. Parlamentet uppmanade medlemsstaterna att fatta tydliga beslut på stats- eller 
regeringschefsnivå om strategiska, tekniska och budgetmässiga riktlinjer och om tidtabellen 
för GNSS-2. Det uppmanade likaså kommissionen att föra ingående förhandlingar med 
internationella partner, att leda de europeiska förhandlingarna i internationella forum för 
satellitbanepositioner och tilldelning av frekvenser till satellitbaserade navigationstjänster 
samt att ta fram ett regelverk för att skapa en inre marknad för tillämpningar av europeisk 
12 I forumet för GNSS-2 ingick ledande experter från branschen, europeiska institutioner och 
organisationer, leverantörer av radionavigationstjänster, användarorganisationer och 
högskolor. Forumet har understött utvecklingen av kommissionens uppfattningar om 
institutionella och juridiska frågor, tekniska och ekonomiska utvärderingar av olika 
tillvägagångssätt, frågor rörande förhållandet mellan civil och militär användning samt 
säkerhetsfrågor, och användarnas behov. Forumet som sammanträtt i plenum och i 
arbetsgruppssammanträden lade fram sin slutrapport i december 1998. 
16 
rymdteknik. Samtidigt underströk parlamentet att GNSS så långt som möjligt bör finansieras 
enligt modeller med offentligt-privata partnerskap och användarbidrag. 
3.7. Förkastande av "nollalternativet" 
Alla scenarier måste jämföras med nollalternativet: ett medvetet beslut att avstå från en 
europeisk närvaro i det rymdbaserade kärnsegmentet i det framtida GNSS. Detta skulle 
innebära att Europa förlitade sig på USA:s GPS-system och eventuellt Ryska Federationens 
GLONASS eller något annat system som utvecklas av andra stater. 
Det är uppenbart att USA skulle välkomna ett europeiskt beslut att koncentrera sig på 
tillämpningar och utbyggnadssystem och att avstå från att engagera sig i satellitbaserad 
navigation, eftersom detta skulle bekräfta GPS:s nuvarande och säkerställa dess framtida 
dominans. Dessutom kunde europeiska medel för forskning och transeuropeiska nät 
koncentreras till en utökning av GPS (bland annat genom sådana system som EGNOS) och 
utveckling av GPS-baserade tillämpningar i den "intelligenta" transportsektorn och på andra 
områden. 
De argument som skisseras ovan i kapitel 2, "Utmaningen som Europa står inför", talar emot 
att Europa skulle överge ambitionen att delta i kontrollen av rymdsegmentet. Det står dock 
klart att de offentliga utgifterna måste beräknas noggrant, planeras och kontrolleras samt att 
den privata sektorn skulle vara tvungen att ta på sig en del av risken för att utveckla Galileo, 
där det är rimligt. Förutom att granska tekniska egenskaper och organisatoriska frågor, är 
huvudinriktningen i detta meddelande att lämna rekommendationer för att se till att Europa 
får råd att vara närvarande i framtidens globala satellitbaserade navigationssystem. 
Slutsats: "Nollalternativet" innebär att Europa inte får tillräckliga garantier för att dess 
intressen med avseende på politik, strategi, ekonomi, sysselsättning, industri, säkerhet, 
rymden och naturligtvis transporter och andra områden skyddas. 
Genom att ställa samman resultaten av diskussionerna med USA och Ryska 
Federationen samt rekommendationerna från forumet för GNSS-2, samt på grundval av 
rådets och parlamentets uppfattningar, har rådet kommit fram till att ett Galileo-system 
med följande egenskaper bör utvecklas: 
- Det skall vara oberoende av USA:s GPS-system, men komplettera det och vara 
driftskompatibelt med det. 
- Det skall stå öppet för deltagande från andra partner. Framför allt skulle Europa 
kunna få viktiga fördelar av ett ryskt deltagande, förutsatt att detta kan byggas upp 
på en tillfredsställande grund. 
- Inom ramen för de begränsningar som driftskompatibiliteten med GPS innebär, skall 
Galileo utnyttja nya möjligheter som dagens tekniska nivå erbjuder i ett civilt system, 
som gör det möjligt att utveckla nya tillämpningar, gör det totala GNSS-systemet 
kraftfullt och undanröjer vissa brister i det nuvarande GPS-systemet (t.ex. dålig 
tillgänglighet i tätortsområden och på de nordligaste breddgraderna, oförutsägbara 
tillfälliga luckor i täckningen, däribland över det europeiska fastlandet). 
- Det skall från första början ha global täckning, för att säkerställa ett verkligt 
oberoende och för att tillförsäkra systemet och dess tillämpningar en världsmarknad. 
17 
I Galileo skall ingå en tjänst med begränsat tillträde. 
4. SYSTEMARKITEKTUR OCH TEKNISKA EGENSKAPER 
I detta kapitel tas frågan upp om vilken arkitektur som skulle vara bäst lämpad för att 
motsvara användarnas behov på ett kostnadseffektivt sätt. Det ger en första skiss av Galileo. 
4.1. Prestandakrav 
För användare inom luft- och sjöfart finns det redan internationella prestandakrav för 
navigationssystem. I huvudsak skulle Galileo vara tvunget att uppfylla en minimistandard på 
10 meters horisontell noggrannhet för att kunna accepteras som en väsentlig del av ett globalt 
radionavigationssystem13. 
Inga andra användare har formulerat liknande precisa krav med stöd i lagstiftningen. Det finns 
även potentiella användare vars behov inte fastställts, även om marknadspotentialen 
konstaterats. 
Forumet för GNSS-2 har fastställt vissa breda prestandakrav i fråga om Galileo, bl.a. att 
systemet måste tillhandahålla ungefär likvärdiga prestanda som nästa generations GPS (Block 
IIF) för att anses vara ett trovärdigt system14, att rymdsegmentet inte bör försöka 
tillhandahålla alla navigationslösningar15 och att ytterligare navigationsrelaterade 
kommunikationsfunktioner i satelliterna skulle vara nyttiga. 
Under projektets utformningsfas kommer bidragen från användargrupper, potentiella 
tjänsteleverantörer och offentliga myndigheter att vara av avgörande betydelse. Först därefter 
kan de exakta kraven fastställas och slutgiltiga beslut fattas om den mark- och rymdbaserade 
infrastruktur som krävs. 
Målet för den europeiska strategin för radionavigation måste vara att på ett kostnadseffektivt 
sätt uppfylla de fastställda prestandakraven i fråga om säkerhet och trygghet. Det måste 
oundvikligen finnas satellitbaserade komponenter och markbundna element som stöd för 
systemets övergripande kraftfullhet. De uppgifter som angetts av experter och som 
kommissionen accepterat för att utforma en modell för det europeiska deltagandet i GNSS 
anges nedan. 
13 Användarna kan omedelbart bestämma sin navigationslösning (tredimensionell position, 
hastighet och tid) i realtid då de mottar minst fyra signaler från fyra olika satelliter, utan 
att anlita andra system. 
14 
15 Detta har tolkats som en täckning globalt över land och av kustvattnen med en precision 
på minst 9,1 meter horisontellt och vertikalt, utan lokal utbyggnad, under 95 % av tiden. 
Systemet bör kunna erbjuda högre tjänstenivåer genom integration med markbunden 
utbyggnad. 
Kommissionen kommer, så snart beslut har fattats om det europeiska deltagandet i GNSS, 
att utforma och föreslå en europeisk radionavigationsplan i form av ett heltäckande 
navigationsnät för Europa som har de behövliga nivåerna av kraftfullhet och som 
integrerar satellitbaserade och lämplig markbunden teknik. 
18 
Utformningen av arkitekturen grundar sig på målet att uppnå global täckning, ge tillträde till 
tillämpningar för massmarknaden, med en bra grundläggande säkerhetsnivå för europeiska 
transportverksamheter, men med minsta möjliga rymdbaserade infrastruktur (med möjlighet 
till utbyggnad när så krävs för att uppfylla strängare säkerhetskrav eller för specialinriktade 
kommersiella tillämpningar). 
Det finns fyra typer av banor för navigationssatelliter som skulle kunna ge en homogen signal 
i rymden för en global tjänstetäckning (se bilaga II a)16. 
I en optimal systemutformning bör man beakta de olika banornas olika fördelar för att uppnå 
prestanda enligt säkerhetskraven och användarnas behov, däribland tillhandahållande av 
uppgifter om tillförlitligheten. Exakta rekommendationer kommer att ges i ESA:s jämförande 
studie. I nuläget verkar det dock vara klart att den centrala konfigurationen för Europa 
förmodligen blir en bana på medelavstånd från jorden (Medium Earth Orbit, MEO), som 
innebär små tekniska risker och vars prestanda är kända. 
Både USA och Sovjetunionen valde MEO-konceptet för sina system. Det har visat sig vara 
mycket effektivt och har använts på nytt för senare generationer av de två systemen, inklusive 
GPS Block IIF och GLONASS M. Detta alternativ innebär följaktligen minimala tekniska och 
industriella risker, särskilt om Europa och Ryska Federationen kan bygga på vardera partens 
respektive styrka och erfarenhet. 
De regionala utbyggnadstjänster som utvecklats av USA, Japan och Europa (WAAS, MSAS 
respektive EGNOS) tillhandahåller tillförlitlighetskontroller och differentiell korrigering17 av 
GPS-signalerna, och EGNOS utökar på samma sätt även GLONASS. De tillhandahåller även 
en räckviddssignal. 
Hittills har det arbete som utförs under ledning av ESA och med aktivt deltagande av 
industrin inriktats på följande två breda alternativ: 
• En central konfiguration på 21 MEO, som nästan skulle uppfylla de europeiska kraven. 
Integrering av GPS och lokal utbyggnad i ett totalt system skulle kunna garantera de 
europeiska kraven. 
• En central konfiguration på 36 MEO, som skulle uppfylla de europeiska kraven fullständigt 
och oberoende av andra system. 
Användarna kommer att kräva information i realtid om systemets tillstånd (dvs. visshet om att 
signalerna är korrekta). Meddelandet om tillförlitligheten skulle åtminstone delvis kunna ges 
av den centrala MEO-konfigurationen, men det anses dock på detta stadium att det kommer 
att krävas en komplettering med mellan 3 och 9 GEO- och/eller IGSO-satelliter, där EGNOS-
16 GNSS-2 Forum Technical and Financial Group Report, december 1998. 
17 Tillförlitligheten kan definieras som det förtroende användarna kan ha för att den 
beräknade positionen överensstämmer med de uppgifter som getts. Den grundar sig på att 
se till att användarna uppmärksammas på fel genom ett varningsmeddelande som ges 
inom en bestämd tid. Differentiell korrigering innebär att reducera de viktigaste källorna 
till fel i positionsbestämningen, som härrör från radiovågornas spridning genom 
jonosfären. 
19 
satelliterna skulle kunna ingå18. Det förutses även en optimal integrering av marknäten, 
däribland de som byggts upp för EGNOS och - förutsatt att lämpliga överenskommelser nås -
GLONASS. Arbetsprogrammet för Galileo måste även innehålla en strategi för problemet 
med rymdskrot. 
Trots att detta endast är en preliminär skiss av Galileo, kan de grundläggande besluten om det 
europeiska engagemanget i GNSS redan fattas, eftersom det redan finns tillräckligt detaljerade 
uppgifter om systemets parametrar och ganska noggranna uppgifter om 
budgetkonsekvenserna. Förutom tids- och positionsbestämning samt navigation, antas det att 
begränsade navigationsrelaterade funktioner för Galileo skulle kunna göra säkerhetskänsliga 
tjänster mer tillförlitliga och skapa intäktsflöden19. 
4.2. Säkerhetsaspekter 
Det finns uppenbara säkerhetskrav i samband med det fysiska skyddet av viktig infrastruktur 
(såsom ledningscentraler och kommunikationsnät) liksom i fråga om tillhandahållandet av 
exakta navigationssignaler i tider av internationella spänningar eller krig. Dessutom måste man 
se till att signalen i rymden skyddas mot intrång och andra former av missbruk och störning. 
Och omvänt måste fientliga styrkor kunna hindras från att använda systemet i en 
krigssituation. Dessa allmänna krav måste beaktas då systemet utformas. Dessutom måste ett 
system för övervakning av störningar och ett gränssnitt till militären inrättas. Kommissionen 
ämnar föra ytterligare sonderande diskussioner i avsikt att hitta lämpliga partner och system 
för detta gränssnitt, enligt rekommendationerna i den undersökning som kommissionen låtit 
genomföra20 och i ljuset av internationella diskussioner och förhandlingar, och kommer att så 
snart det är möjligt lämna fram förslag inom ramen för den gemensamma utrikes- och 
säkerhetspolitiken. 
Experter i forumet för GNSS-2 rekommenderade att en tjänst med kontrollerat tillträde skulle 
utvecklas. De tänkte sig allmän tillgång till en bassignal för tillämpningar för massmarknaden. 
Det skulle även finnas en tjänst med kontrollerat tillträde, som använde en andra signal, med 
garanterad tillgänglighet och precision. Den skulle även kunna ge användarna ansvarsskydd 
om systemet inte skulle uppfylla de specificerade prestandakraven. Det kontrollerade tillträdet 
skulle dessutom kunna tillgodose behoven inom ramen för internationella åtaganden, t.ex. för 
livräddningstjänster. Exempelvis skulle räddningsoperationer under alla förhållanden kunna 
förlita sig på denna tjänst. Denna tjänst ses som nyckeln till att locka den privata sektorn att 
delta i Galileo och skapa intäktsflöden. Då allvarliga spänningar eller konflikter råder, skulle 
tjänsten dock kunna begränsas till godkända abonnentkategorier. 
18 Detta skall bekräftas under utformningsfasen i ESA:s jämförande studie av GNSS-2. I 
GNSS-2 Forum Technical and Financial Group Report, från december 1998, fastställdes 
en konfiguration på 36 MEO + 9 GEO som en grundval för att uppfylla användarnas krav 
(en horisontell och vertikal noggrannhet på 9,1 meter, utan lokal utbyggnad, under 95 % 
av tiden). 
19 Den tekniska och finansiella arbetsgruppen i forumet för GNSS-2 har ingående behandlat 
dessa frågor. Man kom fram till att alternativen att förse kommunikationssatelliter med 
navigationsnyttolaster och tvärtom var orealistiska, en begränsad navigationsrelaterad 
kommunikationsfunktion kunde däremot vara genomförbar och tillföra mervärde. 
20 Ett civilt-militärt gränssnitt för GNSS, januari 1999. 
20 
Alla dessa säkerhetsfrågor har konsekvenser för systemets konstruktion och måste lösas innan 
utprovnings- och valideringsfaserna (tender ing and construction) av Galileo kan påbörjas 
(ändringar av konstruktionen som kräver nya satellituppskjutningar och ändringar av 
marksegmentet måste undvikas). De preliminära kostnadsberäkningarna för detta finns i det 
finansiella avsnitt 5.1 nedan. 
4.3. Krav på marknätet för GNSS 
Marksegmentet i GNSS har till uppgift att övervaka tillförlitligheten, bestämma banor och 
synkronisera tidsangivelser samt att leda driften i hela systemet. Marksegmentet för EGNOS, 
som för närvarande håller på att genomföras som en del av det transeuropeiska 
positionsbestämnings- och navigationsnätet, har i största möjliga utsträckning konstruerats för 
att även kunna användas i ett europeiskt GNSS-2-system. Ytterligare markstationer måste 
eventuellt sättas upp utanför EU för att garantera goda globala prestanda. För att garantera 
systemets funktion måste fysiska säkerhetskrav övervägas. Exempel på sådana är begränsat 
tillträde till byggnader, speciellt avdelade kommunikationsnät, lämpliga effektnivåer och 
kryptering av mark-satellit-länkar. 
Förutom den grundläggande infrastrukturen för Galileo, inklusive det tillhörande 
marksegmentet, kommer det att finnas möjlighet att förbättra prestanda för att uppnå bättre 
precision och andra specialiserade tjänster, särskilt genom att använda lämplig markbunden 
infrastruktur. Tillsammans kommer de att bidra till det transeuropeiska positionsbestämnings-
och navigationsnätet genom att tillhandahålla kraftfullhet, tillmötesgå efterfrågan från 
särskilda användarkategorier på bestämda områden och tillhandahålla tjänster i de fall där den 
satellitbaserade tekniken inte kan erbjuda kostnadseffektiva lösningar. I själva verket är 
avsikten med det föreslagna europeiska engagemanget i GNSS inte att försöka göra det 
grundläggande satellitbaserade systemet till det enda navigationsmedlet för alla 
navigationsfaser. I stället skall GNSS-arkitekturen ses som en primär komponent i 
positionsbestämnings- och navigationsnäten som är integrerad för optimalt kostnadseffektiv 
användning. 
4.4. Signalstrukturen 
Utvecklingen av ett nytt satellitsystem, som är utformad för 2000-talet, ger Europa möjlighet 
att överväga att förbättra de nuvarande signalstrukturerna för att möta framtida efterfrågan 
från användarna. GPS-signalen uppfattas allmänt bland användarna som en tillfredsställande 
struktur, trots att den inte är garanterad och inte alltid tillgänglig. Som användarna på 
massmarknaden ser det måste ett europeiskt system erbjuda en signal som är kompatibel med 
GPS. Om de används tillsammans bör det moderniserade GPS21 och förbättrade europeiska 
signaler ge en bättre tjänst än vad som kan fås av enbart GPS. För att optimera den europeiska 
signalen och minska dess känslighet för störningar och intrång krävs även ett noggrant val av 
21 Den 25 januari 1999 tillkännagav USA:s vicepresident Gore ett nytt initiativ att 
modernisera GPS i ett program som skulle kosta USD 400 miljoner. Det innebär att två 
nya signaler skulle tillkomma i framtida GPS-satelliter. Initiativet uppfattas av USA:s 
regering som en del av kontinuerliga offentligt-privata insatser. Den andra civila signalen 
kommer att förläggas till 1227,60 MHz, tillsammans med den nuvarande militära signalen, 
och kommer att vara tillgänglig för allmän användning i tillämpningar som inte är 
säkerhetskänsliga. En tredje civil signal, för livräddningstillämpningar, kommer att 
förläggas till 1176,45 MHz, inom nuvarande spektrum för flygradionavigation. 
21 
frekvenser22 och sändningseffekt. Frågan är mycket teknisk, men det viktiga är att 
diskussioner håller på att inledas med USA och den europeiska industrin för att definiera de 
parametrar inom vilka Europa kan utveckla en förbättrad signalstruktur. I detta kommer att 
ingå arbete med en global standardisering av tids- och geodetiska referenser. 
Slutsats: Galileo bör erbjuda minst tredimensionella positionsdata över land, med 
en horisontell felmarginal på mindre än 10 meter, och ge en universell oberoende 
världsbaserad tidsreferens. En central MEO-konfiguration anses vara den mest 
kostnadseffektiva och tekniskt beprövade metoden för den första utplaceringen och 
tillhandahållandet av en bastjänst. Konfigurationen måste vara helt integrerad i ett 
sammanhängande transeuropeiskt positionsbestämnings- och navigationsnät. 
Andra viktiga egenskaper är en god säkerhetsnivå och en signal med kontrollerat 
tillträde. En tillräcklig tilldelning av spektrum på lång sikt och fullständig 
kompatibilitet med GPS är av avgörande betydelse. 
5. FINANSIELLA ASPEKTER 
På grund av USA:s nuvarande linje att tillhandahålla den grundläggande GPS-signalen gratis, 
skulle det vara bedrägligt att föreställa sig att den privata sektorn ensam kunde utveckla och 
tillhandahålla Galileo. På samma sätt som i flera infrastrukturprojekt inom ramen för de 
transeuropeiska näten kommer det att behövas betydande offentliga anslag. För Galileo skulle 
detta särskilt gälla utformnings- och utprovnings- och valideringsfaserna, då grundforskning, 
utprovning av försöksmodeller och utveckling av rymdsegmentet utförs. 
I detta avsnitt i dokumentet beskrivs en finansieringsplan med följande tre punkter: 
• Betydande finansiering på europeisk nivå, genom EU:s budget, främst transport-TEN, och 
ESA. 
• Skapande av intäktsflöden, som förmodligen kräver lagstiftningsåtgärder. 
• Utveckling av ett offentligt-privat partnerskap för att tillhandahålla kompletterande 
finansiering och få valuta för pengarna. 
5.1. Uppskattade kostnader 
Kostnaden för rymdsegmentet och den markbundna infrastruktur som krävs för en 
grundläggande allmänt tillgänglig tjänst beror på satellitkonfigurationen. Det finns fortfarande 
en rad alternativ som skall utvärderas innan den optimala konfiguration som uppfyller 
22 Förutsatt att överenskommelser uppnås med Ryska Federationen och USA, kan Galileo 
sända på två av de nuvarande GLONASS-frekvenserna och en eller flera GPS-frekvenser. 
Användning av frekvenser som ingår i de europeiska registreringarna i ITU kommer också 
att övervägas. 
22 
prestandakraven kan fastläggas. Det är dock redan på detta stadium möjligt att ge en tämligen 
noggrann bild av de potentiella kostnaderna för Galileo23. 
I arbetet som letts av ESA och med aktivt deltagande från industrin har man inriktat sig på 
kostnadsberäkning av följande två breda alternativ (se avsnitt 4.2)24: 
• 
• Ett system med 36 MEO och 9 GEO, till en kostnad av omkring 2,2 miljarder euro under 
perioden 1999-2008. 
Ett system med 21 MEO och 3 GEO, till en kostnad av 1,6 miljarder euro. Integrering av 
lokal utbyggnad25 i en modell med ett totalt system skulle kunna garantera de europeiska 
kraven. 
Ett tillfredsställande samarbetsavtal med USA skulle i princip kunna göra det möjligt för båda 
parter att överväga mindre satellitsystem som tillsammans skulle garantera de tjänstenivåer 
som vardera parten behöver. Dessutom skulle kostnaderna kunna minskas genom samarbete 
med Ryska Federationen vid konstruktionen och genomförandet av Galileo. 
Uppskattningar beträffande införandet av en tjänst med kontrollerat tillträde, tillsammans med 
certifiering av säkerhet och tillförlitlighet, tyder på ett behov av en tilläggsbudget på 600-750 
miljoner euro. 
Följaktligen uppskattas den totala kostnaden för Galileo-projektet under perioden 1999-2008 
till 2,2-2,95 miljarder euro, beroende på omfattningen av gemensam drift med GPS och 
användningen av markbaserade system. Allt detta behöver inte finansieras med offentliga 
medel om tillvägagångssättet med offentligt-privata partnerskap väljs. 
De periodiskt återkommande kostnaderna (kostnader för drift och kompletteringar 
motsvarande de alternativ som beskrivs ovan) uppgår till 140-205 miljoner euro per år, med 
början år 2008. Det bör dock vara möjligt att uppnå vissa kostnadsbesparingar då alternativa 
navigationshjälpmedel som nu är i bruk kan avvecklas. 
5.2. Källor till offentlig finansiering av Galileo 
Argumenten för offentliga medel till Galileo beskrivs ovan. I princip skulle Galileo kunna 
finansieras genom de nationella budgeterna. Galileo är dock en central del av transport-TEN26 
och den gemensamma transportpolitiken och väsentligen ett transeuropeiskt projekt, som 
23 En sammanfattning finns i bilaga m b. 
24 Observera att uppskattningarna utgår från antagandet att kostnaderna för forskning och 
utveckling, inrättande av marksegmentet och driften är desamma för alla alternativ. 
25 De lokala utbyggnader som krävs för att uppfylla prestandakraven för Galileo (enligt det 
mindre systemet) uppgår till uppskattningsvis 200 miljoner euro (baserat på utrustning av 
250 större städer). 
26 GNSS utpekas tydligt som en primär del av positionsbestämnings- och navigationsnätet 
och som ett projekt av gemensamt intresse i de nuvarande riktlinjerna för transport-TEN 
(Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för 
utvecklingen av det transeuropeiska transportnätet, EGT L 228, 9.9.1996). 
23 
medför fördelar för alla medlemsstater (genom att hjälpa dem att uppfylla sina skyldigheter att 
tillhandahålla tjänster inom ramen för offentlig verksamhet och sina internationella 
förpliktelser i fråga om att tillhandahålla navigationsmedel). Detta är ett starkt argument för 
finansiering på EU-nivå. 
På europeisk nivå kan följande tänkbara finansieringskällor ringas in: 
• För det första: För utvecklingen av infrastrukturen och utplaceringen har kommissionen har 
inom ramen för Agenda 2000 föreslagit att omkring 5,5 miljarder euro skall gå till de 
transeuropeiska näten. Fleråriga vägledande program bör snart bli möjliga genom den 
gemensamma ståndpunkt som nyligen godkändes för den reviderade finansförordningen för 
TEN27. Detta bör kunna skapa de stabila förhållanden som krävs för att stimulera privata 
investeringar och stödja utvecklingen av marknaden. Kommissionens avsikt skulle vara att 
i sitt framtida fleråriga program föreslå att omkring 500 miljoner euro (vilket motsvarar 
10 % av den finansiella ram som föreslås för de transeuropeiska transportnäten) öronmärks 
för Galileo och att regelbundna rapporter om projektets framsteg lämnas till rådet och 
Europaparlamentet. Detta överensstämmer med kommissionens mål att relativt sett i högre 
grad prioritera "intelligenta" transportsystem. 
• 
• För det andra: Kommissionen anser att det skulle vara rimligt att avdela omkring 120 
miljoner euro till Galileo inom ramen för den totala finansiella ram som förutses för Femte 
ramprogrammet28. Femte ramprogrammet löper ut 2002, och det föreslås att finansieringen 
fortsätter efter 2002, beroende på utvärderingen av Femte ramprogrammet. 
För det tredje: För samarbetet med Ryska Federationen och andra länder i f.d. 
Sovjetunionen erbjuder kommissionens Tacis-program möjligheter till stöd inom områdena 
för utbildning och omvandling av industrier från militära till civila syften. 
För det fjärde: ESA skulle inom ramen för sina institutionella mekanismer ha möjlighet att 
uppbringa medel i samma storleksordning som inom ramen för TEN. 
Följaktligen skulle totalt sett upp till 1,25 miljarder euro kunna uppbringas på europeisk nivå 
för ett Galileo-program omfattande perioden 2000-2006, jämfört med en total kostnad på 2,2-
2,95 miljarder euro för perioden 2000-2008. Detta skulle inte innebära att något nytt program 
skapas på EU-nivå, utan det skulle genomföras genom att man öronmärker vissa belopp som 
finns i redan inrättade gemenskapsprogram. ESA skulle bli tvunget att sätta i gång ett nytt 
program. 
27 Detta kan utgöra ett svar på parlamentets budgetutskotts yttrande där det sägs att de 
europeiska institutionernas brist på en klar politisk inriktning och åtagande haft en negativ 
effekt. 
28 Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Femte ramprogrammet för 
Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och 
demonstration (1998-2002), KOM(97)0142. Utnyttjande av expertis från Gemensamma 
forskningscentrat (särskilt institutet för rymdtillämpningar) och åtgärder inom ramen för 
de tematiska programmen "Livskvalitet och förvaltning av bioresurserna", "Främjande av 
hållbar och konkurrenskraftig tillväxt" och det övergripande programmet "Bekräfta 
gemenskapsforskningens internationella roll" kan också komma i fråga. 
24 
Enligt beräkningarna ovan krävs ytterligare ett belopp på 0,95-1,7 miljarder euro (exklusive 
eventuell EU-finansiering under åren 2007-2008 som ligger utanför den nuvarande 
finansieringsperioden). För att uppbringa dess ytterligare medel finns bl.a. följande 
möjligheter: 
• Först och främst kunde kartläggandet av potentiella intäktsflöden locka den privata sektorn 
att delta i Galileo-projektet. Detta kunde även göra det möjligt för EIB (och EBRD, om ett 
ryskt-europeiskt samarbete kommer till stånd) att finansiera en del av projektet genom 
långfristiga lån. 
• Samarbete med andra länder kan göra det möjligt att dela på kostnaderna mellan 
internationella partner. 
• Ett antal medlemsstater kan vara i stånd att bidra enskilt, särskilt för att se till att de 
aspekter på det europeiska GNSS-systemet vilka hänger samman med säkerheten hanteras 
korrekt. 
5.3. Möjliga intäktsflöden för ett offentligt-privat partnerskap 
Intäktsflöden minskar behovet av offentligt stöd och underlättar bildande av offentligt-privata 
partnerskap. Dessutom har parlamentet uppmanat kommissionen att undersöka nya och även 
okonventionella metoder för att se till att de framtida användarna betalar för de GNSS-tjänster 
som de får29. Kommissionen har därför övervägt ett antal möjliga källor till intäktsflöden. 
• En möjlig intäktskälla hänger samman med de olika tjänstenivåerna (två eller flera signaler 
från rymdsegmentet, en allmänt tillgänglig, och en eller flera som erbjuder högre 
servicenivåer baserat på kontrollerat tillträde). Olika mottagare eller intelligenta kort 
("smart cards") måste utvecklas för olika servicenivåer: 
- nivå 1 tjänst för massmarknaden, 
- nivå 2 en certifierbar tjänst, 
- nivå 3 livräddningstjänster och säkerhetsrelaterade tjänster. 
Det förutses att nivå 1-tjänsterna, i överensstämmelse med USA:s nuvarande linje för 
GPS:s motsvarande standardtjänst för positionsbestämning och Ryska Federationens civila 
GLONASS-signal, skulle tillhandahållas utan avgift. Om USA:s och/eller Rysslands 
avgiftspolitik förändras, kan Europa ompröva sin ståndpunkt. 
Nivå 2 och 3 skulle vara tjänster med kontrollerat tillträde, som är tillgängliga för 
abonnenter mot viss avgift. I vissa fall kan användningen av dessa tjänster bli obligatorisk, 
t.ex. för elektronisk avgiftsbetalning för tillgång till infrastruktur eller för fiskeriverksamhet, 
gods- och passagerartransporter samt trafiksäkerhetstjänster. Det kan noteras att IMO kräver 
att internationellt registrerade fartyg skall vara försedda med GNSS-utrustning från och 
29 Budgetutskottets yttrande om kommissionens meddelande av den 21 januari 1998. 
25 
• med år 2000, och GNSS är en integrerad del av det CNS/ATM-koncept som ICAO 
godkänt30. 
Nivå 2 och 3 skulle kunna bli ännu mer lockande om de tjänster som abonnenterna får 
omfattas av ansvarsskyldighet. Det skulle motsvara ett slags försäkring, som skulle göra det 
möjligt för användarna av Galileo att förlita sig på tjänsterna på ett sätt som inte skulle vara 
möjligt om de använde bassignalen. På samma sätt skulle det faktum att nivå 2- och 3-
tjänsterna kunde certifieras för säkerhetskänsliga och liknande uppgifter som förutsätter 
höga prestanda (på ett sätt som inte möjligt för GPS) innebära att de är tillgångar med 
marknadsvärde. I den mån Galileo gör det möjligt att ersätta befintliga markbaserade 
navigationsanläggningar för luftfarten och erbjuder en bättre och mer tillförlitlig tjänst för 
flygbolagen, kan man räkna med att dessa kommer att bidra till intäktsflödet. 
En andra möjlighet skulle vara en avgift på mottagarutrustning för alla satellitbaserade 
radionavigationstjänster. En sådan avgift måste införas i hela EU och tillämpas på alla 
mottagare som säljs i eller importeras till EU. Fördelen med denna avgift är att den även 
skulle gälla massmarknaden (t.ex. utrustning för bilnavigation och fritidsverksamhet) och 
därmed även utrustning för nivå 1. Det skulle vara helt i överensstämmelse med 
kommissionens allmänna linje att prissätta infrastruktur enligt marginalkostnaden och skulle 
kunna begränsas till mycket låga belopp. Frågor om användaracceptans måste hanteras 
genom att visa på en kombination av kostnadsbesparingar och förbättrad tillgång till 
tjänsterna, särskilt i stadsområden. De medel som flyter in kunde användas exempelvis för 
att täcka kostnaderna för att driva och uppdatera systemet då det väl installerats. Avgifter 
tas redan ut i många medlemsstater på vissa produkter, bl.a. inspelningsutrustning, 
fotokopiatorer och videokassetter. Likaså finansieras även vissa tjänster, som offentliga 
TV-sändningar, genom obligatoriska användaravgifter. En avgift på 20 euro per mottagare 
skulle ge intäkter på 140-205 miljoner euro per år och skulle kunna ge ett väsentligt bidrag 
för att fylla bristen i finansieringen av projektets uppbyggnad och utveckling31. Det skulle 
också vara tänkbart att införa - men förmodligen svårare att genomföra - en årlig 
licensavgift för att ta emot satellitnavigationssignaler. 
• Likaså kunde den privata sektorn skapa intäkter genom vittomfattande tillämpningar, 
underlättade genom integreringen av kommunikation och positionsbestämning, inklusive 
specialinriktade navigationsrelaterade kommersiella tjänster med hög precision och 
integrering av säkerhetsrelaterade och säkerhetskänsliga nyttolaster. Hit kunde även höra 
en del specialinriktade kommunikationsnyttolaster på en del satelliter. Ett antal av dessa 
funktioner kunde användas för att uppfylla skyldigheter inom ramen för offentlig 
verksamhet (t.ex. räddningstjänst). En modell med "skuggavgifter" (shadow toll model) 
kan vara ett sätt att garantera en privat operatör intäkter. Det är uppenbart att om Galileo 
ges ytterligare funktioner för stöd av sådana tjänster kommer detta att medföra kostnader 
som måste jämföras med de extra intäkter som genereras. 
30 Communication, Navigation, Surveillance/Air Traffic Management (kommunikation, 
navigation, övervakning/lufttrafikledning). 
31 Utgående från att omkring 50 % av de nya bilarna år 2010 är utrustade med GNSS-baserad 
utrustning för positionsbestämning, och med omkring 14 miljoner sålda nya bilar i Europa 
per år, skulle en skatt på 20 euro inbringa 140 miljoner euro per år. 
26 
I bilaga IV ges en del preliminära marknadsprognoser för Galileo, vilka ger en antydan om de 
omfattande utsikterna till intäkter från de källor som utpekats i detta avsnitt. Några av dessa 
intäktsflöden, som införande av avgifter och att göra vissa användningar av Galileo 
obligatoriska, kräver lagstiftningsbeslut, medan andra, som kontrollerat tillträde och 
kryptering, är beroende av utformningen av systemets tekniska egenskaper. Dessutom kan 
andra potentiella intäktsflöden fastställas först längre fram i tiden, eftersom marknaden för 
satellitbaserade tillämpningar växer exponentiellt. Industrin måste därför arbeta vidare på 
detta, i samband med det övergripande finansieringspaketet, medan den offentliga sektorn 
måste ta itu med de tillhörande lagstiftningsbesluten. 
5.4. Inrättande av ett offentligt-privat partnerskap 
Liksom i andra TEN-projekt finns det ett betydande utrymme för att locka privata investerare 
att utveckla delar av infrastrukturen, förutsatt att de möjliga intäktsflödena är tydligt angivna 
och riskfördelningen klar, vilket kan inbegripa statliga garantier. Ett mål bör vara att den 
offentliga finansieringen till största delen skall vara ersatt med privat finansiering då driftfasen 
inleds. 
Ett offentligt-privat partnerskap för Galileo skulle kunna bidra med kompletterande 
finansiering, förbättra projektets utformning och säkerställa att de insatta medlen totalt sett ger 
avkastning. I synnerhet skulle nödvändigheten av att stimulera utnyttjande av tjänsten för att 
generera intäkter och uppnå lönsamhet vara en drivande kraft för att se till att användarnas 
behov ställs i fokus, samtidigt som en organisation uppbyggd på ett offentligt-privat 
partnerskap bidrar till att hålla kostnaderna under kontroll, eftersom en stor del av risken för 
att uppbyggnadskostnaden överskrids i normala fall skulle få bäras av den privata sektorn. Det 
skulle också återspegla det faktum att Galileo i sig förenar offentliga tjänster och 
affärsmässiga aspekter. 
Därför rekommenderas ett offentligt-privat partnerskap. Det skulle faktiskt vara helt i 
överensstämmelse med den prioritet som hittills getts åt ett sådant tillvägagångssätt. I 
meddelandet från kommissionen om offentligt-privat partnerskap32, som i huvudsak 
godkändes av rådet och Europaparlamentet, anges ett antal viktiga rekommendationer som är 
relevanta för Galileo. Bland dessa finns följande: 
• Den privata sektorn bör delta på ett så tidigt stadium som möjligt, för att den skall kunna 
delta i utformningen av projektet. 
• Den offentliga sektorn bör i så hög grad som möjligt specificera projektkraven i form av 
resultat (servicenivåer) i stället för detaljerade tekniska specifikationer. 
• I den effektivaste organisationen av ett offentligt-privat partnerskap ingår normalt ett för 
ändamålet speciellt bildat serviceföretag, som är klart ansvarigt för att projektet genomförs 
och med ett så stort oberoende i fråga om ledningsansvaret att det kan driva projektet 
effektivt. 
• Riskerna bör fördelas i enlighet med möjligheten att styra dem. Detta skulle exempelvis 
innebära att den privata sektorn bör vara ansvarig för överskridande av 
32 KOM (97)0453 av den 10 september 1997. 
27 
uppbyggnadskostnaden, medan den offentliga sektorn skulle ansvara för kostnadsökningar 
som beror på ändrad lagstiftning. 
Dessa allmänna principer måste tillämpas på ett sätt som till fullo tar hänsyn till Galileos 
unika egenskaper, däribland delen med allmänt tillgängliga tjänster inom ramen för offentlig 
verksamhet (livräddningstjänster) och säkerhetsdimensionen. 
Det bästa skulle vara att så snart som möjligt etablera ett fullständigt offentligt-privat 
partnerskap. Det skulle innebära att modellen konstruktion-byggnad-drift tillämpades, men 
mycket ytterligare arbete kommer att krävas inom följande områden: 
• Mer precisa specifikationer av prestandakraven, på grundval av användarnas behov. 
• Kartläggning av risker, och hur dessa skall fördelas, så att privata investerare kan göra 
affärsmässiga bedömningar av förhållandet mellan risk och avkastning. 
• Kartläggning av intäktsflöden, vilket innebär såväl en mer exakt bedömning av den totala 
marknadspotentialen och marknadssegment som sannolikt är villiga att betala för en tjänst 
med begränsat tillträde, och ett åtagande från den offentliga sektorns sida att vidta de 
lagstiftningsåtgärder som krävs för att säkerställa dessa intäktsflöden (t.ex. en avgift). 
Vart och ett av dessa områden måste utredas i samarbete med den privata sektorn. Detta skulle 
vara en central del av projektets utformningsfas, som beskrivs mer ingående i nästa avsnitt. 
Om denna ambitiösa ansats inte kan genomföras i god tid (t.ex. om den offentliga sektorn är 
ovillig att omsätta möjliga intäktsflöden i verklighet) skulle en mer traditionell modell (med 
ett programutvecklingskontor som driver projektet med hjälp av konventionella kontrakt för 
offentlig upphandling) vara en möjlig reservlösning för de inledande faserna. 
Programutvecklingskontoret skulle avvecklas så fort serviceföretaget bildats för installations-
och driftfaserna. Det bör observeras, att trots att kommissionen understödjer bildandet av ett 
offentligt-privat partnerskap och ett serviceföretag, kommer den inte engagera sig i 
kommersiell affärsverksamhet (för sådan verksamhet saknas täckning i fördraget). 
Slutsats: Så länge USA fortsätter att tillhandahålla den grundläggande GPS-signalen 
kostnadsfritt, kommer offentliga medel att behövas för att göra det möjligt att utveckla 
Galileo och tillhandahålla en liknande, avgiftsfri offentlig bastjänst. Ett antal möjliga 
intäktsflöden har dock fastställts, varav en del är beroende av offentliga 
lagstiftningsåtgärder. Kommissionen kommer att tillsammans med ESA och EIB 
undersöka möjligheterna att bilda ett serviceföretag redan under den första fasen av 
projektet. Om det inte är möjligt med en gång, på grund av bristande åtagande från 
offentligt håll för att säkerställa de ramvillkor som krävs för intäktsflöden, föreslås ett 
tillvägagångssätt med två stadier. I det första förberedande stadiet skulle projektet i 
huvudsak vara beroende av offentlig finansiering (TEN, gemenskapens ramprogram för 
forskning, ESA och eventuellt nationella bidrag) som skulle utbetalas genom ett 
programutvecklingskontor (riskerna skulle delas genom ett strikt kontrollerat 
kostnadsbaserat avtal med industrin). I det andra stadiet, genomförandestadiet, skulle 
den privata sektorn ta på sig mycket större risker i fråga om investeringar och 
affärsverksamhet. 
28 
ORGANISATORISK RAM 
6.1. Konstruktion, uppbyggnad och drift av Galileo: grundprinciper och 
omedelbara beslut 
I kommissionens meddelande från januari 1998 sammanfattas de roller och 
ansvarsuppgifter som bör ingå i en organisatorisk ram för GNSS. Forumet för GNSS-2 
har ytterligare preciserat arbetet med dessa frågor. Med beaktande av gemenskapens 
inställning att lagstiftningsfunktioner och operativa funktioner bör hållas isär och 
avsikten att så långt som möjligt bygga på existerande organ och system, föreslår 
kommissionen följande preliminära slutsatser (i bilaga I anges i schematisk form de olika 
stadier av projektet som det hänvisas till i återstoden av detta avsnitt). 
Det är i detta sammanhang viktigt att notera att för en del frågor behöver svaren inte ges 
omedelbart. 
• Med beslutet att fortsätta Galileo-programmet är det enda fasta åtagande som måste 
göras att inrätta de lämpliga systemen för utformningsfasen (dvs. fram till december 
2000). 
• Samtidigt måste organiserandet av de återstående faserna förberedas. På denna punkt 
är det kommissionen fasta avsikt att främja ett offentligt-privat partnerskap och att 
företa allt som krävs, inbegripet förslag till lagstiftning, för att göra detta möjligt, i 
bästa fall från början av utvecklingsfasen, men i varje fall före installationsfasen. 
• En av de omedelbara åtgärder som krävs är att se till att lämpliga frekvenser finns 
tillgängliga. 
6.2. Strategiska aspekter 
Det övergripande målet är att se till att en kraftfull struktur existerar för att fatta 
strategiska beslut, övervaka internationella förhandlingar och kontrollera att Galileo 
överensstämmer med regler och politiska linjer på internationell, europeisk och nationell 
nivå. Det föreslås att EU:s institutionella ram används för detta ändamål, varvid 
kommissionen förser de andra institutionerna med de uppgifter som krävs. Detta är ett 
pragmatiskt val: på grund av den breda uppsättning politiska, internationella, 
ekonomiska, industriella och säkerhetsrelaterade frågor som måste vägas emot varandra, 
framstår EU:s institutionella system (och inte enbart den första pelaren) som de enda 
lämpliga för denna uppgift. 
Kommissionen bör företräda EU:s intressen på internationell nivå (i vissa fall 
tillsammans med medlemsstaterna) på grundval av, i förekommande fall, mandat från 
rådet. Detta kan inbegripa förhandlingar om globala standarder och säkerställande av att 
olika globala och regionala system är kompatibla. Detta kan då innebära att 
kommissionen spelar en central roll i diskussionerna om signalstrukturerna för GNSS, en 
global metod för certifiering, ett globalt ansvarssystem och om säkerställande av ett 
globalt nät för att övervaka tillförlitligheten33. 
33 För att uppnå kostnadseffektivitet bör marknätet som definieras för EGNOS integreras 
med de europeiska behoven för GNSS-2. Det är även viktigt att fatta lämpliga politiska 
29 
Högnivågruppen för GNSS34 har under de senaste åren visat sig vara till nytta och skulle 
kunna spela en viktig roll i styrningen av Galileo-programmet, dvs. att ge programmet en 
övergripande inriktning, utveckla och övervaka tillämpningen av en europeisk 
radionavigationsplan35 och säkerställa att strategiska överväganden, inklusive 
säkerhetsrelaterade sådana36, beaktas. Detta kan inbegripa en policy för Galileos tjänst 
med kontrollerat tillträde. Kommissionen skulle se till att det finns en lämplig 
samrådsplattform för användarna så att policyrekommendationerna motsvarar 
användarnas efterfrågan37. 
6.3. Utvecklingsfasen 
För att säkerställa en strikt kontroll av kostnaderna och ett effektivt utnyttjande av de 
offentliga medlen, måste projektledningen ägnas ordentlig uppmärksamhet. Man måste 
upprätta en sund och stabil struktur, som medger att specifika roller och ansvarsuppgifter 
fastläggs. 
Ett viktigt element i detta skulle vara att undersöka möjligheten för EU och ESA att, 
tillsammans med eventuella andra bidragsgivare, sammanföra sina finansiella resurser 
(se bilaga I). Syftet med detta skulle vara att se till att Galileo från första början drivs 
som ett enda integrerat projekt. EIB kommer att rådfrågas om detta. 
En styrelse för programmet, bestående av kommissionen, ESA nationella 
rymdorganisationer och andra investerare, måste tillsättas, för att bilda serviceföretaget 
genom offentlig anbudsinfordran. Under perioden innan serviceföretaget bildats skulle 
det vara styrelsens uppgift att godkänna val av uppdragstagare och övervaka att 
kontrakten följs. 
Det övergripande genomförandet av projektet skulle ledas och genomföras av ett 
serviceföretag, där de viktigaste industriella uppdragstagarna i Galileo-projektet 
eventuellt skulle kunna ingå. Detta företag skulle agera enligt ett kontrakt (eventuellt för 
att konstruera, bygga upp och driva systemet), där ett nyckelelement skulle vara de 
finansiella bestämmelserna om offentliga bidrag och möjlighet till intäktsflöden. 
Serviceföretaget skulle i princip vara ansvarigt för eventuella överskridanden av 
kostnaderna. 
beslut om lokaliseringen av infrastruktur. Därför föreslås att tar med denna aspekt i sina 
diskussioner med tredje land (se punkt 2.4). 
34 Högni vågruppen inrättades enligt rådets resolution 94/C 379/02 av den 19 december 1994, 
EGT C 379, 31.12.1994. 
35 Bidragande med ett utlåtande av experter angående utvecklingen av ett lämpligt nätverk av 
land- och satellitbaserade system, som tar hänsyn helt och hållet till kapaciteten på olika 
komponenter och behovet av säker och ekonomisk övergång enligt Artikel 17 I riktlinjer 
av det transeuropeiska transportnätet. 
36 Se rapporten om säkerhetsfrågor från arbetsgrupp 3 i forumet för GNSS-2. 
37 Det planeras att den användargrupp som inrättats i samband med kommissionens forum 
för GNSS-2 utvecklas till ett permanent användarforum. 
30 
Under utformningsfasen, innan serviceföretaget bildats, skulle programmets styrelse vara 
i behov av tekniskt stöd. Eftersom denna fas är nära förestående, kunde detta stöd ges av 
en teknisk arbetsgrupp, som skulle kunna bestå av experter från ESA, nationella 
rymdorganisationer, kommissionen, potentiella tjänsteleverantörer och vid behov andra 
organisationer. 
Om det inte går att bilda serviceföretaget i så god tid att det kan leda den efterföljande 
fasen (utvecklingsfasen) i projektet, måste den tekniska arbetsgruppen ges en mer formell 
ställning, kanske som ett programutvecklingskontor. Dess uppgift skulle vara att 
samordna planeringen och utvecklingen av den rymd- och markbaserade infrastrukturen. 
Kontoret måste se till att användarnas efterfrågan och krav på utvecklingen av 
tillämpningar, samt möjligheterna till integrering med infrastrukturen i lokala system och 
GNSS-1, är viktiga faktorer för att driva på utvecklingen av tjänster och att de till fullo 
beaktas i Galileo-projektet. 
Programutvecklingskontoret skulle avvecklas då serviceföretaget bildats. 
6.4. Driftfasen 
6.4.1. Ledningen av Galileo 
För att leda driften av Galileo, föreslår kommissionen ett litet offentligt organ i form av 
ett GNSS-kontor. Det skulle i allt väsentligt vara efterföljare till programmets styrelse, 
med ansvar för driften av Galileo, medan den praktiska driften skulle läggas ut på 
företag. GNSS-kontoret måste inrättas genom ett beslut av rådet, eftersom det måste vara 
en juridisk person för att kunna hantera exempelvis ansvarsfrågor. Ett sådant permanent 
organ skulle stärka allmänhetens förtroende och uppmuntra industrin att ta fram 
tillämpningar (och på så sätt främja privata investeringar och intäktsflöden). 
Kontorets storlek och de uppgifter det skall utföra är ännu inte fullständigt fastställda för 
Galileo, men den motsvarande organisationen bör vara i funktion, till att börja med för 
EGNOS, i slutet av år 200038. 
Bland de uppgifter som kontoret kunde tilldelas finns kontakterna med olika 
internationella organisationer39 som deltar i utnyttjandet av GNSS. Det kunde även spela 
en roll för att upprätta ett internationellt nätverk för övervakningen av tillförlitligheten 
och för att upprätta lämpliga förbindelser med leverantörer av specifika 
utbyggnadstjänster, t.ex. på de nordligaste breddgraderna. Det kunde även ta på sig 
ansvaret för samordning och kontakter, i förekommande fall, under fredstid med 
försvars- och säkerhetsorganisationer, inklusive NATO och VEU, Europeiska säkerhets-
och samarbetskonferensen, Interpol och Europol, och se till att bestämmelser med 
38 Om denna tidsplan inte kan hållas, bör den arbetsgrupp för EGNOS :s drift och 
infrastruktur som nu håller på att inrättas kunna överta förvaltningsuppgifterna för EGNOS. 
För EGNOS:s del finns det för närvarande dock ingen plan på ett serviceföretag för att 
sköta driften av systemet, vilket innebär att EGNOS :s motsvarighet till Galileos 
förvaltning måste ta på sig ett bredare ansvarsområde. 
39 Den kunde på så sätt dra fördel av dessa organisationers medlemskap och kontakter enligt 
internationella avtal. 
31 
anknytning till kärnvapen- och icke-spridningsavtal respekteras. I praktiken skulle dess 
roll då inbegripa förvaltning av kryptering som är knuten till tjänsten med kontrollerat 
tillträde och utformningen av åtgärder på eventuella säkerhetsincidenter, däribland 
distribution i realtid av information om störningar. Beträffande ansvarsskyldigheten 
skulle kontoret ha ansvaret för att handlägga alla krav med anknytning till Galileo. 
6.4.2. Driften av Galileo 
Kommissionen anser att den privata sektorn, genom koncessioner, skulle kunna sköta de 
viktigaste funktionerna för driften av Galileo. Om tillvägagångssättet att konstruera, 
bygga upp och driva systemet godkänns, skulle denna funktion utföras av samma 
serviceföretag som har ansvaret för att installera systemet. Serviceföretaget skulle sedan 
ha ansvaret för att driva systemet på sund ekonomisk grund40 och vid behov införa ny 
teknik för att förbättra tjänsterna och anpassa dem till nya behov hos användarna. Det 
skulle även vara möjligt att lägga ut driften av systemet på den privata sektorn även om 
det inte funnes något offentligt-privat partnerskap i de tidigare faserna. 
6.5. Säkerställande av radiospektrum 
Att säkerställa tillgång till radiospektrum är en förutsättning för att genomföra Galileo 
och se till att systemet fungerar utan störningar. 
Beslut om tilldelning av frekvenser på global nivå fattas vid världsradiokonferenser 
(WRC). De organiseras av Internationella teleunionen (ITU), som har 186 
medlemsländer. De europeiska ståndpunkterna inför WRC utarbetas och framförhandlas 
inom Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT), som omfattar 43 europeiska 
länder och därför kan åstadkomma harmoniserade frekvenstilldelningar som går utöver 
gemenskapens gränser41. 
Det är ytterst viktigt att utarbeta en gemensam europeisk ståndpunkt för att se till att 
frekvensbehoven för GNSS och Galileo erkänns och uppfylls inom ITU/WRC liksom 
inom ramen för CEPT. Som framgår av den nyligen offentliggjorda grönboken42 finns 
det vittomfattande och allt mer motstridiga intressen och ett stort antal aktörer inblandade 
i förberedelserna för WRC. Beträffande CEPT skulle kommissionen därför 
40 Avgiftspolitiken kan förutsätta godkännande från GNSS-förvaltningen på grundval 
gemensamma riktlinjer och rättsakter, medan avgiftsuppbörden skulle handhas av en 
operatör med koncession. 
41 Gemenskapen har status som observatör i ITU/WRC och som rådgivare till CEPT, och 
tillhandahåller information om gemenskapens politik på området och dess spektrumbehov. 
För ytterligare information, se meddelande t från kommissionen till Europaparlamentet 
och rådet om världsradiokonferensen 1997 (WRC-97), KOM(97)0304 av den 18 juni 
1997, och meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om behov av 
radiofrekvenser för gemenskapens politik i samband med världsradiokonferensen 1999 
(WRC-1999), KOM(1998)0298 av den 13 maj 1998. 
42 Grönbok om radiospektrumpolitiken med anknytning till Europeiska gemenskapens 
politik inom telekom, rundradio, transporter och FoU KOM (1998)0596 av den 9 
december 1998 
32 
rekommendera att man överväger att försöka uppnå politiska och rättsliga 
överenskommelser genom beslut av Europaparlamentet rådet. Detta skulle ske enligt 
samma mönster som vid det harmoniserade införandet av mobila och satellitbaserade 
system för personkommunikation i gemenskapen43. 
Vidare kommer, särskilt på grund av att CEPT är i minoritetsställning i ITU, 
utbildningsåtgärder och åtgärder för att öka medvetenheten att spela en avgörande roll för 
att säkerställa de frekvenser som gör det möjligt att starta driften av Galileo, liksom för 
att skapa den potentiella marknaden för systemet. Följaktligen bör man eftersträva 
allianser med likasinnade länder och block inför WRC. 
Eftersom även USA är särskilt intresserat av att skydda de nuvarande frekvenserna för 
radionavigationssatelliter (GPS och GLONASS) med tanke på de kommande 
diskussionerna vid WRC 200044, finns det en möjlighet till samarbete och 
överenskommelser som bör beaktas då man ger ett bemyndigande för förhandlingar om 
GNSS på internationell nivå. Tekniska diskussioner med USA före detta kan bli av 
avgörande betydelse för att definiera en ömsesidigt acceptabel ståndpunkt och skydda 
den europeiska industrins möjligheter på GNSS-marknaden för ny utrustning och nya 
tjänster. Liknande överväganden gäller för Ryska Federationen, särskilt om Galileo 
byggs gemensamt, med utnyttjande av GLONASS:s frekvensband. 
6.6. Samordning av tillsynsverksamheten 
I allmänhet innehåller den internationella rätten rambestämmelser för reglering av viktiga 
verksamheter (t.ex. rörande säkerhet, industristandarder, miljö och genomförande av 
samhällspolitiska åtgärder) som omsätts i mer detaljerad nationell lagstiftning. På 
navigationsområdet behövs ett tillsynsorgan för att se till att systemen och de tillhörande 
tjänsterna uppfyller de lagstadgade prestandakrav som fastställts, framför allt på 
säkerhetsområdet. På detta stadium hör beslut om lagstiftning om navigation och 
positions- och tidsbestämning genom GNSS uppenbart hemma på nationell nivå eller på 
gemenskapsnivå och inom internationella organ som håller på att bildas (t.ex. EASA45), 
43 Europaparlamentets och rådets beslut nr 710/97/EG om ett samordnat tillvägagångssätt 
vid auktorisation inom området för satellittjänster för personkommunikation inom 
gemenskapen, EGT L 105, 23.4.1997, s. 4, Europaparlamentets och rådets beslut nr 
.../98/EG om samordnat införande av system för mobil och trådlös telekommunikation 
(UMTS) i gemenskapen. Enligt dessa beslut är CEPT bemyndigat att harmonisera 
frekvenser och auktorisationsvillkor för UMTS och S-PCS. Om CEPT:s arbete eller 
medlemsstaternas genomförande inte är tillfredsställande, skall ytterligare åtgärder vidtas 
på gemenskapsnivå. 
44 Nästa WRC kommer att hållas i Istanbul från den 8 maj till 2 juni 2000 (WRC-2000). En 
punkt på föredragningslistan är tilldelning av spektrumutrymme åt GNSS och andra 
satellitbaserade radionavigationstjänster. CEPT har preliminärt godkänt nödvändigheten 
att skydda det nuvarande spektrumutrymmet för satellitbaserade radionavigationstjänster. 
45 Utkast till rekommendation till rådets beslut om befullmäktigande för kommissionen att 
inleda förhandlingar om att inrätta en europeisk organisation med ansvar för säkerheten 
inom civil luftfart, SEC 2152 av den 16 december 1996. Trots att den nya organisationen, 
European Aviation Safety Authority (EASA), är verksam inom en specifik verksamhet på 
33 
och slutsatser från lagstadgade granskningar måste hänskjutas till nationella 
tillsynsmyndigheter för godkännande. 
Man måste överväga om det behövs en samordnare av tillsynsverksamheten för GNSS på 
europeisk nivå, utöver den samordnande funktion som kommissionen har, med ansvar 
för framtagningen av standarder där det behövs (t.ex. för certifieringar eller 
typgodkännanden) för Galileo och andra delar av det transeuropeiska 
positionsbestämnings- och navigationsnätet46. I en del fall kan detta kräva att nya 
expertcentra skapas för att ta fram standarder47, i andra fall kan existerande organ stödja 
detta arbete. De standarder som utvecklas kan sedan omsättas i lagstiftning genom de 
berörda organen (t.ex. ICAO, IMO, ISO, CENELEC, IEC, EUROCONTROL och ETSI). 
Samordnaren av regelverket kommer även att kunna erbjuda övervakning av systemets 
funktion för att medlemsstaterna skall kunna vara säkra på att deras förpliktelser 
uppfylls. Denna struktur skulle även spela en viktig roll för att främja införandet av 
harmoniserade regleringskrav för olika transportsätt och användarkategorier. 
Uppgifterna för samordnaren av tillsynsverksamheten kan på detta stadium utföras av en 
specialistgrupp bestående av nationella experter som utnämns av medlemsstaterna, och, 
vid behov, med stöd av observatörer från andra organisationer och områden (t.ex. 
nationella tillsynsmyndigheter, berörda tillsynsorgan på internationell nivå och 
gemenskapsnivå, europeiska standardiseringsorgan, jordbruks-, tull- och 
fiskerimyndigheter, organisationer med säkerhetsrelaterad verksamhet och tredje land). 
Gruppen skall övervaka programstyrelsens arbete. 
En framtida samordnare av tillsynsverksamheten kan, på ett senare stadium och särskilt 
då GNSS-kontoret inrättats och behöver stöd för sin tillsynsverksamhet, bemyndigas att 
utveckla obligatoriska standarder som skall genomföras av alla medlemsstater för att 
uppnå målen för det transeuropeiska positionsbestämnings- och navigationsnätet. Detta 
måste organiseras på ett sätt som inte strider mot bestämmelserna i fördraget. 
Slutsats: Följande organisation föreslås: 
För strategiska beslut som skall fattas på EU-nivå, med kommissionen i sin vanliga roll, 
med stöd av högnivågruppen för GNSS, 
under förberedelse- och genomförandefasen 
en lämplig programledningsorganisation genom en programstyrelse, som i början 
området för reglering av den civil luftfarten och säkerheten, kommer bidraget från EASA 
att vara viktigt för att definiera den politiska linjen på säkerhetsområdet för GNSS. 
46 Inklusive regionala och lokala utbyggnader som utnyttjar den satellitbaserade 
infrastrukturen (t.ex. differentiella system, som DGPS, DGLONASS och Eurofix). 
47 Denna slutsats drogs i en studie för kommissionens räkning med titeln "Study to Devise a 
Legal/Certification Framework for a Satellite-Based Navigation and Positioning Service 
(CLADVI GNSS)", september 1998. 
34 
stöds av en teknisk arbetsgrupp, och sedan beviljar koncession till ett 
serviceföretag, 
under driftfasen 
ett litet Galileo-kontor, som samarbetar med serviceföretaget för att leda 
tillhandahållandet av satellitbaserade navigationstjänster och garantera prestanda 
samt säkerställa samordning på försvars- och säkerhetsområdena i fredstid, och 
för tillsynsfrågor 
en samordnare av tillsynsverksamheten för GNSS för att ta fram obligatoriska 
standarder som skall genomföras av alla medlemsstater för att uppfylla målen för 
det transeuropeiska positionsbestämnings- och navigationsnätet. 
7. MÖJLIGHETEN ATT GENOMFÖRA EN GEMENSAM UTVECKLING AV ETT SYSTEM OCH 
TÄNKBARA SAMARBETSPARTNER - INGÅENDE AV AVTAL 
Det kommer att krävas förhandlingar för att sluta avtal med internationella partner, däribland 
sådana hos vilka det är möjligt att anlägga markbunden infrastruktur. Kommissionen kommer 
i varje enskilt fall att föreslå riktlinjer för förhandlingarna, i vilka man skräddarsyr innehållet i 
och omfattningen och arten av det samarbete som planeras med olika länder (industriella, 
politiska och säkerhetsrelaterade frågor). Målet är att se till att Europas intressen garanteras på 
det internationella området, såsom parlamentet begärde i sin resolution från januari 1999. 
Under den närmaste framtiden kommer endast två beslut att begäras av rådet: att inleda 
förhandlingar med USA respektive Ryska Federationen. De tekniska diskussionerna kommer 
att fortsätta medan rådet behandlar rekommendationerna till beslut och förslaget till riktlinjer 
för förhandlingar. Med andra länder, t.ex. Japan, krävs ytterligare sonderande förhandlingar. 
Beträffande USA, kommer kommissionen att föreslå rådet att förhandlingar inleds utgående 
från antagandet att Europa kommer att utveckla ett globalt satellitsystem som är helt 
kompatibelt med GPS. Europa bör eftersträva största möjliga deltagande i programmet för att 
modernisera GPS (inklusive den nya signalstrukturen) och den framtida utvecklingen av ett 
globalt nät för att övervaka tillförlitligheten. Likaså måste ett avtal med USA innehålla 
bestämmelser om en lämplig gemensam styrelse med ansvar för att samordna politiken och 
tekniska frågor (signalstruktur, nät för övervakning av tillförlitligheten m.m.). I 
förhandlingarna måste man även ta upp utvecklingen av en modell för lösande av tvister och 
eventuella ytterligare frågor som kan framkomma i ESA:s jämförande studie. USA har även 
gjort klart att man skulle kunna överväga att öka Europas insyn i och bidrag till driften och 
förvaltningen av GPS:s civila funktioner (t.ex. genom civil representation vid 
utbyggnadscentren för det civila GPS). I gengäld räknar man med likvärdig behandling för 
USA i fråga om Galileo. 
Beträffande Ryska Federationen kommer kommissionen föreslå rådet att förhandlingar inleds 
om ett avtal i syfte att utveckla ett gemensamt europeiskt-ryskt Galileo-system. Ett sådant 
avtal måste följa det gradvisa tillvägagångssätt som beskrivs i avsnitt 3.2 ovan. I scenariot för 
den gemensamma utvecklingen måste det finnas utrymme för att skapa en gemensam styrande 
kommitté som skall godkänna utvecklingen av en lämplig signalstruktur och samordna 
politiska och tekniska frågor, däribland samordnad planering av infrastrukturen för att 
säkerställa en kostnadseffektiv övergång och installation av de framtida positionsbestämnings-
35 
och navigationsnäten. Respektive rättigheter och skyldigheter inom ramen för ett gemensamt 
utvecklingsprogram måste också avtalas i detalj, bland annat förfaranden för lösande av tvister 
och bemyndigade skiljemän48. Säkerhetsfrågor måste behandlas. 
Omfattningen av samarbetet med Ryska Federationen kommer att få viktiga konsekvenser för 
andra aspekter på utvecklingen av projektet, framför allt finansierings- och 
organisationsstrukturerna, och man måste genom förhandlingar klarlägga vad som är 
realistiskt i god tid för att de beslut som krävs på dessa områden skall kunna fattas. 
8. VÄGEN FRAMÅT: GENOMFÖRANDE AV STRATEGIN 
I enlighet med slutsatserna från ovanstående avsnitt rekommenderas det schema som beskrivs 
nedan för att utveckla ett europeiskt GNSS-2-system (Galileo). Det förutses att EU:s 
ministerråd, och kanske Europeiska rådet, skall fatta beslut om de viktigaste frågorna före 
slutet av juni. Även Europaparlamentet har en viktig roll. Inom denna ram bör ESA-rådets 
sammanträde i maj kunna klargöra vilken roll ESA kan spela i den tekniska, finansiella och 
organisatoriska utvecklingen av Galileo. 
Besluten bör täcka hela perioden, inklusive driftfasen. En viktig milstolpe kommer dock att 
nås i slutet av år 2000 då det blir möjligt att granska dessa orienteringar. 
• Igångsättning av strategin 
Det krävs ett beslut nu om att Europa skall utveckla Galileo för att åstadkomma det politiska 
åtagande som är nödvändigt för att industrin skall investera, för att göra det möjligt för Europa 
att förhandla om systemets parametrar med sina internationella partner och för att se till att 
Europa får inflytande över utvecklingen av denna strategiska marknad. Åtagandet skulle 
kunna ske i form av riktlinjer från Europeiska rådet om att Galileo skall behandlas som 
nyckelprioritering inom TEN, i överensstämmelse med Europaparlamentets rekommendation. 
Detta politiska åtagande måste omsättas i ett antal specifika beslut som anges nedan. 
De viktigaste egenskaperna i det Galileo-system som rekommenderas är följande: 
• Det måste vara ett öppet, globalt system som är helt kompatibelt med GPS, men oberoende 
av detta, och med en betydande roll för Ryska Federationen. 
Det bör vara baserat på användning av satelliter på medelavstånd från jorden (MEO), och 
skal inbegripa en tjänst med begränsat tillträde. De beslut som nu fattas bör dock inte 
begränsa utrymmet för anpassningar till den tekniska utvecklingen. 
48 Det är viktigt att Europa har full kunskap om sina ryska partners olika ansvarsuppgifter, 
bl.a. industrins, den ryska rymdorganisationens och försvarsministeriets. Utvecklingen av 
Intemavigatsia som ett industriellt-finansiellt konsortium, med ansvar enligt sin 
bolagsordning bl.a. för att utveckla utnyttjande av GLONASS för civila användare (enligt 
Ryska Federationens regerings beslut nr 1435 av den 15 november 1997) och utveckling 
av navigationssystem inom ramen för det europeiska GNSS-programmet, kan bidra med 
en nyttig fokusering och samordning. 
36 
• Det bör utvecklas som ett offentligt-privat partnerskap, med betydande finansiering på 
europeisk nivå (EU och ESA), och skapande av nya intäktsflöden. 
• Finansieringen av Galileo 
I detta meddelande har de möjliga kostnaderna och finansieringsalternativen för Galileo 
angetts, utgående från att det kommer att krävas en betydande mängd offentlig finansiering, 
eftersom GPS-signalen för närvarande tillhandahålls gratis. Det är i nuläget inte nödvändigt 
eller möjligt att fatta slutgiltiga beslut om den exakta fördelningen mellan olika 
finansieringskällor, men godkännande eftersträvas för alla delar av finansieringsmetoden. 
För det första skulle ett betydande anslag av EU-medel i detta skede ge projektet en solid 
grund. För detta krävs följande specifika beslut: 
- Erforderlig finansiering för TEN-T i Agenda 2000 på grundval av 
kommissionens förslag och Europaparlamentets yttrande. 
- Godkännande av den ändrade finansförordningen för TEN med möjlighet till 
fleråriga program och att bidra med upp till 20 % av kostnaderna för projekt av 
europeiskt intresse, som Galileo. 
- Rådets och Europaparlamentets godkännande av den föreslagna tilldelningen av 
500 miljoner euro till Galileo i det fleråriga programmet för transport-TEN. 
- Rådets och Europaparlamentets rekommendation till kommissionen att 
underlätta utnyttjandet av ca 120 miljoner euro från Femte ramprogrammet för 
utvecklingen av Galileo. 
För det andra, beträffande intäktsflöden: 
- Det krävs ett beslut om fullföljande av alternativet med en avgift på 
mottagarutrustning. En sådan avgift skulle kunna ge ett betydande bidrag till 
finansieringen av projektet. 
- Andra intäktsflöden är beroende av i vilken utsträckning specialiserade 
användare kommer att betala för en garanterad eller certifierad tjänst av bättre 
kvalitet. Kommissionen håller på att inrätta en särskild arbetsgrupp, under 
ledning av den privata sektorn, för att utföra allt det ytterligare arbete som krävs 
för att utreda denna fråga. Så snart intäktsflöden som gör det möjligt att upprätta 
ett offentligt-privat partnerskap och behoven av lagstiftningsåtgärder har 
kartlagts, kan kommissionen ges i uppdrag att utarbeta lämpliga förslag. 
För det tredje: 
Godkännande av tillvägagångssättet med ett offentligt-privat partnerskap. 
Förutom att bidra till att åstadkomma mer valuta för pengarna och ge 
användarnas behov en central ställning, kommer detta att ge en tydlig signal om 
att den privata sektorn bör bekräfta sitt eget engagemang i projektet genom att 
investera riskkapital i det. Att inrätta ett offentligt-privat partnerskap kommer 
att kräva en stor mängd ytterligare arbete med prestandakrav, riskfördelning och 
intäktsflöden, vilket bör vara en prioriterad uppgift under utformningsfasen. 
37 
• Ledningen av utvecklingen av Galileo 
Beslut om den slutgiltiga organisationen behöver inte fattas i nuläget. Den första 
prioriteringen är att besluta om tydliga tillvägagångssätt för utformningsfasen (juni 1999-
december 2000). Detta innebär att 
- bekräfta att de centrala strategiska besluten bör fattas inom EU:s institutionella 
ram (och inte enbart inom den första pelaren), med stöd från högnivågruppen 
för GNSS till kommissionen genom strategisk vägledning och bevakning av 
Galileo-programmet, inklusive de internationella diskussionerna och 
förhandlingarna, och 
- att inrätta en programstyrelse, med kommissionens företrädare som ordförande, 
för att utarbeta en passande ledningsorganisation för programmet (där inrättande 
av ett serviceföretag ingår), samordna forskning och utveckling för Galileo, 
slutföra arbetet med prestandakraven och, på grundval av bidrag från den 
privata sektorn, skapa en grund för den privata sektorns deltagande i det 
offentligt-privata partnerskapet. Detta arbete skulle under utformningsfasen få 
stöd av en teknisk arbetsgrupp. Utgående från programstyrelsens arbete skulle 
kommissionen utarbeta rekommendationer till rådet och parlamentet, i slutet av 
utformningsfasen, som skulle göra det möjligt att fatta fasta beslut om 
programmets struktur och finansiering. 
Beträffande organisationen på lång sikt, planerar kommissionen att inrätta ett GNSS-kontor 
under driftfasen för att (genom serviceföretaget) leda tillhandahållandet av satellitbaserade 
navigationstjänster och garantera dessa tjänster och funktioner. Kommissionen kommer även 
att behöva arbeta vidare på idén om samordning av tillsynsverksamheten baserat på befintliga 
tillsynssystem. 
• Etablerandet av den internationella ramen 
Det är nödvändigt att gå vidare från det sonderande stadiet i diskussionerna med USA och 
Ryska Federationen. Centrala beslut under utformningsfasen är beroende av vilka slags 
åtaganden våra partner är villiga att göra. Kommissionen ämnar så snart som möjligt att till 
rådet för godkännande överlämna de riktlinjer för förhandlingar som ställs i utsikt i detta 
meddelande. 
Även med andra länder måste sonderande diskussioner föras för att bedöma omfattningen av 
deras praktiska deltagande i Galileo. 
38 
a 
u 
vi 
05 «M 
95 
^ • P* 
O 
0) 
-a 
c s -** a> 
£ 
« 
b£ o u a 
• 
o 
£T3 
t. 
iS 
c 
a ,© 
*+-
jg 
CA 
• PN 
a 05 
ÖX) 
i. 
O 
H-1 
< 
O 
<! 
-J 
NN 
PQ ^ 
ON 
O 
O 
00 
o o <s 
r-
o O 
rs 
o o 
«N 
V) 
o o <s 
TT 
O 
o 
o 
o 
C<l 
o o rq 
^M 
o 
O c* 
o o O 
O 
0\ 
0\ 
T—1 < 
Q 
1 
z p 05 
CA jö 
'C Q 
en 
G*4 
C 
O 
• Pri 
5 et -*^ tw 
H 
MN 
en 
t» 
WD 
a 
<u 
1 OJ 
s £ i- Vi 
,o bl) 
& a 
3 *, S 05 « 
t» s B ig « •" » i | se »-
« Sä 
-* s »3 O 
• pp "f^» 
bD ta 
Ii s £3 .c co *-* 
«a f S-
O 
a o 
• 
o 
05 
/\ 
C=> \l (/ 
l=> ta -g 
£=> 
Teknisk arbetsgrupp 
Programut­
vecklingskontor ('• I-SSNO) 
Suiu-5)oin paui 
Suuai-Ssui] 
iBåUlU-dlUBI-|!l 
jusuigsspuiXj/ 
->(JBIM ^ (H 
(U > c 
CO 
ca 
T3 
<D 
-a 
t! ca 
3 j-j 
r-J <D ^ 13 chär 
måna 
o rt CO ^ 
TO H 
T3 ra 
^ C J2 15 
Cd) » 
cd bo 
cu B 
D p, O eö 
ti <3 
<y > w :0 
t: a ,0 <L> 
C|—i CO °ca cd 
co £ 
co :o3 
£ M 
« S CD ca > +--
> u ca T3 
-t! »-i U <U 
>-i Ö 
o g 
B B 
O O 
M M 
CO _ 
bp :ca B ^ 
o o 0) -t-> 
51 B •*-; § ö 2 o 00-« 
2 5 
Bilaga II a De viktigaste egenskaperna hos de omloppsbanor som övervägs för 
Galileo 
Flera olika scenarier är tänkbara för Galileos rymdsegment. Valet av bana eller 
bankombination följer av en kompromiss mellan olika parametrar, som antal satelliter, 
täckning, kostnader, erforderligt marksegment m.fl. 
LEO (Low Earth Orbit, låg bana runt jorden) 
LEO-konceptet (upp till 2 000 km) har tidigare valts för en mängd system för personlig 
telekommunikation, bl.a. Globalstar och Iridium, liksom för Transit-systemet för 
navigation. Dess främsta fördelar ligger i de låga kostnaderna för mottagarutrustning och 
satellitnyttolaster. Omloppsperioden i banan är dock endast 45-90 minuter, vilket innebär 
att de enskilda satelliterna är synliga endast under en kort tid (ungefär 15 minuter). 
Därför krävs ett stort antal satelliter. 
MEO (Medium Earth Orbit, bana på medellångt avstånd från jorden) 
MEO-konceptet (mellan 5 000 och 20 000 km) valdes för GPS och GLONASS. Båda 
dessa system fungerar i cirkulära banor på en höjd av omkring 20 000 km, vilket innebär 
två hela banomlopp per dygn (omloppstid 12 timmar). Uppskjutningskostnaderna är 
större än för LEO-satelliter, men ett mindre antal satelliter krävs. 
GEO (Geostationary Earth Orbit, geostationär bana runt jorden) 
GEO-satelliter (på en höjd av 36 000 ovanför ekvatorn) har använts för 
telekommunikation, television och de utbyggnader av satellitbaserade navigationssystem 
som utvecklats av USA, Europa och Japan (WAAS, EGNOS respektive MSAS). De har 
en cirkulär bana med en omloppstid på 24 timmar, vilket innebär att de verkar stå stilla 
ovanför en fast punkt på jordytan. En viktig nackdel är dock att täckningen är dålig på 
nordliga breddgrader. Dessutom är kostnaderna för satelliterna och uppskjutningarna 
relativt höga. 
IGSO (Inclined Geosynchronous Orbit, lutande geostationär bana) 
IGSO-satelliter (som är en variant på GEO-konceptet och som också flyger på en höjd av 
36 000 km) följer en cirkulär bana, som är lutande i förhållande till ekvatorialplanet, med 
en omloppstid på 24 timmar. Detta underlättar täckningen av polarregionerna. Inga 
IGSO-satelliter har ännu tagits i kommersiellt bruk. Kostnaderna för satelliterna och 
uppskjutningarna är relativt höga. 
40 
BILAGA II b FÖRKORTNINGAR 
Globala system 
GNSS 
(Global Navigation Satellite 
System) 
• GNSS-1 
• GNSS-2 
GPS 
(Global Positioning System) 
GLONASS 
(Global Navigation Satellite 
System) 
GALILEO Världsomspännande system för bestämning av position, 
hastighet och tid. Systemet uppfyller på permanent basis 
möjliga användarkrav på civila tillämpningar. 
Ett första förverkligande av GNSS, grundat på GPS och 
GLONASS och utbyggt med civila system (såsom 
EGNOS, WAAS och MSAS). 
Andra generationens system som uppfyller civila 
användares krav på positions-, hastighets- och 
tidsbestämning. Kan fungera som enda 
navigationshjälpmedel för bestämda ändamål. 
Ett system för satellitbaserad positionsbestämning som 
utvecklats, ägs och drivs av USA:s försvarsministerium. 
System för satellitbaserad positionsbestämning, som 
utvecklats av Sovjetunionen och nu drivs av Ryska 
Federationen (för närvarande försvarsministeriet). 
Föreslaget europeiskt bidrag till GNSS-2 baserat på ett 
satellitsystem, helt driftskompatibelt med GPS:s 
signalstruktur. Det kommer att integreras med 
utbyggnader och markbundna system för att bilda det 
transeuropeiska nätet för positionsbestämning och 
navigation. 
Regionala utbyggnader, utformade för att förse användarna med tillräcklig 
oberoende övervakning av hela systemet samt utökad precision och 
satellittillgänglighet. 
EGNOS 
(European Geostationary 
Navigation Overlay Service) 
MSAS 
(MTSATi Satellite-based 
Augmentation System) 
WAAS 
(Wide Area Augmentation 
System) 
LAAS 
(Local Area Augmentation 
System) 
Differentiell GNSS Multimodal utökning av GPS och GLONASS som 
utvecklas av Europa. EGNOS kommer på lämpligt sätt 
att integreras i Galileo. 
Regional utbyggnad av GPS för civil luftfart som håller 
på att utvecklas av Japans civila luftfartsmyndighet. 
Regional utbyggnad av GPS för civil luftfart som håller 
på att utvecklas av USA:s luftfartsmyndighet. 
Lokal utbyggnad som i allmänhet krävs för särskilda 
tillämpningar, såsom precisionsnavigation (t.ex. som 
hjälpmedel för flygplanslandning och fartygsangöring) 
eller förstärkning av satellitsignaler där det geografiska 
läget så kräver (t.ex. på nordliga breddgrader). Dessa 
utbyggnader kan bilda subregionala nät. 
Korrigering av grundläggande satellitsignaler (för 
närvarande GPS och GLONASS), vilken beräknas vid 
markstationer och sänds ut för att ge bättre tjänster 
lokalt eller över större områden. 
1 MTSAT (Multi-functional Transport Satellite): transportsatellit av flerfunktionstyp. 
41 
BILAGA III a FINANSIERINGSOVERSIKT 
1. ÅTGÄRDENS BETECKNING 
Meddelande från kommissionen: "Galileo - Europas deltagande i en ny generation av 
satellitbaserade navigationstjänster". 
2. BERÖRDA BUDGETPOSTER 
B5-700 Finansiellt stöd till projekt av gemensamt intresse i det transeuropeiska 
nätet. 
B6-6 Femte ramprogrammet, informationssamhällets teknik (6-6121) och 
konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (6-6131). 
Andra budgetposter kommer att användas då så är lämpligt. 
3. RÄTTSLIG GRUND 
En eller flera av följande beroende på vilka åtgärder som vidtas: 
Artiklarna 74, 84.2, 113, 129c och 130i i fördraget. 
Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om 
gemenskapens riktlinjer för utveckling av det transeuropeiska transportnätet. 
Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allmänna regler för 
gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (och förslaget till 
ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens 
finansiella stöd på området för transeuropeiska nät, KOM( 1998)0723 slutlig, 4 
december 1998). 
Andra relevanta dokument 
Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - "Utveckling av ett 
transeuropeiskt positionsbestämnings- och navigationsnät - inklusive en europeisk 
strategi för globala satellitbaserade navigationssystem (GNSS)". 
Rådets slutsatser av den 15 mars 1998 om en europeisk strategi för globala 
satellitbaserade navigationssystem (GNSS). 
Europaparlamentets betänkande från januari 1999 om en europeisk strategi för globala 
satellitbaserade navigationssystem (GNSS). 
4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 
4.1. Allmänt mål 
I meddelandet föreslås en uppföljning av den strategi som formulerades i 
kommissionens meddelande "Utveckling av ett transeuropeiskt 
positionsbestämnings- och navigationsnät - inklusive en europeisk strategi för 
42 
globala satellitbaserade navigationssystem (GNSS)" (KOM(1998)0029 slutlig av 
den 21 januari 1998). Där behandlas utvecklingen av ett europeiskt satellitsystem 
(Galileo), som skall bidra till att genomföra ett transeuropeiskt 
positionsbestämnings- och navigationsnät. Målet med att bygga upp ett sådant 
nät är att förbättra transportsystemens effektivitet genom att ge användarna 
tillgång till ett system som möjliggör geografisk positionsbestämning och exakt 
tidsbestämning. Detta bidrar till utvecklingen av hållbar och säker rörlighet för 
personer och varor, ett av de grundläggande målen för den gemensamma 
transportpolitiken. Strategin fungerar också som stöd åt andra av gemenskapens 
politiska områden, såsom sysselsättning, industri, miljö, sammanhållning samt 
samarbete och utveckling. 
Mer konkret skulle ett Galileo-system ge mervärde i form av en tjänst med 
kontrollerat tillträde, som skulle garanteras en hög kvalitetsnivå, som gör den 
mer lockande för användare för vilka säkerheten är viktig och för kommersiellt 
känsliga användare. Galileo-systemet gör det även möjligt att utveckla offentligt-
privata partnerskap, med betydande privata investeringar i utvecklingen av ett 
system som krävs av offentliga strategiska skäl. I meddelandet anges olika 
möjliga intäktsflöden, varav en del kräver lagstiftningsåtgärder (förslag från 
kommissionen till gemenskapens institutioner). 
Galileo kommer att även att fungera som ett stöd för den europeiska industrin så 
att den kan förvärva en del av den snabbt växande globala exportmarknaden. 
4.2. Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller 
förlängning 
Galileo-systemet väntas bli fullständigt genomfört under perioden 2000-2008. I 
denna finansieringsöversikt behandlas endast finansiering genom EU:s budget 
under den nuvarande finansieringsperioden (1999-2006) (utvidgning av 
anslagen inom ramen för framtida program som efterföljare till de nuvarande 
TEN och Femte ramprogrammet kan komma i fråga). 
5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
5.1. Icke-obligatoriska utgifter 
5.2. Differentierade anslag 
5.3. Typ av inkomster som avses 
Ej tillämpligt. 
6. TYP AV UTGIFTER 
- Bidrag för gemensam finansiering med bidrag från andra parter (inklusive 
Europeiska rymdorganisationen, industrin, nationella rymdorganisationer). 
- Forsknings- och utvecklingsverksamhet (ramprogrammet). 
43 
- Genomförbarhetsstudier och demonstrationsprojekt (maximalt 50 % bidrag från 
gemenskapen) som kan komma i fråga för finansiellt stöd inom ramen för TEN. 
- Bidrag eller riskkapital från investeringsfonder inom ramen för TEN. 
- Stöd från Tacis för utbildning och omvandling av ryska industrier från militära 
till civila syften, i överensstämmelse med Galileo-programmet. 
- Räntestöd, finansierade genom lån från Europeiska investeringsbanken. 
- Lånegarantipremie, på Europeiska investeringsfondens garantier. 
BUDGETKONSEKVENSER 
7.1. De uppskattade kostnaderna för Galileo uppgår till 1,6-2,2 miljarder euro. 
Dessutom tillkommer kostnader för tillhandahållande av en tjänst med 
kontrollerad tillgång samt för certifiering av säkerhet och trygghet 
(uppskattningsvis 600-750 miljoner euro). För EU-budgetens del kommer dessa 
kostnader att täckas genom medel som redan förutsetts för finansieringen av 
program, främst TEN och Femte ramprogrammet. Finansieringen av TEN är en 
fråga inom ramen för förhandlingarna om Agenda 2000, medan beslut har fattats 
om Femte ramprogrammet. I meddelandet anges andra möjliga 
finansieringskällor. 
I tabellen nedan återges fördelningen av de hittillsvarande utgifterna för GNSS-1 
och GNSS-2. 
(milj. euro) 
B2-7 Transport 
Åtaganden 
Betalningar 
B5-700 Transeuropeiska 
nät 
Åtaganden 
Betalningar 
B6-7 Fjärde 
ramprogrammet 
Åtaganden 
Betalningar 
B7-8 Externa aspekter 
på gemenskapens politik 
Åtaganden 1995 
0 
0 
9,50 
4,75 
8,10 
2,80 1996 
0,75 
0,27 
10,80 
5,39 
0,40 
2,27 1997 
0,81 
0,62 
6,60 
0,55 
5,08 
5,15 1998 
0,81 
0,23 
10,04 
7,83 
4,86 
2,20 Totalt 
2,38 
1,12 
36,94 
18,52 
18,43 
12,43 Varav 
GNSS-1 GNSS-2 
2,38 
1,12 
36,55 
18,52 
12,45 
9,95 0 
0 
0,39 
0 
5,98 
2,47 
44 
Betalningar 
TOTALT 
Åtaganden 
Betalningar 0 
0 
17,60 
7,55 0,23 
0 
12,18 
7,94 0 
0,23 
12,49 
6,55 0 
0 
15,71 
10,26 0,23 
0,23 
57,98 
32,30 0,23 
0,23 
51,61 
29,82 0 
0 
6,37 
2,47 
De totala utvecklingskostnaderna för Galileo, från i dag till 2008, förväntas bli 
enligt följande1: 
Systemutformning och 
ledning 
Rymdsegment 
MEO 
GEO 
Marksegment 
Drift 
Delsumma 
Certifiering 
Säkerhet 
Tjänst med kontrollerad 
tillgång 
Organisation för GNSS 
(årliga löpande kostnader): 
för organisationen kommer i 
början att utnyttjas personal 
som lånats ut från nationella 
förvaltningar) 
TOTALT Milj.euro2 
142 
868 
188 
252 
135 
1585 
249 
64 
300 
2198 
En mer detaljerad kostnadsanalys ges i bilaga III b. 
Dessa siffror grundar sig på ett system med 21 MEO- och 3 GEO-satelliter. De totala 
utvecklingskostnaderna kan minska genom tekniskt samarbete med Ryska 
federationen. 
45 
För de fasta kostnaderna har man kommit fram till följande preliminära intäktskällor 
på europeisk för enbart perioden 2000-2006: 
Finansieringskällor för fasta kostnader 
ESA3 
EG 
Varav 
TEN-transport 
FP5 + FP64 
TOTALT Milj. euro 
500 
740 
500 
240 
1240 
7.2. Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar3 
Fördelning 
TEN (B5-700) 
Forskning (endast 
B6-6, FP5) 
Totalt 1999 
30 
30 2000 
70 
30 
100 2001 
70 
30 
100 2002 
70 
30 
100 2003 
80 
80 2004 
70 
70 Milj. 
2005 
70 
70 euro 
2006 
70 
70 (löpande priser) 
2007 
Ännu 
ej 
fast­
ställt 2008 
Ännu 
ej fast­
ställt Totalt 
500 
120 
Den årliga fördelningen av finansieringen är preliminär och kommer att vara beroende 
av såväl projektets fördelning på olika faser och tillgången på medel. 
BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING 
De bestämmelser om bedrägeribekämpning som ingår i respektive instrument, som 
föreslås för att finansiera de olika åtgärderna, kommer att tillämpas. I dessa 
bestämmelser ingår inspektioner, rapportering, övervakning och utvärdering enligt 
förordning nr 2236/95, som innehåller allmänna bestämmelser för beviljande av 
finansiellt stöd från gemenskapen på området för transeuropeiska nät. I artikel 12.4 
och 12.5 i denna förordning föreskrivs regelbundna kontroller på platsen av personal 
från kommissionen, och i artikel 15.5 och 15.7 finns bestämmelser om övervakning 
och utvärdering. Liknande bestämmelser finns för de andra av gemenskapens 
finansiella instrument som är inblandade. 
ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 
9.1. Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp 
Beroende av ESA:s godkännandeförfaranden. 
Detta förutsätter fortsatt finansiering från forskningsprogrammet efter år 2002, vilket 
är beroende av utvecklingen av Femte ramprogrammet. 
Uppgifterna för år 2000 och framåt är preliminära och beroende av 
godkännandeförfarandena för de respektive instrumenten. I tabellen beaktas endast 
gemenskapens instrument (inte t.ex. finansiering från ESA). 
46 
Utvecklingen av Galileo kräver betydande investeringar, av såväl den offentliga 
som den privata sektorn. Den strategiska betydelsen av en sådan infrastruktur 
framgår dock av de investeringar som USA:s och Rysslands regeringar gjort i sina 
system. Exempelvis uppskattas att de amerikanska offentliga investeringarna i 
det nuvarande GPS-systemet redan uppgår till 10 miljarder USD, och den årliga 
kostnaden för att driva satellitsystemet beräknas till 420 miljoner USD. 
Utan Galileo skulle EU vara fullständigt beroende av externt kontrollerade och 
förvaltade system för säkerhetskänsliga tillämpningar (inom luft- och sjöfart) 
utan några garantier för kontinuitet och godtagbar nivå på tjänsterna. 
Dessutom är investeringarna i Galileo rationella ur ekonomisk synvinkel. 
Hårdvarumarknaden för GPS i Europa har av amerikanska forskare uppskattats 
till 228,7 miljoner USD 1997 och förväntas öka till 960 miljoner USD till 2004. 
I en studie som gjorts för kommissionens räkning uppskattas det kumulerade 
värdet av GNSS-varor och -tjänster i Europa (1998-2007) till 39 miljarder euro. 
Nya studier har bekräftat ytterligare viktiga fördelar som är beroende av att det 
finns ett Galileo-system utöver GPS, däribland ytterligare 40 miljarder euro från 
försäljning av utrustning och 40 miljarder euro från mervärdestjänster under 
perioden 200-2023. De förväntade totala fördelarna enbart inom 
transportsektorn ligger i storleksklassen 18 miljarder euro under de första fem 
åren då systemet är i drift. 
Gemenskapens strategi har följande mål: 
— Ökad effektivitet i multimodala transportsystem (ökad trafikkapacitet, 
minskade miljöskador på grund av transporter, övervakning av 
försändelser med farliga eller förorenande ämnen m.m.) samtidigt som 
säkerheten ökar. 
— Tillhandahållande av mervärde genom en mycket exakt tjänst, med 
garanterade servicenivåer för användare säkerhetskänsliga behov. 
— Säkerställande av nära samarbete mellan medlemsstaterna och 
institutionerna för att maximera fördelarna och minimera kostnaderna på 
gemenskapsnivå och för att stödja utvecklingen av driftskompatibilitet 
inom ett globalt system som lämpar sig för dagens och morgondagens 
transportbehov. 
— Främjande av den ekonomiska tillväxten i Europa genom att stimulera 
utvecklingen av harmoniserade standarder och den globala marknaden för 
varor och tjänster med mervärde, med betydande möjligheter för den 
europeiska industrin. 
9.2. Skäl för åtgärden 
— Gemenskapens bidrag bör ses i samma sammanhang som åtgärderna för 
att genomföra riktlinjerna för utvecklingen av det transeuropeiska 
transportnätet, särskilt positionsbestämnings- och navigationsnätet. Att 
47 
organisera samarbete kring en tydlig strategi med utnyttjande av de 
tillgängliga resurserna i Europa är det enda sättet att säkra en roll för 
gemenskapen i utvecklingen av GNSS. 
— I sitt meddelande, "Utveckling av ett transeuropeiskt 
positionsbestämnings- och navigationsnät - inklusive en europeisk 
strategi för globala satellitbaserade navigationssystem (GNSS)" 
(KOM( 1998)0029 av den 21 januari 1998, som rådet godkände i sina 
slutsatser av den 17 mars 1998, konstaterade kommissionen behovet av 
effektiva och kostnadseffektiva navigationssystem för civil användning 
och kompatibla med de militära behoven, med höga säkerhetsnivåer med 
tillräcklig europeisk kontroll för säkerhetskänsliga system, och 
möjligheter för den europeiska industrin på den framväxande marknaden 
för satellitnavigation. 
— Kommissionen rekommenderade i sitt meddelande om rymden 
(KOM(96)0617 slutlig av den 4 december 1996) att en särskild 
åtgärdsplan skulle utarbetas för att utveckla GNSS som rymdbaserad 
tillämpning av central betydelse för den europeiska industrin. 
9.3. Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Åtgärden måste övervakas och utvärderas utifrån följande kriterier: 
— Bidrag till hållbar rörlighet genom ökning av trafikkapaciteten i 
luftrummet och på andra håll. 
— Minskning av trafikens miljöskador och övervakning av transporter av 
farliga eller förorenande ämnen. 
— Ökad säkerhet som leder till minskat antal olyckor på grund fel i eller 
bortfall av vägledningssystem (landning eller angöring, fartygskollisioner 
etc). 
— Rationalisering och optimering av navigationssystem som leder till en 
mer sammanhängande och driftskompatibel global struktur för 
navigationshjälpmedel som lämpar sig för dagens och morgondagens 
transportbehov. 
— Möjlighet för den europeiska industrin att konkurrera rättvist och fritt 
inom alla områden av den framväxande marknaden för satellitnavigation, 
inklusive kommersiella transporter och andra tillämpningar samt 
utveckling och underhåll av satellitutrustning, markstationer och 
mottagare Detta kommer att få en betydande positiv effekt på den 
ekonomiska tillväxten och sysselsättningen i Europa. 
Den organisation som föreslås är utformad för att säkerställa en kostnadseffektiv 
ledning av projektet, där bland annat effektiv uppföljning och utvärdering ingår. 
48 
10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A i AVSNITT III i ALLMÄNNA BUDGETEN) 
Tilldelningen av administrativa medel för denna åtgärd kommer att vara beroende av 
kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med särskild hänsyn till det 
antal tjänster och de ytterligare medel som beviljas av budgetmyndigheten. De 
ytterligare behoven får inte i något som helst fall innebära föregripande av de beslut 
som kommissionen måste fatta beträffande 
begäran om nya tjänster inom ramen för de årliga budgetförslagen, 
fördelningen av medel. 
49 
10.1 Effekt på antalet anställda 
Typ av tjänst 
Fast anställda 
eller tillfälligt 
anställda A 
B 
C 
Övriga resurser 
Totalt Erforderlig personal för att 
förvalta åtgärden 
Fasta tjänster 
4 
2 
2 
8 Tillfälliga 
tjänster varav 
Befintliga 
tjänster inom 
berört GD eller 
berörd enhet 
2 
1 
1 
4 Ytterligare 
medel 
2 
1 
1 
4 Varaktighet 
3 
3 
3 
3 
10.2. Total budgetkonsekvens av ytterligare personal 
Fast anställda 
Tillfällig personal 
Övriga resurser (ange 
budgetpost) 
TOTALT Belopp (euro) 
2 520 000 
2 520 000 Beräkningsmetod 
8x3 årx 105 000 
Beloppen anger den totala kostnaden för de ytterligare tjänsterna under hela perioden för åtgärden (i 
fallet bestämd varaktighet) eller under 12 månader (i fallet obestämd varaktighet). 
10.3. Ökning av andra driftsutgifter som följd av åtgärden 
Budgetpost(nummer och 
rubrik) 
A-7010 (tjänsteresor etc.) 
TOTALT Belopp (euro) 
105 000 
105 000 Beräkningsmetod 
30 tjänsteresor per år inom 
gemenskapen 
25 tjänsteresor per år utanför 
gemenskapen 
Beräknade utgifter för tjänsteresor, genom omfördelning av befintliga medel: artikel A-130: 
50 
Bilaga III b Galileo - detaljerad kostnadsanalys 
FASTA KOSTNADER 
(genomförande) 
Systemutformning 
och ledning 
Totalt systemut­
formning och ledning 
Rymd 
MEO 
Nyttolast 
Plattform 
Uppskjutningar 
Försäkring 
GEO 
Nyttolast 
Plattform 
Uppskjutningar 
Försäkring 
Totalt för rymdseg­
mentet 
Marksegment 
Tjänsteresor 
MEO-station 
GEO-station 
Totalt för markseg­
mentet 
Drift 
Totalt för drift 
Delsumma 
Certifiering 
Säkerhet 
Tjänst med kontrollerat 
tillträde 
Organisationsram för 
GNSS (årliga löpande 
kostnader): för denna 
organisation kommer i 
början att utnyttjas 
personal som lånats ut 
från nationella 
förvaltningar) 
TOTALT Utveckling 2 prov-
flygningar 
återanvänd-
ningav 
EGNOS 
2000-2005 
15 
65 
83 
25 
173 
-
-
188 
34 
-
50 
272 37 
24 
38 
48 
18 
128 
68 
33 
20 
121 
55 
341 
26 
32 
50 
449 21 MEO 
3 GEO 
2005-2008 
90 
116 
158 
232 
86 
-
70 
67 
26 
755 
92 
21 
18 
131 
80 
1056 
189 
32 
200 
1477 Totala 
genomförande­
kostnader 
S 2000/2008 
142 
205 
279 
280 
104 
-
95 
67 
26 
1056 
252 
135 
1585 
249 
64 
300 
2198 ÅTERKOM­
MANDE 
KOSTNADER 
per år 
Efter 2008 
1,2 
60 
10,8 
70,8 
56 
128 
5,6 
-
6,4 
15 
155 
Siffrorna ovan grundar sig på uppgifter från branschen i samband med ESA:s jämförande 
systemstudie för GNSS-2. De är endast riktvärden och återspeglar inte nödvändigtvis 
kommissionens uppfattning. 
51 
BILAGA IV MARKNADSANALYS OCH EKONOMISKA FORDELAR 
Några av de främsta fördelarna med Galileo är politiska snarare än ekonomiska, framför allt 
fördelen av att man behåller kontrollen över räddningstjänster. Andra ekonomiska fördelar, t.ex. 
att ge en "försäkring" mot framtida avgifter för GPS, är svåra att kvantifiera. I analysen nedan 
kan därför bara ges en partiell analys, med koncentration på1 
• hur Galileo kommer att utvidga hela marknaden för satellitnavigation, främst på grund av att 
GPS och Galileo tillsammans kan tillhandahålla en mer exakt och tillförlitlig tjänst, 
• hur Galileo kommer att förbättra utsikterna för europeiska företag, genom att de får en större 
andel av en större marknad, och 
• de direkta och indirekta fördelarna för användarna av Galileo. 
Det finns inga tillförlitliga uppgifter tillgängliga om i vilken utsträckning Galileo kommer att 
medföra besparingar genom att ersätta existerande navigationshjälpmedel, trots att dessa 
besparingar förmodligen blir betydande. Marknadsprognoser för en så lång tidsperiod och på ett 
område där den tekniska utvecklingen går snabbt måste behandlas med stor försiktighet, även 
om storleksordningarnas spännvidd tyder på att de totala ekonomiska fördelarna är mycket 
betydande. (Exempelvis kan den nya generationen av mobiltelefonteknik - UMTS - kombineras 
med Galileo för vissa funktioner och ersätta Galileo helt i fråga om andra funktioner.) En 
prioriterad uppgift för projektets utformningsfas (juni 1999-december 2000) är att utveckla 
marknadsanalysen till ett stadium där fasta beslut kan fattas om systemets prestanda och där den 
privata sektorn är villig att göra finansiella åtaganden på grundval av förväntade framtida 
intäkter. 
Det är viktigt att skilja mellan de fördelar som pekas ut här, och som gäller frågan om huruvida 
Galileo är önskvärt ur samhällsekonomisk synvinkel, och frågan om den finansiella 
genomförbarheten. Många av de fördelar som anges här kommer inte medföra några intäkter för 
projektet utan lagstiftningsåtgärder. Ändå bör den europeiska branschens villighet att delta i ett 
offentligt-privat partnerskap för att förverkliga Galileo ökas av branschens utsikter för ett ökat 
deltagande på marknaden för tillämpningar. 
Galileos effekter på marknaden för satellitnavigation 
Ett nyckelmått på marknadstillväxt är graden av penetration (användartäthet), som anger hur 
stor del av en kategori (t.ex. nya bilar) är försedda med navigationsutrustning. Prognoserna 
tyder på att penetrationsgraden kommer att öka mycket snabbare, till en högre "mättnadsgrad", i 
GPS + Galileo-scenariot än i ett scenario med enbart GPS. Bland de segment där skillnaden är 
särskilt tydlig finns 
• bilnavigation (som uppnår ett maximum på 93 % år 2013 jämfört med 90 % 2016), 
• järnvägarna (som uppnår ett maximum på 50 % år 2019 jämfört med 10 % 2016), 
1 De flesta av uppgifterna har levererats av industrin i samband med en jämförande studie 
som gjorts av ESA. 
52 
• sjöfarten (som uppnår ett maximum på 95 % år 2013 jämfört med 90 % 2016), och 
• mobiltelefoni (som uppnår ett maximum på 70 % år 2014 jämfört med 55 % 2018). 
Denna skillnad förklaras av att dessa segment är särskilt känsliga för att tjänsterna upprätthålls 
och är exakta i bebyggda områden och terräng (t.ex. skogsområden och djupa dalar), där 
"traditionella" GPS-mottagare har svårigheter och där driftskompatibla Galileo-/GPS-system 
kommer att erbjuda bättre funktion. 
Ekonomiska fördelar för Europa 
I tabellen nedan ges en uppskattning av bruttovärdet av de ekonomiska vinsterna (försäljning för 
den europeiska industrin och direkta fördelar för europeiska användare) från försäljning av 
utrustning och mervärdestjänster på marknaden för satellitnavigation, dels i ett GPS-
referensscenario och dels i ett GPS+Galileo-scenario. Det framgår att vinsterna med Galileo kan 
uppgå till omkring 80 miljarder euro under perioden 2005-2023. Dessa vinster uppstår genom 
en kombination av en större marknad (såsom beskrivet ovan) och en större andel för den 
europeiska industrin. Beträffande den senare antas att marknadsandelen för EU-industrin i 
Galileo+GPS-scenariot (med en ökning från 30 % år 2005 till 60 % 2023) är väsentligt större än 
för enbart GPS (15 % respektive 30 %). Dessa siffror härrör från forskning i samarbete med 
industrin, men är behäftade med en betydande felmarginal. Ersättningseffekter har inte beaktats. 
I dessa siffror ingår dock inte de indirekta vinsterna med Galileo, som uppstår för dem som inte 
direkt använder sig av tjänsten (t.ex. mindre trafikstockningar samt miljövinster). Man kan 
dock räkna med att de blir betydande, på grund av att omkring hälften av alla 
trafikstockningskostnader i allmänhet är "indirekta". 
GPS: 
GPS + Galileo 
Vinster med Galileo 2005-2023 (miljarder euro) 
Mervärdestj änster 
74 
113 
39 Försäljning av utrust­
ning 
79 
122 
43 Totalt 
154 
235 
82 
53 
o o 
3 
c o 
bo 
"i 
fl -o a %-
<D 
t/3 
Rj 
1/3 
f-i 
cg 
G 
<D 
cd I 
cd 
M 
'53 
o 
•* 
fl 
CD 
Q 
i 
V-l 
cd 
—< O •O 
'> 
§ 
fl O 
IB 
-a o 
S 
ea 
*å .s, ort rande stuc 
de, handh imfb" 
ståen 
'» £ 
t» .SP 
W =5 
.fe ifi ca ä 
§ 9 
£ C3 
s a 
00 >". 
•g t* 03 K 
s> 
fl £ 3 fe 
00-> 
•S o ition 
(för 
o C 
Q- <u •a »o 5 <u XI K O 00 
o £ S * CS — 
JJ Cs> 
p 55 
b "C 3 > [Ti *—' ivan 
Rule och Sull 
al Flight .alla: Frost 
FR = Visu fc 
^ o 
c§ 
3 
ca 
C Q, 
JS O O 
0) 00 
<* c 
& 
00 
ca 
Vi ca 
£> 
c 1 
<L> 
oo 
>> tfl 
00 
•3 1 
a 
T3 
0> 
s t, 
OJ 
o 
.* 
•T—I 
w T3 
> 
ert 
>. 
<£ 
fe 
I-H 
.3 
>> 
c 
<L> 
fl s 
.3 
t, 
D 
ÖV) 
<l> ^ 
3 
tan 
fe 
c 
D 
6 
CA 
•S II 
.9 F* 00 
c CA 
cg 
ca 
ri 
o 
O 
00 i 
a > s a * 
ISSN 1024-4506 
KOM(99) 54 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 16 06 07 
Katalognummer : CB-CO-99-069-SV-C 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg