ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.6

Ett antal särskilda åtgärder fastställs för genomförandet av strategin. Dessa omfattar följande åtta områden: — Medlemsstaterna, lokala myndigheter, fordonstillverkare, väghållare och ITS-industrin kommer att vidta åtgärder för ett storskaligt genomförande år 2019 av åtminstone tjänster för dag 1, och de kommer att erhålla ekonomiskt stöd (från FSE, Efsi och ESI-fonderna). Tjänster för dag 1,5 och ytterligare samverkande ITS är ännu inte fullt utvecklade och kommissionen kommer att stödja utvecklingen genom programmet Horisont 2020 och genom ESI-fonderna, när detta är möjligt, och förteckningen över tjänster kommer att uppdateras genom att processen avseende plattformen för samverkande ITS fortsätter. — En gemensam politik för säkerhet och certifikat kommer att bedrivas genom samarbete mellan kommissionen och alla berörda aktörer. Denna politik kommer också att lägga grunden för arbetet med en högre tjänstenivå (fordon-till-fordon och fordon-till-infrastruktur). Kommissionen kommer att analysera roller och ansvarsområden för en europeisk tillitsmodell för samverkande ITS och en eventuell förvaltningsroll för kommissionen. — Leverantörerna av samverkande ITS-tjänster bör erbjuda slutanvändarna klara och tydliga villkor. Kommissionen kommer att offentliggöra en första uppsättning riktlinjer om integritetsskydd under 2018, och initiativ för införande av samverkande ITS bör informera slutanvändarna och inge dem förtroende, visa hur användningen av personuppgifter kan skapa mervärde och samråda med EU:s dataskyddsmyndigheter för att ta fram en mall för bedömning av uppgiftsskydd. — Kommissionen och berörda aktörer kommer att vidta åtgärder för att säkerställa fungerande kommunikation inom ett frekvensband som tillhandahålls av kommissionen. — Plattformen C-Roads kommer att användas för att samordna införandet av samverkande ITS på operativ nivå, inbegripet provning och validering. Ytterligare medlemsstater uppmuntras att ansluta sig till plattformen. — Initiativ för samverkande ITS kommer att utveckla och offentliggöra ett förfarande för bedömning av överensstämmelse för tjänster för dag 1. Kommissionen kommer att ta fram en mall för detta förfarande. — Kommissionen kommer senast 2018 att i enlighet med ITS-direktivet anta delegerade akter om de samverkande ITS-tjänsternas kontinuitet och säkerhet, det praktiska genomförandet av den allmänna dataskyddsförordningen när det gäller samverkande ITS, en strategi för hybridkommunikation samt om interoperabilitet och förfaranden för bedömning av överensstämmelse. — Kommissionen kommer att utveckla det internationella samarbetet inom området samverkande ITS-tjänster.
10.1

EESK välkomnar initiativet att ”mobilisera betydande ytterligare finansiering [vilket] kommer att ske genom ett ännu starkare samarbete med stora internationella finansiella institutioner och genom hjälp från investeringsinstrumentet för grannskapspolitiken”, samt halvtidsöversynen av EU:s externa finansieringsinstrument under 2017. Det bör klart och tydligt betonas att ökade behov och utmaningar i EU:s grannskap kräver inte bara en mer effektiv omfördelning av de 15 miljarder euro som anslagits via det europeiska grannskapsinstrumentet under perioden 2014–2020, utan även betydande extraresurser.
4.6.5

Under de senaste åren har fiskeindustrin gjort stora ansträngningar för att utveckla högteknologiska fiskemetoder i syftet att minska utkasten och eventuella miljökonsekvenser. Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen har i själva verket vid flera tillfällen betonat att det har hänt mer för en förbättrad selektivitet under de senaste fyra åren än under de föregående tjugo åren. Kommittén betonar ändå vikten av ytterligare ansträngningar och finansiering med avseende på fiske efter bottenlevande arter för att främja tekniska framsteg inom selektivitet.
2.3

Under 2014 beräknas BNP-tillväxten ha uppgått till 1,3 % i EU och 0,8 % i euroområdet. Under 2015 förväntas tillväxten öka något (1,5 respektive 1,1 %) för att bli lite bättre under 2016 (2,0 respektive 1,7 %). Det finns interna faktorer som hindrar en snabbare tillväxt i EU. Den ihållande risken för låg tillväxt, så gott som noll inflation, och en hög arbetslöshet är de huvudsakliga problemen.
3.7

Kommissionen föreslår bl.a. följande åtgärder: — Ett hållbart förfarande som ska säkerställa att havsdata är lättillgängliga, interoperabla och utan begränsningar från 2014. — En karta med multiupplösning för hela havsbottnen i europeiska vatten senast i januari 2020. — En informationsplattform för all havsforskning inom Horisont 2020-programmet och för information om nationellt finansierade havsforskningsprojekt vid utgången av 2015. — Ett första sammanträde inom näringslivs- och vetenskapsforumet för den blå ekonomin ska hållas under 2015. — Det ska inrättas en allians för sektorskompetens för havsnäringen under perioden 2014–2016.
3.3.1.

Högsta tillåtna investeringsstödbelopp: — Högst 25 % för flygplatser med 3–5 miljoner passagerare per år. — Högst 50 % för flygplatser med 1–3 miljoner passagerare per år. — Högst 75 % för flygplatser med under 1 miljon passagerare per år. — Inget stöd beviljas flygplatser med över 5 miljoner passagerare per år (med några smärre undantag, t.ex. vid flyttning).
2.5

Dokumenten med analyser som Europeiska kommissionen hänvisar till tar inte upp de grundläggande brister som identifierats i medlemsstaternas strategier när det gäller att fördöma, lindra och undanröja de många och allvarliga formerna av sociala och samhälleliga handikapp som romer drabbas av och som ibland undergräver deras mänskliga rättigheter. Några exempel på brott mot de mänskliga rättigheterna är följande: a) Människohandel, som ligger till grund för prostitution och jobb under slaveriliknande förhållanden. b) Romska kvinnor har en grundläggande rättighet till kontroll över sin egen kropp och fri tillgång till preventivmedel. Emellertid förekommer ibland tvångssterilisering, som utförs mot de inblandades vilja. c) Extrema former av fattigdom som leder till att de mänskliga rättigheterna inte uppfylls, såsom bristande tillgodoseende av de mest grundläggande behoven (t.ex. brist på dricksvatten eller sjukvård och sanitära bekvämligheter för personer som bor i utkanten av städer eller i läger osv.). d) Otillräckliga mål och åtgärder för bekämpning av rasism, för att se till att romernas liv och ägodelar är i säkerhet och att deras rättigheter respekteras samt för att förbättra skyddet mot rasistiska angrepp.
3.1.1

Europa navigerar under de kommande åren i ett ytterst ansträngt sysselsättningsläge. Vissa grupper drabbas mer än andra: ungdomar, lågkvalificerade, långtidsarbetslösa, funktionshindrade, migranter och ensamstående föräldrar. Under krisens femte år tyder alla prognoser, inklusive kommissionens sysselsättningsöversikt, på att utvecklingen på arbetsmarknaden i hela Europa kommer att fortsätta att vara dyster åtminstone under 2013. Europa har hittills inte kunnat övervinna krisen, och till följd av detta cementeras Europas splittring.
4.4.1

Ur ett miljömässigt och klimatpolitiskt perspektiv är det mer än problematiskt att kommissionen helt enkelt betraktar halm som en "restprodukt" (i betydelsen onyttigt avfall). Under århundraden stod halmen i centrum för ett kretsloppsbaserat jordbruk. Under en sund åker på ett hektar lever cirka 10 ton levande varelser i behov av näring. I samband med detta måste man veta att humusen under många århundraden har byggts upp av levande varelser i marken med halm, löv, vissnat gräs m.m. Humus innebär markkvalitet, bördighet och kolsänka.
3.3

Sakkunniga analytiker har uppskattat att utsläppen av växthusgaser ökade med 4 % under 2010, och att de anläggningar som ingår i ETS rapporterade en ökning på 3,2 %. Under 2009 minskade utsläppen globalt sett med 1,1 % i jämförelse med år 2008. Minskningar rapporterades för EU (-6,4 %), Förenta staterna (-6,5 %) och Japan (-11,8 % utan handel med utsläppsrätter), medan Kina visade en ökning på 9,1 % (Richard N. Cooper, Harvard University, Europe's Emission Trading System, juni 2010; Christian Egenhofer, CEPS, Bryssel, The EU ETS and Climate Policy Towards 2050, januari 2011). Det är uppenbart att minskningen mellan 2008 och 2009 i industriländerna i första hand var ett resultat av den ekonomiska nedgången. De preliminära resultaten från 2010 bekräftar också att utsläppen ökar och minskar i takt med nivån på den ekonomiska aktiviteten.
2.4

EESK har i detta sammanhang alltid betonat att all outnyttjad sysselsättningspotential måste tas till vara (kvinnor med barn, ungdomar, personer som avslutat sin skolgång i förtid, personer med bristfälliga kvalifikationer, funktionshindrade och personer med nedsatt arbetsförmåga av hälsoskäl etc.) och att man i samband med detta också mobilisera de äldres potential. Kommittén har tyvärr också kunnat konstatera att de äldres deltagande på arbetsmarknaden ligger långt under den europeiska målsättningen, trots den markanta tillväxten de tio senaste åren.
2.4

Nuläge: Även om man under de senaste 20 åren har gjort vissa framsteg på vägen mot hållbar utveckling, blir läget på många områden allt svårare: — Fattigdomen har ökat i absoluta tal. 2,6 miljarder människor lever på mindre än två euro per dag. — 1,5 miljarder arbetstagare, hälften av de förvärvsarbetande i världen, arbetar under osäkra förhållanden. 2010 uppmättes den högsta nivån av arbetslöshet sedan mätningarna började. — Koldioxidutsläppen och halterna av växthusgaser i atmosfären fortsätter att öka, och klimatförändringarna får alltmer skadliga effekter på levnadsförhållandena i många delar av världen. — Migrationen ökar över hela världen, vilket ökar trycket på miljön och försörjningstryggheten ytterligare. — De nuvarande demografiska utvecklingstendenserna tyder på att jordens befolkning kommer att öka till cirka nio miljarder fram till 2050, vilket ytterligare förvärrar dessa problem.
—

Artikel 6 Medlemsstaterna ska se till att personuppgifter (a) behandlas på ett korrekt och lagligt sätt, (b) samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål, (c) är adekvata och relevanta och inte omfattar mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de samlas in och för vilka de senare behandlas, (d) är riktiga och om nödvändigt hålls aktuella, (e) bevaras i en form som gör det möjligt att identifiera de registrerade personerna under en tidsperiod som inte är längre än absolut nödvändigt med avseende på de ändamål för vilka de bevaras.
2.4

Kommissionens förslag omfattar ett förenklat förfarande beträffande inresa för tredjelandsmedborgare baserat på gemensamma definitioner och kriterier. Säsongsarbetare kan under vissa förutsättningar få ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd, som berättigar till vistelse i sex månader per kalenderår. Medlemsstaterna har möjlighet att bevilja säsongsarbetare ett tillstånd som omfattar flera säsonger under maximalt tre år eller ett förenklat tillstånd för återinresa för på varandra följande säsonger. Arbetsvillkoren för säsongsarbetarna är klart fastställda, och anger att dessa i fråga om vissa rättigheter ska behandlas likvärdigt med de inhemska arbetstagarna.
4.5.2

Samtliga sanktionsförfaranden bör åtminstone bygga på principerna om laglighet, straffbarhet, straffansvar, icke-retroaktivitet, förbud mot ”reformatio in peius”, oskuldspresumtion, proportionalitet, tillämpning av principen ”non bis in idem”, preskriptionsregler, möjlighet att ogiltigförklara förfarandet, möjlighet att tillfälligt ställa in rättegångsförfarandet samt möjlighet till överklagande som ett sätt att säkerställa rätten till effektiva rättsmedel.
2.2

Life I löpte mellan 1992 och 1995 och hade en budget på 400 miljoner euro (100 miljoner euro per år). Tack vare framgångarna genomfördes en andra fas (Life II) genom förordning (EG) nr 1404/96 under åren 1996 till 1999, med en total budget på 450 miljoner euro (112,5 miljoner euro per år). LIFE III, som inrättades genom förordning (EG) nr 1655/2000, hade först löptiden 2000–2004 (128 miljoner euro per år) men förlängdes sedan till slutet av den sista budgetperioden (alltså till slutet av 2006) genom förordning (EG) nr 1682/2004.
3.2.4

Påföljdsmekanism I förslaget föreskrivs att a) påföljden ska beräknas genom att multiplicera det antal g CO2/km som överskrider utsläppsmålet med antalet nyregistrerade bilar under innevarande år, b) det under en övergångsperiod (fram till utgången av 2018) ska råda en viss flexibilitet då påföljden stiger i förhållande till hur stort det extra utsläppet är, dvs. 5€ för det första grammet som överskrider utsläppsmålet, 15€ för det andra, 25€ för det tredje och 120€ för varje ytterligare gram som överskrider utsläppsmålet, c) påföljden efter denna övergångsperiod (efter 2018) inte längre ska vara beroende av hur stort det extra utsläppet är, utan fastställas till 120€ för varje gram som överskrider utsläppsmålet.
3.4

I stället för att bara beskriva de befintliga mekanismerna borde kommissionen dessutom ha gjort en omsorgsfull kritisk analys av hur de fungerar och vilka resultat de gett utifrån den information som samlats i resultattavlan för konsumentmarknaderna (10), eller som framgår av slutrapporten från GD Hälso- och konsumentfrågor ”Ex-post evaluation of the impact of the Consumer Policy Strategy 2002–2006 on national consumer policy” av den 22 december 2006 (11), och ha följt de riktlinjer som fastställs i sitt ”Meddelande från kommissionen om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning” (12). Det går för övrigt inte ens att utläsa av texten om kommissionen uppfattar att det råder brister i tillsynen av gemenskapens regelverk som kräver nya åtgärder, och ännu mindre vilka.
6.5.3

Efter att en container har rengjorts med gas måste gasen avdunsta under en lång tid innan det är tryggt att gå in i containern på nytt. Eftersom hela ekonomin bygger på ”just in time”-system och containrarna måste lastas ur direkt finns det dock sällan tillräckligt med tid för gasen att avdunsta. På grund av detta tryck händer det att arbetstagarna går in i containrarna för tidigt och utan lämpligt skyddsutrustning. Ofta anges det inte heller tillräckligt noggrant på containrar som rengjorts med gas att de bör hanteras med försiktighet. Det är dyrare att transportera en gasad container än en ogasad, och för att spara pengar transporteras många gasade containrar utan den föreskrivna märkningen att de bör hanteras varsamt. I det här fallen går arbetstagarna direkt efter ankomsten in i containrarna för att lasta ur dem utan någon som helst skyddsutrustning. Eftersom metylbromid är osynlig och saknar lukt kan den giftiga gasen få förödande konsekvenser för arbetstagarna som är helt omedvetna om den. Följaktligen kontamineras ett allt större antal hamnarbetare av den mycket giftiga gasen metylbromid och får livslånga skador. Eftersom det finns alternativ till rengöring med metylbromid skulle ett förbud mot rengöring av containrar med gas väl kunna ingå i de framtida ramarna för hållbara kontrollåtgärder i syfte att tidigt upptäcka invaderande arter.
3.1.9.1

EESK uppmanar därför kommissionen att definiera det tidsdelade boendets rättsliga karaktär, antingen det rör sig om en sakrätt (in rem) eller en personlig rätt med bindande karaktär (rätten till en tjänst), med de följder för de tillämpliga principerna i Bryssel-förordningen och Rom I-förordningen som detta innebär. Utan en sådan definition kommer man inte att uppnå den mycket eftersträvade harmoniseringen och konsumenternas och näringsidkarnas förtroende. I EESK:s ovannämnda yttrande (28) har kommittén redan bidragit till denna definition genom att påpeka att avtal om tidsdelat boende är en sakrätt (in rem) eller en personlig rättighet (in personam). Det handlar inte om ett hyresförhållande eftersom sådana inte medför någon överlåtelse. Den överlåtna rättigheten är tillämplig på ett odelbart objekt – en odelbar lägenhet – och antar (eller kan anta) karaktären av en äganderätt.
6.4

Mot bakgrund av den stora variationen i de enskilda medlemsstaterna när det gäller barnomsorgen för barn under tre år rekommenderar EESK eftertryckligen att varje medlemsstat ställer upp konkreta kvantitativa mål för barnomsorgen för barn under tre år. För att föräldrarna skall kunna förena familje- och yrkesliv bör det senast 2010 finnas plats inom barndagvården eller hos en kvalificerad dagmamma för 33 % av alla barn under tre år.
3.11

Kommissionen anser att jordbruket kan ha en positiv effekt på markens tillstånd om det är ekologiskt, extensivt eller om det är en integrerad markförvaltning. Detta är ett något förenklat synsätt. Allt beror på med vilken kunskap och tillämpad teknik marken sköts. Jordbruksmark för livsmedelsproduktion innebär per definition att naturlig mark har tagits i anspråk för odling. Det innebär i sin tur att en viss påverkan är oundviklig, och måste således accepteras, om livsmedel skall kunna produceras. Effekterna på jordbruksmarken är beroende av årsmån och klimat, men det betyder däremot inte att näringsämnen, erosion, minskat humuslager etc. skall accepteras. En normal jordbruksdrift, med den kunskap vi har idag, kan snarare bidra till att behålla och öka markens kvalitet. Få företagare har ett så långsiktigt perspektiv på både investeringar och markens skötsel som just jord- och skogsbrukare. Denna stora medvetenhet hos lantbrukarna om markskyddet bör kompletteras och understödjas genom både rådgivningssystem och frivilliga åtgärder och incitament.
4.6.1

Ett av huvudresultaten av nyligen genomförda undersökningar i Efin-rapporten (European Framework for Inland Navigation) under rubriken ”Den institutionella ramen för den inre sjöfarten i hela Europa” och i Pine-rapporten (Prospects of Inland Navigation in an Enlarged Europe), som utförts på uppdrag av Europeiska kommissionen, har visat att effekterna på politisk nivå av transport på inre vattenvägar är jämförelsevis begränsade och hanteringen av dess strategiska policy otillräcklig. Därför har EESK nyligen utarbetat ett initiativyttrande om den institutionella ramen för transport på inre vattenvägar i Europa. För korthetens skull hänvisar vi här till detta yttrande.
4.11.2

De tidsgränser som anges i artiklarna 60 och 61 på en bankdag (accepttidpunkten plus 1 bankdag) är måhända för ambitiösa i dagens läge. Enligt det europeiska direktivet om överföringar är normaltiden för gränsöverskridande betalningar 6 bankdagar (accepttidpunkten plus 5 bankdagar plus 1 dags krediteringsfrist = 5 dagars frist för betalarens tillhandahållare av betaltjänster för kreditering hos betalningsmottagarens betaltjänstföretag plus 1 dags frist för betaltjänstföretagets kreditering av betalningsmottagaren), men det går att göra avsteg från denna regel. En lång rad regionala och mindre tillhandahållare av betaltjänster hävdar att de inte kan klara detta. Den planerade (maximala) tidsfrist för genomförandet (1 dag för betalarens tillhandahållare för att kreditera betalningsmottagaren) skulle vara en sjättedel av den tid som tillåtits hittills. Enligt betaltjänstföretagens utsago skulle också det tekniska genomförandet vara förknippat med oproportionerligt höga kostnader och oundvikligen medföra prisökningar på betalningar. Den europeiska kreditmarknaden har gjort ett frivilligt åtagande (”Credeurokonventionen”) avseende betalningar i euro: Transaktionstiden fastställs till maximalt tre bankdagar, och tiden för betalningar i andra europeiska valutor sätts till normalt tre bankdagar.
6.5.1

Vid FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling i Johannesburg profilerade sig EU som en dynamisk och resultatinriktad deltagare. Lanseringen av nya insatser såsom vatten- och energiinitiativen (Coalition of the Willing) gav EU betydande goodwill.
3.18

Att åldersgruppen utvidgas till att omfatta deltagare mellan 13 och 30 år är ett viktigt steg framåt och i linje med kommitténs tidigare rekommendationer. Det innebär att man tar med en stor del av befolkningen, eftersom antalet potentiella deltagare uppgår till 75 miljoner. Man skulle kunna genomföra en studie som gav möjlighet att på ett bättre sätt ringa in denna åldersgrupp (som visserligen är heterogen men som historiskt sett präglas av en aldrig tidigare skådad enhetlighet) för att på ett bättre sätt stödja ungdomsprogrammet i unionen, i synnerhet om detta strävar efter att följa högnivågruppens rekommendationer om att utveckla en socialpolitik som syftar till att förändra pakten mellan generationerna. Vi vill emellertid upprepa vårt förslag att sänka åldersgränsen för deltagande i utbytesverksamheten till 11 år. Det handlar visserligen då mer om barn än om ungdomar, men vi menar att man på ett särskilt sätt tillägnar sig värderingar som lärs in och överförs tidigt. Deltagandet skall alltid ske under ordnade former och aldrig på individuell basis.
2.5.

EESK ser ett samarbete med Interpol (181 länder) via ASF-systemet (Automated Search Facility) och Europol som en möjlig lösning. Det vore tillräckligt om den information som läggs in i SIS samtidigt registrerades i de två andra systemen. Det är avgörande att informationen förs in snabbt i systemen, särskilt när det gäller SIS, eftersom fordonen mycket snabbt förs bort från EU:s rättsskipningsområde.
3.1

EESK noterar att den genomsnittliga volymen av förpackningsavfall som produceras i de anslutande staterna är 87 kg per capita, vilket kan jämföras med 169 kg per capita i de nuvarande medlemsstaterna. Även om förpackningskonsumtionen kan väntas öka i de anslutande staterna under påverkan av inre marknaden, vill EESK förespråka att alla insatser görs för att minimera förpackningsproduktionen vid källan, om detta är förenligt med kraven på säkerhet och hygien.