[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 15.12.2006

KOM(2006) 755 slutlig

2006/0256 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om ändring av förordning (EG) nr 1784/2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. INLEDNING

2005 uppgick den totala produktionen av spannmål världen över till 1 599 miljoner ton, vilket innebär att den låg något under konsumtionen på 1 614 miljoner ton. Konsumtionen och produktionen av majs ökade med 693 respektive 699 miljoner ton. Den totala produktionen och konsumtionen av spannmål i världen utgörs nästan till hälften av majs. Majs ingår i en mängd livsmedel och industriprodukter, men används fortfarande huvudsakligen som djurfoder. Användningen av majs som råmaterial vid produktion av bioetanol ökar snabbt, särskilt i Förenta staterna.

Under regleringsåret 2005/2006 odlades majs på mer än sex miljoner hektar i EU, vilket motsvarar nästan 12 % av den sammanlagda spannmålsarealen. Produktionen uppgick till nästan 50 miljoner ton, varav två tredjedelar odlades i Frankrike (28 %), Italien (20 %) och Ungern (18 %). I EU-27 kommer Rumänien med 17 % av den totala EU-produktionen att få en ledande ställning som majsproducent, endast överträffad av Frankrike.

På medellång sikt kommer spannmålssektorn inom EU att utvecklas på följande sätt:

- ökad internationell konkurrens till följd av liberaliseringen av den internationella handeln;

- utvecklingen av produktionen av biobränsle. 2004 användes inom EU omkring 1,2 miljoner ton spannmål till produktion av bioetanol, vilket motsvarar 0,4 % av den sammanlagda skörden i EU-25. Användningen av spannmål till produktion av biobränsle ökar i snabb takt i gemenskapen, men det tar tid att få igång nya bearbetningsanläggningar;

- i och med Rumäniens och Bulgariens anslutning kommer den rådande inhemska obalansen på spannmålsmarknaden att öka på grund av höga interna transportkostnader.

2. EU:S INTERVENTIONSSYSTEM FÖR SPANNMÅL

EU:s interventionssystem för spannmål omfattar ett enhetligt minimipris på 101,31 euro/ton[1], för alla viktiga spannmål i unionen[2]. I de flesta medlemsstaterna ligger marknadspriset normalt sett över detta inköpspris och interventionserbjudandena är begränsade, vilket gör att lagren i regel hålls på hanterbara nivåer. I de sydliga medlemsstaterna är konsumtionen högre än produktionen, vilket gör att rådande marknadspriser ofta är högre och praktiskt taget ingen spannmål bjuds ut till intervention.

Det nuvarande interventionspriset är emellertid attraktivt i de regioner i gemenskapen där produktionskostnaderna är låga. Dessa regioner ligger långt från områdena med stor konsumtion och aktörerna står i allmänhet inför höga transportkostnader och logistiska svårigheter. I dessa regioner fungerar EU:s system för interventionsuppköp inte längre som säkerhetsnät, utan har kommit att fungera som faktisk avsättningsmöjlighet som en del av skörden systematiskt går till. Till följd därav är spannmålspriserna höga i underskottsregionerna, medan stora mängder spannmål köps in till intervention i överskottsregionerna.

Vid utgången av skördeåret 2003/2004 hade de sammanlagda interventionslagren i EU-25 nått den lägsta nivån någonsin på 3,6 miljoner ton. Till följd av den stora skörden 2004/05 (mer än 285 miljoner ton) ökade lagren snabbt till 15,5 miljoner ton, trots att flera åtgärder vidtogs på den inre marknaden och världsmarknaden för att minska lagren. Vid utgången av regleringsåret 2005/2006 märks endast en svag tendens till minskade lager (14 miljoner ton), trots att skörden minskade betydligt (253 miljoner ton).

Anslutningen av Bulgarien och Rumänien kommer troligtvis att förvärra situationen. I dessa länder är villkoren för spannmålsproduktion idealiska och produktionskostnaderna låga, vilket innebär att det nuvarande interventionspriset kommer att vara ytterligt attraktivt för producenterna där. Visserligen har både Bulgarien och Rumänien kusthamnar, men infrastrukturen för transporter i inlandet från odlingsområdena till hamnarna är i allmänhet underutvecklad, och systematisk avsättning av större mängder spannmål i interventionslager kan därmed vara ett lönsamt alternativ för aktörerna.

3. PROBLEM I SAMBAND MED INTERVENTION FÖR MAJS

Tidigare har EU varit nettoimportör av majs, och vid utgången av regleringsåret 2003/2004 fanns det – precis som sedan många år tillbaka – inga interventionslager med majs. Sedan dess har majsen emellertid utvecklats till ett stort problem i interventionssystemet.

I slutet av regleringsåret 2004/2005 innehöll interventionslagren i EU-25 totalt 2,8 miljoner ton majs. Ett år senare nådde den totala mängden en rekordnivå på 5,6 miljoner ton, och därmed 40 % av de sammanlagda interventionslagren; detta trots att majsskörden i gemenskapen var 5 miljoner ton mindre än året före. Regioner som före anslutningen exporterade majs till den internationella marknaden erbjuder nu en större del av sin skörd till intervention. Den största delen (93 %) av interventionslagren av majs finns för närvarande i Ungern.

Alla tecken tyder på att andelen majs i interventionslager kommer att fortsätta att öka och vid utgången av det nuvarande regleringsåret – efter en majsskörd jämförbar med förra regleringsåret – kommer mer än 2/3 av de sammanlagda interventionslagren att bestå av majs. Kommissionens uppskattningar visar att de offentliga lagren av majs 2013 skulle kunna uppgå till 15,6 miljoner ton, om inga ändringar görs i dagens interventionssystem.

Det finns bara begränsade avsättningsmöjligheter för de snabbt växande interventionslagren med majs. De internationella priserna är lägre för majs än för andra viktiga spannmål och återförsäljning på den internationella marknaden skulle innebära höga kostnader. Å andra sidan försvåras avsättningen av interventionslagren på den inre marknaden av höga transportkostnader mellan överskottsregioner och underskottsregioner och dessutom kan den leda till störningar på den inre marknaden, som redan präglas av dåligt flöde.

Tekniskt sett för långtidslagring av majs med sig problem som inte uppkommer för annan spannmål, t.ex. vete och korn. Majs lämpar sig inte för interventionslagring och långtidslagring. Under lagringen kan kvaliteten på majsen försämras snabbt, något som kan leda till en biologisk försämring av kornen och till spridning av olika svampar och skadedjur. Till de kritiska delarna i denna process hör högsta fuktighetsinnehåll vid inköp och brutna och överhettade korn.

Kommissionen har nyligen antagit striktare interventionskriterier för att säkerställa att den majs som köps upp till intervention är bättre lämpad för långtidslagring. Det innebär att högsta tillåtna vattenhalt är 13,5 % och högsta andel brutna och överhettade korn är 5 % respektive 0,5 %. Detta utgör emellertid inte någon definitiv lösning på problemet, eftersom det inte förhindrar att interventionslagren för majs ökar i framtiden.

4. FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER

EU:s interventionssystem för spannmål måste omedelbart anpassas när det gäller majs, eftersom jordbrukarna i vissa regioner i gemenskapen annars kommer att fortsätta att odla denna spannmål för intervention och de allmänna lagren inte kommer att sluta växa. Enligt grunderna i 2003 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken bör jordbrukarna fatta sina beslut utifrån marknadssignaler, däribland efterfrågan från privata aktörer. Denna princip gäller även spannmålsproducenter i områden med överskott av majs – de bör producera för att tillgodose marknaden, inte för offentligt uppköp.

Kommissionen är av den uppfattningen att interventionsuppköpen av majs måste upphöra från och med regleringsåret 2007/2008. Det skulle göra det möjligt för EU:s spannmålsmarknad att nå en ny balans och för interventionsköpen av spannmål att återfå sin roll som säkerhetsnät. Spannmålsproducenter över hela gemenskapen kommer även fortsättningsvis att kunna dra fördel av ett interventionssystem för viktiga spannmål, däribland vete och korn. När det gäller råg, som från och med 2003 inte längre köps upp för intervention, har marknaden blivit mer dynamisk, med en mer marknadsorienterad produktion och bättre priser för jordbrukarna.

Majs sås endast på våren. Detta förslag kommer därför vid en bra tidpunkt för jordbrukarna som måste fatta sina beslut inför majssådden 2007.

Som komplement till detta förslag kommer kommissionen utan dröjsmål att lämna över ett förslag till rådet om en tillfällig ändring av EGFJ:s finansieringsvillkor för medlemsstaternas utgifter för offentlig lagring. Denna åtgärd kommer lätta den ekonomiska bördan under 2007 och 2008 när det gäller ytterligare utgifter för offentlig lagring, som medlemsstaterna ådragit sig till en mycket hög inhemsk ränta. Kommissionen anser att förslaget om att utesluta majs från interventionsordningen och förslaget om temporära ekonomiska lättnader hänger samman och bör antas samtidigt av rådet.

5. DE FÖRESLAGNA ÅTGÄRDERNAS EFFEKTER

När den föreslagna reformen väl har trätt i kraft kommer priset för majsodlarna i de centraleuropeiska överskottsregionerna inte att ändras i någon större utsträckning, eftersom det redan nu är en stor skillnad mellan interventionspriset och det pris som jordbrukarna i dessa regioner faktiskt får ut. Till följd av detta väntas förslaget inte leda till någon betydande minskning av majsproduktionen i gemenskapen.

Genomförandet av detta förslag skulle bidra till att öka integrationen på EU:s spannmålsmarknad. Den majs som odlas i de centraleuropeiska överskottsregionerna kommer åter att bli konkurrenskraftig både på den inre marknaden och på världsmarknaden, dit den, precis som tidigare, kommer att exporteras utan stöd. Förslaget skulle dessutom öka konkurrenskraften hos gris- och fjäderfäproduktionen i dessa regioner genom att kostnaden för foder skulle minska, vilket skulle gynna den ekonomiska utvecklingen i de aktuella områdena.

Den totala nivån på interventionslagren skulle minska betydligt. Samtidigt som den totala volymen 2013 skulle uppgå till 18,9 miljoner ton ( varav 15,6 miljoner ton majs) om det nuvarande systemet upprätthölls, skulle den uppgå till endast 10 miljoner ton om interventionsköpen av majs upphörde. Dessutom skulle lagren uteslutande bestå av spannmål som lämpar sig för långtidslagring (vete och korn) och de skulle med största säkerhet vara bättre belägna för handel.

6. BUDGETKONSEKVENSER

Under budgetåret 2005 belastade utgifterna för den offentliga lagringen av spannmål EU:s budget med 442 miljoner euro. För 2006 väntas utgifter på omkring 350 miljoner euro och i ändringsskrivelsen till utkastet till budgetförslag anges det att 316 miljoner euro behövs för spannmålsintervention 2007, varav 136,9 miljoner euro bara för majs.

Om ingen förändring sker kommer den allmänna lagringen av spannmål att kosta mer än 300 miljoner euro varje år, medan detta förslag skulle medföra besparingar på totalt 617,8 miljoner euro under tiden 2008–2014. De årliga utgifterna skulle från och med budgetåret 2008 ligga under 300 miljoner euro och från och med 2012 ligga under 200 miljoner euro.

7. FÖRENKLINGAR

Genom att spannmålsinterventionen förenklas och blir mer effektiv kan detta förslag också ses som en ytterligare förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken.

2006/0256 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om ändring av förordning (EG) nr 1784/2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37.2 tredje stycket,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

(1) Den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål, som fastställs i rådets förordning (EG) nr 1784/2003[3], omfattar ett interventionssystem för den inre marknaden, vars syfte är att stabilisera marknaderna och säkerställa en skälig levnadsstandard för jordbrukarna i spannmålssektorn.

(2) Tillämpningen av detta system har under de två senaste regleringsåren lett till interventionslagring av stora mängder majs, som det är särskilt svårt att avsätta både på den inre marknaden och på världsmarknaden på grund av dessa lagers belägenhet. Majs är dessutom en spannmål som det är svårt att bevara och som det blir svårare att avsätta ju längre den har varit lagrad eftersom kvaliteten gradvis försämras.

(3) Det har dessutom visat sig att interventionssystemet, så som det har använts de senaste två regleringsåren, inte längre kan uppfylla de fastställda målen, framför allt när det gäller situationen för majsproducenterna i vissa regioner i gemenskapen. Interventionssystemet har i dessa regioner kommit att fungera som ett alternativ till direkt avsättning av produkterna på marknaden, eftersom det pris som producenterna faktiskt har fått för sin majs ofta har legat under interventionspriset.

(4) Under dessa omständigheter spelar interventionssystemet när det gäller majs därför inte längre den roll som ursprungligen avsågs, och dessutom förhindrar det att produktionen anpassas till marknadens behov.

(5) Om interventionssystemet bibehålls i sin nuvarande form finns det risk för att interventionslagren av majs ökar på nytt, utan att systemet kommer de berörda producenterna till godo.

(6) Lämpliga åtgärder bör därför antas för att säkerställa att gemenskapsmarknaden för spannmål fungerar effektivt. Mot bakgrund av detta och de möjligheter som producenterna har att avsätta sitt spannmål på marknaden, förefaller den lämpligaste åtgärden vara att utesluta majs från det interventionssystem som fastställs i förordning (EG) nr 1784/2003.

(7) Förordning (EG) nr 1784/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1784/2003 skall ändras på följande sätt:

1. I artikel 4.1 skall andra stycket ersättas med följande:

”Det interventionspris som gäller för sorghum i maj skall fortsätta att gälla i juli, augusti och september samma år.”

2. Artikel 5.1 skall ersättas med följande:

”1. De interventionsorgan som utses av medlemsstaterna skall köpa in det vete, durumvete, korn och sorghum som erbjuds dem och har skördats i gemenskapen, förutsatt att erbjudandena uppfyller de fastställda villkoren, särskilt när det gäller kvalitet och kvantitet.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Den skall tillämpas från och med regleringsåret 2007/2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Bryssel den …

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT |

1. | BERÖRD BUDGETRUBRIK (nomenklatur 2007): 05 02 01 02 | ANSLAG LR 2007: 316 miljoner euro |

2. | ÅTGÄRDENS BETECKNING: Rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål |

3. | RÄTTSLIG GRUND: Artikel 37 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen |

4. | ÅTGÄRDENS SYFTE: Att utesluta majs från det interventionssystem som fastställs i rådets förordning (EG) nr 1784/2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål |

5. | BUDGETKONSEKVENSER: | 12-MÅNADERS-PERIOD (miljoner euro) | BUDGETÅRET 2007 (miljoner euro) | BUDGETÅRET 2008 (miljoner euro) |

5.0 | UTGIFTER – SOM BELASTAR GEMENSKAPENS BUDGET (BIDRAG/STÖD) – NATIONELLA MYNDIGHETER – ÖVRIGA | – | – 35,1 |

5.1 | INTÄKTER – GEMENSKAPENS EGNA MEDEL (AVGIFTER/TULLAR) – NATIONELLA | – | – |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |

5.0.1 | BERÄKNADE UTGIFTER | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 |

5.1.1 | BERÄKNADE INKOMSTER |

5.2 | BERÄKNINGSMETOD: Se bilagan |

6.0 | KAN PROJEKTET FINANSIERAS MED DE MEDEL SOM ANSLAGITS UNDER DET BERÖRDA KAPITLET I BUDGETEN FÖR INNEVARANDE ÅR? | JA NEJ |

6.1 | KAN PROJEKTET FINANSIERAS GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I BUDGETEN FÖR INNEVARANDE ÅR? | JA NEJ |

6.2 | KOMMER DET ATT BEHÖVAS EN TILLÄGGSBUDGET? | JA NEJ |

6.3 | KOMMER DET ATT BEHÖVAS ANSLAG I KOMMANDE BUDGETAR? | JA NEJ |

ANMÄRKNINGAR: Detta förslag skulle medföra en samlad besparing på 617,8 miljoner euro under perioden 2008–2014. |

Bilaga

miljoner euro |

1 – Ingen förändring | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Summa |

Total intervention | 323,9 | 326,9 | 313,7 | 304,7 | 314,0 | 315,9 | 337,9 | 2 237,1 |

varav vete | 54,1 | 36,4 | 28,3 | 19,2 | 12,9 | 12,2 | 9,0 | 171,9 |

varav korn | 73,2 | 69,0 | 38,0 | 21,8 | 23,8 | 17,2 | 40,9 | 283,9 |

varav majs | 196,7 | 221,5 | 247,4 | 263,8 | 277,3 | 286,6 | 288,0 | 1 781,3 |

2 – Reform | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Summa |

Total intervention | 287,6 | 267,7 | 257,7 | 226,6 | 188,4 | 181,1 | 174,2 | 1 583,2 |

varav vete | 50,4 | 36,0 | 40,6 | 59,3 | 70,1 | 77,0 | 66,2 | 399,5 |

varav korn | 89,5 | 114,4 | 128,1 | 122,9 | 113,1 | 104,1 | 108,0 | 780,0 |

varav majs | 147,7 | 117,4 | 89,0 | 44,4 | 5,2 | 0,0 | 0,0 | 403,7 |

3 – Förslagets effekt = 2 – 1 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Summa |

Total intervention | –36,4 | –59,2 | –56,0 | –78,2 | –125,6 | –134,8 | –163,8 | –653,9 |

varav vete | –3,7 | –0,5 | 12,3 | 40,1 | 57,2 | 64,8 | 57,2 | 227,6 |

varav korn | 16,2 | 45,5 | 90,1 | 101,2 | 89,3 | 86,9 | 67,0 | 496,2 |

varav majs | –48,9 | –104,2 | –158,4 | –219,4 | –272,1 | –286,6 | –288,0 | –1 377,6 |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Summa |

4 – Ytterligare utgifter – exportbidrag | 1,2 | 1,3 | 15,3 | 10,1 | 5,0 | 2,7 | 0,4 | 36,1 |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Summa |

Konsekvenser totalt=3+4 | –35,1 | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 | –617,8 |

[1] Med månatliga ökningar.

[2] Tillgängligt för vete av brödkvalitet, durumvete, korn, majs och sorgum; ej tillgängligt för fodervete, råg och havre.

[3] EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).