•fr -fr EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 13.11.1997 
KOM(97) 591 sluUig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om införande av en slutgiltig antidumpningstuU på import av sänglinne av bomull 
med ursprung i Egypten, Indien och Pakistan 
(framlagt av kommissionen) 

Motivering 
Ärende: Förslag till rådets förordning (EG) om införande av en slutgiltig 
antidumpningstuU på import av sänglinne av bomull med ursprung i 
Egypten, Indien och Pakistan 
Den 13 september 1996 tillkännagav kommissionen att det skulle inledas ett 
antidumpningsförfarande rörande import av sänglinne av bomull med 
ursprung i Egypten, Indien och Pakistan. 
Kommissionen påbörjade en undersökning och underrättade de parter man 
visste var berörda. Med hänsyn till det stora antalet exporterande tillverkare 
i de berörda länderna och det stora antalet gemenskapstillverkare som 
stödde klagomålet togs ett stickprov av båda dessa grupper. Kommissionen 
sände frågeformulär till de företag som ingick i stickprovet och även till 
andra parter (i synnerhet importörer), för att den skulle kunna få de 
uppgifter som var nödvändiga för undersökningen. 
Kommissionen konstaterade att de importerade produkterna från alla tre 
länderna såldes till dumpade priser, att dessa underskred de priser som togs 
ut av de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet och att de vållade 
gemenskapsindustrin skada. Kommissionen konstaterade också att 
antidumpningsåtgärder låg i gemenskapens intresse, och i juni 1997 
infördes preliminära antidumpningstullar. 
4. De parter som berördes av förfarandet gavs en tidsfrist pä en månad för alt 
lämna synpunkter på de avgöranden som låg till grund för de preliminära 
åtgärderna. 
5. Mot bakgrund av alla erhållna uppgifter och de synpunkter som lämnats 
under förfarandet föreslår kommissionen att slutgiltiga åtgärder införs. 
Vissa justeringar har gjorts av de preliminära tullsatserna, och sänglinne av 
handvävda tyger har undantagits från de slutgiltiga åtgärdernas räckvidd. 
6. Kommissionen föreslår således att rådet antar det bifogade förslaget till 
förordning om införande av slutgiltiga antidumpningstullar pä mellan 2,6 % 
och 24,7 % för import från Indien, mellan 0 % och 6,7 % för import från 
Pakistan och mellan 8,7 % och 13,5 % för import från Egypten. 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr ... /97 
av den... 
om införande av en slutgiltig antidumpningstuU på import av sänglinne av bomull 
med ursprung i Egypten, Indien och Pakistan 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om 
skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska 
gemenskapen', ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 av den 2 december 19962, 
särskilt artiklarna 9.4 och 10.2 i denna, 
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med 
rådgivande kommittén, och 
med beaktande av följande: 
' EGTnrL56,6.3.1996, s. I. 
2 EGTnrL317,6.12.1996,s. 1. 
A. FÖRFARANDE 
1. Genom förordning (EG) nr 1069/973 (nedan kallad "förordningen om 
preliminär tull") införde kommissionen en preliminär antidumpningstuU pä 
import till gemenskapen av sänglinne av bomull enligt KN-nummer 6302 21 
00, 6302 22 90, 6302 31 10, 6302 31 90 och 6302 32 90 med ursprung i 
Egypten, Indien och Pakistan. 
2. Efter införandet av den preliminära antidumpningstullen lämnade några 
berörda parter skriftliga synpunkter. De parter som så begärde gavs möjlighet 
att höras av kommissionen. Parterna underrättades om de viktigaste 
omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att 
rekommendera ett införande av slutgiltiga antidumpningstullar och ett 
slutgiltigt uttag, på dessa tullars nivå, av de belopp för vilka säkerhet ställts i 
form av preliminära tullar. Parterna beviljades även en period inom vilken de 
kunde lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter. 
3. De berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter granskades och 
beaktades vid de slutgiltiga avgörandena i de fall det ansågs lämpligt. 
EGTnrL 156, 13.6.1997, s. 
B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN 
PRODUKT 
1. Begäran om att vissa produkttyper bör undantas från förfarandet 
4. Efter utlämnandet av de preliminära avgörandena mottog kommissionen flera 
ansökningar om att vissa produkttyper skulle undantas från förfarandet. 
- Några parter upprepade sin begäran om att seersucker, en typ av sänglinne 
som tillverkas med hjälp av kemikalier, skulle undantas från förfarandet 
eftersom denna typ enligt uppgift inte längre tillverkades i gemenskapen. 
- Några parter upprepade sin begäran om att blekt sänglinne avsett att 
användas i inrättningar (dvs. sjukhus, hotell, osv.) skulle undantas från 
förfarandet. En part begärde också att färgat sänglinne avsett att användas 
i inrättningar skulle undantas från förfarandet. Till stöd för begäran 
hävdade parterna att de inrättningar som skulle använda produkten krävde 
en särskild kvalitet på sänglinnet i fråga, nämligen att produkten 
tillverkats av tyger med särskilt kraftiga bindningar, samt att dessa tyger 
inte tillverkades i gemenskapen. 
- En begäran mottogs också om att från förfarandet undanta produkter 
tillverkade av tyger som vävts på vävstolar som drivs enbart för hand eller 
med foten (handvävt sänglinne). 
Eftersom inga nya argument avseende seersucker lades fram till stöd för 
begäran efter införandet av de preliminära åtgärderna, kunde begäran inte 
godtas, trots att gemenskapsindustrin inte tillverkade identiska produkter. 
Därför drogs slutsatsen att denna produkttyp borde omfattas av förfarandet 
eftersom den hade tillräckligt många fysiska egenskaper och 
användningsområden gemensamt med andra typer av sänglinne för att de 
skulle kunna anses vara konkurrerande produkter. 
Vad gäller begäran om att från förfarandet undanta vissa typer av sänglinne 
som är avsedda att användas av inrättningar, i synnerhet produkter med 
bindningar som överskrider en viss vikt, konstaterades att sänglinne med 
kraftiga bindningar tillverkades i gemenskapen (särskilt, men inte enbart, en 
specifik typ som kallas flanell)..Dessutom kunde en tydlig skiljelinje inte 
fastställas mellan sänglinne som tillverkades och såldes i gemenskapen för att 
användas av inrättningar eller privatpersoner och de importerade typerna; alla 
typer delade tillräckligt många fysiska egenskaper, funktioner och 
användningsområden för att betraktas som likadana produkter. 
Begäran om att från förfarandet undanta sänglinne avsett att användas av 
inrättningar kunde således inte godtas, och de undersökningsresultat och 
slutsatser som kommissionen redovisar i punkt 13 i ingressen i förordningen 
om preliminär tull bekräftas. 
7. I fråga om begäran att från förfarandet undanta produkter från handvävstolar 
konstaterades, förutom att olika tillverkningsmetoder inte i sig själva var 
relevanta för definitionen av den likadana produkten, att produkter frän 
handvävstolar hade fysiska egenskaper som skilde sig frän andra 
sänglinnetypers, särskilt på grund av en mindre regelbunden och lösare 
bindning. Denna skillnad medförde att konsumenterna hade en annorlunda 
uppfattning om produkter från handvävstolar, vilken stärktes av att dessa 
produkter ofta såldes via särskilda försäljningskanaler, t.ex. 
välgörenhetsbutiker, som inte var tillgängliga för gemenskapens tillverkare. 
Följaktligen drogs slutsatsen att produkter från handvävstolar bör undantas 
från förfarandet och således omfattas av tullbefrielse om de åtföljs av ett 
intyg som visar att de tillverkats med hjälp av en handvävstol (se bilaga II till 
denna förordning), vilket utfärdats av exportlandets relevanta myndigheter. 
2. Likadan produkt 
8. Efter utlämnandet av de preliminära avgörandena upprepade några parter sitt 
påstående från det preliminära skedet att det fanns sådana skillnader mellan 
allt importerat sänglinne och allt gemenskapstillverkat sänglinne att de inte 
kunde betraktas som likadana produkter enligt artikel 1.4 i rådets förordning 
(EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen"). Kommissionen 
övervägde dessa påståenden men konstaterade att de inte kunde godtas på 
grund av de skäl som redan angivits i punkt 14 i ingressen i förordningen om 
preliminär tull. 
3. Slutsats 
Av de slutsatser som anges i punkt 10 i ingressen i förordningen om 
preliminär tull, ändrade enligt ovan vad gäller produkter från handvävstolar, 
följer att den produkt som är föremål för undersökning är sänglinne av 
bomull, som är ren eller blandad med konstfibrer eller lin, blekt, färgad eller 
tryckt. Den inkluderar, men är inte begränsad till, lakan, påslakan och 
örngott. 
Sänglinne av endast konstfibrer och sänglinne där lin är det dominerande 
materialet omfattas inte av detta förfarande. Sänglinne av handvävda tyger 
omfattas inte heller av detta förfarande. 
På grundval av ovannämnda undantag och klargörande av 
produktomfattningen klassificeras sänglinne som omfattas av detta förfarande 
enligt KN-nummer ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 10, ex 6302 31 
90 och ex 6302 32 90. 
Om inte annat följer av det ovanstående och i avsaknad av ytterligare 
argument bekräftas de slutsatser som anges i punkterna 10 och 14 i ingressen 
i förordningen om preliminär tull rörande definitionen av produkten samt den 
likadana produkten. 
C. EXPORTERANDE TILLVERKARE I DE BERÖRDA LÄNDERNA 
1. Begäran om status som samarbetsvilliga parter 
10. Ett flertal exporterande tillverkare i de berörda länderna gav sig till känna 
och begärde status som samarbetsvilliga parter först efter det att urvalet gjorts 
av de exportörer som skulle ingå i stickprovet, och i många fall även efter 
utlämnandet av de preliminära undersökningsresultaten till de 
samarbetsvilliga parterna. 
11. Med tanke på att ingen av dessa exporterande tillverkare gav sig till känna 
eller tillhandahöll de uppgifter som ansågs nödvändiga för undersökningen 
inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande av 
förfarandet4, bör status som samarbetsvilliga parter inte beviljas, eftersom ett 
sådant beviljande skulle medföra diskriminering mot andra parter som 
•beslutade att samarbeta redan när undersökningen inleddes. 
2. Nya exportörer 
12. Efter antagandet av de preliminära åtgärderna gav sig ett flertal exportörer i 
de berörda länderna till känna, ofta i ett mycket sent skede i undersökningen, 
och begärde status som ny exportör. Några av dem kunde på ett för 
kommissionen tillfredsställande sätt visa att de inte exporterade den berörda 
produkten till gemenskapen under undersökningsperioden, att de började 
exportera till gemenskapen efter denna period eller att de genom avtal gjort 
ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till 
gemenskapen, samt att de inte var närstående någon av de exporterande 
tillverkarna i de respektive exportländer som omfattas av 
antidumpningsåtgärder rörande den berörda produkten. Följaktligen ansågs 
dessa exporterande tillverkare vara nya exportörer och borde således få 
samma behandling, i fråga om slutgiltiga åtgärder, som de samarbetsvilliga 
exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet, dvs. tillämpning av en 
antidumpningstuU beräknad enligt artikel 9.6 i grundförordningen. 
EGTnrC266, 13.9.1996, s. 2. 
13. Samma behandling bör ges varje ny exporterande tillverkare som efter 
antagandet av slutgiltiga åtgärder på ett för kommissionen tillfredsställande 
sätt kan visa att företaget uppfyller ovannämnda kriterier. 
D. DUMPNING 
1. Normal värde 
a) Metod for konstruering av normalvärde 
14. Tre egyptiska exporterande tillverkare hävdade att om försäljningen på den 
inhemska marknaden inte ansågs vara representativ vid beräkningen av vinst, 
borde den heller inte anses vara representativ vid beräkningen av 
försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. 
Det faktum att en del av eller hela den inhemska försäljningen av den 
likadana produkten visar sig vara förlustbringande medför inte i sig själv att 
de relaterade försäljnings- och administrationskostnaderna och andra 
allmänna kostnaderna blir irrelevanta för konstrueringen av normalvärde, om 
denna försäljning är tillräckligt stor i förhållande till försäljningen på export 
till gemenskapen av den produkt som är föremål för undersökning. 
b) Tillverkningskostnader 
15. Som det redan förklarats i punkt 36 i ingressen i förordningen om preliminär 
tull hävdade två pakistanska exporterande tillverkare att på grund av 
exceptionella omständigheter till följd av svåra inre oroligheter i Karachi 
under undersökningsperioden borde kostnader som hänförs till "outnyttjad 
kapacitet" inte tas med i beräkningen av det konstruerade normalvärdet. Efter 
införandet av de preliminära åtgärderna upprepade dessa företag sin begäran 
och lämnade på nytt in den beräkning de gjort av de berörda kostnaderna för 
outnyttjad kapacitet. 
I enlighet med ett utdrag av den internationellt accepterade 
redovisningsnormen nr 2 (IAS-2), som ett av de berörda företagen refererade 
till, skall icke-fördelade indirekta kostnader betraktas som en kostnad för den 
period under vilken de uppkommer, även om det belopp för fasta indirekta 
kostnader som fördelats på varje tillverkningsenhet inte skall höjas till följd 
av låg till verknings volym eller outnyttjade anläggningar. Med andra ord skall 
alla kostnader som uppkommit under en viss period helt inkluderas i den 
totala produktionskostnaden för samma period (tillverkningskostnader plus 
försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader), 
oavsett om kostnaderna för outnyttjad kapacitet klassificeras som fasta 
indirekta kostnader inbegripna i tillverkningskostnaderna eller som en del av 
försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna 
kostnaderna. Följaktligen kunde denna begäran inte godtas eftersom den 
totala produktionskostnad som användes för beräkningen av det konstruerade 
normalvärdet inkluderade både tillverkningskostnader och försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmänna kostnader. 
16. En pakistansk exporterande tillverkare gjorde gällande att de kostnader för 
utgångsmaterial (grå väv) som företaget rapporterat som 
tillverkningskostnader inbegrep vissa försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Vid beräkningen av 
det konstruerade normalvärdet för detta företag borde således de berörda 
försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna 
kostnaderna ha dragits av från produktionskostnaden för att undvika 
dubblering vid beräkningen av försäljnings- och administrationskostnader 
och andra allmänna kostnader. Efter granskning av företagets uppgifter 
godtog kommissionen denna begäran och ändrade beräkningen av dumpning 
i enlighet därmed. 
c) Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader 
17. En egyptisk exporterande tillverkare ifrågasatte att höga 
finansieringskostnader, som påstods vara exceptionella, hade inkluderats i 
beräkningen av det konstruerade normalvärdet. Företaget hävdade att dessa 
höga finansieringskostnader hade åsamkats två statsägda företag vid 
förlustbringande inhemsk försäljning av den likadana produkten och således 
inte borde användas för beräkningen av ett konstruerat normal värde för 
privata företag, och att ett "skäligt" belopp för försäljnings- och 
administrationskostnader och andra allmänna kostnader i stället borde 
fastställas för detta syfte. Det hävdades även att detta "skäliga" belopp kunde 
baseras på det belopp för försäljnings- och administrationskostnader och 
andra allmänna kostnader som noterades för det tredje undersökta statsägda 
företaget, som hade lönsam inhemsk försäljning av den likadana produkten. 
Det måste nämnas att i de fall alla företag driver verksamhet på en fri 
marknad har det varit genomgående praxis för gemenskapens institutioner att 
i beräkningen av det konstruerade normalvärdet inbegripa alla kostnader, 
inklusive finansieringskostnader, för att tillverka och sälja den berörda 
produkten på den inhemska marknaden, oavsett om dessa kostnader åsamkas 
statsägda eller privata företag. Vidare är genomgående praxis vid 
beräkningen av det konstruerade normalvärdet för företag utan inhemsk 
försäljning att i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen använda de 
vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra 
allmänna kostnader som noterats för alla undersökta företag som har inhemsk 
försäljning av den likadana produkten. Följaktligen bekräftas för företaget i 
fråga den metod som anges i punkt 32 i ingressen i förordningen om 
preliminär tull. 
12 
d) Inhemsk vinstmarginal 
18. Samtliga indiska exporterande tillverkare ifrågasatte att den faktiska 
vinstmarginal som noterats av ett indiskt företag för dess representativa 
lönsamma inhemska försäljning skulle användas för beräkningen av 
normalvärden för övriga indiska företag. De anförde att denna vinstmarginal 
var exceptionellt hög eftersom den i stor utsträckning avsåg inhemsk 
försäljning av märkesprodukter, samt att denna inhemska försäljning inte 
medgav en riktig jämförelse enligt artikel 2.3 i grundförordningen på grund 
av att exporten alltid avsåg produkter som inte var märkesprodukter. Fyra av 
dessa exporterande tillverkare hävdade också att denna vinst inte beräknats 
på grundval av andra exportörers eller tillverkares vägda genomsnittliga 
vinster enligt artikel 2.6 a i grundförordningen, utan endast motsvarar vinsten 
för en exporterande tillverkare. I detta avseende anfördes även att man under 
alla omständigheter inte borde använda högre vinsibelopp än de vinster som 
noterats vid försäljningen i Indien av produkter inom samma allmänna 
produktkategori, om man ville säkerställa att vinstbeloppet var skäligt. 
Det bör noteras att den vinstmarginal som använts vid beräkningen av det 
konstruerade normalvärdet motsvarar den vägda genomsnittliga vinst som 
noterats för det berörda indiska företagets inhemska försäljning av lönsamma 
typer av märkesprodukter och produkter som inte är märkesprodukter, och 
om denna begäran godtas är detta till nackdel för tillverkarna eftersom den 
använda vinstmarginalen är lägre än samma företags vinstmarginal vid dess 
inhemska försäljning av produkter som inte är märkesprodukter. 
13 
Vad gäller användningen av endast ett företags vinstmarginal bör det erinras 
om att undersökningen hade begränsats till ett stickprov av exporterande 
tillverkare enligt artikel 17 i grundförordningen och att det stora flertalet av 
de samarbetsvilliga indiska företagen var exportorienteradc företag utan 
någon inhemsk försäljning av den likadana produkten. Kommissionen valde 
ut fem indiska exporterande tillverkare att ingå i stickprovet, och två av dessa 
uppgav vid tidpunkten för urvalet att de hade inhemsk försäljning av den 
likadana produkten. Undersökningen visade dock att endast en tillverkare 
hade en representativ inhemsk försäljning av den likadana produkten under 
undersökningsperioden, vilket redan angivits i punkt 23 i ingressen i 
förordningen om preliminär tull. Hänvisningen i artikel 2.6 a i 
grundförordningen till vägda genomsnittliga belopp för andra exportörers 
eller tillverkares vinster utesluter inte att detta belopp kan fastställas på 
grundval av ett vägt genomsnitt av en enda exportörs eller tillverkares 
transaktioner eller produkttyper. Således anses det inte motiverat att fastställa 
beloppet för vinst enligt artikel 2.6 b eller c i grundförordningen, vilket 
begärts av de berörda indiska företagen. 
19. En indisk exporterande tillverkare hävdade att dess inhemska lönsamhet 
borde ha beräknats enbart på grundval av de typer av den berörda produkten 
som såldes både på den inhemska marknaden och pä gemenskapens marknad. 
14 
I artikel 2.2 i grundförordningen föreskrivs dock att försäljningen av den 
likadana produkten, avsedd för förbrukning på den inhemska marknaden, 
normalt skall användas för fastställande av normalvärdet, om denna 
försäljning motsvarar minst 5 % av försäljningen till gemenskapen av 
produkten i fråga. Följaktligen användes i tillämpliga fall hela den inhemska 
försäljningen av den likadana produkten, avsedd för förbrukning på den 
inhemska marknaden, för att fastställa den inhemska vinstmarginalen, oavsett 
om särskilda produkttyper också exporterades till gemenskapen. 
Av detta följer att den metod och de avgöranden som beskrivs i punkt 23-36 
i ingressen i förordningen om preliminär tull bör bekräftas. 
2. Exportpris 
20. En pakistansk exporterande tillverkare som sålde en del av sin export till en 
närstående importör baserad i gemenskapen anförde att exportpriset för de 
transaktioner som skett via den närstående importören inte borde konstrueras, 
eftersom de priser som den närstående importören fick betala inte påverkades 
av affärsförhållandet och låg i linje med de priser som icke-närstående 
kunder i gemenskapen fick betala. Således gjordes det gällande att det 
faktiska exportpris som den närstående importören fick betala borde anses 
som tillförlitligt och användas vid beräkningen av dumpning. 
I de fall exportpriset förefaller otillförlitligt på grund av förhållandet eller ett 
kompensationsarrangemang mellan exportören och importören har 
gemenskapens institutioner som genomgående praxis att konstruera 
exportpriset enligt artikel 2.9 i grundförordningen. 1 detta fall visade 
undersökningen att all efterföljande återförsäljning av den närstående 
importören till oberoende köpare skedde med förlust. Detta ansågs tyda på att 
de priser som exportören tog ut av den närstående importören var 
otillförlitliga. Följaktligen bekräftas den metod för fastställande av exportpris 
som anges i punkterna 37 och 38 i ingressen i förordningen om preliminär 
tull. 
15 
3. Jämförelse 
21. En indisk exporterande tillverkare ifrågasatte kommissionens vägran att 
bevilja en justering för handelsled. 
I artikel 2.10 d i grundförordningen föreskrivs att det måste visas att 
exportpriset avser ett annat handelsled än normalvärdet och att olikheten har 
påverkat prisjämförbarheten, vilket visar sig genom konsekventa och tydliga 
olikheter i försäljarens funktioner och priser i de olika handelsleden på 
exportlandets inhemska marknad. I avsaknad av bevis som styrkte 
exportörens uppgifter avvisades därför begäran, vilket redan förklarats i 
punkt 40 i ingressen i förordningen om preliminär tull. 
22. Samma indiska företag bestred också kommissionens vägran att bevilja 
justeringar av normalvärdet för vissa försäljningskostnader. 
Denna begäran avvisades preliminärt eftersom de begärda justeringarna 
överskred de kostnader som inkluderats i det konstruerade normalvärdet. 
Företagets förnyade begäran hade samma brist och kunde således inte godtas. 
Det beslöts dock slutligen att bevilja en justering begränsad till de kostnader 
(t.ex. för provisioner och transport) som kunde identifieras i den fördelning 
av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader 
som lämnats av företaget i dess svar pä kommissionens frågeformulär och 
som kontrollerats under undersökningen och inkluderats i det konstruerade 
normalvärdet. 
23. Detta indiska företag invände också mot kommissionens vägran att bevilja en 
justering av normalvärdet för kreditkostnader. 
Som det förklaras i punkt 44 i ingressen i förordningen om preliminär tull 
måste denna begäran avvisas eftersom leveransen av alla varor som såldes av 
det berörda företaget på den inhemska marknaden alltid ägde rum efter 
betalningen. Eftersom säljaren således inte lät köparen använda eller inneha 
varorna i fråga förrän betalning skett kan det inte anses att säljaren beviljade 
någon kredit. 
24. En pakistansk exporterande tillverkare invände också mot kommissionens 
vägran att bevilja en justering av normalvärdet för kreditkostnader. Efter 
införandet av preliminära åtgärder ombads företaget lämna ytterligare 
uppgifter till stöd för dess begäran. 
Eftersom de lämnade uppgifterna inte motsade utan i stället på ett 
tillfredsställande sätt kompletterade de uppgifter som tidigare kontrollerats av 
kommissionen på plats hos det berörda företaget godtogs denna begäran om 
justering för kreditkostnader, och beräkningarna ändrades i enlighet därmed. 
17 
25. Alla pakistanska exporterande tillverkare ifrågasatte kommissionens 
beräkning av justeringen för importavgifter och tullar som togs tit för den 
likadana produkten, i synnerhet för vissa material som fysiskt ingick i 
produkten när den var avsedd för förbrukning i Pakistan och som enligt 
pakistansk lag återbetalades vid export av den produkt som är föremål för 
undersökning. De hävdade att beloppet för justeringen borde uttryckas i 
procent av produktionskostnaden och att samma procentandel sedan skulle 
dras av från normalvärdet. 
Detta argument förbiser det faktum att en sådan procentandel beräknad på 
grundval av produktionskostnaden bör tillämpas på en lämplig grundval och 
att normalvärdet, som motsvarar ett inhemskt pris, inte kan betraktas som en 
sådan. Följaktligen godtogs inte detta argument. 
26. Ett pakistanskt företag anförde att kommissionen hade underskattat beloppet 
för justeringen för importavgifter och tullar för den likadana produkten vid 
beräkningen av dumpning för några produkttyper. 
Kommissionen gick på nytt igenom beräkningarna och godtog denna begäran 
i tillämpliga fall. 
27. De pakistanska myndigheterna ansåg att den justering för tullrestitution som 
beviljats de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna inte var tillräcklig. De 
medgav att den relevanta pakistanska lagstiftningen endast nämner ett 
begränsat antal importerade material (vissa färger och kemikalier) vilka 
berättigar till återbetalning om den färdiga produkten exporteras, samt att 
kommissionen har beviljat en justering i detta avseende. De gjorde dock 
gällande att pakistanska exportörer som lägger fram bevis för viss export 
också beviljas återbetalning av ett antal andra indirekta skatter och tullar som 
tas ut vid försäljning av den likadana produkten på den inhemska marknaden, 
och de ansåg att denna återbetalning också borde berättiga till justering. 
En justering enligt artikel 2.10 b i grundförordningen förutsätter att det visas 
att det finns en sådan olikhet i fråga om olika faktorer som påverkar prisernas 
jämförbarhet. I detta påvisande ingår att det måste visas att den exporterande 
tillverkaren faktiskt har haft den berörda kostnaden, i detta fall importavgifter 
eller indirekta skatter, för den berörda produkten när den varit avsedd för 
förbrukning i exportlandet och att beloppet inte tagits ut eller återbetalats för 
den produkt som exporterats till gemenskapen. Varken de pakistanska 
exporterande tillverkarna eller de pakistanska myndigheterna kunde visa att 
det fanns ett samband mellan andra betalda indirekta skatter och tullar och de 
belopp som återbetalats. Dessutom kunde de pakistanska myndigheterna inte 
specificera de indirekta skatter eller tullar för vilka den extra återbetalningen 
skulle ha beviljats. Följaktligen godtogs inte denna begäran. 
Av detta följer att såvida annat inte föreskrivs ovan bör de slutsatser som 
dragits i punkt 39-45 i ingressen i förordningen om preliminär tull bekräftas. 
4. Dumpningsmarginaler 
a) Allmän metod 
28. Företrädarna för de indiska och egyptiska samarbetsvilliga exporterande 
tillverkare som inte ingick i stickprovet och således inte undersökts hävdade 
att de dumpningsmarginaler som fastställts för undersökta statsägda företag 
inte borde beaktas vid beräkningen av dumpningsmarginalerna för de privata 
företag som inte undersökts. 
Som förklaras ovan kan kommissionen inte behandla statsägda och privata 
företag på olika sätt när alla företagen driver verksamhet på en fri marknad. 
Följaktligen kan denna begäran inte godtas och de avgöranden som anges i 
punkt 46-48 i ingressen i förordningen om preliminär tull bör bekräftas. 
b) Dumpningsmarginaler för de företag som ingick i stickprovet 
29. Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset enligt den metod som 
användes i förordningen om preliminär tull, i tillämpliga fall efter justeringar 
till följd av de synpunkter som framförts av berörda parter, visade att alla 
undersökta företag bedrev dumpning. Följande slutgiltiga 
dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid 
gemenskapens gräns, fastställdes: 
20 
Indien 
Anglo French Textiles 
The Bombay Dyeing & Manufacturing Co Ltd 
Nowrosjee Wadia & Sons Ltd 
Madhu Industries Ltd 
Madhu International 
Omkar Exports 
Prakash Cotton Mills Ltd 
Egypten 
Damietta Spinning & Weaving Co 
El Nasr Wool and Selected Textiles Co (STIA) 
Orient Linen & Cotton Co 
Stephanie Textile 
Pakistan 
Al-Abid Silk Mills Ltd 
Al Abid Export (Pvt) Ltd 
Al-Karam Textile Mills Ltd 
Fateh Textile Mills Ltd 
Gul Ahmed Textile Mills Ltd 
Excel Textile Mills Ltd 
Mohammad Farooq Textile Mills Ltd 24,7% 
7,7% 
7,7% 
17,0% 
17,0% 
14,2 % 
2,6 %> 
13,5 % 
13,5 % 
13,5 % 
8,7% 
6,7% 
6,7% 
1,3 % (minimal) 
6,3% 
0,1 % (minimal) 
0,1 % (minimal) 
1,8 % (minimal) 
21 
c) Dumpningsmarginal för samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet 
30. Som dumpningsmar^inal för de samarbetsvilliga företag som inte valts ut att 
ingå i stickprovet (se punkterna 17 och 21 i ingressen i förordningen om 
preliminär tull samt punkterna 12 och 13 ovan) fastställdes den 
genomsnittliga dumpningsmarginal som konstaterats för företagen i 
stickprovet, vägd på grundval av deras exportomsättning till gemenskapen. 
Vid beräkningen av denna genomsnittliga dumpningsmarginal bortsågs i 
enlighet med artikel 9.6 i grundförordningen från de marginaler som 
fastställts som minim-ila. Följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta 
i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, fastställdes: 
Indien 11,6 % 
Egypten 13,5 % (för statsägda företag) 
Egypten 13,0 % (för andra företag) 
Pakistan 6,4 % 
I en bilaga till denna förordning anges de företag som är berättigade till dessa 
reducerade satser. 
d) Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga företag 
31. För icke-samarbetsvilliga företag fastställdes en dumpningsmarginal på 
grundval av tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i 
grundförordningen. Eftersom graden av samarbetsvilja var hög ansågs det 
lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga företag 
i varje berört land till samma nivå som den högsta fastställda 
dumpningsmarginalen i varje stickprov eftersom det skulle utgöra en 
belöning av bristande samarbetsvilja att anta att dumpningsmarginalen för de 
exporterande tillverkare som inte givit sig till känna skulle vara lägre än den 
som konstaterats för en samarbetsvillig exporterande tillverkare. 
22 
Följande slutgiltiga dumpningsmarginaier, uttryckta i procent av importpriset 
cif vid gemenskapens gräns, fastställdes: 
Indien 24,7 % 
Egypten 13,5 % 
Pakistan 6,7 % 
E. GEMENSKAPSINDUSTRIN 
1. Definition av gemenskapsindustrin 
32. Exportörer från alla tre exportländer anmärkte att de klagande 
gemenskapstillverkare som utgjorde gemenskapsindustrin endast svarade för 
34 % av gemenskapens totala tillverkning. De hävdade att detta visade att en 
majoritet av sänglinnetillverkarna i gemenskapen inte stödde klagomålet och 
således borde antas inte ha vållats någon skada, och följaktligen var 
gemenskapsindustrin inte representativ för den totala tillverkningen i 
gemenskapen. 
Efter införandet av de preliminära åtgärderna var det dock bara två icke­
klagande gemenskapstillverkare, vilka ursprungligen inte hade lämnat några 
synpunkter till kommissionen på klagomålet, som uttryckte motstånd mot 
tullarna. Dessa två tillverkares sammanlagda tillverkning motsvarade mindre 
än en tredjedel av de klagandes totala tillverkning. De klagande svarade 
således under hela förfarandet för avsevärt mer än 50 % av den sammanlagda 
tillverkningen för de tillverkare som antingen uttryckt stöd för eller motstånd 
mot klagomålet. 
23 
33. Pakistanska exportörer påstod även att kommissionen inte hade gjort en 
korrekt prövning vid fastställandet av huruvida de gemenskapstillverkare 
som också importerade sänglinne från de berörda länderna skulle undantas 
från gemenskapsindustrin (punkt 52-55 i ingressen i förordningen om 
preliminär tull). För klarhetens skull kan det bekräftas att den kontroll som 
avses i punkt 54 i ingressen i förordningen om preliminär tull gick ut på att 
undersöka om sänglinne importerat från de berörda länderna utgjorde 10 % 
av de berörda företagens omsättning av sänglinne, och inte 10 % av 
företagens totala omsättning. Denna kontroll visade, vilket härmed bekräftas, 
att inget av de företag som ingick i stickprovet och som valts ur 
förteckningen över 35 klagande hade en tillräckligt stor import av den 
produkt som berörs av detta förfarande från länderna i fråga för att de skulle 
behöva undantas från definitionen av gemenskapsindustrin. 
2. Slutsats 
34. Följaktligen bekräftas avgörandet om att de 35 klagande företagen svarar föl­
en betydande del av gemenskapens totala tillverkning enligt artikel 5.4 i 
grundförordningen och att de således utgör gemenskapsindustrin enligt 
artikel 4.1 i grundförordningen. 
24 
F. SKADA 
1. Kumulerad bedömning av verkan av den dumpade importen 
35. Pakistanska exportörer anförde att importen från Pakistan inte borde ha 
slagits samman med den från Indien och Egypten vid bedömningen av 
skadan. Till stöd för detta påstående påpekade de att importen från Pakistan 
hade ökat i långsammare takt än importen från de två andra länderna, att det 
genomsnittliga priset för import från Pakistan enligt Eurostat var högre och 
hade ökat samtidigt som de andra priserna hade sjunkit, samt att de 
dumpningsmarginaler som beräknats för Pakistan i genomsnitt var hälften sä 
höga som de marginaler som fastställts för de två andra berörda länderna. 
Dessa argument granskades. Det noterades att importen från Pakistan, även 
om den inte hade ökat lika snabbt som den från Indien och Egypten (särskilt 
på grund av kvotbegränsningar), inte desto mindre hade ökat och var den 
största av de tre exportländernas. Vad gäller Eurostat-uppgifterna om 
genomsnittliga priser bor det erinras om att dessa uppgifter avser ett brett 
sortiment av olika produkter. Hos de pakistanska exportörer som ingick i 
stickprovet observerades att deras produktmix inbegrep en högre andel 
produkter med ett högt värde (t.ex. satäng och andra produkter av finare 
bomullsgarn) än den som noterades för de indiska och egyptiska tillverkare 
som ingick i stickprovet. Följaktligen konstaterades att uppgifterna om 
genomsnittliga priser i hög grad påverkades av olikheter i och förändringar 
av produktmixen, och att dessa uppgifter inte kunde motivera en olikartad 
behandling i den allmänna skadeanalysen. 
Slutligen är storleken på ett givet lands dumpningsmarginaler, förutsatt att de 
överskrider miniminivån, inte ett kriterium vid beslutet om huruvida verkan 
av den dumpade importen skall slås samman eller ej. 
25 
36. Följaktligen bekräftas den kumulerade bedömning enligt artikel 3.4 i 
grundförordningen som gjorts i förordningen om preliminär tull. 
2. Priserna på den dumpade importen 
37. Exportörer och importörer hävdade att kommissionens analys av den 
omfattning med vilken den berörda importen underskred de priser som togs 
ut av de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet, och den därav 
följande beräkningen av skademarginaler, av följande skäl var bristfällig: 
För det första på grund av att kriterierna för urvalet av 
"referensprodukter", på vilket analysen var baserad, inte skulle ha 
förklarats. 
För det andra eftersom referensprodukterna i några fall endast skulle 
utgöra en liten andel av försäljningen i gemenskapen för de exportörer 
från de berörda länderna som ingick i stickprovet, vilket skulle tyda pä 
en avsaknad av konkurrens mellan importerade produkter och 
gemenskapsprodukter samt bristande tillförlitlighet i analysen. 
För det tredje på grund av att prisjämförelserna inte i tillräcklig 
omfattning skulle ha beaktat olikheter i fråga om försäljningskanaler 
mellan gemenskapstillverkare och exportörer från de berörda länderna. 
För det fjärde eftersom det skulle finnas kvalitetsskillnader som borde 
beaktas. 
26 
För det femte på grund av att det inte skulle gä att jämföra de 
importerade produkter och gemenskapsprodukter som omfattades av 
samma definition av referensprodukter, eftersom det fanns andra 
kriterier än storlek, bindning och slutbehandling som kunde användas 
för att skilja mellan produkterna eller eftersom spännvidden av de 
bindningar som ansågs vara jämförbara var för bred. 
38. Vad gäller det första argumentet bekräftas att referensprodukterna för varje 
undersökt marknad valdes ut efter samråd med de relevanta nationella 
producentsammanslutningarna och på grundval av för kommissionen 
tillgängliga uppgifter. Vidare bekräftas att undersökningen visade att de 
storlekar, bindningar och slutbehandlingar som valts ut som 
referensprodukter var bland de mest utbredda på de berörda marknaderna. 
Slutligen föreslog exportörerna eller deras företrädare aldrig några andra 
produktdefinitioner som enligt deras uppfattning skulle ha varit lämpligare 
att använda vid analysen av prisunderskridande. 
Vad gäller det andra skälet noterades att det breda sortimentet av 
sänglinneprodukter begränsade den andel av varje exportörs försäljning som 
på ett riktigt sätt kunde jämföras med försäljningen från de 
gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. Med tanke på 
kommissionens avsikt att utföra korrekta jämförelser (dvs. att endast jämföra 
priser för produkter som motsvarade varandra i fråga om storlek, bindning 
och slutbehandling) och det begränsade antal olika sådana produkter för vilka 
exakta prisuppgifter kunde insamlas inom den tid som var tillgänglig, är det 
inte förvånande att den andel av varje exportörs försäljning i gemenskapen 
som rimligen kunde jämföras med produkterna från de gemenskapstillverkare 
som ingick i stickprovet i några undantagsfall var så låg som 5 %. Detta var 
särskilt fallet för de exportörer som koncentrerade sig på enklare produkter 
som kunde säljas i stora volymer (ett marknadssegment där importen till stor 
del konkurrerat ut gemenskapsindustrin). Detta ogiltigförklarade varken 
avgörandet om att det fanns betydande marknadssegment där den dumpade 
importen konkurrerade med gemenskapens produkter eller metoden för 
27 
beräkning av prisunderskridandet, eftersom de totala kvantiteterna i samtliga 
fall ansågs vara tillräckligt representativa och i åtskilliga fall överskred 30 %. 
Under alla omständigheter bör det noteras att låga exportpriser i ett 
marknadssegment också har negativa verkningar på priserna i närliggande 
segment på grund av att produkterna i hög grad kan ersätta varandra. 
Vad gäller det tredje påståendet styrkte exportörerna delta med bevis för att 
det totala pålägget från exportpriset cif till det slutliga detaljhandelspriset var 
mycket större än kommissionens justering för olika handelsled. 
Kommissionen ansåg dock att dessa uppgifter inte var relevanta eftersom 
priserna inte jämfördes vid nivån för försäljning till slutkonsumenten utan 
vid nivån för försäljning till den första oberoende kunden. Exportörernas 
begäran avvisades således. 
Vad gäller den fjärde anledningen baserades begäran om justering för 
kvalitetsskillnader på gemenskapsprodukternas respektive de importerade 
produkternas genomsnittliga vikt per kvadratmeter. Eftersom tygers vikt per 
kvadratmeter är beroende av deras bindning, och produkterna endast 
jämfördes när de motsvarade varandra i fråga om denna bindning, fanns det 
dock inget berättigande för en sådan justering, och denna begäran avvisades 
således. 
28 
Vad gäller det femte resonemanget övervägde kommissionen detta men 
kunde inte godta det. Denna slutsats drogs mot bakgrund av det stora antalet 
referensprodukter som möjliggjorde en detaljerad analys och del faktum att 
de återstående skillnaderna inom varje definition av rcferensprodukter 
kompenserades av en prisjämförelse som utfördes pä grundval av 
genomsnittligt pris per kilogram. 
39. Följaktligen bekräftas avgörandet i punkt 79 i ingressen i förordningen om 
preliminär tull om att priserna för de importerade produkterna underskred 
priserna för de produkter som såldes av de gemenskapstillverkare som ingick 
i stickprovet, samt avgörandena om nivån på prisunderskridandet. 
3. Gemenskapsindustrins situation 
40. Exportörer från alla exportländerna hävdade att kommissionens skadeanalys 
var ofullkomlig eftersom den för bedömningen av gemenskapsindustrins 
situation hänvisade till en betydande nedgång av gemenskapens totala 
tillverkning av sänglinne. De anförde i synnerhet att uppgifter om företag 
som inte ingick i definitionen av gemenskapsindustrin eller som inte längre 
tillverkade sänglinne inte kunde användas för att fastställa ett avgörande om 
väsentlig skada. 
Dessa påståenden granskades noggrant. Det bör dock anmärkas att den 
huvudsakliga grunden för avgörandet om väsentlig skada var 
gemenskapsindustrins minskade lönsamhet och det pristryck den utsattes för, 
vilket observerats hos de företag som ingick i stickprovet. 
29 
41. Vid bedömningen av skada enligt artikel 3 i grundförordningen måste 
gemenskapens institutioner analysera gemenskapsindustrins ekonomiska 
situation. Denna bedömning innefattar vanligtvis en analys av en period pä 
fyra eller fem år, som i detta fall ("period för bedömning av skada"). 
Bedömningen baseras vanligtvis på en analys av den klagande industrin och 
inte nödvändigtvis av alla företag som bedriver tillverkning i gemenskapen, 
eftersom situationen för en betydande del av gemenskapens tillverkning 
anses vara representativ för hela industrin. Vid denna bedömning måste man 
dock även beakta strukturen hos och arten av den industri som är föremål för 
undersökning. I detta fall kännetecknas denna industri av ett stort antal 
aktörer, i många fall små och medelstora företag, och av att det är relativt lätt 
att lägga ned verksamheten. Det sistnämnda beror huvudsakligen pä att 
maskinerna relativt enkelt kan säljas eller användas för tillverkning av andra 
produkter. Detta medför att den väsentliga skadan sannolikt visar sig i att 
några ekonomiska aktörer kommer att ha lagt ned sin verksamhet under 
perioden för bedömning av skada. 
Om man således begränsade bedömningen av skada till att endast omfatta 
företag som fortfarande drev verksamhet vid utgången av perioden för 
bedömning av skada (dvs. vid tiden för inlämningen av klagomålet) och som 
följaktligen aktivt kunde stödja ett klagomål, skulle detta innebära alt den 
skada som vållats de företag som lagt ned sin verksamhet före denna tidpunkt 
inte skulle beaktas i analysen. Denna snedvridning skulle även kunna 
förvärras ytterligare genom att de överlevande klagande företagen inom 
gemenskapsindustrin kan ha gynnats, möjligtvis endast temporärt, av att 
andra företag har lämnat marknaden, vilket medför att deras positiva 
utveckling överskattas. 
30 
I detta förfarande bör det noteras att 29 företag inom den 
sänglinnetillverkande industrin har lagt ned sin verksamhet eller upphört med 
tillverkningen: dvs. ett avsevärt antal företag har lämnat denna bransch. Mot 
bakgrund av det avsevärda prisunderskridande som fastställts, den kraftiga 
ökningen av den berörda importvolymen och dennas därav följande ökade 
marknadsandel, måste dessutom en eventuellt relativt positiv utveckling för 
de klagande tillverkarna betraktas som hotad om det inte införs 
antidumpningsåtgärder. 
4. Slutsats 
42. Följaktligen bekräftas avgörandet om väsentlig skada enligt artikel 3.1 i 
grundförordningen. 
G. ORSAKSSAMBAND 
43. Exportörer från alla tre berörda länder hävdade att den eventuella väsentliga 
skadan kunde tillskrivas minskningen av förbrukningen på 7 % mellan 1992 
och undersökningsperioden. Som det noterats i punkt 105 i ingressen i 
förordningen om preliminär tull var dock den totala försäljningsminskningen 
för samtliga gemenskapstillverkare avsevärt större än den totala nedgången 
av förbrukningen. Exportörernas argument om att uppgifter för 
gemenskapens totala tillverkning inte skulle vara relevanta för fastställandet 
av huruvida den dumpade importen vållat väsentlig skada tillbakavisas av de 
skäl som anges i punkterna 40 och 41. Följaktligen bekräftas avgörandet om 
att minskningen av förbrukningen inte motsäger avgörandet om att den 
dumpade importen, beaktad separat, har vållat gemenskapsindustrin väsentlig 
skada. Följaktligen bekräftas de avgöranden om orsakssamband mellan den 
dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin 
vållats som anges i punkt 109-111 i ingressen i förordningen om preliminär 
tull. 
31 
H. GEMENSKAPENS INTRESSE 
1. Konsumenternas intressen 
44. Några importörer gjorde gällande att verkan för konsumenterna skulle vara 
större än vad som bedömts i förordningen om preliminär tull. I sina 
preliminära avgöranden (punkt 124 i ingressen i förordningen om preliminär 
tull) hade kommissionen noterat att den import som berördes av förfarandet 
såldes till slutkonsumenterna till priser som var mycket högre än priserna vid 
gemenskapens gräns, och den ansåg att tullen därigenom skulle motsvara en 
mindre andel av slutpriset för konsumenten än den procentandel som togs ut 
som en tull. Eftersom de efterföljande kostnaderna (t.ex. för transport, lagring 
och detaljhandelsförsäljning) inte skulle öka till följd av införandet av tullen 
bedömdes de föreslagna åtgärdernas verkan för konsumenterna vara 
begränsad. 
45. Några parter ifrågasatte detta resonemang. En del hävdade att detaljhandlarna 
fastställer priserna till konsumenten på grundval av ett fast procentuellt 
pålägg på deras inköpspris, vilket medför att priset för konsumenten ökar 
med samma procentsats som tullen. Några påstod t.o.m. att den procentuella 
ökningen av priset för konsumenten skulle kunna överskrida tullsatsen: de 
anförde att produkterna såldes inom särskilda prisgrupper och att om tullen 
höjde priset för en given produkt ovanför en prisgrupp skulle denna produkt 
hamna i nästa prisgrupp, vilket skulle kunna innebära en ökning på upp till 
20%. 
32 
Kommissionen ansåg att dessa påståenden inte motiverade ell avsteg frän de 
preliminära avgörandena. Slutsatsen drogs att konkurrenstrycket mellan 
detaljhandlarna borde säkerställa att prisökningarna för konsumenterna inte 
skulle överstiga den kostnadsökning som följde direkt av tullen. Därför 
bekräftas kommissionens ståndpunkt i det preliminära skedet att denna tull 
enbart kommer att ha en mindre betydande verkan för konsumenterna, i 
synnerhet i jämförelse med andra faktorer såsom valutafluktuationer. I detta 
sammanhang bör det framhållas att ingen organisation som företrädde 
konsumenterna ifrågasatte eller kommenterade denna slutsats efter införandet 
av de preliminära åtgärderna. 
2. Andra användares intressen 
46. Efter införandet av de preliminära tullarna gav sig några parter till känna och 
hävdade att de införda tullarna skulle få en allvarlig negativ verkan för deras 
verksamhet. Det rörde sig särskilt om företag som hyrde ut sänglinne till 
hotell och andra inrättningar. En organisation som företrädde sådana 
användare hade givit sig till känna före de preliminära åtgärderna och hade 
ombetts av kommissionen att lämna relevanta uppgifter, vilket den dock inte 
gjorde. 
De parter som gav sig till känna efter införandet av de preliminära tullarna 
ombads på liknande sätt att lämna relevanta uppgifter, t.ex. om hur stor andel 
av deras kostnader som utgjordes av inköp av sänglinne, men ingen av dem 
gjorde detta inom den tidsfrist som angivits i förordningen om preliminär 
tull. Några av dem begärde att vissa typer av sänglinne skulle undantas frän 
detta förfarande (se punkterna 4 och 6 ovan). I samband med detta uppgav de 
att de typer av sänglinne som användes kunde ha många 
användningsområden och utsättas för upprepad industriell tvättning. 
Kommissionen ansåg därför att även om dessa företag i viss utsträckning 
skulle drabbas av införandet av dessa åtgärder, skulle de ursprungliga 
kostnaderna för inköp av berört sänglinne vara mindre betydande i jämförelse 
med de fortlöpande kostnaderna för tjänster såsom tvätt, uppsamling och 
33 
leverans. Dessa påståenden utgjorde följaktligen inget tvingande skäl för att 
inte införa åtgärder. 
I. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 
1. Slutgiltiga tullar 
47. Skademarginalerna är i samtliga fall högre än dumpningsmarginalerna. 
Således bör en slutgiltig antidumpningstuU införas på en nivå som motsvarar 
de dumpningsmarginaler som anges i punkt 29-31 ovan, med undantag för 
de företag för vilka minimala dumpningsmarginaler har fastställts och för 
vilka följaktligen ingen tull bör införas. 
2. Uttag av preliminära tullar 
48. Storleken på de dumpningsmarginaler som konstaterats för de exporterande 
tillverkarna och den allvarliga skada som vållats gemenskapsindustrin skulle 
i normala fall motivera ett slutgiltigt uttag av de preliminära tullarna upp till 
en nivå som motsvarar de slutgiltiga tullarna. 
34 
Några berörda exportörer och importörer hävdade dock att förordningen om 
preliminär tull inte hade antagits inom den tid som anges i den sista 
meningen i artikel 7.1 i grundförordningen. Möt bakgrund av den osäkerhet 
som har uppstått huruvida tidsfristen har uppfyllts enligt bestämmelserna i 
förordning (EEG) nr 1182/71 om regler för bestämning av perioder, datum 
och frister5 anser rådet, i syfte att undvika rättsosäkerhet, att de preliminära 
tullarna inte bör tas ut slutgiltigt. 
3. Intyg om att produkter tillverkats av handvävda tyger 
49. För att kunna omfattas av det undantag för produkter av handvävda tyger 
som avses i punkt 7 bör det krävas ett intyg som visar att produkten 
tillverkats av handvävda tyger. Intyget bör upprättas på ett formulär som 
motsvarar förlagan i bilaga II, och utfärdas av ursprungslandets behöriga 
myndigheter. Det intyg som avses i artikel 3 i förordning (EEG) nr 
3030/936om gemensamma regler för import av vissa textilprodukter från 
tredje land bör också betraktas som ett giltigt intyg för beviljande av 
undantag. 
50. Kommissionen kommer att noggrant övervaka importen från de berörda 
länderna av sänglinne tillverkat av handvävda tyger, och kommer att vidta 
alla lämpliga åtgärder om omständigheterna motiverar detta. 
5 EGTnrL 124, 8.6.1971, s. I. 
6 EGT nr L 275, 8.11.1993, s. 1 
35 
4. Framtida krav på behandling som ny exportör 
51. Eftersom stickprov har tillämpats i denna undersökning kan en översyn 
avseende en ny exportör enligt artikel 11.4 i grundförordningen i syfte att 
fastställa individuella dumpningsmarginaler inte inledas i samband med detta 
förfarande. Som det redan förklarats i punkterna 12 och 13 och för att 
säkerställa lika behandling mellan varje verkligt ny exporterande tillverkare 
och de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet, bör det dock 
föreskrivas att den vägda genomsnittliga tull som införs för de senare 
företagen också bör tillämpas på alla de nya exporterande tillverkare som 
annars skulle vara berättigade till en översyn enligt artikel 11.4 i 
grundförordningen. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
En slutgiltig antidumpningstuU skall införas på import av sänglinne av 
bomull, ren eller blandad med konstfibrer eller lin (varvid lin inte är det 
dominerande materialet), blekt, färgad eller tryckt, med ursprung i Indien, 
Pakistan och Egypten, som inte omfattas av bestämmelserna i artikel 2 och 
som klassificeras enligt följande KN-nummer: 
KN-nummer Taric-nummer 
ex 6302 21 00 6302 2100 81 
6302 2100 89 
ex 6302 22 90 6302 22 90 19 
ex 6302 31 10 6302 31 10 90 
ex 6302 31 90 6302 3190 90 
ex 6302 32 90 6302 32 90 19 
36 
2. Om inte annat följer av bestämmelserna i punkterna 3 och 4 skall i fråga om 
produkter med ursprung i nedan angivna länder slutgiltiga antidumpningstullar tas ut 
med följande tullsatser på grundval av nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull: 
Land Tullsats I Taric-
tilläggsnummer 
Egypten 13,5 % 89ÖÖ 
Indien 24,7 % 89ÖÖ 
Pakistan 6,7% 89ÔÔ 
3. Produkter som tillverkas och säljs på export av de exporterande tillverkare 
som förtecknas i bilaga I skall omfattas av följande antidumpningstullsatser: 
Land Tullsats Taric-
tilläggsnummer 
Egypten 13% 8041 
Indien 11,6% 8042 
Pakistan M~% 8043 
4. Produkter som tillverkas och säljs på export av de företag som förtecknas 
nedan skall omfattas av följande antidumpningstullsatser: 
37 
Land 
Indien Tillverkare 
Anglo French Textiles 
The Bombay Dyeing & 
Manufacturing Co Ltd 
Nowrosjee Wadia & Sons Ltd 
Madhu Industries Ltd 
Madhu International 
Omkar Exports 
Prakash Cotton Mills Ltd Tullsats 
24,7 % 
7,7% 
7,7% 
17,0% 
17,0 % 
14,2 % 
2,6% Taric-
tilläggsnummer 
8044 
8045 
8045 
8046 
8046 
8047 
8048 
Land 
Egypten Tillverkare 
Stephanie Textile Tullsats 
8,7% Taric-
lilläggsnummcr 
8049 
Land 
Pakistan Tillverkare 
Al-Abid Silk Mills Ltd 
Al-Abid Export (Pvt) Ltd 
Al-Karam Textile Mills Ltd 
Fateh Textile Mills Ltd 
Mohammad Farooq Textile 
Mills Ltd 
Gul Ahmed Textile Mills Ltd 
Excel Textile Mills Ltd Tullsats 
6,7% 
6,7% 
0,0% 
6,3% 
0,0% 
0,0% 
0,0% Taric-
tilläggsnummer 
8050 
8050 
8051 
8052 
8051 
8051 
8051 
38 
5. Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. 
Artikel 2 
1. Produkter som klassificeras enligt de KN-nummer som anges i artikel 1.1 och 
som tillverkats av tyger som vävts på vävstolar som drivs enbart för hand 
eller med foten skall befrias från den tull som införs enligt artikel J i denna 
förordning (Taric-nummer 6302 21 00 21; 6302 21 00 29; 6302 22 90 11; 
6302 31 10 10; 6302 31 90 10; 6302 32 90 11). 
2. Denna befrielse skall endast beviljas för de produkter som vid övergäng till 
fri omsättning i gemenskapen åtföljs av antingen 
i) ett intyg som är utfärdat av ursprungslandets behöriga myndigheter i 
enlighet med den förlaga som anges i bilaga II till denna förordning, eller 
ii) ett intyg som är utfärdat enligt artikel 3 i förordning (EEG) nr 3030/93. 
3. Intyg som utfärdats enligt punkt 2 i skall endast vara giltiga om 
ursprungsländerna har meddelat kommissionen namnen pä och adresserna till 
de statliga myndigheter på deras territorium som är behöriga att utfärda 
sådana intyg, om de har skickat prov på de stämplar som används av dessa 
myndigheter, och om de meddelat namnen på och adresserna till de relevanta 
statliga myndigheter som ansvarar för kontrollen av dessa intyg. Stämplarna 
skall vara giltiga från och med den dag då kommissionen mottagit 
stämpelproven. 
39 
4. Intyg som utfärdats enligt punkt 2 skall endast vara giltiga om de uppvisas 
med alternativ a och c i fält 11 överstrukna och om de bekräftar att de 
berörda produkterna motsvarar den beskrivning som anges i alternativ b. 
5. De relevanta tillämpningsföreskrifterna för gemenskapens tullkodex, särskilt 
bestämmelserna om administrativt samarbete i artikel 93 och följande artiklar 
i förordning (EEG) nr 2454/937, särskilt ändrad genom förordning (EG) nr 
12/978, skall också tillämpas. 
Artikel 3 
När en ny exporterande tillverkare från de berörda länderna på ett 
tillfredsställande sätt för kommissionen bevisar att 
- företaget inte till gemenskapen exporterade sådana produkter som 
beskrivs i artikel 1.1 under undersökningsperioden (1 juli 1995-30 
juni 1996), 
i EGTnrL253, 11.10.1993, s. 1. 
8 EGT nr L 9, 13.1.1997, s. 1. 
40 
- företaget inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare 
i exportlandet som omfattas av antidumpningsåtgärder enligt denna 
förordning, 
- företaget faktiskt har exporterat de berörda produkterna till 
gemenskapen efter den undersökningsperiod som ligger till grund 
för åtgärderna, eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande 
att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen, 
får rådet med enkel majoritet på förslag av kommissionen efter samråd med 
rådgivande kommittén ändra artikel 1.3 i denna förordning genom att lägga 
till denna nya exporterande tillverkare i den förteckning i bilaga I som avses i 
den artikeln. 
Artikel 4 
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av en preliminär antidumpningstuU 
enligt förordning (EG) nr 1069/97 skall frisläppas. 
41 
Artikel 5 
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den 
På rådets vägnar 
42 
BILAGA I 
EGYPTEN 
AMC Arab Metals Co., Cairo 
Dantex Ltd., Cairo 
Egyptex, Cairo 
El Naggar Egyptian Co. For Furniture Elmahalla 
Nile Tex, Alexandria 
Wintex-Wahab International Textiles Ltd., Cairo 
Zahret El Mehalla for Weaving, Mehalla El Kubra - El-Seka El-Wosta 
INDIEN 
A. Shashikant & Co., Mumbai (Bombay) 
Ajit Impex, Mumbai (Bombay) 
Akai Impex Ltd., Mumbai (Bombay) 
Alps Industries Ltd., Ghaziabad 
Amitara Fabrics Pvt. Ltd., Mumbai (Bombay) 
Anunay Fab. Pvt. Ltd., Ahmedabad 
B.X. International, Mumbai (Bombay) 
Badridass Gauridatt Pvt. Ltd., Mumbai (Bombay) 
Brijmohan Purusottamdas, Mumbai (Bombay) 
Bunts Exports Pvt. Ltd., Mumbai (Bombay) 
Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd., Mumbai (Bombay) 
43 
Classic Connections, Mumbai (Bombay) 
Concepts International India Pvt. Ltd., Gurgaon 
Cotfab Exports, Mumbai (Bombay) 
Country House, New Delhi 
Deepak Traders, Mumbai (Bombay) 
Dhanalakshmi Weaving Works, Cannanore 
Divya Textiles, Mumbai (Bombay) 
Dyna-Impex Pvt. Ltd., Mumbai (Bombay) 
Elite Exports, Mumbai (Bombay) 
Emperor Trading Company, Tirupur 
Encore Themes, New Delhi 
Govindji Trikamdas & Co., Mumbai (Bombay) 
Hindustan Textiles, Cannanore 
Ibats, New Delhi 
Incotex, Mumbai (Bombay) 
Indo Euro Textiles Pvt. Ltd., New Delhi 
Indo Export Corporation, New Delhi 
International Services, Chennai (Madras) 
Intex Exports, Mumbai (Bombay) 
Invitation Apparels Pvt. Ltd., Mumbai (Bombay) 
Jindal India, Mumbai (Bombay) 
Jindal Worldwide Ltd., Ahmedabad 
K. Overseas, New Delhi 
Kanodia Fabrics (International), Mumbai (Bombay) 
Kaushalya Export, Ahmedabad 
Kitu Bhandari Pvt. Ltd., New Delhi 
Kothari Industrial Corporation Ltd., Chennai (Madras) 
44 
Lakshmi Apparels and Wovens Limited, Coimbatore 
Mahalaxmi Exports, Ahmedabad 
Maritex Exports, Mumbai (Bombay) 
Marwaha Exports, New Delhi 
Milano International (India) Pvt. Ltd., Chennai (Madras) 
Minar Exports, Mumbai (Bombay) 
Mridul Enterprises, New Delhi 
Niaz International, Farrukhabad 
P.J. Exports, Mumbai (Bombay) 
Patodia Syntex Ltd, Mumbai (Bombay) 
Pattex Exports, Mumbai (Bombay) 
Prem Textiles, Indore 
Punch Exporters, Mumbai (Bombay) 
Raghuvir Exim Ltd., Ahmedabad 
Rajka Designs Pvt. Ltd., Ahmedabad 
Sanna Inttex, Mumbai (Bombay) 
Santex Exports, Mumbai (Bombay) 
S. D. Enterprises, Mumbai (Bombay) 
Shetty Garments Pvt. Ltd., Mumbai (Bombay) 
Shivani Exports, Mumbai (Bombay) 
Shorewala Exim Int'l, New Delhi 
Shrijee Enterprises, Mumbai (Bombay) 
Shruti Designs Pvt. Ltd., Mumbai (Bombay) 
Sohanlal Balkrishna Export, Mumbai (Bombay) 
Southern Sales & Services, Bangalore 
Standard Industries Ltd., Mumbai (Bombay) 
Starline Exports, Mumbai (Bombay) 
45 
Sumangalam Exports Pvt. Ltd., Mumbai (Bombay) 
Sunil Impex, Mumbai (Bombay) 
Sunil Silk Mills, Mumbai (Bombay) 
Sunny Made Ups, Mumbai (Bombay) 
Suresh & Co., Mumbai (Bombay) 
Surya International, Panipat 
Syndicate Impex, Ahmedabad 
Syntex Corporation Ltd., Mumbai (Bombay) 
Tata Exports Limited, Mumbai (Bombay) 
Texcellence Overseas, Mumbai (Bombay) 
The Hindoostan Spg. & Wvg. Mills Ltd., Mumbai (Bombay) 
The Ruby Mills Limited, Mumbai (Bombay) 
Trend Setters, Mumbai (Bombay) 
Trend Setters K.F.T.Z., Mumbai (Bombay) 
Vepar Private Limited, Ahmedabad 
Vigneshwara Exports Pvt. Ltd., Mumbai (Bombay) 
Wooltop Weaves, Chennai (Madras) 
PAKISTAN 
Adamjees Impex International, Karachi 
Afroze Textile Industries (Private) Ltd., Karachi 
Amer Fabrics Limited, Lahore 
Anjum Textile Mills (Private) Ltd., Faisalabad 
Arzoo International (Pvt.) Ltd., Faisalabad 
Arzoo Textile Mills Ltd., Faisalabad 
46 
Asco International (Pvt.) Ltd., Karachi 
Aziz Sons, Karachi 
B.I.L. Exporters, Karachi 
Be Be Jan Pakistan (Pvt.) Ltd., Faisalabad 
Bela Textiles Limited, Karachi 
Dyer Textile & Printing Mills (Pvt.) Ltd., Karachi 
Eksons Sales Organisation, Karachi 
Elahi Enterprises Ltd., Lahore 
Elasta Amtex Industries (Pvt.) Ltd., Karachi 
Fairdeal Textiles (Pvt.) Ltd., Karachi 
Faisal Industries, Karachi 
Fashion Knit Industries, Karachi 
Gohar Enterprises, Faisalabad 
Gohar International (Pvt.) Ltd., Faisalabad 
H.A. Industries (Private) Ltd., Faisalabad 
Home Furnishings Ltd., Karachi 
Kam International, Karachi 
Kausar Textile Industries (Pty) Ltd., Faisalabad 
Kohinoor Textile Mills Ltd., Rawalpindi 
Latif Int'l (Pvt.) Ltd., Faisalabad 
Liberty Mills Limited, Karachi 
Linex International (Pvt.) Ltd., Karachi 
Lotus Textile Industries Limited, Karachi 
Lucky Impex, Karachi 
Lucky Tex, Karachi 
Lucky Textile Mills, Karachi 
M.F.M.Y. Industries Ltd., Karachi 
47 
M.R. Export (Private) Ltd., Lahore 
Mukaty Corporation, Karachi 
Nadia Textile International (Pvt.) Ltd., Lahore 
Nakshbandi Industries Limited, Karachi 
Nash Garments (Pvt.) Ltd., Karachi 
Nina Industries Ltd., Karachi 
Nishat Mills Limited, Karachi 
Nishitex Enterprises, Karachi 
Nu-tex (Pvt.) Ltd., Karachi 
Parsons Industries (Pvt.) Ltd., Karachi 
S.P.R.L. Rehman Brothers, Lahore 
Sas Texexport (Pvt.) Ltd., Karachi 
Shabbir Associates, Karachi 
Sharif Textile Industries (Pvt.) Ltd., Faisalabad 
Sitara Textile Industries (Pvt.) Ltd., Faisalabad 
Syncotex Sa Agencies, Karachi 
The Crescent Textile Mills Limited, Faisalabad 
Today's Sportswear Inc., Karachi 
Towellers Limited, Karachi 
Unibro Industries Limited, Karachi 
Union Exports (Pvt.) Ltd., Karachi 
ZN Textiles (Pvt.) Ltd., Faisalabad 
48 
BILAGA II 
o 
£ Q 1 Exporter (name, full address, country) 
Exportateur (nom, adresse complète, pays) 
Consignee (name, full address, country) 
Destinataire (nom, adresse complète, pays) 
6 Place and date of shipment - Means of transport ORIGINAL 2 N° 
CERTIFICATE in regard to HANDLOOMS, TEXTILE HANDICRAFTS and 
TRADITIONAL TEXTILE PRODUCTS, of the COTTAGE INDUSTRY, 
issued in conformity with and under the conditions regulating trade ir 
textile products with the European Community 
CERTIFICAT relatif aux TISSUS TISSSES SUR METIERS A MAIN, aux 
PRODUITS TEXTILES FAITS A LA MAIN, et aux PRODUITS TEXTILES 
RELEVANT DU FOLKLORE TRADITIONNEL, DE FABRICATION ARTI­
SANALE, délivré en conformité avec et sou» lea conditions régissant 
las échangea de produits textiles avec la Communauté Européenne 
4 Country of origin 
Pays d'origine 5 Country of destination 
Pays de destination 
7 Supplementary details 
Lieu et date d'embarquement - Moyen de transport Données supplémentaires 
8Marks and numbers - Number and kind of packages - DESCRIPTION OF GOODS |9 Quantity 
Marques et numéros - Nombre et nature des colis - DESIGNATION DES MARCHAND Quantité 10 FOB Value (1) 
Valeur FOB (1) 
11 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY - VISA DE L'AUTORITE COMPETENTE 
I, the undersigned, certify that the consignment described above includes only the following textile products of the cottage industry of the country 
shown in box N°4 : 
a) fabrics woven on looms operated solely by hand of foot (handlooms) (2) 
b) garments or other textile articles obtained manually from the fabrics described under a) and sewn solely be hand without the aid of any machin, 
(handicrafts) (2) | 
c) traditional folklore handicraft textile products made by hand, as defined in the list agreed between the European Community and the country sh 
in box N" 4. I 
Je soussigné certifie que l'envoi décrit ci-dessus contient exclusivement les produits textiles suivants relevant de la fabrication artisanale du pays 
figurant dans la case 4 : 
a) tissus tisssés sur des métiers actionnés à la main ou au pied (handlooms) (2) | 
b) vêtements ou autres articles textiles obtenus manuellement à partir de tissus décrits sous a) et cousus uniquement à la main sans l'aide d'une 
machine (handicrafts) (2) | 
c) produits textiles relevant du folklore traditionnel fabriqués à la main, comme définis dans la liste convenue entre la Communauté européenne e 
pays indiqué dans la case 4. 
12 Competent authority (name, full address, country) 
Autorité compétente (nom, adresse complète, pays) At-A. On- le 
Signature Stamp - Cachet 09 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 591 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 11 
Katalognummer : CB-CO-97-605-SV-C 
ISBN 92-78-27457-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
^c O