Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - En gemenskapsstrategi för att främja kraftvärme och undanröja hinder för dess utveckling"

(98/C 180/06)

BAKGRUND

- Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - En gemenskapsstrategi för att främja kraftvärme och undanröja hinder för dess utveckling ().

- Kommissionens beslut av den 17 oktober 1997, enligt artikel 198c första stycket i EG-fördraget, att rådfråga Regionkommittén.

- Presidiets beslut av den 11 juni 1997 att mot bakgrund av kommissionens omedelbart förestående begäran om yttrande anmoda utskott 5 "Fysisk planering, miljö och energi" att utarbeta ett yttrande.

- Utkastet till Regionkommitténs yttrande från utskott 5 (CdR 382/97 rév.), antaget den 12 december 1997 (föredragande: Jean-Pierre Grafé).

Vid sin 22:a plenarsession den 12-13 mars 1998 (sammanträdet den 13 mars) antog Regionkommittén följande yttrande enhälligt.

1. Inledning

1.1. Europeiska kommissionen antog den 15 oktober 1997 ett meddelande till rådet och Europaparlamentet om "En gemenskapsstrategi för att främja kraftvärme och undanröja hinder för dess utveckling".

1.2. Avsikten med detta meddelande är att inom ramen för EU:s energipolitik utforma en strategi för att främja utvecklingen av kraftvärme i Europa och dess genombrott på den europeiska energimarknaden som ett energisnålt och miljövänligt system för el- och värmeproduktion.

1.3. Syftet med detta dokument är följande:

a) Fastställa de allmänna principerna för produktionen av kraftvärme och analysera de ekonomiska förutsättningarna.

b) Identifiera vilka åtgärder som hittills tagits på gemenskapsnivå till förmån för kraftvärme och identifiera hindren för dess utveckling.

c) Utarbeta en europeisk strategi för att främja kraftvärme.

1.4. Detta meddelande ligger i linje med kommissionens åtagande i vitboken "Energipolitik inom Europeiska unionen" att utarbeta en strategi för att på ett samordnat sätt främja kraftvärme i Europeiska unionen.

1.5. Kraftvärme, det vill säga produktion av elenergi med samtidig användning av den värme som uppstår, kan omvandla upp till 85 à 90 procent av bränslets energiinnehåll till användbar energi.

Kraftvärmen gynnar en rationell användning av energiresurserna och minskar således avsevärt utsläppen av växthusgaser.

1.6. Elindustrin, tillverkningsindustrin (kemikalier, papper, järn och stål, keramik, motorer, livsmedel, textil, trävaror, tegel och grovkeramik m.m.) och tjänstesektorn (sjukhus, idrottsanläggningar, hotell) utgör områden där kraftvärmesystem är ett intressant investeringsalternativ.

1.7. Kommissionen anser att denna strategi måste grundas på en lämplig kombination av åtgärder som genom inbördes växelverkan förstärker varandra både på gemenskapsnivå och på medlemsstatsnivå. Strategin måste även överensstämma med och ta hänsyn till den politik som gemenskapen driver inom andra områden och som eventuellt kan komma att påverkas.

1.8. I meddelandet ges en lägesbeskrivning över den aktuella produktionen av kraftvärme i Europeiska unionen.

Kraftvärmeproduktionens andel i procent av den totala energiproduktionen i EU:s medlemsstater

1.9. Efter att ha mottagit begärda yttranden, bl.a. detta från Regionkommittén, och mot bakgrund av resultaten som uppnås vid konferensen i Kyoto i december 1997, avser kommissionen att ta ställning till hur man bör utforma och genomföra ett handlingsprogram för att främja kraftvärme på EU-nivå.

1.10. Den globala europeiska energistrategi som kommissionen föreslår syftar till att på EU-nivå ta tillvara kraftvärmens fördelar i form av:

- energisparande,

- miljöförbättringar genom minskade utsläpp av växthusgaser,

- kostnadseffektivitet,

- hållbar utveckling,

- en säkrad energitillförsel på europanivå.

De huvudsakliga åtgärder och handlingsprogram som kommissionen föreslagit föranleder följande kommentarer.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Hänsynen till den globala klimatförändringen och målet att minska utsläppen av växthusgaser tvingar alla stater, och framför allt de industrialiserade, att föra en mycket kraftfull politik för en ekonomisk och rationell energianvändning. Kraftvärme är ett mycket viktigt verktyg för att åstadkomma de önskade effekterna under förutsättning att anläggningarna dimensioneras och används på rätt sätt. Produktion av kraftvärme lönar sig endast om man i jämförelse med separat produktion av energi sparar energi och minskar utsläppen.

Det skall noteras att de lokala och regionala myndigheterna i vissa medlemsstater har ansvaret för kraftvärmeproduktionen och att det är dessa myndigheter som bygger och underhåller dessa nät.

2.2. Även om vissa källor i näringslivet anser att kraftvärmens andel i EU:s sammanlagda energiproduktion kunde ökas till 30 procent till år 2010 menar kommissionen att det är realistiskt att räkna med en fördubbling av kraftvärmens andel från nio till 18 procent mellan 1994 och 2010. Det handlar här om en målsättning för gemenskapen. Varje medlemsstat bör göra en ansträngning i förhållande till hur utvecklad kraftvärmen redan är i vederbörande medlemsstat (se diagrammet i avsnitt 4 i kommissionens meddelande).

2.3. Som ett exempel är läget följande när det gäller produktionen av kraftvärme i Belgien:

Läget den 1 januari 1996: 880 MW.

År 1996: + 73 MW.

Åren 1997/1998: + 155 MW (aktuell beräkning).

Beräknad energipotential (energibesparing med 5 procent jämfört med gasturbiner vid en verkningsgrad av 53 procent):

Industri: 2 200-2 800 MW.

Växthus: 370-580 MW.

Tjänstesektorn: 490-780 MW.

Boende: 110-150 MW.

Summa: 3 170-4 310 MW.

2.4. En av EU:s uppgifter borde bestå i att fastställa principerna för att jämföra de två produktionssätten (kombinerad eller separat) så att varje potentiell operatör snabbt kan avgöra huruvida hans anläggning kommer att vara effektiv i förhållande till de eftersträvade målen (energibesparing, minskning av koldioxidutsläppen, lönsamhet m.m.).

2.5. Medlemsstaterna bör i samarbete med regionerna utveckla egna strategier och tydliga målsättningar på nationell nivå, även om förhållandena varierar kraftigt från stat till stat. Kommissionens roll är att samordna för att uppnå det fastställda gemenskapsmålet.

2.6. Det är absolut nödvändigt att minska gapet mellan kraftvärmens tekniska potential och den realistiska ekonomiska potentialen. Detta kan göras på många sätt, framför allt genom forskning och utveckling, genom tilldelning av tillräckliga ekonomiska resurser och genom anpassade partnerskapsprogram.

2.7. Regionkommittén välkomnar att kommissionen är villig att använda de existerande gemenskapsprogrammen, såsom Joule-Thermie, Save II, Altener, Phare, Tacis, Synergy och Meda, för att ge kraftvärmen en större roll i gemenskapens ansträngningar att minska utsläppen av växthusgaser (se punkterna 33-38 i kommissionens meddelande).

2.8. Produktionssystemens verkningsgrad förbättras successivt, särskilt vad elektriciteten beträffar. Systemen för kraftvärme bör gå åt samma håll. Forskning och utveckling med detta mål bör uppmuntras. Prestandan i anläggningar för kraftvärme blir bättre ju lägre temperaturen är på den värme som behövs.

Det vore önskvärt att man i gemenskapens program för forskning och utveckling på området kraftvärme betonade följande:

- En förbättrad verkningsgrad för maskiner.

- En ökning av användningstiden (tack vare bland annat värmelagring eller produktion av kyla med hjälp av absorptionskylare).

- Utveckling av värmeanvändning vid lägre temperatur.

- Kraftvärmen bör integreras i den industriella processen så långt möjligt.

- Utveckling av högeffektiva värmemagasin som är anpassade för kraftvärmeanläggningar.

- Utveckling av högeffektiva anläggningar för kylning som är anpassade för kraftvärmeanläggningar.

2.9. Det råder alltjämt stor osäkerhet om effekterna av el- och gasmarknadernas avreglering på kraftvärmens utveckling. Det är helt nödvändigt att kommissionen ser till att noggrant följa upp införlivandet i medlemsstaterna av direktivet 96/92/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el och ett kommande direktiv om marknaden för gas. Kommissionen måste försöka få medlemsstaterna att ändra inriktning på sin politik och bör härvid särskilt påpeka för dem att de enligt direktivet är fria att definiera kriterierna för hur ny produktionskapacitet får anläggas. I artikel 8.3 i direktivet 96/92/EG gör man en uttrycklig hänvisning till möjligheten att ge företräde åt produktionsanläggningar för kombinerad el- och värmeproduktion.

2.10. Ett införlivande av de externa miljökostnaderna kunde utgöra en effektiv stimulans för att främja utvecklingen av kraftvärme. Inom ramen för Joule II finansierar kommissionen ett mycket omfattande projekt vars syfte är att utveckla en metod för att utvärdera de externa kostnaderna förknippade med bränslecykler. Detta projekt "ExternE - External costs of Energy" kommer att använda de metoder som utvecklats inom ett antal ekonomiska sektorer, bl.a. elsektorn. Man borde härvid ägna särskilt uppmärksamhet åt kraftvärmen.

2.11. Regionkommittén anser det vara mycket angeläget att på gemenskapsnivå införa en riktad (i relation till utsläppen av växthusgaser) och harmoniserad beskattning, som på ett effektivt sätt skulle ta tillvara kraftvärmens energimässiga och miljömässiga fördelar.

2.12. Såsom ett komplement till ett införlivande av de externa kostnaderna och förändringar i beskattningens utformning borde man också främja följande åtgärder:

- En bättre mekanism för beaktande av kostnader för försäljningar till nätet och till hjälpköp.

- Former för att finansiera investeringar som möjliggör en utveckling av kraftvärmen (näringsidkarna kräver att få avkastning på sina investeringar i kraftvärme efter en alltför kort tid) samt, bland annat, ett system för investerare från tredje land och lån från Europeiska investeringsbanken.

- Lokala och regionala myndigheters ansträngningar att finansiellt stödja investeringar i kraftvärme.

2.13. Såsom kommissionen understryker i punkten 20 i meddelandet är det angeläget att skapa ett partnerskapsförhållande mellan kraftvärmeproducenterna och de offentliga elproducerande kraftbolagen som är tydligt definierad och till ömsesidig fördel.

2.14. Frivilliga avtal med industrin och tjänstesektorn bör uppmuntras som ett intressant sätt att främja utvecklingen av kraftvärme. I Nederländerna har man redan stor erfarenhet av detta. I Belgien håller man på att förbereda sådana avtal och där är det regionerna som är de främsta tillskyndarna av frivilliga avtal med industrin.

2.15. De lokala och regionala myndigheterna har inte medlemsstaternas möjligheter att beskatta. De kan dock uppmuntra bruket av kraftvärme i de anläggningar som de driver (simhallar, sjukhus, stora kontorsfastigheter m.m.).

3. Särskilda kommentarer

3.1. Den gemensamma metodiken (punkten 31) bör avse följande:

- De nationella målsättningarna för utvecklingen av kraftvärme bör fastställas i samarbete med kommuner och regioner.

- Redovisning av konkreta projekt inom ramen för frivilliga avtal med industrin (med avseende på energibesparing och reducering av utsläppen av växthusgaser) (punkten 40).

- Redovisning av sammanhängande och harmoniserad statistik (Eurostat) (punkten 47).

3.2. Kommissionen bör tillse att kraftvärmens möjligheter kan tas tillvara inom ramen för en global ansträngning på gemenskapsnivå, även om de särskilda förhållandena i en viss medlemsstat inte medger något sådant (punkten 30).

3.3. Beträffande punkten 26 måste sysselsättningsaspekten preciseras. Det är fråga om att analysera utvecklingen av kraftvärmen och dess inverkan på möjligheten att skapa nya arbetstillfällen.

3.4. I punkten 35 nämner man bland nyckelområdena för forskning och utveckling "Kraftvärme för användning inom industrier där man arbetar vid högre temperaturer" och "... komponenter för fjärrvärmesystem av lågtemperaturtyp". Det senare förslaget går i rätt riktning medan det förra synes bortse från termodynamikens principer. Kommissionen bör klarlägga denna punkt.

3.5. Det sista förslaget i listan i punkten 35 avser "... solutions à apporter au problème écologique des technologies hydrologiques respectueuses de l'environnement ...". Det är fråga om en felaktig fransk översättning. För att undvika varje missförstånd föreslår Regionkommittén följande översättning: "... solutions au problème environnemental posé (en cas de fuite) par les additifs destinés à réduire les pertes de charge dans les canalisations des réseaux de chauffage urbain ..." (Sv övers. "... lösningar på det miljöproblem som uppstår (i händelse av utsläpp) genom de tillsatser som har till uppgift att minska förluster i laddning i fjärrvärmesystemens ledningsnät ...").

3.6. Kommissionen anser att man måste öka användningen av biomassa i kraftvärme. Regionkommittén anser förslaget välgrundat men anser att man först lämpligen bör grunda tekniken för elproduktion på biomassa i gasform (tillförlitlighet, lönsamhet och överblick över hela processen). Det utgör då inte längre något problem att ta tillvara överskottsvärmen, med eller utan biomassa.

3.7. Regionkommittén vill också fästa uppmärksamheten vid de möjligheter som finns att utnyttja avfallets stora energipotential; det kan komma till utnyttjande inom ramen för en godkänd avfallshanteringsplan. Det ligger också stora möjligheter i att utnyttja avfallsenergi-anläggningar på ett verksamt och välavvägt sätt i en modern energipolitik. Regionkommittén noterar att denna energiform är koldioxidneutral, och följaktligen inte förstärker drivhuseffekten.

4. Slutsatser

4.1. Regionkommittén tackar kommissionen för att den utarbetat detta dokument om en gemenskapsstrategi för att utveckla kraftvärmen. Det ger en god bild av dagsläget.

4.2. Regionkommittén delar kommissionens uppfattning att kraftvärmen är mycket viktig i kampen mot utsläppen av växthusgaser, förutsatt att anläggningarna dimensioneras och drivs med detta ändamäl i sikte.

Regionkommittén anser det mycket angeläget att kommissionen tillhandahåller en tydlig metodik åt de potentiella operatörerna så att dessa kan göra en jämförelse mellan kombinerad och separat produktion.

4.3. Regionkommittén instämmer i den gemenskapliga målsättningen att fram till år 2010 fördubbla andelen kraftvärme i elproduktionen. Kommittén vill uppmuntra kommissionen att hitta de rätta medlen för att mobilisera den potential som finns i kraftvärmen, allt i syfte att minska utsläppen av växthusgaser. Samhällsplanerarna i alla medlemsstater måste inse betydelsen av detta mål.

4.4. Regionkommittén förordar att man ökar ansträngningarna för att få till stånd en harmoniserad beskattning som gör det möjligt att integrera miljökostnaderna, så att man främjar de mest effektiva energikällorna.

4.5. Regionkommittén fordrar att kommissionen, med hänsyn till subsidiaritetsprincipen, undanröjer de institutionella hindren för utveckling av kraftvärme. Kommittén stöder kommissionens ansträngningar att använda gemenskapens energiprogram för att främja såväl konkreta projekt för forskning, utveckling och demonstration som konkreta och högpresterande tilllämpningar av kraftvärmetekniken.

Bryssel den 13 mars 1998.

Regionkommitténs ordförande

Manfred DAMMEYER

() KOM(97) 514 slutlig.