SV (...PICT...)|EUROPEISKA KOMMISSIONEN| Bryssel den 15.6.2010 SEK(2010) 740 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern MOTIVERING 1. Tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten i den rådande krissituationen För närvarande överstiger underskottet i de offentliga finanserna i många EU-länder det referensvärde på 3 % av BNP som fastställs i fördraget. Den ofta kraftiga försämringen av underskotts- och skuldställningen måste ses mot bakgrund av den globala finanskrisen och konjunkturnedgången 2008/09 som saknar motstycke. Flera faktorer spelar in: För det första leder den ekonomiska nedgången till minskade skatteintäkter och ökade sociala utgifter (bland annat för arbetslöshetsersättning). För det andra kan finanspolitiken i hög grad påverka den nuvarande extraordinära ekonomiska situationen, och kommissionen uppmanade därför till finanspolitiska stimulanser i sin ekonomiska återhämtningsplan för Europa från november 2008, som godkändes av Europeiska rådet i december. I planen underströks att stimulanserna bör komma i rätt tid, vara riktade och tidsbegränsade samt anpassas till de offentliga finansernas hållbarhet och konkurrenskraften i de olika medlemsstaterna. De bör också återtas när det ekonomiska läget förbättras. Slutligen har flera länder vidtagit åtgärder för att stabilisera finanssektorn. I vissa fall har detta påverkat skuldställningen eller riskerar det att ge högre underskott och skuldsättning i framtiden, även om en del av de offentliga stödkostnaderna kan komma att återvinnas framöver. Enligt stabilitets- och tillväxtpakten ska kommissionen inleda förfarandet vid alltför stora underskott om en medlemsstats underskott överskrider referensvärdet på 3 % av BNP. Ändringarna av pakten 2005 syftade till att säkerställa att den ekonomiska och finanspolitiska bakgrunden beaktas fullt ut under hela förfarandet. Därigenom blir pakten ett ramverk till stöd för politiska åtgärder för att snabbt återgå till sunda offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen, vilket också säkerställer de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. 2. Tidigare steg i förfarandet vid alltför stora underskott I artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs ett förfarande vid alltför stora underskott. Detta förfarande specificeras i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten.[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . Enligt artikel 126.2 i fördraget ska kommissionen övervaka att budgetdisciplin iakttas på grundval av följande två kriterier: a) Huruvida andelen av det förväntade eller faktiska underskottet i den offentliga sektorns finanser i procent av bruttonationalprodukten överstiger referensvärdet på 3 % (såvida inte detta procenttal har minskat väsentligt och kontinuerligt och nått en nivå som ligger nära referensvärdet) eller referensvärdet endast undantagsvis och övergående överskrids och procenttalet fortfarande ligger nära referensvärdet. b) Huruvida skuldsättningen i den offentliga sektorn överstiger referensvärdet på 60 % av bruttonationalprodukten (såvida inte detta procenttal minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt). I artikel 126.3 föreskrivs att om en medlemsstat inte uppfyller de krav som gäller enligt ett eller båda dessa kriterier, ska kommissionen utarbeta en rapport. I rapporten ska man ”beakta huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger utgifterna for de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga läge på medellång sikt”. Utifrån de uppgifter som de cypriotiska myndigheterna lämnade i mars 2010 Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina beräknade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Cyperns senaste rapport finns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . och kommissionens vårprognos 2010, antog kommissionen den 12 maj 2010 en rapport enligt artikel 104.3 för Cypern Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Cypern återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina beräknade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Cyperns senaste rapport finns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Cypern återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Därefter lämnade ekonomiska och finansiella kommittén den 27 maj 2010 och i enlighet med artikel 126.4 ett yttrande om kommissionens rapport. 3. Förekomsten av ett alltför stort underskott Enligt de cypriotiska myndigheternas uppgifter från april 2010 uppgick det offentliga underskottet i Cypern år 2009 till 6,1 % av BNP och således överskreds referensvärdet på 3 % av BNP. Kommissionen bedömde i sin rapport enligt artikel 126.3 att underskottet inte låg nära referensvärdet 3 % av BNP och att överskridandet av referensvärdet kan anses ha inträffat undantagsvis enligt fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Det har framför allt orsakats av en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas real BNP i Cypern sjunka ytterligare, men i mindre utsträckning, med nästan ½ % under 2010 jämfört med 1¾ % 2009. Överskridandet av referensvärdet kan emellertid inte betraktas som övergående. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas budgetunderskottet vid oförändrad politik nå omkring 7¾ % av BNP 2011. Underskottskriteriet i fördraget är således inte uppfyllt. Enligt de uppgifter som de cypriotiska myndigheterna lämnade i april 2010 ligger den offentliga bruttoskulden kvar under referensvärdet 60 % av BNP och uppgick 2009 till 56,2 % av BNP. 2010 väntas enligt Cypern skulden uppgå till 62 % av BNP, och således överskrida fördragets referensvärde på 60 %. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas skulden öka till 62,3 % av BNP 2010 och ytterligare till 67,6 % 2011 på grund av ett försämrat primärt saldo. Mot bakgrund av dessa trender kan skuldkvoten inte anses minska i tillräcklig utsträckning och närma sig referensvärdet i tillfredsställande takt i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Fördragets skuldkriterium är således inte uppfyllt. I enlighet med bestämmelserna i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten bedömde kommissionen i sin rapport också ”faktorer av betydelse”. Enligt pakten får dessa bara beaktas under de steg som leder till beslutet om förekomsten av ett alltför stort underskott, om underskottet uppfyller de båda villkoren att ligga nära referensvärdet och att endast överskrida det tillfälligt. När det gäller Cypern uppfylls inte detta dubbla villkor. Betraktade separat ger de relevanta faktorerna i det aktuella fallet en på det hela taget blandad bild. Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande enligt artikel 126.4 i fördraget överensstämmer med bedömningen i kommissionens rapport enligt artikel 126.3. Kommissionen anser, med beaktande av sin rapport enligt artikel 126.3 och av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande enligt artikel 126.4, att det föreligger ett alltför stort underskott i Cypern. Detta framgår av det yttrande som antogs av kommissionen den [15 juni 2010] och som härmed överlämnas till rådet i enlighet med artikel 126.5. Kommissionen föreslår att rådet fattar ett beslut med denna innebörd, i enlighet med artikel 126.6. Vidare överlämnar kommissionen till rådet en rekommendation till rådets rekommendation som, i enlighet med fördragets artikel 126.7, ska riktas till Cypern för att få det alltför stora underskottet att upphöra. 4. Rekommendationer för att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra Enligt artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 ska det i rådsrekommendationen enligt artikel 126.7 anges en tidsfrist på högst sex månader för den berörda medlemsstaten att vidta effektiva åtgärder. Det ska också anges en tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet, som ”bör slutföras under det år som följer på året då underskottet fastställdes, om inte särskilda omständigheter föreligger”. I artikel 2.6 i förordningen underförstås att de ”faktorer av betydelse” som beaktats i kommissionens rapport enligt artikel 126.3 i fördraget ska beaktas vid beslut om huruvida särskilda omständigheter föreligger. I artikel 3.4 i förordningen specificeras att rådet ska rekommendera att medlemsstaten uppnår en ”årlig minsta förbättring på minst 0,5 % av BNP som ett riktmärke av sitt konjunkturrensade saldo, varvid engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder inte skall räknas med, för att korrigera det alltför stora underskottet inom den tidsfrist som är fastställd i rekommendationen”. Särskilda omständigheter anses föreligga i Cyperns fall, i linje med den ökade flexibilitet vid tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott som infördes genom reformen 2005 av stabilitets- och tillväxtpakten. 2009 sjönk den ekonomiska aktiviteten med 1¾ %, vilket var den första minskningen på 35 år. Nedgången återspeglade en betydande minskning i den inhemska efterfrågan och ogynnsamma yttre omständigheter. Framför allt hushållens höga skuldsättning i förening med stramare utlåningsvillkor, ett försämrat arbetsmarknadsläge och negativa förtroendeeffekter ledde till en nedgång i den privata konsumtionen. Samtidigt noterades en kraftig korrigering när det gäller investeringsutvecklingen, i förening med fallande utländsk efterfrågan på fastigheter, lågt kapacitetsutnyttjande och omstruktureringar av företagens balansräkningar. Dessutom sjönk exporten av varor och tjänster dramatiskt, särskilt inom turistnäringen, till följd av finanskrisen och den globala avmattningen – framför allt de mycket lägre tillväxtutsikterna i de viktigaste handelspartnerna (euroområdet, Förenade kungariket och Ryssland). Underskottet 2009 är en följd av både konjunkturnedgången och de stimulansåtgärder som de cypriotiska myndigheterna har vidtagit i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Det är mot denna bakgrund lämpligt att överväga korrigeringen av det alltför stora underskottet på medellång sikt med 2012 som tidsfrist. Cyperns försämrade budgetmässiga läge 2009 var ett resultat dels av de åtgärder som vidtagits som svar på krisen och som uppgick till omkring 1½ % av BNP årligen 2009 och 2010, vilket är i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, dels av det fria spelrum som de automatiska stabilisatorerna fått. De cypriotiska myndigheterna bör därför stärka den finanspolitiska strategin 2010 med åtgärder avsedda att kontrollera de löpande utgifterna. Särskilt med tanke på de inhemska och yttre ekonomiska obalanserna skulle en trovärdig och varaktig korrigeringsstrategi kräva att de cypriotiska myndigheterna säkerställer en genomsnittlig strukturell korrigering på 1¾ procentenheter av BNP per år under perioden 2010–2012. Det skulle också krävas att de cypriotiska myndigheterna anger vilka åtgärder som är nödvändiga för att korrigera det alltför stora underskottet till 2012, för att se till att bruttoskuldkvoten snabbt går ned under referensvärdet och för att skynda på minskningen av underskottet om de ekonomiska eller finanspolitiska villkoren visar sig bli bättre än vad som förväntas i nuläget. För att nå en varaktig och framgångsrik konsolidering av de offentliga finanserna är det i detta sammanhang avgörande att ett medelfristigt finanspolitiskt ramverk införs och att det införs vid rätt tidpunkt. Eftersom åldrandets långsiktiga budgeteffekter i Cypern ligger klart över EU-genomsnittet, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifter, behövs åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. En förstärkt övervakning inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, vilket också verkar nödvändigt mot bakgrund av tidsfristen för korrigeringen av underskottet, kommer att förutsätta en regelbunden kontroll vid rätt tidpunkt av hur genomförandet av strategin för konsolidering av de offentliga finanserna framskrider för att säkerställa en korrigering av det alltför stora underskottet. Det är därför lämpligt att ägna detta ett särskilt kapitel i den kommande uppdateringen av Cyperns stabilitetsprogram. Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar | |2007|2008|2009|2010|2011|2012|2013| Real BNP (förändring i %)|KOM våren 2010|5,1|3,6|-1,7|-0,4|1,3|i.u.|i.u.| |SP april 2010|5,1|3,6|-1,7|0,5|1,5|3,0|3,2| Produktionsgap 1 (i % av potentiell BNP)|KOM våren 20102 2|2,4|3,4|-0,7|-2,1|-1,6|i.u.|i.u.| |SP april 20103 3|1,9|2,9|-1,3|-2,4|-2,5|-1,6|-0,5| Saldo i de offentliga finanserna (i % av BNP)|KOM våren 2010|3,4|0,9|-6,1|-7,1|-7,7|i.u.|i.u.| |SP april 2010|3,4|0,9|-6,1|-6,0|-4,5|-3,4|-2,5| Primärt saldo (i % av BNP)|KOM våren 2010|6,4|3,7|-3,6|-4,4|-4,8|i.u.|i.u.| |SP april 2010|6,4|3,7|-3,6|-3,7|-2,1|-1,0|0,1| Konjunkturrensat saldo 1 (i % av BNP)|KOM våren 2010|2,5|-0,4|-5,8|-6,3|-7,1|i.u.|i.u.| |SP april 2010|2,6|-0,2|-5,6|-5,2|-3,6|-2,9|-2,3| Strukturellt saldo 4 (i % av BNP)|KOM våren 2010|2,5|-0,4|-5,8|-6,3|-7,1|i.u.|i.u.| |SP april 2010|2,6|-0,2|-5,6|-5,2|-3,6|-2,9|-2,3| Offentlig bruttoskuld (i % av BNP)|KOM våren 2010|58,3|48,4|56,2|62,3|67,6|i.u.|i.u.| |SP april 20103 5|58,3|48,4|56,2|61,0|63,2|63,1|62,3| Anmärkningar :|| 1 Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa.|| 2 Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %, 2,8 % respektive 2,8 % under perioden 2009–2013.|| 3 Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,5 %, 1,6 %, 1,6 %, 2,0 % respektive 2,2 % under perioden 2009–2013.|| 4 Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår till motsvarade 0,1 % av BNP för åren 2010, 2011 och 2012 (samtliga utgiftsminskande) enligt det senaste programmet. Kommissionens höstprognos 2010 innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.|| 5 Enligt uppgift från Cypern väntas skulden för 2010 uppgå till 62 % av BNP, och således överskrida fördragets referensvärde på 60 %. Enligt stabilitetsprogrammet från april 2010 väntas en något lägre siffra (61 %) och en ytterligare ökning till 63,2 % av BNP år 2011.|| Källa :|| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens vårprognos 2010 (KOM) och kommissionens beräkningar.|| Förslag till RÅDETS BESLUT av den 15.6.2010 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern EUROPEISKA UNIONENS RÅD ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 126.6, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, med beaktande av synpunkterna från Cypern, och av följande skäl: (1) Enligt artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. (2) Stabilitets- och tillväxtpakten syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. (3) Beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott följer det förfarande vid alltför stora underskott som anges i artikel 126 i fördraget och förtydligas i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. (som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten). Protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som är fogat till fördraget, innehåller ytterligare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 479/2009 EUT L 145, 10.6.2009, s. 1 anges närmare regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelserna i nämnda protokoll. [4][5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. EUT L 145, 10.6.2009, s. 1 (4) Reformen av stabilitets- och tillväxtpakten 2005 avsåg att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad samt att säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Syftet var särskilt att hela den ekonomiska och finanspolitiska bakgrunden ska beaktas under alla steg av förfarandet vid alltför stora underskott. Härigenom blev pakten ett ramverk till stöd för politiska åtgärder för att snabbt återgå till sunda offentliga finanser, samtidigt som den ekonomiska situationen beaktas. (5) Enligt artikel 126.5 i fördraget ska kommissionen avge ett yttrande till rådet, om den anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Efter att ha tagit hänsyn till sin rapport i enlighet med artikel 126.3 och med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 126.4, drog kommissionen slutsatsen att det föreligger ett alltför stort underskott i Cypern. Kommissionen lämnade därför ett sådant yttrande om Cypern till rådet den [15 juni 2010] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Cypern finns tillgängliga på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[6] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Cypern finns tillgängliga på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . (6) I artikel 126.6 i fördraget fastställs att rådet ska beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten, innan det efter en allsidig bedömning avgör om underskottet är alltför stort. När det gäller Cypern leder den allsidiga bedömningen till följande slutsatser. (7) Enligt de uppgifter som de cypriotiska myndigheterna lämnade i april 2010 uppgick underskottet i Cyperns offentliga finanser till 6,1 % av BNP år 2009 och överskred därmed referensvärdet på 3 % av BNP. Underskottet var inte nära referensvärdet på 3 % av BNP, men överskridandet av referensvärdet kan betecknas som undantagsvis i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Bland annat har det orsakats av en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas real BNP i Cypern sjunka ytterligare, men i en mindre utsträckning, med nästan ½ % under 2010 jämfört med 1¾ % 2009. Överskridandet av referensvärdet kan emellertid inte betraktas som övergående. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas budgetunderskottet vid oförändrad politik nå omkring 7¾ % av BNP 2011. Underskottskriteriet i fördraget är således inte uppfyllt. (8) Enligt de uppgifter som de cypriotiska myndigheterna lämnade i april 2010 ligger den offentliga bruttoskulden kvar under referensvärdet 60 % av BNP och uppgick den 2009 till 56,2 % av BNP. 2010 väntas enligt Cypern skulden uppgå till 62 % av BNP, och således överskrider den fördragets referensvärde på 60 %. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas skulden öka ytterligare till 62,3 % av BNP 2010 och till 67,6 % 2011 på grund av ett försämrat primärt saldo. Mot bakgrund av dessa trender kan skuldkvoten inte anses minska i tillräcklig utsträckning och närma sig referensvärdet i tillfredsställande takt i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Fördragets skuldkriterium är inte uppfyllt. (9) Enligt artikel 2.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 ska hänsyn till ”faktorer av betydelse” bara tas i de steg som leder fram till rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott i enlighet med artikel 126.6, om de båda villkoren – att underskottet fortsätter att ligga nära referensvärdet och att referensvärdet endast tillfälligt överskrids – helt uppfylls. I Cyperns fall uppfylls inte dessa båda villkor. Därför beaktas inte faktorer av betydelse i de steg som leder fram till detta beslut. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Efter en allsidig bedömning fastslås härmed att det föreligger ett alltför stort underskott i Cypern. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Republiken Cypern. Utfärdat i Bryssel den 15.6.2010 På rådets vägnar Ordförande […] [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina beräknade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Cyperns senaste rapport finns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Cypern återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. [5] EUT L 145, 10.6.2009, s. 1 [6] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Cypern finns tillgängliga på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . ES (...PICT...)|COMISIÓN EUROPEA| Bruselas, 15.6.2010 SEC(2010) 740 final Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO sobre la existencia de un déficit excesivo en Chipre EXPOSICIÓN DE MOTIVOS 1. Aplicación del pacto de estabilidad y crecimiento en la actual situación de crisis Muchos países de la UE están confrontados actualmente a déficit de las administraciones públicas superiores al valor de referencia del 3% del PIB establecido en el Tratado. El aumento, a menudo considerable, del déficit y de la deuda debe situarse en el contexto de la crisis financiera mundial sin precedentes y de la recesión económica en 2008-2009. Pueden distinguirse varios factores. En primer lugar, la recesión económica provoca una disminución de los ingresos tributarios y un aumento de los gastos en prestaciones sociales (por ejemplo, en subsidios de desempleo). En segundo lugar, reconociendo que las políticas presupuestarias tienen un importante papel que desempeñar en la actual situación económica excepcional, la Comisión preconizó la aplicación de un conjunto de medidas de estímulo presupuestario en su Plan Europeo de Recuperación Económica de noviembre de 2008, aprobado por el Consejo Europeo en diciembre. El Plan indicaba que las medidas debían ser oportunas, selectivas y temporales y diferenciadas entre Estados miembros, a fin de reflejar sus diferentes posiciones en materia de sostenibilidad de las finanzas públicas y competitividad, y debían abandonarse cuando mejoraran las condiciones económicas. Varios países han adoptado medidas para estabilizar el sector financiero, algunas de las cuales han influido en el nivel de endeudamiento o constituyen un riesgo de aumento del déficit y de la deuda en el futuro, aunque una parte de los costes del apoyo estatal podría recuperarse posteriormente. En virtud del Pacto de Estabilidad y Crecimiento, la Comisión debe iniciar el procedimiento de déficit excesivo (PDE) cuando el déficit de un Estado miembro rebase el valor de referencia del 3% del PIB. Las modificaciones introducidas en el Pacto de Estabilidad y Crecimiento en 2005 estaban encaminadas a garantizar en particular que las condiciones económicas y presupuestarias se tomen plenamente en consideración en todas las etapas del PDE. De esta forma, el Pacto de Estabilidad y Crecimiento proporciona el marco que respalda las políticas gubernamentales para una vuelta rápida a situaciones presupuestarias saneadas teniendo en cuenta la situación económica, a fin de garantizar la sostenibilidad a largo plazo de las finanzas públicas. 2. Etapas anteriores en el procedimiento de déficit excesivo En el artículo 126 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea se establece un procedimiento de déficit excesivo (PDE). Este procedimiento se desarrolla en el Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento.[1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . En virtud del artículo 126, apartado 2, del Tratado, la Comisión debe supervisar el cumplimiento de la disciplina presupuestaria basándose en dos criterios, a saber: a) si la proporción entre el déficit público previsto o efectivo y el producto interior bruto (PIB) sobrepasa el valor de referencia del 3% (a menos que la proporción haya descendido substancial y continuamente y llegado a un nivel que se aproxime al valor de referencia, o el valor de referencia se sobrepase sólo excepcional y temporalmente y la proporción se mantenga próxima al valor de referencia); y b) si la proporción entre la deuda pública y el producto interior bruto rebasa el valor de referencia del 60% (a menos que la proporción disminuya suficientemente y se aproxime a un ritmo satisfactorio al valor de referencia). Según el artículo 126, apartado 3, si un Estado miembro no cumple los requisitos de alguno de estos dos criterios, la Comisión debe elaborar un informe. En este informe también se debe tener «en cuenta si el déficit público supera los gastos públicos de inversión, así como todos los demás factores pertinentes, incluida la situación económica y presupuestaria a medio plazo del Estado miembro». Partiendo de los datos notificados por las autoridades chipriotas en marzo de 2010 En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Chipre puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . , y teniendo en cuenta las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, la Comisión, de conformidad con el artículo 104, artículo 3, adoptó un informe relativo a Chipre el 12 de mayo de 2010 Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Chipre pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Chipre puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Chipre pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Posteriormente, y en virtud del artículo 126, apartado 4, el Comité Económico y Financiero emitió un dictamen sobre el informe de la Comisión el 27 de mayo de 2010. 3. Existencia de un déficit excesivo Según los datos notificados por las autoridades chipriotas en abril de 2010, el déficit de las administraciones públicas alcanzó el 6,1% del PIB en 2009, rebasando así el valor de referencia del 3% del PIB. El informe elaborado por la Comisión con arreglo al artículo 126, apartado 3, consideraba que el déficit no era próximo al valor de referencia del 3% del PIB y que el exceso sobre dicho valor de referencia podía calificarse de excepcional en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En particular, es el resultado de una grave recesión económica en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el PIB real de Chipre seguiría disminuyendo aunque en menor medida (cerca de medio punto porcentual del PIB en 2010 frente al 1,75% del PIB en 2009). Sin embargo, el exceso previsto sobre el valor de referencia no puede considerarse temporal. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el déficit presupuestario alcanzaría el 7,75% del PIB en 2011, con la hipótesis de mantenimiento de la política económica. No se cumple el criterio de déficit establecido en el Tratado. Según los datos notificados por las autoridades chipriotas en abril de 2010, la deuda bruta de las administraciones públicas se mantiene por debajo del valor de referencia del 60% del PIB, situándose en el 56,2% del PIB en 2009. Para 2010, Chipre ha notificado una previsión de deuda equivalente al 62% del PIB, superior, pues, al valor de referencia del 60% del PIB establecido en el Tratado. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, la deuda aumentaría al 62,3% del PIB en 2010 y al 67,6% del PIB en 2011, como consecuencia del deterioro del saldo primario. A la luz de esta evolución, no puede considerarse que el ratio de deuda esté disminuyendo suficientemente y aproximándose al valor de referencia a un ritmo satisfactorio en el sentido del Tratado y el Pacto de Estabilidad y Crecimiento. No se cumple el criterio de deuda establecido en el Tratado. De conformidad con lo dispuesto en el Tratado y en el Pacto de Estabilidad y Crecimiento, la Comisión también ha analizado «factores pertinentes» en su informe. Según el Pacto, estos factores sólo pueden tenerse en cuenta en las etapas del procedimiento que llevan a la adopción de una decisión relativa a la existencia de un déficit excesivo si el déficit cumple la doble condición de proximidad al valor de referencia y carácter temporal del exceso sobre dicho valor. En el caso de Chipre, no se cumple esta doble condición. Considerados en sí mismos, los factores pertinentes en el presente caso presentan globalmente un panorama desigual. El dictamen del Comité Económico y Financiero emitido de conformidad con el artículo 126, apartado 4, del Tratado es conforme con la evaluación realizada en el informe de la Comisión elaborado en virtud del artículo 126, apartado 3. La Comisión, teniendo en cuenta su informe elaborado en virtud del artículo 126, apartado 3, y el dictamen del Comité Económico y Financiero emitido con arreglo al artículo 126, apartado 4, considera que en Chipre existe un déficit excesivo. El dictamen correspondiente, adoptado por la Comisión el [15 de junio de 2010], se transmite al Consejo, de conformidad con el artículo 126, apartado 5, del Tratado. La Comisión propone que el Consejo decida en consecuencia, en virtud del artículo 126, apartado 6. Por otra parte, la Comisión, con arreglo al artículo 126, apartado 7, del Tratado, presenta también al Consejo una recomendación con vistas a una recomendación del Consejo dirigida a Chipre para que este país ponga fin a su situación de déficit público excesivo. 4. Recomendaciones para poner fin a la situación de déficit excesivo Con arreglo al artículo 3, apartado 4, del Reglamento (CE) nº 1467/97, la recomendación del Consejo formulada en virtud del artículo 126, apartado 7, debe establecer un plazo de seis meses como máximo para que el Estado miembro afectado tome medidas eficaces y un plazo para la corrección del déficit excesivo, que «deberá realizarse en el año siguiente a su detección salvo que concurran circunstancias especiales». Según el artículo 2, apartado 6, del Reglamento, los «factores pertinentes» considerados en el informe elaborado por la Comisión con arreglo al artículo 126, apartado 3, del Tratado han de tenerse en cuenta a la hora de decidir si concurren circunstancias especiales. El artículo 3, apartado 4, del Reglamento dispone que el Consejo ha de recomendar que el Estado miembro logre «una mejora anual mínima equivalente al 0,5% del PIB, como valor de referencia, del saldo presupuestario ajustado en función del ciclo, tras deducir las medidas excepcionales y otras medidas de carácter temporal, con el fin de garantizar la corrección del déficit excesivo dentro del plazo establecido en la recomendación». En el caso de Chipre se considera que concurren circunstancias especiales, que cabe considerar teniendo en cuenta la mayor flexibilidad en la aplicación del procedimiento de déficit excesivo introducida con la reforma de 2005 del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En 2009, la actividad económica disminuyó por primera vez en 35 años, en un 1,75%. La recesión reflejaba la caída de la demanda interna y un marco exterior adverso. En particular, el alto nivel de endeudamiento de las economías domésticas junto con unas condiciones crediticias más restrictivas, un empeoramiento de las perspectivas del mercado de trabajo y unos efectos negativos sobre la confianza llevaron a una disminución del consumo privado. Paralelamente, la inversión sufrió un fuerte ajuste, en el marco de una caída de la demanda extranjera de vivienda, un bajo nivel de utilización de la capacidad y la reestructuración de la situación contable de las empresas. Por otra parte, se desplomó la exportación de bienes y servicios, especialmente el turismo, como consecuencia de la crisis financiera y de la ralentización de la economía mundial, y, particularmente, de unas mucho peores perspectivas de crecimiento de los principales socios comerciales de Chipre (zona del euro, Reino Unido y Rusia). El déficit en 2009 era la consecuencia de la recesión económica y de las medidas de estímulo adoptadas de conformidad con el PERE por las autoridades chipriotas. En este contexto, es adecuado plantearse la corrección del déficit excesivo a medio plazo, con un plazo para la corrección fijado en 2012. Reconociendo que el deterioro de la situación presupuestaria de Chipre en 2009 fue el resultado de las medidas tomadas frente a la crisis —que equivalían anualmente a alrededor del 1,5% del PIB en 2009 y 2010 y constituían una respuesta adecuada y conforme al Plan Europeo de Recuperación Económica— y del funcionamiento de los estabilizadores automáticos, las autoridades chipriotas deberán reforzar su estrategia presupuestaria en 2010 con medidas encaminadas a controlar los gastos corrientes. En particular, en vista de los desequilibrios económicos internos y externos, una senda de ajuste creíble y sostenible requiere que las autoridades chipriotas garanticen un ajuste anual medio del saldo estructural equivalente al 1,75% del PIB en el periodo 2010-2012, Las autoridades chipriotas también deberán especificar las medidas necesarias para lograr la corrección del déficit excesivo de aquí a 2012, garantizar una rápida reducción del ratio de deuda bruta por debajo del valor de referencia y acelerar la reducción del déficit si las condiciones económicas o presupuestarias resultan mejores de lo esperado. En este contexto, la aplicación oportuna de un marco presupuestario a medio plazo será esencial para un saneamiento fructífero y duradero de las finanzas públicas. Por otra parte, dado que los efectos del envejecimiento de la población sobre el presupuesto a largo plazo serán significativamente superiores a la media de la UE, debido principalmente a un aumento relativamente elevado de los gastos de pensiones, se requieren medidas para mejorar la sostenibilidad a largo plazo de las finanzas públicas. Una supervisión reforzada en el marco del procedimiento de déficit excesivo, que parece necesaria teniendo en cuenta el plazo para la corrección de dicho déficit, requerirá un seguimiento regular y oportuno de los progresos alcanzados en la aplicación de la estrategia de saneamiento fiscal para garantizar la corrección. En este contexto, podría ser útil dedicar a este aspecto un capítulo aparte en las próximas actualizaciones del programa de estabilidad de Chipre. Comparación de las principales previsiones macroeconómicas y presupuestarias | |2007|2008|2009|2010|2011|2012|2013| PIB real (% variación)|COM primavera 2010|5,1|3,6|-1,7|-0,4|1,3|–|–| |PE Abr 2010|5,1|3,6|-1,7|0,5|1,5|3,0|3,2| Brecha de producción 1 (% del PIB potencial)|COM primavera 2010 2|2,4|3,4|-0,7|-2,1|-1,6|–|–| |PE Abr 2010 3|1,9|2,9|-1,3|-2,4|-2,5|-1,6|-0,5| Saldo presupuestario de las administraciones públicas (% del PIB)|COM primavera 2010|3,4|0,9|-6,1|-7,1|-7,7|–|–| |PE Abr 2010|3,4|0,9|-6,1|-6,0|-4,5|-3,4|-2,5| Saldo primario (% del PIB)|COM primavera 2010|6,4|3,7|-3,6|-4,4|-4,8|–|–| |PE Abr 2010|6,4|3,7|-3,6|-3,7|-2,1|-1,0|0,1| Saldo presupuestario ajustado en función del ciclo 1 (% del PIB)|COM primavera 2010|2,5|-0,4|-5,8|-6,3|-7,1|–|–| |PE Abr 2010|2,6|-0,2|-5,6|-5,2|-3,6|-2,9|-2,3| Saldo estructural 4 (% del PIB)|COM primavera 2010|2,5|-0,4|-5,8|-6,3|-7,1|–|–| |PE Abr 2010|2,6|-0,2|-5,6|-5,2|-3,6|-2,9|-2,3| Deuda pública bruta (% del PIB)|COM primavera 2010|58,3|48,4|56,2|62,3|67,6|–|–| |PE Abr 2010 5|58,3|48,4|56,2|61,0|63,2|63,1|62,3| Notas :|| 1 Brechas de producción y saldos ajustados en función del ciclo recalculados por los servicios de la Comisión partiendo de los datos del programa.|| 2 Sobre la base de un potencial de crecimiento estimado del 2,0% en 2009 y del 2,8% en cada uno de los años del periodo 2009-2013.|| 3 Sobre la base de un potencial de crecimiento estimado del 2,5%, el 1,6%, el 1,6%, el 2,0% y el 2,2%, respectivamente, en 2009, 2010, 2011, 2012 y 2013.|| 4 Saldo presupuestario ajustado en función del ciclo excluidas las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal. Las medidas puntuales y otras medidas de carácter temporal representarán el 0,1% del PIB en 2010, 2011 y 2012 (reducción del déficit en todos los casos) según el programa más reciente. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión no hay medidas puntuales u otras medidas de carácter temporal.|| 5 Para 2010, Chipre ha notificado una previsión de deuda equivalente al 62% del PIB, superior, pues, al valor de referencia del 60% del PIB establecido en el Tratado. Según el programa de estabilidad de abril de 2010, el ratio de deuda sería ligeramente inferior (61%), y volvería a aumentar en 2011, hasta el 63,2% del PIB.|| Fuente :|| Programa de estabilidad (PE); previsiones de los servicios de la Comisión (COM) de la primavera de 2010; cálculos de los servicios de la Comisión.|| Propuesta de DECISIÓN DEL CONSEJO de 15.6.2010 sobre la existencia de un déficit excesivo en Chipre EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea y, en particular, su artículo 126, apartado 6, Vista la propuesta de la Comisión Europea, Vistas las observaciones presentadas por Chipre, Considerando lo siguiente: (1) Con arreglo al artículo 126 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, los Estados miembros deben evitar déficit públicos excesivos. (2) El Pacto de Estabilidad y Crecimiento tiene por objetivo lograr unas finanzas públicas saneadas como medio de reforzar las condiciones para la estabilidad de precios y para un crecimiento fuerte, sostenible y generador de empleo. (3) El procedimiento aplicable en caso de déficit excesivo, contemplado en el artículo 126 del Tratado y desarrollado por el Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. (que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento), contempla la posibilidad de adoptar una decisión sobre la existencia de un déficit excesivo. El Protocolo sobre el procedimiento aplicable en caso de déficit excesivo, anejo al Tratado, establece disposiciones adicionales relativas a la aplicación del procedimiento de déficit excesivo. El Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo DO L 145 de 10.6.2009, p. 1. establece definiciones y normas detalladas para la aplicación de dicho Protocolo. [4][5] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. DO L 145 de 10.6.2009, p. 1. (4) La reforma de 2005 del Pacto de Estabilidad y Crecimiento pretendía reforzar su eficacia y sus fundamentos económicos y salvaguardar la sostenibilidad de las finanzas públicas a largo plazo, así como garantizar que las condiciones económicas y presupuestarias se tomen plenamente en cuenta en todas las etapas del procedimiento de déficit excesivo. De esta forma, el Pacto de Estabilidad y Crecimiento proporciona el marco que respalda las políticas públicas a fin de permitir una vuelta rápida a situaciones presupuestarias sólidas teniendo en cuenta la situación económica. (5) El artículo 126, apartado 5, del Tratado dispone que la Comisión debe transmitir un dictamen al Consejo si considera que un Estado miembro presenta o puede presentar un déficit excesivo. Tras tomar en consideración su informe elaborado de conformidad con el artículo 126, apartado 3, y visto el dictamen del Comité Económico y Financiero emitido de conformidad con el apartado 4 de dicho artículo, la Comisión concluyó que existe un déficit excesivo en Chipre. Por consiguiente, el [15 de junio de 2010], la Comisión trasmitió al Consejo un dictamen sobre Chipre en este sentido Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Chipre pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[6] Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Chipre pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . (6) El artículo 126, apartado 6, del Tratado establece que el Consejo debe considerar las observaciones que formule el Estado miembro de que se trate y, tras una valoración global, decidir si existe un déficit excesivo. En el caso de Chipre, esta valoración global lleva a las siguientes conclusiones. (7) Según los datos notificados por las autoridades chipriotas en abril de 2010, el déficit de las administraciones públicas alcanzó el 6,1% del PIB en 2009, rebasando así el valor de referencia del 3% del PIB. Aunque el déficit no era próximo al valor de referencia del 3% del PIB, el exceso sobre dicho valor de referencia podía calificarse de excepcional en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En particular, es el resultado de una grave recesión económica en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el PIB real de Chipre seguiría disminuyendo aunque en menor medida (cerca de medio punto porcentual del PIB en 2010 frente al 1,75% del PIB en 2009). Sin embargo, el exceso previsto sobre el valor de referencia no puede considerarse temporal. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el déficit presupuestario alcanzaría el 7,75% del PIB en 2011, con la hipótesis de mantenimiento de la política económica. No se cumple el criterio de déficit establecido en el Tratado. (8) Según los datos notificados por las autoridades chipriotas en abril de 2010, la deuda bruta de las administraciones públicas se mantiene por debajo del valor de referencia del 60% del PIB, situándose en torno al 56,2% del PIB en 2009. Para 2010, Chipre ha anunciado una previsión de deuda equivalente al 62% del PIB, superior, pues, al valor de referencia del 60% del PIB establecido en el Tratado. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, la deuda seguiría aumentando, al 62,3% del PIB en 2010 y al 67,6% del PIB en 2011, como consecuencia del deterioro del saldo primario. A la luz de esta evolución, no puede considerarse que el ratio de deuda esté disminuyendo suficientemente y aproximándose al valor de referencia a un ritmo satisfactorio en el sentido del Tratado y el Pacto de Estabilidad y Crecimiento. No se cumple el criterio de deuda establecido en el Tratado. (9) De conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento (CE) nº 1467/97, los «factores pertinentes» sólo pueden tenerse en cuenta en las etapas del procedimiento que llevan a la decisión del Consejo relativa a la existencia de un déficit excesivo adoptada de conformidad con el artículo 126, apartado 6, si se cumple plenamente la doble condición, a saber, que el déficit se mantenga próximo al valor de referencia y el exceso sobre dicho valor sea temporal. En el caso de Chipre no se cumple esta doble condición. Por consiguiente no se han tenido en cuenta factores pertinentes en las etapas que han llevado a la adopción de la presente Decisión. HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 De una valoración global se desprende que Chipre presenta un déficit excesivo. Artículo 2 El destinatario de la presente Decisión será la República de Chipre. Hecho en Bruselas, el 15.6.2010 Por el Consejo El Presidente […] [1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Chipre puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Chipre pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. [5] DO L 145 de 10.6.2009, p. 1. [6] Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Chipre pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . ET (...PICT...)|EUROOPA KOMISJON| Brüssel 15.6.2010 SEK(2010) 740 lõplik Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel SELETUSKIRI 1. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaldamine praeguses kriisiolukorras Paljudes ELi liikmesriikides ületab praegu valitsemissektori eelarve puudujääk ELi toimimise lepingus (edaspidi „alusleping”) sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla sageli väga järsku suurenemist tuleb vaadelda 2008/2009. aasta finantskriisi ja majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks väheneb majandussurutise tagajärjel maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses majandusolukorras oluline osa, kutsus komisjon 2008. aasta novembris esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas (mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris) üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed peavad olema õigeaegsed, sihipärased ja ajutised ning vastama eri liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele, kusjuures kõnealuste meetmete kohaldamine tuleks majandusolukorra paranedes lõpetada. Lisaks on mitu riiki võtnud finantssektori stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlapositsiooni või võivad tulevikus puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad riikliku toetusega seotud kulud võib tulevikus tagasi saada. Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiiresti taastada kindla eelarvepositsiooni, võttes arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. 2. Ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames varem võetud meetmed Euroopa Liidu toimimise lepingus on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Kõnealust menetlust on täpsustatud stabiilsuse ja kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . .[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . Vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 2 peab komisjon jälgima eelarvedistsipliini järgimist kahe järgmise kriteeriumi alusel: a) kas valitsemissektori kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 3 % (välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele või kui kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedal) ning b) kas valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 60 % (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega). Artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul, kui liikmesriik ei vasta ühele või mõlemale kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb võtta arvesse ka seda, kas valitsemissektori eelarve puudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjaomaseid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarvepositsioon. Võttes aluseks Küprose ametiasutuste 2010. aasta märtsis esitatud andmed Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Küprose kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . ning komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi, võttis komisjon asutamislepingu artikli 104 lõike 3 alusel 12. mail 2010 vastu Küprost käsitleva aruande Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Küprose kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Seejärel sõnastas majandus- ja rahanduskomitee 27. mail 2010 kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 4 oma arvamuse komisjoni aruande kohta. 3. Ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu Küprose ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatus valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 6,1 %ni SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 % SKPst. Artikli 126 lõike 3 kohases aruandes märgiti, et puudujääk ei ole kontrollväärtuse (3 % SKPst) lähedal ning seda võib käsitada aluslepingu ja stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuna. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Küprose reaalne SKP veelgi vähenema, kuid vähemal määral, st 2010. aastal ligikaudu ½ % võrreldes 2009. aasta 1¾ %ga. Kontrollväärtuse kavandatud ületamist ei saa siiski pidada ajutiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks võla suhe eeldusel, et poliitikat ei muudeta, jõudma 2011. aastal 7¾ %ni SKPst. Aluslepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. Vastavalt Küprose ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetele on valitsemissektori koguvõlg alla kontrollväärtuse (60 % SKPst), jäädes 2009. aastal 56,2 % tasemele SKPst. Küpros on teatanud, et 2010. aastal peaks võlg olema 62 % SKPst, mis ületab aluslepingu kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni talitused prognoosisid 2010. aasta kevadel, et võlg suureneb 2010. aastal 62,3 %ni SKPst ja 2011. aastal 67,6 %ni, kuna esmane positsioon on halvenenud. Selliste muutuste alusel ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärusele rahuldava kiirusega aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Aluslepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud. Kooskõlas aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega analüüsis komisjon oma aruandes ka asjaomaseid tegureid. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt saab neid tegureid ülemäärase puudujäägi olemasolu käsitleva otsuse tegemisel võtta arvesse üksnes juhul, kui puudujääk vastab kahele tingimusele: see on kontrollväärtuse lähedal ja ajutine. Küprose puhul ei ole need kaks tingimust täidetud. Eraldi vaadatuna annavad asjaomased tegurid praegusel juhul vastuolulise pildi. Aluslepingu artikli 126 lõike 4 kohane majandus- ja rahanduskomitee arvamus on kooskõlas artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes esitatud hinnanguga. Olles võtnud arvesse nii artikli 126 lõike 3 kohast aruannet kui ka artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Kõnealune arvamus, mille komisjon võttis vastu [15. juunil 2010], on vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 5 adresseeritud nõukogule. Komisjon soovitab nõukogul teha vastav otsus kooskõlas artikli 126 lõikega 6. Lisaks esitab komisjon nõukogule soovituse nõukogu soovituse kohta, mis adresseeritakse Küprosele ja mille eesmärk on kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 7. 4. Soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 3 lõikele 4 kehtestatakse aluslepingu artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega asjaomasele liikmesriigile maksimaalselt kuue kuu pikkune tähtaeg tõhusate meetmete võtmiseks ning tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, mis „peaks olema lõpule viidud puudujäägi kindlakstegemisele järgneval aastal, välja arvatud eriasjaolude korral”. Kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 6 on sätestatud, et aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes käsitletud asjaomaseid tegureid tuleb võtta arvesse otsuse tegemisel eriasjaolude olemasolu kohta. Määruse artikli 3 lõikes 4 on sätestatud, et nõukogu soovitab, et liikmesriik saavutaks „tsükliliselt korrigeeritud eelarvetasakaalu minimaalse paranemise aastas, seades sihtmärgiks vähemalt 0,5 % SKPst, võtmata arvesse ühekordseid ja ajutisi meetmeid, et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimine soovituses kehtestatud tähtaja jooksul”. Leitakse, et Küprose puhul on olemas eriasjaolud, mis on olulised stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga kehtestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse paindlikumaks rakendamiseks. 2009. aastal vähenes majandusaktiivsus 35 aasta jooksul esimest korda, nimelt 1¾ %. Langus peegeldab sisenõudluse olulist vähenemist ja ebasoodsat väliskonjunktuuri. Eelkõige kodumajapidamiste suur võlakoorem ning rangemad laenutingimused, olukorra halvenemine tööturul ja usalduse vähenemine tingisid eratarbimise vähenemise. Samal ajal aga tehti investeeringutes tõsiseid korrektiive, arvestades välisnõudluse vähenemist eluasemeturul, tootmisvõimsuse vähest rakendamist ja ettevõtete bilansside restruktureerimist. Lisaks vähenes järsult kaupade ja teenuste eksport, sealhulgas eriti turism, finantskriisi ja ülemaailmse majanduslanguse ning peamiste kaubanduspartnerite (euroala, Ühendkuningriik, Venemaa) palju tagasihoidlikumate kasvuprognooside tõttu. 2009. aasta puudujääk on nii majandussurutise kui ka vastavalt majanduse elavdamise kavale Küprose ametiasutuste poolt võetud stimuleerivate meetmete tagajärg. Selle taustal on asjakohane kaaluda ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist keskpikas perspektiivis, seades korrigeerimise tähtajaks 2012. aasta. Tunnistades, et Küprose eelarvepositsiooni halvenemine 2009. aastal oli tingitud kriisi leevendamiseks võetud meetmetest, mille maht oli ligikaudu 1½ % SKPst nii 2009. kui ka 2010. aastal, mis oli vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale asjakohane, ning automaatsete stabilisaatorite vabast toimimisest, peaksid Küprose ametiasutused meetmetega tugevdama 2010. aastal fiskaalstrateegiat, et kontrollida jooksvaid kulusid. Võttes eelkõige arvesse sisemist ja välimist majanduslikku tasakaalustamatust peaksid Küprose ametiasutused usutavaks ja jätkusuutlikuks kohandamiseks tagama, et aastatel 2010–2012 on keskmine aastane struktuurne kohandamine 1¾ protsendipunkti SKPst. Küprose ametiasutused peaksid selleks täpsustama ka meetmed, mida on vaja ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseks 2012. aastaks, et tagada koguvõla kiire vähenemine alla kontrollväärtuse ja selleks, et kiirendada puudujäägi vähendamist, kui majandus- või eelarvetingimused osutuvad praegu prognoositust paremaks. Selles kontekstis on keskpika perioodi eelarveraamistiku õigeaegne rakendamine oluline riigi rahanduse edukaks ja kestvaks konsolideerimiseks. Võttes arvesse, et Küprose elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele ületab ELi keskmist, kuna pensionikulud on suhteliselt palju tõusnud, on vaja meetmeid, et parandada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. Selleks et tagada ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine, tuleb seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamise tähtajaga kohaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames tõhustatud järelevalvet, mille käigus korrapäraselt ja õigeaegselt jälgitakse eelarve tugevdamise strateegia rakendamisel tehtud edusamme. Sellega seoses võib Küprose ajakohastatud stabiilsusprogrammis käsitleda seda küsimust eraldi peatükis. Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus | |2007|2008|2009|2010|2011|2012|2013| SKP reaalkasv (muutuse %)|KOM kevad 2010 |5,1|3,6|-1,7|-0,4|1,3|puudub|puudub| |SP aprill 2010|5,1|3,6|-1,7|0,5|1,5|3,0|3,2| SKP lõhe 1 (% potentsiaalsest SKPst)|KOM kevad 2010 2|2,4|3,4|-0,7|-2,1|-1,6|puudub|puudub| |SP aprill 2010 3|1,9|2,9|-1,3|-2,4|-2,5|-1,6|-0,5| Valitsemissektori eelarve positsioon (% SKPst)|KOM kevad 2010 |3,4|0,9|-6,1|-7,1|-7,7|puudub|puudub| |SP aprill 2010|3,4|0,9|-6,1|-6,0|-4,5|-3,4|-2,5| Esmane eelarvepositsioon (% SKPst)|KOM kevad 2010 |6,4|3,7|-3,6|-4,4|-4,8|puudub|puudub| |SP aprill 2010|6,4|3,7|-3,6|-3,7|-2,1|-1,0|0,1| Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon 1 (% SKPst)|KOM kevad 2010 |2,5|-0,4|-5,8|-6,3|-7,1|puudub|puudub| |SP aprill 2010|2,6|-0,2|-5,6|-5,2|-3,6|-2,9|-2,3| Struktuurne eelarvepositsioon 4 (% SKPst)|KOM kevad 2010 |2,5|-0,4|-5,8|-6,3|-7,1|puudub|puudub| |SP aprill 2010|2,6|-0,2|-5,6|-5,2|-3,6|-2,9|-2,3| Valitsemissektori koguvõlg (% SKPst)|KOM kevad 2010 |58,3|48,4|56,2|62,3|67,6|puudub|puudub| |SP aprill 2010 5|58,3|48,4|56,2|61,0|63,2|63,1|62,3| Märkused :|| 1 Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon ja SKP lõhe.|| 2 Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2009–2013 vastavalt 2,0 %, 2,8 %, 2,8 % ja 2,8 %.|| 3 Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2009–2013 vastavalt 2,5 %, 1,6 %, 1,6 %, 2,0 % ja 2,2 %.|| 4 Tsükliliselt kohandatud eelarvepositsioon, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Kõige viimase programmi kohaselt on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2010., 2011. ja 2012. aastal (kõik puudujääki vähendavad) 0,1 %. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoos ei sisalda ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid.|| 5 Küpros on teatanud, et 2010. aastal peaks võlg olema 62 % SKPst, mis ületab aluslepingu kontrollväärtust 60 % SKPst. 2010. aasta aprillis esitatud stabiilsusprogrammis on esitatud veidi väiksem näitaja (61 %) ning prognoositakse selle täiendavat suurenemist 63,2 %ni SKPst 2011. aastal.|| Allikad :|| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.|| Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS 15.6.2010, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 126 lõiget 6, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Küprose esitatud märkusi ning arvestades järgmist: (1) Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping”) artiklile 126 hoiduvad liikmesriigid valitsemissektori eelarve ülemäärasest puudujäägist. (2) Stabiilsuse ja kasvu pakt põhineb eesmärgil tagada riigi rahanduse usaldusväärsus, mis on vajalik hindade stabiilsuse ning töökohtade loomist soodustava tugeva ja jätkusuutliku majanduskasvu tagamiseks. (3) Aluslepingu artiklis 126 sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega, mida täpsustatakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. (mis on osa stabiilsuse ja kasvu paktist), on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu käsitleva otsuse vastuvõtmine. Aluslepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse protokollis on ette nähtud täiendavad sätted seoses ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu määruses (EÜ) nr 479/2009 ELT L 145, 10.6.2009, lk 1. on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused kõnealuse protokolli sätete kohaldamiseks. [4][5] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. ELT L 145, 10.6.2009, lk 1. (4) Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta reformiga püüti suurendada pakti tõhusust ja majanduslikku mõju ning kindlustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. Selle eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käigus võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, millega toetatakse valitsuse poliitikat kindla eelarvepositsiooni kiireks taastamiseks, võttes samas arvesse majandusolukorda. (5) Aluslepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles arvesse võtnud aluslepingu artikli 126 lõike 3 kohast aruannet ning aluslepingu artikli 126 lõike 4 kohast majandus- ja rahanduskomitee arvamust, järeldas komisjon, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Seetõttu adresseeris komisjon Küprose kohta nõukogule sellekohase arvamuse [15. juunil 2010] Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[6] Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . (6) Aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohaselt peaks nõukogu kaaluma kõiki asjaomase liikmesriigi võimalikke märkusi enne, kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. Küprose puhul jõuti pärast kõnealust üldhinnangut järgmistele järeldustele. (7) Küprose ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatus valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 6,1 %ni SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujääk ei ole kontrollväärtuse (3 % SKPst) lähedal, kuid seda võib käsitada aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuna. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Küprose reaalne SKP veelgi vähenema, kuid vähemal määral, st 2010. aastal ligikaudu ½ % võrreldes 1¾ %ga 2009. aastal. Kontrollväärtuse kavandatud ületamist ei saa siiski pidada ajutiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosis kohaselt peaks võla suhe eeldusel, et poliitikat ei muudeta, jõudma 2011. aastal 7¾ %ni SKPst. Aluslepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. (8) Vastavalt Küprose ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetele on valitsemissektori koguvõlg alla kontrollväärtuse (60 % SKPst), jäädes 2009. aastal 56,2 % tasemele SKPst. Küpros on teatanud, et 2010. aastal peaks võlg olema 62 % SKPst, mis ületab aluslepingu kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt suureneb võlg 2010. aastal 62,3 %ni SKPst ja 2011. aastal 67,6 %ni, kuna esmane positsioon on halvenenud. Selliste muutuste alusel ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärusele rahuldava kiirusega aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Aluslepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud. (9) Nõukogu määruse (EÜ) nr 1467/97 artikli 2 lõike 4 kohaselt võib nõukogu aluslepingu artikli 126 lõike 6 kohases otsuses ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta asjaomaseid tegureid arvesse võtta ainult juhul, kui täielikult on täidetud kaks tingimust: eelarvepuudujääk on kontrollväärtuse lähedane ja kontrollväärtuse ületamine on ajutine. Küprose puhul ei ole need kaks tingimust täidetud. Seepärast ei võeta asjaomaseid tegureid käesoleva otsuse tegemisel arvesse, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Üldhinnangust selgub, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. Artikkel 2 Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile. Brüssel, 15.6.2010 Nõukogu nimel eesistuja […] [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Küprose kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. [5] ELT L 145, 10.6.2009, lk 1. [6] Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . FR (...PICT...)|COMMISSION EUROPÉENNE| Bruxelles, le 15.6.2010 SEC(2010) 740 final Proposition de DÉCISION DU CONSEIL sur l’existence d’un déficit excessif à Chypre EXPOSÉ DES MOTIFS 1. Application du pacte de stabilité et de croissance dans la situation de crise actuelle Bon nombre de pays de l’UE sont actuellement confrontés à des déficits publics supérieurs à la valeur de référence de 3 % du PIB établie dans le traité. L’accroissement souvent significatif du déficit et l’évolution de la dette doivent être replacés dans le contexte de la crise financière mondiale sans précédent et du ralentissement économique de 2008 et 2009. Plusieurs facteurs sont en jeu. Tout d’abord, le fléchissement de l’activité économique entraîne une diminution des recettes fiscales et un accroissement des dépenses de sécurité sociale (prestations de chômage, par exemple). Ensuite, reconnaissant que les politiques budgétaires sont appelées à jouer un rôle important dans la situation économique exceptionnelle que nous connaissons, la Commission a proposé une impulsion budgétaire dans son plan européen pour la relance économique de novembre 2008, approuvé par le Conseil européen en décembre. Ce plan indiquait que les mesures de relance devraient être prises en temps voulu, ciblées, temporaires, différenciées selon les États membres en fonction de la situation de chacun en termes de viabilité des finances publiques et de compétitivité, et qu'elles devraient être abandonnées lorsque les conditions économiques s'amélioreraient. Enfin, plusieurs pays ont pris des mesures pour stabiliser le secteur financier, dont certaines ont eu une incidence sur la situation de la dette ou font peser un risque d'accroissement du déficit et de la dette à l'avenir, même s'il est possible que les États récupèrent ultérieurement une partie des dépenses liées aux mesures de soutien. Au titre du pacte de stabilité et de croissance, la Commission est tenue d’entamer la procédure concernant les déficits excessifs (PDE) chaque fois que le déficit d’un État membre dépasse la valeur de référence de 3 % du PIB. Les modifications apportées en 2005 au pacte de stabilité et de croissance visaient spécifiquement à faire en sorte que la situation économique et budgétaire soit pleinement prise en compte dans toutes les phases de cette procédure. De cette manière, le pacte de stabilité et de croissance constitue le cadre qui soutient les politiques gouvernementales pour un retour rapide à des positions budgétaires saines en tenant compte de la situation économique. Il assure ainsi la viabilité à long terme des finances publiques. 2. Étapes précédentes dans la procédure de déficit excessif L'article 126 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne (TFUE) établit une procédure concernant les déficits excessifs (PDE). Cette procédure est précisée dans le règlement (CE) n° 1467/97 du Conseil «visant à accélérer et à clarifier la mise en œuvre de la procédure concernant les déficits excessifs» JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil Ecofin le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , qui fait partie du pacte de stabilité et de croissance.[1] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil Ecofin le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . Conformément à l’article 126, paragraphe 2, du traité, il incombe à la Commission d’examiner si la discipline budgétaire a été respectée et ce, sur la base de deux critères: a) si le rapport entre le déficit public prévu ou effectif et le produit intérieur brut (PIB) dépasse la valeur de référence de 3 % (à moins que le rapport n'ait diminué de manière substantielle et constante et n'atteigne un niveau proche de la valeur de référence, ou que le dépassement de la valeur de référence ne soit qu’exceptionnel et temporaire et que ledit rapport ne reste proche de la valeur de référence); et b) si le rapport entre la dette publique et le PIB dépasse la valeur de référence de 60 % (à moins que ce rapport ne diminue suffisamment et ne s’approche de la valeur de référence à un rythme satisfaisant). L’article 126, paragraphe 3, du traité dispose que si un État membre ne satisfait pas aux exigences de ces critères ou de l’un d’eux, la Commission élabore un rapport. Le rapport de la Commission «examine également si le déficit public excède les dépenses publiques d’investissement et tient compte de tous les autres facteurs pertinents, y compris la position économique et budgétaire à moyen terme de l’État membre». Sur la base des données communiquées par les autorités chypriotes en mars 2010 Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres doivent notifier à la Commission, deux fois par an, leur déficit public et le niveau de leur dette publique prévus et effectifs. La notification la plus récente de Chypre se trouve à l’adresse suivante: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . et compte tenu des prévisions établies par ses services au printemps 2010, la Commission a adopté, le 12 mai 2010 Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de Chypre se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . , un rapport au titre de l'article 126, paragraphe 3, à l'égard de Chypre.[2][3] Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres doivent notifier à la Commission, deux fois par an, leur déficit public et le niveau de leur dette publique prévus et effectifs. La notification la plus récente de Chypre se trouve à l’adresse suivante: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de Chypre se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . Ensuite, et conformément à l’article 126, paragraphe 4, le comité économique et financier a rendu un avis sur le rapport de la Commission le 27 mai 2010. 3. Existence d’un déficit excessif Il ressort des données communiquées par les autorités chypriotes en avril 2010 que le déficit public de Chypre a atteint 6,1 % du PIB en 2009, soit un niveau supérieur à la valeur de référence de 3 % du PIB. Dans son rapport établi au titre de l'article 126, paragraphe 3, la Commission a considéré que le déficit n'était pas proche de la valeur de référence de 3 % du PIB et que le dépassement de cette valeur pouvait être qualifié d'exceptionnel au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. En particulier, il résulte d'une récession économique grave au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, le PIB réel de Chypre devrait encore diminuer, bien que dans une moindre mesure, perdant près de ½ % en 2010 contre 1¾ % en 2009. Toutefois, le dépassement prévu de la valeur de référence ne peut pas être considéré comme temporaire. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, le déficit budgétaire devrait atteindre environ 7¾ % du PIB en 2011 dans l’hypothèse de politiques inchangées. Le critère du déficit prévu par le traité n’est pas rempli. Selon les données communiquées par les autorités chypriotes en avril 2010, la dette publique brute, de 56,2 % du PIB en 2009, demeure inférieure à la valeur de référence de 60 % du PIB. Pour 2010, Chypre a communiqué une dette attendue de 62 % du PIB, qui excède donc la valeur de référence de 60 % du PIB établie par le traité. Les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission anticipent une augmentation de la dette jusqu’à 62,3 % du PIB en 2010, puis 67,6 % du PIB en 2011 en raison de la détérioration du solde primaire. Au vu de ces tendances, le taux d’endettement ne peut être considéré comme diminuant suffisamment et s’approchant de la valeur de référence à un rythme satisfaisant au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Le critère de la dette prévu par le traité n'est pas rempli. Conformément aux dispositions du traité et du pacte de stabilité et de croissance, la Commission a également analysé les «facteurs pertinents» dans son rapport. Selon le pacte de stabilité et de croissance, ces facteurs ne peuvent être pris en compte dans les démarches conduisant à la décision sur l’existence d’un déficit excessif qu’à la double condition que le déficit demeure proche de la valeur de référence et que le dépassement soit temporaire. Dans le cas de Chypre, cette double condition n’est pas remplie. Intrinsèquement, les facteurs pertinents présentent un tableau contrasté. L'avis rendu par le comité économique et financier en vertu de l'article 126, paragraphe 4, du traité concorde avec l'évaluation effectuée par la Commission dans son rapport au titre de l'article 126, paragraphe 3. Compte tenu de son rapport au titre de l’article 126, paragraphe 3, et de l'avis du comité économique et financier au titre de l’article 126, paragraphe 4, la Commission estime qu'il existe un déficit excessif à Chypre. L'avis adopté en ce sens par la Commission le [15 juin 2010] est joint à la présente pour être soumis au Conseil, conformément à l'article 126, paragraphe 5, du traité. La Commission propose au Conseil de prendre une décision en ce sens, conformément à l'article 126, paragraphe 6. Elle soumet également une recommandation au Conseil, afin qu'il adresse une recommandation à Chypre pour que soit mis un terme à la situation de déficit excessif, conformément à l'article 126, paragraphe 7, du traité. 4. Recommandations visant à mettre un terme à la situation de déficit excessif En vertu de l'article 3, paragraphe 4, du règlement (CE) nº 1467/97, une recommandation émise par le Conseil au titre de l'article 126, paragraphe 7, doit préciser que l'État membre concerné doit engager une action suivie d'effets dans un délai de six mois au maximum. Elle doit également fixer un délai pour corriger le déficit excessif, qui «devrait disparaître dans l'année suivant la constatation de l'existence de ce déficit, sauf circonstances particulières». L'article 2, paragraphe 6, du règlement implique que la décision concernant l'existence de circonstances particulières tienne compte des «facteurs pertinents» examinés dans le rapport de la Commission adopté au titre de l'article 126, paragraphe 3, du traité. L'article 3, paragraphe 4, du règlement précise que le Conseil recommande à l’État membre concerné de parvenir à une «amélioration annuelle minimale, correspondant à au moins 0,5 % du PIB à titre de référence, de son solde budgétaire corrigé des variations conjoncturelles, déduction faite des mesures ponctuelles et autres mesures temporaires, dans le but d’assurer la correction du déficit excessif dans le délai fixé dans les recommandations». Des circonstances particulières, à prendre en compte dans l'application de la PDE du fait de la plus grande souplesse introduite par la réforme du pacte de stabilité et de croissance menée en 2005, semblent exister dans le cas de Chypre. En 2009, pour la première fois depuis 35 ans, on y a observé un fléchissement de l’activité économique, à hauteur de 1¾ %. Cette récession était la conséquence de la diminution importante de la demande intérieure et d’une conjoncture internationale défavorable. Le fort endettement des ménages ainsi que le resserrement des conditions de crédit, la détérioration des perspectives sur le marché de l’emploi et des effets de confiance négatifs ont notamment conduit à un recul de la consommation privée. Dans le même temps, les investissements ont enregistré une forte correction, dans un contexte marqué par un recul de la demande étrangère de logements, une faible utilisation des capacités et la restructuration des bilans d’entreprises. En outre, les exportations de biens et de services, en particulier le tourisme, se sont effondrées en raison de la crise financière et du ralentissement économique mondial, et notamment des perspectives de croissance beaucoup plus faible des principaux partenaires commerciaux (zone euro, Royaume-Uni, Russie). Le déficit de 2009 tient à la fois à la récession économique et aux mesures de relance budgétaire prises par les autorités chypriotes conformément au plan européen pour la relance économique. Dans ce contexte, il est opportun d'envisager la correction du déficit excessif dans un cadre à moyen terme, avec comme date butoir 2012. Étant donné que la dégradation de la position budgétaire chypriote observée en 2009 était la conséquence du libre jeu des stabilisateurs automatiques et de mesures de lutte contre la crise, qui se montaient à environ 1½ % du PIB par an en 2009 et 2010 et constituaient une réponse conforme au plan européen pour la relance économique, les autorités chypriotes devraient, en 2010, renforcer leur stratégie budgétaire au moyen de mesures de maîtrise des dépenses courantes. En particulier, vu les déséquilibres économiques intérieurs et extérieurs, une trajectoire d’ajustement crédible et durable impliquerait que les autorités chypriotes assurent un ajustement structurel annuel moyen de 1¾ point de pourcentage du PIB sur la période 2010-2012. Les autorités chypriotes devraient aussi préciser les mesures à mettre en œuvre pour corriger le déficit excessif d'ici à 2012, assurer une réduction rapide du taux d'endettement brut pour le ramener sous la valeur de référence et accélérer la réduction du déficit si la situation économique ou budgétaire s’avère meilleure que ce qu’anticipent les prévisions actuelles. Dans ce contexte, la mise en œuvre en temps utile d’un cadre budgétaire à moyen terme serait déterminante pour un assainissement réussi et durable des finances publiques. De plus, étant donné qu'à long terme, les effets du vieillissement de la population sur le budget de Chypre sont nettement supérieurs à la moyenne de l'UE, principalement en raison de l’augmentation relativement importante des dépenses consacrées aux retraites, des mesures sont nécessaires pour améliorer la viabilité à long terme des finances publiques. Une surveillance accrue dans le cadre de la procédure concernant les déficits excessifs, qui semble nécessaire compte tenu également du délai fixé pour la correction du déficit excessif, exigera un contrôle régulier et en temps utile des progrès réalisés dans la mise en œuvre de la stratégie d’assainissement budgétaire en vue de garantir la correction du déficit excessif. Dans ce contexte, il serait utile que les prochaines versions actualisées du programme de stabilité de Chypre consacrent un chapitre distinct à cette question. Comparaison des principales projections macroéconomiques et budgétaires | |2007|2008|2009|2010|2011|2012|2013| PIB réel (variation en %)|COM printemps 2010|5,1|3,6|-1,7|-0,4|1,3|n.d.|n.d.| |PS avr. 2010|5,1|3,6|-1,7|0,5|1,5|3,0|3,2| Écart de production 1 (% du PIB potentiel)|COM printemps 2010 2|2,4|3,4|-0,7|-2,1|-1,6|n.d.|n.d.| |PS avr. 2010 3|1,9|2,9|-1,3|-2,4|-2,5|-1,6|-0,5| Solde des finances publiques (% du PIB)|COM printemps 2010|3,4|0,9|-6,1|-7,1|-7,7|n.d.|n.d.| |PS avr. 2010|3,4|0,9|-6,1|-6,0|-4,5|-3,4|-2,5| Solde primaire (% du PIB)|COM printemps 2010|6,4|3,7|-3,6|-4,4|-4,8|n.d.|n.d.| |PS avr. 2010|6,4|3,7|-3,6|-3,7|-2,1|-1,0|0,1| Solde corrigé des variations conjoncturelles 1 (% du PIB)|COM printemps 2010|2,5|-0,4|-5,8|-6,3|-7,1|n.d.|n.d.| |PS avr. 2010|2,6|-0,2|-5,6|-5,2|-3,6|-2,9|-2,3| Solde structurel 4 (% du PIB)|COM printemps 2010|2,5|-0,4|-5,8|-6,3|-7,1|n.d.|n.d.| |PS avr. 2010|2,6|-0,2|-5,6|-5,2|-3,6|-2,9|-2,3| Dette publique brute (% du PIB)|COM printemps 2010|58,3|48,4|56,2|62,3|67,6|n.d.|n.d.| |PS avr. 2010 5|58,3|48,4|56,2|61,0|63,2|63,1|62,3| Notes:|| 1 Écarts de production et soldes corrigés des variations conjoncturelles selon les programmes, recalculés par les services de la Commission sur la base des informations contenues dans les programmes.|| 2 Sur la base d'une croissance potentielle estimée à respectivement 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %, 2,8 % et 2,8 % sur la période 2009-2013.|| 3 Sur la base d'une croissance potentielle estimée à respectivement 2,5 %, 1,6 %, 1,6 %, 2,0 % et 2,2 % sur la période 2009-2013.|| 4 Solde corrigé des variations conjoncturelles hors mesures ponctuelles et autres mesures temporaires. Les mesures ponctuelles et autres mesures temporaires équivalent à 0,1 % du PIB pour les années 2010, 2011 et 2012 et sont de nature à réduire le déficit, selon la dernière version du programme. Les prévisions économiques établies au printemps 2010 par les services de la Commission ne font mention d’aucune mesure ponctuelle ou autre mesure temporaire.|| 5 Pour 2010, Chypre a communiqué une dette attendue de 62 % du PIB, excédant donc la valeur de référence de 60 % du PIB établie par le traité. Le programme de stabilité d’avril 2010 annonce un chiffre légèrement inférieur (61 %) et prévoit une nouvelle augmentation à 63,2 % du PIB en 2011.|| Sources :|| programme de stabilité (PS); prévisions du printemps 2010 des services de la Commission (COM); calculs des services de la Commission.|| Proposition de DÉCISION DU CONSEIL sur l’existence d’un déficit excessif à Chypre LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 126, paragraphe 6, vu la proposition de la Commission européenne, vu les observations de Chypre, considérant ce qui suit: (1) En vertu de l'article 126 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, les États membres évitent les déficits publics excessifs. (2) Le pacte de stabilité et de croissance repose sur l’objectif de finances publiques saines en tant que moyen de renforcer les conditions propices à la stabilité des prix et à une croissance soutenue et durable, génératrice d'emplois. (3) La procédure concernant les déficits excessifs (PDE) prévue par l’article 126 du traité, telle que clarifiée par le règlement (CE) nº 1467/97 du Conseil visant à accélérer et à clarifier la mise en œuvre de la procédure concernant les déficits excessifs JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. (qui fait partie du pacte de stabilité et de croissance) prévoit l’adoption d’une décision sur l’existence d’un déficit excessif. Le protocole sur la procédure concernant les déficits excessifs annexé au traité contient des dispositions supplémentaires pour la mise en œuvre de cette procédure. Le règlement (CE) nº 479/2009 JO L 145 du 10.6.2009, p. 1. énonce les définitions et les règles détaillées nécessaires à l'application des dispositions dudit protocole. [4][5] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. JO L 145 du 10.6.2009, p. 1. (4) La réforme du pacte de stabilité et de croissance opérée en 2005 visait à en renforcer l’efficacité et les fondements économiques et à garantir la viabilité à long terme des finances publiques. Elle visait notamment à permettre de prendre pleinement en considération le contexte économique et budgétaire à tous les stades de la procédure concernant les déficits excessifs. Ainsi, le pacte de stabilité et de croissance constitue le cadre qui soutient les politiques gouvernementales pour un retour rapide à des positions budgétaires saines en tenant compte de la situation économique. (5) L’article 126, paragraphe 5, du traité prévoit que la Commission adresse un avis au Conseil si elle estime qu’il existe un déficit excessif dans un État membre ou qu’un tel déficit pourrait se produire. Compte tenu du rapport qu’elle a adopté en vertu de l’article 126, paragraphe 3, du traité et de l’avis rendu par le comité économique et financier conformément à l’article 126, paragraphe 4, la Commission a conclu à l’existence d’un déficit excessif à Chypre. Elle a donc adressé au Conseil un avis en ce sens concernant Chypre le 15 juin 2010 Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de Chypre se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[6] Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de Chypre se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . (6) L’article 126, paragraphe 6, du traité prévoit que le Conseil tient compte des observations éventuelles de l’État membre concerné avant de décider, après une évaluation globale, s’il existe ou non un déficit excessif. Dans le cas de Chypre, cette évaluation globale aboutit aux conclusions ci-après. (7) Il ressort des données communiquées par les autorités chypriotes en avril 2010 que le déficit public de Chypre a atteint 6,1 % du PIB en 2009, soit un niveau supérieur à la valeur de référence de 3 % du PIB. Le déficit n’était pas proche de la valeur de référence de 3 % du PIB, mais le dépassement de cette valeur peut être qualifié d’exceptionnel au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. En particulier, il résulte d'une récession économique grave au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, le PIB réel de Chypre devrait encore diminuer, bien que dans une moindre mesure, perdant près de ½ % en 2010 contre 1¾ % en 2009. Toutefois, le dépassement prévu de la valeur de référence ne peut pas être considéré comme temporaire. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, le déficit budgétaire devrait atteindre 7¾ % du PIB en 2011 dans l’hypothèse de politiques inchangées. Le critère du déficit prévu par le traité n’est pas rempli. (8) Selon les données communiquées par les autorités chypriotes en avril 2010, la dette publique brute, de 56,2 % du PIB en 2009, demeure inférieure à la valeur de référence de 60 % du PIB. Pour 2010, Chypre a communiqué une dette attendue de 62 % du PIB, qui excède donc la valeur de référence de 60 % du PIB établie par le traité. Les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission anticipent une nouvelle augmentation de la dette jusqu’à 62,3 % du PIB en 2010 et 67,6 % du PIB en 2011 en raison de la détérioration du solde primaire. Au vu de ces tendances, le taux d’endettement ne peut être considéré comme diminuant suffisamment et s’approchant de la valeur de référence à un rythme satisfaisant au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Le critère de la dette prévu par le traité n'est pas rempli. (9) En vertu de l’article 2, paragraphe 4, du règlement (CE) nº 1467/97 du Conseil, la décision du Conseil sur l’existence d’un déficit excessif prise au titre de l’article 126, paragraphe 6, ne peut tenir compte des «facteurs pertinents» qu’à la double condition que le déficit demeure proche de la valeur de référence et que le dépassement de la valeur de référence soit temporaire. Cette double condition n'étant pas satisfaite dans le cas de Chypre, aucun facteur pertinent n'est pris en compte dans les démarches conduisant à la présente décision, A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: Article premier Il ressort d’une évaluation globale qu’il existe un déficit excessif à Chypre. Article 2 La République de Chypre est destinataire de la présente décision. Fait à Bruxelles, le Par le Conseil Le Président [1] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil Ecofin le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres doivent notifier à la Commission, deux fois par an, leur déficit public et le niveau de leur dette publique prévus et effectifs. La notification la plus récente de Chypre se trouve à l’adresse suivante: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de Chypre se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. [5] JO L 145 du 10.6.2009, p. 1. [6] Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de Chypre se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . HU (...PICT...)|EURÓPAI BIZOTTSÁG| Brüsszel, 2010.6.15. SEC(2010) 740 végleges Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a Cipruson fennálló túlzott hiányról INDOKOLÁS 1. A Stabilitási és Növekedési Paktum alkalmazása a jelenlegi válsághelyzetben Számos EU-tagállam államháztartási hiánya jelenleg meghaladja a Szerződésben a GDP 3%-ában megállapított referenciaértéket. A hiány és az adósságállomány gyakran jelentős mértékű növekedését a 2008/2009-es példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés összefüggésében kell vizsgálni. Számos tényező játszik itt szerepet. Először, a gazdasági visszaesés az adóbevételek csökkenésével és a szociális kiadások (például a munkanélküli ellátások) emelkedésével jár együtt. Másodszor, a Bizottság – miután felismerte, hogy a költségvetési politikának a jelenlegi rendkívüli gazdasági helyzetben kiemelkedő jelentősége van – 2008 novemberében közzétette európai gazdaságélénkítési tervét, amelyben költségvetési ösztönzők alkalmazását indítványozta; a tervet az Európai Tanács decemberben jóváhagyta. A terv hangsúlyozta, hogy az ösztönzésnek időszerűnek, célzottnak és átmenetinek kell lennie, továbbá tekintettel kell lennie az egyes tagállamok államháztartásának hosszú távú fenntarthatóságára és a versenyképesség terén mutatkozó különbségekre. Emellett az ösztönzőket a gazdasági feltételek javulásakor meg kell szüntetni. Végül, számos ország tett intézkedéseket a pénzügyi ágazat stabilizálása céljából, amelyek egyes esetekben növelték az államadósságot, vagy a hiány és az adósságállomány jövőbeni növekedésével járhatnak, bár az állami támogatások költségének egy része később megtérülhet. A Stabilitási és Növekedési Paktum előírja, hogy a Bizottságnak kezdeményeznie kell a túlzott hiány esetén követendő eljárást, ha egy tagállamban a hiány meghaladja a GDP 3%-ában kifejezett referenciaértéket. A Paktum 2005-ös módosításának az volt a célja, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában alaposan mérlegeljék a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák és ezáltal biztosítják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. 2. A túlzott hiány esetén követendő eljárás eddigi lépései A túlzott hiány esetén követendő eljárást az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke írja elő. Az eljárás részletes szabályait a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan” című dokumentumot is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én hagyott jóvá, és amely elérhető a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . határozza meg, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része.[1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan” című dokumentumot is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én hagyott jóvá, és amely elérhető a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . A Szerződés 126. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság a költségvetési fegyelem betartását két kritérium alapján kíséri figyelemmel, nevezetesen: a) a tervezett és tényleges költségvetési hiánynak a bruttó hazai termékhez (GDP) viszonyított aránya túllépi-e a 3 %-ban meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet; vagy a referenciaérték túllépése csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az államadósságnak a bruttó hazai termékhez viszonyított aránya túllépi-e a 60%-ban meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez). A 126. cikk (3) bekezdése kiköti, hogy ha egy tagállam nem felel meg az egyik vagy mindkét kritériummal kapcsolatos követelményeknek, a Bizottság erről jelentést készít. A Bizottság jelentése „figyelembe veszi, hogy a költségvetési hiány meghaladja-e az állami beruházások kiadásait, valamint minden egyéb érdemleges tényezőt, beleértve a tagállam középtávú gazdasági és költségvetési helyzetét”. A ciprusi hatóságok által 2010 márciusában bejelentett adatok alapján A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Ciprus legutóbbi bejelentése elérhető az alábbi weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . , és a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzésé