Genom att identifiera och behandla vissa investeringsområden som ”strategiska” kommer EU att driva på den storskaliga omställning av industrin som är nödvändig, och säkerställa en ökad autonomi för unionens ekonomi, i linje med sådan övergripande politik som strategin för att forma Europas digitala framtid och den europeiska gröna given. Dessa långsiktiga politiska prioriteringar bör kombineras med återhämtningsåtgärder som vidtas i covid-19-utbrottets efterdyningar. Riktade och ambitiösa åtgärder på unionsnivå som gör det möjligt att fullt ut utnyttja den inre marknadens potential, oberoende av medlemsstaternas budgetkapacitet för att gå in och stödja investeringar, kommer att leda till ett EU som är konkurrenskraftigare, motståndskraftigare och säkrare i framtiden.

InvestEU-programmet lämpar sig på ett unikt sätt för att ge långsiktig finansiering och stödja unionens politik för återhämtning från en djup ekonomisk och social kris. Under den rådande krisen är marknadsallokeringen av resurser inte helt effektiv och den upplevda risken är ett stort hinder för flödet av privata investeringar. Att minska projektrisker för att mobilisera privat finansiering är ett centralt inslag i InvestEU. Under dessa omständigheter är detta inslag särskilt värdefullt och bör utnyttjas. Ett utökat InvestEU-program kommer att kunna ge livsviktigt stöd till företag i återhämtningsfasen och samtidigt, och i linje med de ursprungliga målen, säkerställa att investerare riktar ett starkt fokus på unionens politiska prioriteringar på medellång och lång sikt, såsom den europeiska gröna given, investeringsplanen för den europeiska gröna given och strategin för att forma Europas digitala framtid. Programmet kommer att öka risktagningsförmågan hos Europeiska investeringsbanksgruppen (EIB-gruppen) och nationella utvecklingsbanker och -institutioner samt andra genomförandepartner för att stödja den ekonomiska återhämtningen under rådande omständigheter, där deras möjligheter att ta på sig risker blir allt mer ansträngda.

InvestEU-programmet bör kunna forma en EU-strategi för att komma till rätta med de alltjämt låga investeringsnivåerna i unionen, som dessutom har förvärrats av krisen på grund av covid-19-pandemin. Genom att diversifiera finansieringskällorna och främja långsiktig och hållbar finansiering kommer InvestEU-programmet att bidra till integreringen av europeiska kapitalmarknader inom ramen för kapitalmarknadsunionen och stärka den inre marknaden, samt även bidra till genomförandet av den europeiska gröna given och investeringsplanen för den europeiska gröna given. Programmet är ett viktigt verktyg för att uppnå målen i den nya industristrategin för Europa. Som en EU-omfattande resurs för att föra samman expertis inom finans, marknad och tekniska och politiska aspekter ska InvestEU-programmet också fungera som katalysator för finansiell innovation till stöd för politiska mål.

InvestEU-programmet kompletterar bidragsfinansiering och andra åtgärder inom de politikområden som det stöder, såsom Horisont Europa, fonden för ett sammanlänkat Europa, programmet för ett digitalt Europa, programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för små- och medelstora företag och europeisk statistik, Europeiska rymdprogrammet, Europeiska socialfonden+, Kreativa Europa, programmet för miljö och klimatpolitik (Life) och Europeiska försvarsfonden. Synergier med unionens utrikespolitiska instrument ska säkerställas i relevanta fall. Det är också förenligt med unionens övriga politik, såsom den europeiska gröna given, investeringsplanen för den gröna given, strategin för att forma Europas digitala framtid, den nya industristrategin för Europa, kapitalmarknadsunionen, ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar och annan EU-politik och andra EU-program som rör unionens strategiska autonomi och resiliens, såsom Europeiska försvarsfonden, EU:s rymdförordning och förordningen om granskning av utländska direktinvesteringar.

Förslaget är helt förenligt med bestämmelser inom befintliga strategier då InvestEU-programmet tillhandahåller EU-garantin i syfte att på ett effektivt sätt använda EU-budgetmedel när insatser med vinstgenereringskapacitet finansieras i linje med EU:s politiska mål. Dessa omfattar kapitalmarknadsunionen, strategin för den digitala inre marknaden, åtgärdspaketet om ren energi för alla i EU, EU:s handlingsplan för den cirkulära ekonomin, strategin för utsläppssnål rörlighet, den europeiska handlingsplanen på försvarsområdet och försvarsfonden, rymdstrategin för Europa, den europeiska pelaren för sociala rättigheter, den europeiska gröna given, investeringsplanen för den europeiska gröna given och den nya industristrategin för Europa. Inom sitt tillämpningsområde stöder InvestEU-fonden, från ett finansieringsperspektiv, dessa ömsesidigt förstärkande strategier.

InvestEU:s rådgivningscentrum kommer att erbjuda rådgivningsstöd i samband med projektutveckling och åtföljande åtgärder under hela investeringscykeln för att främja initiering och utveckling av projekt och tillgång till finansiering. InvestEU:s rådgivningscentrum kommer att tillhandahållas inom de politiska områden som InvestEU-programmet omfattar och kommer även att säkerställa en enda åtkomstpunkt för projektansvariga och intermediärer. InvestEU:s rådgivningscentrum kommer att vara ett komplement till det tekniska stöd som ges inom ramen för programmen under delad förvaltning. För att säkerställa att politikområdet strategiska europeiska investeringar och de övriga fyra områdena kan dra full nytta av InvestEU-fondens samtliga funktioner, bör den rådgivande komponenten och andra åtföljande åtgärder inom InvestEU-programmet stå i proportion till förslagets mål. Den totala finansieringsramen, inklusive åtföljande åtgärder, bör uppgå till 724 733 000 euro för att tillgodose behoven för det nya politikområdet och de ökade behoven för de övriga fyra områdena under rådande omständigheter.

·Bättre komplementaritet mellan centralt förvaltade program och program som står under delad förvaltning. Detta inbegriper en möjlighet för medlemsstaterna att kanalisera anslag under delad förvaltning genom InvestEU-fonden (i medlemsstatskomponenten).

1.Covid-19-pandemin utgör en kraftig chock för den globala ekonomin och för EU:s ekonomi. De åtgärder som varit nödvändiga för att begränsa smittspridningen har lett till en betydande nedgång i den ekonomiska aktiviteten inom EU. EU:s BNP förväntas sjunka med omkring 7,5 % 2020, vilket är betydligt mer än under finanskrisen 2009. Pandemiutbrottet har visat hur nära sammankopplade globala försörjningskedjor är och blottlagt vissa sårbarheter, bland annat att strategiska industrier är alltför beroende av icke-diversifierade externa försörjningskällor. Dessa sårbarheter måste åtgärdas för att förbättra unionens krishantering och resiliensen i hela ekonomin, men utan att begränsa dess öppenhet för konkurrens och handel i enlighet med sina regler. Investeringsaktiviteten förväntas ha minskat betydligt. Även före pandemin låg investeringskvoterna i unionen, även om en återhämtning kunde observeras, fortfarande under den nivå som kan förväntas under en stark återhämtningsperiod och var inte tillräcklig för att uppväga flera år av underinvesteringar efter krisen 2009. Än viktigare är att nuvarande investeringsnivåer och prognoser inte svarar mot unionens behov av strukturella investeringar som kan få i gång en varaktig och långsiktig tillväxt mot bakgrund av teknisk utveckling och global konkurrens, bl.a. investeringar i innovation, kompetens, infrastruktur, små och medelstora företag och de stora samhällsutmaningar som måste hanteras, t.ex. hållbarhet och den åldrande befolkningen. För att uppnå unionens politiska mål och bidra till en snabb, inkluderande och stark ekonomisk återhämtning behövs därför stöd för att åtgärda marknadsmisslyckanden och suboptimala investeringssituationer samt för att minska investeringsgapen i utvalda sektorer.

13.Investeringsprojekt som får betydande stöd från unionen, särskilt på infrastrukturområdet, bör granskas av genomförandepartnern för att avgöra om de har miljö- eller klimatrelaterade eller sociala effekter. Investeringsprojekt som har sådana effekter bör hållbarhetssäkras i enlighet med riktlinjer som kommissionen bör ta fram i nära samarbete med potentiella genomförandepartner inom ramen för InvestEU-programmet. Dessa riktlinjer bör på lämpligt sätt utgå från de kriterier som fastställs i [förordningen om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar] för att avgöra om en ekonomisk verksamhet är miljömässigt hållbar och förenlig med de riktlinjer som tagits fram för andra unionsprogram. I enlighet med proportionalitetsprincipen bör sådana riktlinjer inbegripa lämpliga bestämmelser för att undvika onödiga administrativa bördor, och projekt under en viss storlek som fastställs i riktlinjerna bör undantas från hållbarhetssäkringen. Om genomförandepartnern kommer fram till att en hållbarhetssäkring inte ska genomföras bör den lämna en motivering till den investeringskommitté som inrättas för InvestEU-fonden. Transaktioner som inte är förenliga med uppnåendet av klimatmålen bör inte vara stödberättigande enligt denna förordning.

14.Låga investeringsnivåer för infrastruktur i unionen under finanskrisen och återigen under covid-19-krisen har undergrävt unionens förmåga att främja hållbar tillväxt, konkurrenskraft och konvergens. Det skapar även en risk att obalanser förstärks och påverkar regionernas utveckling på lång sikt. Omfattande investeringar i unionens infrastruktur, särskilt vad avser sammanlänkning och energieffektivitet och skapande av ett gemensamt europeiskt transportområde, är nödvändiga för att uppnå unionens hållbarhetsmål, inbegripet unionens åtaganden i fråga om målen för hållbar utveckling samt energi- och klimatmålen 2030. Således bör stödet från InvestEU-fonden inriktas på investeringar på områdena transport- och energiinfrastruktur, inbegripet energieffektivitet och förnybara energikällor samt andra säkra och hållbara energikällor med låga utsläpp, miljöinfrastruktur, infrastruktur i samband med klimatåtgärder, sjöfartsinfrastruktur och digital infrastruktur. InvestEU-programmet bör prioritera områden som är underinvesterade och där ytterligare investeringar krävs. För att maximera effekten och mervärdet av unionens finansieringsstöd är det lämpligt att främja en effektiv investeringsprocess som synliggör vilka projekt som är på gång och maximerar synergieffekterna mellan relevanta unionsprogram inom t.ex. transport, energi och digitalisering. Med tanke på att det kan finnas hot mot skydd och säkerhet bör investeringsprojekt som får unionsstöd omfatta åtgärder som säkerställer infrastrukturens resiliens, däribland underhålls- och säkerhetsåtgärder, samt ta hänsyn till principerna om skydd av medborgare i det offentliga rummet. Detta bör vara ett komplement till de insatser som görs av andra unionsfonder, som ger stöd till säkerhetsinslagen i investeringar i det offentliga rummet, transport, energi och annan kritisk infrastruktur, t.ex. Europeiska regionala utvecklingsfonden.

15.InvestEU-programmet bör, när så är lämpligt, bidra till målen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 och förordningen om styrning, samt främja energieffektivitet i investeringsbeslut.

16.Verklig multimodalitet är en möjlighet att skapa ett effektivt och miljövänligt transportnät som utnyttjar samtliga transportmedels maximala potential och genererar synergieffekter mellan dem. InvestEU-programmet bör stödja investeringar i multimodala transportknutpunkter som, trots sin stora ekonomiska potential och affärsnytta, innebär betydande risker för privata investerare. InvestEU-programmet bör även bidra till utvecklingen och införandet av intelligenta transportsystem (ITS). InvestEU-programmet bör bidra till att öka insatserna för att utveckla och använda teknik som bidrar till att förbättra fordonens och väginfrastrukturens säkerhet.

17.InvestEU-programmet bör bidra till unionens politik när det gäller hav och oceaner genom utveckling av projekt och företag inom den blå ekonomin och genom finansieringsprinciper för en hållbar blå ekonomi. Detta kan inbegripa insatser inom maritimt företagande, sjöfartsindustrin, en innovativ och konkurrenskraftig sjöfartsindustri samt förnybar havsenergi och en cirkulär ekonomi.

18.Även om de samlade investeringarna i unionen var på uppgång före covid-19-krisen var investeringarna i verksamhet med högre risk, till exempel forskning och innovation, ändå otillräckliga och krisen tros ha haft en mycket negativ inverkan på dem. Den underinvestering i forskning och innovation som blir följden av detta skadar unionens industriella och ekonomiska konkurrenskraft och dess medborgares livskvalitet. InvestEU-fonden bör tillhandahålla lämpliga finansiella produkter som omfattar olika faser i innovationscykeln och många olika intressenter för att i synnerhet möjliggöra uppskalning och spridning av lösningar i kommersiell skala i unionen, i syfte att göra sådana lösningar konkurrenskraftiga på världsmarknaderna och främja unionens spetskompetens inom hållbar teknik på global nivå, i synergi med Horisont Europa, inklusive Europeiska innovationsrådet. I detta avseende bör erfarenheterna från finansieringsinstrument som InnovFin – EU-finansiering för innovatörer, som lanserats inom Horisont 2020 för att underlätta och påskynda tillgången till finansiering för innovativa företag, utgöra en god grund för genomförandet av detta riktade stöd.

19.Turistnäringen är viktig för unionens ekonomi och denna sektor har upplevt en särskilt kraftig nedgång till följd av covid-19-pandemin. InvestEU-programmet bör bidra till att stärka sektorns långsiktiga konkurrenskraft genom att stödja insatser som främjar hållbar, innovativ och digital turism.

20.En betydande ansträngning måste omgående göras för att investera i och främja digitalisering samt säkerställa att nyttan av digitaliseringen kommer alla unionens medborgare och företag till del. Den starka politiska ramen för strategin för den digitala inre marknaden bör nu matchas med lika ambitiösa investeringar, bl.a. inom artificiell intelligens i linje med programmet för ett digitalt Europa.

21.Små och medelstora företag utgör över 99 % av alla företag i unionen och deras ekonomiska värde är betydande och avgörande. De har emellertid svårigheter att få tillgång till finansiering på grund av den upplevda höga risken och bristen på tillräckliga säkerheter. Ytterligare utmaningar uppstår på grund av att de små och medelstora företagen och företagen inom den sociala sektorn behöver upprätthålla sin konkurrenskraft genom digitalisering, internationalisering, omställning till principerna för en cirkulär ekonomi, innovationsverksamhet och utbildning av personal. Små och medelstora företag och företag inom den sociala sektorn har dessutom tillgång till färre finansieringskällor än större företag, eftersom de i regel inte emitterar obligationer och bara har begränsad tillgång till fondbörser och stora institutionella investerare. Innovativa lösningar, t.ex. att de anställda förvärvar en verksamhet eller en ägarandel i verksamheten, blir också allt vanligare bland små och medelstora företag och företag inom den sociala sektorn. Svårigheterna att få tillgång till finansiering är särskilt stora för små och medelstora företag vars verksamhet är inriktad på immateriella tillgångar. Små och medelstora företag i unionen är starkt beroende av banker och lånefinansiering i form av kortfristiga checkräkningskrediter, banklån eller leasing. Att stödja små och medelstora företag som står inför de svårigheter som beskrivs i det föregående genom att göra det lättare för dem att få tillgång till finansiering och skapa mer diversifierade finansieringskällor är nödvändigt för att förbättra dessa företags förmåga att finansiera sin etablering, tillväxt, innovation och hållbara utveckling, säkerställa sin konkurrenskraft och stå emot ekonomiska chocker, samt för att göra ekonomin och det finansiella systemet mer motståndskraftiga under ekonomiska nedgångar och för att små och medelstora företag även framöver ska kunna skapa sysselsättning och socialt välstånd. Denna förordning kompletterar vidare de initiativ som redan tagits inom ramen för kapitalmarknadsunionen. InvestEU-fonden bör därför bygga vidare på framgångsrika unionsprogram som programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosmeprogrammet) och tillhandahålla rörelsekapital och investeringar under ett företags hela livscykel, tillhandahålla finansiering för leasingtransaktioner och möjlighet att fokusera på särskilda, mer riktade finansiella produkter. Den bör även maximera förmågan hos offentlig-privata fondinstrument, t.ex. fonden för börsintroduktion av små och medelstora företag (SME IPO), för att stödja dessa företag genom att kanalisera mer såväl privat som offentligt eget kapital till framför allt strategiska företag.

22.Det framgår av kommissionens diskussionsunderlag om EU:s sociala dimension av den 26 april 2017, meddelandet om den europeiska pelaren för sociala rättigheter, unionens ram för FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och meddelandet om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar av den 14 januari 2020 att skapandet av en mer inkluderande och rättvis union är en viktig prioritering för att unionen ska kunna komma till rätta med ojämlikhet och främja en politik för social delaktighet i Europa. Ojämlika möjligheter berör i synnerhet tillgången till utbildning, kultur, sysselsättning, hälso- och sjukvård och sociala tjänster. Investeringar i den sociala, kompetensbaserade och humankapitalbaserade ekonomin samt i integrering av sårbara samhällsgrupper i samhället kan skapa ekonomiska möjligheter, särskilt om de samordnas på unionsnivå. InvestEU-fonden bör användas för att stödja investeringar i utbildning, inbegripet omskolning och fortbildning av arbetstagare, bland annat i regioner som är beroende av en koldioxidintensiv ekonomi och som påverkas av den strukturella omställningen till en koldioxidsnål ekonomi. Den bör användas för att stödja projekt som genererar positiva sociala effekter och bidrar till social delaktighet genom att öka sysselsättningen i alla regioner, i synnerhet bland lågutbildade och långtidsarbetslösa, och förbättra situationen när det gäller jämställdhet, lika möjligheter, icke-diskriminering, tillgänglighet, solidaritet mellan generationer, sektorn för hälso- och sjukvård och sociala tjänster, subventionerat boende, hemlöshet, digital delaktighet, utveckling av lokalsamhällen, roll och plats i samhället för unga människor och sårbara grupper, däribland medborgare från tredjeländer. InvestEU-programmet bör även stödja europeisk kultur och kreativitet som tjänar ett socialt syfte.

23.För att motverka de negativa effekterna av omvälvande förändringar av samhällen i unionen och på arbetsmarknaden under det kommande decenniet är det nödvändigt att investera i humankapital, social infrastruktur, mikrofinansiering, etisk finansiering och finansiering av sociala företag samt nya socialekonomiska affärsmodeller, inbegripet påverkansinvesteringar och sociala utfallskontrakt. InvestEU-programmet bör stärka nya, framväxande sociala marknadsekosystem för att öka utbudet av och tillgången till finansiering för mikroföretag, sociala företag och institutioner för social solidaritet i syfte att möta efterfrågan från dem som har störst behov. I rapporten Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe från januari 2018 slog högnivågruppen för frågor som rör investeringar i social infrastruktur i Europa fast att det finns ett sammanlagt investeringsgap på minst 1,5 biljoner EUR för perioden 2018–2030 inom social infrastruktur och sociala tjänster, inbegripet för utbildning, hälso- och sjukvård och bostäder. Detta kräver stöd, inbegripet på unionsnivå. Därför bör den samlade styrkan i offentligt, kommersiellt och filantropiskt kapital samt stöd från stiftelser och alternativa typer av finansiärer, t.ex. etiska, sociala och hållbara aktörer, utnyttjas för att stödja utvecklingen av en social värdekedja på marknaden och en mer motståndskraftig union.

24.Under den ekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin är marknadsallokeringen av resurser inte helt effektiv och den upplevda risken är ett stort hinder för flödet av privata investeringar. InvestEU-fondens grundläggande funktion, att begränsa risken i ekonomiskt bärkraftiga projekt för att locka privat finansiering, är under sådana förhållanden särskilt värdefull och bör förstärkas, bl.a. för att motverka risken att återhämtningen blir asymmetrisk. InvestEU-programmet bör kunna ge livsviktigt stöd till företag i återhämtningsfasen och samtidigt säkerställa att investerare i hög grad har fokus på unionens medel- och långsiktiga politiska prioriteringar, t.ex. den europeiska gröna given, investeringsplanen för den europeiska gröna given, strategin för att forma Europas digitala framtid och ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar. Detta bör väsentligt öka risktagningsförmågan hos Europeiska investeringsbanksgruppen (EIB-gruppen), nationella utvecklingsbanker och -institutioner, samt andra genomförandepartner och därmed främja en ekonomisk återhämtning.

25.Covid-19-pandemin utgör en kraftig chock för den globala ekonomin och för unionens ekonomi. Nedgången i EU:s BNP förväntas bli betydligt större än under finanskrisen 2009 och oundvikligen få negativa sociala effekter. Pandemins utbrott har visat att det är nödvändigt att åtgärda strategiska sårbarheter för att förbättra unionens krishanteringsförmåga och motståndskraften i hela ekonomin. Bara en motståndskraftig, inkluderande och integrerad europeisk ekonomi kan bevara den inre marknaden och säkerställa likvärdiga konkurrensvillkor även för de medlemsstater som drabbats hårdast.

26.InvestEU-fondens verksamhet bör bedrivas via fem politikområden som avspeglar unionens viktigaste politiska prioriteringar, dvs. hållbar infrastruktur, forskning, innovation och digitalisering, små och medelstora företag, sociala investeringar och kompetens och strategiska europeiska investeringar.

27.Politikområdet små och medelstora företag bör i huvudsak fokusera på att gynna små och medelstora företag, men även små börsnoterade företag bör kunna få stöd inom ramen för detta politikområde. Små börsnoterade företag bör även kunna få stöd inom ramen för de fyra andra politikområdena.

28.Den viktigaste funktionen för politikområdet strategiska europeiska investeringar bör vara att stödja slutmottagare som är etablerade i en medlemsstat och verksamma i unionen, och vars verksamhet är av strategisk betydelse för unionen, särskilt med tanke på den gröna omställningen, den digitala omvandlingen och förbättrad resiliens inom i) kritisk hälso- och sjukvård, tillverkning och lagring av läkemedel, medicintekniska produkter och medicinska förnödenheter och förstärkning av kapaciteten att hantera hälsokriser och av systemet för civilskydd, ii) kritisk infrastruktur, oavsett om den är fysisk eller virtuell, iii) tillhandahållande av varor och tjänster som bidrar till drift och underhåll av sådan infrastruktur, iv) grundläggande möjliggörande, banbrytande, grön och digital teknik och omvälvande innovationer, där investeringar är strategiskt viktiga för unionens industriella framtid och innefattande artificiell intelligens, blockkedjeteknik, programvara, robotteknik, halvledare, mikroprocessorer, avancerad molnteknik, högpresterande datorsystem, cybersäkerhet, kvantteknik, fotonik och industriell bioteknik, teknik för förnybar energi, energilagringsteknik, inbegripet batterier, teknik för hållbara transporter, tillämpningar för ren vätgas och bränslecelltillämpningar, teknik för utfasning av fossila bränslen för industrin, avskiljning och lagring av koldioxid och teknik för cirkulär ekonomi, biomedicin, nanoteknik, läkemedel och avancerade material, v) produktionsanläggningar för massproduktion av informations- och kommunikationstekniska komponenter och anordningar i EU, vi) tillhandahållande och lagring av kritiska insatsvaror för offentliga aktörer, företag eller konsumenter i unionen, och vii) kritisk teknik och kritiska insatsvaror för unionens och dess medlemsstaters säkerhet, exempelvis inom försvars- och rymdsektorer och cybersäkerhet, samt produkter med dubbla användningsområden enligt definitionen i artikel 2.1 i rådets förordning (EG) nr 428/2009. Slutmottagarna bör ha sitt säte i en medlemsstat och vara verksamma i unionen i den meningen att de har betydande verksamhet där med avseende på personal, tillverkning, forskning och utveckling eller annan affärsverksamhet. Projekt som bidrar till att diversifiera strategiska försörjningskedjor på den inre marknaden genom verksamhet på flera platser i EU bör kunna få stöd.

29.Politikområdet strategiska europeiska investeringar bör även inriktas på leverantörer som är etablerade och bedriver verksamhet i unionen och vars verksamhet är av strategisk betydelse för unionen och som skulle behöva långsiktiga investeringar eller omfattas av systemet för granskning av utländska direktinvesteringar. Dessutom bör viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse särskilt kunna få stöd inom ramen för politikområdet strategiska europeiska investeringar.

30.InvestEU bör även stödja finansiering för att generera investeringar i regioner som omfattas av rättvis omställning.

31.Varje politikområde bör bestå av två komponenter – en EU-komponent och en medlemsstatskomponent. EU-komponenten bör på ett proportionellt sätt åtgärda unionsomfattande eller medlemsstatsspecifika marknadsmisslyckanden eller suboptimala investeringssituationer. Transaktioner som stöds bör ha ett tydligt unionsmervärde. Medlemsstatskomponenten bör ge medlemsstater och regionala myndigheter via deras medlemsstat möjlighet att bidra med en andel av sina medel från fonder under delad förvaltning till avsättningar för EU-garantin och att använda EU-garantin för finansierings- eller investeringstransaktioner som syftar till att åtgärda specifika marknadsmisslyckanden eller suboptimala investeringssituationer inom deras egna territorier, inbegripet i utsatta och avlägset belägna områden, såsom unionens yttersta randområden, i enlighet med överenskommelsen om medverkan och för att uppnå målen för fonderna under delad förvaltning. Transaktioner som stöds av InvestEU-fonden genom antingen EU- eller medlemsstatskomponenten bör inte duplicera eller leda till undanträngning av privat finansiering, eller snedvrida konkurrensen på den inre marknaden.

32.Medlemsstatskomponenten bör särskilt utformas så att det blir möjligt att använda fonder under delad förvaltning för avsättningar för en unionsgaranti. Denna möjlighet skulle öka EU-garantins mervärde genom att stöd under denna garanti kan ges till en större krets finansiella mottagare och projekt och olika medel användas för att uppnå målen för fonderna under delad förvaltning, samtidigt som en enhetlig riskhantering av ansvarsförbindelserna säkerställs genom att EU-garantin genomförs genom indirekt förvaltning. Unionen bör garantera de finansierings- och investeringstransaktioner som planeras enligt de garantiavtal som ingås mellan kommissionen och genomförandepartnerna inom ramen för medlemsstatskomponenten. Avsättningen för garantin bör komma från fonder under delad förvaltning enligt en avsättningsnivå som fastställs av kommissionen och anges i den överenskommelse om medverkan som ingås med medlemsstaten, på grundval av transaktionernas art och de förväntade förlusterna. Medlemsstaten bör bära förluster utöver de förväntade förlusterna genom att ställa en back-to-back-garanti till förmån för unionen. Sådana arrangemang bör ingås i en enda överenskommelse om medverkan med varje medlemsstat som väljer en sådan lösning. Överenskommelsen om medverkan bör omfatta det eller de särskilda garantiavtal som ska genomföras inom den berörda medlemsstaten, liksom eventuella regionala öronmärkningar, på grundval av bestämmelserna för InvestEU-fonden. Fastställandet av avsättningsnivån i varje enskilt fall kräver ett undantag från artikel 211.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (budgetförordningen). Detta arrangemang innebär också en enda uppsättning regler för budgetgarantier som stöds av fonder som förvaltas centralt eller fonder under delad förvaltning, vilket gör det lättare att kombinera dessa.