[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 12.9.2007

KOM(2007) 515 slutlig

2007/0189 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om genomförande av förordning (EG) nr 168/2007 vad beträffar antagandet av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för 2007–2012

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

BAKGRUND |

Motiv och syfte Den 15 februari antog rådet förordning (EG) nr 168/2007 (nedan kallad ”förordningen”)[1] om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad ”byrån”). Byrån inledde sin verksamhet den 1 mars 2007. Byråns syfte är att ge stöd och sakkunskap i fråga om grundläggande rättigheter till berörda institutioner, organ, kontor och byråer inom gemenskapen och dess medlemsstater i samband med genomförandet av EU:s lagstiftning, för att hjälpa dem att till fullo respektera de grundläggande rättigheterna när de vidtar åtgärder eller utformar handlingsplaner inom respektive behörighetsområden. Byrån bedriver sin verksamhet för att uppnå detta syfte inom gemenskapens behörighetsområden i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. I sitt arbete hänvisar byrån till de grundläggande rättigheter som avses i artikel 6.2. i fördraget om Europeiska unionen, inklusive den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och den europeiska sociala stadgan. Dessa grundläggande rättigheter kommer till uttryck särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, med beaktande av dess ställning och tillhörande förklaringar. De uppgifter som anförtrotts byrån rör insamling och analys av information och data, rådgivning i form av rapporter och yttranden samt samarbete med det civila samhället och informationsverksamhet. Enligt artikel 5 i förordningen kommer temaområdena för byråns verksamhet att fastställas av rådet i form av ett flerårigt ramprogram. Inom dessa temaområden ska byrån helt självständigt utföra de ovan nämnda uppgifterna. Detta ska dock ske utan att åsidosätta önskemål från Europaparlamentet, rådet eller kommissionen enligt artikel 4.1 c och 4.1 d om frågor utanför dessa temaområden, under förutsättning att byråns ekonomiska och mänskliga resurser tillåter det. Syftet med detta förslag är att upprätta det fleråriga ramprogrammet för byrån i enlighet med artikel 5 i förordningen. |

Allmän bakgrund De grundläggande principerna för det fleråriga ramprogrammet anges i artikel 5.2 i förordningen, i vilken det för det första fastställs att ramprogrammet ska omfatta fem år. För det andra ska kampen mot rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans ingå bland temaområdena. Eftersom byrån ska bygga på det befintliga europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet[2] bör byråns arbete fortsättningsvis, förutom fenomen som rasism, främlingsfientlighet och antisemitism, även omfatta skyddet av rättigheter för personer som tillhör minoriteter samt jämställdhet mellan kvinnor och män, som väsentliga faktorer för skyddet av de grundläggande rättigheterna. För det tredje måste det fleråriga ramprogrammet överensstämma med unionens prioriteringar, med vederbörligt beaktande av riktlinjerna enligt Europaparlamentets resolutioner och rådets slutsatser på området för de grundläggande rättigheterna. Under de senaste tre åren har följande områden som rör grundläggande rättigheter uppmärksammats genom resolutioner i Europaparlamentet[3]: Rasism och främlingsfientlighet. Icke-diskriminering och lika behandling. Diskriminering på grundval av sexuell läggning, homofobi i Europa. Diskriminering på grundval av funktionshinder, frågor rörande funktionshinder. Yttrande-, mötes-, förenings- och tankefrihet, yttrandefrihet på Internet. Rätten att delta i valprocesser på lika villkor. Rätten till utbildning, rätten till utbildning för flickor och kvinnor. Solidaritet och sociala rättigheter. Barns rättigheter. Jämställdhet mellan könen, kvinnors rättigheter, våld mot kvinnor, kvinnlig könsstympning. Människohandel. Medborgarnas rättigheter och rättvisa. Rätt till asyl. Invandring, integration av invandrare. Skydd av nationella minoriteter, minoriteters rättigheter och frågor som rör romer. Respekt för kulturell, religiös och språklig mångfald. Dödsstraffet. Mental hälsa. Rådets riktlinjer i fråga om prioriteringar kan förtecknas på grundval av Europeiska rådets slutsatser under de senaste åren enligt följande[4]: En europeisk migrationspolitik, inbegripet integrations- och asylpolitik. Visumfrågor och gränskontroller. Människohandel. Jämställdhet mellan könen. Bekämpning av terrorism. Ungdomar. Det fleråriga ramprogrammet måste utformas med vederbörlig hänsyn till byråns ekonomiska och mänskliga resurser. Byråns ekonomiska resurser för den period som omfattas av detta fleråriga ramprogram har fastställts genom den budgetram som bifogats till det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning av den 17 maj 2006[5], och presenterats i dokument V om finansiell programplanering för 2008–2013 i kommissionens preliminära inkomst- och utgiftsredovisning för 2008[6]. Slutligen måste det fleråriga ramprogrammet innehålla bestämmelser som syftar till att säkerställa komplementaritet med ansvarsområdena för gemenskapens och unionens andra organ, kontor och byråer samt med Europarådet och andra internationella organisationer som är verksamma inom området för grundläggande rättigheter. De av gemenskapens byråer och organ som är mest relevanta för detta fleråriga ramprogram är Europeiska jämställdhetsinstitutet, som inrättats genom förordning (EG) nr 1922/2006[7] och Europeiska datatillsynsmannen, som inrättats genom förordning (EG) nr 45/2001[8]. Eftersom frågor rörande jämställdhet mellan könen ska behandlas av Europeiska jämställdhetsinstitutet i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 1922/2006, kommer ett samförståndsavtal att ingås mellan byrån och institutet så snart institutet inlett sin verksamhet, för att säkerställa lämplig samordning i enlighet med artikel 7 i förordningen. Dessa element utgör de kriterier som det fleråriga ramavtalet måste bygga på, tillsammans med tillämpningsområdet för byrån enligt artikel 3 i förordningen. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Den 25 oktober 2004 offentliggjorde kommissionen ett meddelande om byrån för grundläggande rättigheter, och inledde i och med detta ett offentligt samråd där även frågan om temaområden togs upp. Genom samrådet fick man in etthundra skriftliga svar. De var författade av tio medlemsstater, EU-organ och internationella organ, nationella organ för mänskliga rättigheter, icke-diskriminering och jämställdhet, universitet och högskolor, enskilda medborgare och nästan sextio enskilda organisationer. En offentlig utfrågning ägde rum den 25 januari 2005. Över tvåhundra deltagare registrerades som företrädare för de olika berörda parterna. De berörda parter som deltog i samrådet kom överens om att byrån skulle ha vissa tematiska prioriteringar, och särskilt följande områden nämndes: Diskriminering (inbegripet diskriminering på arbetsplatsen). Skydd av personuppgifter. Asylfrågor. Invandring. Integrering av de grundläggande rättigheterna i all gemenskapspolitik. Brottsoffers rättigheter. Minoriteters rättigheter. Tillgång till rättslig prövning. Förhållanden i samband med frihetsberövande. Bekämpning av terrorism. Grundläggande sociala rättigheter. Könsfrågor. Samrådet ingick som en del i konsekvensbedömningen[9] , som gav stöd för alternativet att skapa en ”byrå för observation och bedömning inriktad på EU:s politik”. Detta alternativ genomfördes genom förordningen, som innehåller kriterier för fastställandet av ett antal områden där byråns medverkan är viktigast för utvecklingen av gemenskapens politik. I samband med utarbetandet av detta förslag samrådde kommissionen med byråns styrelse vid dess möte den 12–13 juli och mottog skriftliga synpunkter genom en skrivelse av den 25 juli 2007. I förslaget har kommissionen beaktat de synpunkter som lämnats under samrådet. Samtliga dokument som rör samrådet och konsekvensbedömningen finns tillgängliga på följande adress: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden På grundval av de kriterier som fastställs i förordningen föreslår kommissionen att de temaområden som ska ingå i det fleråriga ramprogrammet för byrån för åren 2007–2012 inbegriper a) rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans, b) diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder, sexuell läggning eller tillhörighet till en minoritet, c) ersättning till brottsoffer, förebyggande av brottslighet och därmed sammanhängande aspekter som har betydelse för medborgarnas säkerhet, d) skydd av barn, inbegripet barnets rättigheter, e) invandring och integrering av invandrare, f) asylfrågor, g) visumfrågor och gränskontroller, h) deltagande i den demokratiska processen i EU, i) människorättsfrågor som hänger samman med informationssamhället, j) tillgång till en effektiv och oberoende rättskipning. Förteckningen är tematisk, dvs. bygger på politikområden, vilket ger byrån möjlighet att ta sig an alla problem rörande grundläggande rättigheter som kan uppstå inom ett visst temaområde. Eftersom alla dessa temaområden ingår i det fleråriga ramprogrammet kommer alla kapitel i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna att beröras i viss mån, men antalet områden kommer att begränsas till vad som är lämpligt. |

Rättslig grund Den rättsliga grunden för det föreslagna rådsbeslutet är artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 168/2007. |

Val av regleringsform |

Föreslagen regleringsform: Ett rådsbeslut, vilket är ett lämpligt rättsligt instrument för att fastställa ett flerårigt ramprogram för en gemenskapsbyrå. |

BUDGETKONSEKVENSER |

Förslaget påverkar inte direkt gemenskapens budget. |

NÄRMARE REDOGÖRELSE FÖR FÖRSLAGET Temaområdena för byråns verksamhet (artikel 2) ger byrån möjlighet att ta sig an alla problem rörande grundläggande rättigheter som kan uppstå inom ett visst temaområde. Rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans: Detta temaområde föreskrivs i själva förordningen. Diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, ålder, sexuell läggning eller tillhörighet till en minoritet: Så gott som alla berörda parter förväntar sig att byrån ska ta sig an grunderna för diskriminering enligt artikel 13 i EG-fördraget, dvs. förutom ras och etniskt ursprung, även kön, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Den sista grunden för diskriminering, tillhörighet till en minoritet, anges i ingressen till förordningen. De övriga områdena är knutna till ”ras och etniskt ursprung” och byrån kan därför dra nytta av det faktum att expertisen och datainsamlingsmetoderna är relevanta för flera områden. Med hjälp av detta temaområde är det också möjligt att täcka t.ex. ”multipel diskriminering”, diskriminering på arbetsplatsen eller aspekter rörande social integrering. När det specifikt gäller ”sexuell läggning” talar såväl den senaste utvecklingen inom EU som de enträgna kraven i Europaparlamentets resolutioner rörande homofobi för att detta område ska ingå i det fleråriga ramprogrammet. Under denna rubrik skulle byrån även kunna behandla ”könsfrågor inbegripet integrering av ett könsperspektiv” på ett kompletterande sätt och i nära samverkan med Europeiska jämställdhetsinstitutet på grundval av det samförståndsavtal som kommer att ingås mellan byrån och institutet. Ersättning till brottsoffer, förebyggande av brottslighet och därmed sammanhängande aspekter som har betydelse för medborgarnas säkerhet: Upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa har ökat säkerhetspolitikens betydelse även inom gemenskapen och syftar till att underlätta den fria rörligheten för personer samtidigt som man garanterar säkerheten och tryggheten för medborgarna. Förebyggande av brottslighet ingår som en oskiljaktig del i detta arbete. Brottsoffers rättigheter bör tas med inom de temaområden som svarar mot gemenskapslagstiftningen rörande statlig ersättning till brottsoffer eller offer för människohandel. Det finns ett påvisat intresse för dessa områden hos de berörda parterna. Skydd av barn, inbegripet barnets rättigheter: Detta område omfattar barnets rättigheter, ett område med en klar koppling till gemenskapens prioriteringar. Arbetet rör särskilt områdena fri rörlighet, utbildning, social integrering och ungdomspolitik, medier och annan relevant gemenskapspolitik. Invandring: Motsvarande gäller i fråga om invandring. Särskilt behandlingen vid gränserna och förhållandena på interneringscentrum för illegala invandrare samt aspekter rörande offer för människohandel har utgjort en källa till oro när det gäller grundläggande rättigheter. Integrering av invandrare är ett område som är nära knutet till invandring. På detta område har de grundläggande rättigheterna stor betydelse och EU förväntas inta en aktiv roll. Inom ramen för detta temaområde skulle byrån också kunna behandla relevanta aspekter av social integrering, religionsfrihet och ämnena kvinnlig könsstympning och tvångsäktenskap. Asylfrågor: Dessa frågor utgör helt klart ett temaområde för byrån, med tanke på att de berör en specifik utsatt grupp av människor och regleras av en omfattande gemenskapslagstiftning, där de grundläggande rättigheterna utgör ett viktigt inslag. Bland de berörda parterna finns det utbredda förväntningar på att byrån ska arbeta med frågor rörande asyl. Politiken rörande gränser och visering är en konkret sida av den grundläggande rätten till fri rörlighet. Detta temaområde ingår i förslaget, eftersom det sätt på vilket de statliga tjänstemännen agerar på detta område kan påverka, förutom medborgare i tredjeländer, även EU-medborgare. De flesta rättsliga instrument på området gränser och viseringar innehåller särskilda klausuler rörande respekten för grundläggande rättigheter och friheter. Deltagande i den demokratiska processen i EU: Detta temaområde rör EU-medborgarnas rätt att delta i lokala val och i val till Europaparlamentet. Människorättsfrågor som hänger samman med informationssamhället omfattar viktiga frågor såsom skydd av privatlivet och skydd av personuppgifter. Detta temaområde är nära knutet till öppenhet i gemenskapens politik och administration och rätten till privatliv, och inbegriper därför dessa frågor. Temaområdet nämndes ett antal gånger av de berörda parterna. Det kommer också att beröra frågor som Internet och andra elektroniska kommunikationsmedier, radiofrekvensidentifiering, yttrandefrihet, det allmänna intresset av säkerhet och brottsbekämpning samt immateriell äganderätt. Tillgång till en effektiv och oberoende rättskipning: Tillgången till rättskipning underlättas av befintlig gemenskapslagstiftning (rättshjälp, förenklade tvistemålsförfaranden, konsumentlagstiftning), som utgör en viktig del av det europeiska civilrättsliga området. |

1. 2007/0189 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om genomförande av förordning (EG) nr 168/2007 vad beträffar antagandet av ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för 2007–2012

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 168/2007 av den 15 februari 2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter[10], särskilt artikel 5.1,

med beaktande av kommissionens förslag[11],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[12], och

av följande skäl:

(1) För att byrån ska kunna utföra sina uppgifter korrekt bör exakta temaområden för dess verksamhet fastställas i ett flerårigt ramprogram som omfattar fem år, såsom föreskrivs i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 168/2007.

(2) I ramprogrammet bör kampen mot rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans ingå bland temaområdena för byråns verksamhet.

(3) Ramprogrammet bör överensstämma med unionens prioriteringar, med vederbörligt beaktande av riktlinjerna enligt Europaparlamentets resolutioner och rådets slutsatser på området för de grundläggande rättigheterna.

(4) Ramprogrammet bör utformas med vederbörlig hänsyn till byråns ekonomiska och mänskliga resurser.

(5) Ramprogrammet bör innehålla bestämmelser som syftar till att säkerställa komplementaritet med ansvarsområdena för gemenskapens och unionens andra organ, kontor och byråer samt med Europarådet och andra internationella organisationer som är verksamma inom området för grundläggande rättigheter. De av gemenskapens byråer och organ som är mest relevanta för detta fleråriga ramprogram är Europeiska jämställdhetsinstitutet, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1922/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut[13] och Europeiska datatillsynsmannen, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter[14]. Syftena för dessa bör följaktligen beaktas .

(6) I samband med utarbetandet av detta förslag samrådde kommissionen med byråns styrelse vid dess möte den 12–13 juli och mottog skriftliga synpunkter genom en skrivelse av den 25 juli 2007.

(7) I enlighet med artikel 5.3 i förordningen kan byrån reagera på önskemål från Europaparlamentet, rådet eller kommissionen enligt artikel 4.1 c och 4.1 d om frågor utanför de temaområden som fastställs i detta fleråriga ramprogram.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Flerårigt ramprogram

1. Härmed upprättas ett flerårigt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad ”byrån”) för perioden 2007–2012.

2. Byrån ska utföra de uppgifter som anges i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 168/2007 inom ramen för de temaområden som fastställs i artikel 2.

Artikel 2

Temaområden

Temaområdena ska vara följande:

a) Rasism, främlingsfientlighet och därmed sammanhängande intolerans.

b) Diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, ålder, sexuell läggning eller tillhörighet till en minoritet.

c) Ersättning till brottsoffer, förebyggande av brottslighet och därmed sammanhängande aspekter som har betydelse för medborgarnas säkerhet.

d) Skydd av barn, inbegripet barnets rättigheter.

e) Invandring och integrering av invandrare.

f) Asylfrågor.

g) Visumfrågor och gränskontroller.

h) Deltagande i den demokratiska processen i EU.

i) Människorättsfrågor som hänger samman med informationssamhället.

j) Tillgång till en effektiv och oberoende rättskipning.

Artikel 3

Komplementaritet och samarbete med andra organ

1. För genomförandet av detta ramprogram ska byrån säkerställa lämplig samordning med relevanta gemenskapsorgan, gemenskapskontor och gemenskapsbyråer, medlemsstater, internationella organisationer och det civila samhället, på de villkor som anges i artiklarna 7, 8 och 10 i förordning (EG) nr 168/2007, för genomförandet av detta ramprogram.

2. Byrån ska särskilt samordna sin verksamhet med Europarådets verksamhet, på de villkor som anges i artikel 9 i förordning (EG) nr 168/2007 och i det avtal som anges i den artikeln.

3. Byrån ska behandla frågor rörande diskriminering på grund av kön endast som en del av och i den mån det är relevant för dess arbete när det gäller de allmänna frågor rörande diskriminering som avses i artikel 2.b, med beaktande av att de övergripande målen för Europeiska jämställdhetsinstitutet, som inrättats genom förordning (EG) nr 1922/2006, ska vara att bidra till och stärka jämställdhet, inbegripet integrering av ett jämställdhetsperspektiv i all gemenskapspolitik och nationell politik som följer av denna, att bekämpa könsdiskriminering samt öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor bland EU-medborgarna genom att tillhandahålla tekniskt stöd till kommissionen och medlemsstaternas myndigheter.

4. Byrån ska utföra sina uppgifter på området människorättsfrågor som hänger samman med informationssamhället utan att detta påverkar ansvaret hos Europeiska datatillsynsmannen när det gäller att sörja för att de grundläggande rättigheterna och friheterna hos fysiska personer, och särskilt deras rätt till privatliv, respekteras av gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen i enlighet med hans eller hennes uppgifter och befogenheter enligt artiklarna 46 och 47 i förordning (EG) nr 45/2001.

Utfärdat i Bryssel den […]

På rådets vägnar

Ordförande

[…]

[1] EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

[2] Byrån bygger på det tidigare europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 1035/97 av den 2 juni 1997 (EGT L 151, 10.6.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1652/2003, EUT L 245, 29.9.2003, s. 33).

[3] Resolutioner 17.1.2006, 18.1.2006, 2.2.2006, 16.2.2006, 15.3.2006, 1.6.2006, 14.6.2006, 15.6.2006, 6.7.2006, 6.9.2006, 28.6.2006, 26.10.2006, 15.11.2006, 16.11.2006, 30.11.2006, 26.5.2005, 18.1.2007, 1.2.2007, 13.3.2007 och 26.4.2007.

[4] Europeiska rådets möten i Bryssel 22–23.3.2005, 16–17.6.2005, 15–16.12.2006, 23–24.3.2006, 15–16.6.2006 och 14–15.12.2006.

[5] EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

[6] SEK(2007)500 slutlig av den 2 maj 2007EUT

[7] EUT L 403, 30.12.2006, s. 9.

[8] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

[9] Se rapporten, SEK(2005) 849, 30.6.2005.

[10] EUT L 53, 22.2..2007, s. 1.

[11] EUT C […], […], s. […].

[12] EUT C […], […], s. […].

[13] EUT L 403, 30.12.2006, s. 9.

[14] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.