ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.5

ECB noterar att de nationella centralbankerna i Eurosystemet och Europeiska centralbankssystemet spelar en viktig roll för att företräda sina länder i IMF inom ramen för IMF:s landsbaserade medlemsstruktur. I enlighet med artikel V första stycket i IMF-stadgarna (4) ska varje medlemsstat utse de organ varigenom det ska ingå avtal med IMF. I majoriteten av medlemsstaterna i euroområdet har de nationella centralbankerna utsetts till sådana organ (5). De nationella centralbankerna spelar också en viktig roll genom att företräda sina medlemsstater i IMF:s beslutande organ. I majoriteten av medlemsstaterna i euroområdet (6) representerar den nationella centralbankschefen sitt land som guvernör i IMF:s guvernörsstyrelse, medan andra medlemsstater ger centralbankschefen posten som guvernörssuppleant i IMF:s guvernörsstyrelse. I många fall är dessutom den nationella centralbankschefen suppleant i Internationella valuta- och finanskommittén (IMFC). Många nationella centralbanker är också mycket involverade i urvalsförfarandet då landets ordinarie ledamöter och suppleanter ska utses till exekutivstyrelsen, och i vissa fall görs urvalet av den nationella centralbanken. I enlighet med IMF-stadgarna (7) ska varje medlemsstat i euroområdet utse sin centralbank som förvaringsinstitut för samtliga IMF:s innehav av dess valuta. Vidare innehar och förvaltar de nationella centralbankerna i Eurosystemet särskilda dragningsrätter (SDR) som tilldelats respektive land till följd av dess deltagande i IMF:s SDR-avdelning (8) och deltar i frivilliga handelsarrangemang för särskilda dragningsrätter. Utöver detta deltar de nationella centralbankerna i Eurosystemet i IMF:s finansiella transaktionsplan, tillhandahåller det obligatoriska insatskapitalet för respektive lands IMF-medlemskap och erbjuder – när det finns behov och är lämpligt – frivilliga kreditlinjer bilateralt till IMF samt inom ramen för såväl IMF:s generella låneavtal (General Agreements to Borrow, GAB) som de nya lånearrangemangen (New Arrangements to Borrow, NAB).
2.1

ECB välkomnar att det blir ökad klarhet om förmedlingsavgifterna. Men om taken på gränsöverskridande förmedlingsavgifter införs före taken på nationella förmedlingsavgifter skulle detta kunna missgynna nationella, mindre kortinlösare, eftersom de inte kommer att kunna konkurrera med utländska inlösare som gynnas av de lägre gränsöverskridande förmedlingsavgifter som detta leder till. ECB skulle därför föreslå att de båda taken införs samtidigt.
”2. Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna har befogenhet att vidta åtminstone följande administrativa åtgärder och sanktioner: a) Ett förbud mot saluföringen av en investeringsprodukt. b) Ett tillfälligt förbud mot saluföringen av en investeringsprodukt. c) En varning som ska offentliggöras och innehåller uppgifter om den ansvariga personenens identitet och överträdelsens art. d) Ett beslut om publikation av en ny version av faktabladet.”

”2. Medlemsstaterna ska se till att de behöriga myndigheterna har befogenhet att vidta åtminstone följande administrativa åtgärder och sanktioner: a) Ett förbud mot saluföringen av en investeringsprodukt. b) Ett tillfälligt förbud mot saluföringen av en investeringsprodukt. c) En varning som ska offentliggöras och innehåller uppgifter om den ansvariga personenens identitet och överträdelsens art. d) Ett beslut om publikation av en ny version av faktabladet. e) När det gäller juridiska personer administrativa böter upp till 10 procent av den sammanlagda årsomsättningen som den juridiska personen hade under föregående räkenskapsår; om den juridiska personen är ett dotterbolag ska böterna beräknas utifrån den sammanlagda årsomsättningen från den konsoliderade årsomsättningen som det slutliga moderbolaget hade under föregående räkenskapsår. f) När det gäller fysiska personer administrativa böter upp till 5 miljoner euro eller, i medlemsstater där euron inte är den officiella valutan, motsvarande belopp i den nationella valutan den dag då denna förordning träder i kraft.”
Yttrande från ECB-rådet

av den 24 april 2003

över en rekommendation från Europeiska unionens råd beträffande utnämningen av en ledamot av Europeiska centralbankens direktion

(ECB/2003/6)

(2003/C 105/07)

1. Genom skrivelse av den 14 april 2003 hemställde ordföranden i Europeiska unionens råd om ECB-rådets yttrande över rådets rekommendation 2003/301/EG av den 14 april 2003 rörande utnämningen av en ledamot av Europeiska centralbankens direktion(1).

2. I rekommendationen, som skall överlämnas för beslut till stats- eller regeringscheferna i de medlemsstater som infört euron sedan ECB-rådet och Europaparlamentet hörts, föreslås att Gertrude Tumpel-Gugerell utnämns till ledamot av Europeiska centralbankens (ECB:s) direktion för en tid av åtta år från och med den 1 juni 2003.

3. Enligt ECB-rådet är den föreslagna kandidaten en person som besitter den allmänt erkända auktoritet och yrkeserfarenhet inom den finansiella sektorn som krävs enligt artikel 112.2 b i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

4. ECB-rådet har ingen invändning mot rådets rekommendation att den föreslagna kandidaten skall utnämnas till ledamot av ECB:s direktion.

5. ECB-rådet har antagit detta yttrande i enlighet med artikel 112.2 b i fördraget och artikel 11.2 och 43.3 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken.

6. Detta yttrande skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 24 april 2003.

På ECB-rådets vägnar

Willem F. Duisenberg

Ordförande

(1) EUT L 109, 1.5.2003.
Särskild rapport 28/2022:

Europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure): finansieringen från Sure bidrog till att bevara arbetstillfällen under covid-19-krisen, men dess fulla effekt är inte känd

(2022/C 476/06)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport 28/2022: ”Europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure): finansieringen från Sure bidrog till att bevara arbetstillfällen under covid-19-krisen, men dess fulla effekt är inte känd” just har offentliggjorts.

Rapporten kan läsas eller laddas ner på Europeiska revisionsrättens webbplats: https://www.eca.europa.eu/sv/Pages/DocItem.aspx?did=62745
26.

Som en del av det normala förfarandet för godkännande av exportdeklarationer kan tullen också anbringa en tullförsegling på containrar, lastbilar och långtradare utan att ha utfört en fysisk kontroll. Detta förfarande påträffades i synnerhet i Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike och Italien. Vidare förseglar tullen även sändningar som följer TIR-förfarandet (10), även här utan att en fysisk kontroll nödvändigtvis har utförts (se ruta 3 och illustration 1). Ruta 3År 2001 klarerades en sändning innehållande 20 ton nötkött för export vid tullen i Spanien med destination Ryssland. Sändningen, som förseglades av spanska tullen, lämnades in för tillfällig förvaring i ett fryshus i Hamburg (lossning och placering under tullens kontroll). Varorna avlägsnades sedan från fryshuset under tullövervakning för transport med lastbil till Ryssland. Trots att varorna hade förseglats tog den tyska tullen ett stickprov, och analysen ledde till att varorna klassades som ätbara slaktbiprodukter från nötkreatur för vilka det inte betalades ut exportbidrag. På grundval av dessa resultat ledde vidare undersökningar i Spanien till att fler oriktigheter upptäcktes, vilka uppgick till ca 497 000 euro – inklusive 56 000 euro i ränta – som samma exportör hade gjort sig skyldig till. Ett meddelande om återvinning utfärdades av utbetalningsstället i slutet av 2006 som avslutning på de administrativa förfarandena. Fallet är för närvarande ännu inte avgjort, och man avvaktar ett slutligt beslut i nationell domstol. Omkring 80 % av kontrollkopiorna T5 visade att sändningar hade förseglats av tullen vid avfärden utan fysisk kontroll och därmed undantogs per definition från den population som skulle kunna vara föremål för utbyteskontroller vid flera av gemenskapens utförselställen.
37.

Generellt sett har utbetalningarna inom Medaprogrammet förbättrats sedan 2000, och ännu tydligare är förbättringen sedan 2002 (se tabellen). De årliga genomsnittliga utbetalningarna för Meda I under perioden 1995–1999 uppgick till 175 miljoner euro per år, ett belopp som tredubblades till ett genomsnitt på omkring 528 miljoner euro under sexårsperioden 2000–2005. Under 2004 och 2005 var de totala utbetalningarna högre än de totala nya åtagandena vilket innebär att det ackumulerade totalbeloppet för utestående åtaganden (17) minskade från och med 2004 för första gången sedan Meda startade. För Meda I uppgick efter sex år (1995–2000) de ackumulerade utbetalningarna till 38 % av de ackumulerade åtagandena medan denna procentandel för Meda II ökade till 46 %, också det efter sex år (2000–2005). Detta är en indikation på att genomförandet har blivit snabbare under Meda II. I halvtidsutvärderingen av Meda II dras en liknande slutsats, nämligen att programmet närmar sig full utveckling när det gäller insatsnivån (18).
54.

Programmet vänder sig visserligen till den privata sektorn som verkar i en kommersiell och marknadsstyrd miljö, men stödet kan endast betalas ut till icke vinstdrivande mellanhänder som främjar handel och investeringar mellan EU och Asien, det vill säga offentliga och icke vinstdrivande organisationer eller lokala förvaltningar. I praktiken genomförs projekten ofta med handelsorganisationer eller organisationer som blott till namnet är icke vinstdrivande, men som finansieras av företag inom den privata sektorn för att främja kommersiella syften. Detta finansieringskrav riskerar att utesluta potentiellt värdefulla projekt, till exempel dem som gäller direkta affärspartner som på grund av affärssekretessen kanske inte vill använda sig av mellanhänder eller handelsorganisationer. Ruta 10 – Ansökningsförfarande 1. Ett Asia IT & C-projekt, där den främsta sökande var ett institut för högre utbildning i Vietnam, hade som mål att utvärdera nivån på de e-kurser för högre utbildning i informationsteknik och kommunikation som finns i Europa för att utveckla den lokala sakkunskapen i Vietnam. De projektansvariga berättade om sina erfarenheter och uppgav att de tyckte att ansökningsförfarandet var tidskrävande: det tog dem tre månader att färdigställa förslaget. Direktören åkte till Europa för att ta reda på hur man skulle fylla i ansökan. De fick också problem när de färdigställde budgeten på grund av att de använde kommissionens gamla mall som inte godkändes utan måste göras om. De tyckte att riktlinjerna var svåra att förstå och blev tvungna att be en asiatisk kontakt om hjälp, vars ansökan hade blivit antagen. 2. Ett annat institut för högre utbildning i Vietnam med tre Asia Invest-projekt som gällde företagsförvaltning uppgav att den administrativa bördan i ansökningsförfarandet var för tung och de var besvikna över att ansökningarna inte kunde lämnas in elektroniskt. Denna stödmottagare hade lämnat in tre ansökningar och hade varit tvungen att lämna in samma dokumentation tre gånger. De hade också svårt att tillhandahålla sina stadgar. 3. En kinesisk organisation inom industrisektorn, vars projekt syftade till att utbilda företag i rening av avloppsvatten, ansåg att den arbetsbörda som krävdes för ansökan var för tung. Det största problemet för dem var att den verksamhetsplan som skulle lämnas in var för detaljerad. Till exempel är det mycket svårt att veta vem som skall hålla tal flera månader i förväg. Vissa dokument måste översättas från kinesiska till engelska, vilket kräver både tid och pengar.
10.

Utgifterna för direktstöden har ökat från 3,7 miljarder euro 1999 till 6,0 miljarder euro 2002, det vill säga 80,7 % respektive 84,4 % av de totala utgifterna för nötkött. I budgeten för 2004 beräknas att de direkta stöden kommer att öka ytterligare till 7,3 miljarder euro, det vill säga 90,2 % av de totala utgifterna för nötkött. I tabell 2 visas fördelningen av direktstöden mellan de olika medlemsstaterna 2002, och i tabell 3 visas hur direktstöd i anslutning till BSE fördelats mellan medlemsstaterna 2002. Tabell 2 Direktstöd utbetalade 2002 för nötkreatur fördelat per medlemsstat (miljoner euro) Budget-post Utgiftskategori BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EU/15 B1-2120 Bidrag för am- och dikor 70,5 19,5 105,4 27,9 251,4 670,2 218,0 94,3 3,3 9,3 54,8 50,1 5,0 24,9 283,7 1 888,3 B1-2121 Tilläggsbidrag för am- och dikor 19,4 0,0 0,0 0,0 28,7 1,8 0,0 6,8 0,0 0,0 0,1 6,6 0,3 0,0 7,2 70,9 B1-2122 Särskilt bidrag för handjur av nötkreatur 43,3 38,2 312,5 27,2 130,4 343,3 251,7 74,4 3,6 18,3 52,9 31,9 36,6 41,5 342,6 1 748,4 B1-2124 Slaktbidrag 34,1 31,0 195,2 6,0 95,6 218,4 93,5 79,4 3,7 66,4 32,4 17,0 17,7 22,6 111,8 1 024,8 B1-2125 Extensifieringsbidrag 3,1 6,2 52,6 20,1 153,7 240,1 144,5 15,1 1,0 1,2 43,5 30,2 17,7 29,0 184,6 942,6 B1-2128 Tilläggsbidrag 26,1 7,9 55,8 2,1 21,0 60,2 20,2 23,8 0,0 16,7 7,9 3,9 4,1 5,5 40,1 295,3 Totalt 196,5 102,8 721,5 83,3 680,8 1 534,0 727,9 293,8 11,6 111,9 191,6 139,7 81,4 123,5 970,0 5 970,3 Andel av medlemsstatens utgifter 3,3 % 1,7 % 12,1 % 1,4 % 11,4 % 25,7 % 12,2 % 4,9 % 0,2 % 1,9 % 3,2 % 2,3 % 1,4 % 2,1 % 16,2 % 100,0 % Källa: Dokument från kommissionen av den 11.12.2002 - Utgifter för FEOGA:s garantisektion från och med den 16.10.2001 till och med den 15.10.2002 (AGRI/72/2002).

Del av direktstöden som mottagits av Tyskland, Frankrike, Italien och Förenade kungariket 58,9 %

Tabell 3 Direktstöd i anslutning till BSE utbetalade 2002 för nötkreatur fördelat per medlemsstat (miljoner euro) Budget-post Utgiftskategori BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK EU/15 B1-2126 Undantagsåtgärder för stöd 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 242,4 242,4 B1-2127 Program för obligatorisk slakt 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 38,3 29,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,6 0,0 0,0 0,0 68,3 B1-2129 Andra interventioner 6,9 1,7 46,6 1,1 23,3 165,1 80,9 0,0 3,4 -2,3 0,3 2,4 0,0 0,0 0,0 329,4 Totalt 6,9 1,7 46,6 1,1 23,3 203,4 110,3 0,0 3,4 -2,3 0,3 3,0 0,0 0,0 242,4 640,1 Andel av medlemsstatens utgifter 1,1 % 0,3 % 7,3 % 0,2 % 3,6 % 31,8 % 17,2 % 0,0 % 0,5 % -0,4 % 0,0 % 0,5 % 0,0 % 0,0 % 37,9 % 100,0 % Källa: Dokument från kommissionen av den 11.12.2002 - Utgifter för EUGFJ:s garantisektion från och med den 16.10.2001 till och med den 15.10.2002 (AGRI/72/2002).

Del av direktstöden i anslutning till BSE som mottagits av Tyskland, Frankrike, Italien och Förenade kungariket 76,9 %
7.

Det maximala ekonomiska bidraget från EU till det gemensamma företaget BBI:s verksamhet är 975 miljoner euro, vilket ska betalas från Horisont 2020. Det gemensamma företagets medlemmar från industrin ska bidra med resurser på minst 2 730 miljoner euro under den period som det gemensamma företaget är verksamt (2), bestående av bidrag in natura och i kontanter på minst 975 miljoner euro, till det gemensamma företagets operativa verksamhet (3) och bidrag in natura på minst 1 755 miljoner euro till det gemensamma företagets kompletterade verksamhet (4).
19.

Den ökande andelen överföringar är oroande och strider mot budgetprincipen om ettårighet. Det finns ett direkt samband med att upphandlingsförfarandena avslutas och kontrakten undertecknas sent på året, vilket leder till att leveranser och/eller betalningar görs följande år. Under 2016 undertecknades 98 av 299 kontrakt i november och december (5 976 122,47 euro eller 40 % av det totala värdet av de kontrakt som ingicks under 2016). Byrån bör överväga att införa differentierade budgetanslag som bättre speglar verksamhetens flerårighet och den oundvikliga tidsfördröjningen mellan undertecknandet av kontrakt och leveranser och betalningar.
14.

Instruktioner från GD Internationellt samarbete och utveckling om registreringen av betalningskrav och korrigeringar som GD Internationellt samarbete och utveckling gjort på grundval av kontroller av betalningskrav som utfärdades 2016 ledde till en betydande minskning av antalet fel i registreringen av betalningskrav och/eller i beskrivningen av återvinningssammanhang (från 9,6 miljoner euro som upptäcktes av revisionsrätten under 2015 till 3,2 miljoner euro som upptäcktes av GD Internationellt samarbete och utveckling och/eller revisionsrätten under 2016). GD Internationellt samarbete och utveckling kommer att fortsätta sitt arbete under 2017.
3.

Medlemmarna i det gemensamma företaget är Europeiska unionen (EU), företrädd av Europeiska kommissionen, näringslivsgruppen (Hydrogen Europe (7)) och forskningsgruppen (New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen [N.ERGHY]).
2013

Under 2013 var den övergripande andelen gjorda åtaganden 99 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Institutet har minskat andelen överföringar av gjorda åtaganden ytterligare från 2,5 miljoner euro (32 %) 2012 till 2,2 miljoner euro (29 %) 2013. Överföringarna avser främst avdelning III (driftsutgifter) med 2,0 miljoner euro, vilket motsvarar 56 % av de motsvarande gjorda åtagandena. De gäller främst upphandlingsförfaranden som avslutades sent på året av orsaker som ligger utanför institutets kontroll, såsom ett sent meddelande från ordförandeskapet i Europeiska unionens råd om en studie som skulle genomföras (1,1 miljoner euro) och komplexa it-relaterade projekt för vilka upphandlingen tog mycket tid i anspråk (0,6 miljoner euro).
Verksamhet och tjänster 2014

Öka deltagandet på arbetsmarknaden och bekämpa arbetslöshet genom att skapa arbetstillfällen, verka för en bättre fungerande arbetsmarknad och främja integration — European Restructuring Monitor (ERM, omstruktureringsfrågor): 1 464 faktablad om omstrukturering, fyra utgåvor av ERM quarterly. — ERM: årsrapport 2014 – Restructuring in the Public Sector. — Rapporten Labour mobility: Recent trends and policies. — Rapporten Effects of restructuring at regional level and approaches to dealing with the consequences. — Rapporten Mapping youth transitions in Europe. — En sökbar databas med fallstudier om omstrukturering har utvecklats, som visar hur företag kan förutse och hantera förändringar. Förbättra arbetsvillkor och göra arbetet hållbart i ett livslångt perspektiv — Inrättandet av det europeiska centrumet för övervakning av arbetslivet som ett integrerat centrum för övervakning av arbetsmarknadsrelationer och arbetsvillkor i EU. — Femte undersökningen om arbetsvillkor i Europa: Politiska lärdomar från undersökningen: att skapa fler och bättre jobb. — Förberedelser av den sjätte undersökningen om arbetsvillkor i Europa (fältarbetet ska inledas i februari 2015). — Rapporten National working conditions surveys in Europe: A compilation. — Rapporten Psychosocial risks in Europe: Prevalence and strategies for prevention. — Rapporten Employment opportunities for people with chronic diseases. Utveckla arbetsmarknadsrelationerna för att säkra rättvisa och produktiva lösningar i ett föränderligt politiskt sammanhang — Inrättandet av det europeiska centrumet för övervakning av arbetslivet som ett integrerat centrum för övervakning av arbetsmarknadsrelationer och arbetsvillkor i EU (se även ovan). — Rapporten Industrial relations and working conditions developments in Europe 2013. — Rapporten Social partner and gender equality in Europe. — Rapporten Changes to wage-setting mechanisms in the context of the crisis and the EU’s new economic governance regime. — Rapporten Social dialogue in micro and small enterprises. Förbättra levnadsstandarden och främja social sammanhållning trots ekonomiska skillnader och social ojämlikhet — Tredje europeiska undersökningen om livskvalitet: — Institutets iakttagelser gällde livskvaliteten i städer och på landsbygden i Europa, jobbpreferenser hos personer över 50 år och ungdomars sociala situation i Europa. — Trender när det gäller livskvalitet: rapporter om Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Turkiet. — Rapporten Social cohesion and well-being in the EU. — Rapporten Access to healthcare in times of crisis. Kommunikation och utbyte av idéer och erfarenheter — 1 01 760 nedladdningar av rapporter från institutets webbplats. 1 7 03 298 besök av användare. — 125 publikationer i pdf-format (786 språkversioner). — 328 EU-policydokument som hänvisar till institutets resultat och expertkunskaper. — 94 bidrag till evenemang på begäran.
e.t.

e.t.

Budgetgenomförandet har förbättrats betydligt, vilket tyder på att planeringen är bättre och att verksamheten i större utsträckning genomförs i tid. Även om andelen överförda anslag från 2012 som förfallit fortfarande är relativt hög, 28 % (2012: 45 %), minskade gjorda åtaganden som fördes över till 4 61 983 euro eller 13 % (2012: 6 11 223 euro eller 19 %). Överföringarna gällde i huvudsak kontrakt som hade undertecknades under andra halvåret 2013 för planerad verksamhet 2013 och 2014.

2013

Av de 1 183 ersättningar som betalades till experter 2013 gjordes 1 078 för sent. De betalningar som var sena var i genomsnitt försenade med 78 dagar under första halvåret 2013, jämfört med 33 dagar under andra halvåret 2013.
2012

Myndighetens budgetgenomförande under 2012 var tillfredsställande när det gäller avdelning I och III. Andelen gjorda åtaganden som fördes över var hög under avdelning II, 27 %, men detta hör främst samman med myndighetens planerade flytt till nya lokaler under 2014 (4 2 05 000 euro) och utvecklingen av IKT-system (1 5 96 000 euro). Utvecklingen av IKT-system är visserligen flerårig till sin karaktär vilket delvis motiverar överföringen, men det gjordes en stor omorganisation av myndighetens IKT-enhet under 2012 och ett antal projekt som var planerade till 2012 försenades.
2012

Under 2012 var den övergripande andelen gjorda åtaganden 99,9 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var dock hög under avdelning II (administrativa utgifter) med 0,6 miljoner euro (36,8 %). De viktigaste orsakerna var att fakturor för byggtjänster som hade levererats under 2012 fakturerades sent (0,3 miljoner euro) och att ett antal inköp av hård- och mjukvara för it beställdes som planerat i slutet av 2012 (0,3 miljoner euro) men inte levererades förrän 2013.
10.

En mer detaljerad analys per kapitel finns i tabellerna 6–9 tillsammans med förklarande anmärkningar om några specifika kapitel och/eller punkter. Tabell 3 Tillgängliga slutliga anslag och åtaganden per avdelning (i euro) Avdelning Slutliga anslag Ingångna åtaganden % Avdelning 1 — Personer som är knutna till institutionen — totalt 123 211 618 113 177 290 91,86 Avdelning 2 — Fastigheter, inventarier, utrustning och diverse driftsutgifter — totalt 19 549 000 18 733 462 95,83 Avdelningarna 1 och 2 — totalt 142 760 618 131 910 752 92,40

Tabell 4 Åtaganden och betalningar per avdelning (i euro) Åtaganden Betalningar % Överfört % Avdelning 1 — Personer som är knutna till institutionen — totalt 113 177 290 111 430 302 98,46 1 746 988 1,54 Avdelning 2 — Fastigheter, inventarier, utrustning och diverse driftsutgifter — totalt 18 733 462 9 439 555 50,39 9 293 907 49,61 Avdelningarna 1 och 2 — totalt 131 910 752 120 869 857 91,63 11 040 895 8,37