SV Europeiska unionens officiella tidning C 97/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En strategi för ett säkert informationssamhälle – Dialog, partnerskap och användarinflytande”

KOM(2006) 251 slutlig

(2007/C 97/09)

Den 31 maj 2006 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 januari 2007. Föredragande var Antonello Pezzini.

Vid sin 433:e plenarsession den 16 februari 2007 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 132 röster för och 2 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Kommittén är övertygad om att informationssäkerheten utgör ett växande problem för företag, förvaltningar, offentliga och privata organ och för den enskilda människan.

1.2 Kommittén stöder i stora drag de analyser och argument som ligger till grund för kraven på en ny strategi för att öka nät- och informationssäkerheten mot angrepp och intrång som inte har några geografiska gränser.

1.3 Kommittén anser att kommissionen borde vidta ytterligare åtgärder för att införa en innovativ och strukturerad strategi med tanke på fenomenets omfattning och dess konsekvenser för ekonomin och privatlivet.

1.3.1 EESK vill också påpeka att kommissionen nyligen har offentliggjort ett nytt meddelande om informationssäkerhet och att ett nytt dokument om denna fråga torde presenteras inom kort. Kommittén förbehåller sig rätten att i framtiden utarbeta ett mer utförligt yttrande som beaktar samtliga meddelanden om detta ämne.

1.4 Kommittén understryker att informationssäkerheten på intet sätt kan avskiljas från behovet av ett förstärkt skydd av personuppgifter och skydd av friheter som garanteras av Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna.

1.5 Som situationen nu är ställer sig EESK frågande till det eventuella mervärdet i förhållande till det förslag om en integrerad strategi som antogs 2001, och som har samma syfte som det aktuella meddelandet (1).

1.5.1 Konsekvensanalysen (2) som bifogas förslaget innehåller några intressanta nyheter jämfört med ståndpunkten från 2001, men är bara offentliggjord på ett enda språk och är alltså inte tillgänglig för många EU-medborgare. Deras bedömning grundas ju på det officiella dokumentet som föreligger på gemenskapsspråken.

1.6 Kommittén hänvisar till slutsatserna från världstoppmötet om informationssamhället i Tunis 2005 som skrevs under av FN:s generalförsamling den 27 mars 2006: — Icke-diskriminerande tillgång. — Främjande av IKT som ett instrument i fredens tjänst. — Kartläggning av instrument för att stärka demokrati, sammanhållning och god förvaltning. — Förhindrande av missbruk av de mänskliga rättigheterna (3).

1.7 Kommittén framhåller att en dynamisk och samordnad gemenskapsstrategi förutom dialog, partnerskap och användarinflytande också bör innehålla följande: — Förebyggande åtgärder. — Övergång från IT-säkerhet till IT-garantier (4). — Inrättande av en rättslig ram eller ett regelverk som är tydligt och erkänt, och ger möjlighet till sanktioner. — Ökad teknisk standardisering. — Digital kartläggning av användarna. — Analyser och framtidsforskning på EU-nivå om informationssäkerhet med multimodal teknisk konvergens. — Stärkta mekanismer för riskbedömning både i EU och i medlemsstaterna. — Åtgärder för att förhindra uppkomsten av IT-monokulturer. — Förstärkt gemenskapssamordning på europeisk och internationell nivå. — Inrättande av ett gemenskapscentrum för IKT-säkerhet som omfattar flera generaldirektorat. — Inrättande av ett europeiskt säkerhetsnätverk för nät- och informationssäkerhet. — Optimering av den europeiska forskningens roll vad gäller informationssäkerhet. — Lansering av en ”europeisk datorsäkerhetsdag”. — Genomförande av EU-pilotprojekt om informationssäkerhet i skolor av olika typer och på olika nivåer.

1.8 EESK anser slutligen att man för att säkerställa en dynamisk och samordnad gemenskapsstrategi bör sörja för tillräckliga budgetanslag i kombination med intensifierade samordningsinitiativ och -åtgärder på EU-nivå så att Europa kan tala med en röst i internationella sammanhang.

2. Motivering

2.1 De utmaningar som informationssäkerheten utgör spelar en avgörande roll när det gäller att säkerställa tillförlitliga nätverk och kommunikationstjänster som utgör kritiska faktorer för den ekonomiska och sociala utvecklingen.

2.2 Informationsnätverken och -systemen måste skyddas så att de kan behålla sin konkurrens-förmåga och kommersiella kapacitet, samt i syfte att säkerställa den elektroniska kommunikationens integritet och kontinuitet, förebygga bedrägerier och garantera privatlivets rättsliga skydd.

2.3 Den elektroniska kommunikationen och tillhörande tjänster är det största området i hela telekommunikationssektorn: 2004 använde 90 % av de europeiska företagen aktivt Internet och 65 % av dessa hade utformat egna webbplatser, medan man uppskattar att ca hälften av EU:s befolkning regelbundet använder Internet och att 25 % av familjerna fortlöpande använder sig av bredband (5).

2.4 Trots de snabbt växande investeringarna uppgår säkerhetsutgifterna till endast mellan 5 och 13 % av de sammanlagda investeringarna i IT-teknik, en alldeles för låg siffra. Nyligen utförda studier har visat att av i genomsnitt 30 protokoll som delar nyckelstrukturer är 23 känsliga för multiprotokollangrepp (6). Det beräknas också att det i genomsnitt skickas 25 miljoner skräppostmeddelanden (s.k. spam) (7) per dag. Kommittén välkomnar därför kommissionens nyligen framlagda förslag i frågan.

2.5 Vad gäller datavirus (8) har den snabba storskaliga spridningen av ”maskar” (9) och ”spionprogram” (10) gått parallellt med utvecklingen av allt fler system och nätverk för elektronisk kommunikation. Dessa system har blivit mer och mer komplexa och samtidigt sårbara, bland annat beroende på konvergensen inom multimedia, mobiltelefoni och GRID Infoware (11): utpressning i form av DDoS-attacker (Distributed denials of service), stöld av Internetidentitet, nätfiske (12) , piratnedladdning (13) osv. utgör också hot mot säkerheten i informationssamhället. EU hade redan behandlat problemet i ett meddelande från 2001 (14) om vilket kommittén yttrade sig (15) och föreslog följande tre handlingslinjer: — Särskilda säkerhetsåtgärder. — Lagstiftning, inklusive dataskydd och skydd av privatlivet. — Bekämpning av datorrelaterad brottslighet.

2.6 Det är en utmaning att finna lämpliga lösningar på hur man skall kartlägga och förhindra dataattacker inom ett nätverk med tanke på de ständiga konfigurationsändringarna, de många olika nätverksprotokoll och tjänster som erbjuds och utvecklas samt de komplexa, asynkrona attackerna (16).

2.7 På grund av att avkastningen av investeringar i säkerhet syns så dåligt och att användarna inte i tillräcklig grad tar sitt ansvar har riskerna underskattats och utvecklingen av en säkerhetskultur inte fått tillräcklig uppmärksamhet.

3. Kommissionens förslag

3.1 Med meddelandet om en strategi för ett säkert informationssamhälle (17) har kommissionen velat förbättra datasäkerheten genom att genomföra en dynamisk och samordnad strategi som bygger på följande: a) Stärkt dialog mellan de offentliga myndigheterna och kommissionen, med en jämförelse mellan medlemsstaternas politik och kartläggning av välfungerande metoder för en säker elektronisk kommunikation. b) Ökad information till allmänheten och de små och medelstora företagen om behovet av säkrare säkerhetssystem, där kommissionen skall spela en pådrivande roll och där Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (ENISA) skall delta i större utsträckning. c) En dialog om instrument och standarder för att uppnå balans mellan säkerhet och grundläggande rättigheter, inklusive skydd av privatlivet.

3.2 Dessutom förordar meddelandet ett förtroendefullt samarbete om utvecklingen av en lämplig ram för datainsamling om brott mot säkerheten, om användarnas förtroendenivå och utvecklingen inom säkerhetsindustrin mellan ENISA och a) medlemsstaterna, b) konsumenter och användare, c) IT-säkerhetsindustrin, d) den privata sektorn. Detta skall uppnås genom inrättandet av en flerspråkig EU-portal för information och larm om risker, där syftet är ett strategiskt partnerskap mellan den privata sektorn, medlemsstaterna och forskare.

3.2.1 I meddelandet förutsätts också en ökad delaktighet från de berörda parternas sida vad gäller behov och risker på säkerhetsområdet.

3.2.2 Vad gäller det internationella samarbetet och samarbetet med tredje land innebär ”nät- och informationssäkerhetens globala dimension […] att kommissionen både internationellt och i samordning med medlemsstaterna måste öka sina ansträngningar att främja ett globalt samarbete om nät- och informationssäkerhet” (18), men denna rekommendation tas inte upp i de åtgärder som rör dialog, partnerskap och användarinflytande.

4. Kommentarer

4.1 Vi stöder analysen och argumenten till förmån för en samordnad och dynamisk europeisk strategi för nät- och informationssäkerhet, eftersom vi anser att säkerhetsfrågan är viktig när det gäller att främja en positivare inställning till IT-applikationer och att öka tilltron till dessa. EESK:s synpunkter har för övrigt framförts i flera yttranden (19).

4.1.1 Kommittén understryker än en gång (20) att ”Internet och de nya teknikerna för online-kommunikation (t.ex. mobiltelefoner eller anslutningsbara planeringskalendrar i fickformat med multimediafunktioner som just nu har ett stort uppsving) utgör […] grundläggande element för utvecklingen av kunskapsekonomin, e-ekonomi och e-förvaltning”.

4.2 Större kraft i kommissionens förslag

4.2.1 Kommissionen föreslår att man skall basera en sådan samordnad och dynamisk strategi på en öppen dialog mellan alla berörda parter och på partnerskap och inflytande för berörda parter, i synnerhet användarna. Kommittén anser att det arbetssättet kan utvidgas så småningom.

4.2.2 Denna ståndpunkt har redan framförts i tidigare yttranden: ”För att man skall uppnå resultat med dessa insatser bör de direkt beröra alla Internetanvändare. Användarna måste informeras om försiktighetsåtgärder som är nödvändiga att vidta och om medel att ta till för att skydda sig mot farligt eller oönskat innehåll eller mot att utnyttjas som mellanled för sådant innehåll. Enligt kommittén bör man inom ramen för den del av handlingsplanen som rör information och utbildning ge hög prioritet åt mobilisering av användarna” (21).

4.2.3 Användarnas och medborgarnas engagemang bör emellertid enligt kommittén bidra till att se till att behovet av uppgiftsskydd och nätsäkerhet förenas med de medborgerliga friheterna och användarnas rätt till säker tillgång till rimlig kostnad.

4.2.4 Man måste betänka att strävan efter informationssäkerhet innebär en kostnad för konsumenten också med avseende på den tid som går åt för att avlägsna eller komma runt hindren. Kommittén anser att man borde ställa krav på att virusskydd automatiskt skall medfölja datorer. Användaren kan sedan välja att i större eller mindre utsträckning aktivera virusskyddet, men det skall finnas i produkten från början.

4.3 En mer dynamisk och innovativ gemenskapsstrategi

4.3.1 Dessutom anser kommittén att unionen bör ställa upp mer ambitiösa mål och lansera en ny innovativ, integrerad och dynamisk strategi när nya initiativ inleds. Detta gäller till exempel följande: — Mekanismer som möjliggör digital identifiering av den enskilda användaren, som nu alltför ofta ombeds att lämna personuppgifter. — Åtgärder (genom ETSI) (22) som fungerar som krav på säker användning av IKT och som kan erbjuda snabba punktvisa lösningar som fastställs med en gemensam säkerhetströskel för hela unionen. — Förebyggande åtgärder genom integreringen av minimikrav vad avser säkerheten i informationssystem och IT-nät och lanseringen av pilotprojekt för kurser i säkerhet i skolor av olika typer och på olika nivåer. — Inrättande av en rättslig ram eller ett regelverk som är tydligt och erkänt på europeisk nivå. En sådan rättslig ram för IT och nätverk skulle göra det möjligt att gå från IT-säkerhet till IT-garantier. — En förstärkning av europeiska och nationella mekanismer för riskbedömning och förbättrad förmåga att tillämpa rättsliga regler och bestämmelser för att slå ned på IT-brott mot privatliv och databaser. — Åtgärder som syftar till att undvika framväxten av en IT-monokultur med produkter och lösningar som är sårbarare. Stöd till diversifierade, mångkulturella lösningar som syftar till inrättandet av ett gemensamt europeiskt informationsområde (SEIS – Single European Information Space).

4.3.2 Enligt EESK finns det skäl att inrätta ett gemenskapscentrum för IKT-säkerhet som omfattar flera generaldirektorat (23). Detta gemenskapscentrum skulle kunna verka — inom kommissionen, — i de enskilda medlemsstaterna genom övergripande lösningar vad avser driftskompatibilitet, identitetsförvaltning, skydd av privatlivet, fri tillgång till information och tjänster och minimikrav vad avser säkerheten, — internationellt för att säkerställa att EU talar med en röst i olika internationella sammanhang som FN, G 8, OSSE och ISO.

4.4 EU-åtgärder för att stärka ansvarig samordning

4.4.1 EESK anser också att det är mycket viktigt att inrätta ett europeiskt säkerhetsnätverk för nät- och informationssäkerhet. Genom detta skulle man kunna främja undersökningar, studier och workshops om säkerhetsmekanismer och deras kompatibilitet, avancerad kryptografi och skydd av privatlivet.

4.4.2 EESK anser att det i denna så känsliga sektor vore lämpligt att optimera den europeiska forskningens roll genom att på lämpligt sätt sammanställa innehållet i — det europeiska programmet för säkerhetsforskning (24) i 7:e FoTU-ramprogrammet, — programmet Safer Internet Plus, — och det europeiska programmet för skydd av kritisk infrastruktur (EPCIP) (25).

4.4.3 Till dessa förslag kan man lägga lanseringen av en ”europeisk datorsäkerhetsdag ”som skulle stödjas av nationella utbildningskampanjer i skolorna och information till konsumenterna om uppgiftsskydd när det gäller datorer. Dessutom skulle man naturligtvis informera om tekniska framsteg på det breda och föränderliga datorområdet.

4.4.4 Kommittén har flera gånger understrukit att ”företagens benägenhet att utnyttja IKT är avhängig av hur man uppfattar säkerheten och av tilliten till elektroniska transaktioner. Konsumenternas villighet att uppge kreditkortsnummer på en hemsida påverkas i hög grad av vilken tillit de känner” (26).

4.4.5 Med tanke på den enorma tillväxtpotentialen i sektorn är kommittén övertygad om att det krävs en särskild politik för området, men också att den nuvarande politiken på andra områden måste anpassas till utvecklingen. Det krävs en integrerad strategi för att koppla samman de europeiska initiativen i fråga om IT-säkerhet för att avlägsna sektorsgränser och säkerställa en homogen och säker spridning av IKT i samhället.

4.4.6 Kommittén anser att vissa viktiga strategier, som den föreliggande, genomförs alldeles för långsamt p.g.a. byråkratiska och kulturella hinder i medlemsstaterna för nödvändiga beslut som måste fattas på gemenskapsnivå.

4.4.7 Kommittén anser också att de resurser som gemenskapen anvisat är otillräckliga för att genomföra de många och brådskande projekt som kan ge konkreta svar på globaliseringens nya problem endast om de genomförs på gemenskapsnivå.

4.5 Ökad klarhet i EU i fråga om konsumentskydd

4.5.1 Kommittén är medveten om att medlemsstaterna har infört tekniska säkerhetsåtgärder och förfaranden för säkerhetsstyrning i enlighet med nationella krav och med olika inriktning i olika länder. Också av detta skäl är det svårt att hitta ett enda effektivt svar på säkerhetsproblemen. Med undantag av vissa administrativa nätverk saknas systematiskt gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstaterna trots att man vet att säkerhetsfrågorna inte kan lösas isolerat av enskilda medlemsstater.

4.5.2 EESK noterar emellertid att rådet genom sitt rambeslut 2005/222/RIF har inrättat ett system för samarbete mellan rättsliga myndigheter och andra behöriga myndigheter i medlems-staterna för att säkerställa ett enhetligt arbetssätt genom tillnärmning av strafflagstiftningen på området för angrepp mot IT-system när det gäller följande: — Intrång i informationssystem. — Otillåtet intrång i ett IT-system med uppsåt att störa eller helt förhindra funktionen i IT-systemet. — Otillåtet intrång i ett IT-system med uppsåt att avlägsna, skada, förvanska, ändra eller radera uppgifter i systemet eller att omöjliggöra tillgång till uppgifterna. — Anstiftan, främjande eller medbrottslighet i fråga om ovanstående brott.

4.5.3 I beslutet anges dessutom kriterier för att fastställa juridiska personers ansvar och de eventuella påföljder som kan tillämpas när ansvar påvisats.

4.5.4 Inom ramen för dialogen med de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna stöder kommittén kommissionens förslag om att dessa myndigheter skall inleda en jämförande utvärdering av den egna nationella politiken på nätsäkerhets- och IT-säkerhetsområdet, inklusive särskilda åtgärder inom den offentliga sektorn. Detta förslag förekom redan i EESK:s yttrande från 2001 (27).

4.6 Ökad spridning av säkerhetskulturen

4.6.1 När det gäller IT-säkerhetsindustrins deltagande bör denna ställa verkliga garantier för skyddet av de egna kundernas rätt till skydd av privatliv och personuppgifter genom att se till att övervakningssystemen för de egna installationerna och krypteringen av kommunikationen följer den tekniska utvecklingen (28).

4.6.2 När det gäller medvetandehöjande åtgärder anser kommittén att det är mycket viktigt att det skapas en sannskyldig ”säkerhetskultur ”som måste vara fullständigt förenlig med informations-, kommunikations- och yttrandefrihet. Kommittén påminner om att många användare är omedvetna om de risker som är förenade med ”hacking ”samtidigt som många operatörer, försäljare och tjänsteleverantörer inte tar itu med att bedöma förekomsten och graden av sårbarhet.

4.6.3 Skyddet av privatlivet och personliga uppgifter är prioriterade målsättningar och konsumenterna har rätt att bli skyddade på ett garanterat effektivt sätt mot missbruk av personliga data genom ”spionprogram ”(spyware och web bugs) eller med andra metoder. Man måste även på ett effektivt sätt försöka hindra spamming (29), som innebär massutskick av oönskad e-post och som ofta är en följd av att personuppgifter missbrukas. Dessa intrång leder till kostnader för offren (30).

4.7 En starkare och aktivare europeisk byrå

4.7.1 Kommittén välkomnar en effektivare och starkare Europeisk byrå för nät- och informationssäkerhet, både när det gäller medvetandehöjande åtgärder och framför allt när det gäller informations- och utbildningsåtgärder för operatörer och användare, något som kommittén för övrigt redan har framfört i ett tidigare yttrande (31) om tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster.

4.7.2 När det slutligen gäller de åtgärder som föreslagits om de olika berörda parternas delaktighet tycks dessa vara utarbetade med strikt respekt för subsidiaritetsprincipen. De åligger medlemsstaterna och den privata sektorn, med beaktande av deras olika ansvarsområden.

4.7.3 Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet bör kunna få hjälp av det europeiska säkerhetsnätverket för nät- och informationssäkerhet när det gäller att organisera gemensamma initiativ, exempelvis gemenskapens flerspråkiga webbportal för varningar i fråga om informationssäkerhet, eller att tillhandahålla personlig och interaktiv information på ett språk som är anpassat efter enskilda användare i olika åldrar och för små och medelstora företag.

Bryssel den 16 februari 2007. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Dimitris DIMITRIADIS

(1) Se EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi”, EGT C 48, 21.2.2002, s. 33.

(2) ”En konsekvensanalys ”har inte samma värde som ett ”strategidokument”.

(3) FN 27.3.2006, rekommendationerna 57 och 58. Slutdokument nr 15 från Tunis.

(4) Se Emerging technologies in the context of security CCR – Institutet för medborgarnas skydd och säkerhet, skrift om strategisk forskning, september 2005, Europeiska kommissionen,

http://serac.jrc.it.

(5) i2010: En strategi för ett säkert informationssamhälle. GD Informationssamhället och medier, ”Factsheet 8 ”(juni 2006)

http://ec.europa.eu/information_society/doc/factsheets/001-dg-glance-en.pdf.

(6) Proceedings of the First International Conference on Availability, Reliability and Security (ARES'06) – volym 00 ARES 2006 Utgivare: IEEE Computer Society.

(7) Spam = Oönskade kommersiella meddelanden. Spam betyder ursprungligen ”spiced pork and ham” ett slags köttkonserv i gelé som var mycket populär under andra världskriget då den blev ett av de viktigaste livsmedlen för de amerikanska trupperna och den brittiska befolkningen. Det var dessutom inte ransonerat. Efter åratal med denna diet fick begreppet till sist en negativ betydelse.

(8) Datavirus: En särskild sorts mjukvara som tillhör kategorin sabotageprogram, som när den väl är aktiverad kan infektera datafiler så att de kopierar sig själva, i allmänhet utan att användaren märker det. Virusen kan vara mer eller mindre farliga för det operativsystem som de infiltrerat, men kan även i bästa fall innebära förspillda resurser med avseende på RAM-minne, centralprocessor och hårddiskutrymme

(www. wikipedia.org/wiki/Virus_informatico).

(9) Skadlig mjukvara som kan kopiera sig själv: En ”e-postmask” är ett förödande angrepp mot ett nätverk som samlar alla e-postadresser i ett lokalt program (t.ex. MS Outlook) som sedan får hundratals e-postmeddelanden som innehåller denna mask som en osynlig bilaga.

(10) Mjukvaruprogram som spårar användarens Internet-surfande och som installerar sig själva utan att meddela användaren och utan dennes vetskap, medgivande eller kontroll.

(11) GRID Infoware = gör det möjligt att dela, välja ut och samla en lång rad geografiskt fördelade dataresurser (exempelvis superdatorer, datorkluster, system för datalagring, datakällor, instrument och personer) och presentera dem som en enda enhetlig resurs för att klara av ytterst komplicerade uträkningar och dataintensiva datorapplikationer.

(12) I datasammanhang definieras nätfiske eller ”phishing”som en cracking-teknik som används för att få tillgång till personuppgifter och konfidentiella uppgifter i syfte att stjäla en identitet genom användning av falska e-postmeddelanden, som skall förefalla äkta.

(13) En term som används av ”mjukvarupirater ”för att beskriva en mjukvara där kopieringsskyddet tagits bort och som kan laddas ner via Internet.

(14) KOM(2001) 298 slutlig.

(15) Se fotnot 1.

(16) Multivariate Statistical Analysis for Network Attacks Detection. Guangzhi Qu, Salim Hariri* – 2005 USA, Arizona

Internet Technology Laboratory, ECE Department, The University of Arizona, http://www.ece.arizona.edu/~hpdc

Mazin Yousif, Intel Corporation, USA – En studie som delvis finansierats av Intel Corporation IT R&D Council.

(17) KOM(2006) 251, 31.5.2006.

(18) Se KOM(2006) 251, näst sista stycket i punkt 3.

(19) Se följande dokument:

— EESK:s yttrande om”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagring av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och om ändring av direktiv 2002/58/EG”, EUT C 69, 21.3.2006, s. 16.

— EESK:s yttrande om”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”, EUT C 110, 9.5.2006, s. 83.

— EESK:s yttrande om”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett flerårigt gemenskapsprogram för att främja en säkrare användning av Internet och ny online-teknik”, EUT C 157, 28.6.2005, s. 136.

— EESK:s yttrande om”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi”, EUT C 48, 21.2.2002, s. 33.

(20) Se fotnot 19, punkt 3.

(21) Se fotnot 19, punkt 3.

(22) ETSI, European Telecomunications Standards Institute, se särskilt workshopen den 16-17 januari 2006. ETSI har bl.a. utarbetat gränsvärden för olaglig avlyssning (TS 102 232; 102 233; 102 234), för tillgång till trådlöst LAN (TR 102 519) samt för elektronikfirmor, och man har utarbetat säkerhetsalgoritmer för GSM, GPRS och UMTS.

(23) Ett sådant gemenskapscentrum för flera generaldirektorat skulle kunna finansieras inom ramen för IST-prioriteringarna i det särskilda samarbetsprogrammet inom sjunde ramprogrammet för FoTU eller det europeiska programmet för säkerhetsforskning.

(24) Jfr gemenskapens sjunde ramprogram för FoTUD, det särskilda programmet Samarbete; det prioriterade tematiska forsknings-området säkerhet med en budget på 1,35 miljarder euro under perioden 2007-2013.

(25) KOM(2005) 576, 17.11.2005.

(26) Se fotnot 19, punkt 2.

(27) Se fotnot 19, punkt 4.

(28) Se direktiv 97/66/EG om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom telekommunikationsområdet (EGT L 24, 30.1.1998).

(29) Skräppost.

(30) Se EESK:s yttranden om elektroniska kommunikationsnät (EGT C 123, 25.4 2001, s. 50), om elektronisk handel (EGT C 169, 16.6.1999, s. 36) och om konsekvenserna av elektronisk handel på inre marknaden (EGT C 123, 25.4.2001, s. 1).

(31) Se fotnot 19, punkt 1.