MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Som reaktion på Ryska federationens olagliga annektering av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol 2014 och det fortsatta destabiliserande agerandet i östra Ukraina har Europeiska unionen redan infört i) ekonomiska sanktioner mot bakgrund av Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, i samband med det ofullständiga genomförandet av Minskavtalen, ii) sanktioner avseende åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende, iii) sanktioner till följd av Ryska federationens olagliga annektering av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol.

Ryska federationens beslut att erkänna de icke-regeringskontrollerade delarna av de ukrainska oblasterna Donetsk och Luhansk som oberoende enheter och beslutet att sända ryska trupper in i Ukraina, en exempellös militär aggression mot landets territoriella integritet, suveränitet och oberoende, utgör en allvarlig överträdelse av internationell rätt och internationella avtal, däribland FN-stadgan, Helsingforsslutakten, Parisstadgan och samförståndsavtalet från Budapest.

Som undertecknare av Minskavtalen har Ryssland ett tydligt och direkt ansvar att arbeta för att nå en fredlig lösning. I och med beslutet att erkänna de icke-regeringskontrollerade regionerna i östra Ukraina som självständiga enheter har Ryssland tydligt brutit mot Minskavtalen, som föreskriver att dessa områden helt och hållet ska återställas till den ukrainska regeringens kontroll.

Den 23 februari 2022 enades EU enhälligt om ett första sanktionspaket som medförde ytterligare kostnader för Ryssland, som svar på dess åtgärder. De omfattade individuella sanktioner, finansiella restriktioner och begränsningar av de ekonomiska förbindelserna mellan EU och de icke-regeringskontrollerade områdena i oblasterna Donetsk och Luhansk.

Den 24 februari 2022 fördömde Europeiska rådet i starkast möjliga ordalag Rysslands oprovocerade och oberättigade militära aggression mot Ukraina och uttryckte tillsammans med sina internationella partner full solidaritet med Ukraina och dess folk. Genom sina olagliga militära åtgärder har Ryssland sedan dess fortsatt att grovt kränka internationell rätt genom att begå övergrepp mot den ukrainska befolkningen och undergräva den europeiska och globala säkerheten och stabiliteten. Dessutom krävde Europeiska rådet att Ryssland omedelbart skulle upphöra med sina militära insatser, villkorslöst dra tillbaka samtliga styrkor och all militär utrustning från hela Ukrainas territorium och fullt ut respektera Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende inom landets internationellt erkända gränser.

Till följd av detta har unionen reagerat med ytterligare sanktionspaket, bland annat frysning av tillgångar och reseförbud för enskilda personer. Unionen har också antagit restriktiva åtgärder avseende finans-, energi-, transport- och tekniksektorerna. Unionen har också vidtagit ytterligare åtgärder, särskilt genom att partiellt upphäva tillämpningen av avtalet om förenklade viseringsförfaranden Detta partiella upphävande inriktades på vissa kategorier av ryska medborgare, däribland medlemmar i ryska officiella delegationer, ledamöter av nationella och regionala regeringar och parlament samt affärsfolk.

Sedan den ryska aggressionen mot Ukraina inleddes har situationen förvärrats med tragiska humanitära konsekvenser för civilbefolkningen och infrastrukturen, och Ryssland har olagligt utvidgat sin fullständiga eller partiella ockupation i Ukrainas östra och södra regioner ytterligare.

Den negativa ryska inrikespolitiska utvecklingen, som kännetecknas av ökad politisk repression från regeringens sida för att bevara den nuvarande politiska och ekonomiska ordningen, har också i allt högre grad påverkat förbindelserna mellan EU och Ryssland. Som svar på detta har kommissionen, parallellt med detta förslag, också föreslagit ett fullständigt upphävande av avtalet om förenklade viseringsförfaranden mellan EU och Ryssland.

Eftersom medlemsstaterna inte har erkänt Ryska federationens olagliga annektering av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol eller andra ryskockuperade regioner i Ukraina, har resehandlingar som utfärdats av de ryska myndigheterna på dessa territorier i allmänhet inte erkänts av medlemsstaterna för utfärdande av visering och passage av de yttre gränserna. Detsamma gäller resehandlingar som utfärdats i de ryskockuperade georgiska territorierna Abchazien och Sydossetien. Dessa ståndpunkter återspeglas i tabellen över erkända resehandlingar som utfärdats av tredjeländer, som kommissionen ofta uppdaterar på grundval av medlemsstaternas anmälningar.

Kommissionen utfärdade riktlinjer till medlemsstaternas konsulat i Ukraina och Ryska federationen vad gäller Schengenviseringsansökningar som lämnas in av personer bosatta i Krim efter Rysslands olagliga annektering av Krim 2014. Ytterligare riktlinjer utarbetades 2016 som en gemensam strategi i frågan om icke-erkännande av vissa kategorier av vanliga ryska internationella pass utfärdade av de ryska administrativa myndigheter som inrättats av Ryssland i Krim och Sevastopol. Under 2019 utarbetade kommissionens avdelningar och Europeiska utrikestjänsten riktlinjer för hanteringen av viseringsansökningar som lämnats in av personer som är bosatta i Ukrainas regioner Donetsk och Luhansk och som innehar vanliga ryska internationella pass. Ryska federationen utvidgar för närvarande bruket att utfärda vanliga ryska internationella pass i andra icke-regeringskontrollerade områden i Ukraina, särskilt regionerna Cherson och Zaporizjzja. I maj 2022 införde Ryssland ett förenklat ryskt naturaliseringsförfarande för föräldralösa barn från den så kallade Folkrepubliken Donetsk och den så kallade Folkrepubliken Luhansk samt Ukraina. Dekretet gäller även barn utan föräldraomsorg och personer med inskränkt rättshandlingsförmåga som bor i dessa två ockuperade regioner.

Detta förslag syftar till att säkerställa att ryska resehandlingar som utfärdas i, eller till personer som är bosatta i, de ockuperade utländska regionerna, oavsett geografiskt läge, inte erkänns av medlemsstaterna för utfärdande av visering och passage av de yttre gränserna. Genom åtgärden fastställs en gemensam strategi för icke-erkännande av sådana resehandlingar.

•Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

Detta initiativ ligger i linje med de insatser som anges i Europeiska rådets slutsatser av den 24 februari 2022 och vidareutvecklar vägledningen till medlemsstaternas och de Schengenassocierade ländernas konsulat i Ryska federationen och Ukraina om hantering av viseringsansökningar som lämnats in av personer som är bosatta i de ukrainska regionerna Donetsk och Luhansk och som innehar vanliga ryska internationella pass som utfärdats efter den 24 april 2019. Förslaget kompletterar det partiella upphävandet av avtalet om förenklade viseringsförfaranden mellan EU och Ryssland och kommissionens förslag om att fullständigt upphäva avtalet, som läggs fram parallellt. Detta beslut påverkar inte tillämpningen av beslut 1105/2011/EU eller medlemsstaternas skyldigheter enligt det beslutet med avseende på resehandlingar som unionen inte har tagit ställning till.

•Förenlighet med unionens politik inom andra områden