Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om Europa i ledningen för det globala informationssamhället: löpande åtgärdsplan"

(97/C 296/04)

Den 29 november 1996 beslutade kommissionen, i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget, att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.

Sektionen för industri, handel, hantverk och tjänster, som var ansvarig för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 4 juni 1997. Föredragande var Giampaolo Pellarini.

Vid sin 347:e plenarsession (sammanträdet den 9 juli 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 119 röster för och 1 röst emot.

1. Inledning

1.1. Ekonomiska och sociala kommittén har uppmanats att yttra sig om kommissionens meddelande som fastställer villkoren för den strategi som Europeiska unionen har tillämpat sedan juli 1994 (), för att informationssamhället skall bli en verklighet även i Europa.

1.2. Det aktuella meddelandet hänför sig till det meddelande som lades fram i juli 1996 om prioriteringar (). I det sistnämnda meddelandet presenterades en fortlöpande och uppdaterad åtgärdsplan för den andra fasen i EU:s strategi för att förverkliga informationssamhället.

1.3. Den fortlöpande planen är ett resultat av "olika bedömningar av informationssamhället som har lett till följande prioriteringsområden" (se kapitel II):

- Förbättring av affärsklimatet, mot bakgrund av en avreglerad telekommunikationsmarknad, tillsammans med nya åtgärder för små och medelstora företag.

- Investeringar i framtiden, genom att satsa på skolorna och ungdomarna.

- Människan skall placeras i centrum, i synnerhet genom att sammanhållningen och sysselsättningen främjas.

- Hänsyn till det globala samarbetets betydelse, genom att skapa världsomspännande regler som rör tillgång till marknaden, immateriella rättigheter, integritetsskydd och skydd mot otillåten användning etc.

1.4. Målsättningen med planen är att "åstadkomma en förteckning över alla viktiga åtgärder, särskilt vad gäller lagstiftning, som krävs för att bygga upp informationssamhället ytterligare i Europa" (se kapitel III). Meddelandets bilaga innehåller för detta ändamål alla de viktigaste gemenskapsåtgärderna som rör informationssamhället.

1.5. Dokumentet syftar alltså till att:

- Tillföra medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna ett navigationsredskap.

- Vägleda företagen när det gäller att planera sina investeringar bättre.

- Förse arbetsmarknadens intresseorganisationer med fullständig information när det gäller att komma med anmärkningar och råd.

- Utgöra ett användbart internt förvaltningsredskap för kommissionen.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommissionens dokument är otvivelaktigt ett instrument av stort intresse och strategiskt värde eftersom de ekonomiska och arbetsmarknadsmässiga möjligheternas framtid ligger i informationssamhället, både för alla medlemsstater och själva EU.

2.2. Liksom vid ett flertal tidigare tillfällen () förut bekräftar kommittén sin ståndpunkt att byggandet av informationssamhället är mycket komplicerat, och ser positivt på förslaget till översyn av åtgärdsplanen.

2.3. Medlemsländernas och EU:s ansträngningar som ekonomiska och politiska aktörer måste syfta till att utforma och bygga en "europeisk modell" av informationssamhället.

2.4. Denna modell får inte enbart inskränka sig till att man uppnår de högsta tekniska nivåerna, bekymrar sig om de viktiga aspekterna på lagstiftningen och om ekonomiska, finansiella och kommersiella effekter.

2.4.1. Informationssamhällets europeiska modell måste vara i stånd att säkerställa sund konkurrenskraft och fullständig integration på världsmarknaden samt i lika stor utsträckning beakta effekterna inom det sociala området, sysselsättningen, sammanhållningen, jämställdheten och kulturen.

2.5. Liksom kommissionen bekräftade i grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället - Människan i centrum ()" utgör den mänskliga dimensionen en nödvändig prioritet. För att detta inte skall förbli en ren avsiktsförklaring utan konkreta synpunkter är det nödvändigt att strategin och de operativa besluten som rör informationssamhället på ett effektivt sätt motsvarar kraven från företag, enskilda individer, arbetsmarknadens parter samt aktörer inom det kulturella området.

2.6. Samtliga åtgärder i den löpande planen, som omfattar några redan slutförda åtgärder av avsevärd betydelse, andra pågående åtgärder och förestående åtgärder, svarar helt klart mot dessa krav på ett mycket välstrukturerat sätt.

2.7. Eftersom så många intressen står på spel och informationssamhället har avgörande betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen samt EU:s politiska roll, är alla institutionella aktörer skyldiga att vara så kritiska som möjligt när det gäller att undersöka strategier och program.

3. Kommentarer

3.1. Den löpande åtgärdsplanen, som enligt kommissionen "följaktligen är resultatet av olika bedömningar av informationssamhället" (se kapitel II, femte stycket), ger både tillfälle till att kontrollera framstegen med de olika programmen och initiativen som rör informationssamhället, och till en komplicerad politisk bedömning.

3.2. Kommittén har med detta yttrande för avsikt att uttala sig om den strategi som hittills har följts, utforma ett antal prioriteringar och på nytt betona kommentarerna från de senaste yttrandena om informationssamhället, eftersom dessa inte har åtföljts.

3.3. I själva verket framträder ett antal betydande problem vid en uppmärksam kontroll av den löpande åtgärdsplanens innehåll.

3.4. Först och främst är det en fråga om de kommande tidsfristerna, särskilt när det gäller telekommunikationer, och om den väg som Europeiska unionen har valt när det gäller att bygga upp informationssamhället.

3.5. När man undersöker alla de pågående och de återstående åtgärderna finns det risk att det minimala regelverk som är nödvändigt för avregleringen av telekommunikationerna fortfarande saknas den 1 januari 1998.

3.6. I detta sammanhang är det viktigt att komma ihåg att kommittén nyligen var förvånad över att "kommissionen strikt tillämpar tidsplanen när man anser att en klar och stabil ram för regelverket är grundläggande för informationssamhällets utveckling ()".

3.7. När man undersöker de särskilda åtgärderna för vilka beslutsprocessen fortfarande måste avslutas eller till och med påbörjas (jämför tabellen i bilaga 1) konstaterar man att det ännu finns några viktiga direktiv och beslut () som skall godkännas. Utan dessa direktiv och beslut skulle telekommunikationernas avreglering och byggandet av informationssamhället bara delvis kunna utvecklas och de sociala och ekonomiska skillnaderna skulle riskera att öka.

3.8. Detta betyder naturligtvis inte att datumet för avregleringen måste tas upp till diskussion, men det är nödvändigt att gemenskapsorganen anstränger sig så mycket som möjligt för att det regelverk som gör en avreglering möjlig skall vara klart vid tidsfristens utgång den 1 januari 1998 och relevant för medborgare och företag.

3.9. Medlemsstaterna måste också förbinda sig att inom kort harmonisera reglerna inom telekommunikationsområdet och då speciellt inom den audiovisuella sektorn.

4. Prioriterade problem

4.1. Det första problemet är av allmän och politisk karaktär. Genève-avtalen om avreglering av grundläggande telefontjänster och de avtal som snart skall undertecknas om informationsteknik () banar väg för nya utvecklingsförlopp, som säkert är rika på möjligheter. Telekommunikationsområdet har kallats "2000-talets olja" och siffrorna talar för sig själva: under 1995 såldes 50 miljoner datorer och mindre än 35 miljoner bilar.

4.2. Men för att kunna dra verklig nytta av avregleringen måste man vänta minst 4-5 år. Även om avtalet börjar att gälla formellt den 1 januari 1998, kommer en stor del av de 69 länder som undertecknat avtalet att verkställa de mest radikala reformerna under de 5 följande åren.

4.3. Framför allt kommer de stora koncernerna och de tekniskt och industriellt starkaste länderna att kunna dra nytta av avregleringen. Verklig konkurrens har ännu inte upplevts. Efter 10 år av avreglering har British Telecom mer än 80 % av marknaden för fast telefoni i Storbritannien, medan denna marknad i andra medlemsländer (till exempel i Italien) fortfarande till 100 % kontrolleras av ett enda bolag.

4.4. Det finns risk att lösningen på vissa avgörande problem gynnar dem som är i stånd att utöva de starkaste politiska påtryckningarna. Den i olika länder allt tätare och oftare förekommande sammanflätningen av telekommunikations- och kommunikationsföretagens egendom är en bakgrundsfaktor som borde beaktas, i form av ökade kontroller och respekt för gemenskapens konkurrensregler.

4.5. Kommittén bekräftar på nytt, liksom vid flera andra tillfällen (), att definitionen av tillgång till ägande inom sektorerna för telekommunikationer och media (åtgärderna 106 och 111 i meddelandet) och granskningen av följderna av att de aktuella branscherna flyter ihop allt mer (grönbok, åtgärd 114) bör ha absolut prioritet för att undvika att avregleringen paradoxalt nog leder till koncentration av ägandet och minskning av mångfalden.

4.6. I och med avregleringen kommer dessutom tjänsteutbudet att öka enormt, vilket betyder att problemet med kostnadsfördelning mellan kabelägare och kabelanvändare samt mellan leverantörer och användare av program måste lösas på ett lönsamt och balanserat sätt.

4.7. En annan fråga som inte har fått sin fullständiga lösning är samhällsomfattande tjänster. Det har redan angivits vad de samhällsomfattande tjänsterna skall omfatta och hur de skall definieras. Nu handlar det istället om att peka på vem som skall betala och vad som skall betalas och samtidigt säkerställa lika villkor för alla operatörer och för dem som vill leverera tjänster efter avregleringen.

4.8. Därutöver frågar man sig hur kostnaderna för tillgång till nätet av social servicekaraktär, till exempel för sjukhus, universitet och skolor skall betalas och vem som skall bära dem? Dessutom uppstår frågan hur kostnaderna för olönsam regional täckning skall fördelas?

4.8.1. Det är lämpligt att klargöra denna viktiga fråga före 1998 genom att definiera principerna för finansiering av de sociala kostnader som skulle kunna hänföras till de samhällsomfattande tjänsterna.

4.8.2. Att skjuta upp detta till efter avregleringen skulle kunna medföra större svårigheter.

4.9. För att avregleringen skall bli effektiv måste alltså tre åtgärder av absolut prioritet slutföras under de närmaste månaderna. Det gäller de direktiv som föreskrivs under åtgärderna 203, 204 och 205 som rör samtrafikförmåga och samhällsomfattande tjänster, där beslutsfattandet ännu inte slutförts.

4.10. Ett annat svårt problem som kräver ett snabbt beslut är frågan om skydd för krypterade tjänster (åtgärd 113). Denna fråga är avgörande för den integritet som medborgarna har rätt till. Även inom detta område är det önskvärt att Europa satsar på egen innovativ teknik.

4.11. När det gäller konkurrenskraft råder det fortfarande stor osäkerhet inom televisionens område, framför allt i fråga om bredbildsskärmar och avancerade TV-tjänster (åtgärderna 109 och 201). Man riskerar förseningar som skulle kunna få allvarliga effekter för den europeiska industrin.

5. Den offentliga förvaltningens strategiska betydelse

5.1. Ett annat avgörande problem utgörs av de avsevärda förseningarna och motståndet inom de offentliga förvaltningarna.

5.2. Vid en uppräkning av de främsta hindren för informationssamhällets utveckling sätter kommissionen själv "organisatorisk tröghet" på första plats (se kapitel II fjärde stycket).

5.3. Frågan är av allmän och principiell betydelse eftersom många av de viktigaste tjänsterna för medborgarna och företagen handhas av offentliga förvaltningar. Bland de faktorer som hindrat informationssamhällets utbredning är denna en av de främsta. Det är alltså viktigt att införandet av informationsteknik i offentlig förvaltning är en av de åtgärder som prioriteras i unionens och medlemsstaternas resurstilldelning.

5.4. Förutom att investera i att anpassa de offentliga förvaltningarna tekniskt, är det oerhört viktigt att uppmärksamma de problem som rör personalen som arbetar där. Man måste alltså stödja och förstärka de program som syftar till att utbilda och vidareutbilda offentligt anställda tjänstemän.

6. På väg mot informationssamhället - den europeiska modellen

6.1. ESK vill betona, vilket redan framhållits i ESK:s yttrande om grönboken "Leva och arbeta i informationssamhället ()", att informationssamhället måste utvecklas i unionen genom att man sluter upp kring en "europeisk modell". ESK ser i en sådan uppläggning den övergripande strategi som måste utvecklas genom åtgärdsplanen i sin helhet och genom varje enskild åtgärd.

6.2. Med europeisk modell avser vi inte bara insatser av tekniskt och industriellt slag, utan insatser för livskvaliteten, sammanhållningen, demokratiskt deltagande, lika möjligheter och kulturell mångfald.

6.3. Denna europeiska modells utformning och förverkligande är av stor betydelse eftersom det är stor skillnad på informationssamhällets utvecklingsnivå i de olika medlemsstaterna, och i ännu högre grad i de stater som vill ansluta sig till EU, såsom de central- och östeuropeiska staterna. Stora insatser måste alltså göras inte bara för att inrätta nya strukturer, utan också för att anpassa och likrikta redan befintliga.

6.4. Man måste undvika den uppenbara risken att skapa ett informationssamhälle som är avreglerat men ojämlikt, i socialt eller geografiskt avseende.

6.5. ESK vill göra kommissionen uppmärksam på åtminstone tre problem i samband med att utveckla ett informationssamhälle av europeisk modell: skyddet av minderåriga, utbildning och information till både yngre och äldre och sammanhållningen.

6.6. Man måste förstärka åtgärderna för att skydda minderåriga och stoppa olagligt material på Internet genom snabba beslut och omfattande insatser. Kommissionen har redan utfört ett föredömligt arbete på området genom ett meddelande och en grönbok (), som man håller på att begära in synpunkter på.

6.6.1. Den internationella konferens om dessa angelägna ämnen som hade föreslagits av Tyskland, och som antagits av rådet (industriministrar) den 8 oktober 1996, hölls i juli 1997. FN:s enheter som är specialiserade på området hade inbjudits. Även om det inte klart uttalas, antar kommittén att detta är målsättningen för åtgärd 131.

6.7. Vad beträffar utbildning förefaller det som anges under punkt II.2 i meddelandet om den löpande åtgärdsplanen tämligen ofullständigt och diskutabelt: "Informationssamhället är även ett generationsproblem. Bara genom särskilda åtgärder som är inriktade på den yngre generationen kan man få de bästa villkoren för att befolkningen i stort skall få åtkomst till och acceptera informationssamhället."

6.7.1. Detta stämmer inte med vad som står i samma stycke om initiativet "Lärande i informationssamhället", för där understryks "det livslånga lärandet".

6.7.2. Det räcker alltså inte med att inbegripa de yngre. Även vuxna måste omfattas av informations- och utbildningsinsatser som syftar till att de målmedvetet och efter behov skall kunna använda sig av de möjligheter som informationssamhället erbjuder.

6.7.3. För att förstärka och bibehålla effekten av de planerade insatserna måste särskild uppmärksamhet också ägnas å ena sidan åt utbildarna och å andra sidan åt alla nätoperatörerna.

6.8. Den ekonomiska och sociala sammanhållningen kan genom informationssamhället stärkas, men samtidigt kan den därigenom hotas av nya faror.

6.8.1. Redan i dag förutsätts att man både skall kunna betala avgifter och ha kunskaper för att få tillgång till informationstjänster. Stora sociala grupper riskerar därför att utestängas från att utnyttja de tekniskt och innehållsmässigt bästa tjänsterna. Risken finns att den vidare utvecklingen av informationssamhället ökar marginaliseringen av arbetslösa, äldre och låginkomsttagare.

6.8.2. Som särskilt betydelsefull och välkommen framstår i detta sammanhang åtgärd 122, "meddelande om sammanhållning och informationssamhället ()", som är inriktad på den potentiella roll som strukturfonderna kan få på detta område. Detta meddelande har remitterats till ESK, som skall utarbeta ett yttrande i frågan.

7. Slutsatser

7.1. Kommittén är medveten om att uppbyggnaden av informationssamhället är en lång och invecklad process, som kommer att uppvisa ständigt nya scenarier med stora möjligheter till ekonomisk och social utveckling. Denna process kommer att ställa oss inför olika val som inte kan göras vart och ett för sig, utan de bör återföras till den övergripande planen och hänsyn tas till de juridiska, organisatoriska, ekonomiska, sociala och kulturella konsekvenserna.

7.2. Kommittén bekräftar den ståndpunkt man redan framfört vid upprepade tillfällen om hur nödvändigt det är att utveckla ett informationssamhälle av europeisk modell, där man tar lika stor hänsyn till integration och konkurrenskraft på världsmarknaden som till sociala och kulturella följder.

7.2.1. Detta informationssamhälle av europeisk modell måste tillgodose inte bara de välgrundade kraven på teknologisk utveckling och ekonomisk lönsamhet, utan också behovet av demokrati, mångfald, sammanhållning och bättre livskvalitet.

7.3. Kommittén uttrycker sin tillfredsställelse över det målinriktade arbete som engagerat kommissionen och alla gemenskapens organ i den löpande åtgärdsplanen. Även om ESK ställer sig frågande till de snäva tidsgränserna, ser vi gärna att det med tanke på nyordningen från den 1 januari 1998 upprättas ett tydligt regelverk som handhar avregleringen och kan garantera konkurrens och mångfald.

7.3.1. Kommittén kommer att med stor uppmärksamhet följa kommissionens arbete med att utforma nödvändiga bestämmelser för att uppnå en avreglering som både stimulerar marknaden för informationsteknik och tillgodoser medborgarnas och företagens behov.

7.3.2. Kommittén vill särskilt uppmana kommissionen att förverkliga alla de åtgärder i den löpande åtgärdsplanen som syftar till ett korrekt handhavande av samhällsomfattande tjänster, tillståndsgivning och skydd av medborgarnas integritet.

7.4. Kommittén vill uttrycka sin oro över risken att stora, mindre gynnade sociala grupper, såsom arbetslösa, äldre och låginkomstfamiljer blir utestängda från tillgången till dessa möjligheter.

7.4.1. EU och medlemsstaterna måste göra ansträngningar för att undvika att det skapas ett informationssamhälle som är helt avreglerat men samtidigt socialt och geografiskt ojämlikt, med ojämlika möjligheter för de sociala grupperna och för mer eller mindre gynnade regioner.

7.5. Man måste också inse de offentliga förvaltningarnas viktiga roll i utvecklingen av informationssamhället. Därför måste man aktualisera och förstärka programmen för teknologisk modernisering av offentlig service och genomföra ett brett program för utbildning av tjänstemän inom offentliga förvaltningar.

7.6. Kommittén vill göra kommissionen uppmärksam på frågan om information och utbildning, som inte bara skall omfatta de yngre utan också de äldre, för att säkerställa förutsättningarna för ett allmänt och målmedvetet utnyttjande av de möjligheter som informationssamhället erbjuder.

7.7. Skyddet av minderåriga mot innehållet i audiovisuella tjänster och på Internet måste också ägnas stor uppmärksamhet. Kommittén vill bli informerad om alla initiativ som syftar till att lösa detta känsliga problem och hoppas att den internationella konferens som hölls i Tyskland kommer att resultera i effektiva instrument som kan hjälpa familjerna att bevaka och vägleda de minderåriga i deras användning av elektroniska media.

Bryssel den 9 juli 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

BILAGA

>Plats för tabell>

() "På väg mot informationssamhället: en åtgärdsplan" (dok. KOM(94) 347, 19.7.1994).

() "Informationssamhället: Från Korfu till Dublin - de nya prioriteringarna" (dok. KOM(96) 395 slutlig).

() Yttrande om meddelandet "Informationssamhället: Från Korfu till Dublin - De nya prioriteringarna" och om meddelandet "Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik - Förberedelserna för nästa steg"; EGT C 66, 3.3.1997, s. 70.

() Dok. KOM (96) 389 slutlig.

() Yttrande om meddelandet "Informationssamhället: Från Korfu till Dublin - De nya prioriteringarna" och om meddelandet "Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik - Förberedelserna för nästa steg"; EGT C 66, 3.3.1997, punkt 3.2.

() Det rör sig om kommissionens åtgärder 109, 110, 111, 112, 113, 120, 200, 201, 202, 203, 204, 205, 207, 208, 209, 210 och 211.

() Kommissionen godkände avtalets bestämmelser som skall presenteras för rådet. EU skall avskaffa tullarna för halvledarindustrin i tre stadier till och med 1999, och USA skall avskaffa tullar på export från EU till ett värde av 2,3 miljarderecu i juli 1997. Som en följd av detta kommer EU:s halvledarindustri att kunna delta fullt ut i det avtal som träffats mellan halvledarindustrin i USA och Japan.

() EGT C 66, 3. 3. 1997, s. 70, punkt 3.3, där man även hänvisar till ESK:s tidigare ställningstaganden.

() Yttrandet "Leva och arbeta i informationssamhället: människan i centrum"; CES 456/97.

() Meddelande från kommissionen "Olagligt eller skadligt material på Internet", dok. KOM(96) 487 slutlig och "Grönbok om skyddet av minderåriga och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna", dok.KOM(96) 483 slutlig.

() Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Sammanhållningen och informationssamhället (dok. KOM(97) 7 slutlig).