EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 21.04.1997 
KOM(97) 160 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING ŒG) 
om införande av en slutgiltig antidumpningstuU på import av oblekta (gråa) 
bomullsvävnader med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan och 
Turkiet 
(framlagt av kommissionen) 

Motivering 
1) Genom förordning (EG) nr 2208/96 (1) införde kommissionen den 20 november 
1996 preliminära antidumpningstullar på import av oblekta (gråa) bomullsvävnader 
med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan och Turkiet. 
2) Efter det att preliminära tullar införts gavs berörda parter möjlighet att lämna sina 
synpunkter, och de som så begärde blev hörda. 
3) På begäran av ett antal exportörer och importörer undantogs förbandsgas från 
undersökningen, med hänsyn till dess särskilda fysiska egenskaper och dess mycket 
specifika slutliga användning. 
4) Vissa exportörers krav på ändringar vad gäller fastställandet av 
dumpningsmarginaler godtogs, och i tillämpliga fall ändrades 
dumpningsberäkningarna i enlighet därmed. Detta ledde till en allmän sänkning av 
dumpningsmarginalerna. De slutgiltiga genomsnittsmarginalerna varierar mellan 13 
och 15 %. Den största sänkningen av dumpningsmarginalen gjordes för Pakistan, 
där genomsnittet sjönk från 27,9 % till 14,3 %. 
5) Till följd av de synpunkter som lämnats av exportörerna ändrades metoden för 
beräkning av prisunderskridande och målprisunderskridande för att ta hänsyn till de 
olika befintliga produkttyperna. Beräkningarna enligt den- nya metoden bekräftade 
dock förekomsten av betydande prisunderskridande. 
(1) EGT nr L 295,20.11.1996, s. 3. 
6) Mot bakgrund av produktens känslighet, dess strategiska läge i tillverkningskedjan 
och de synpunkter som lämnats av berörda parter gjordes en omfattande 
undersökning av de aspekter av förfarandet som rör gemenskapens intresse. 
Analysen bekräftade att åtgärderna skulle ha gynnsamma effekter för 
gemenskapsindustrin, eftersom de skulle göra det möjligt för denna att öka » 
tillverkningen, minska kostnaderna och återställa lönsamheten, samtidigt som de 
inte oskäligt skulle påverka den industri som befinner sig i ett senare led i 
förädlingskedjan. De preliminära slutsatserna, enligt vilka antidumpningsåtgärder 
inte strider mot gemenskapens intresse allmänt sett, bekräftades därmed. 
7) Kommissionen föreslår därför, i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 
384/96, att rådet inför slutgiltiga antidumpningstullar på import av oblekta (gråa) 
bomullsvävnader med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan och 
Turkiet. Med hänsyn till skadans omfattning rekommenderas även att de preliminära 
antidumpningstullarna slutgiltigt tas ut upp till beloppet för de slutgiltiga tullar som 
införs. 
-2 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr ..../97 
av den.... 
om införande av en slutgiltig antidumpningstuU på import av oblekta (gråa) 
bomullsvävnader med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan och 
Turkiet 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd 
mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, 
särskilt artikel 9 i denna, 
med beaktande av det förslag som lämnats av kommissionen efter samråd med den 
rådgivande kommitté som avses i ovannämnda förordning, och 
med beaktande av följande: 
A. PRELIMINÄRA ÅTGÄRDER 
1) Genom kommissionens förordning (EG) nr 2208/962 (nedan kallad "den preliminära 
förordningen") infördes en preliminär antidumpningstuU på import till gemenskapen 
1 EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1, kallad "grundförordningen". 
2 EGT nr L 295, 20.11.1996, s. 3. 
-3-
av oblekta (gråa) bomullsvävnader enligt KN-nummer 5208 11 till 5208 19 och 
5209 11 till 5209 19 med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan 
och Turkiet. 
B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE 
2) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs 
nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena och genomförde undersökningar på plats 
hos importörer i gemenskapen som är tillverkare/exportörer i de berörda länderna 
närstående: 
- Eurotex Trading Corp. GmbH, Hamburg, Tyskland 
- Mafatlal Limited, Romaga AG (Förenade kungariket och Schweiz), Lancashire, 
Förenade kungariket 
3) Såsom anges i punkt 13 i den preliminära förordningen undersökte kommissionen 
vidare om gas borde undantas från detta förfarande och genomförde undersökningar 
på plats hos följande företag i gemenskapen: 
- Torval, Torras Valenti S.A., Navarcles, Barcelona, Spanien 
- Texpol, Textil Planas Oliveras S.A., Manresa, Barcelona, Spanien 
4) Efter det att de preliminära antidumpningsåtgärdema införts lämnade vissa berörda 
parter skriftligen sina synpunkter. 
5) De parter som så begärde gavs möjlighet att bli hörda av kommissionen. 
-4-
6) På begäran underrättades partema om de viktigaste omständigheter och 
överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införande av 
slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet 
ställts i form av preliminära tullar. Dessutom beviljades en tidsfrist efter 
utlämnandet av dessa uppgifter inom vilken synpunkter skulle lämnas. 
7) De synpunkter som muntligen och skriftligen lämnades av de berörda parterna togs 
under övervägande och beaktades om det ansågs lämpligt vid de slutgiltiga 
avgörandena. 
C. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UTREDNING, LIKADAN PRODUKT 
8) Det bör erinras om att detta förfarande avser alla flatvävda oblekta (gråa) 
bomullsvävnader som innehåller minst 85 % bomull. Gråa bomullsvävnader 
tillverkas i många olika typer eller bindningar, vilka definieras genom en 
kombination av antalet (eller vikten av) använda garner, antalet trådar för både varp 
och väft och det sätt på vilket garnerna är flätade. Många tillverkare kan dessutom i 
allmänhet på begäran tillverka gråa bomullsvävnader i valfri bindning. 
9) Mot bakgrund av de uppgifter som fanns tillgängliga i det preliminära skedet ansåg 
kommissionen att de produkttyper som salufördes på de berörda ländernas 
hemmamarknader och de typer som exporterades från dessa länder var likadana 
produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen, vilket framgår av punkt 12 i den 
preliminära förordningen. Kommissionen ansåg också att de typer som såldes på 
Indiens inhemska marknad och de typer som kinesiska företag exporterade var 
likadana produkter, liksom de produkttyper som exporterades från alla berörda 
länder och de typer som tillverkades av gemenskapstillverkarna. 
5-
10) Efter det att de preliminära avgörandena tillkännagivits begärde flera parter 
undantag från förfarandet för vissa typer av gråa bomullsvävnader. Det gällde bl.a. 
vävnader i olika bindningar för olika specifika användningsområden. Dessa typer 
omfattade bl.a. vissa vävnader för användning vid broderi, vävnader för användning 
i polerskivor och vävnader för tillverkning av förband, gasbindor o.d. (nedan kallade 
"gas"). 
J 1 ) Vad beträffar gas konstaterade kommissionen följande: 
{ - Gasvävnacler har p.g.a. sina mycket lätta bindningar andra fysiska egenskaper, 
•* '• 
vilket innebär att de i allmänhet är olämpliga för andra ändamål och därför inte 
kan ersätta de bindningar som används inom t.e.x beklädnads- och 
heminredningssektorerna. 
- Gasvävnader har en specifik hygienisk eller farmaceutisk användning och skiljer 
sig därigenom från andra vävnader som används inom textilindustrin, eftersom 
gasvävnader endast kan användas för tillverkning av förbandsgas enligt den av 
Europarådet fastställda Europeiska farmakopén (KN-nummer 3005 90 31) och 
måste uppfylla stränga hygienkrav. 
- Eftersom de omfattas av ett särskilt KN-nummer, 5208 11 10, kan vävnader för 
tillverkning av förbandsgas tydligt identifieras som en specifik produkt, och de 
kan därmed undantas utan att eventuella åtgärder förlorar i effekt. Kringgående 
av åtgärder genom felaktiga produktbeskrivningar skulle vara svårt att genomföra 
och lätt att upptäcka. 
-6 
Vävnader för tillverkning av förband, gasbindor o.d. enligt KN-nummer 5208 1110 
undantas från detta förfarande. Eventuella preliminära antidumpningstullar som 
debiterats för denna produkt bör följaktligen återställas eller återbetalas. 
12) Vad beträffar alla andra typer av vävnader för vilka undantag från detta förfarande 
begärts bör det betonas att de klart omfattas av definitionen av likadan produkt ovan. 
De omfattas därför av detta förfarande. 
D. EXPORTÖRER OCH TILLVERKARE I URSPRUNGSLÄNDERNA 
1. Individuell undersökning i samband med stickprov 
13) Flera turkiska parter hävdade att det var inkonsekvent att betrakta ett stickprov 
innehållande endast två företag som representativt för den turkiska tillverkningen 
och exporten av den berörda produkten och samtidigt neka de företag som så 
begärde en individuell undersökning. 
Detta argument innebär en sammanblandning av frågan om stickprovets 
representativitet i Turkiet med frågan om huruvida en individuell undersökning kan 
beviljas, vilket är beroende av hur många företag i de länder som omfattas av 
undersökningen som begär detta. 
Det bör erinras om att det i punkt 26-28 i den preliminära förordningen faställdes att 
individuella undersökningar med beaktande av artikel 17.3 i grundförordningen inte 
kunde beviljas, eftersom antalet tillverkare/exportörer var så stort (flera hundra 
exportörer i sex länder) att individuella undersökningar skulle ha blivit orimligt 
betungande och skulle ha förhindrat att undersökningen avslutades i tid. 
8-
E. DUMPNING 
1. Normalvärde 
a) Länder med marknadsekonomi 
i) Metod med konstruerat normalvärde 
14) Två egyptiska tillverkare/exportörer ifrågasatte användningen av ett konstruerat 
normalvärde när de inhemska priserna hos en annan tillverkare/exportör i 
stickprovet kunde ha använts för att fastställa normalvärdet för liknande bindningar. 
Även om vissa produkter hade samma binding bör det noteras att de olika 
spinnmetoderna, vävstolarnas effektivitet och de olika bomullskvaliteter som 
används i Egypten orsakade en så stor variation i kostnaden för slutprodukten att det 
skulle ha varit olämpligt att låta en annan tillverkares/exportörs pris ligga till grund 
för normalvärdet. 
15) Två indiska tillverkare/exportörer hävdade att normalvärdet fastställts felaktigt, 
eftersom inhemsk försäljning av produkter av lägre kvalitet undantagits vid 
beräkningen av normalvärdet. 
Eftersom exporten till gemenskapen utgjordes av produkter av högsta kvalitet måste 
normalvärdet i enlighet med artikel 1.2 i grundförordningen beräknas på grundval av 
en likadan produkt, dvs. produkter av högsta kvalitet som säljs på exportlandets 
hemmamarknad. 
16) Flera parter protesterade mot användningen av två olika tröskelvärden, 5 % och 
10%, för att bedöma representativiteten hos inhemsk försäljning respektive 
lönsamhet. En part hävdade att om den inhemska försäljningen inte ansågs 
representativ vad beträffar vinsten borde den inte heller anses representativ vad 
beträffar försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. 
Detta argument tycks grunda sig på en förväxling av de olika tröskelvärden som 
kommissionen använder för att fastställa i) om inhemska priser bör ligga till grund 
för beräkning av normalvärdet och ii) om den inhemska försäljningen är lönsam. 
Här hänvisas till punkt 29-36 i den preliminära förordningen, där den metod som 
kommissionen tillämpar i överensstämmelse med sedvanlig praxis och med artikel 2 
i grundförordningen förklaras närmare. För tydlighetens skull bör det noteras att det 
faktum att viss försäljning, eller till och med all försäljning, tycks ske med förlust 
inte innebär att försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna 
kostnader är oanvändbara för att konstruera ett korrekt normalvärde. Å andra sidan 
är det kommissionens praxis att betrakta all inhemsk försäljning som om den inte 
skett i normal handel om mindre än 10 % av försäljningsvolymen utgörs av lönsam 
försäljning (se punkt 33 i den preliminära förordningen). Detta tröskelvärde används 
även för att bestämma om den vinst som gjorts på hemmamarknaden utgör en 
lämplig grund för beräkning av det konstruerade normalvärdet. 
ii) Tillverkningskostnader 
17) Två egyptiska tillverkare/exportörer motsatte sig kommissionens beslut att höja de 
rapporterade kostnaderna för inköp av rå bomull. 
10-
I ett fall gjordes detta därför att tillverkaren/exportören hade underlåtit att ta hänsyn 
till de faktiska priser som betalats och som återspeglade den exceptionella höjningen 
av marknadspriset på rå bomull under säsongen 1994/1995 (som utgjorde större 
delen av undersökningsperioden). I det andra fallet gjordes en justering eftersom 
rapporteringen av kostnaderna för rå bomull avsåg budgetåret och inte 
undersökningsperioden. De preliminära avgörandena bekräftas därför. 
iii) Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna 
kostnader 
18) Flera parter protesterade mot att finansieringskostnaderna inkluderades vid 
beräkningen av det konstruerade normalvärdet. 
I detta avseende bör det noteras att kommissionens sedvanliga praxis har varit att 
vid beräkningen av det konstruerade normalvärdet inkludera alla kostnader som 
uppstår vid tillverkning och försäljning av den berörda produkten på 
hemmamarknaden, även finansieringskostnaderna. Rapporterade 
finansieringskostnader användes därför vid beräkningen av det konstruerade 
normalvärdet. 
19) Två indonesiska tillverkare/exportörer med närstående distributörer på 
hemmamarknaden hävdade att kommissionen felaktigt hade tagit hänsyn till dessa 
distributörers kostnader och begärde att försäljnings- och administrationskostnader 
och andra allmänna kostnader skulle sänkas för att återspegla dessa närstående 
företags begränsade verksamhet. 
11 
Det bör i detta sammanhang noteras att det anses normalt att behandla 
försäljningsföretag och den tillverkare/exportör som dessa har anknytning till som 
en enda ekonomisk enhet, under förutsättning att de i detta fall berörda 
försäljningsföretagen på hemmamarknaden bedriver verksamhet som i väsentliga 
delar är identisk med den verksamhet som bedrivs av ett dotterbolag eller en 
försäljningsavdelning. Eftersom kommissionen ansåg att ovanstående villkor vad 
beträffar de närstående distributörerna var uppfyllda i detta fall beräknades deras 
kostnader i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen, och dessa kostnader 
beaktades vid beräkningen av konstruerade normalvärden för de två berörda 
tillverkarna/exportörerna. 
iv) Inhemsk vinstmarginal 
20) Vad beträffar den vinstmarginal som låg till grund för beräkningen av det 
konstruerade normalvärdet hävdade vissa tillverkare/exportörer att den inhemska 
lönsamheten borde ha fastställts enbart på grundval av de bindningar som såldes 
både på hemmamarknaden och på gemenskapens marknad. 
Det bör emellertid erinras om att det i artikel 2.2 i grundförordningen föreskrivs att 
normalvärdet i allmänhet skall fastställas på grundval av försäljningen av den 
likadana produkten, avsedd för förbrukning på hemmamarknaden. Därför 
fastställdes den inhemska vinstmarginalen på grundval av all inhemsk försäljning av 
den likadana produkten, avsedd för förbrukning på hemmamarknaden, oavsett om 
bindningen i fråga även exporterades till gemenskapen. 
-12-
21) De pakistanska tillverkarna/exportörerna hävdade att kommissionen felaktigt 
undantog vissa transaktioner vid beräkningen av den inhemska vinsten för den enda 
tillverkaren/exportören med inhemsk försäljning vid normal handel, vilket ledde till 
en onaturlig höjning av vinstmarginalen. De hävdade dessutom att denna 
vinstmarginal inte var representativ för den pakistanska marknaden och inte borde 
ha använts vid beräkningen av det konstruerade normalvärdet för de andra tre 
företagen i stickprovet, eftersom inget av dem gjorde någon vinst på sin inhemska 
försäljning av den berörda produkten. 
I artikel 2.3 i grundförordningen föreskrivs att vinsten på lönsam inhemsk 
försäljning vid normal handel skall ligga till grund för beräkningen av det 
konstruerade normalvärdet för företag i vilka inhemsk försäljning av den likadana 
produkten vid normal handel inte förekommer eller är otillräcklig. I detta avseende 
bekräftas den metod som användes för de preliminära avgörandena. 
Vid en genomgång av beräkningarna kunde kommissionen emellertid konstatera att 
vissa transaktioner som undantagits för de preliminära avgörandena i själva verket 
borde inkluderas i omsättningen. En ny vinstmarginal räknades därför fram och 
tillämpades vid beräkningen av det konstruerade normalvärdet för den berörda 
tillverkaren/exportören samt för de andra tre tillverkare/exportörer hos vilka 
inhemsk försäljning inte förekom eller var otillräcklig. 
13 
b) Land som inte har marknadsekonomi: Kina 
22) Företrädarna för de kinesiska tillverkarna/exportörerna hävdade att Kina nu var ett 
land med marknadsekonomi och att det därför var olämpligt att använda ett 
jämförbart land för att fastställa normalvärdet, eftersom de kinesiska inhemska 
priserna eller tillverkningskostnaderna borde anses som tillförlitliga. 
Kommissionen erkänner att ekonomiska reformer pågår i Kina och att Kinas 
ekonomi håller på att övergå från en helt och hållet statligt kontrollerad 
planekonomi till en delvis marknadsorienterad ekonomi. I enlighet med artikel 2.7 i 
grundförordningen, som är tillämplig i fråga om Kina, kunde begäran emellertid inte 
godtas, och slutsatserna i punkt 47 i den preliminära förordningen bekräftas därför. 
2. Exportpris 
23) Vad beträffar den enda importör i gemenskapen som är ett kinesiskt företag 
närstående hävdades att dumpningsberäkningarna var felaktiga eftersom de 
inkluderade alla kinesiska produkter som den närstående importören säljer på 
gemenskapens marknad, och inte endast de produkter som köps från dess närstående 
tillverkare/exportör som ingick i stickprovet. 
Det bör i detta avseende noteras att eftersom samtliga tre kinesiska 
tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet var varandra direkt eller indirekt 
närstående via kinesiska staten, behandlades all deras export av den berörda 
produkten som om den kommit från en och samma exportör. Följaktligen ansågs 
samtliga tre tillverkare/exportörer vara importören i fråga närstående, och alla deras 
exportpriser rekonstruerades i enlighet därmed. 
14 
24) Det hävdades även att eftersom den ovannämnda närstående importören i 
gemenskapen endast agerade som ombud, var den vinstmarginal på 5 % som 
kommissionen tillämpade för de preliminära avgörandena för hög. 
Den verksamhet som bedrevs av det närstående företaget befanns vara sådan 
verksamhet som normalt bedrivs av en importör. För de slutgiltiga avgörandena 
tillämpades den genomsnittliga vinstmarginal på 4,4 % som konstaterats för två icke 
närstående importörer i gemenskapen. 
25) Två indiska tillverkare/exportörer som ingick i samma grupp och sålde en del av sin 
tillverkning till gemenskapen via tre närstående handelsföretag hävdade att 
kommissionen felaktigt konstruerade exportpriser på grundval av vinstmarginaler 
och försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som 
inte stod i proportion till den verksamhet av uteslutande handelsmässig karaktär som 
bedrevs av de närstående importörerna. 
Efter att ha kontrollerat de uppgifter som de tre närstående företagen lämnade 
konstruerade kommissionen exportpriser på grundval av en ny beräkning av de 
kostnader som uppstått mellan import och återförsäljning. Denna nya beräkning var 
nödvändig eftersom de tre närstående företagen inte kunde visa att den 
kostnadsfördelning som lämnats till kommissionen hade använts tidigare eller att 
den på ett korrekt sätt återspeglade de kostnader som hängde samman med den 
berörda produkten. Kommissionen gjorde därför en ny kostnadsfördelning på 
grundval av omsättningen och en rimlig uppskattning av de kostnader som uppstått 
för bearbetade och icke bearbetade textilvaror som såldes i gemenskapen. Den 
vinstmarginal som preliminärt uppskattats till 5 % ändrades till 4,4 % mot bakgrund 
av de uppgifter som mottagits från oberoende importörer i gemenskapen (se punkt 
24). 
15-
26) En indisk tillverkare/exportör hävdade att kommissionen borde behandla 
"ramkontrakt" (master contracts) och inte fakturor som individuella transaktioner, 
eftersom exportpriserna fastställs i ramkontrakten och de priser som överenskoms i 
dessa är beroende av det så kallade "ready quota"-system som tillämpas i Indien. 
Kontrollen visade att 94 ramkontrakt var tillämpliga under undersökningsperioden. 
Ramkontraktens priser för identiska typer av gråa bomullsvävnader till samma kund 
varierade i så hög grad mellan ramkontrakten att de var fullständigt otillförlitliga. 
Dessutom visade en stickprovskontroll att priserna varierade väsentligen mellan 
fakturor och ramkontrakt. Därför drogs slutsatsen att ramkontrakt inte kunde utgöra 
en tillförlitlig grund för fastställande av exportpriser, och dessa fastställdes i stället 
på grundval av de fakturapriser som betalats eller skulle betalas för produkten när 
den såldes för export till gemenskapen under undersökningsperioden. 
3. Jämförelse 
27) I enlighet med punkt 54 i den preliminära förordningen beviljades justeringar för att 
säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris endast när en 
begäran lagts fram inom de tidsfrister som fastställts för detta syfte och när den 
berörda parten kunde visa vilken effekt den påstådda skillnaden hade på priser och 
prisers jämförbarhet. 
28) Flera tillverkare/exportörer protesterade mot kommissionens vägran att bevilja en 
justering för handelsled. 
-16 
Enligt artikel 2.10 d i grundförordningen krävs att det kan visas att olikheten i fråga 
om handelsled har påverkat prisjämförbarheten, vilket visar sig genom konsekventa 
och tydliga olikheter i försäljarens funktioner och priser i de olika handelsleden på 
exportlandets hemmamarknad. Eftersom ingen underbyggd bevisning för detta 
framlades avvisades de begärda justeringarna. 
29) Samtliga egyptiska tillverkare/exportörer protesterade mot kommissionens vägran 
att bevilja dem en justering av normalvärdet för kreditkostnader. 
Som nämns i punkt 57 i den preliminära förordningen fanns det inte några bevis för 
att betalningsvillkoren skulle ha överenskommits vid tidpunkten för försäljning eller 
för att hänsyn tagits till kreditvillkoren vid fastställandet av de priser som debiterats. 
Samtliga tre tillverkare/exportörer erkände också att priserna inte varierade beroende 
på betalningsvillkoren. Vidare var de begärda justeringarna felaktiga vad gäller 
antalet dagar och räntesatser, och de preliminära avgörandena bekräftas därmed. 
30) Tre indonesiska tillverkare/exportörer hävdade att de borde ha beviljats en justering 
för försäljning av produkter av lägre kvalitet till gemenskapen. 
För en av dem togs hänsyn till denna begäran genom beräkning av ett justerat 
normal värde som var jämförbart med priserna för export av produkter av lägre 
kvalitet till gemenskapen. 
-17 
För en annan tillverkare/exportör visade undersökningen att exportpriserna för 
produkter av tryckkvalitet inte uppvisade någon skillnad jämfört med priserna för 
produkter av högsta kvalitet, och därmed var ingen justering nödvändig. 
En tredje tillverkare/exportör begärde antingen undantag från 
dumpningsberäkningen för sin exportförsäljning av produkter av lägre kvalitet eller 
justering för olikheter i de fysiska egenskaperna. Eftersom dessa produkter av lägre 
kvalitet omfattades av definitionen av likadan produkt beslutades att transaktionerna 
i fråga inte skulle undantas från dumpningsberäkningen, utan att en justering av 
normalvärdet skulle göras. 
31) Flera tillverkare/exportörer hävdade att andra tidpunkter, t.ex. dagen för order, 
kontraktsdagen eller betalningsdagen borde användas i stället för fakturadatum vid 
dumpningsberäkningen, eftersom, hävdades det, dessa bättre återspeglade de 
väsentliga försäljningsvillkoren. 
Det bör noteras att det i artikel 2.10 j i grundförordningen föreskrivs att 
fakturadatum normalt skall anses som försäljningsdag, såvida inte dagen för 
köpekontrakt, köporder eller orderbekräftelse bättre återspeglar de väsentliga 
försäljningsvillkoren. De berörda tillverkarna/exportörerna kunde inte visa att de 
väsentliga försäljningsvillkoren bättre framgick av den alternativa tidpunkt de 
föreslog. Det fanns därför ingen anledning att avvika från sedvanlig praxis, som är 
att betrakta fakturadatum som försäljningsdag, och de preliminära avgörandena 
bekräftas därmed. 
-18 
4. Dumpningsmarginaler 
a) Allmän metod 
32) Flera parter hävdade att kommissionens metod för att fastställa de preliminära 
dumpningsmarginalerna, dvs. jämförelse mellan ett vägt genomsnitt av 
normalvärdet och priserna för alla enskilda exporttransaktioner till gemenskapen, 
avvek från normal praxis och var olämplig. De ansåg att kommissionen inte kunde 
visa att det fanns ett mönster för exportpriserna som väsentligen skiljde sig mellan 
olika inköpare, regioner och tidsperioder, och inte heller att metoden med 
jämförelser mellan vägda genomsnitt inte till fullo avspeglade den dumpning som 
förekommit. 
33) Enligt artikel 2.11 i grundförordningen skall dumpningsmarginalen normalt 
fastställas på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde 
och ett vägt genomsnittligt pris för alla exporttransaktioner till gemenskapen. Om det 
finns ett mönster för exportpriserna som väsentligen skiljer sig mellan olika inköpare, 
regioner eller tidsperioder, och om den metod som nämns ovan inte till fullo avspeglar 
den dumpning som förekommit, bör dumpningsmarginalen emellertid beräknas på 
grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och priserna för 
alla enskilda transaktioner till gemenskapen. 
-19-
34) Till följd av de synpunkter som lämnats av flera tillverkare/exportörer gjorde 
kommissionen en genomgång av alla dumpningsberäkningar för samtliga 
undersökta tillverkare/exportörer och kom fram till slutsatsen att fastställande av 
dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt 
normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris till fullo avspeglade den 
dumpning som förekom hos alla tillverkare/exportörer i Egypten, Kina, Pakistan och 
Turkiet samt vissa tillverkare/exportörer i Indien och Indonesien. De preliminära 
avgörandena ändrades i enlighet med detta. 
35) Vad beträffar alla återstående tillverkare/exportörer i Indien och Indonesien 
bekräftades att det fanns ett mönster för exportpriserna till gemenskapen som 
väsentligen skilj de sig mellan olika inköpare, regioner eller tidsperioder. Det 
fastställdes även att beräkningen av dumpningsmarginalerna på grundval av en 
jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normal värde och ett vägt genomsnittligt 
exportpris inte till fullo avspeglade den dumpning som förekom. För dessa 
tillverkare/exportörer bekräftas de preliminära avgörandena, nämligen att 
dumpningsmarginaler bör fastställas på grundval av en jämförelse mellan ett vägt 
genomsnittligt normalvärde och priserna för alla enskilda exporttransaktioner till 
gemenskapen. 
b) Dumpningsmarginaler för de samarbetsvilliga företag som inte 
undersöktes 
36) Fastställandena i punkt 67 i den preliminära förordningen bekräftas. 
Dumpningsmarginalerna för de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer som inte 
undersöktes har baserats på genomsnittet av de enskilda dumpningsmarginaler som 
beräknats för de tillverkare/exportörer som ingick i stickprovet, vägda på grundval 
av exportomsättningen till gemenskapen. 
20 
c) Resterande dumpningsmarginal 
37) Mot bakgrund av den allmänt höga samarbetsnivån i detta förfarande ansågs det 
lämpligt att ändra de preliminära avgörandena vad beträffar beräkningen av den 
resterande dumpningsmarginalen och att i fråga om icke samarbetsvilliga 
tillverkare/exportörer tillämpa den högsta dumpningsmarginal som konstaterats för 
tillverkarna/exportörerna i stickprovet. 
d) Metod for grupper av foretag 
38) Samtliga tre egyptiska tillverkare/exportörer ifrågasatte, dock utan att motsätta sig, 
fastställandena i punkt 72 i den preliminära förordningen, enligt vilka de 
behandlades som en grupp och omfattades av den allmänna regeln för grupper av 
företag. 
På grund av att samtliga tre tillverkare/exportörer som undersöktes hade samma 
ägare, staten, bekräftades emellertid de preliminära avgörandena, och de tre 
egyptiska tillverkarna/exportörerna behandlades som en grupp för att förhindra 
kringgående av antidumpningsåtgärdema genom export till gemenskapen via den 
tillverkare/exportör som skulle få den lägsta antidumpningstullen. 
39) En indisk tillverkare/exportör protesterade mot tiUämpmngen av den allmänna 
regeln, dvs. beräkning av en enda dumpningsmarginal för företag som hör till 
samma grupp. Det hävdades att företagen i gruppen, trots att de tekniskt sett var 
närstående (gemensamt aktieinnehav), var separata ekonomiska och juridiska 
enheter. 
För att förhindra att tillverkare/exportörer i gruppen kringgår 
antidumpningsåtgärdema genom att exportera till gemenskapen via den 
tillverkare/exportör som har den lägsta antidumpningstullen, tillämpade 
kommissionen i fråga om den indiska gruppen den allmänna regeln för grupper av 
företag. 
-21-
40) En indonesisk tillverkare/exportör begärde att bedömningen av dumpning skulle 
göras för hela gruppen och inte för varje enskild tillverkare/exportör såsom anges i 
punkt 69 i den preliminära förordningen. 
Begäran avvisades emellertid, eftersom det har varit kommissionens sedvanliga 
praxis att först beräkna en dumpningsmarginal för varje tillverkare/exportör i den 
grupp som undersöks och sedan använda de konstaterade dumpningsmarginalerna 
för att beräkna en enda marginal för gruppen som helhet. 
41) Den metod som beskrivs i punkt 69 i den preliminära förordningen bekräftas 
därmed. 
e) Slutgiltiga dumpningsmarginaler 
i) Kina 
42) Den metod som beskrivs i punkt 70 i den preliminära förordningen bekräftas. 
43) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för Kina, utryckt i procent av importpriset cif 
fritt gemenskapens gräns, är 18,9 %. 
ii) Egypten 
44) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för Egypten, utryckt i procent av importpriset 
cif fritt gemenskapens gräns, är 13,0 %. 
-22-
Hi) Indien 
45) För de tillverkare/exportörer eller grupper av företag som ingick i stickprovet gäller 
följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif fritt 
gemenskapens gräns: 
Century Textiles & Industries Limited 17,2% 
. Coats Viyella India Limited 12,3% 
Vardhman Spinning & General Mills Limited 5,1 % 
Mafatlal Industries 12,6 % 
Mafatlal Fine Spinning & Manufacturing Producer/exporter Ltd. 12,6 % 
46) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer 
som inte undersöktes, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens 
gräns, är 15,3 %. 
47) Den resterande dumpningsmarginalen för Indien, uttryckt i procent av importpriset 
cif fritt gemenskapens gräns, är 17,2 %. 
iv) Indonesien 
48) För de tillverkare/exportörer eller grupper av företag som ingick i stickprovet gäller 
följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av impörtpriset cif fritt 
gemenskapens gräns: 
23-
P.T. Apac Inti Corpora / P.T. Kanindo Prima Perkasa 3,5 % 
P.T. Argo Pantes 14,5% 
P.T. Daya Manunggal 14,5 % 
P.T. Grand Textile Industries 14,5 % 
P.T. Eratex Djaja 12,8% 
49) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer 
som inte undersöktes, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens 
gräns, är 13,5 %. 
50) Den resterande dumpningsmarginalen för Indonesien, uttryckt i procent av 
importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är 14,5 %. 
v) Pakistan 
51) För de tillverkare/exportörer eller grupper av företag som ingick i stickprovet gäller 
följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif fritt 
gemenskapens gräns: 
Diamond Fabrics Ltd 9,0 % 
Amer Fabrics Ltd 9,0 % 
Kohinoor Raiwind Mills Ltd 22,9 % 
Kohinoor Weaving Mills Ltd 22,9 % 
Lucky Textile Mills 15,5 % 
Nishat Mills Ltd 9,2 % 
Nishat Fabrics Ltd 9,2 % 
24 
52) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer 
som inte undersöktes, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens 
gräns, är 14,2 %. 
53) Den resterande dumpningsmarginalen för Pakistan, uttryckt i procent av 
importpriset cif fritt gemenskapens gräns, är 22,9 %. 
vi)Turkiet 
54) För de företag som ingick i stickprovet gäller följande slutgiltiga 
dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif fritt gemenskapens 
gräns: 
Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi A.S. 13,6 % 
Söktas Pamuk ve Tarim Ûrunlerini Degerlendirme Ticaret ve Sanayi A.S. 17,5 % 
55) Den slutgiltiga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga tillverkare/exportörer 
som inte undersöktes, uttryckt i procent av importpriset cif fritt gemenskapens 
gräns, är 15,2%. 
56) Den resterande dumpningsmarginalen för Turkiet, uttryckt i procent av importpriset 
cif fritt gemenskapens gräns, är 17,5 %. 
25 
F. GEMENSKAPSINDUSTRIN 
57) De kinesiska exportörerna ifrågasatte kommissionens metod för fastställande av 
gemenskapsindustrins omfattning, eftersom de klagande gemenskapstillverkarnas 
representativitet hade fastställts på grundval av försäljningen av den likadana 
produkten enbart på den öppna marknaden, medan, hävdades det, den tillverkning 
inom EU som var avsedd för internt bruk inom företagen också borde ha beaktats. I 
så fall skulle det vara nödvändigt att även inkludera exempelvis tillverkning av den 
likadana produkten i integrerade företag med vävutrustning som används för att 
tillgodose behoven av vävnader för vidare bearbetning inom företaget. 
Kommissionen granskade detta argument men kunde inte godta det. Gemenskapens 
institutioner har som praxis, vilken bekräftats av EG-domstolen, att undanta 
företagsintern tillverkning vid beräkningen av gemenskapens totala tillverkning, när 
en tydlig åtskillnad kan göras mellan den "bundna" och den "fria" marknaden. 
Eftersom de vävnader avsedda för företagsintemt bruk som de kinesiska 
exportöremas företrädare hänvisar till inte säljs på den öppna marknaden och inte 
konkurrerar direkt med importen av den likadana produkten, drog kommissionen 
slutsatsen att tillverkning av vävnader avsedda för företagsintemt bruk inom EU inte 
bör inkluderas vid beräkningarna för att fastställa om gemenskapens tillverkning är 
representativ. 
26-
58) Efter det att preliminära åtgärder införts gjordes kommissionen uppmärksam på att 
en klagande tillverkare inte längre stödde klagomålet. Tillverkaren undantogs därför 
från definitionen av gemenskapsindustrin, vilket ledde till att de klagandes andel av 
gemenskapstillverkningen minskade till 56%. Efter det att de slutgiltiga 
avgörandena utlämnats skrev emellertid tillverkaren i fråga till kommissionen och 
förklarade sig fortfarande stödja klagomålet. Efter att ha granskat tillgänglig 
bevisning och efter direkta kontakter med tillverkaren beslutade kommissionen att 
återinföra denne i definitionen av gemenskapsindustrin. 
Därmed bekräftades att de klagande representerar större delen, ca 70 %, av 
gemenskapens tillverkning av den berörda produkten. 
59) De relevanta uppgifter som gäller skadan har dessutom justerats till följd av att 
förbandsgas undantagits, såsom anges i punkt 12, och på grundval av ytterligare 
undersökningar under det slutgiltiga skedet. 
G. SKADA 
5. Inledande anmärkning 
60) Till följd av de ändringar av definitionen av likadan produkt som avses ovan har 
vissa av den preliminära förordningens uppgifter om skadan ändrats i enlighet med 
följande punkter. Alla uppgifter i den preliminära förordningen som inte specifikt 
tas upp på nytt skall anses ha bekräftats av kommissionen. 
-27-
6. Förbrukning i gemenskapen 
61) Den synliga förbrukningen i gemenskapen steg från 265 984 ton 1992 till 266 158 
ton 1993 och till 304 660 ton 1994 men sjönk med 10 % till 274 282 ton 1995, dvs. 
under undersökningsperioden. Under perioden 1992-1995 steg förbrukningen i 
gemenskapen med 3 %. 
7. Den dumpade importens volym och marknadsandel 
62) Den totala volymen av dumpad import till gemenskapen av den berörda produkten 
från de länder som omfattades av undersökningen ökade med 16 % mellan 1992 och 
1994, från 104 330 ton 1992 till 110 741 ton 1993 och till 121 501 ton 1994. 
Volymen minskade 1995 med 14 % till 104 987 ton, vilket i stort sett motsvarade 
utvecklingen av gemenskapens efterfrågan. 
Importvolymernas utveckling i förhållande till gemenskapens förbrukning medförde 
att de berörda länderna bibehöll en avsevärd andel av gemenskapens marknad på 
39,2 % 1992,41,6 % 1993, 39,9 % 1994 och 38,3 % under undersökningsperioden. 
28-
8. Priser för dumpad import 
63) Enligt punkt 102 i den preliminära förordningen beräknades prisunderskridande 
genom en jämförelse mellan gemenskapstillverkarnas vägda genomsnittliga 
försäljningspriser och det vägda genomsnittliga exportpriset för alla transaktioner 
för varje berörd tillverkare/exportör. De berörda exportörerna ifrågasatte denna 
metod, eftersom de ansåg att den inte var tillräckligt exakt. För att uppnå större 
noggrannhet använde kommissionen följande kategorier vid bedömningen av 
prisunderskridandets omfattning: extra grov (0—10 Ne), grov (11-20 Ne), 
medelgrov (21-30 Ne), medelfm (31-40 Ne), fin (41-60 Ne) och extra fin (61 Ne 
och däröver). 
Prisjämförelsen visade att prisunderskridande förekom för alla undersökta 
exporterande tillverkare, och för exportörerna i varje land uppgick marginalernas 
vägda genomsnitt, beräknat på samtliga kategorier, till följande: 
-Egypten 37% 
-Indien 42% 
- Indonesien 49 % 
-Kina 34% 
-Pakistan 30% 
-Turkiet 21% 
29-
9. Gemenskapsindustrins situation 
a) Uppgifter för gemenskapsindustrin i dess helhet 
i) Försäljning och marknadsandel för gemenskapsindustrin i dess 
helhet 
64) Gemenskapstillverkamas totala försäljning sjönk med ca 10 % under perioden, från 
90 348 ton 1992 till 80 692 ton 1993, till 81 913 ton 1994 och till 81 873 ton under 
undersökningsperioden. I linje med denna minskning varierade den motsvarande 
marknadsandelen från 34 % 1992 till 30,3 % 1993, 26,9 % 1994 och 29,9 % under 
undersökningsperioden, en minskning under hela perioden på sammanlagt 12 %. 
ii) Nedläggningar av fabriker och minskning av sysselsättning 
65) I punkt 106 i den preliminära förordningen behandlas nedläggningar av fabriker och 
förluster av arbetstillfällen hos tillverkare av den berörda produkten. Det gjordes 
dock gällande att den förlust av arbetstillfällen som avses även omfattar den som 
drabbade integrerade tillverkare, vilka, såsom anges i punkt 57 ovan, inte omfattas 
av undersökningen av skadan. Det finns emellertid inga tillförlitliga uppgifter som 
skulle göra det möjligt för kommissionen att uppskatta hur stor andel av denna siffra 
som skulle kunna tillskrivas gemenskapsindustrin såsom denna definieras i punkt 89 
i den preliminära förordningen. 
30 
b) Uppgifter om gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet 
66) Undersökningen av skadan gjordes, såsom anges i punkt 89 i den preliminära 
förordningen, på grundval av ett stickprov. 
i) Förändringar i produktmixen 
67) Som anges i punkt 112 i den preliminära förordningen granskade kommissionen 
uppgifter avseende fem referensbindningar, som användes för att undvika att 
förändringar i produktmixen skulle medföra en snedvridning av prisjämförelserna. 
Fördelen med att även fortsättningsvis använda dessa fem referensbindningar 
tillsammans med de sex produktkategorier som beskrivs i punkt 63 ovan är att 
uppgifter för dessa bindningar finns för perioden 1992-1995. Tre av de fem 
referensbindningarna ingår i kategorierna "grov", "medelgrov" och "medelfm", och 
de kan betraktas som basbindningar som har lågt mervärde men tillverkas i stora 
volymer. Dessa tre kategorier står för 80 % av importen från de berörda länderna. 
Försäljningen av dessa tre referensbindningar visar på en betydande nedgång, 
avsevärt större än nedgången i den totala försäljningen hos de tillverkare som ingick 
i stickprovet. Försäljningen av de tre referensbindningarna, som utgjorde 21 % av 
försäljningen 1992, sjönk med 43 % mellan 1992 och 1995. 
31-
De gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet hävdade att de, till följd av det 
väsentliga prisunderskridandet i samband med den dumpade importen från de 
exporterande tillverkarna, tvingats minska tillverkningen av basbindningar och 
övergå till att tillverka nischprodukter. Nischproduktemas mindre tillverkningsserier 
innebär mindre volymer, längre maskinstillestånd mellan partierna och därmed 
högre kostnader per enhet. 
10. Slutsatser om skada 
68) Slutsatserna ovan och slutsatserna i punkt 116 i den preliminära förordningen 
bekräftas. 
H. ORSAKSSAMBAND 
11. Effekter av den dumpade importen från berörda länder 
69) Exportörerna hävdade att för att skada skall anses föreligga krävs väsentliga 
förändringar både av importvolymen och av deras marknadsandelar samt en 
sänkning av exportpriserna för den berörda produkten. Eftersom den berörda 
produkten omfattas av kvoter och frivilliga exportbegränsningar förekommer inte 
några väsentliga förändringar av en del av dessa faktorer. Därför gjordes det 
gällande att det inte kunde föreligga skada. 
32-
I detta avseende bör det erinras om att det i artikel 3.2 och 3.3 i den grundläggande 
antidumpningsförordningen anges att ingen av de faktorer avseende importvolym, 
marknadsandelar och priser som anges i denna punkt nödvändigtvis behöver vara 
avgörande vid en skadeanalys. 
Ingen betydande ökning av importens volym och marknadsandel ägde rum i detta 
fall. Situationen måste ses mot bakgrund av att det finns ett kvotsystem för 
begränsning av importen, som under den period som avses ständigt utnyttjats i stor 
utsträckning (utnyttjandegradens vägda genomsnitt för de berörda länderna var 1995 
95 %). Statistiken visar att vissa exporterande länder till och med har lånat 
kvantiteter från andra textilkategorier för sin export av den berörda produkten. 
Mot bakgrund av den absoluta nivån för den berörda importen och nivån för 
importpriserna har skadan emellertid i detta fall och i överensstämmelse med artikel 
3.2 och 3.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen bestått av otillräcklig 
lönsamhet till följd av prisdepression och pristryck (se punkt 116 i den preliminära 
förordningen och punkt 67 i den här förordningen). Dessa prisnivåer förklaras av 
egenskaperna hos det gällande kvotsystemet, genom vilket företag i de exporterande 
länderna uppmuntras att konkurrera vid tilldelningen av kvoter och därmed också 
om exportkunderna. 
33 
Dessutom anses det att skada kan vållas även vid ökade exportpriser eftersom dessa 
priser måste beaktas i förhållande till gemenskapstillverkarnas priser. Då det som i 
detta fall förekommer ett väsentligt prisunderskridande, och med beaktande av att de 
berörda exportörerna har ungefar 40 % av gemenskapens marknad är det klart att 
oavsett om priserna för den dumpade importen ökar eller ej så kommer de ändå att 
orsaka pristryck eller en prisdepression, eller bägge, vilket kan vålla skada. 
70) Kommissionens undersökning av basbindningarna i enlighet med punkt 66 ger 
ytterligare bevis rörande effekterna av den dumpade importen. Av uppgifterna 
framgår det tydligt att försäljningen av bindningar som mest liknar det* slag som 
importeras mest minskade mycket mer än den sammanlagda försäljningen, vilket 
visar på den direkta effekten av det väsentliga prisunderskridande som fastställts för 
dessa produktslag. 
12. Effekten av andra faktorer 
71) Olika exportörer och användare av den berörda produkten i senare led i 
förädlingskedjan har bestridit avgörandena avseende orsakssamband i den 
preliminära förordningen och anger andra faktorer som orsak till den skada som 
vållats gemenskapsindustrin. 
34 
i) Minskad synlig förbrukning 
72) En del exportländer hävdade att den minskade förbrukningen av den likadana 
produkten mellan 1994 och 1995 var den mest betydelsefulla enskilda orsaken till 
den väsentliga skada som vållats gemenskapsindustrin. 
Kommissionen har undersökt detta argument. Förbrukningen av den berörda 
produkten minskade med 10 % mellan 1994 och 1995, och även importen minskade. 
Under perioden 1992-1995 förblev emellertid den dumpade importen från de länder 
som omfattas av förfarandet relativt stabil med en hög marknadsandel 1995 
(omkring 40 %), och den såldes till priser som väsentligt underskred 
gemenskapstillverkarnas priser. Det står klart att gemenskapsindustrin inte var 
opåverkad av effekterna av den minskade efterfrågan på den likadana produkten, 
och därmed vållade den dumpade importen gemenskapstillverkarna väsentlig skada. 
ii) Import från andra tredje länder 
73) Vissa berörda parter hävdade att det var import från tredje land som vållat väsentlig 
skada, men inga uppgifter lämnades som skulle kunna ändra slutsatserna i punkt 
120-123 i den preliminära förordningen. Dessa avgöranden bekräftas därför. 
-35 
Hi) Ökade priser på rå bomull 
74) Vissa exportörer ifrågasatte kommissionens avgöranden i punkt 124 i den 
preliminära förordningen med hänvisning till att höjningen av priset på rå bomull 
inte hade samma inverkan på hela gemenskapsindustrin då en del påstods påverkas 
mindre än andra. Dessutom hävdades att prisökningen för rå bomull delvis 
absorberats av spinnsektorn, som förser gemenskapen med bomullsgarn. (Se punkt 
80 för en beskrivning av spinnsektorn.) 
Kommissionen har undersökt dessa argument. Även om prisökningen på rå bomull 
kan ha inverkat olika på olika tillverkare i gemenskapen ansågs det ändå att 
prisökningen inverkat väsentligt på gemenskapsindustrin som helhet. Denna slutsats 
stöds av att garnkostnadema för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet 
ökade med ungefår 50 % mellan 1992 och 1995. 
Inga bevis för att spinnsektorn delvis skulle ha absorberat prisökningen på rå bomull 
framlades för kommissionen. 
13. Slutsats om orsakssamband 
75) De avgöranden som anges i punkt 125 i den preliminära förordningen bekräftas 
härmed. 
36 
I. GEMENSKAPENS INTRESSE 
14. Undersökning avseende gemenskapens intresse 
76) Kommissionen undersökte effekterna av antidumpningsåtgärdema inom de olika 
sektorerna av gemenskapens bomullstextilindustri på grundval av tillgängliga 
uppgifter och med hänsyn till eventuella ändringar avseende priser och kvantiteter 
för den dumpade importen till följd av införandet av slutgiltiga åtgärder. 
För detta ändamål och för att fa en så klar överblick som möjligt sände 
kommissionen ett frågeformulär till alla parter (användare, leverantörer, importörer) 
som hade gett sig till känna under undersökningens gång, till olika 
branschföreningar som vidarebefordrade dem till sina medlemmar och till andra 
parter som så begärde. 
77) Det är att märka att statistik över bomullsväv som innehåller minst 50 viktprocent 
bomull använts eftersom det inte finns korrekt statistik över den berörda produkten, 
som innehåller minst 85 viktprocent bomull. Vävnader som innehåller minst 50 
viktprocent bomull kallas nedan "vävnader som huvudsakligen består av bomull". 
Berörda ekonomiska aktörer i denna undersökning 
78) De olika leden i gemenskapens tillverkningskedja för bomullstextilvaror anges i de 
fyra huvudkategorierna nedan. 
79) En väsentlig del av industrin är vertikalt integrerad för att omfatta minst två av 
momenten i de fyra kategorier som anges nedan. 
37 
i) Leverantörer 
80) Spinnerier: Råvaran rå bomull importeras från tillverkningsländerna och spinns till 
gam. Spinning är en i hög grad automatiserad process och gemenskapstillverkare av 
gam har uppnått en hög effektivitetsnivå till stor del beroende på den omfattande 
användningen av open-end spinning. 
ii) Gemenskapsindustrin 
81) Väverier: Grått (dvs. oblekt) gam vävs till vävnad. Denna gråa duk måste sedan 
genomgå en ytterligare separat slutbehandlingsfas där den bleks och trycks eller 
färgas. 
Hi) Användare 
82) Slutbehandlare: Slutbehandlarna bleker, trycker och färgar den oblekta 
bomullsvävnaden. Först tvättas och bleks den grå duken så att den skall kunna 
absorbera fårg och tryckfårg och därefter trycks eller färgas den. Oftast men inte 
alltid utförs alla momenten av samma företag. 
83) Tillverkare av fårdiga produkter: Den slutbehandlade duken skärs och sys till kläder, 
hushållsartiklar eller industrivaror av tillverkare av fårdiga produkter. Detta är den 
mest arbetsintensiva fasen, särskilt i klädesindustrin där tillverkningsprocessen 
vanligen inte är automatiserad. 
-38-
iv) Importörer/Bearbetningsföretag 
84) Importörer/bearbetningsföretag: De aktörer som förser gemenskapens tillverkare av 
fårdiga produkter med duk är bearbetningsföretagen vilka köper grå duk som ofta är 
importerad och vänder sig till slutbehandlarna för att få vävnaden behandlad enligt 
kraven från tillverkarna av fårdiga produkter. 
15. Gemenskapsindustrin 
a) Gemenskapsindustrins karaktär och struktur 
85) Den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av den berörda produkten under 
1995 var ungefar 94 000 ton. Såsom angivits i punkt 58 svarar gemenskapsindustrin 
för omkring 70 % av denna tillverkning. 
86) Gemenskapsindustrin består huvudsakligen av små och medelstora företag. 
Tillverkningen är kapitalintensiv och i hög grad automatiserad. Det är att märka att 
grå bomullsvävnad är ett halvfabrikat som är mycket standardiserat och priskänsligt 
vad gäller de vanligaste basbindningarna, samtidigt som det är föremål för 
modeväxlingar, särskilt inom vissa marknadsnischer. 
87) Hela bomuUsvävnadsindustrin, inbegripet gemenskapsindustrin och integrerade 
tillverkare (se nedan) sysselsätter 115 000 personer. Det är inte möjligt att exakt 
ange hur många personer som är sysselsatta med att tillverka den berörda produkten 
eftersom den tillvekras av samma foretag och med samma maskiner som vävnader 
som huvudsakligen består av bomull. 
-39 
b) Gemenskapsindustrins bärkraft 
88) Såsom angivits i punkt 108 i den preliminära förordningen rationaliserade den 
inhemska industrin sin tillverkningsprocess genom att i stor utsträckning byta ut 
maskinparken under den period som undersökningen avseende skada omfattar. 
89) Även om gemenskapsindustrin huvudsakligen inriktar sig på gemenskaps­
marknaden (mindre än 15 % av den sammanlagda försäljningen av den berörda 
produkten exporteras) ökade den sin export med 12 % under perioden 1992 - 1995 
(från 10 904 ton till 12 247 ton). Kommissionen anser att detta är ett klart tecken på 
att gemenskapens vävnadsindustri är bärkraftig och internationellt 
konkurrenskraftig. 
c) Förväntad inverkan på gemenskapsindustrin av införandet av 
antidumpningsåtgärder 
90) Kommissionen grundade sin undersökning av antidumpningsåtgärdernas inverkan 
på gemenskapsindustrin på de uppgifter som lämnats av de gemenskapstillverkare 
som ingick i stickprovet. 
91) För att bedöma verkan av antidumpningsåtgärdema på gemenskapsindustrin är det 
nödvändigt att först undersöka alla eventuella reaktioner hos de exporterande 
tillverkarna i de berörda länderna. Detta har skett med utgångspunkt från antagandet 
om konstant efterfrågan. 
92) Priset på den importerade likadana produkten kan förväntas öka till följd av 
införandet av tullar. Denna prisökning medför en minskning av importvolymen 
vilket leder till minskat utbud på marknaden. Detta i sin tur möjliggör för 
gemenskapsindustrin att öka sin tillverkning, särskilt av de basbindningar som är 
40-
mest utsatta för tryck från den dumpade importen i enlighet med punkterna 67 och 
70. Gemenskapsindustrins priser kan förväntas öka i viss grad men inte lika mycket 
som tullnivån. Volymökningarna skulle emellertid leda till lägre styckekostnader 
vilket skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att förbättra sitt ekonomiska 
resultat. 
d) Synpunkter 
i) Synpunkter som lämnats av gemenskapsindustrin 
93) Gemenskapsindustrin har betonat hur viktig en bärkraftig bomullsvävnadsindustri i 
gemenskapen är för bomullstextilindustrin i gemenskapen. En sådan skulle göra det 
möjligt att upprätthålla konkurrensen och sysselsättningsnivån samt att förhindra 
importberoendet. Hela industrin hävdade att dess fortsatta existens är till gagn för 
spinneriindustrin i tidigare led i förädlingskedjan genom att säkerställa en betydande 
efterfrågan på gam. Den hävdade att även sektorer i senare led i förädlingskedjan 
skulle gynnas tack vare ett diversifierat utbud. 
94) Även användare och importörer lämnade många synpunkter på åtgärdemas inverkan 
på gemenskapsindustrin. Sammanfattningsvis hävdades att åtgärderna inte skulle 
leda till en väsentligt förbättrad situation för dem. 
-41 
ii) Konkurrens från andra importörer 
95) Det hävdades att om antidumpningsåtgärdema leder till minskad efterfrågan vad 
gäller importen av de dumpade produkterna skulle detta i sin tur leda till en ökad 
efterfrågan på importerad grå bomullsvävnader från andra tredje länder. 
96) Vad gäller import av grå bomullsvävnader från andra tredje länder befanns det att 
det inte kan uteslutas att införandet av åtgärder kan leda till att denna kan komma att 
öka inom ramen för befintliga handelsordningar. Import som inte kommer att 
omfattas av antidumpningsåtgärder svarar för ungefar 30 % av leveranserna till 
marknaden. Exportörer i dessa länder kommer troligen att försöka öka sin 
marknadsandel på bekostnad av konkurrenter från de länder som berörs av detta 
förfarande. 
En del användare påpekade att andra tredje länder för närvarande inte kan leverera 
vävnader av samma kvalitet som de som tillverkas av gemenskapsindustrin och de 
exporterande tillverkarna i de berörda länderna. Även om inga bevis framlades till 
stöd för detta förefaller det som om importen från andra tredje länder inte kommer 
att hindra gemenskapsindustrin från att dra fördel av antidumpningsåtgärdema. 
Hi) Gemenskapsindustrins tillverkningskapacitet och utbudsunderskott 
97) Det hävdades att antidumpningsåtgärdema skulle leda till ett utbudsunderskott 
eftersom gemenskapsindustrin inte har tillräcklig kapacitet för att täcka efterfrågan i 
gemenskapen på den berörda produkten. 
42 
98) Kommissionen fastställde att gemenskapsindustrin hade ett högt 
kapacitetsutnyttjande under perioden ifråga. Emellertid är det att märka att 
gemenskapsindustrin under denna period minskade sin maximala kapacitet i termer 
av maskintimmar per år. Detta berodde bland annat på ett minskat antal 
arbetstimmar vilket innebär att gemenskapens väverier vid en efterfrågeökning kan 
öka sin kapacitet genom att Öka antalet arbetstimmar. 
Det bör nämnas att eftersom samma utrustning och arbetskraft används vid 
tillverkningen av gråa bomullsvävnader som vid tillverkningen av andra vävnader 
kan gemenskapstillverkarna om införandet av åtgärder leder till en efterfrågeökning 
ställa om sin tillverkningskapacitet för att tillverka den berörda produkten. 
iv) Substitution av importen med blekta, färgade och tryckta vävnader 
99) Vissa användare hävdade att antidumpningsåtgärdema inte kommer att ha någon 
verkan eftersom importörerna kommer att importera blekta och slutbehandlade 
vävnader istället. Emellertid har inga bevis framlagts till stöd för detta påstående. 
Det är värt att erinra om att även blekta vävnader omfattas av internationella 
handelsordningar. 
Vad gäller blekta vävnader har kommissionen endast tillgång till uppgifter från 
Eurostat enligt vilka importen av blekta vävnader 1995 var försumbar (10 610 ton) i 
43 
förhållande till hela gemenskapsmarknaden för gråa bomullsvävnader som uppgick 
till ungefår 464 000 ton. Enligt Eurostats uppgifter uppgick dessutom det 
genomsnittliga värdet per ton till 6,72 ecu 1995 vilket är nästan dubbelt så mycket 
som det genomsnittliga importvärdet för oblekta vävnader enligt Eurostats 
uppgifter. I alla händelser förefaller slutbehandlarna föredra att själva kontrollera 
blekningsprocessen på grund av kvalitetsskäl. 
Omställningen till tillverkning av slutbehandlade vävnader tas upp i punkt 130 och 
följande. 
e) Verkan av att åtgärder inte införs 
100) Om inte slutgiltiga åtgärder införs skulle detta såsom anges i punkt 127 i den 
preliminära förordningen leda till en fortsatt negativ utveckling för 
gemenskapsindustrin och till en eventuell nedläggning av denna. De 6 200 personer 
som är sysselsatta inom gemenskapsindustrin är de som skulle beröras mest direkt 
av detta. I samband med detta erinras om den sysselsättningsminskning bland de 
klagande som ingick i stickprovet som anges i punkt 115 i den preliminära 
förordningen. 
i) Slutsatser 
101) Den förväntade efterfrågeökningen för gemenskapsindustrin skulle göra det möjligt 
för den att välja en strategi för att återhämta sig från den nuvarande situationen som 
präglas av ekonomiska förluster. 
102) Även om gemenskapsindustrins priser inte kommer att öka lika mycket som tullen 
/ 
kan gemenskapsindustrin förväntas öka sin försäljningsvolym och återta 
marknadsandelar för basbindningar. Denna volymökning skulle medföra lägre 
styckepriser och ökad lönsamhet. 
-44 
103) Sammanfattningsvis visar analysen av gemenskapsindustrin att den är strukturellt 
bärkraftig och att åtgärder skulle göra det möjligt för industrin att återhämta sig från 
den skada den vållats (se punkt 130 i den preliminära förordningen). Följaktligen 
ligger det i gemenskapens intresse att införa åtgärder. 
16. Leverantörsindustrin 
a) Situationen för spinneriindustrin i gemenskapen 
104) Gemenskapens spinnerier sysselsatte ungefår 72 000 personer 1994 (uppgiften avser 
gemenskapen bestående av tolv medlemsstater). Den sammanlagda 
gamtillverkningen i gemenskapen, inbegripet alla slags fibrer, uppgår till 1,2 
miljoner ton. Uppskattningsvis utgörs 25 % av denna tillverkning används för 
tillverkning av den likadana produkten, vilket skulle innebära att spinning av gam 
avsett för tillverkning av den berörda produkten sysselsätter 18 000 personer. 
105) Under perioden 1992 - 1996 ökade försäljningsvolymen för bomullsgam med 8 % 
för de undersökta företagen. Tillverkningskapaciteten ökade med 8 % och 
kapacitetsutnyttjandet, som visserligen minskade något, låg fortfarande på ungefår 
81 % 1996. De uppgifter som lämnats var inte tillräckliga för att det skulle vara 
möjligt att urskilja en trend vad gäller tillverkningskostnaderna, även om det fanns 
tecken på en ökning av de rörliga kostnaderna 1995. Detta berodde troligen på 
prisökningarna för rå bomull som anges i skadeanalysen i punkt 124 i den 
preliminära förordningen och som av vissa parter uppgavs vara den faktor som mest 
bidrog till instabiliteten. Rå bomull svarar för ungefar 50 % av spinneriemas 
sammanlagda kostnader. Detta kan även förklara deras dåliga lönsamhet 
(genomsnittlig vinstmarginal var - 0,31 % 1995 och - 0,93 % 1996). 
Sysselsättningen minskade med ungefär 9 %. 
-45 
b) Verkan av att infora respektive inte infora åtgärder 
106) Om all tillverkning vid bomuUsväveriema i gemenskapen beaktas, inbegripet 
integrerade tillverkare, utgörs mer än 25 % av spinneriemas tillverkning av gam 
som används vid tillverkningen av den likadana produkten. Detta innebär att även 
om spinnerierna kan finna andra avsättningsmöjligheter för sin tillverkning 
(biandvävnader, stickade produkter osv.) skulle en kraftigt minskad tillverkning av 
den berörda produkten i gemenskapen påverka dem väsentligt. 
107) Om antidumpningsåtgärder införs kommer den förbättrade situationen för 
gemenskapsväveriema att gagna spinnerierna genom att dessa bibehåller en viktig 
försäljningskanal, ökar sin försäljningsvolym och kan förhandla sig till bättre priser. 
Om åtgärder inte införs riskerar spinnerierna å andra sidan att efterfrågan både från 
de klagande och de integrerade väverier som behandlas nedan minskar väsentligt. 
17. Användare, importörer och tillverkare av färdiga produkter 
108) De sektorer i senare led i förädlingskedjan som behandlas nedan utgörs av 
integrerade tillverkare, bearbetningsföretag/importörer, slutbehandlare och 
tillverkare av fårdiga produkter. Även om dessa parter återfinns i olika delar av de 
senare leden i tillverkningskedjan ansågs det lämpligt att undersöka dem samtidigt 
med hänsyn till industrins integrationsgrad. 
46 
a) Integrerade tillverkare 
i) Beskrivning 
109) I detta sammanhang avses med integrerade tillverkare sådana tillverkare som väver 
och slutbehandlar eller tillverkar fårdiga produkter. De använder all eller nästan all 
sin vävnadstillverkning för internt bruk i senare led i förädlingskedjan eller för 
försäljning till närstående företag. De säljer sällan till icke närstående kunder. Även 
om integrerade tillverkare inte ingår i den klagande gemenskapsindustrin eftersom 
de inte konkurrerar direkt med den dumpade importen kan de anses vara berörda av 
detta förfarande eftersom även de kan vållas skada genom konkurrens från 
slutbehandlade vävnader eller fårdiga varor som tillverkats av gråa vävnader som 
ursprungligen sålts till dumpat pris. 
110) Den sammanlagda gemenskapstillverkningen av vävnader som huvudsakligen består 
av bomull uppgick till 464 000 ton 1995, varav tillverkningen av den berörda 
produkten utgjorde 325 000 ton enligt industrins uppskattningar. De integrerade 
tillverkarna svarade för ungefår 72 % av denna volym. 
ii) Verkan av att införa åtgärder 
111) Eftersom de integrerade tillverkarna indirekt berörs av den dumpade importen kan 
de förväntas indirekt dra fördel av antidumpningsåtgärdema. Konkurrenskraften för 
deras slutbehandlade vävnader och fårdiga varor förväntas öka i förhållande till 
varor tillverkade av den dumpade importen. Då priserna på den dumpade importen 
ökar blir det dessutom mer attraktivt för dem att använda egentillverkad gråa 
vävnader vilket inverkar positivt på sysselsättning i deras väverier. 
-47 
112) En del integrerade vävare i senare led i förädlingskedjan som huvudsakligen är 
inriktade på slutbehandling eller tillverkning av fårdiga varor och som till största del 
använder importerad gråa vävnader i sin tillverkning motsätter sig emellertid 
införandet av åtgärder. Åtgärdernas inverkan på denna del av industrin beror 
emellertid på hur beroende varje företag är av import från de berörda länderna, och 
följaktligen kan inga entydiga slutsatser dras med avseende på inverkan på denna 
sektor. 
Med hänsyn till att en stor del av gemenskapsväveriemas tillverkning används för 
internt bruk (72 %) och mot bakgrund av den stora andel denna tillverkning har av 
den sammanlagda slutbehandlingen i gemenskapen (48 % såsom anges nedan) kan 
slutsatsen dras att antidumpningsåtgärdema skulle inverka positivt på de integrerade 
vävarna. 
Hi) Verkan av att inte införa åtgärder 
113) Om åtgärder inte införs kommer de integrerade tillverkarna fortsatt att ha en 
kostnadsnackdel jämfört med alla gemenskapskonkurrenter som använder sig av 
dumpad import. Följaktligen kan deras interna väveri verksamhet upphöra att vara 
bärkraftig och de kan tvingas att lägga ned denna. 
I detta avseende är det att märka att den sammanlagda gemenskapstillverkningen av 
vävnader som huvudsakligen består av bomulle, för internt bruk och för den öppna 
marknaden, minskade från ungefår 515 600 ton 1992 till 464 000 ton 1995, och 
under samma period lades 88 väverier ned i Frankrike, Förenade kungariket, Italien, 
Spanien, Tyskland och Österrike, vilket innebar en förlust av 8 625 arbetstillfällen. 
Den allmänna nedgången i utvecklingen för sektorn skulle därför fortsätta om 
åtgärder inte infördes, vilket skulle leda till ytterligare förluster av arbetstillfällen. 
48 
b) Bearbetningsföretag och slutbehandlare 
i) Inledning 
114) Efter införandet av provisoriska åtgärder mottogs många synpunkter från användare 
och importörer som upprepade påståendena i punkt 128 i den preliminära 
förordningen. Åtgärderna påstods inverka allvarligt på konkurrenskraften för 
gemenskapens slutbehandlare i förhållande till exportörer från tredje land, med 
väsentligt lägre omsättning och minskad sysselsättning som följd på grund av att 
import av gråa vävnader som sedan slutbehandlas i EU substitueras med import av 
slutbehandlade vävnader. Det hävdades att detta till och med skulle kunna leda till 
att slutbehandlingsindustrin i gemenskapen läggs ned helt och hållet. 
ii) Strukturen och storleken hos industrin i senare led iförädlings-
kedjan 
115) Undersökningen avseende användare grundar sig på uppgifter som lämnats av 
slutbehandlare, både oberoende och integrerade sådana, importörer och 
bearbetningsföretag samt även på allmänna uppgifter avseende denna sektor. 
116) Vid analysen av antidumpningsåtgärdernas inverkan på industrin i senare led i 
förädlingskedjan måste dess särskilda struktur beaktas. De gråa vävnaderna köps 
vanligen inte direkt av de som bearbetar den utan av en mellanhand 
(bearbetningsföretaget) som kan köpa vävnaderna från gemenskapens väverier eller 
från importörer. Bearbetningsföretaget lämnar sedan vävnaderna till en 
slutbehandlare som vanligen inte övertar äganderätten utan arbetar på uppdrag. 
49-
117) Slutbehandlingsindustrin är kapitalintensiv och mycket konkurrensutsatt vad gäller 
priser. Jämfört med oblekta vävnader finns emellertid större möjligheter till 
differentiering för slutbehandlad väv, förädlingsvärdet är högre och ett större 
kunnande krävs. Även om det finns en del enkla mönster och färger som är relativt 
standardiserade är produkten modebetonad och utformningen brukar variera år från 
år. Detta ökar betydelsen av faktorer som snabb leverans och möjlighet för kunden 
att diskutera och ändra den slutliga produkten. Enligt de upplysningar som lämnats 
är dessa faktorer jämte priset de faktorer som huvudsakligen avgör valet av 
slutbehandlare. Dessa faktorer förklarar varför de vävnader som slutbehandlas i 
gemenskapen till skillnad från gråa vävnader kan förväntas ha en konkurrensfördel 
jämfört med importerade slutbehandlade vävnader. 
118) Uppskattningarna avseende slutbehandlingsindustrins tillverkning gjordes på 
grundval av den siffra som anges i punkt 110 på 464 000 ton för tillverkningen av 
vävnader som huvudsakligen består av bomull i EU. Om man lägger till den 
sammanlagda importen av gråa vävnader (221 000 ton) och blekt väv (10 000 ton) 
och drar ifrån exporten av gråa vävnader (12 700 ton) trycks och fårgas sammanlagt 
682 000 ton vävnader som huvudsakligen består av bomull i EU. Vävnader som 
innehåller minst 85 viktprocent bomull svarar för 78 % av denna volym. 
119) Importen av slutbehandlade vävnader uppgick till 37 700 ton 1995 och ökade under 
undersökningsperioden (+17 % för EU bestående av tolv medlemsstater under 
perioden 1992 - 1995), vilket motsvarar en marknadsandel på 5 % av hela 
marknaden för slutbehandlade varor. 
50-
120) Uppskattningsvis var sammanlagt 150 000 personer sysselsatta inom 
slutbehandlingssektorn 1995. Sysselsättningen minskar inom denna sektor i enlighet 
med den allmänna utvecklingen i textilindustrin (- 9 % under perioden 1992 -
1994). Med hänsyn till att den berörda produkten endast utgör en del av den 
sammanlagda slutbehandlingen i gemenskapen och mot bakgrund av storleken på 
den integrerade slutbehandlingen uppskattas antalet arbetstillfällen inom oberoende 
slutbehandling av den berörda produkten till ungefår 23 000. 
121) Det är inte möjligt att göra en uppskattning av antalet sysselsatta hos importörer och 
bearbetningsföretag. Med hänsyn till att dessa foretag är handelsföretag och 
tillhandahåller tjänster och att de inte är kapitalintensiva förefaller 
sysselsättningsnivån i dessa företag at vara relativt låg. 
Hi) Antidumpningsåtgärdernas inverkan på priset på slutbehandlade 
vävnader 
122) Antidumpningsåtgärdema förväntas öka försäljningspriset på slutbehandlade 
vävnader på grund av ökat pris på råvaran. 
123)1 punkt 92 anges att gemenskapsindustrins prisökningar troligen inte skulle 
motsvara tullsatsen. En del importörer och användare hävdade att även priset på gråa 
vävnader som inte omfattas av antidumpningsåtgärder skulle öka med ett belopp 
nästan motsvarande tullsatsen till följd av införandet av antidumpningsåtgärder. 
Detta förefaller dock vara ogrundat eftersom den starka konkurrensen på marknaden 
för gråa vävnader gör att det inte är särskilt troligt att tillverkare som inte omfattas 
av åtgärderna (vilka utgör 60 % av marknaden 1995) fritt skulle kunna öka sina 
priser. Följaktligen dras slutsatsen att den genomsnittliga prisökningen för gråa 
vävnader kommer att bli väsentligt lägre än den genomsnittliga tullsatsen. 
-51 
124) För att kunna uppskatta åtgärdemas inverkan på priset på de slutbehandlade varorna 
beräknade kommissionen de gråa vävnademas genomsnittliga andel av 
tillverkningskostnaden och av priset på den slutbehandlade produkten. Analysen av 
svaren på frågeformuläret visade på en stor spridning av denna andel beroende på de 
använda gråa vävnademas vikt och kvalitet och slutbehandlingens kvalitet. Den 
genomsnittliga andelen beräknades till 45 % med avseende på alla slutbehandlade 
vävnader för de företag som svarade. Med hänsyn till skillnaden mellan företagen 
(från 22 till 67 %) och de skiftande produkter som berörs beslutades att 
kommissionens slutsatser skulle grunda sig på en genomsnitt av 45 % och en siffra 
från tyska slutbehandlarnas branschorganisation som uppskattar de gråa 
vävnademas genomsnittliga andel av den sammanlagda kostnaden till 36 %. En 
vinstmarginal på 6 % lades till vilken uppskattats på grundval av den vinstmarginal 
som uppgivits av bearbetningsföretagen. 
125) Analysen av de uppgifter som lämnats visade för 1995 på en genomsnittlig 
vinstmarginal på ungefår 15 % för slutbehandlare som arbetade på uppdrag och på 
ungefår 6 % för bearbetningsföretag. Bägge vinstmarginalerna anses tillfredställande 
med hänsyn till sektoremas beskaffenhet (en kapitalintensiv industri vad gäller 
slutbehandlare och en industri för handel och tillhandahållande av tjänster vad gäller 
bearbetningsföretag) och möjligheterna att om så behövs delvis kunna absorbera 
kostnadsökningen till följd av införandet av slutgiltiga antidumpningsåtgärder. 
Följaktligen bekräftas inte påståendet att både bearbetningsföretag och 
slutbehandlare har låga vinstmarginaler och inte kan absorbera kostnader till följd av 
tullar. 
-52 
126) Olika scenarier som tar hänsyn till olika alternativ vad gäller marknadens reaktioner 
förutsågs. Ett "maximiscenario" beaktades som förutsätter att alla leverantörer ökar 
sina priser med motsvarande hela tullen på i genomsnitt 15,7 % och att 
bearbetningsföretag och slutbehandlare inte absorberar något. Den genomsnittliga 
prisökningen i detta fall uppskattas till 7,1 % vid en andel på 45 % och till 5,6 % vid 
en andel på 36 %. 
127) Även ett "minimiscenario" förutsågs. Detta grundar sig på antagandet att de 
leverantörer som inte omfattas av antidumpningstullarna inte ökar sina priser vilket 
medför att leverantöremas genomsnittliga prisökning sjunker till 6,3 %. Dessutom 
görs antagandet att både bearbetningsföretag och slutbehandlare absorberar en del 
av tullen vilket medför en minskning av deras vinstmarginal med 1 % vardera. Den 
beräknade prisökningen för slutbehandlade vävnader varierar mellan 0,7 och 1,3 % 
beroende på vilken andel som tillämpas. 
128) De bägge beräkningarna ovan anses utgöra ytterlighetsfallen av en rad möjligheter. 
Kommissionen anser att ett medelscenario är mest troligt vilket innebär att de 
leverantörer av gråa vävnader som inte omfattas av antidumpningstullarna företar en 
måttlig ökning av sina priser och att tullarna absorberas med 1 % såsom anges ovan. 
Gemenskapstillverkarnas genomsnittliga prisökning uppskattades till 2 % på 
grundval av den minimiprisökning som krävs för att uppväga de förluster som avses 
i punkt 114 i den preliminära förordningen. 
För andra exportörer från tredje land som inte antogs vara marknadsledande 
använde kommissionen en prisökning på 10,2 %, ett vägt genomsnitt av den 
genomsnittliga antidumpningstullen på 15,7 %, och den uppskattade prisökningen 
på 2 % för gemenskapstillverkare. 
-53 
Den därav följande prisökningen för slutbehandlad väv uppskattas uppgå till mellan 
2 och 3 % beroende på vilken andel av kostnaderna som tillämpas. 
iv) Effekter för bearbetningsföretag 
129) Det är bearbetningsföretagen som direkt bär kostnadsökningen och som måste 
besluta om de skall vidarebefordra denna till sina kunder eller absorbera den, helt 
eller delvis. Det hävdades att bearbetningsföretagen med hänsyn till de låga 
vinstmarginalerna och priskonkurrensen i sektorn kommer att trängas in i ett läge 
där de varken kan absorbera kostnadsökningen eller vidarebefordra den till sina 
kunder. 
Vad gäller möjligheterna att absorbera anges kommissionens synpunkter i punkt 
125. Bearbetningsfbretagens tidigare beteende tyder på en betydande förmåga att 
vidarebefordra kostnadsökningar till sina kunder. För att möta en allmän 
kostnadsökning lör råvaror och en minskad efterfrågan (kostnaderna för rå bomull 
ökade med ungelär 15 % samtidigt som gemenskapsväverierna ökade sina priser 
med 8,6 %) kunde bearbetningsföretagen öka sina priser med 6,66 % under perioden 
1994 - 1995. Med hänsyn till förädlingsvärdet i detta skede var ökningen tillräcklig 
för att uppväga kostnadsökningen och upprätthålla lönsamheten i sektorn trots 
efterfrågeminskningen. 
Ett alternativ för bearbetningsföretag kan även vara att istället inrikta sig på 
verksamhet som inte påverkas av åtgärderna såsom gemenskapstillverkning, import 
från andra tredje länder eller tillverkning av biandvävnad. De kan även 
direktimportera slutbehandlade vävnader även om det av analysen nedan framgår att 
detta inte är troligt. Följaktligen kan slutsatsen dras att antidumpningsåtgärder kan 
komma att medföra att bearbetningsföretagen måste göra vissa anpassningar men att 
det inte kan förväntas att de kommer att beröras på ett oskäligt sätt. 
-54 
v) Effekter för slutbehandlare 
130) De slutbehandlare som inte direkt kommer att beröras ekonomiskt av åtgärderna 
eftersom de inte köper den berörda produkten kan ändå tvingas dra ner sin 
verksamhet om en betydande förändring av efterfrågan sker till förmån för import av 
slutbehandlad väv (s.k. substitution). 
131) På grundval av de uppgifter som lämnats gjorde kommissionen en uppskattning av 
reaktionen vad gäller efterfrågan på marknaden på en prisökning på vävnader som 
slutbehandlats i gemenskapen, i syfte att kunna uppskatta möjliga 
substitutionseffekter. 
Under perioden 1992 - 1996 ökade volymen vävnader som slutbehandlats av 
slutbehandlare i gemenskapen enligt index från 100 för 1992 till 108 för 1994 och 
minskade därefter till 99 för 1995 och till 97 för 1996. Priset på slutbehandlade 
vävnader som såldes av bearbetningsföretag under samma period ökade från 100 för 
1992 till 115 för 1995 och minskade sedan till 99 för 1996. 
Dessa siffror visar att det inte föreligger något klart samband mellan de priser som 
betalas och slutbehandlarnas verksamhet. Marknaden reagerade kraftigt på 
prisökningen 1995, men prisfallet 1996 motsvarades inte av en volymökning. På 
samma sätt förhindrade inte den måttliga prisökningen 1994 en volymökning på mer 
än 6 %. 
55 
132) Vad gäller import av slutbehandlade vävnader från tredje land går det inte att på 
grundval av de fakta som analyserats påvisa att det finns ett klart samband mellan 
gemenskapstillverkningen av den berörda produkten och denna import. Importen 
ökar stadigt vid fallande priser. Å andra sidan utgör de importerade volymerna 5 % 
av den volym som slutbehandlas i gemenskapen, Dessa siffror stödjer inte 
påståendena om att substitution troligen föreligger. Kommissionen har inte erhållit 
några bevis för att det finns betydande outnyttjad slutbehandlingskapacitet i något 
tredje land och det finns inte heller några tecken på att denna kapital- och 
kunskapsintensiva industri skulle kunna byggas ut inom den närmaste framtiden. 
Importen av slutbehandlade vävnader omfattas dessutom även den av kvoter och 
licensordningar vilket innebär att dess tillväxtmöjligheter för närvarande av 
nödvändighet är begränsad. 
Mot denna bakgrund och i strid med påståendena om betydande 
substitutionseffekter drogs slutsatsen att en prisökning för slutbehandlade vävnader 
på uppskattningsvis mellan 2 och 3 % inte kunde förväntas leda till att efterfrågan i 
någon betydande utsträckning skulle svänga från slutbehandling i gemenskapen till 
import från tredje land. 
133) Det hävdades att i en så kapitalintensiv industri som slutbehandlingsindustrin även 
en måttlig minskning av tillverkningsvolymen kan leda till att styckekostnaderna 
ökar i en sådan utsträckning att tillverkningen blir olönsam. De slutbehandlare som 
undersöktes hade emellertid höga vinstmarginaler även då tillverkningsvolymen 
minskade. De hade en vinstmarginal på 15 % 1995, trots att tillverkningsvolymen 
minskade med 9,7 %. 
56-
134) Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder 
sannolikt inte kommer att leda till att vävnader som slutbehandlats i gemenskapen 
ersätts med import. Användarnas påståenden om väsentliga skadliga verkningar på 
gemenskapens slutbehandlingsindustri befanns därmed vara kraftigt överdrivna. 
vi) Sysselsättningseffekter 
135) Mot denna bakgrund förväntas antidumpningsåtgärdema inte få en otillbörlig 
inverkan på bearbetningsföretagens och slutbehandlarnas verksamhet eller 
sysselsättningsnivå. Hur kraftiga effekterna blir beror emellertid även på vilken 
strategi som väljs av bearbetningsföretagen, vilket innebär att om de väljer att i 
väsentlig utsträckning övergå till att handla med slutbehandlade vävnader skulle 
detta ha en större inverkan på slutbehandlarna. Men såsom förklaras i punkt 132 -
134 förefaller det inte troligt att bearbetningsföretagen skulle övergå till att 
importera slutbehandlade vävnader. 
136) Emellertid kan de delar av industrin som i högre grad använder sig av dumpad 
import förväntas tvingas dra ner sin verksamhet i en utsträckning som är svår att 
förutsäga. Förlusterna är beroende av vilka möjligheter dessa delar av industrin har 
att absorbera tullen och deras förmåga att använda andra försörjningskällor istället. 
Å andra sidan förefaller det som om alla förluster för dessa slutbehandlare skulle 
kunna uppvägas av förbättringar för integrerade slutbehandlare eller sådana som 
huvudsakligen använder sig av gråa vävnader från gemenskapen, eftersom bägge 
dessa skulle bli mer konkurrenskraftiga till följd av införandet av slutgiltiga 
åtgärder. 
-57 
vä) Effekter av att inte införa åtgärder 
137)1 det fall antidumpningsåtgärder inte införs skulle vissa användarna fortsatt kunna 
använda import till dumpade priser, vilket skulle ge dem en konkurrensfördel 
gentemot dem som använder gemenskapstillverkning eller är integrerade med 
väverier. Om gemenskapens vävnadsindustri allvarligt skulle skadas skulle detta 
emellertid skada hela marknaden för slutbehandling eftersom 
gemenskapstillverkningen av gråa vävnader fortfarande uppfyller behoven hos två 
tredjedelar av all slutbehandling i gemenskapen. 
c) Tillverkare av färdiga produkter 
i) Industrins beskaffenhet 
13 8) Tillverkare av fårdiga produkter är den del av bomullsindustrin som har flest antal 
sysselsatta. På grundval av hela sektoms storlek och mängden bomullsråvara 
uppskattades att tillverkningen av fårdiga bomullsvaror sysselsätter 390 000 
personer. 
139) Tillverkningen av fårdiga produkter är det led som i genomsnitt har det högsta 
förädlingsvärdet, även om det varierar kraftigt från produkt till produkt. 
Förädlingsvärdet för de slutbehandlade vävnaderna vad gäller sänglinne kan vara 
mycket lågt (endast 25 % av den sammanlagda kostnaden, inbegripet skärning, 
fällning och förpackning) men mycket högt för ett klädesplagg såsom en skjorta där 
det kan uppgå till 70 %. Detta innebär att skillnaden är mycket stor mellan å ena 
sidan basprodukter som har ett lågt förädlingsvärde, är mycket priskänsliga och för 
vilka tillverkningen till stor del flyttas till låglöneländer och å andra sidan 
modevaror som har ett högt förädlingsvärde. 
-58-
ii) Antidumpningsåtgärdernas effekter 
140) En del användare har hävdat att de negativa följderna av att införa 
antidumpningsåtgärder även skulle utsträcka sig till tillverkarna av fårdiga produkter 
på grund av ökade kostnader vilket leder till försämrad konkurrenskraft i 
förhållande till importen av kläder och hemtextilier från tredje land. 
141) På grundval av de uppgifter som lämnats fastställdes för slutbehandlade vävnader en 
variabel genomsnittlig kostnadsandel av försäljningspriset på upp till 50 %. Vid den 
uppskattade genomsnittliga ökningen på 2 till 3 % för slutbehandlade vävnader som 
anges i punkt 128 skulle priset på dem i värsta fall öka med mindre än 2 %, även 
utan hänsyn till absorptionsmöjligheten. 
142) Mot bakgrund av detta och på grundval av tillgängliga uppgifter drog kommissionen 
slutsatsen att antidumpningsåtgärdema inte kommer att inverka negativt på den 
ekonomiska situationen för gemenskapstillverkarna av fårdiga produkter. 
18. Slutsats 
143) Uppgifter som lämnats av olika parter och andra tillgängliga uppgifter gjorde det 
möjligt för kommissionen att göra en helhetsbedömning av alla berörda parters 
intressen enligt artikel 21.1 i grundförordningen och den sammanlagda verkan av att 
införa eller at inte införa antidumpningsåtgärder. 
Vid denna undersökning tog kommissionen särskild hänsyn till behovet av att 
undanröja den snedvridning av handeln som följer av skadevållande dumpning och 
till behovet av att återställa en effektiv konkurrens. 
-59 
144) Vad gäller gemenskapsindustrin kan antidumpningsåtgärdema förväntas leda till att 
denna ges möjlighet att återställa lönsamheten och att fortsätta sin verksamhet inom 
sektorn för gråa vävnader vilket medför positiva effekter för sysselsättningen och 
konkurrensvillkoren på gemenskapsmarknaden. 
145) Undersökningsresultatet gav inte fullt stöd för gemenskapsspinneriernas påstående 
att de är mycket beroende av gemenskapsväverierna. Emellertid kunde det påvisas 
att alla förbättringar för gemenskapsväverierna kunde förväntas ha en positiv 
inverkan på spinnerierna. 
146) Det bör tilläggas att åtgärdemas positiva inverkan inte endast skulle begränsas till 
gemenskapsindustrin utan även skulle utsträcka sig till gemenskapens hela 
vävnadsindustri och den integrerade industri i senare led i förädlingskedjan som 
sammanhänger med den. 
147) Påståendena om skadliga verkningar för industrier i senare led led i förädlingskedjan 
kunde inte styrkas eller befanns vara överdrivna, särskilt vad gäller de påstådda 
substitutionseffekterna, även om en del negativa verkningar för en del av 
slutbehandlingsindustrin inte kan uteslutas. 
148) Med beaktande av situationen för alla berörda sektorer och på grundval av de 
uppgifter som lämnats kan man inte entydigt dra slutsatsen att införande 
avantidumpningsåtgärder skulle strida mot gemenskapens samlade intresse. 
149) Mot bakgrund av detta bekräftas den slutsats avseende gemenskapens intresse som 
anges i punkt 130 i den preliminära förordningen. 
60 
J. SLUTGILTIG TULL 
150) På grundval av de slutsatser om dumpning, skada, orsakssamband och 
gemenskapens intresse som anges ovan övervägde kommissionen utformningen av 
och nivån på de antidumpningsåtgärder som skall införas. 
151) Med hänsyn till det stora antalet bindningar från de berörda länderna anser 
kommissionen att en antidumpningsvärdetull är den lämpligaste åtgärden. 
152) Vid fastställandet av nivån på den slutgiltiga tullen har hänsyn tagits till de 
dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att 
undanröja den skada som vållats gemenskapsindustrin. 
153) Såsom anges i punkt 133 i den preliminära förordningen består skadan 
huvudsakligen av pristryck, förlust av marknadsandelar och i synnerhet bristande 
lönsamhet eller förluster, vilket innebär att det för att skadan skall undanröjas krävs 
att industrin får en situation där priserna kan ökas till lönsamma nivåer. För att 
åstadkomma detta bör priserna för den berörda importen med ursprung i de länder 
som omfattas av denna undersökning ökas i motsvarande utsträckning. 
154) Kommissionen ansåg att vid beräkningen av den nödvändiga prisökningen de 
faktiska priserna för denna import bör jämföras med ett försäljningspris som på ett 
mer korrekt sätt återspeglar gemenskapstillverkarnas tillverkningskostnader med 
tillägg för en skälig vinst. 
61 
155) Ett antal exportörer ifrågasatte den vinstmarginal på 8 % av omsättningen som anges 
i punkt 133 i den preliminära förordningen med hänvisning till att den var för hög i 
förhållande till de nivåer som förekommit de senaste åren. Den högsta 
vinstmarginalen nyligen bland de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet 
uppgick till ungefar 2 %. Kommissionen kan emellertid inte godta detta eftersom 2 
% är otillräckligt för att säkerställa den ekonomiska bärkraften i en kapitalintensiv 
industri. Under förfarandets gång konstaterades vinstmarginaler på 5 % och däröver 
inom de sektorer av bomullstextilindustrin som inte är kapitalintensiva. Mot 
bakgrund av detta anser kommissionen att 8 % är en rimlig vinstmarginal för 
bomullsväverisektorn. 
156) Det vägda genomsnittliga försäljningspriser som under undersökningsperioden togs 
ut av gemenskapsindustrin för var och en av de sex kategorier som beskrivs i punkt 
63 höjdes i syfte att uppnå den sammanlagda minimivinstnivå som är nödvändig. De 
därav följande priserna jämfördes därefter med de priser för dumpad import som 
använts för att beräkna prisunderskridandet enligt vad som beskrivs ovan. 
157) Skillnaden mellan dessa bägge priser, uttryckt som ett vägt genomsnitt och i procent 
av priset fritt gemenskapens gräns, var följande: 
- Egypten 49 % 
- Indien 34 %-73 % 
-Indonesien 41 %-81 % 
- Kina 45 % 
- Pakistan 46 %-54 % 
- Turkiet 11 %-25 % 
62-
158) I de fall de konstaterade dumpningsmarginalema för en viss exporterande tillverkare 
underskred de motsvarande exportprisökningar som krävdes för att undanröja 
skadan, beräknad enligt ovan, får de slutgiltiga tullar som införs inte överskrida den 
fastställda dumpningsmarginalen. Detta var fallet för alla utom ett av de berörda 
företagen. 
Den föreslagna antidumpningstullen för de företag som samarbetade men som inte 
ingick i undersökningen skall fastställas antingen till den genomsnittliga 
dumpningsmarginalen för stickprovet eller till den genomsnittliga marginal som 
krävs för att undanröja skadan, beroende på vilken som är lägst. 
Antidumpningstullen för företag som inte samarbetade skall antingen motsvara den 
högsta antidumpningsmarginalen eller den högsta marginal som krävs för att 
undanröja skadan, beräknad för tillverkarna/exportörerna i stickprovet, beroende på 
vilken som är lägst. Den högsta dumpningsmarginalen användes för alla länder. 
K. SLUTBESTÄMMELSER 
159) Flera turkiska parter invände mot att Turkiet behandlats som vilket tredje land som 
helst trots det faktum att landet ingår i en tullunion med gemenskapen. 
I artikel 44.2 i beslut 1/95 fattat av Associeringsrådet EG-Turkiet anges att de 
genomförandebestämmelser för antidumpningsåtgärder som anges i artikel 47 i 
tilläggsprotokollet till associeringsavtalet fortfarande är tillämpliga. Förfarandet i 
artikel 47 i tilläggsprotokollet till associeringsavtalet tillämpades verkligen, och 
associeringsrådet och Gemensamma kommittén för tullunionen hölls regelbundet 
underrättade. 
-63-
160) Den 18 januari 1996 underrättades associeringsrådet EG-Turkiet formellt om att 
kommissionen hade mottagit ett klagomål i vilket det hävdades att import av oblekta 
bomullsvävnader från bl.a. Turkiet dumpades och att den motsvarande 
gemenskapsindustrin därigenom vållades skada. 
Den 23 februari 1996 underrättades associeringsrådet EG-Turkiet om inledandet av 
ett förfarande, och en kopia av den klagandes icke-konfidentiella version 
överlämnades till associeringsrådet. Associeringsrådet underrättades också om 
beslutet att tillämpa stickprovsteknik. 
I enlighet med artikel 47.1 i tilläggsprotokollet till associeringsavtalet lämnades den 
8 augusti 1996 en formell ansökan till associeringsrådet, efter det att 
undersökningen visat att de turkiska tillverkarna/exportörerna bedrev dumpning. De 
senare inbjöds även att om de så önskade göra åtaganden i enlighet med artikel 8 i 
grundförordningen. 
Den 20 november 1996, efter utgången av den tremånadersperiod som avses i artikel 
47.2 a i ovannämnda avtal, underrättade kommissionen associeringsrådet om sitt 
beslut att införa preliminära antidumpningsåtgärder. 
Dessutom hade Gemensamma kommittén för tullunionen den 19 november 1996 
underrättats om kommissionens avsikt att införa antidumpningsåtgärder. 
Den 21 november 1996 sändes en kopia av den preliminära förordningen till 
associeringsrådet. 
64-
161) Slutligen underrättades associeringsrådet, och samtliga slutgiltiga omständigheter 
och avgöranden utlämnades i enlighet med artikel 47.2 i tilläggsprotokollet till 
associeringsavtalet mellan EG och Turkiet. Gemensamma kommittén för 
tullunionen underrättades om avsikten att införa slutgiltiga antidumpningsåtgärder. 
162) En turkisk part försökte få förstainstansrätten att upphäva inledandet av förfarandet3. 
I sitt beslut av den 16 december 1996 avslog förstainstansrätten begäran och 
bekräftade att inledandet av ett förfarande mot Turkiet under de ovan beskrivna 
förhållandena inte stred mot bestämmelserna i associeringsavtalet. 
163)1 sina kommentarer i samband med utlämnandet av de preliminära avgörandena 
angav flera tillverkare/exportörer att de eventuellt skulle komma att göra åtaganden 
innan slutgiltiga antidumpningsåtgärder infördes. Eftersom inga åtaganden gjorts är 
alla tillverkare/exportörer föremål för de antidumpningsåtgärder som föreskrivs i 
denna förordning. 
3 Ärende T-75/96, Söktas mot kommissionen. 
65 
L. UTTAG AV DE PRELIMINÄRA TULLARNA 
164) Med hänsyn till att de konstaterade dumpningsmarginalema för de exporterande 
tillverkarna och länderna är höga och mot bakgrund av att den skada som vållats 
gemenskapsindustrin är allvarlig anses det nödvändigt att de belopp för vilka 
säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar transaktioner avseende 
den berörda produkten slutgiltigt tas ut på en nivå motsvarande de slutgiltiga 
tullarna, 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
1. Härmed införs slutgiltiga antidumpningstullar på import av oblekta (gråa) 
bomullsvävnader enligt KN-nummer 5208 11 90, 5208 12 till 5208 19 och 5209 11 
till 5209 19 med ursprung i Egypten, Indien, Indonesien, Kina, Pakistan och Turkiet. 
2. Med undantag för de exportörer som anges i tabellerna 3 och 4 i bilagan till denna 
förordning skall följande satser gälla för de slutgiltiga antidumpningstullar som skall 
tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter med 
ursprung i följande länder: 
66 
TABELL 1 
Land Tullsats Taric-
tilläggsnummer 
Egypten 13,0% 89ÔÔ 
Indien 175% 89ÖÖ 
Indonesien 14,5% 89ÖÖ 
~Kmä 18^9% 89ÖÖ 
Pakistan 22,9% 89ÖÖ 
Turkiet Ï7\5% 89ÖÖ 
De exportörer som anges i bilagan till denna förordning skall omfattas av följande 
antidumpningstullsatser: 
TABELL 2: 
Land Tullsats Taric-
tilläggsnummer 
Indien Ï53% 8909 
Indonesien 13,5% 89ÎÔ 
Pakistan 14,2% 89Î1 
Turkiet 155% 89Î2 
De företag som anges nedan skall omfattas av följande antidumpningstullsatser: 
67 
TABELL 3: 
Land 
Indien Tillverkare 
Coats Viyella India Ltd 
Vardhman Spinning & General Mills Ltd 
Mafatlal Industries 
Mafatlal Fine Spg. & Mfg. Tullsats 
12,3% 
5,1% 
12,6% 
12,6% Taric-
tilläggsnummer 
8914 
8915 
8916 
8917 
TABELL 4: 
Land 
Indonesien Tillverkare 
P.T. Apac Inti Corpora / P.T. Kanindo 
Prima Perkasa 
P.T. Eratex Djaja Tullsats 
3,5% 
12,8% Taric-
tilläggsnummer 
8918 
8922 
TABELL 5: 
Land 
Pakistan Tillverkare 
Diamond Fabrics Ltd 
Amer Fabrics Ltd 
Lucky Textile Mills 
Nishat Mills Ltd 
Nishat Fabrics Ltd Tullsats 
9,0% 
9,0% 
15,5% 
9,2% 
9,2% Taric-
tilläggsnummer 
8923 
8924 
8927 
8928 
8929 
68-
TABELL 6: 
Land 
Turkiet Tillverkare 
Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi 
Isletmesi A.S. 
Söktas Pamuk ve Tarim Degerlendirme 
Ticaret ve Sanayi A.S. Tullsats 
13,6% 
11,4% Taric-
til läggsnummer 
8930 
8931 
3. Såvida inte annat anges skall gällande tullbestämmelser tillämpas. 
Artikel 2 
1. De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt 
förordning (EG) nr 2208/96 skall slutgiltigt tas ut. 
2. Belopp för vilka säkerhet preliminärt ställts utöver den slutgiltiga 
antidumpningstullsatsen skall frisläppas. 
3. De belopp för vilka säkerhet preliminärt ställts avseende oblekta gasprodukter enligt 
KN-nummer 5208 1110 skall frisläppas. 
69-
Artikel 3 
I de fall en tillverkare lämnar kommissionen tillräckliga bevis för att han inte under 
undersökningsperioden exporterat de varor som beskrivs i artikel 1.1, inte är närstående 
en exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna 
forordning och att han inte exporterat de berörda varorna efter undersökningsperiodens 
slut eller ingått ett oåterkalleligt avtalsmässigt åtagande att exportera väsentliga volymer 
till gemenskapen, kan rådet med enkel majoritet fatta beslut om ett förslag framlagt av 
kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén om att ändra artikel 1.2 genom 
att lägga till denna tillverkare till de parter som anges i bilagan. Denna tillverkare 
omfattas därmed av de tullar som anges i tabell 2 i artikel 1 för tillverkare från Indien, 
Indonesien, Pakistan och Turkiet, eller de tullar som anges i tabell 1 för tillverkare från 
Egypten och Kina. 
Artikel 4 
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den ...1997. 
På rådets vägnar 
70-
Bilaga 
Indien 
A.S.P.G. SubbiahNadar & Sons, Dhalavaipuram 
All India Handloom Fabrics Marketing Co-operative Society Ltd, Madras 
Alpha Mills Pvt Ltd, Karur 
Amex Exports, Karur 
Anglo French Textiles, Pondicherry 
Arcot Textile Mill Ltd, Madurai 
Arun Fabrics, Tirupur 
Arun Textiles, Rajapalayam 
Ashima Fabrics, Bombay 
A.S. Marimuthu, Samusigapuram 
Atlas Export Enterprises, Karur 
Ayyappan Textiles Ltd, Madurai 
B.K.S. Mills, Tirupur 
B.N. Sardar & Sons, Calcutta 
Bharat Vijay Mills, Kalol 
Bhiwani Denim & Apparels Ltd, Faridabad 
Bonanza Overseas Pvt. Ltd, Bombay 
Chhaganlal Kasturchand & Co. Ltd, Bombay 
Emperor Trading Co., Tirupur 
Esskay International, Bombay 
Forbes Gokak Ltd, Bombay 
Garden Weaves Pvt. Ltd, Tirupur 
-71-
GDJD Exports, Madras 
Govindji Trikamdas & Co., Bombay 
I A Intercontinental, Madras 
Ideal Expo Fabrics, Salem 
Inter Globe Services, Bombay 
Indra Exports, Jalandhar 
Kanoria Chemicals & Industries Ltd, Ahmedabad 
Karamal Garment Exports, Madras 
Keshavlal Talakchand, Bombay 
Kishandas Kikani, Bombay 
Kothari Industrial Corporation Ltd, Madras 
Loyal Textile Mills Ltd, Kovilpatti 
M.S. Mathivanan, Komarapalayam 
M.U.A. Arumugaperumal & Sons, Chatrapatti 
Maharashta State Textile Corporation Ltd, Bombay 
Naatchiar Textile Producers/producer/exporters, Chatrapatti 
Navnitlal & Producer/exporter, Bombay 
Niyati Overseas, Madras 
Nowrosjee Wadia & Sons Ltd., Bombay 
K.W. Exports, Bombay 
Parag Trading Corporation, Bombay 
Patodia Syntex Ltd, Bombay 
Piramal Sons Ltd, Bombay 
Pothys Cotton Products PVT.LTD., Srivilliputtur 
Pradeep Investments Pvt. Ltd, Bombay 
Prathishta Weaving & Knitting Producer/exporter Ltd, Coimbatore 
-72 
Preemier Textile, Tirupur 
Preeti Impex, Tiruchengodu 
Premier Enterprises 
Premier Mills Ltd, Coimbatore 
Premier Textile Producers/producer/exporters, Chatrapatti 
R. D. Traders, Bombay 
Rajnarayan Hosiery Exports Pvt Ltd, Coimbatore 
Rama Qualitex Ltd, Bangalore 
Ramkumar Mills Ltd, Bangalore 
Rawsitasa Exports, New Delhi 
Rega Textiles, Komarapalayam 
Ruchi Fabrics Ltd, Indore 
S. Nikhil, Bombay 
Sadhaka Exports 
Sajjan Textiles Mills Ltd, Bombay 
Sajjan Udyog Export Ltd, Bombay 
Senthil Textiles, Tirupur 
Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd, Bombay 
Sheela Apparel Exports Pvt. Ltd, Bombay 
Sheth Exports, Bombay 
Sheth Investments & Trading Producer/exporter Ltd, Bombay 
Singhania Exports, Bombay 
Sitalakshmi Mills Ltd, Madurai 
Sivakkumar Mills, Palladam 
Sree Rangsan Textiles Pvt. Ltd, Komarapalayam 
Sri Adhilakshmi Warping & Sizing Mills, Erode 
-73 
Sri Balaji Fabric, Tirupur 
Sri Dhavamani Textiles, Erode 
Sri Rajasekar Textiles, Chatrapatti 
Sri Rani Lakshmi Gng. Spg. & Wvg. Mills P. Ltd, Madurai 
Sri Saravanaa Exports Producer/exporter, Tamil Nadu 
Srinivasa Textiles, Chatrapatti 
Standard Industries Ltd, Bombay 
Sudha Mills (India) Pvt. Ltd, Bombay 
Supreme Bandages, Chatrapatti 
Tamarai Mills Ltd, Coimbatore 
Texcot Exports Pvt Ltd, Bombay 
The Bombay Dyeing & Manufacturing Co. Ltd, Bombay 
The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd, Bombay 
The Lakshmi Mills Producer/exporter Ltd, Coimbatore 
The Morarjee Gokuldas Spinning & Weaving Producer/exporter Ltd, Bombay 
The Ruby Mills Ltd, Bombay 
The Western India Cottons Ltd., Kerala 
Thiagarajar Mills Ltd, Madurai 
Trident Textile Mills Ltd, Madras 
Vadivel Sizing & Weaving Mills Pvt. Ltd, Tirupur 
Varadhalakshmi Mills Ltd, Madurai 
Virudhunagar Textile Mills Ltd, Madurai 
World-Tex Limited, Chaziabad 
Yam Syndicate Ltd, Calcutta 
-74 
Indonesien 
PT. Tyfountex Indonesia, Solo 
PT. Sandratex, Jakarta 
PT. Batik Keris, Jakarta 
PT. Danliris, Jakarta 
PT. Catur Jantra, Jakarta 
PT. Panca Bintang, Jakarta 
Gabungan Koperasi Batik Indonesia, Jakarta 
PT. Primatexco, Jakarta 
PT. Bina Nusantara Prima, Bandung 
PT. Batam Textile, Jakarta 
PT. Tata Adi Pratama, Bandung 
PT. Pacific Express, Denpasar 
PT. Bintang Agung, Jakarta 
PT. Adetcx, Bandung 
PT. Maha Mujur Textile, Bandung 
PT. Five Star Industries, Bandung 
PT. Bandung Djaja Textile Mills, Bandung 
Pakistan 
Abdur Rahman Corporation Ltd, Karachi 
Adamjee Enterprise 
ACME Mills (Pvt) Ltd, Karachi 
Ajaz Enterprise 
Akhtar Textile Industries 
-75 
AI-A/i/ Hosiery International, Taisalabad 
Al-Karam Textile Mills, Karachi 
Al-Shahid Weaving Industries 
Al-Rehmat Traders (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Anjum Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Arshad Corporation (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Arzoo Textile Mills Ltd, Faisalabad 
Asjad Textile (Pvt) Ltd 
Associated Knitwear (Pvt) Ltd, Karachi 
Aya/ Textile Mills Lid, Lahore 
Aziz Sons 
Be Be Jan Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Bismillah Fabrics (Pvt) Ltd 
Bismillah Textiles (Pvt) Ltd 
Chawala Enterprises 
Chenas Fabrics & Processing 
Colony Sarhad Textile Mills Ltd, Karachi 
Cotton Arts (Pvt) Ltd 
Dawood Textile Printing Indu 
Decent Industries, Faisalabad 
Decent Textiles, Faisalabad 
Elahi Enterprises Limited, Lahore 
Elahi Spinning & Weaving Mills Ltd, Lahore 
En Em Industries Ltd 
Excel Textile Mills, Karachi 
Fabrics International 
76-
Fabtex Corporation, Karachi 
Faizan Shehzad (Pvt) Ltd 
Falcon Textile Corporation 
Fazal Abdullah Exports (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Fine Fabrics (Pvt) Ltd 
First Textile Ltd 
Ghazi Fabrics International Ltd, Lahore 
Globe Managements (Pvt) Ltd 
Gohar Enterprises 
Gui Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi 
Gulistan Weaving Mills Ltd, Karachi 
Gulshan Weaving Mills Ltd, Karachi 
H.A. Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad 
H.K. M. Exports (Pvt) Ltd 
Haj i Khuda Bux Amir Umer 
Hajra Textiles, Karachi 
Husein Ind., Karachi 
ICC Textiles Ltd, Lahore 
Image Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Imran Textiles 
Ishan Yousuf Textile (Pvt) Ltd 
Ishaq Textile Mills Ltd, Faisalabad 
J.K. Brothers Pakistan (Pvt) Ltd, Faisalabad 
J.K. Sons (Pvt) Ltd, Karachi 
Jetex Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
Kam International, Karachi 
77 
Kausar Textile Industries (Pvt) Ltd 
LatifHansel(Pvt)Ltd 
Linox International (Pvt) Ltd 
Lucky Impex, Karachi 
Lucky Tex,, Karachi 
M.A.S. Textiles (Pvt) Ltd 
M.F.M.Y. Industries Ltd, Karachi 
M.K. Sons (Pvt) Ltd, Faisalabad 
M.N. Textiles (Pvt) Ltd, Karachi 
Mabro Tex Industries 
Mahmood Textile Mills Ltd, Multan 
Majeeda Textiles (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Master Textile Mills Ltd, Lahore 
Megatex Limited, Karachi 
Mian Textile Industries Ltd, Lahore 
Modern Textile Mills, Karachi 
Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi 
Mohib Exports Ltd, Lahore 
Mohib Fabric Industries Ltd, Lahore 
Mohib Textile Mills Ltd, Lahore 
Mukati Corporation 
Mutual Trading Corporation, Karachi 
Nakshbandi Industries Ltd, Karachi 
Nash Garments (Pvt) Ltd, Karachi 
Naveed Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
Naveena Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
78 
Nisar Textiles Corporation 
Nishatex Enterprises 
Nu-Tex (Pvt) Ltd 
Oberoi Textile Mills, Lahore 
Orient Textile Pakistan (Pvt) Ltd 
Parsons Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
Prosperity Weaving Mills Ltd, Lahore 
Regency Textiles Ltd, Lahore 
Reliance Weaving Mills Ltd, Multan 
Reliance Exports Ltd, Multan 
Rizwan Enterprises 
Roomi Enterprises (Pvt) Ltd, Multan 
S.S. Textiles 
Saaqis Fabrics 
Saba Textiles (Pvt) Ltd, Karachi 
Sadaqat Textile Mills (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Sadiq Sons Textiles (Pvt) Ltd 
Sakina Textile Industries (Pvt) Ltd, Karachi 
Sumin Textiles Ltd, Lahore 
Saya Weaving Mills (Pvt) Ltd, Karachi 
Service Fabrics Ltd, Lahore 
Shahzad Siddique (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Shams Textile Mills Ltd, Karachi 
Shahraj Fabrics (Pvt) Ltd, Lahore 
Sharif Textile Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Sitara Textile Industries 
79 
Sleep & Style, Karachi 
Sumira Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Suraj Cotton Mills Ltd, Karachi 
Syncotex Agencies, Karachi 
Taha Textile (Pvt) Ltd, Karachi 
Tanveer Weavings (Pvt) Ltd, Lahore 
Tariq Enterprises 
Tex Arts, Faisalabad 
The Cresent Textile Mills Limited, Faisalabad / Karachi 
United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Worldover Enterprises (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Xebec Textiles, Faisalabad 
Yakoob Trading Co., Karachi 
Yousaf Weaving Mills Ltd, Lahore 
Yunus Brothers, Karachi 
Zahidjec Fabrics (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Zahoor Industries (Pvt) Ltd, Faisalabad 
Zamzam Weaving & Processing Mills, Faisalabad 
Zaur Textile Mills, Karachi 
Zebtex Corporation 
80 
Turkiet 
Bossa Ticaret ve Sanayi Isletmeleri T.A.S., Adana 
Exsa Export Sanayi Mamulleri Satis ve Arastirma A.S., Adana 
Teksmobili Tekstil Sanayi ve Ticaret A.S., Istanbul 
Kipas - Kahramanmaras Iplik Pamuk Ticaret ve Sanayi A.S., Kahramanmaras 
Kipas Textile Industries Inc., Kahramanmaras 
Burdur Mensucat Sanayii ve Ticaret A.S., Ulus/Ankara 
Ataç Anteks Dokuma Fabrikasi Hikmet Ataman ve Ortaklari Tic. ve San. A.S., 
Yeniköy/Antalya 
81 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 160 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 11 
Katalognummer : CB-CO-97-148-SV-C 
ISBN 92-78-18336-9 
Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
8a.