SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 30.4.2009 
SEK(2009) 557 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Dokument som åtföljer 
 
kommissionens meddelande om  
paketerade investeringsprodukter fö r icke-professionella investerare 
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN OM FÖRPACKADE 
INVESTERINGSPRODUKTER RIKTADE  TILL ICKE-PROFESSIONELLA 
INVESTERARE  
 
{KOM(2009) 204 slutlig} 
{SEK(2009) 556} 
 
SV 2   SV ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Dokument som åtföljer 
 
kommissionens meddelande om  
paketerade investeringsprodukter fö r icke-professionella investerare 
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN OM FÖRPACKADE 
INVESTERINGSPRODUKTER RIKTADE  TILL ICKE-PROFESSIONELLA 
INVESTERARE  
 
{KOM(2009) 204 slutlig} 
{SEK(2009) 556} 
Med ”paketerade investeringsprodukter för icke-p rofessionella investerare”  blir de finansiella 
marknaderna mer lättillgängliga för icke-pro fessionella investerare.  För sådana produkter 
måste det finnas ett regelverk som utgör en stabil och enhetlig grund för effektiva och 
ansvarsfulla icke-professionella investeringar. Finanskrisen har blivit en tydlig påminnelse om 
hur viktigt det är med öppenhet kring fi nansiella produkter och vad oansvariga 
försäljningsmetoder kan komma att kosta. Invest erarnas förlorade förtroende har visat hur 
angeläget det är att rätt regelverk är på plat s, så att förtroendet ka n återuppbyggas på stabila 
grunder. 
Runtom i EU marknadsförs en rad olika ”p aketerade” investerin gsprodukter för icke-
professionella investerare genom att locka me d finansiell avkastning på medellång till lång 
sikt i form av en kombina tion av exponeringar mot de fi nansiella marknaderna. Dessa 
produkter omfattar följande: 
• Investeringsfonder. 
• Strukturerade värdepapper. 
• Fondlivförsäkringar.  
• Strukturerade insättningar.  
Den sammanlagda marknaden för dessa produkter är  mycket stor och uppsk attades i slutet av 
2007 till uppemot 10 biljoner euro, även om det i nvesterade beloppet har minskat till följd av 
finanskrisen.  
Dessa produkter har olika juridisk form, men fung erar rent ekonomiskt på ett jämförbart sätt 
för icke-professionella investerare. På en väl fungerande marknad kan konkurrensen mellan 
grupper av paketerade invester ingsprodukter för icke-professi onella investerare främja en 
effektiv resursfördelning genom att skapa inci tament för producenterna att utveckla och sälja 
produkter som passar potentiella  investerares profil. 
Marknaderna för dessa produkter kännetecknas emellertid av en  hög grad av asymmetrisk 
information mellan produkternas originatorer och distributörer å en a sidan och de icke-
professionella investerarna å andra sidan samt av konflikter mellan huvudman och ombud när 
 
SV 3   SV det gäller de som säljer till icke-professionella investerare. Dessa marknadsbrister får negativa 
effekter för investerarna på mi kronivå i samband med vilseleda nde försäljning eller felköp av 
produkterna. På makronivå ka n det hända att investerar na försvinner bort från 
investeringsmarknaderna, vilket skulle få allvarliga konsekvenser för dessa marknader och 
privatpersonernas möjlighet att planera sin ekonomiska framtid. 
För att komma till rätta med dessa brister har la gstiftning införts på EU-nivå och nationell 
nivå. Denna lagstiftning följe r två olika huvudlinjer: det handl ar dels om att se till att 
investerarna får effektiv produktinform ation innan eventuella avtal ingås , dels om att 
försäljningen ska gå rätt till . På EU-nivå har denna lagstiftni ng till stor del växt fram på 
sektorsbasis. Vilka bestämmelser som är tillämpliga varierar beroende på produktens juridiska form samt den rättsliga ställningen för den person som säljer produkten. För vissa sektorer 
och produkter finns det inga tillämp liga bestämmelser på EU-nivå. 
Det finns i själva verket ett ”lappverk av be stämmelser” på EU-nivå för olika paketerade 
investeringsprodukter för icke-p rofessionella investerare och de ssa produkters distributions-
kanaler. 
Detta har redan väckt stor oro när det gäller  gemenskapsrättens enhetlighet. Graden av 
investerarskydd varierar rejält mellan olik a branschsektorer samtidigt som det råder 
”snedvriden konkurrens” för produkternas originatorer och distri butörer. I de fall då detta är 
tillåtet enligt gemenskapsla gstiftningen har tillsynsmyndighe terna i vissa medlemsstater 
vidtagit åtgärder för att öka investerarskydde t och skapa lika konkurrensvillkor på områden 
där de upplever att EU-kra ven inte räcker till.  
Av nödvändiga skäl har emellertid denna reak tion varit geografiskt begränsad och inte 
samordnad, vilket lett till ännu större regelskill nader. Dessutom har det åtminstone principiellt 
skapat ytterligare hinder för utvecklingen av en gemensam marknad för dessa produkter. 
I denna konsekvensanalys behandlas två olika frå gor: Medför detta lappverk av bestämmelser 
konkreta risker i form av negativa effekter för investerarna och en snedvridning på 
marknaden? Krävs det i så fall en EU-insats och hur skulle den generellt sett utformas? 
Förfarandefrågor 
Kommissionens arbete med pake terade investeringsprodukter gr undar sig på en begäran från 
Ekofinrådet i maj 2007 om att kommissione n skulle undersöka enhetligheten i EU-
lagstiftningen i fråga om informationsplikt och di stributionsregler när de t gäller olika typer av 
investeringsprodukter för icke-p rofessionella investerare. 
Vi har hållit intensiva samråd  med berörda parter, vilket bl and annat omfattar en skriftlig 
uppmaning att inkomma med synpunkter i okt ober 2007, följt av ett feedback-dokument i 
mars 2008, ett fackseminarium med branschrep resentanter i maj 2008 samt en offentlig 
utfrågning på hög nivå i juli 2008, där mer än 30 0 erfarna branschrepresentanter, konsument-
organisationer, nationella tillsynsmyndigheter samt  EU-institutionerna deltog för att diskutera 
marknadsutvecklingen och potentiella risker  för icke-professionella investerare. 
Om bedömningen är att det behövs åtgä rder på EU-nivå krävs ytterligare 
konsekvensanalysarbete för att fastställa vilk a specifika åtgärder som är nödvändiga samt 
kostnaderna och vinsterna med dessa. 
 
SV 4   SV Det generella problemets omfattning och behovet av åtgärder på EU-nivå 
På vilka sätt har det ovannämnda generella problemet yttrat sig rent konkret? Vilka 
ekonomiska och samhälleliga kostnader leder det till på EU-nivå och ve m får stå för de här 
kostnaderna? 
Avsaknaden av ett enhetligt synsätt på EU-nivå när det gäller informationsplikt och regler för 
mellanhänder leder till tre olika problem: 
• För det första: att EU:s regelverk inte har ett tillräckligt högt investerarskydd för samtliga  
produkter som detta gäller. 
• För det andra: att det finns olika EU-bestämm elser leder till en sn edvriden konkurrens på 
marknaden, vilket gynnar ”mindre reglerad e” produkter. Skillnaderna mellan olika EU-
bestämmelser kan skapa incitament för ”regel arbitrage” och därigenom öka risken för att 
det uppstår negativa effekter fö r investerarna enligt ovan. 
• För det tredje: de olika nationella synsätten på informationsplikt och distributionsregler, 
som har uppstått till följd av att medlemsstater na har hanterat brister och inkonsekvenser i 
gemenskapslagstiftningen utan någon sa mordning, leder till ökade hinder för den 
gränsöverskridande handeln och utveckling en av en inre marknad för paketerade 
investeringsprodukter för icke-p rofessionella investerare, v ilket påverkar marknadens 
effektivitet och storlek. 
Detta kan få negativa effekter för investerarna  både på mikro- och makronivå. På mikronivå 
kan investerare förlora pengar el ler ha felaktiga förväntninga r på vilken avkastning deras 
investering sannolikt kan ge. På makronivå ka n det leda till ett minskat förtroende för 
investeringsmarknaderna för icke-professionell a investerare. Regelarbitrage mellan olika 
typer av produkter kan förstärka dessa effekt er och samtidigt försvaga konkurrenskraften på 
marknaden. Detta i kombination med effekten av fortsatta hinder för den gränsöverskridande 
handeln skulle totalt sett le da till ökad ineffektivitet vad gäller resursfördelningen. 
Sakkunnigutlåtanden och obekräftade uppgifter från  de berörda parterna stöder uppfattningen 
att dessa problem faktiskt får negativa effekt er för investerarna, medan de leder till 
snedvridningar på marknaden och i mindre utst räckning minskad gränsöverskridande handel. 
Återkommande fall av vilseledande försäljnin g och felköp i länder med olika lagstiftning 
tyder på att riskerna framstår som allt tydligare för investerarna.  
Att vissa medlemsstater har vidtag it ensidiga åtgärder för att regl era dessa risker genom lokala 
bestämmelser är en tydlig indikation på problemens omfattning och betydelse. Vissa 
medlemsstater har också agerat för att mins ka risken för regelarbitrage mellan olika 
distributionskanaler och typer av  produkter. Sådana ensidiga åt gärder på medlemsstatsnivå 
kan emellertid knappast spela någon större roll för möjligheterna till gränsöverskridande handel eller övergripande standarder för investerarskydd, eftersom de har en sådan begränsad 
geografisk räckvidd. Berörda parter har också på pekat att en bristande samordning leder till 
ökade kostnader för marknadsoperatörer so m distribuerar produkt er i flera olika 
medlemsstater. Ingripanden som rör den gränsöve rskridande handeln kan emellertid vara av 
mindre direkt betydelse, eftersom det finns a ndra faktorer som kan begränsa omfattningen när 
det gäller sådan hande l med vissa produkter. 
 
SV 5   SV Fast även om man enbart inri ktar sig på de lokala mar knaderna, kan lappverket av 
bestämmelser på EU-nivå och de olika natione lla synsätten som detta resulterar i sannolikt 
fortfarande ge negativa effekter  för investerarna och regelarb itrage. Anledningen till detta är 
att medlemsstaternas åtgärder är mer eller mindre begränsade av ge menskapslagstiftningen. 
De olika synsätten inom gemenskapsrätten le der oundvikligen till ko mplicerade lappverk av 
bestämmelser för olika produk ter på de nationella markna derna. Brister i fråga om 
investerarskydd och snedvriden konkurrens är dä rför EU-problem minst lika mycket som de 
är lokala marknadsproblem. 
Sannolika konsekvenser om inga ytterligare åtgärder vidtas 
Om inga åtgärder vidtas på EU-nivå för att komma till rätta med ovannämnda problem 
kommer de här problemen att kva rstå. Detta innebär dock inte at t de rättsliga ramarna skulle 
vara oförändrade. Det är rimligt att anta att vissa medlemsstater kan komma att vidta 
ytterligare åtgärder, inte minst med tanke på finanskrisen. Detta kan få positiva konsekvenser 
i de aktuella medlemsstaterna när det gäller de två första t yperna av problem som anges ovan, 
även om gemenskapslagstiftningens restriktioner sk ulle kunna leda till att de totalt sett är av 
begränsad omfattning.  
Ett sådant agerande skulle emellertid också re sultera i ännu större skillnader mellan de olika 
medlemsstaternas regleringsmetoder och därigeno m eventuellt försvåra gränsöverskridande 
affärsverksamhet på marknaden och leda till ytterligare komplikationer på detta lagstiftningsområde. Det är inte heller särskilt sannolikt att samtliga medlemsstater skulle vidta ensidiga åtgärder, vilket  innebär att vissa marknader s kulle sakna adekvat reglering. 
Utan ytterligare stimulansåtgärde r från EU är det också troligt att självregleringsinitiativ 
skulle fortsätta att utvecklas. På EU-nivå pågå r det också parallellt arbete i syfte att komma 
till rätta med problemen inom vissa sektorer. (Detta omfattar bland annat översynen av prospektdirektivet och eventuellt andra sektor iella direktiv, utveckla ndet av basfakta för 
investerare i fondföretag, arbe tet för att tillsammans med me dlemsstaterna förbättra den 
finansiella utbildningen samt öve rsynen av direktivet om dist ansförsäljning av finansiella 
tjänster till konsumenter respektive direk tivet om försäkringsfö rmedling. Utöver dessa 
initiativ görs även mer generella insatser för at t förbättra regelverket för finansiella tjänster, 
som sannolikt kommer att genomföras som en följd av finanskrisen). 
Utan samordning skulle dock dess a initiativ leda till  att inkonsekvenserna ökar på EU-nivå 
och då skulle det fortfarande förekomma br ister i lagstiftningen. De problem som har 
identifierats ovan skulle inte åtgärdas på ett effektivt sätt inom samtliga medlemsstater och marknadssegment. Kort sagt: det behövs en enhetl ig, övergripande insats för att ta itu med de 
utmaningar som anges i konsekvensanalysen. 
Mål 
Genom problemanalysen bedöms de olika förslage n utifrån sina föruts ättningar att erbjuda 
följande: 
• En hög och enhetlig nivå av inve sterarskydd för samtliga produkter och 
distributionskanaler, även i nbegripet sådana som för närvarande inte omfattas av 
informationsplikt och distributionsregler på  EU-nivå. Investerarna ska kunna fatta väl 
underbyggda beslut om invest eringar och på ett effektivt sätt jämföra olika 
produkterbjudanden och samtidigt känna förtroende  för den investeringsrådgivning de får.  
 
SV 6   SV • Lika konkurrensvillkor för alla typer av pa keterade investeringsprodukter för icke-
professionella investerare, vilk et även omfattar distribution. 
• En stärkt inre marknad för paketerade i nvesteringsprodukter för icke-professionella 
investerare. 
Analys av alternativen 
En rad olika alternativ för åtgärder på EU-nivå har identifierats och jämförts med scenariot att 
inga ytterligare åt gärder vidtas. Analysen har av nödvändi ghet genomförts på hög nivå och är 
till stor del kvalitativ. Om man enas om att följa upp detta med lags tiftning kommer det att 
krävas ett mer detaljerat och ingående konse kvensbedömningsarbete som underlag. Till detta 
hör bland annat att samla in ytterligare underlag. 
Alternativen har bedömts sepa rat i förhållande till de tv å huvudsakliga regleringsområden 
som har fastställts (bestämmelser gällande informationsplikt respektive försäljningsregler). Det förekommer dock synergieffekter  mellan de båda områdena – ett paket av alternativ där 
åtgärder som rör informationsplikt före avtale ts ingång kombineras med åtgärder avseende 
försäljningsmetoder skulle sannolikt ge större vi nster än om varje alternativ granskades för 
sig.  
Följande alternativ har fastställts oc h analyserats på de båda områdena: 
• Ingen policyförändring. 
• Självreglering med kommissionens stöd. 
• En rekommendation från kommissionen som ge r vägledning om gemensamma principer 
och synsätt. 
• Befogenhet för Lamfalussykommittéerna att främja harmonisering av tillsynsarbetet. 
• Lagstiftningsåtgärder på EU-nivå. 
I analysen framhålls att alternativ som in te omfattar åtminstone något element av 
lagstiftningsförändring på EU-nivå inte skulle  kunna åtgärda inkonsekvenser på EU-nivå fullt 
ut och att detta skulle begränsa vinsterna.  
Jämförelsen av olika alternativ visar att självr egleringsinitiativ endast beräknas ge marginell 
effekt, medan arbete genom Lamfalussyko mmittéer eller en rekommendation från 
kommissionen antas ge större positiv effekt. Lagstiftningsåtgärder förefaller kunna ge den 
starkaste positiva effekten, vilket delvis beror på att de kan vara bindande och bättre säkerställer ett övergripande synsätt som är enhetligare och effektivare. Utan 
lagstiftningsåtgärder på EU-nivå skulle det sannolikt också fortfarande förekomma skillnader mellan olika medlemsstater och branschsektore r, på grund av inkonsekvenserna på EU-nivå 
och den bristande samordningen både mellan br anschaktörer och på nationell nivå. Enligt 
analysen skulle åtgärder som innehåller ett elem ent av lagstiftning visserligen vara effektivast 
för att uppnå de fastställda målen, men de möjliga alternativen är inte ömsesidigt uteslutande. 
I det här skedet är det svårt att bedöma den mest sannolika omfattningen av vinsterna. I 
konsekvensanalysen framhålls vilka olika mekani smer som kan generera vinster och det görs 
 
SV 7   SV en kvalitativ bedömning i förhållande till deras relativa vikt. De ökade vinsterna kan sannolikt 
komma att variera mycket beroe nde på den detaljerade utform ningen av uppföljningsåtgärder, 
så det fortsatta konsekvensanalys arbetet har stor betydelse.  
På kostnadssidan kan förändringar som rör info rmationsplikt eller försäljningsmetoder ge 
företagen höga fullgörande- oc h administrationskostnader. A lternativen kan sannolikt få 
varierande kostnadseffekter för andra orga n som nationella tillsyn smyndigheter, tillsyns-
kommittéer och kommissionen själv.  I ett senare skede kommer det att genomföras en separat 
konsekvensanalys av uppföljningsåtgärderna och det ska då bland annat göras en exakt 
mätning av de administrativa bördorna  med hjälp av standardkostnadsmodellen. 
Åtgärderna ger sannolikt större vinster om de samordnas med andra insatser, för finansiell 
utbildning av investerarna, tillsammans med br anschen för att få en bred uppslutning kring 
åtgärderna och tillsammans med de nationella til lsynsmyndigheterna för att se till att tillsynen 
blir effektiv och samordnad.  
Slutsatser 
Efter finanskrisen är det en stor utmani ng att bygga upp konsumenternas förtroende för 
finansmarknaderna på nytt. Om man ska klara den här utmaningen krävs det en hög grad av 
produkttransparens och professionalism inom fina nssektorn. Det är därför absolut nödvändigt 
att det europeiska regelverket för paketerade  investeringsprodukter för icke-professionella 
investerare avspeglar de faktiska förhållanden a på de moderna finansmarknaderna och att den 
bristande samordning som har uppstått till följd av föråldrade avgränsade regleringsområden 
inte motverkar ett högt investerarskydd och lika konkurrensvillkor för investeringsprodukter i 
EU. 
Denna konsekvensanalys innehåller en ge nomgång av regelverket för paketerade 
investeringsprodukter för icke-professionella inve sterare på EU-nivå. Här konstateras att det 
förekommer stora skillnader mellan olika produkt er och sektorer när det gäller bestämmelser 
om informationsplikt före avtalets ingång resp ektive försäljningsmetoder. Med de uppgifter 
som finns tillgängliga har det inte varit mö jligt att exakt ange i vilken omfattning  som detta 
fragmenterade regelverk har lett till problem. Det finns emellertid talande exempel på negativa effekter för investerarna och kvalitativa  belägg från en rad olika berörda parter om 
vilka följder som gemenskapsrättens br ister och inkonsekvenser har fått.  
Även om vissa medlemsstater har försökt att ta it u med de här frågorna på sitt eget territorium 
har det inte skett systematiskt eller samordnat i samtliga medlemsstater, vilket har lett till en 
ytterligare fragmentering av regelverke t, något som kan få konsekvenser för 
gränsöverskridande tjänstelevera ntörer och därmed också för de n inre marknaden. Insatser på 
medlemsstatsnivå är inte heller tillräckligt  för att komma till rätta med en inkonsekvent 
lagstiftning på EU-nivå. 
Negativa effekter för konsumenterna, en sn edvriden konkurrens mellan olika produktgrupper 
på grund av regelarbitrage samt i mindre ut sträckning hinder för den inre marknadens 
utveckling är fortfarande stora pr oblem så länge det inte vidtas några lagstiftningsåtgärder på 
EU-nivå. En högnivåanalys av alte rnativen visar att såda na åtgärder skulle leda till betydande 
kostnader, men också generera vi nster på alla dessa områden. 
Mot denna bakgrund rekommenderas lagstiftningsåt gärder, både vad gälle r informationsplikt
 
före avtalets ingång och försäljningsmetoder.  
 
SV 8   SV I denna konsekvensanalys ha r det utvärderats i vilken mån det finns ett behov av 
lagstiftningsåtgärder för att komma  till rätta med de fastställda bristerna. Här behandlas inte 
eventuella åtgärders exakta form och innehå ll. En genomgripande bedömning av kostnader 
och vinster förutsätter att det kl art anges vilken typ av ingrip ande som beaktas och detta är 
något som avgörs av uppföljningsarbetet till det kommande meddelandet. Det krävs avsevärt 
mycket mer arbete för att säkerställa att man reagerar med effektivt riktade 
lagstiftningsåtgärder som ger en optimal  avvägning mellan kostnader och vinster.