***** 
•ft it EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 22.04.1998 
KOM( 1998) 244 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS 
FINANSIERINGSÅTGÄRDER 
INOM ENERGIOMRÅDET 1995-1997 

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS FINANSIERINGSÅTGÄRDER 
INOM ENERGIOMRÅDET 1995-1997 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. INLEDNING 
2. SAMMANFATTNING 
- Sammanfattande tabell 
- Stöd 
- Lån 
- Lånegarantier 
- Finansieringsåtgärder i tredje land s. 3 
s.4 
KAPITEL A: 
KAPITEL B: 
KAPITEL C: 
KAPITEL D: 
KAPITEL E; 
KAPITEL F; 
KAPITEL G; 
KAPITEL H: 
KAPITEL I: Finansiering av energipolitiken 
Transeuropeiska energinät 
Forskning och utveckling på energiområdet 
Strukturfonderna 
Finansiella instrument för internationellt samarbete 
Stöd från EKSG till kolsektorn 
Lån från Europeiska investeringsbanken 
Lån från EKSG och Euratom 
Garantier från Europeiska investeringsfonden s. 7 
s. 9 
s. 10 
s. 14 
s. 16 
s. 18 
s. 20 
s. 23 
s. 24 
INLEDNING 
Europeiska gemenskaperna förfogar över betydande finansiella instrument som kan 
utnyttjas för att stödja genomförandet av den gemensamma politiken. 
Eftersom energin är av strategisk betydelse för att flera av de grundläggande målen skall 
kunna uppnås, särskilt de som rör ekonomins tillväxt, en förbättrad sammanhållning, 
livskvaliteten och relationerna med tredje land, utnyttjar Europeiska gemenskaperna sina 
finansiella instrument till åtgärder och projekt på energiområdet. 
De delar av energipolitiken som hittills framhävts på unionsnivå och som utgjort 
bakgrunden till finansieringsåtgärderna på energiområdet är främst följande: 
- Hanteringen av det yttre beroendet och försörjningstryggheten. 
- Integrationen av de europeiska energimarknaderna som skall åstadkommas för att 
förbättra konkurrenskraften. 
- Utvecklingen av energinät över gränser och i regioner med otillräcklig infrastruktur. 
- Den överensstämmelse mellan energimålen och miljömålen som måste råda för att 
utvecklingen skall bli hållbar. 
- Utvecklingen av forskning och teknik på energiområdet. 
Detta meddelande om finansieringsåtgärder under perioden 1995-1997 bidrar till de 
ansträngningar att nå överskådlighet som inletts genom meddelandet "Helhetssyn på 
energipolitiken och energiåtgärderna"1 och till de pågående diskussionerna om förslaget 
till rådets beslut om ett flerårigt ramprogram för åtgärder på energiområdet (1998-2002) 
och därtill knutna åtgärder1. Det bidrar även till att påvisa hur stor del av 
finansieringsåtgärderna och de övergripande finansiella instrumenten som avser 
energiåtgärder. 
1 KOM(97) 167 slutlig, 23.4.1997. 
2 KOM(97) 550 slutlig, 18.11.1997. 
SAMMANFATTNING 
1. I detta meddelande sammanställs all information om Europeiska gemenskaperas 
finansieringsåtgärder på energiområdet under perioden 1995-1997. Dessa åtgärder 
kan utgöras av stöd (gåvobistånd), bidrag från gemenskapen till projekt av 
gemenskapsintresse, lån eller lånegarantier, och medlen kan komma från följande 
källor: 
- Finansiella instrument som är specifika för energiområdet, till exempel 
programmen Save3, Altener4, Synergy5, de transeuropeiska energinäten6 och 
stöd från EKSG till kolsektorn. 
- Finansiella instrument som särskilt är avsedda för annan intern politik men som 
också till en del avser energi, till exempel programmet Joule-Thermie7 inom 
ramprogrammet för FoTU. 
- Övergripande finansiella instrument som strukturfonderna eller Europeiska 
investeringsbanken genom vilka stöd bland annat ges till utvecklings- och 
investeringsåtgärder på energiområdet. 
- Finansiella instrument som särskilt är avsedda för internationellt samarbete och 
som till en del avser energi, till exempel programmen Phare8 och Tacis9, och 
Europeiska utvecklingsfonden. 
Tabellen nedan visar finansieringsåtgärdernas belopp fördelade mellan olika 
instrument. 2. 
(i miljoner ecu) 
F1NANSIELLA INSTRUMENT 
I. ST6D 
A. Finansiering av energipolitiken 
B. Transeuropeiska energinat 
C. Forskning och utveckling pi energiomradet 
D. Strukturfonderna 
E. Finansiella instr. for int. samarbete 
F. Stod fran EKSG till kolsektom 
BLLAN 
G. Lin frin EBB 
H. Lin frin EKSG och Euratom 
m. GARANTIER 
I. Garantier frin Europeiska investeringsfonden 1995 
1848,6 
41,7 
12,2 
775,6 
500,0 
393,2 
125,9 
3100,8 
3083,0 
17,8 
11,9 
11,9 1996 
1393,3 
37,8 
8,9 
524,1 
500,0 
245,0 
77,5 
4957,2 
4945,0 
12,2 
270,2 
270,2 1997 
1414,7 
36,8 
24,2 
580,1 
500,0 
184,8 
88,4 
2171,0 
2090,4 
80,6 
3,7 
3,7 TOTALT 
4656,6 
116,3 
45,3 
1879,8 
1500,0 
823,0 
291,8 
10229,0 
10118,4 
110,6 
285,8 
285,8 
Rådets beslut 96/737/EG av den 16 december 1996 (EGT L 335,24.12.1996). 
Rådets beslut 93/500/EG av den 13 september 1993 (EGT L 235,18.9.1993). 
Rådets förordning (EG) nr 701/97/EG av den 14 april 1997 (EGT L 104, 22.4.1997). 
Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 (EGT L 228, 23.9.1995). 
Rådets beslut 94/806/EG av den 23 november 1994 (EGT L 334,22.12.1994). 
Rådets förordning (EG) 3906/89 av den 18 december 1989 (EGT L 375, 23.12.1989). 
Rådets förordning (EURATOM,EG) nr 1279/96 av den 25 juni 1996 (EGT L 165,4.7.1996). 
Gemenskapens stöd till energisektorn utgörs av medel från den allmänna budgeten 
och EKSG-.s budget. 
Inom den allmänna budgeten är energiavsnittet i ramprogrammet för FoTU, bland 
annat programmet Joule-Thermie, och strukturfonderna viktigast på 
energiområdet. 
Via EKSG:s budget finansieras åtgärder inom kolsektorn som främst avser 
återanpassningen av arbetstagare, räntesubventioner på lån för industriell 
omställning och forskningsprogram inom denna sektor. 
Gemenskapens stöd och bidrag till energisektorn uppgick under referensperioden 
(1995-1997) till 4 656,6 miljoner ecu. Av dessa stöd och bidrag kom 93,7 %, eller 
4 364,8 miljoner ecu, från den allmänna budgeten. 
Lånen från Europeiska gemenskapernas finansiella instrument till energiprojekt 
beviljas nästan alltid av Europeiska investeringsbanken (EIB). De lån som 
beviljades under referensperioden uppgick till 10 229 miljoner ecu, varav 10 118,4 
miljoner ecu beviljades av Europeiska investeringsbanken och 110,6 miljoner ecu 
av EKSG. 
Det finansiella institut som kan bevilja lånegarantier inom energisektorn är 
Europeiska investeringsfonden. 
Under referensperioden beviljade denna investeringsfond garantier för ett totalt 
lånebelopp på 285,8 miljoner ecu. 
Europeiska unionen beviljar också finansiellt stöd och lån till tredje land inom 
ramen för sin internationella samarbetspolitik. 
I tabellen nedan ges en översikt av interventionsåtgärderna utanför Europeiska 
unionen i förhållande till samtliga åtgärder på energiområdet. 
(i miljoner ecu) 
FINANSIELLA INSTRUMENT I TOTALT 
I. Stod 4656,6 
till tredje land 823,0 
vilket motsvarar 17,7 % 
II. Lan 10229,0 
till tredje land 1986,0 
vilket motsvarar 19,4 % 
m. Garantier 285,8 
till tredje land 182,0 
vilket motsvarar 63,7 % 
7. En närmare beskrivning av gemenskapens stöd, lån och garantier till energisektorn 
under perioden 1995-1997 från de olika källorna ges i följande nio kapitel: 
A. Finansiering av energipolitiken. 
B. Transeuropeiska energinät. 
C. Forskning och utveckling på energiområdet. 
D. Strukturfonderna. 
E. Finansiella instrument för internationellt samarbete. 
F. Stöd från EKSG till kolsektorn. 
G. Lån från Europeiska investeringsbanken. 
H. Lån från EKSG och Euratom. 
I. Garantier från Europeiska investeringsfonden. 
FINANSIERING AV ENERGIPOLITIKEN 
I tabellen nedan anges de belopp för vilka åtaganden gjordes under perioden 1995— 
1997 för olika energipolitiska åtgärder. 
(i miljoner ecu) 
PROGRAM/ATGARDER 
Save 
Altener 
Synergy 
Energiobservationsorganet 
Regional programplanering pa 
energiomradet 
Ovriga atgarder 
TOTALT 1995 
7,20 
13,17 
13,77 
2,06 
5,50 
-
41,70 1996 
15,00 
10,00 
9,00 
1,77 
-
2,00 
37,77 1997 
17,91 
8,92 
6,86 
2,15 
-
0,99 
36,83 
För programmet Save II, som huvudsakligen syftar till att förbättra 
energieffektiviteten, har det anslagits preliminära medel på 45 miljoner ecu för 
perioden 1996-2000. Sedan 1996 ingår den regionala programplaneringen på 
energiområdet i Save II under rubriken "Energihushållning för regioner och 
städer". När det gäller denna del gjordes åtaganden för 5,2 miljoner ecu under 
1996 och för 5,7 miljoner ecu under 1997. 
Budgeten för programmet Altener, vars syfte är att främja förnybar energi, 
uppgick till 46,4 miljoner ecu under perioden 1993-1997. 
10 Från och med 1996 ingår programplaneringen i programmet Save II. 
7 
Synergy är ett program för internationellt samarbete som endast avser 
energisektorn och då främst bistånd till samt utarbetande och utformning av 
energipolitiken i tredje land. 
Fördelningen mellan de viktigaste regionerna i världen av de belopp för vilka 
åtaganden gjordes under perioden 1995-1997 var följande: 
Svnergy-åtgärdernas fördelning mellan regioner 
(i miljoner ecu) 
Globala atgarder 
Central- och 
osteuropeiska lander 
OSS 
Medelhavsomridct 
Asien 
Latinamerika 
Afrika 
Flera regioner 
TOTALT 1995 
242 
4820 
2666 
2520 
1131 
1040 
-
573 
12992 % 
1,9 
37,1 
20,5 
19,4 
8,7 
8,0 
-
4,4 
100,0 1996 
634 
2146 
742 
1437 
1730 
1168 
224 
889 
8970 % 
7,1 
23,9 
8,3 
16,0 
19,3 
13,0 
2,5 
9,9 
100,0 1997 
950 
622 
1266 
1079 
1047 
948 
209 
739 
6860 % 
13,6 
8,5 
18,2 
15,5 
15 
13,3 
3 
10,6 
100,0 
Anm.: Under "Flera regioner" anges åtgärder i Svartahavsområdet som främst berör länder i Central-
och Östeuropa, OSS och Medelhavsområdet. 
Europeiska energiobservationsorganet inrättades 1995 och skall 
- fortsätta att övervaka energimarknaderna, trender, utveckling och prognoser 
för utbud, efterfrågan och priser när det gäller olika energikällor, 
- utvärdera och sprida kunskap på detta område, 
- utveckla en gemensam analysmetod, 
- skapa specialiserade nätverk för energisektorenias samverkan med 
vetenskaplig, ekonomisk och social verksamhet. 
Anslagen under perioden 1995-1997 uppgick till 5,98 miljoner ecu. 
Euratom finansierar verksamhet på området transport av radioaktivt material. 
Åtagandena uppgick till 2 miljoner ecu 1996 och till 0,7 miljoner ecu 1997 (anges 
under "Övriga åtgärder" i tabellen i punkt A. 1). 
Den 18 november 1997 antog Europeiska kommissionen ett förslag till rådets 
beslut om att alla gemenskapens åtgärder och program på det energipolitiska 
området skall ingå i ett enda flerårigt ramprogram (1998-2002). Detta skulle göra 
det möjligt att förbättra överskådligheten, effektiviteten och samordningen av EU: s 
verksamhet på det energipolitiska området. 
B. TRANSEUROPEISKA ENERGINAT 
Programmet vars preliminära budget uppgår till 112 miljoner ecu för perioden 
1995-1999 skall bidra till upprättandet och utvecklingen av transeuropeiska 
energinät genom att främja de nationella nätens samtrafikförmåga och 
driftskompatibilitet, tillträdet till sådana nät samt utvidgningen till områden utanför 
gemenskapen. 
Genom programmet för transeuropeiska energinät täcks en del av kostnaderna för 
studier av ekonomisk och teknisk genomförbarhet samt förberedande studier och 
utvärderingar. Genom programmet kan även i vederbörligen motiverade fall 
räntesubventioner beviljas, kostnader för lånegarantier nedsättas eller direkta 
subventioner beviljas. 
Under referensperioden avsåg åtgärderna endast samfinansiering av studier av 
projekt av gemensamt intresse. 
2. Följande tabell visar de åtaganden som gjordes under perioden 1995-1997 i de två 
sektorerna: 
(i miljoner ecu) 
SEKTOR 
Elektricitet 
Naturgas 
TOTALT 1995 
6,5 
5,7 
12,2 1996 
3,7 
5,2 
8?9 1997 
9,2 
15,0 
24,2 
3. Fördelningen av finansiellt stöd mellan prioriterade gemenskapsåtgärder på 
området transeuropeiska cnerginät var följande: 
(i miljoner ecu) 
PRIORITERAD ATCARD 
Utveckling av mqjligheterna till samtrafik pa elnat mellan 
medlemsstaterna, bland annat utvecklingen av de nationella 
forbindelser som kravs for att utnyttja mqjligheterna till samtrafik 
mellan medlemsstaterna 
Utveckling av mqjligheterna till samtrafik pa elnat mellan 
medlemsstaterna och tredje land i Europa och Medelhavslanderna 
Inforande av naturgas i nya regioner i medlemsstaterna, bland 
annat anslutning av isolerade gasledningsnat till sammankopplade 
europeiska nat 
Okning av den kapacitet for mottagning, transport och lagring 
som kravs for att mota efteifragan, samt en diversifiering av kallor 
och tillforselvagar for naturgas. 1995 
2,39 
4,09 
1,92 
3,76 1996 
0,72 
3,00 
0,97 
4,21 1997 
4,53 
4,65 
0,58 
14,44 
C. FORSKNING OCH UTVECKLING PÅ ENERGIOMRÅDET 
1. Genom Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling ( 1994-1998), 
med en budget på över 2 403 miljoner ecu, finansieras eller ges bidrag till 
finansieringen av särskilda energiåtgärder på följande områden: 
- Icke-nukleär energi 
Programmet för icke-nukleär energi omfattar en forskningsdel (Joule) och en 
demonstrationsdel (Thermie). 1 039 miljoner ecu har anslagits till programmet. 
- Fissionsenergi 
Till detta program för fissionsenergins säkerhet har det anslagits 170,5 miljoner 
ecu och programmet omfattar följande områden: 
• Utforskning av innovativa tillvägagångssätt. 
• Reaktorers säkerhet. 
• Hantering och lagring av radioaktivt avfall och nedläggning av 
kraftverk. 
• Strålningens effekter på människan och miljön. 
• Hantering av konsekvenser av tidigare händelser. 
- Kontrollerad termisk kärnfusion 
Det har anslagits 846 miljoner ecu till programmet som omfattar all forskning som 
bedrivs i medlemsstaterna när det gäller att kontrollera fusionsenergi. Programmet 
omfattar följande områden: 
• Verksamhet inom ramen för "Next Step", särskilt samarbetet ITER 
(International Thermonuclear Experimental Reactor). 
• Samarbetsprojektet JET (Joint European Torus). 
• Utveckling av koncept. 
• Långsiktig teknik. 
10 
2. Thermie skall särskilt stödja demonstrationsprojekt samt strategier, 
spridningsverksamhet och stimulansåtgärder för små och medelstora företag. 
2.1. Genom Thermie skall 
- energieffektiviteten både på efterfråge- och utbudssidan förbättras, 
- ett mer omfattande utnyttjande av föniybara energikällor uppmuntras, 
- en renare och mer effektiv användning av kol och andra fasta bränslen främjas, 
- utnyttjandet av olje- och gasresurserna i EU optimeras. 
2.2. Thermie omfattar två delar: 
Thermie - åtgärder av typ A: Finansiellt stöd till demonstrationsprojekt med 
kostnadsdelning som omfattar innovativ energiteknik på följande tre områden: 
• Rationell energianvändning. 
• Förnybara energikällor. 
• Fossila bränslen. 
Thermie - åtgärder av typ B: Finansiellt stöd till annan verksamhet inom följande 
områden: 
• Utveckling och genomförande av en FoTU-strategi på energiområdet. 
• Spridning av energiteknik. 
• Samordnade åtgärder och nätverk för samordning. 
• Förberedande och kompletterande åtgärder samt stödåtgärder. 
• Stimulansåtgärder för att uppmuntra och underlätta för små och 
medelstora företag att delta i FoTU-verksamhet. 
2.3. Genom Thermie kan åtgärder även genomföras i tredje land. På detta område har 
106 åtgärder av typ B (kompletterande åtgärder) inletts och till dessa anslogs 10,2 
miljoner ecu mellan 1995 och 1997. 
2.4. Tabellen nedan visar fördelningen av Thermies anslag för vilka åtaganden gjordes 
under perioden 1995-1997. 
(i miljoner ecu) 
THERMIE 
• Demonstration (Atgarder - typ A) 
• Kompletterande atgarder (Atgarder - typ B) 
• Olika atgarder 
TOTALT 1995 
110,5 
29,0 
1,3 
140,8 1996 
113,3 
17,7 
-
131,0 1997 
148,1 
10,1 
1,5 
159,7 
11 
3. Joule skall stimulera forskning och teknisk utveckling när det gäller ren och 
effektiv energiteknik och på så sätt bidra till energisäkerhet och en hållbar 
utveckling. 
Joule omfattar följande tekniska områden: 
- FoTU-strategin på energiområdet och analysen av sambanden mellan energi, 
miljö och ekonomi. 
- Rationell användning av energi. 
- Förnybar energi. 
- Fasta bränslen. 
De belopp för vilka åtaganden gjorts inom Joule-programmet uppgick till 183,7 
miljoner ecu 1995, 42,8 miljoner ecu 1996 och 132,7 miljoner ecu 1997. 
Syftet med gemenskapens FoTU-verksamhet när det gäller fusionsenergi på lång 
sikt är att det gemensamt skall upprättas reaktorer och prototyper för elkraftverk 
som motsvarar samhällets behov, t.ex. när det gäller krav på driftsäkerhet, respekt 
för miljön och ekonomisk livskraft. Verksamheten bedrivs främst inom ramen för 
åtgärder för vilka ansvaret för kostnaderna delas med organisationerna i 
medlemsstaterna (associeringar), inom samarbetsprojektet JET (Joint European 
Torus) och enligt multilaterala avtal. Särskild verksamhet när det gäller 
fusionstekniken bedrivs också vid Gemensamma forskningscentret. Tabellen nedan 
visar fördelningen av gemenskapsstödet till de betalningar som verkställts under 
perioden 1995-1997. 
(i miljoner ecu) 
Associeringar 
JET 
Gemensamma 
forskningscentret 
Annat 
TOTALT 1995 
88,0 
65,3 
10,8 
28,3 
192,4 1996 
89,7 
58,6 
10,1 
37,4 
195,8 1997 
(uppskattning) 
107,4 
65,2 
40,9 
223,1 
12 
5. Av tabellen nedan framgår hur de totala utgifterna för forskning och utveckling på 
energiområdet utvecklades under åren 1995-1997. 
(i miljoner ecu) 
ATAGANDEN 
A. Direkta ataganden - GFC 
1. Fissionsenergi 
(reaktorsakerhet, hantering av radioaktivt avfall, fissila 
material och nukleara branslen) 
2. Termisk karnfusion 
3, Icke-nuklear energi (solenergi, rationell energianvandning) 
4. Stod for energipolitiken (GD XVII) 
5. Kompletterande program (drift av hogflddesreaktorn) 
B. Atgarder med kostnadsdelning 
1. Fissionsenergi 
(hantering och lagring av radioaktivt avfall, nedlaggning 
av kraftverk, telestyrning och sakerhet vid karnfission) 
2. Termisk karnfusion12 
(allmant program och deltagande i JET) 
3. Icke-nuklear energi 
(fornybar energi och rationell energianvandning): 
- Joule 
- Thermie 
TOT ALT A + B 1995 
108,1 
63,8 
11,4 
-
14,4 
18,5 
667,5 
71,9 
270,8 
184,0 
140,8 
775,6 1996 
83,6 
63,2 
10,3 
3,8 
-
6,3 
440,5 
68,6 
198,3 
42,8 
130,8 
524,1 1997 
prelii 
siffror) 
88,1 
62,8 
12,3 
4,8 
-
8,2 
492,0 
12,7 
186,9 
132,7 
159,7 
580,1 
Vid sidan av energiprogrammen omfattar de andra programmen i Fjärde 
ramprogrammet också åtgärder på energiområdet, t.ex. programmen Esprit och 
Inco som är program för FoTU-samarbete med tredje land och internationella 
organisationer genom vilka verksamhet på energiområdet finansieras. Programmen 
avser främst samarbete med länder i Central- och Östeuropa och 
utvecklingsländer. 
n 
12 GFC:s stöd till energipolitiken ingår från och med 1996 i området för fissionsenergi. 
Inbegriper åtaganden enligt fleråriga kontrakt. 
13 
D. STRUKTURFONDERNA 
Strukturfonderna (ERUF, Europeiska socialfonden, EUGFJ etc.) bidrar, via 
gemenskapens stödramar och gemenskapsinitiativen, aktivt till finansieringen av 
flera program som är ägnade att lösa energiproblem i de minst gynnade områdena. 
Det mesta av stödet från strukturfonderna inom energisektorn går till mål 1-
områden. 
Genom alla gemenskapens stödramar för regioner vars utveckling släpar efter (mål 
1) samfinansierar gemenskapen energiprojekt för att förbättra den grundläggande 
ekonomiska infrastrukturen. Gemenskapens bidrag kommer i huvudsak från ERUF. 
Tabellen nedan visar den närmare fördelningen mellan länder av stödet till mål 1-
områden under strukturfondernas programplaneringsperiod 1995-1999. Eftersom 
strukturfondernas organisation gör det svårt att isolera och fastställa det stöd som 
årligen beviljas till energisektorn har man räknat med lika stora utbetalningar per år. 
Gemenskapens stöd från strukturfonderna till energisektorn inom mål 1-områden 
(i miljoner ecu) 
MEDLEMSSTAT Perioden 1994-1999 Ariigt genomsnitt 
(1994 ars priser) 
Frankrike 8 1,3 
Forenade kungariket 190 31,7 
Grekland 1065 177,5 
Irland 70 11,7 
Italien 392 65,4 
Portugal 566 94,3 
Spanien 704 117,3 
Osterrike 4 0,7 
TOTALT 2999 500,0 
De belopp som anges i tabellen ovan gäller det stöd som beviljas enligt 
gemenskapens stödramar 1994-1999 och de belopp som beviljas genom 
gemenskapsinitiativ (huvudsakligen Interreg II). 
14 
Särskilt gemenskapsinitiativet Interreg (delprogrammet Regen), med ett anslag på 
500 miljoner ecu för programplaneringsperioden 1994-1999, skall bidra till att 
energinäten kan färdigställas och avser främst följande: 
- Överföring av rysk gas från grekisk-bulgariska gränsen till Aten samt 
mottagning, behandling och överföring av kondenserad gas från Algeriet, 
- Slutförande av arbetet med att införa naturgas i Portugal. 
- Färdigställande av systemen för sammankoppling, mottagning och överföring 
av naturgas mellan Spanien och Portugal. 
- Slutförande av arbetet med att koppla samman de grekiska och italienska 
elnäten. 
Tabellen nedan visar fördelningen mellan länder av finansieringsåtgärder inom ramen 
för gemenskapsinitiativet Interreg II (delprogrammet Regen) under perioden 1994-
1999 (dessa belopp är inkluderade i de belopp som anges för fördelningen mellan 
medlemsstater i föregående tabell). 
(i miljoner ecu) 
LAND Interreg II (delprogrammet Regen) 
1994-1999 
Grekland 200 
Itatien 80 
Portugal 140 
Spanien 80 
TOTALT 1 500 
Gemenskapens bidrag enligt stödramarna till regioner vars utveckling släpar efter 
och inom ramen för gemenskapsinitiativen uppgår totalt till 2 999 miljoner ecu 
under perioden 1994-1999, vilket är 2,7 % av strukturfondernas totala bidrag till 
mål 1-områden och 4,3 % av bidragen från ERUF. 
15 
E. FINANSIELLA INSTRUMENT FOR INTERNATIONELLT SAMARBETE 
PHARE 
Genom Phare-programmet skall länderna i Central- och Östeuropa få hjälp att nå 
den europeiska utvecklingsnivån och de politiska och ekonomiska relationerna 
mellan dessa länder och Europeiska unionen stärkas inom ramen för Europaavtalen 
och strategin inför dessa länders anslutning. 
Programmet omfattar bland annat infrastruktur på energiområdet och kärnsäkerhet. 
I tabellen nedan anges en uppskattning av de belopp som beviljades på 
energiområdet 1995-1997. 
(i miljoner ecu) 
SEKTOR 
Nuklear energi 
Icke-nuklear energi 
TOT ALT Energi 1995 
27 
75 
102 1996 
6 
42 
48 1997 
13,2 
12,6 
25,8 
2. TACIS 
Genom Tacis-programmet skall stöd ges till saneringen och förbättringen av 
ekonomin i de nya oberoende staterna och Mongoliet. 
Åtgärderna inom ramen för Tacis-programmet genomförs bland annat på områdena 
för energi och kärnsäkerhet. 
I tabellen nedan anges fördelningen av de belopp som beviljades på energiområdet 
under perioden 1995-1997: 
(i miljoner ecu) 
SEKTOR 
Nuklear energi 
Icke-nuklear energi 
TOT ALT Energi 1995 
96'1 
42 
138 1996 
117,5 
46 
163,5 1997 
68 
45,6 
113,6 
3. LÄNDER I MEDELHAVSOMRÅDET - MEDA 
Programmet Meda14 (1995-1999) omfattar åtgärder som kompletterar reformerna 
av den ekonomiska och sociala strukturen i tredje länder i Medelhavsområdet. Ett 
av målen med åtgärderna inom Meda är samarbete när det gäller energi och nätverk. 
13 Inbegriper 37,5 miljoner ecu till G7-atgärder. 
14 Rådets förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 (EGT L 189, 30.7.1996). 
16 
Det rör sig om åtgärder som genomförs antingen inom ramen för de bilaterala 
protokoll som upprättats mellan gemenskapen och tredje länder i Medelhavsområdet 
eller inom ramen för ett vidare ekonomiskt samarbete avseende åtgärder som angår 
flera länder i regionen. Under 1995 och 1996 beviljades 1 miljon ecu respektive 0,2 
miljoner ecu till energisektorn. 
4. EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (AVS-LÄNDER) 
Inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden beviljades under 1995 127,7 miljoner 
ecu till energisektorn och under 1996 och 1997 21,5 respektive 32,7 miljoner ecu. 
Dessa belopp täcker främst finansieringen av vattenkraftsprojekt eller åtgärder för 
att modernisera infrastruktur. 
5. U-LÄNDER I ASIEN OCH LATINAMERIKA 
Enligt rådets förordning 443/9215 av den 25 februari 1992 skall finansiellt och 
tekniskt bistånd ges till utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika och 
ekonomiskt samarbete bedrivas med dessa länder. I detta program anges energi som 
ett av de prioriterade områdena. 
De belopp som anges nedan beviljades till energisektorn under 1995 och 1996. När 
det gäller u-länderna i Asien16 anges preliminära belopp (för närvarande mellan 8 
och 10 miljoner ecu per år). Det kan noteras att kommissionen under 1996 
offentliggjorde ett meddelande om en strategi för energisamarbete med Asien och 
att ett särskilt program för energisamarbete med Latinamerika har upprättats. 
(i miljoner ecu) 
U-lander i Asien 
U-lander i Latinamerika 
TOTALT 1995 
7,5 
17,0 
24,5 1996 
7,5 
4,3 
11,8 1997 
5 
7,7 
12,7 
ÖVERSIKT AV INSTRUMENTEN FOR INTERNATIONELLT SAMARBETE 
I tabellen nedan ges en översikt av de belopp som beviljats till energisektorn genom 
de finansiella instrumenten för internationellt samarbete. 
(i miljoner ecu) 
FINANSIELLT INSTRUMENT 
Phare 
Tacis 
Medelhavslander 
U-lander (Asien och Latinamerika) 
Europeiska utvecklingsfonden (AVS-lander) 
TOTALT 1995 
102,0 
138,0 
1,0 
24,5 
127,7 
393,2 1996 
48,0 
163,5 
0,2 
11,8 
21,5 
245,0 1997 
25,8 
113,6 
-
12,7 
32,7 
184,8 
15 
16 EGTL 52, 27.2.1992. 
KOM(96) 308 slutlig, 18 juli 1996. 
17 
F. STÖD FRÅN EKSG TILL KOLSEKTORN 
EKSG finansierar viss verksamhet via sin driftsbudget. Åtgärderna avser främst 
återanpassning av arbetstagare, räntesubventioner på lån för industriell omställning, 
finansiering av forskningsprogram inom kol- och stålsektorn samt stöd på det 
sociala området. 
Det stöd som beviljas av Europeiska unionen inom energisektorn (kol) delas in i två 
kategorier: 
- Stöd till återanpassning. 
- Forskningsstöd. 
Tabellerna nedan visar utvecklingen av de olika formerna av stöd från EKSG till 
kolsektorn under perioden 1993-1997 och fördelningen mellan medlemsstater 
under perioden 1995-1997'7. 
Fördelning av EKSG:s stöd till kolsektorn 
(i miljoner ecu) 
Stod till ateranpassning 
- Traditionellt stod 
- Social a atgarder inom 
kolsektorn 
Forskningsstod 
- Projekt 
- Spridning 
TOTALT 1993 
120,3 
70,3 
50,0 
51,8 
51,2 
0,6 
172,1 1994 
117,2 
77,2 
40,0 
17,0 
16,9 
0,1 
134,2 1995 
104,3 
64,3 
40,0 
21,6 
21,4 
0,2 
125,9 1996 
46,5 
23,3 
23,2 
31,0 
30,7 
0,3 
77,5 1997 
59,8 
30,8 
29,0 
29,0 
28,7 
0,3 
88,8 
Fördelning mellan medlemsstater av stödet till återanpassning 
(i miljoner ecu) 
Belgien 
Tyskland 
Spanien 
Frankrike 
Portugal 
Forenade kungariket 
TOTALT Gemenskapen Traditionellt stod 
1995 
1,0 
31,2 
7,2 
1,8 
0,4 
22,7 
64,3 1996 
1,4 
18,6 
2,6 
-
0,1 
0,6 
23,3 1997 
-
20,6 
5,8 
3,6 
-
0,8 
30,8 Sociala atj 
1995 
1,6 
19,0 
9,6 
1,8 
0,2 
7,8 
40,0 'arder inom 
1996 
1,4 
13,4 
3,2 
4,6 
-
0,6 
23,2 kolsektorn 
1997 
-
13,7 
7,5 
7,0 
-
0,8 
29,0 
17 Källa: EKSG: s ekonomiska rapporter. 
18 
3. När det gäller teknisk forskning på kolområdet utgick ekonomiskt stöd till 29 
projekt under 1995, till 23 projekt under 1996 och till 31 projekt under 1997. 
Dessa projekt skall främst bidra till ett effektivt miljöskydd och till att göra 
allmänheten medveten om kolets betydelse som energikälla. Dessutom skall de bidra 
till en förbättring av kolets konkurrenskraft och till ett rationellt utnyttjande av 
gemenskapens resurser. 
Fördelningen av medel mellan olika forskningsområden var följande: 
Gruvteknik: 
- Schaktningssystem 
- Gruvgas, ventilation, klimat 
- Brytningsteknik for kol 
- Gruvornas infrastruktur 
- Gruvdrift 
Anvandning av kol: 
- Kolets anrikning 
- Metallurgisk anvandning 
- Konvertering 
- Forbranning och forgasning av kol 
Spridning 
TOTALT 1995 
5,2 
2,3 
2,7 
-
-
0,2 
16,2 
1,8 
1,9 
1,4 
11,1 
0,2 
21,6 (i miljoner ecu) 
1996 
11,0 
1,6 
2,1 
0,6 
0,9 
5,8 
19,7 
3,2 
5,5 
1,6 
9,4 
0,3 
31,00 1997 
10,0 
4,7 
0,5 
2,7 
1,2 
0,8 
18,7 
4,2 
3,4 
-
11,2 
0,3 
29,0 
19 
G. LÅN FRÅN EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN 
Europeiska investeringsbanken skall bidra till integrationen, en balanserad 
utveckling samt medlemsstatemas ekonomiska och sociala sammanhållning. I detta 
syfte anslår investeringsbanken betydande medel till finansieringen av investeringar 
som är i överensstämmelse med unionens mål, bland annat på energiområdet. 
Tabellen nedan visar hur investeringsbankens finansiering utvecklats18. 
LanfranEIB 
Medel som beviljats till 
energisektom 
% av EIB:s verksamhet 1993 
2576 
15,4 % 1994 
3384 
20,4 % 1995 
3083 
17,3 % (i miljoner ecu) 
1996 
4945 
25% 1997 
2090 
10% 
2. Medel beviljades under perioden 1995-1997 främst till följande områden: 
• Produktion av kolväten och el, särskilt i vattenkraftverk eller 
naturgasdrivna kombinationskraftverk. 
• Överföring och leverans av el och naturgas. 
• Ledningsnät för överföring av naturgas och el, bland annat fyra 
prioriterade projekt inom de transeuropeiska näten. 
• Uppförande av kraftvärmeverk med avfallsförbränning. 
• Uppförande av värmekraftverk där brunkol används. 
18 Källa: EIB:s årsrapporter. 
20 
Av tabellen nedan framgår fördelningen mellan sektorer: 
Produktion 
• Konventionella varmekraftverk 
• Vattenkraftverk 
• Varmeverk 
• Utnyttjande av kolvaten 
• Fasta branslen 
• Alteniativ geotermisk energi 
Overforing, lagring, upparbetning 
• Elektricitet 
• Naturgas, olja 
Leverans 
• Elektricitet 
• Naturgas 
• Varme 
TOTALT 1995 
1842,2 
609,8 
292,1 
363,4 
582,7 
0,2 
-
966,3 
154,4 
811,9 
268,6 
68,9 
190,8 
8,9 
3083,1 (i miljoner ecu) 
1996 
2722,0 
2181,0 
31,7 
302,2 
176,9 
_ 
30,2 
1693,3 
305,5 
1387,8 
529,6 
271,4 
203,9 
54,3 
4944,9 1997 
1100,5 
556,2 
189,4 
96,1 
182,4 
_ 
76,4 
370,8 
87,5 
283,3 
619,1 
282,5 
148,4 
188,2 
2090,4 
Europeiska investeringsbankens åtgärder för att främja prioriterade transeuropeiska 
nät för överföring av el och naturgas uppgick till 522 miljoner ecu 1995, 695 
miljoner ecu 1996 och 300 miljoner ecu 1997. 
Utvecklingen av interna energiresurser, diversifieringen av importen och en mer 
rationell energianvändning utgör, i enlighet med energipolitiken, kriterierna för 
berättigande till stöd från E1B. Genomförandet av den inre marknaden innebär också 
att insatser måste koncentreras på möjlighetenia till samtrafik på gas- och elnät både 
inom och utanför gemenskapen. 
Under 1995 avsåg 30 % av investeringarna interna energiresurser, 26 % 
diversifieringen av importen och 44 % rationell energihantering och 
energianvändning. 
Under 1996 var motsvarande siffror 17 %, 49 % och 34 % och under 1997 21 %, 
19% och 60%. 
21 
5. Fördelningen mellan medlemsstaterna av finansiella medel som EIB beviljat till 
energisektorn inom gemenskapen har varit följande: 
(i miljoner ecu) 
Lan (ran EIB 
LAND 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederlanderna 
Osterrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Forenade kungariket 
19 
Andra 
TOTALT Energisektom 
1995 
34 
84 
626 
36 
315 
4 
-
625 
-
-
-
134 
-
111 
636 
479 
3083 1996 
7 
15 
924 
379 
539 
3 
-
1637 
-
140 
26 
489 
-
111 
674 
-
4945 1997 
-
84 
489 
126 
169 
17 
-
351 
-
30 
212 
30 
45 
80 
349 
109 
2090 
6. De medel som EIB beviljade utanför Europeiska gemenskapen inom ramen för 
unionens samarbetspolitik för utveckling i tredje land uppgick 1995 till 2 805 
miljoner ecu och av dessa gick 689 miljoner ecu till energisektorn. 1996 uppgick 
dessa medel till 2 294 miljoner ecu, varav 704 miljoner ecu gick till energisektorn, 
och 1997 till 3 144 miljoner ecu, varav 593 miljoner ecu gick till energisektorn. 
Lånen beviljas främst till energisektorn för uppförande och modernisering av 
kraftverk, förbättring av kapaciteten för överföring och leverans av el samt 
utveckling av oljeresurser. 
Finansiering utanför Europeiska unionen 
Energisektorn 
(i miljoner ecu) 
LAND 
AVS-lander 
Sydafrika 
Medelhavslanderna 
Central- och Osteuropa 
Latinamerika 
Asien 
ULT 
TOTALT 1995 
108 
-
149 
290 
18 
125 
-
689 1996 
109 
56 
174 
363 
-
-
2 
704 1997 
35 
45 
346 
70 
-
93 
4 
593 
19 Projekt av europeiskt intresse som genomfors utanför medlemsstaterna. 
22 
H. LÅN FRAN EKSG OCH EURATOM 
1. LÅN FRÅN EKSG 
1.1. Det totala lånebelopp som utbetalades av EKSG (402,8 miljoner ecu) under 1995 
var 40,2 % mindre än lånebeloppet under 1994. Det totala lånebeloppet från EKSG 
för 1996 (279,7 miljoner ecu) var också betydligt mindre än 1995 års belopp. Det 
totala lånebelopp som utbetalades av EKSG under 1997 (541,2 miljoner ecu) var 
dock klart större än under 1996. 
Denna ökning beror på att första halvåret 1997, utom i vissa undantagsfall, var den 
sista perioden för utbetalning av lån från EKSG. 
De riktlinjer som kommissionen godkände 1994 för planering av EKSG:s in- och 
utlåningsverksamhet fram till början av 2002, då EKSG-fördraget upphör att gälla, 
kan (en sista gång) ha haft en uppmuntrande effekt på potentiella låntagare. Dessa 
kan inte längre förvänta sig att få långfristiga lån, dvs. lån vars löptid sträcker sig 
längre än till 2002, utom när det gäller vissa stora infrastrukturprojekt av europeiskt 
intresse, för vilka det kan ges statliga garantier. 
1.2. Under 1995 och 1996 beviljades Spanien två lån på 17,8 miljoner ecu respektive 
12,2 miljoner ecu till kolindustrin. Under 1997 beviljades ett lån på 80,6 miljoner 
ecu för finansieringen av ett portugisiskt ledningsnät för naturgas. 
.20 I tabellen nedan ges en översikt av lånen från EKSG under perioden 1995-1997 
(i miljoner ecu) 
Lan fran EKSG totalt 
Totalt p& energiomradet 
Andel for energi (%) 
Fordelning 
- Kolindustrin (art. 54.1) 
- Varmekraftverk 
- Andra sektorer 1995 
402,8 
17.8 
4,42% 
17.8 1996 
279,7 
12,2 
4,36 % 
12.2 1997 
541,2 
80.6 
14,89% 
80,6 
2. LÅN FRÅN EURATOM 
Sedan 1998 har Euratom, på grund av den ogynnsamma konjunkturen inom sektorn, 
inte bedrivit någon låneverksamhet. 
Genom rådets beslut 94/179/EURATOM21 av den 21 mars 1994 bemyndigas 
kommissionen bevilja lån i syfte att förbättra säkerheten och effektiviteten i 
kärnkraftverk i länder i Central- och Östeuropa och före detta Sovjetunionen. 
Hittills har inga lån beviljats men vissa projekt har valts ut för vilka ett förberedande 
arbete för närvarande genomförs. 
20 Källa: EKSG: s ekonomiska rapporter. 
21 EGTL 84,29.3.1994. 
23 
I. GARANTIER FRÅN EUROPEISKA INVESTERINGSFONDEN 
Europeiska investeringsfonden (EIF), ett offentligt-privat partnerskap som 
inrättades i juni 1994, beviljar långfristiga garantier till små och medelstora företag 
och stora infrastrukturprojekt, bland annat transeuropeiska energinät. 
Investeringsfonden skall inom energisektorn främst underlätta utnyttjandet av privat 
kapital i projekt som avser transeuropeiska nät. 
De garantier som beviljats sedan fonden inrättades och fram till slutet av 1997 
uppgår totalt till 2 165 miljoner ecu, och av dessa medel gick 23,8 % till 
energisektorn. 
Av tabellen nedan framgår fördelningen per verksamhetsområde av de garantier som 
beviljades under 1995, 1996 och 199722. 
(i miljoner ecu) 
SEKTOR 
Transeuropeiska infrastrukturnat 
avseende energi: 
- inomEU 
- utanfbrEU 
Sma och medelstora fbretag 
TOTALT 1995 
116,5 
11,9 
11,9 
-
116,5 1996 
582,1 
270,2 
88,2 
182,0 
251,3 
833,4 1997 
335,2 
3,7 
3,7 
364,8 
700,0 
* * * 
22 Källa: EIF:s årsrapporter. 
24 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 244 slutlig 
DOKUMENT 
SV 09 12 15 
Katalognummer : CB-CO-98-265-SV-C 
ISBN 92-78-35281-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg