ai) uppmanar till särskilda initiativ för att främja utveckling av lämplig utbildningsprogramvara för kvin-
nor och flickor; uppmanar till stöd för regionala och lokala utbildningscentra som är särskilt avseddaför kvinnor och flickor; uppmanar till en minskning av nuvarande digitala klyfta genom att involveramarginaliserade grupper, t.ex. arbetslösa ensamstående mödrar,
aj) stödjer det uttalade målet att öka sammankopplingen av virtuella områden och campus, nätverk mel-
lan universitet, skolor, utbildningscentrum och tvärvetenskapliga utbildningscentrum som är öppna för
alla; uppmanar till att detta skall bli ett tillfälle att organisera och skapa ett register över utbyte averfarenheter om bästa praxis när det gäller utbildning och yrkesutbildning för unga flickor och kvin-nor,
2. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas
regeringar och parlament.
19. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (2001)
A5-0165/2001
Europaparlamentets resolution om kommissionens rekommendation om allmänna riktlinjer för
medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik år 2001 (KOM(2001) 224  C5-0169/
2001  2001/2081(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av kommissionens rekommendation (KOM(2001) 224  C5-0169/2001), med beaktande av artiklarna 98 och 99 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av artikel 41 i arbetsordningen, med beaktande av kommissionens rapport om genomförandet av 2000 års allmänna riktlinjer för den
ekonomiska politiken (KOM(2001) 105),
 med beaktande av kommissionens rapport Ekonomisk reform: Rapport om produkt- och kapitalmark-
nadernas funktion i gemenskapen (KOM(2000) 881),
 med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskot-
tet för sysselsättning och socialfrågor (A5-0165/2001), och av följande skäl:
A. Övergången år 2002 blir ett historiskt ögonblick då för första gången någonsin tolv suveräna stater
kommer att ha en gemensam valuta och använda samma sedlar och mynt.
B. Detta innebär ytterligare ett stadium i integrationen av de nationella ekonomierna som följer på fri-
handelsområdet, tullunionen och den inre marknaden.
C. Det förefaller rimligt att använda en ny benämning på denna samarbetsform och att betrakta en
gemensam marknad med en gemensam valuta som en hemmamarknad.
D. EU satte vid Europeiska rådets möte i Lissabon ett nytt strategiskt mål, nämligen att att bli världens
mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi med fler och bättre arbetstillfällenoch en högre grad av social sammanhållning.
E. Unionen står nu inför utmaningen att utarbeta en lämplig gemensam ekonomisk politik för denna
europeiska hemmamarknad med enhetlig penningpolitik. Denna bör utformas efter den socialamarknadsekonomins principer.
F. Förfarandet för att fastställa riktlinjerna för Europeiska unionens ekonomiska politik utgör för närva-
rande det huvudsakliga instrumentet för att samordna Europeiska unionens ekonomiska politik.7.2.2002 SV C 34 E/157 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 15 maj 2001
G. De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken är inte juridiskt men däremot i högsta grad
politiskt bindande.
H. Ett stort problem med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken är att de blir innehålls-
lösa när den ekonomiska utvecklingen under den period då de genomförs avviker från de prognosersom de grundar sig på.
I. Den nedåtgående världskonjunkturen och utvecklingen på finansmarknaderna måste följas noggrant
eftersom den omedelbara uppgiften framöver, efter förra årets tillväxt på 3,4 procent som var detbästa resultatet för Europeiska unionen sedan 1991, är att bibehålla en stark ekonomisk utvecklingsamtidigt som de ekonomiska villkoren i omvärlden blir mindre gynnsamma.
J. Europeiska unionen måste påta sig ett ansvar för världsekonomin i ljuset av konjunkturavmattningen i
Förenta staterna och Japan.
K. Kommissionen utgick från ett antagande om en tillväxt på 3 procent i sin höstprognos, men i dag
förefaller en tillväxt i år på mellan 2 och 2,5 procent realistisk.
L. Den ekonomiska tillväxten i Förenta staterna har en avsevärd psykologisk betydelse för finansmark-
naderna men behöver dock inte påverka EU:s ekonomi direkt i någon större utsträckning, eftersomexporten till Förenta staterna endast utgör 3 procent av Europeiska unionens BNP.
M. Sysselsättningstillväxten i Europeiska unionen var förra året för första gången på länge högre än den i
Förenta staterna, och denna utveckling kan förväntas bestå i år om ytterligare nödvändiga reform-åtgärder vidtas.
N. Europeiska centralbanken har som främsta uppgift att garantera prisstabilitet, till skillnad från den
amerikanska centralbanken, som skall säkra ett stabilt penningvärde och ekonomisk tillväxt. Växelkur-sen faller endast inom ECB:s verksamhetsfält i den mån som den kan påverka prisstabiliteten.
O. De nuvarande prognoserna för inflationstakten i euro-området ligger över 2 procent för två år i rad
(2000 och 2001), vilket är högre än det som Europeiska centralbanken definierar som prisstabilitet.
P. Vissa prisökningar i samband med införandet av euron kan inte uteslutas.Q. Penningpolitikens betydelse för den ekonomiska utvecklingen är begränsad, eftersom räntenivån
endast är en av många faktorer som företag måste ta hänsyn till när de fattar beslut om investeringar.
R. Medlemsstaterna har i stabilitets- och tillväxtpakten förbundit sig att uppnå balans eller överskott i de
offentliga finanserna.
S. Målet att uppnå balans i de offentliga finanserna har i princip uppnåtts. Det beror dock delvis på förra
årets gynnsamma ekonomiska situation, som ledde till ökade skatteintäkter, låga räntor och intäkterfrån försäljning av UMTS-licenser.
T. Vissa medlemsländer har inte utnyttjat de gynnsamma förhållandena tillräckligt för att minska budget-
underskottet och skuldsättningen.
U. I den nya ekonomin är tekniskt och vetenskapligt kunnande av avgörande betydelse för ländernas
ekonomiska utveckling. Därför måste utbildningen inom dessa områden främjas ytterligare.
1. Parlamentet konstaterar att tolv medlemsstater i Europeiska unionen med införandet av den gemen-
samma valutan har uppnått ytterligare ett steg i integrationen som man kan beteckna som euro-områdeteller den europeiska hemmamarknaden,
2. uppmanar medlemsstaterna att utforma sin ekonomiska politik på grundval av de målsättningar och
konkreta åtgärder som beslutats av Europeiska rådet i Lissabon och som vidareutvecklas av Europeiskarådet i Stockholm, inklusive överenskommelserna inom ramen för den europeiska ekonomiska samord-ningen,C 34 E/158 SV 7.2.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 15 maj 2001
3. uppmanar dessutom medlemsstaterna att utforma sin ekonomiska politik på ett sådant sätt att denna
helt och hållet införlivar hållbarhetskraven och att uppfylla åtagandena från Kyoto,
4. anser att Europeiska unionen med tanke på den försämrade ekonomiska situationen i världen måste
förlita sig på sin egen styrka,
5. välkomnar särskilt den politiska prioriteringen att förbättra kvaliteten av och hållbarheten i de offent-
liga finanserna i linje med de resultat som godkändes av Europeiska rådet i Stockholm; understryker i dettasammanhang vikten av offentliga utgifter som bidrar till tillväxt och sysselsättning och som verkar för attuppnå de målsättningar som beslutats om inom ramen för Lissabonstrategin, inklusive större social sam-manhållning,
6. välkomnar att riktlinjerna om den ekonomiska politiken inbegriper främjandet av hållbar utveckling;
betonar emellertid att miljödimensionen måste utvecklas för alla berörda ekonomiska politikområden(mainstreaming); begär därför att fler horisontella åtgärder och initiativ utvecklas och att miljöeffekterav all slags ekonomisk verksamhet beaktas i ansträngningarna för att uppnå hållbar utveckling,
7. uppmanar medlemsstaterna att genomföra lämpliga reformer kapital-, produkt- och arbetsmark-
naderna för att främja investeringar och skapa enhetliga förutsättningar, samtidigt som man säkerställertjänster i allmänhetens intresse och en hög nivå på social trygghet och miljöskydd,
8. stödjer medlemsstaternas ansträngningar att med hänsyn till budgetbegränsningar och demografiska
utmaningar anpassa pensionssystemen utan att överge målsättningarna för pensionerna; betonar med tankepå denna nödvändighet att det är viktigt att skapa tillräckligt ekonomiskt handlingsutrymme; påpekar attde flesta medlemsstater hittills skjutit upp den nödvändiga reformen av pensionssystemen,
9. påpekar att inte alla medlemsländer tillvaratog möjligheten till varaktig budgetkonsolidering förra året
och varnar för att minska ansträngningarna med tanke på att förhållandena verkar försämras,
10. anser att alla möjligheter till minskade utgifter måste utnyttjas inom alla områden; betonar i detta
sammanhang vikten av utbildningssatsningar och offentliga investeringar, som dock måste vara riktade och
bygga på strategiska målsättningar och som inte får tränga undan viktiga privata investeringar,
11. uttrycker sitt stöd för alla åtgärder, särskilt alla planlagda politiska åtgärder, som verkar för en
övergång till en kunskapsbaserad ekonomi; betonar emellertid att uppnåendet av en kunskapsbaserad eko-nomi förutsätter ökad verksamhet inom områdena för forskning och utveckling, högre utbildning, utbild-ning och vidareutbildning av arbetskraften och att en process för livslångt lärande till slut kommer attomfatta alla medborgare i samhället; anser att sådan ökad verksamhet förutsätter såväl ytterligare privatasom offentliga investeringar i mänskliga resurser och i projekt för att bygga infrastruktur för information,till exempel i form av vanliga satellitprojekt eller TEN-projekt; uppmanar rådet att fylla denna lucka i denslutgiltiga versionen av riktlinjerna,
12. påminner om att ECB:s främsta mål är att garantera prisstabilitet;13. understryker att ECB:s penningpolitik skapar en ekonomisk miljö som gynnar tillväxt och sysselsätt-
ning inom euro-området, men betonar att länderna i euro-området i denna miljö måste samordna sinekonomiska politik bättre för att skapa förutsättningar för hållbar tillväxt och sysselsättning,
14. önskar i detta sammanhang att en diskussion snarast inleds för att inrätta en politisk ordning för
samordning av den ekonomiska politiken som skulle gå längre än de allmänna riktlinjerna för den ekono-miska politiken och som skulle syfta till att på årlig basis säkerställa en konvergens av finans- och penning-politiken i de medlemsstater som infört euron,
15. anser att Europeiska unionen vid sanktioner mot en enskild medlemsstat måste ta hänsyn till huru-
vida utvecklingen i landet i fråga får återverkningar i hela euro-området,7.2.2002 SV C 34 E/159 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 15 maj 2001
16. beklagar att Europeiska rådet i Stockholm inte lyckades nå konkreta överenskommelser för avregle-
ringen av den europeiska el- och gasmarknaden; betonar att det är viktigt att i en balanserad processavreglera de återstående sektorerna för att kunna uppnå det högt ställda målet att göra Europeiska unionentill världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska ekonomi före år 2010, under förutsättning att dettainte får negativa effekter på de höga nivåerna för miljöskydd eller på tillgången till universella tjänster ochsäkerheten i försörjningsbalansen; anser att krav vad gäller produkt- och produktionsprocesser bör spela enavgörande roll för besluten om avreglering,
17. kräver kraftfullare insatser för att fullborda den inre marknaden och därmed uppnå detta mål och
särskilt att en överenskommelse slutligen nås om gemenskapspatent och att ett lämpligt regelverk skapasför bioteknik, informations- och kommunikationsteknik,
18. betonar att lagstiftningen om offentlig upphandling som för närvarande genomgår en översyn skall
omformas så att medlemsstaternas upphandlingsförfaranden kan gå i spetsen för att uppnå de målsätt-ningar som fastställts i artikel 2 och artikel 6 i EG-fördraget, nämligen att främja en hållbar utveckling, enhög nivå i fråga om socialt skydd och en höjning av medborgarnas livskvalitet,
19. betonar att även försvarsområdet måste öppnas för gemenskapsbestämmelserna om offentlig upp-
handling i den mån detta kan motiveras,
20. påpekar att forskning och utveckling samt utbildning och yrkesutbildning står för en relativt liten
del av företagens utgifter i Europeiska unionen jämfört med i Förenta staterna; betonar behovet av eneuropeisk samordning mellan medlemsstaterna och att det utvecklas nya eller förbättrade incitamentssys-tem i linje med dem som vissa medlemsstater redan infört för att öka denna andel,
21. betonar att det är mycket viktigt och brådskande för EU och medlemsstaterna att skapa en gynnsam
miljö för utvecklingen av nya vetenskaps- och teknikbaserade företag, särskilt sådana som har en potentialatt göra EU:s ekonomi mer hållbar,
22. gläds åt att vissa medlemsländer har lyckats minska arbetslösheten; betonar dock vikten av att
fortsätta med arbetsmarknadsreformerna och anser när det gäller de beslut som har fattats om sysselsätt-ningen (i Cardiff, Luxemburg och Lissabon) att ansvaret för de olika områdena måste klargöras,
23. välkomnar kommissionens planer att vidta målmedvetna åtgärder när det gäller att utveckla och
öppna de europeiska arbetsmarknaderna samt att uppnå mer flexibilitet och öppenhet på arbetsmarknadengenom att utarbeta förslag till ett enhetligare system för erkännande av kvalifikationer,
24. upprepar sitt krav på en ändring av artikel 99.2 så att de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska
politiken diskuteras och avgörs på förslag från kommissionen och inte på rekommendation från kommis-sionen; betonar dock igen att det demokratiska underskottet i den europeiska ekonomiska politiken måsteöverbryggas genom att ett interinstitutionellt avtal ingås mellan rådet, kommissionen och parlamentet,
25. uppdrar åt talmannen att överlämna denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstater-
nas parlament.C 34 E/160 SV 7.2.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Tisdag 15 maj 2001