Yttrande från Regionkommittén om:

- "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - eEurope - Benchmarkingrapport", och

- "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén eEurope 2005: Ett informationssamhälle för alla"

(2003/C 128/03)

BAKGRUND

Kommissionens meddelanden om "eEurope - Benchmarkingrapport" (KOM(2002) 62 slutlig) och "eEurope 2005 - Ett informationssamhälle för alla" (KOM(2002) 263 slutlig).

Kommissionens beslut av den 6 februari och den 29 maj 2002 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende.

Regionkommitténs presidiums beslut av den 6 februari 2002 att ge utskottet för kultur och utbildning i uppdrag att utarbeta ett yttrande i frågan.

ReK:s yttrande om kommissionens arbetsdokument om "Informationssamhället och den regionala utvecklingen - ERUF-åtgärder 2000/2006: Kriterier för bedömning av program" (SEK(1999) 1217) (CdR 124/2000 fin)(1).

ReK:s yttrande om "Att hjälpa små och medelstora företag att bli digitala" (KOM(2001) 136 slutlig) (CdR 198/2001 fin)(2).

ReK:s yttrande om "Handlingsplanen eLearning - Att planera morgondagens utbildning" (KOM(2001) 172 slutlig) (CdR 212/2001 fin)(3).

ReK:s yttrande om "Nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi" (KOM(2001) 298 slutlig) (CdR 257/2001 fin)(4).

ReK:s yttrande om "Tillgänglighet till offentliga webbplatser och deras innehåll" (KOM(2001) 529 slutlig) (CdR 397/2001 fin)(5).

ReK:s yttrande om "Uppföljning av gemenskapens fleråriga handlingsplan för att främja en säkrare användning av Internet genom att bekämpa olagligt och skadligt innehåll på globala nät" och om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 276/1999/EG om antagande av en flerårig handlingsplan på gemenskapsnivå för att främja en säkrare användning av Internet genom att bekämpa olagligt och skadligt innehåll på globala nät" (KOM(2002) 152 slutlig) (CdR 140/2002 fin)(6).

Det utkast till yttrande (CdR 136/2002 rév. 2) som antogs av utskottet för kultur och utbildning den 28 november 2002, föredragande: Jyrki Myllyvirta, stadsdirektör i S:t Michel (FIN-PPE).

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande vid sin 48:e plenarsession den 12 och 13 februari 2003 (sammanträdet den 12 februari).

1. Regionkommitténs synpunkter och rekommendationer

Resultaten i benchmarkingrapporten och utgångspunkterna för handlingsplanen

1.1. Det viktigaste målet för Regionkommittén är fortfarande att utveckla ett europeiskt informationssamhälle där det råder såväl social som regional jämlikhet och att undvika nya utslagningsfällor genom att kunna ge alla medborgare möjlighet att utnyttja informationssamhället.

1.2. Genom att låta handlingsplanen eEurope 2005 bygga på den tidigare handlingsplanen eEurope 2002 och på resultatet av denna handlingsplans uppföljning skapar man en långsiktig gemenskapspolitik och främjar därmed även utvecklingen av de redskap som används för att genomföra politiken.

1.3. Regionkommittén stöder de politiska slutsatser som bygger på benchmarkingen i handlingsplanen eEurope 2002, men framhåller att det för planeringen av framgångsrika strategier är mycket viktigt att identifiera de regionala skillnaderna i medlemsstaterna.

1.4. De lokala och regionala myndigheterna har en viktig roll och ett stort ansvar inte enbart i fråga om utvecklingen av offentliga interaktiva e-tjänster, utan också i samband med användningen av informations- och kommunikationsteknik inom livslångt lärande - eftersom den digitala kulturen i dag kan ses som ett grundläggande kompetenskrav - samt i fråga om och hälsovården, främjandet av informationssäkerheten, utvecklingen av innehållstjänster rörande kultur och turism, åtgärder som ökar möjligheterna att använda olika nättjänster och naturligtvis även vid utvecklingen av kompatibiliteten hos processer såväl inom en förvaltning som mer generellt mellan olika organisationer.

1.5. Regionkommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna i Europa att i större utsträckning delta i spridningen och vidareutvecklingen av goda arbetsmetoder och att i sin egen verksamhet i stor omfattning utnyttja de möjligheter som informations- och kommunikationstekniken erbjuder samt framför allt att med alla tillgängliga medel stödja utvecklingen av ett jämlikt europeiskt informationssamhälle som omfattar alla regioner och når alla medborgare.

1.6. ReK framhåller att det behövs mer djupgående scenariobaserade analyser av utvecklingen på teknikmarknaden under de närmaste åren som stöd för planeringen av den europeiska politiken för informationssamhället.

1.7. Utvecklingen i kandidatländerna har varit snabb under de senaste åren, och vid en utvidgning kommer de utmaningar som handlingsplanen innebär att i hög grad vara desamma för såväl nuvarande som nya medlemsstater.

Moderna offentliga tjänster på nätet

1.8. Handlingsplanens målsättning om kompatibilitet på alla styresnivåer medför större överskådlighet, vilket i sin tur för beslutsfattandet närmare medborgarna.

1.9. Kommittén anser att den offentliga förvaltningens onlinetjänster inte kan utvecklas för att möta medborgarnas behov utan ett brett samarbete som omfattar alla offentliga tjänster och övriga tjänster på regional eller kommunal nivå och som verkligen syftar till att tillhandahålla samordnade tjänster.

1.10. Kommittén understryker att man tack vare den egentliga informations- och kommunikationstekniken inte endast får tillgång till onlinetjänster utan att man också kan minska byråkratin och effektivisera verksamheten inom den offentliga förvaltningen samt även utveckla de tjänster som erbjuds via de traditionella distributionskanalerna i enlighet med medborgarnas behov. Detta har inte beaktats i tillräckligt hög grad i handlingsplanen.

1.11. ReK konstaterar att den offentliga förvaltningens onlinetjänster bör vara lättillgängliga för användarna och erbjuda dem ett verkligt mervärde i jämförelse med de traditionella tjänsterna. Dessutom behövs undersökningar som ger information om de hinder som finns för användningen av den offentliga förvaltningens onlinetjänster.

1.12. Enligt handlingsplanen skall den offentliga förvaltningens servicekontor, hälsovårdsenheter, olika kulturella organ och skolor anslutas till bredbandsnätet senast år 2005. Anslutningen har enligt eEurope 2002-benchmarkingen framskridit väl på lokal och regional nivå, men för att målet skall uppnås krävs fler målinriktade åtgärder på alla nivåer.

1.13. Kommittén föreslår att man i unionens program i tillräckligt hög grad satsar på utvecklingen av teknik som gör det enklare att med hjälp av digital-TV och tredje generationens mobila nät erbjuda sådana interaktiva tjänster inom den offentliga förvaltningen som redan har utvecklats och som kommer att utvecklats för Internet.

1.14. ReK anser att en utökning av medborgarnas möjligheter att delta bör ges en framträdande plats i utvecklingen av de interaktiva offentliga tjänsterna.

1.15. Kommittén påpekar att inte enbart aktörerna på nationell nivå utan även de lokala och regionala myndigheterna har ett stort ansvar när det gäller att utnyttja de möjligheter som informations- och kommunikationstekniken erbjuder i samband med undervisning och inlärning, eftersom utbildningen i många länder utgör en central del av de lokala och regionala myndigheternas verksamhet och en nära kontakt med målgruppen är en förutsättning för att uppnå resultat på detta område. Detta ansvar bör bland annat yttra sig i att lokala, regionala och nationella myndigheter garanterar ökad säkerhet i fråga om barns och ungdomars tillträde till information på Internet, för att undvika skadligt inflytande på deras utbildning och utveckling.

1.16. Kommittén påminner att det vanligen inte är ändamålsenligt att skilja på den offentliga och den privata sektorn när det gäller utvecklingen av tjänster som motsvarar medborgarnas behov, utan båda bör vara tillgängliga via samma portaler eller genom andra tekniska lösningar, t.ex. smartkort.

1.17. Utöver de viktiga åtgärder som kommissionen tar upp betonar kommittén behovet av att utveckla den interna verksamheten i såväl privata som offentliga organisationer när det gäller att möta de utmaningar som livslångt lärande medför.

1.18. Kommittén anser att det såväl inom förvaltningen som inom näringslivet - framför allt när det gäller personer i ledande ställning - förutom IT-kunskap behövs mer kunskap om möjligheterna att utnyttja informations- och kommunikationstekniken.

1.19. För att skapa kompatibilitet och minska antalet kort anser ReK att ett bättre alternativ till ett separat europeiskt sjukförsäkringskort vore att utveckla de europeiska sjukförsäkringarnas egenskaper så att de enkelt kan fogas till redan existerande smartkort.

1.20. Regionkommittén stöder planerna på att göra hälsovårdstjänster tillgängliga för medborgarna via Internet. I samband med detta är det viktigt att kommissionen i första hand inriktar sig på att stödja initiativ från genomförandeleden inom området, oftast lokala och nationella organ, i form av erfarenhetsutbyte, stöd, förmedling av bästa metoder samt benchmarking.

1.21. Bland annat på grund av kraven på uppgiftsskydd förhåller sig kommittén negativ till ett gemensamt system för patientidentifikation och anser att man också kan uppnå nödvändig kompatibilitet genom att utnyttja de nationella, regionala och lokala lösningar som tillämpas i dag.

En dynamisk miljö för e-företag

1.22. ReK önskar att de lokala och regionala myndigheternas nära kontakter med de små och medelstora företagen i området kommer att utnyttjas i större utsträckning än i dag även i utvecklingsprojekt rörande den europeiska e-handeln.

1.23. Kommittén rekommenderar att kommissionen samordnar förfaringssätten för e-handeln och den offentliga förvaltningens e-tjänster liksom utvecklingsarbetet på detta område, särskilt i fråga om åtgärder som syftar till att öka förtroendet mellan de olika parterna.

En säker informationsinfrastruktur

1.24. Regionkommittén konstaterar att den regionala och lokala nivåns roll är väsentlig till följd av dess breda verksamhetsområde. Detta gäller såväl tillämpningen av goda metoder i fråga om informationssäkerhet som en förbättring av dessa och tillämpning av kompatibla metoder på alla nivåer, vilket är förutsättningen för en god informationssäkerhet.

1.25. Kommittén föreslår att man effektiviserar de åtgärder som främjar användningen av goda metoder för informationssäkerhet, framför allt sådana rådgivnings- och varningstjänster i samband med informationssäkerheten som medborgarna, småföretagen och förvaltningens arbetsplatser behöver.

1.26. ReK kräver att banker och övriga finansieringsinstitut gör kreditkort och andra elektroniska betalningssätt säkrare, eftersom medborgarna inte kommer att börja utnyttja e-handel om man inte kan garantera en hög nivå på säkerheten.

1.27. Kommittén påpekar att betydelsen av identifiering inom elektroniska tjänster inte får överdrivas, utan att ärenden som i dag kan skötas t.ex. per telefon även i framtiden skall kunna skötas utan elektronisk underskrift.

1.28. Kommittén anser att kommissionen bör göra större satsningar på teknik som kan hindra tillgång till skadligt material på Internet, särskilt i datorer som huvudsakligen används av barn eller unga.

Bredbandsanslutning

1.29. Kommittén stöder kommissionens åsikt då den i de båda meddelandena framhåller att marknaden inte har lyckats utveckla utbudet av bredbandsteknik på önskvärt sätt i alla delar av Europa, och är mycket oroad över att detta kan utgöra ett allvarligt hinder när det gäller att uppnå målen eftersom det förefaller omöjligt att införa bredbandsanslutningar i många glesbygder och perifera regioner i unionen.

1.30. För att förbättra den europeiska konkurrenskraften måste alla kunskapsresurser i Europa utnyttjas. Detta är möjligt endast om medborgarna, företagen och den offentliga förvaltningen i alla delar av Europa har tillgång till telekommunikationstjänster som motsvarar deras behov.

1.31. I sin handlingsplan utlovar kommissionen en fördjupad analys av de politiska lösningarna för bredbandstekniken och de hinder som existerar för bredbandsutbyggnaden. Kommittén uppmanar kommissionen att utföra denna analys med det snaraste, eftersom inte enbart medlemsstaterna utan även de lokala och regionala myndigheterna behöver uppgifterna för att kunna utveckla egna strategier.

1.32. Kommittén anser att särskilt digital-TV kan erbjuda nya medborgargrupper en möjlighet att dra aktiv nytta av IT-nät.

1.33. Kommittén framhåller att den digitala televisionen och tredje generationens mobila nät inte i sig löser problemet med tillgången till interaktiva tjänster, eftersom dessa för att fungera kräver motsvarande investeringar i infrastrukturen som övrig teknologi.

1.34. Regionkommittén betonar att den enhetliga tekniska standarden MHP (Multimedia Home Platform) kan utgöra ett viktigt bidrag för införandet och spridningen av digital television i Europa.

1.35. Kommittén föreslår att behoven av trådlösa Internetanslutningar tas i beaktande i användningen av radiofrekvenser och vid beslut som rör sändningseffekt i syfte att särskilt gynna utnyttjandet av WLAN-teknik i glesbygden och i små tätorter.

1.36. Kommittén konstaterar att placeringen av master och annan investering i infrastruktur för bredband bäst kan avgöras genom lokala överenskommelser mellan företagen och den offentliga förvaltningen.

1.37. ReK kräver realistiska planer för avvecklingen av analoga TV-sändningar och förutsätter att man i samband med digitaliseringen särskilt säkerställer att regionala och lokala TV-stationer som spelar en viktig roll med tanke på den lokala kulturen och övrigt lokalt innehåll kan fortsätta sin verksamhet.

1.38. Kommittén understryker medlemsstaternas ansvar för att uppnå ett heltäckande modernt IT-nät i samtliga regioner, t.ex. genom särfinansiering, villkor i anslutning till licenser eller förpliktelser som åläggs företag med betydande marknadsandelar.

1.39. Kommittén kräver att genomförandeprogram på nationell nivå och EU-nivå som utformats på basis av handlingsplanen särskilt i fråga om bredbandstekniken är så flexibla att de på ett framgångsrikt sätt kan integreras i olika regionala och lokala utvecklingsstrategier.

Utveckling, analys och spridning av goda arbetsmetoder

1.40. De lokala och regionala myndigheterna spelar en viktig roll när det gäller att uppnå målen i handlingsplanen, och det är också de som i praktiken bygger upp det europeiska informationssamhället. Kommittén anser att detta skall tas i beaktande såväl vid anordnandet av konferenser och seminarier som i samband med andra åtgärder som främjar spridningen av goda arbetsmetoder.

1.41. ReK önskar att gemenskapsprogrammen blir mer överskådliga och att man utvecklar förfaranden för att informera om goda erfarenheter, oberoende av vilka finansieringsinstrument som har använts för att genomföra projekten.

1.42. Regionkommittén framhåller att det framgångsrika samarbete rörande goda arbetsmetoder som redan pågår mellan lokala och regionala myndigheter i kandidat- och medlemsländerna kan utgöra en kanal för att främja de operativa målen i handlingsplanen eEurope och även ett medel för att öka utbytet av erfarenheter.

1.43. Förslaget om att vidareutveckla goda arbetsmetoder till bland annat i modeller som grundar sig på en öppen källkod underlättar spridningen av dessa lösningar särskilt till mindre organisationer.

Benchmarkinganalyserna

1.44. Kommittén anser att man skulle erhålla ny väsentlig information om utvecklingen av den europeiska konkurrenskraften genom att utvidga uppföljningen av nättjänsternas utveckling till att mäta den offentliga förvaltningens förmåga att fullt ut utnyttja informations- och kommunikationstekniken då man förnyar tjänster och strukturer.

1.45. Kommittén uppmanar kommissionen att göra allt för att kandidatländerna skall kunna delta i genomförandet av eEurope redan innan de bli medlemmar i EU, och konstaterar att man åtminstone bör garantera att kandidatländerna kan delta i utformningen av benchmarkingen.

1.46. De nya regionala indikatorer som föreslås erbjuder en intressant möjlighet att jämföra utvecklingen i olika delar av Europa och är också till nytta då man skall avgöra var tyngdpunkten i de regionala strategierna skall läggas.

En samordningsmekanism för e-politiken

1.47. Med hänvisning till de lokala och regionala myndigheternas centrala roll vid genomförandet av handlingsplanen framhåller kommittén att man bör se till att det bland medlemmarna i den eEurope-styrgrupp som skall inrättas finns tillräckligt stor kännedom om det aktuella läget på lokal och regional nivå samt om de lokala och regionala behoven.

1.48. Kommittén anser att det är viktigt att den sakkunskap om lokala och regionala behov och regionala utvecklingsstrategier som erhålls i samband med genomförandet av strukturfondsprogrammen är representerad i eEurope-styrgruppen.

Finansiering

1.49. Regionkommittén föreslår att en tillräckligt stor del av handlingsplanens finansieringsinstrument riktas till utvecklingen av produkter och tjänster som lämpar sig för regioner och kommuner där det på grund av läget och samhällsstrukturen råder exceptionella förhållanden, eftersom dessa har särskilda behov, och en positiv utveckling i alla delar av unionen är en förutsättning för att man skall uppnå de allmänna målen i samhällspolitiken och den ekonomiska politiken som ingår i handlingsplanen.

Bryssel den 12 februari 2003.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EGT C 22, 24.1.2001, s. 32.

(2) EGT C 19, 22.1.2002, s. 14.

(3) EGT C 19, 22.1.2002, s. 26.

(4) EGT C 107, 3.5.2002, s. 89.

(5) EGT C 278, 14.11.2002, s. 24.

(6) EUT C 73, 26.3.2003, s. 34.