SV Europeiska unionens officiella tidning CE 117/166

Torsdag 26 mars 2009

Frihandelsavtal mellan EU och Indien

P6_TA(2009)0189

Europaparlamentets resolution av den 26 mars 2009 om ett frihandelsavtal mellan EU och Indien (2008/2135(INI))

2010/C 117 E/28

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av den gemensamma handlingsplanen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien av den 7 september 2005, i synnerhet avsnittet om att utveckla handel och investeringar, samt dess omarbetade version,

med beaktande av det gemensamma uttalandet av det fjärde näringslivstoppmötet mellan EU och Indien den 29 november 2003, i synnerhet det gemensamma initiativet mellan EU och Indien för ökning av handel och investeringar,

med beaktande av slutsatserna från den nionde rundabordskonferensen mellan Indien och EU som hölls i Hyderabad den 18–20 september 2005,

med beaktande av rapporten från högnivågruppen för handel mellan EU och Indien till det sjunde toppmötet mellan EU och Indien i Helsingfors den 13 oktober 2006,

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det nionde toppmötet mellan EU och Indien i Marseille den 29 september 2008,

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det nionde näringslivstoppmötet mellan EU och Indien i Paris den 30 september 2008,

med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) beslut om avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips) och folkhälsa, som antogs den 29 november 2005,

med beaktande av sin ståndpunkt av den 1 december 2005 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tvångslicensiering av patent för tillverkningen av läkemedel för export till länder med folkhälsoproblem (1),

med beaktande av samförståndsavtalet om bilateralt samarbete mellan Office of the Controller General of Patents, Designs and Trade Marks och Europeiska patentverket, som undertecknades den 29 november 2006,

med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag och ILO:s trepartsförklaring om riktlinjerna rörande multinationella företag och arbetsmarknad,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 mars 2006 med titeln ”Genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar” (KOM(2006)0136),

med beaktande av OECD:s sysselsättningsstatistik 2008/2007,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2008 med titeln ”En särskild plats för barnen i EU:s yttre åtgärder” (KOM(2008)0055),

med beaktande av överenskommelsen ”The Next Step Towards a Strategic Partnership” som Förenta staterna och Indien ingick 2004, samt det avtal om civil kärnverksamhet som förhandlades fram under president George W. Bushs statsbesök i Indien den 2 mars 2006,

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2006 om bedömningen av Doharundan efter WTO:s ministerkonferens i Hongkong (2),

med beaktande av ministerförklaringen vid Världshandelsorganisationens fjärde ministerkonferens som antogs i Doha den 14 november 2001, i synnerhet punkt 44 om särskild och differentierad behandling (SDT),

med beaktande av energitoppmötet mellan EU och Indien i New Delhi den 6 april 2006,

med beaktande av den tredje energipanelen mellan EU och Indien den 20 juni 2007,

med beaktande av sin resolution av den 29 september 2005 om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (3),

med beaktande av studien om klausulerna om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens internationella avtal, utförd på uppdrag av parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter (4),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2006 med titeln ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen – ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi” (KOM(2006)0567),

med beaktande av kommissionens rapport om tullbeslag under 2007 av förfalskade varor vid EU:s yttre gränser, som offentliggjordes den 19 maj 2008,

med beaktande av den kvalitativa analysen av ett möjligt frihandelsavtal mellan EU och Indien från Centre for the Analysis of Regional Integration at Sussex,

med beaktande av den ekonomiska analysen av den 15 mars 2007 om den ekonomiska inverkan av ett möjligt frihandelsavtal mellan EU och Indien, utförd på uppdrag av Centre d'études prospectives et d'informations internationales (CEPII) och Centre d'initiatives et de recherches européennes en Méditerrannée (CIREM),

med beaktande av Ecorys’ globala analysrapport och förslag till interimsrapport, inom ramen för konsekvensbedömningen för handelns hållbara utveckling av frihandelsavtalet mellan EU och Indien,

med beaktande av sin resolution av den 28 september 2006 om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (5),

med beaktande av sin resolution av den 12 juli 2007 om Trips-avtalet och tillgång till läkemedel (6),

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (7),

med beaktande av sin resolution av den 1 februari 2007 om människorättsläget för daliterna i Indien (8),

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2007 om EU i världen – konkurrenskraftens externa aspekter (9),

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2008 om handel med tjänster (10),

med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2008 om den förmodade förekomsten av massgravar i den del av Kashmir som administreras av Indien (11),

med beaktande av sin resolution av den 24 september 2008 om förberedelserna av toppmötet mellan EU och Indien (Marseille, den 29 september 2008) (12),

med beaktande av strategidokumentet om Indien (2007–2013),

med beaktande av det besöket i New Delhi som Europaparlamentets delegation (bestående av ledamöter från utskottet för internationell handel) genomförde i november 2008,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling (A6-0131/2009), och av följande skäl:

A. Europeiska unionen bör fortsätta prioritera ett regelbaserat multilateralt handelssystem som inrättats genom WTO, och som erbjuder de bästa utsikterna till en rättvis och likställd internationell handel genom att utarbeta lämpliga regler samt tillse att dessa följs.

B. Ett framgångsrikt och välbalanserat slutförande av utvecklingsagendan från Doha (DDA) är av avgörande betydelse för både EU och Indien. Ett sådant avtal utesluter inte bilaterala WTO+-avtal som komplement till multilaterala regler.

C. De politiska förbindelserna med Indien grundas på det strategiska partnerskapet från 2004, den gemensamma handlingsplanen från 2005 som antogs vid toppmötet mellan EU och Indien i september 2005 och reviderades vid det nionde toppmötet mellan EU och Indien i Marseille och samarbetsavtalet från 1994. Frihandelsavtalet bör bygga på och utvidga det samarbete som redan fastställts i artikel 24 i samarbetsavtalet.

D. EU är Indiens största källa till direkta utländska investeringar (FDI) med 10 900 miljoner euro investerade 2007, EU stod för 65 procent av alla utländska direktinvesteringar i Indien 2007 och Indiens direkta investeringar i EU ökade från 500 miljoner euro 2006 till 9 500 miljoner euro 2007.

E. Indien var EU:s 17:e viktigaste handelspartner år 2000 och låg på nionde plats 2007. Mellan 2000 och 2006 växte EU:s varuhandel med Indien med omkring 80 procent.

F. Indiens handel och lagstiftning är fortfarande relativt restriktiva. År 2008 placerade Världsbanken Indien på 122:a plats (av 178 ekonomier) när det gäller hur lätt det är att bedriva företagsverksamhet.

G. Enligt UNDP:s Human Development Report från 2007/2008 ligger Indien på 128:e plats på indexet för mänsklig utveckling (av 177 länder), och 35 procent av den indiska befolkningen lever på mindre är 1 USD om dagen medan 80 procent lever på mindre än 2 USD om dagen. Indien ligger på 62:a plats på fattigdomsindexet för utvecklingsländer, av de 108 utvecklingsländer för vilka indexet har beräknats. Indien har en av de högsta andelarna barnarbetare.

H. Det finns ekonomiska obalanser mellan Indiens delstater, och den åtföljande ojämna fördelningen av välståndet och nationalinkomsten kräver att sunda kompletterande ekonomiska regler införs, bland annat harmonisering av skatter och inriktning av kapacitetsuppbyggnaden på de fattigaste delstaterna så att de kan utnyttja anslagen.

I. Indien är den enskilt största förmånstagaren av det allmänna preferenssystemet. EU:s förmånsimport från Indien uppnådde 2007 värdet 11 300 miljoner euro jämfört med 9 700 miljoner euro 2006.

J. Båda parter bekräftar åter sina åtaganden för tullsänkningar samt en ytterligare gradvis och ömsesidig liberalisering av etablering och handel med tjänster.

K. Marknadstillgången måste åtföljas av öppna och effektiva regler och standarder som ser till att avregleringen av handeln blir till nytta.

L. Marknadstillgången hindras av icke-tariffära handelshinder (NTB) såsom hälso- och säkerhetskrav eller tekniska hinder, kvantitativa begränsningar, överensstämmelseförfaranden, handelsrelaterade försvarsmekanismer, tullförfaranden, inhemsk beskattning och underlåtenhet att anta internationella normer och standarder.

M. Man bör i ännu högre grad ta hänsyn till villkoren för erkännande, tillämpligt och verksamt skydd, samt tillämpning och upprätthållande av immateriella rättigheter inbegripet patent, varu- och servicemärken, copyright och liknande rättigheter, geografiska uppgifter (bland annat ursprungsbeteckning), industridesign och integrerade kretsars topografi.

N. Indien är ett av de viktigaste ursprungsländerna vad gäller förfalskade läkemedel som beslagtas av medlemsstaternas tullmyndigheter (Indien svarar för 30 procent av den totala volymen). Undermåliga och förfalskade läkemedel leder till högre läkemedelsresistens och ökar sjukligheten och dödligheten.

O. I artikel 1.1 i samarbetsavtalet föreskrivs respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Detta utgör en grundläggande del av frihandelsavtalet.

P. Enligt 2008 års index för global hunger ligger Indien på 66:e plats av 88 nationer (utvecklingsländer och övergångsländer). Enligt indexet för hunger i Indien faller inte en enda av Indiens delstater inom kategorierna ”låg hunger” eller ”måttlig hunger”, tolv av delstaterna faller inom kategorin ”oroande” och fyra delstater – Punjab, Kerala, Haryana och Assam – faller inom kategorin ”allvarlig”.

Q. Frihandelsavtalet bör innehålla åtaganden för sociala och miljömässiga standarder och hållbar utveckling och ett effektivt genomförande av internationellt överenskomna standarder på social- och miljöområdet som ett nödvändigt villkor för att stödja främjandet av goda arbetsförhållanden genom ett effektivt inhemskt genomförande av ILO:s grundläggande arbetsvillkor.

R. Indien har inte undertecknat icke-spridningsavtalet. Gruppen för kärnmaterialsleverantörer hävde embargot mot Indiens kärnhandel och avtalet för kärnsamarbete mellan Förenta staterna och Indien godkändes av den amerikanska kongressen.

S. Ett övergripande luftfartsavtal undertecknades vid det nionde toppmötet mellan EU och Indien i Marseille och Indien kom på elfte plats när det gäller passagerartrafik mellan EU och länder utanför EU. EU och Indien antog en omarbetad gemensam handlingsplan där det strategiska partnerskapet från 2005 utvidgas till nya områden. Det europeiska näringslivs- och teknikcentrumet i Indien har inrättats.

Allmänna frågor

1. Europaparlamentet anser att frihandelsavtalet bör vara välavvägt och förenligt med WTO:s regler och föreskrifter. Parlamentet anser att en framgångsrik utvecklingsagenda från Doha även i fortsättningen ska utgöra EU:s handelsprioritering och att förhandlingar med Indien om frihandelsavtalet ska vara ett komplement till multilaterala regler.

2. Europaparlamentet påminner om att det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien grundas på gemensamma principer och värderingar, vilket speglas i 1994 års samarbetsavtal mellan EG och Indien samt den gemensamma handlingsplanen från 2005. Det nya frihandelsavtalet grundat på konkurrenskraft bör komplettera 1994 års samarbetsavtal, som det bör vara rättsligt och institutionellt kopplat till.

3. Europaparlamentet välkomnar resultaten av det nionde toppmötet mellan EU och Indien och den omarbetade gemensamma handlingsplanen. Parlamentet uppmanar förhandlingsparterna att fortsätta att samråda med viktiga berörda parter. Parlamentet påminner om EU:s och Indiens löfte att påskynda förhandlingarna om ett frihandelsavtal och att göra påtagliga och effektiva framsteg i strävan att snarast ingå ett långtgående och välavvägt handels- och investeringsavtal på bred bas. Parlamentet är besviket över de långsamma förhandlingarna. Båda parter uppmanas att sluta ett övergripande, ambitiöst och välavvägt frihandelsavtal senast i slutet av 2010.

4. Europaparlamentet uppmanar de indiska federala och statliga regeringarna att samordna politik och förfaranden för att kunna maximera möjliga fördelar.

5. Europaparlamentet pekar med hänvisning till de båda ekonomiernas kompletterande natur på den framtida potentialen för en ökning av handel och investeringar mellan EU och Indien samt på de enorma affärsmöjligheter som ett frihandelsavtal skulle innebära. Parlamentet anser att frihandelsavtalet mellan EU och Indien är ett scenario som alla parter vinner på men rekommenderar dock att en utvärdering görs av de nuvarande sektorspecifika svårigheterna. Vidare betonar parlamentet att frihandelsavtalet bör säkerställa att den utökade bilaterala handeln är till fördel för största möjliga antal människor och att den bidrar till att Indien uppnår sina millennieutvecklingsmål, inbegripet målet att förhindra att miljön försämras.

6. Europaparlamentet uppmanar parterna att även beakta de potentiella nackdelarna hos frihandelsavtalet och de sätt på vilka mänsklig utveckling och jämställdhet mellan könen kan påverkas negativt när marknader snabbt öppnas.

7. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett långtgående kapitel om hållbar utveckling som ska vara en väsentlig del av frihandelsavtalet och omfattas av den normala mekanismen för att lösa tvister.

Handel med varor

8. Europaparlamentet välkomnar resultaten från de många simuleringar av frihandeln som visar att frihandelsavtalet skulle öka den totala exporten och importen för både EU och Indien. Parlamentet betonar att den bilaterala handeln med nuvarande genomsnittliga tillväxttakt förväntas överstiga 70 700 miljoner euro år 2010 och 160 600 miljoner euro år 2015.

9. Europaparlamentet konstaterar att Indiens genomsnittliga tulltaxor har minskat till nivåer som nu är jämförbara med andra länder i Asien, och framför allt att Indiens genomsnittliga tulltaxa nu är 14,5 procent jämfört med genomsnittet inom EU som är 4,1 procent.

10. Enligt Europaparlamentet är det viktigt att man i frihandelsavtalet bekräftar bestämmelserna i avtalet om tekniska handelshinder och avtalet om sanitära och fytosanitära åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta avseende ta itu med kvarvarande frågor, som exempelvis djurskydd.

11. Europaparlamentet konstaterar att Indien är oroat över bristen på harmonisering av mikrobiologiska standarder i EU, följderna av Reach, kostsamma certifieringar för export av frukt till EU, bristande harmonisering av mervärdesskatt och kostsamma överensstämmelseförfaranden för CE-märkning. Dessa frågor måste lösas i frihandelsavtalet. Parlamentet uppmanar båda parter att se till att regelverket och icke-tariffära handelshinder tillämpas på ett sådant sätt att handeln som helhet inte försvåras. Parlamentet uppmanar både EU och Indien att samarbeta närmare i de olika arbetsgrupperna i riktning mot ett mer öppet ramverk för tekniska bestämmelser och standarder. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att lämna teknisk assistans som stöd för indiska producenter i deras arbete med att uppnå EU-standard, i synnerhet när det gäller produktionens hälso- och miljömässiga samt sociala dimensioner, för att på så sätt skapa situationer som alla vinner på.

12. Europaparlamentet medger att Indiens system av standarder fortfarande utvecklas. Parlamentet uppmanar Bureau of Indian Standards och centralorganisationen för kontroll av läkemedelsstandarder att höja sina standarder i enlighet med internationell standard, och att öka insynen genom att förbättra sina förfaranden för test och certifiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att lämna erforderligt stöd för en förstärkning av kapaciteten och resurserna i form av kvalificerad personal hos de indiska tillsynsmyndigheterna. Parlamentet är bekymrat över genomförandet och övervakningen av sanitära och fytosanitära åtgärder och standarder. Parlamentet uppmanar kommissionen att lämna erforderligt stöd för en förstärkning av kapaciteten och resurserna i form av kvalificerad personal hos de indiska tillsynsmyndigheterna.

13. Europaparlamentet betonar att frihandelsavtalet bör innehålla en bindande mellanstatlig konfliktlösningsmekanism, bestämmelser för medling om icke-tariffära handelshinder, för antidumpnings- och utjämningstullåtgärder och en allmän undantagsklausul grundad på artiklarna XX och XXI i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt).

Handel med tjänster och etablering

14. Europaparlamentet inser att tjänster är den snabbast växande sektorn i den indiska ekonomin. Indien har offensiva intressen i liberalisering enligt handelstyperna 1 och 4 i allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats). EU skulle vilja fullfölja liberaliseringen av marknadstillträde och nationell behandling enligt handelstyp 3 för de flesta tjänster.

15. Europaparlamentet påpekar att avregleringen av tjänster inte på något sätt får hindra rätten att reglera tjänster, inbegripet tjänster för allmänheten.

16. Europaparlamentet konstaterar att enligt det indiska handels- och industrikammarförbundet förväntas den bilaterala handeln med tjänster överstiga 246 800 miljoner euro år 2015, då frihandelsavtalet beträffande tjänster har genomförts.

17. Europaparlamentet konstaterar att handeln med tjänster mellan EU och Indien är ganska obalanserad. EU exporterar 1,5 procent av sina tjänster till Indien, medan Indien exporterar 9,2 procent av sin totala export till EU.

18. För att göra det möjligt med överföring av personliga uppgifter från EU uppmanar Europaparlamentet Indien att ta fram tillämplig lagstiftning för uppgiftsskydd som bygger på och är förenlig med EU:s lagstiftning, så att Indien kan uppnå status som ett land med tillräcklig skyddsnivå.

19. Europaparlamentet konstaterar att Indien är världens femte största telekomtjänstemarknad och att telekommarknaden har växt med omkring 25 procent per år under de fem senaste åren. När det gäller telekomföretag välkomnar parlamentet att begränsningarna för utländskt ägande har minskats. Parlamentet anser därför att restriktionerna för tjänsteleverantörer bör minskas och att osäkerheten kring politiken om avgifts- och förmedlingsbestämmelser tas bort. Parlamentet betonar nödvändigheten av att de gamla lagar som reglerar sektorn ersätts med en mer framåtsyftande lagstiftning som innefattar cybernetiklagar och nya licenser. Europaparlamentet anser att telekom- och it-sektorerna är viktiga drivkrafter i den indiska ekonomin och att Indien bör göras till ett nav för telekomtillverkningen genom bildandet av telekomspecifika särskilda ekonomiska zoner. Parlamentet betonar att det finns enorma möjligheter inom tillverkningssektorn.

20. Beträffande satellitsektorn uppmanar Europaparlamentet Indien att inleda en dialog med och öppna sin marknad för EU-företag för att a) bättre stödja de inhemska utvecklingsmålen och tillgodose en ständigt ökande inhemsk efterfrågan på ”direct to home”-TV och bredbandstjänster, samt b) bemästra säkerhetsproblemen kring mobila satellittjänster med nya tekniska lösningar som förser de inhemska myndigheterna med en mer än tillräcklig kontroll över mobil satellitkommunikation.

21. Europaparlamentet välkomnar det indiska löftet att låta utländska advokatfirmor verka i Indien eftersom denna möjlighet kommer att medföra avsevärda fördelar för den indiska ekonomin och juristkåren, liksom även för europeiska advokatbyråer med expertkunskaper inom internationell lagstiftning och för deras klienter. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med indiska myndigheter utreda möjligheterna till och omfattningen av en liberalisering av juridiska tjänster i frihandelsavtalet.

22. Europaparlamentet konstaterar att frihandelsavtalets fullständiga syfte inte kan uppnås utan åtaganden under handelstyp 4. Parlamentet betonar att det finns enorma fördelar med en landsomfattande och EU-omfattande ackreditering av yrkeskvalifikationer och med överenskommelser om ömsesidiga erkännanden och licensieringskrav inom den fria yrkesutövningen för både EU och Indien, och att dessa enkelt kan införas under frihandelsavtalet. Parlamentet begär trots detta en grundlig analys beträffande de enskilda medlemsstaterna.

23. Europaparlamentet uppmanar Indien att gradvis avreglera bank- och försäkringssektorerna.

24. Europaparlamentet uppmanar Indien att se till att det föreslagna utkastet till lagförslag gällande posten inte medför minskade möjligheter till marknadstillgång för expresstjänstleverantörer, och uppmanar kommissionen att utverka en fullständig förbindelse från Indiens sida när det gäller expresstjänster och egenhantering för expressfraktföretag vid flygplatser, även i syfte att skydda framtida möjligheter till marknadstillgång.

25. Europaparlamentet begär att Indien ska tillämpa ett öppnare tillvägagångssätt vid beviljande av visum till medborgare, affärsmän och politiker från medlemsstaterna, med flera inresor och med minst ett års giltighetstid.

Investeringar

26. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att infoga ett kapitel om investeringar i frihandelsavtalet, i vilket man skulle kunna föreskriva ett system med ett enda informationsställe för investerare.

27. Europaparlamentet välkomnar inrättandet av det europeiska näringslivs- och teknikcentrumet i New Delhi, som har till syfte att främja företags- och tekniksamarbete mellan Indien och medlemsstaterna.

28. Europaparlamentet erinrar om att investeringar för att bli till nytta måste åtföljas av väl utformade regelverk och reglementen. Parlamentet nämner i detta sammanhang på nytt sin resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (13). Parlamentet uppmanar därför kommissionen att verka för att regler för transnationella företag tas med i frihandelsavtalet, så att det säkerställs att investerarna följer ILO:s grundläggande standard, avtal inom social- och miljöområdet samt internationella överenskommelser så att man uppnår en världsomspännande balans mellan ekonomisk tillväxt och en högre social och miljömässig standard.

29. Europaparlamentet erinrar om att även om investeringskapitel i frihandelsavtal ofta är förenade med åtaganden om att avreglera kapitalrörelser och avstå från kontroll av kapitalet bör sådana bestämmelser tillämpas med yttersta försiktighet med tanke på vikten av kontroll av kapitalet – i synnerhet för utvecklingsländer – när det gäller att lindra verkningarna av finanskrisen. Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att i internationella fora främja ett mer omfattande företagaransvar bland utländska företag etablerade i Indien och förespråkar samtidigt att EU ingår ett avtal med den indiska regeringen i syfte att inrätta ett effektivt system för att övervaka arbetstagarnas rättigheter i inhemska och utländska företag som är baserade i Indien.

30. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i frihandelsavtalet infoga ett kapitel om investeringar, vilket skulle utgöra en väsentlig del i avtalet, och därigenom underlätta processen att investera i varandras marknader genom att investeringsåtgärder främjas och skyddas samtidigt som omedelbara möjligheter kan utforskas. Parlamentet föreslår att ett sådant investeringsavtal skulle kunna innehålla införandet av ett system med ett enda informationsställe för investerare från båda ekonomierna där de kan få förklaringar av skillnaderna i investeringsregler och information om alla juridiska aspekter.

Offentlig upphandling

31. Europaparlamentet beklagar att Indien inte vill låta offentlig upphandling ingå i frihandelsavtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att förhandla fram effektiva och öppna upphandlingssystem. Parlamentet uppmanar Indien att tillämpa öppna och rättvisa förfaranden vid tilldelning av offentliga beställningar och att ge europeiska företag möjlighet att delta i offentliga upphandlingar.

Handel och konkurrens

32. Europaparlamentet stöder tillämpningen av den nya indiska konkurrenslagen. Parlamentet anser att EU bör införliva EG-fördragets artiklar 81 och 82 i frihandelsavtalet för att garantera åtaganden i fråga om konkurrenspolitik.

Immateriella rättigheter samt industri- och handelspolitik

33. Europaparlamentet välkomnar Indiens åtagande om ett starkt system för immateriella rättigheter och om att utnyttja Trips-flexibiliteterna för att uppfylla sina skyldigheter när det gäller folkhälsan, i synnerhet beträffande tillgången till läkemedel. Parlamentet stöder dess stränga tillämpning och genomdrivande. Parlamentet uppmanar kommissionen och berörda indiska myndigheter att samordna sina åtgärder för att effektivt föra kampen mot förfalskningar och i synnerhet mot förfalskade läkemedel.

34. Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att se till att åtagandena i frihandelsavtalet inte utesluter tillgång till viktiga läkemedel under det att Indien utvecklar sin kapacitet från en generisk till en forskningsbaserad industri.

35. Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att stödja åtgärder och initiativ som till exempel prisfonder, patentpooler och andra alternativa mekanismer i syfte att främja tillgång till och innovationer i läkemedel, i synnerhet mot försummade sjukdomar.

Handel och hållbar utveckling

36. Europaparlamentet anser att ett omfattande kapitel om utveckling är en väsentlig del av varje frihandelsavtal och att normala mekanismer för tvistlösning ska gälla.

37. Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att se till att inte främja handel och utländsk direktinvestering på bekostnad av en sänkning standarderna för miljö, grundläggande arbetsnormer eller yrkeshälso- och säkerhetslagstiftning, och att samtidigt se till att upprätthålla en adekvat kontroll och övervakning av dessa standarder.

38. Europaparlamentet begär att ILO:s grundläggande konventioner ratificeras och tillämpas effektivt.

39. Europaparlamentet är bekymrat över utnyttjandet av barnarbete i Indien, ett arbete som mycket ofta sker under osäkra och ohälsosamma förhållanden. Parlamentet begär att kommissionen tar upp denna fråga under förhandlingarna om frihandelsavtalet och att den indiska regeringen maximerar sina försök att eliminera de underliggande orsakerna så att denna företeelse kan avvecklas.

40. Europaparlamentet välkomnar att det 2006 infördes en ny indisk lag om barnarbete, enligt vilken barn under 14 år inte får arbeta som tjänstefolk eller i matstånd, och uppmanar EU att fortsätta att uppmuntra Indien att ratificera ILO:s konvention nr 182 om de värsta formerna av barnarbete, konvention nr 138 om minimiålder för tillträde till arbete samt konvention nr 98 om organisationsrätt och kollektiv förhandlingsrätt, vilket skulle innebära ett positivt steg mot att barnarbete avskaffas.

41. Europaparlamentet betonar att EU bör pressa den indiska regeringen att ta itu med frågan om det tvångsarbete som berör miljontals människor i Indien, i första hand daliter och adivasi (dvs delar av ursprungsbefolkningen). Det finns skäl att tro att denna fråga inte tas itu med ordentligt på grund av bristande administrativ och politisk vilja.

42. Europaparlamentet uppmanar med eftertryck EU att i sitt frihandelsavtal med Indien införa en bestämmelse som garanterar att EU-företag som utnyttjar särskilda ekonomiska områden inte kan undantas från skyldigheten att följa grundläggande arbetsrätt eller andra rättigheter på arbetsmarknaden som bygger på ILO-konventioner som Indien har ratificerat.

43. Europaparlamentet betonar att klausulen för mänskliga rättigheter och demokrati utgör en grundläggande del av frihandelsavtalet. Parlamentet är bekymrat över den fortlöpande förföljelsen av religiösa minoriteter och försvarare av mänskliga rättigheter i Indien samt den nuvarande situationen för mänskliga rättigheter och säkerhet i den del av Kashmir som administreras av Indien.

44. Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och Indien att se till att frihandelsavtalet inte innebär nackdelar för missgynnade grupper som till exempel daliter och adivasi och att de potentiella fördelarna med frihandelsavtalet kommer alla i samhället till godo.

45. Europaparlamentet välkomnar EU:s och Indiens åtaganden att samarbeta inom civil kärnforskning. Indien har inte undertecknat icke-spridningsavtalet och gavs dispens av gruppen för kärnmaterialsleverantörer. Parlamentet uppmanar Indien att underteckna icke-spridningsavtalet.

Europaparlamentets roll

46. Europaparlamentet förväntar sig att rådet och kommissionen lägger fram frihandelsavtalet för parlamentets samtycke enligt artikel 300.3 andra stycket i EG-fördraget.

47. Europaparlamentet ber rådet och kommissionen att bekräfta Indiens åtagande att förhandla fram ett frihandelsavtal med EU hos den tillträdande indiska regeringen efter de kommande allmänna valen.

Andra överväganden

48. Europaparlamentet noterar den ökande inflationen i Indien. Parlamentet konstaterar att Indien behöver göra betydande investeringar i infrastruktur och bygga ut kraftverkskapaciteten i mycket stor skala om det ska förbli en konkurrenskraftig och allt mer betydelsefull handelspartner för EU. Parlamentet välkomnar den indiska regeringens plan att avsätta 500 miljarder USD i detta syfte under de nästkommande fem åren, och uppmanar såväl privata som offentliga organ att samarbeta helt och fullt i detta mycket omfattande projekt.

49. Europaparlamentet välkomnar den indiska premiärministerns invigning av den nya järnvägssträckan mellan Baramulla och Qazigund över Srinagar som ger tusentals nya arbetstillfällen åt lokalbefolkningen. Parlament anser att ekonomiska initiativ som detta kommer att förbättra utsikterna för större välstånd och en fredlig framtid för folket i Kashmir.

50. Europaparlamentet välkomnar att det lyckats Indien att bli en givare och inte bara en mottagare av utvecklingsstöd.

51. Europaparlamentet uppskattar de framsteg som gjorts på forsknings- och utvecklingsområdet, inbegripet det EU-finansierade ramprogrammet. Parlamentet välkomnar de många indiska studenter som läser vid europeiska universitet genom Erasmus Mundusprogrammet.

52. Europaparlamentet anser att ett ekonomiskt samarbete mellan EU och Indien, understött av ett system som bygger på de universella värden som EU förespråkar, skulle kunna fungera som mall för samarbete med andra länder.

53. Europaparlamentet välkomnar att den särskilda åtgärden för kulturellt samarbete mellan EU och Indien för perioden 2007–2009 har dragits igång, i synnerhet när det gäller utbildning, studentutbyten, yrkesutbildning och interkulturell dialog.

54. Europaparlamentet är oroat över de stigande råvarupriserna i världen och de följder detta får för den fattigaste delen av befolkningen, bl.a. i Indien, vilket utgör en utmaning för den stabila tillväxten och ökar de globala orättvisorna. Parlamentet uppmanar EU och Indien att samordna en omfattande strategi för att tackla denna fråga på ett integrerat sätt.

55. Europaparlamentet välkomnar de avsevärda framsteg som Indien har gjort när det gäller allmän grundskoleutbildning, fattigdomsutrotning och ökad tillgång till säkert dricksvatten. Parlamentet konstaterar emellertid att Indien fortfarande är ur kurs när det gäller de flesta av de hälsorelaterade millennieutvecklingsmålen såsom spädbarnsdödlighet, mödravård, undernäring bland barn och minskning av malaria, tuberkulos och hiv/aids. Parlamentet är bekymrat över att daliter och adivasi (ursprungsbefolkningar) är de som har gagnats minst av de framsteg som har gjorts för att nå millennieutvecklingsmålen och fortfarande diskrimineras när det gäller tillgång till bostäder, utbildning, sysselsättning, sjukvård och andra tjänster.

56. Europaparlamentet konstaterar att det trots en konstant ekonomisk tillväxt fortfarande råder stora orättvisor och att fler än 800 miljoner människor lever på mindre än 2 USD per dag. Parlamentet är särskilt oroat över situationen för underprivilegierade befolkningsgrupper, i synnerhet kvinnor, barn, marginaliserade grupper och grupper som diskrimineras, t.ex. daliter och adivasi, samt landsbygdsbefolkningen. Parlamentet betonar att det måste säkerställas att frihandelsavtalet inte begränsar de befogenheter som den indiska regeringen behöver för att ta itu med fattigdom och orättvisor. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att samarbeta med den indiska regeringen för att förbättra situationen för dessa grupper och undersöka möjligheterna till ett framtida samarbete för att stoppa könsdiskrimineringen och den kastrelaterade diskrimineringen, med hänvisning till parlamentets ovannämnda resolution om människorättsläget för daliterna i Indien.

57. Europaparlamentet betonar att den ökande miljöförstöringen i Indien är ett växande problem med ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser som är omöjliga att föreställa sig, i synnerhet för de många indier som lever i fattigdom. Parlamentet uppmanar därför med eftertryck EU att fortsätta att samarbeta med Indien på detta område.

58. Europaparlamentet är imponerat över vilka effekter den ekonomiska tillväxten har haft för utvecklingen i vissa regioner i Indien, och uppmanar kommissionen att stödja forskning rörande de främsta modeller och den nationella och regionala och lokala politik som ligger bakom dessa effekter, i syfte att underlätta utbyte av erfarenheter och bästa praxis över regiongränserna.

59. Europaparlamentet välkomnar Indiens åtagande att öka sina offentliga utgifter inom hälsoområdet och stöder denna strävan att säkerställa en tillräcklig tillgång till effektiv hälsovård, framför allt på landsbygden.

60. Europaparlamentet anser att EU särskilt måste uppmärksamma de små och medelstora företagen i Indien, och föreslår därför att alla program för utvecklingssamarbete mellan EU och Indien skulle kunna stärka sådana företag genom åtgärder för finansiering av marknadsdrivna lokala projekt som föreslås av enskilda medborgare.

61. Europaparlamentet välkomnar att mikrokrediter har blivit allt vanligare i hela Indien, något som har vunnit erkännande som ett effektivt sätt att skapa gräsrotsledd utveckling.

*

* *

62. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna samt till medlemsstaternas och Indiens parlament.

(1) EUT C 285 E, 22.11.2006, s. 79.

(2) EUT C 293 E, 2.12.2006, s. 155.

(3) EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 589.

(4) DGExP/B/PolDep/Study/2005/06.

(5) EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 400.

(6) EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 591.

(7) EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

(8) EUT C 250 E, 25.10.2007, s. 87.

(9) EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 128.

(10) Antagna texter, P6_TA(2008)0407.

(11) Antagna texter, P6_TA(2008)0366.

(12) Antagna texter, P6_TA(2008)0455.

(13) EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 45.