RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om genomförandet av rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97

Rapporten i huvuddrag (Januari 2000)

Den 20 december 1996 antogs rådets förordning (EG, EURATOM) nr 58/97 om statistik rörande företagsstrukturer. Denna rapport som skall utarbetas enligt förordning 58/97 handlar huvudsakligen om:

* tillgängligheten till och kvaliteten på statistik rörande företagsstrukturer,

* de insatser för att genomföra förordningen som gjorts av Eurostat och de nationella myndigheter i medlemsstaterna som är ansvariga för att producera gemensskapsstatistik.

I de flesta fall är det den nationella statistikmyndigheten som är ansvarig för att producera gemenskapsstatistik, även om viss speciell statistik i många medlemsstater produceras av andra delar av den offentliga förvaltningen. Ett viktigt exempel på detta är den statistik över försäkringstjänster som ofta produceras av de nationella tillsynsmyndigheterna inom försäkring.

Har syftet uppnåtts-

Syftet med förordningen om statistik rörande företagsstrukturer är enligt dess första artikel att upprätta en gemensam ram för insamling, sammanställning, leverans och utvärdering av gemenskapsstatistik rörande struktur, verksamhet, konkurrenskraft och effektivitet hos företagen inom gemenskapen. Detta ramverk för produktion av statistik rörande företagsstrukturer ställer upp ett antal mål med avseende på tillgänglighet till och kvaliteten på uppgifterna, till exempel vad gäller täckningsgrad och uppgifternas aktualitet. Samtliga medlemsstater behövde göra ändringar för att närma sig dessa mål så att EU-statistiken som helhet kunde utvecklas, även om de särskilda aspekter som fordrade förbättring i varje enskild medlemsstat varierade kraftigt. Effektiviteten i genomförandet av förordning 58/97 måste bedömas i förhållande till detta syfte. Analysen av uppgifternas tillgänglighet och kvalitet och av belastningen för uppgiftslämnarna är grundad på situationen vid tiden för rapportens avfattande [1]. I praktiken är de därför baserade på uppgifter från referensåren 1995 och 1996, för vilka alla medlemsstater har skickat in uppgifter. Även för 1997 är uppgifter tillgängliga för en del medlemsstater.

[1] Tillgänglighet till uppgifter baseras på icke-konfidentiella uppgifter tillgängliga per 13 januari 2000 i Eurostats referensdatabas New Cronos.

Tillgänglighet till uppgifter

Det har inträffat en dramatisk förbättring vad gäller volymen av tillgängliga uppgifter under det tidiga skedet av den övergångsperiod som föreskrivs i förordningen 58/97. Praktiskt taget alla länder har förbättrat sitt läge generellt och tillgängligheten har mer än fördubblats. Under referensåret 1996 hade mer än hälften av de uppgifter som föreskrivs i bilaga 1 till förordning 58/97 redan levererats.

Tjänstesektorerna, som i allmänhet hade det sämsta utgångsläget, och i mindre utsträckning byggsektorn har genomgått de största förbättringarna. Också inom industrisektorerna har det gjorts stora förbättringar över hela EU även om läget förvärrats inom vissa medlemsstater.

Den sämsta tillgängligheten till uppgifter finner man fortfarande inom energiförsörjning, utvinning av mineral samt inom transport- och kommunikationssektorerna, där de nationella postverksamheterna (NACE Rev. 1, undergrupp 64.11) uppvisar den sämsta tillgängligheten till uppgifter bland medlemsstaterna. Den svaga täckningen utanför tillverkningssektorn framgår av tillgängligheten till uppgifter för att producera totalsummor för EU som helhet baserade på uppgifter för alla 15 medlemsstaterna. Sådana totalsummor kan beräknas för ett mycket begränsat antal variabler för 7 av de 23 huvudgrupperna under tillverkning i NACE Rev. 1. Totalsummor för EU kan inte beräknas utan uppskattningar för några andra verksamheter, och särskilt inte för någon av tjänsteverksamheterna.

Ingen av de huvudvariabler som anges i bilaga 1 till förordning 58/97 anses vara särskilt dålig vad gäller tillgänglighet. De sektorsspecifika bilagorna 2, 3 och 4 till förordning 58/97 visar emellertid ett antal områden som inger oro, särskilt indikatorer för forskning och utveckling, även om det bör framhållas att uppgifter för de sista två åren av övergångsperioden i allmänhet ännu inte har överförts.

Aktualitet

Uppgifternas aktualitet är en nyckelfråga i samband med kvalitet, men eftersom den huvudsakliga kritiken vad gäller industrisektorerna är försämringen av uppgifternas aktualitet och eftersom detta är lika viktigt för tjänstesektorerna, förtjänar denna särskilda kvalitetsaspekt en separat granskning. Bristen på aktualitet kan bero på att produktionen av uppgifter tar lång tid i medlemsstaterna och kommissionen eller på förändringar i metoderna för uppskattning av uppgifter som saknas eller är försenade. Förseningarna i tillgängligheten till uppgifter bör ses mot bakgrund av att flera länder inför nya undersökningssystem inom tjänstesektorerna eller genomför stora förändringar i befintliga system. Trots den gjorda iakttagelsen att större förseningar i spridningen av uppgifter har inträffat, har förseningar i dataöverföringen i allmänhet inträffat mellan 1995 och 1996. Eurostat kommer att fortsätta sina ansträngningar att påskynda databehandlingsmetoderna för att göra uppgifterna tillgängliga för användarna snabbare. Dessutom kommer Eurostat att fortsätta se över sin policy för spridning av statistik rörande företagsstrukturer för att påskynda spridningen och förbättra de medel för spridning som används.

Uppgifternas aktualitet är en sak av största betydelse för användarna och denna aspekt av datatillgänglighet kommer att kräva ständig vaksamhet från Eurostats och medlemsstaternas sida i framtiden. För att förse användarna med uppgifter snabbare än vad som föreskrivs för slutresultaten i förordning 58/97 krävs det att medlemsstaterna och kommissionen gör större ansträngningar för att förbättra tillgängligheten till preliminära resultat, som är särskilt dålig för närvarande. Dessutom krävs det att kommissionen fortsätter att göra uppskattningar inom tillverkningssektorn som den har gjort under flera år och undersöker möjligheterna att utveckla uppskattningstekniker inom andra sektorer. Syftet med dessa uppskattningsförfaranden är att ha en första uppskattning av nyckelvariabler inom fyra månader efter referensårets slut.

Kvalitetskontroll och bedömning av svarsbördan

En hel del arbete har lagts ned på att utarbeta en funktionell definition av kvalitet för statistik rörande företagsstrukturer. Detta har byggt på arbete som utförts nationellt av Statistiska Centralbyrån i Sverige och Office for National Statistics i Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland. Uppmärksamheten har nu riktats mot en bedömning av genomförbarheten av dessa åtgärder och uppmuntran till en vidsträcktare användning, och detta kommer att fortsätta i framtiden.

De första utvecklingsstadierna vad gäller mätningen av exaktheten med avseende på de huvudsakliga variabler som anges i förordning 58/97 har emellertid nyligen slutförts. I detta sammanhang har en förordning av kommissionen godkänts som fastställer kriterierna för kvalitetsbedömning. En sammanfattning för EU som helhet bör bli tillgänglig under 2000 och utgöra ett viktigt steg framåt. På detta område vill Eurostat införa en gradvis förbättring av kvalitetstänkandet. En sådan taktik är nödvändig för det första därför att kvalitetsmätning är dyr med avseende på mänskliga och ekonomiska resurser och för det andra därför att de nationella statistikmyndigheternas erfarenhet på detta område är mycket varierande. Slutligen bör det betonas att den ständigt ökande användningen av offentliga källor såväl som användningen av mer sofistikerade statistiska metoder i allmänhet med syftet att minska belastningen på uppgiftslämnarna fordrar en betydande teoretisk utveckling för välgrundade mätningar av dessa uppgifters exakthet.

Eurostat vill göra övervakningen av kvaliteten på statistik rörande företagsstrukturer och, om det är nödvändigt, förbättringen av den, till ett av de viktigaste arbetsområdena under de närmaste åren genom ett nära samarbete med medlemsstaterna.

Det har inte gjorts några stora framsteg med avseende på bedömningen av belastningen på uppgiftslämnarna. Traditionellt har mycket få medlemsstater samlat in sådan information regelbundet och systematiskt (Nederländerna och Förenade kungariket är de viktigaste undantagen), även om flera har gjort engångsstudier. Samtidigt som man kan önska sig mer kvantitativ information om belastningen på uppgiftslämnarna, ställs vi vid insamlingen av sådan information inför paradoxen att insamlingen av denna själv kan leda till en ökning av uppgiftslämnarnas svarsbörda. Arbete på att bedöma belastningen över hela EU, vilket nyligen har påbörjats, har tydligt visat svårigheterna med att lämna en relevant kvantitativ bedömning för EU. Den största svårigheten ligger i att förbinda en bedömning av belastningen med tillgängligheten till och kvaliteten på den statistiska information som ställts samman och spridits.

Framtida arbete på detta område, som Eurostat anser bör intensifieras, behöver upprätta länkar mellan den belastning som lämnandet av statistiska uppgifter innebär, kvalitet (inklusive tillgänglighet till uppgifter), användarbehov och belastning orsakad av den offentliga förvaltningen generellt.

Genomförande

Nationella insatser för att förbättra produktionen av uppgifter

I allmänhet har en mycket positiv bild av genomförandet i medlemsstaterna och Norge kunnat iakttas. Genomförandet har huvudsakligen inriktats på utvidgning av den nationella företagsstatistiken till att omfatta delar av företagsvärlden, för vilka statistik antingen inte fanns tillgänglig eller var oerhört dålig, i förbindelse med en rationalisering av befintliga system. I många fall har, när de nationella omständigheterna är gynnsamma, detta åtföljts av ökade insatser för att använda administrativa uppgifter [2] för att minska belastningen på uppgiftslämnarna, även om detta samtidigt kan leda till ökade kostnader för statistikmyndigheterna och effekten på kvaliteten inte nödvändigtvis är positiv. Den följande detaljerade rapporten innehåller information om det läge från vilket varje medlemsland påbörjade genomförandet liksom om de insatser som gjorts sedan referensåret 1995. Tre exempel ger dock en antydan om den typ av insatser som gjorts och speglar i någon utsträckning de olika miljöer i vilka statistik rörande företagsstrukturer sammanställs.

[2] I samband med statistik rörande företagsstrukturer finns det ingen formell definition av administrativa uppgifter. Uttrycket används emellertid här i betydelsen alla data regelbundet insamlade av andra offentliga förvaltningar än statistikmyndigheter för eget bruk och inte i första hand för statistiska syften. Inkomstdeklarationer, offentliggjorda redovisningar och uppgifter om sysselsättning från socialförsäkringsverken är de som oftast används av statistikmyndigheter.

I flera medlemsstater omfattade för det första det befintliga systemet för årlig statistik över företagsstrukturer inte alla verksamheter och i synnerhet inte tjänstesektorerna. Österrike är ett exempel på detta, där på årsbasis endast industriverksamheterna täcktes före 1995. Tjänstesektorerna inkluderades i uppgifter om icke-jordbruksföretag som samlades in sällan (1976, 1983 och 1988). Under 1995 genomförde den österrikiska statistikmyndigheten en statistisk undersökning som omfattade både industri- och tjänsteverksamheter. Från och med referensåret 1997 har en årlig insamling av uppgifter införts med en stickprovsundersökning där omfattningen av den årliga undersökningen av industrin utvidgas till att även omfatta tjänster.

För det andra har flera medlemsstater lyckats med att utvidga tillgängligheten till uppgifter för att uppfylla kraven i förordning 58/97 genom ny eller utökad tillgång till offentliga källor. I Finland var före 1995 bokslutsundersökningarna ofullständiga med avseende på sektorsomfattning eftersom de undantog vissa transport- och kommunikationsverksamheter såväl som fastighetsverksamhet, uthyrning, forskning och utveckling och vissa handelsverksamheter. De var även ofullständiga därför att de undantog företag med färre än 50 anställda inom hotell- och restaurangbranschen och inom en transportverksamhet. Administrativa uppgifter har använts för att utsträcka tillgängligheten till uppgifter till alla de tjänsteverksamheter som krävs i förordning 58/97 såväl som för att tillhandahålla uppgifter för de mindre företag som undantogs inom vissa verksamheter. I Finlands fall har tillgängligheten till administrativa uppgifter även gjort det möjligt att undanta mindre företag, som tidigare omfattades, från undersökningen över bokslut.

I en del medlemsstater slutligen var storleken och omfattningen i huvudsak fullständiga, ibland med några få luckor, och tillgängligheten till variabler har kompletterats från flera olika källor. Detta var fallet i till exempel Förenade kungariket, där en rationalisering har ägt rum med införandet av den årliga företagsundersökningen som har ersatt och samordnat undersökningarna om tillverkning, om byggverksamhet, om detaljhandel, partihandel och handel med motorfordon, om fastighets- och uthyrningsverksamhet, om hotell- och restaurangverksamhet samt om tjänsteverksamheter och dessutom integrerat en separat undersökning om sysselsättning.

På det hela taget har dessa och liknande insatser fört de flesta medlemsstater långt på väg mot uppfyllandet av de tvingande kraven i förordning 58/97. Vid tiden för avfattandet av denna rapport har uppgifter för referensåret 1997 endast influtit från några medlemsstater. De flesta befinner sig nära färdigställandet av dessa undersökningar, och undersökningarna för referensåret 1998 är också långt framskridna. Även om uppgifter inte alltid finns tillgängliga som bevismaterial, har sålunda seriösa planer satts i verket för att säkerställa att uppgifter kommer att vara tillgängliga i stor omfattning för referensperioden 1999.

Gemenskapsverksamhet med avseende på genomförandet

Enligt det förfarande med kommittébehandling som förutses i förordning 58/97 har kommissionen antagit ett antal standarder i samband med genomförandet av förordningen. Dessa omfattar särskilt en exakt beskrivning av de serier av uppgifter som skall levereras till kommissionen, definitioner av de flesta variablerna och en förteckning över kriterier för kvalitetsmätning.

Utom dessa formella genomförandeåtgärder samt definition och mätning av kvalitet, vilka redan nämnts, är de metodologiska områden som har blivit föremål för mest utvecklingsarbete och på vilka arbetet kommer att fortsätta koncentreras i framtiden i) belastningen på uppgiftslämnarna och ii) behandlingen av konfidentiella uppgifter.

Belastningen på uppgiftslämnare

Administrativa uppgifter kan användas på flera sätt för att motverka belastningen på uppgiftslämnarna, till exempel genom att

- undanta en del av populationen från den statistiska undersökningen (t.ex. Belgien, Danmark, Frankrike, Finland och Sverige [3]),

[3] I de flesta av dessa länder används uppgifter från offentlig förvaltning för små företag, och i några fall används de även för särskilda verksamheter, fria yrken i Belgien till exempel.

- minska sampelstorleken genom att komplettera de statistiska undersökningarna med administrativa uppgifter (t.ex. Italien [4]),

[4] Den italienska statistikmyndigheten har höjt den tröskel över vilken den gör uttömmande undersökningar och under vilken den samplar och använder uppgifter från offentlig förvaltning från 20 till 100 sysselsatta personer.

- göra frågeformulären lättare genom att minska antalet frågor (t.ex. Förenade kungariket [5]),

[5] Förenade kungariket har tagit bort frågor om regionala uppgifter från sin statistiska undersökning om sysselsättning och använt uppgifter från offentlig förvaltning i stället.

Medan produktion av statistik baserad på administrativa uppgifter kan ha flera fördelar, kan användningen av källor som innehåller administrativa uppgifter vara problematisk av flera skäl, särskilt vad gäller definitionerna av de administrativa enheter som används och den information som är tillgänglig i källorna liksom också kvaliteten på uppgifterna och avbrott beroende på administrativa förändringar. Eurostats funktion i detta sammanhang har bestått i att tillhandahålla ett internationellt forum för diskussion av idéer och praxis och att dokumentera och sprida bästa praxis inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. I framtiden kommer Eurostat att fortsätta sitt arbete på detta område, särskilt för att bistå medlemsstaterna med utveckling och stöd i fråga om bästa praxis för minskning av svarsbördan med huvudsaklig inriktning på användning och kombination av administrativa uppgifter, uppskattningar och uppmuntran av samplingstekniker som roterande sampel eller flerårssampel.

En närliggande verksamhet som praktiserats av några medlemsstater under lång tid (t.ex. Frankrike och Portugal) och som andra har tillämpat på senare tid (Grekland och Sverige) är utvecklingen av en närmre koppling mellan de definitioner och den terminologi som används i statistiska undersökningar och de som används i offentliga källor Förbättring av den terminologi och presentation som väljs för de statistiska frågeformulären så att de följer dem som används för företagsbokslut är ett exempel. Aktivare kontakter med de organ som har ansvaret för normer inom förvaltningen för att försöka påverka den terminologi och struktur de använder, så att rapportkraven kan kombineras är ytterligare ett steg som för närvarande undersöks i Finland och Norge. Såväl nationella statistikmyndigheter som kommissionen behöver fortsätta att vara vaksamma för att försöka undvika onödiga motsägelser mellan statistiska krav och andra administrativa krav och underlätta sammanställningen av högkvalitativ EU-statistik rörande företagsstrukturer.

Medan kopplingen till normer inom förvaltningen ofta betraktas som en fråga huvudsakligen relaterad till svarsbördan, kan den inte separeras från kvalitet. Företagsstatistik är i ständigt ökande utsträckning beroende av normer inom annan administration, och kvaliteten på EU:s företagsstatistik kommer alltid att bland annat vara beroende av i vilken grad dessa administrativa normer är harmoniserade. Harmonisering av EU-standarder är i sig inte tillräcklig, eftersom en växande andel EU-koncerner, särskilt de stora, väljer att inte använda EU-normer vid sammanställningen av sina bokslut för att, bland annat, få tillgång till det internationella finansväsendet. Detta kommer sannolikt att få konsekvenser för typen av tillgängliga bokslutsuppgifter för företagsstatistik.

Förtrolig behandling

Det andra området, förtrolig behandling, förblir ett stort problem för EU:s företagsstatistik trots skyldigheten för medlemsstaterna att leverera förtroliga uppgifter enligt förordning 58/97. För EU i dess helhet är spridningen av uppgifter allvarligt begränsad på grund av problem med statistisk förtrolig behandling. Under 1996 var det till exempel vad gäller tillverkning endast möjligt att sprida 38 av 103 [6] grupper i NACE Rev. 1 för hela EU även efter uppskattning av en viss mängd uppgifter som inte hade levererats. Detta problem är för närvarande särskilt akut inom tillverkning och mindre problematiskt på andra håll, eftersom det finns få andra verksamheter där alla 15 medlemsstaterna levererar uppgifter eller vilka kan uppskattas med tillförlitlighet. Allteftersom insatserna i samband med genomförandet leder till större tillgänglighet till uppgifter, kommer detta problem oundvikligen att växa och det är nödvändigt att finna en lösning. En möjlighet är att göra en ny bedömning av balansen mellan tillgängligheten till nationella uppgifter och totalsummorna för EU samt mellan spridningen av detaljerade eller aggregerade data.

[6] Elva av de 103 grupperna kan inte spridas av andra skäl än sekretessskäl.

En överenskommelse om förtrolig behandling av statistik rörande företagsstrukturer har godkänts i syfte att komma fram till en enhetlig behandling av förtroliga uppgifter i medlemsstaterna och Eurostat. Det är nödvändigt med en ny överenskommelse om förtroliga uppgifter mellan medlemsstaterna och Eurostat. Eurostat avser att uppdatera överenskommelsen om förtrolig behandling för att ta hänsyn till generella ändringar i EU:s förtroliga behandling av statistiska uppgifter med avsikten att försöka skapa förutsättningar för att sprida mer EU-statistik rörande företagsstrukturer till användarna. Utan en sådan överenskommelse kan kanske målet för EU:s statistik rörande företagsstrukturer uppnås på ett ytligt plan, såtillvida som uppgifter levereras av medlemsstaterna och sprids för varje enskilt medlemsland men det verkliga målet att sprida EU-data kommer inte att uppnås.

Statistiska enheter och nationellt genomförande av definitioner

Utöver de områden som nämnts ovan, där redan betydande arbete har lagts ned, kommer ett antal andra frågor att kräva uppmärksamhet i framtiden. Två väsentliga områden som kräver utveckling har utskiljts. Utan framsteg inom dessa kommer EU-statistiken rörande företagsstrukturer inte att förbättras.

Förnyad eftertanke krävs rörande användningen av olika typer av statistiska enheter i företagsstatistiken för att sammanställa icke-regionala uppgifter, med andra ord de viktigaste serierna av uppgifter. Förordning 58/97 förutsätter för närvarande användningen av två sådana enheter, nämligen företag och verksamhetsenheter. Ytterligare studium kommer att behövas av dessa statistiska enheter, deras infogande i statistiska företagsregister och deras lämplighet för analytiska syften, grundat på den erfarenhet som vunnits under senare år efter genomförandet av förordningen om företagsregister för statistiska syften och förordning 58/97. Det är tre problem förenade med dessa icke-regionala enheter:

- Insamlingen av uppgifter om enheter som är i hög grad homogena med avseende på de verksamheter de bedriver är svår, men om detta inte görs kan resultatet bli att statistiken över företagsstrukturer inom en sektor innehåller en stor andel sekundära verksamheter; det är med andra ord svårt men nödvändigt att dela upp verksamheten i multiverksamhetsenheter i mer homogena delar.

- Grupper av rättsliga enheter som agerar gemensamt behöver behandlas på ett sätt som speglar den ekonomiska verkligheten att de inte är oberoende av varandra.

- Företagsmiljön är olikartad i EU:s medlemsstater, vilket till exempel kan vara en följd av industrins organisation under tidernas lopp såväl som av rådande skattemässigt och administrativt tryck, och detta gör det svårt att formulera en gemensam definition för en eller flera typer av enheter som kommer att tolkas på ett sätt som gör det möjligt att sammanställa jämförbar EU-företagsstatistik.

Det är nödvändigt med en lösning på dessa problem om EU-företagsstatistik skall kunna sammanställas genom enkel summering av resultaten från var och en av medlemsstaterna.

Ett område som fått mycket lite uppmärksamhet i statistik över företagsstrukturer är genomförandet av EU-definitioner på nationell nivå. Fastän EU-definitionerna har formulerats med stor omsorg och antagits först efter långa diskussioner med nationella experter, tror Eurostat att det är nödvändigt att undersöka i vilken utsträckning skillnader i viktiga indikatorer som omsättning, produktionsvärde, förädlingsvärde och investering kan tillskrivas skillnader i genomförandet av definitioner snarare än underliggande skillnader i nationella företagsvärldar.

Utveckling

Det viktigaste målet på medellång sikt är att uppnå ett fullständigt genomförande av förordning 58/97 för att göra det möjligt för kommissionen att sammanställa aggregerade siffror av hög kvalitet för Europeiska unionen inom rimlig tid efter referensperiodens slut. Om statistiken rörande företagsstrukturer skall fortsätta att vara aktuell och relevant måste den dock anpassas. Följande moment krävs för att en sådan utveckling skall kunna genomföras med framgång:

- En insikt från uppgiftslämnares och uppgiftsanvändares sida om nödvändigheten av utveckling balanserad av ett behov av viss stabilitet.

- Uppmärksamhet på förändringar av användarbehoven inom EU-institutioner, nationellt och regionalt.

- Uppmärksamhet på förändringar i produktionsmetoder, sysselsättningsmönster och affärsförbindelser.

- Prioritering inom begränsade resurser.

I ett sammanhang som kännetecknas av begränsade ekonomiska och mänskliga resurser kan denna princip om anpassning tyckas stå i strid med intresset för ett fullständigt genomförande av förordningen. Genomförandet av förordning 58/97 bör inte utesluta utveckling av statistiken rörande företagsstrukturer utanför den formella ramen. Särskilt är det nödvändigt att kunna ge ett snabbare och mer flexibelt gensvar på vissa användarbehov än som är möjligt med ett rättsligt instrument som förordning 58/97. För att undvika en ständigt ökande belastning på uppgiftslämnarna och en ökande arbetsbörda på nationella statistikmyndigheter kommer Eurostat att behöva se över kraven i förordning 58/97 regelbundet för att se till att områden med minskande betydelse och relevans även avförs från de tvingande kraven.

I samarbete med de nationella statistikmyndigheterna kommer Eurostat att upprätta ett arbetsprogram omfattande tre år för utveckling av statistik över företagsstrukturer, vilket kommer att inbegripa det återstående arbetet på ämnena för de pilotstudier som skall utföras enligt förordning 58/97 såväl som andra ämnen av betydelse.

De ämnesområden som har identifierats som viktigast för utvecklingsarbetet under nästa år inbegriper statistik över företagstjänster och företagsdemografi/skapande av sysselsättning. Det är även en förhoppning att några pågående projekt som drivs av Eurostat och medlemsstaterna utanför ramen för förordning 58/97 kan avbrytas om användarna av statistik från detta projekt kan godta att en stor del av deras behov av uppgifter tillfredsställs genom förordning 58/97. Man kan hoppas att när vi når referensåret 1999 kommer detta till exempel att vara fallet med särskilda projekt som lanserades vid slutet 1980-talet och början av 1990-talet rörande statistik över små och medelstora företag.

Under 2000 och 2001 är det meningen att kommissionen skall förbereda flera förslag till ändringar av förordning 58/97, särskilt vad gäller finansförmedling, pensionsfondsverksamhet, stödtjänster till finansförmedling och stärkande av den lista över variabler som skall användas för att observera företagskostnader för miljöskydd.

Rekommendationer

Följande rekommendationer framstår som angelägna i hela denna rapport:

Medlemsstater som ännu inte helt uppfyller kraven i bilaga 1 till förordning 58/97 med avseende på verksamhet och storlekstäckning måste koncentrera sig på att uppnå detta första mål.

Eurostat bör fortsätta ansträngningarna att göra uppgifter tillgängliga snabbare genom att förbättra databehandlingsmetoderna och spridningssätten.

Behovet av totalsummor för EU gör det nödvändigt att Eurostat fortsätter med att göra uppskattningar av uppgifter som fattas och försöker utsträcka detta till att omfatta andra sektorer än tillverkningssektorn såväl som stöder nationella statistikmyndigheter i deras produktion av preliminära resultat. Medlemsstater som ännu inte håller tidtabellen för överföring av uppgifter till slutresultaten enligt bilaga 1 till förordning 58/97 måste koncentrera sig på denna kvalitetsaspekt.

Eurostat och de nationella statistikmyndigheterna måste arbeta för att införa ny praxis vad gäller identifiering och behandling av förtroliga uppgifter för att väsentligt förbättra tillgängligheten till totalsummor för EU.

Eurostat bör iaktta ständig vaksamhet vad gäller relevansen av den statistik som är obligatorisk enligt förordning 58/97 och mer allmänt vad gäller statistik för företagsstrukturer för att inte endast se till att arbete påbörjas på områden där nya eller större behov urskiljs utan även se till att områden med minskande betydelse avförs i avsikt att minska belastningen på nationella statistikmyndigheter och på uppgiftslämnarna.

Eurostat och de nationella statistikmyndigheterna behöver fortsätta att utveckla arbetet på kvaliteten på statistiken över företagsstrukturer, särskilt genom ytterligare övervägande av de lämpligaste icke-regionala statistiska enheterna, genomförande av definitionerna för variabler och ytterligare harmonisering av begrepp.

Eurostat och de nationella statistiska myndigheterna behöver fortsätta arbetet på att bedöma svarsbördan och kvaliteten.

De nationella statistiska myndigheterna behöver fortsätta sina bemödanden att söka efter sätt att minska bördan för uppgiftslämnarna, och Eurostat bör fortsätta att dokumentera och sprida god och bästa praxis på detta område och stödja och uppmuntra de nationella statistikmyndigheternas ansträngningar.

Rapport i detalj (Januari 2000)

INNEHÅLL

DEL I Genomförande av rådets förordning nr 58/97 och förutsett utvecklingsarbete

1.1 Sammanfattning av del I 12

1.2 Bakgrunden till förordning 58/97 18

1.3 Utfört utvecklingsarbete 20

1.4 Medlemsstaternas genomförande av förordning 58/97 21

1.5 Genomförande på europeisk nivå 43

1.6 Förutsett utvecklingsarbete 55

DEL II

Spridning och användning av uppgifter

2.1 Sammanfattning av del II 57

2.2 Uppgiftsanvändare 60

2.3 Uppgifter 62

2.4 Förtrolig behandling och spridning 67

2.5 Uppgifternas jämförbarhet 68

DEL III

Uppgifternas kvalitet

3.1 Sammanfattning av del III 76

3.2 Behov av och principer för en kvalitetspolitik 76

3.3 De första framstegen 77

3.4 Exakthet, genomförande under arbete 79

DEL IV

Kostnader för företagen

4.1 Sammanfattning av del IV 80

4.2 Svarsbördan 80

BILAGOR

Bilaga 1 NACE Rev. 1 87

Bilaga 2 Ordlista 91

Bilaga 3 Tabeller som hänför sig till del II 98

DEL I

Genomförande av rådets förordning 58/97 och förutsett utvecklingsarbete

1.1 Sammanfattning av del I

Den 20 december 1996 antogs rådets förordning (EG, EURATOM) nr 58/97 om statistik rörande företagsstrukturer. Syftet med förordningen är enligt artikel 1 att upprätta en gemensam ram för insamling, sammanställning, leverans och utvärdering av gemenskapsstatistik rörande struktur, verksamhet, konkurrenskraft och effektivitet hos företagen inom gemenskapen.

Följande sammanfattning tar upp de viktigaste åtgärderna mellan referensåren 1995 och 1998 och de största problemen som återstår i varje medlemsstat för att genomföra förordning 58/97. Listan över problem gäller huvudsakligen kraven i bilaga 1 i förordningen. I del 1.4 i denna rapport ges en detaljerad redogörelse land för land för de insatser som har gjorts och mer information om de problem som återstår för ett fullständigt genomförande av alla bilagorna.

Utvecklingsarbete nationellt

Belgien: Ett nytt undersökningssystem har införts för referensåret 1995 med en ny nationell rättslig grund. Detta uppfyller de flesta av kraven i förordning 58/97.

Danmark: NACE Rev. 1 avdelningarna C (utom huvudgrupp 11), D, F och huvudgrupp 52 har täckts genom en ny undersökning, kallad statistik över allmänna räkenskaper, sedan referensåret 1995. För referensåret 1998 har tillägg gjorts av huvudgrupp 51 i avdelning G.

Tyskland: Uppskattningar har gjorts för två variabler för avdelning H för de år när undersökningen inte utförs (1996 och 1998).

Grekland: En undersökning av byggsektorn har införts för referensperioden 1997, vilken innefattar alla variabler som förutses i förordning 58/97. Vad gäller tjänster behöver ett helt nytt system för företagsstatistik införas. Med början från referensperioden 1995 har system införts för årliga företagsbaserade undersökningar av följande verksamheter: NACE Rev. 1 avdelningarna G och H, undergrupperna 60.22, 60.23, 60.24, 63.12, grupp 63.3, undergrupp 64.12, huvudgrupp 61, huvudgrupperna 65 och 66, grupperna 92.1 och 92.2.

Spanien: 1998 kommer att vara det första referensåret för införande av ett nytt system med undersökningar halvårsvis av tjänstesektorn. Systemet kommer att omfatta alla tjänsteverksamheter vartannat år. För referensåret 1998 kommer statistik att sammanställas för avdelningarna G och H, grupp 63.3, huvudgrupperna 64 och 72, undergrupp 74.13, grupperna 74.4 till 74.7 och delar av avdelning O samt följande år för de återstående tjänsteverksamheterna. Undersökningen av byggsektorn har sedan 1996 baserats på samma huvudregister som används för industri- och tjänstestatistik.

Frankrike: En ny generation undersökningar (den fjärde) har fortlöpande införts mellan referensåren 1996 och 1997. Den nya undersökningen av byggverksamheten inleddes för referensperioden 1997, och undersökningen av industrisektorn och den agrara livsmedelssektorn omarbetades för referensperioden 1996. Från och med referensperioden 1996 omfattar uppgifter för industrin alla företag oavsett storlek. Sedan referensåret 1996 täcks alla de verksamheter inom transport och kommunikation som tidigare saknades genom utvidgning av de undersökningar som utförs eller genom uppskattningar. Täckningen av tjänsteverksamheter kommer att utökas referensåret 1998 till att omfatta det mesta av NACE Rev. 1 grupp 55.2.

Irland: Vad gäller industrin genomgick frågeformulären som skickades ut till företagen betydande modifieringar mellan referensåren 1995 och 1996. Med avseende på tjänster var den huvudsakliga ändring som vidtogs en utvidgning av undersökningens omfattning på årsbasis till att även omfatta NACE Rev. 1 avdelningarna G, H, I och K från och med referensåret 1996.

Italien: Från och med den undersökning som hänför sig till referensåret 1995 har de existerande undersökningarna över företag av olika storlek där det varit nödvändigt utvidgats till att motsvara verksamhetstäckningen enligt förordning 58/97. För båda undersökningarna användes ett nytt frågeformulär under referensåret 1996. Större utnyttjande av uppgifter från administrativa källor och ökad sampling kommer att användas från och med referensåret 1998.

Luxemburg: Ett nytt undersökningssystem, som uppfyller de flesta kraven i förordning 58/97, utarbetades för referensåret 1996.

Nederländerna: Inom industri kommer frågeformulären att utvidgas med avseende på NACE Rev. 1 avdelning C. Vad gäller avdelning E kommer även företag med färre än 20 anställda att omfattas av en pilotundersökning under referensåret 1998. Uppgifter om investeringar kommer att insamlas genom sampling för företag med färre än 20 anställda inom avdelningarna C till F. Sektorstäckningen har utökats med undergrupp 52.31 och kommer att utökas med grupp 51.1.

Österrike: För referensåret 1995 företogs en fullständig undersökning med en ny serie frågeformulär. Sedan referensåret 1997 har en årlig undersökning införts som i huvudsak är likadan som den som genomfördes under referensåret 1995 men inför sampling för företag.

Portugal: Under referensåret 1996 togs en ny generation frågeformulär i bruk som omfattade alla sektorer. Den nya årliga undersökningen har inga storleksavklipp.

Finland: Vad gäller industrisektorerna hade frågeformulären för referensåret 1995 redan reviderats på grundval av kommissionens förslag till förordning 58/97. Uppgifter om byggsektorn producerades för första gången för referensåret 1995. Sedan 1995 har administrativa uppgifter funnits tillgängliga för alla tjänsteverksamheter som skall omfattas enligt förordning 58/97 och de kompletterar sålunda omfattningen av den finska statistiken över tjänster.

Sverige: För referensåret 1997 har två existerande undersökningar slagits samman till en. Den nya undersökningen innefattar byggverksamhet. Med avseende på tjänster är statistiken över affärsredovisning uttömmande sedan referensperioden 1996. Verksamhetstäckningen utvidgades för referensperioden 1997 till att innefatta NACE Rev. 1 huvudgrupp 70.

Förenade kungariket: Till referensåret 1995 hade storlekströsklarna för industri och byggverksamhet avlägsnats fullständigt. Under referensåret 1996 utvidgades omfattningen av tjänster till NACE Rev.1 grupp 60.1 och huvudgrupperna 62 och 63. Referensåret 1998 utökades frågeformuläret med några nya variabler och undersökningens omfattning utvidgades till NACE Rev.1 undergrupp 64.11.

Norge: Statistik rörande företagsstrukturer kommer att produceras för NACE Rev.1 grupp 40.1 och huvudgrupp 41 från och med referensperioden 1998. För referensåret 1995 infördes en företagsbaserad undersökning för avdelningarna G och K i NACE Rev. 1. För referensåret 1996 avlägsnades existerande trösklar och omfattningen utvidgades till avdelning I i NACE Rev. 1. För referensåret 1997 utvidgades omfattningen till avdelning H. En större omarbetning av försäkringsstatistiken har gjorts för att från och med 1998 fullständigt uppfylla kraven i förordning 58/97.

Problem som kvarstår i medlemsstaterna

Belgien: Det är inte sannolikt att data för referensåret 1999 kommer att levereras inom 18-månadersfristen.

Danmark: Inga större problem förutses.

Tyskland: Inom industri kommer endast några variabler att finnas tillgängliga för företag av alla storlekar tills en undersökning om små företag kan genomföras, och detta är beroende av färdigställandet av företagsregistret. Ett försök kommer att göras att för referensåret 1999 utvidga denna lista över variabler för vilka statistik är tillgänglig för småföretag och hantverksföretag till den fullständiga lista som krävs enligt förordning 58/97. För transport, kommunikationer och företagstjänster kommer data att vara tillgängliga endast för ett litet antal variabler grundade på administrativa uppgifter eller existerande undersökningar. Denna situation kommer sannolikt att vara rådande åtminstone till referensåret 2000 och kanske längre.

Grekland: Tillgängligheten till data för servicesektorerna är oviss.

Spanien: Det är inte känt om det spanska statistiksystemet förmår uppfylla alla kraven för byggsektorn. Tillgängligheten till statistik för tjänstesektorn kommer att vara beroende av att genomförandet av det nya integrerade systemet för statistik över tjänster går bra för referensåren 1998 och 1999.

Frankrike: Inga större problem förutses.

Irland: Det finns ännu inga förslag om att ta bort trösklarna, som utgör 3 respektive 20 sysselsatta personer, inom industri och byggverksamhet.

Italien: Inga större problem förutses.

Luxemburg: Det är inte sannolikt att data för referensåret 1999 kommer att levereras inom 18-månadersfristen.

Nederländerna: Inga större problem förutses.

Österrike: Det kan bli svårigheter med att leverera slutresultaten inom tidsfristen eftersom företagen ofta inte avslutar böckerna förrän 12-15 månader efter referensperiodens slut.

Portugal: Produktion av uppgifter för verksamhetsenheter och lokala enheter är osäker men undersöks för närvarande liksom uppskattning av uppgifter för företag med färre än 20 sysselsatta personer.

Finland: Inga större problem förutses.

Sverige: Inga större problem förutses.

Förenade kungariket: Inga större problem förutses.

Norge: Inga större problem förutses.

Nationell metodik

Under 1999 genomfördes för första gången en gemensam uppdatering av den information som finns om medlemsstaternas metodologiska praxis vad gäller industri- och tjänstesektorerna. Denna information finns till salu på cd-rom och är kostnadsfritt tillgänglig via Internet.

Det kommer att vara nödvändigt att upprätthålla regelbundna kontakter mellan Eurostat och nationella statistikmyndigheter för att övervaka genomförandet av förordning 58/97 och bistå medlemsstaterna från metodologisk synpunkt när så är möjligt. Detta kommer att vara särskilt viktigt med avseende på den flerårsstatistik som förutses i bilagorna 2, 3 och 4 till förordning 58/97, för vilken det första referensåret i samtliga fall är 1997, samt även vad gäller sammanställandet av preliminära resultat.

Genomförande på europeisk nivå

Kommissionen har infört ett antal normer med avseende på genomförandet av förordning 58/97, vilka behandlas i större detalj i del 1.5 i denna rapport. Mellan godkännandet av texten under 1996 och tiden för avfattandet av denna rapport [7] har normer antagits för följande aspekter av genomförandet vad gäller både förordning 58/97 och försäkringsförordningen:

[7] Januari 2000

- Definitioner av variabler.

- Första referensåret för sammanställning av preliminära resultat.

- Fördelning av resultat.

- Periodicitet för sammanställning av statistik.

- Lämpligt tekniskt format för överföring av resultat.

- Övergångsperiod och undantag från föreskrifterna i förordning 58/97.

- Kriterier för kvalitetsbedömning.

Mer allmänt har kommissionen arbetat tillsammans med medlemsstaterna för att utveckla en europeisk metodik på flera områden, till exempel:

- För att utarbeta en utförlig lista över relevanta indikatorer för mätning av kvalitet med beaktande av olika insamlingsmetoder. Dessa kan sammanfattas som relevans, exakthet, aktualitet, tillgänglighet, jämförbarhet, samstämmighet, fullständighet.

- I januari 1997 stod kommissionen värd för ett seminarium om användandet av offentliga källor för statistiksyften. Eurostat fortsätter att följa utvecklingen av europeiska och internationella normer för information från offentlig förvaltning för att undvika onödiga motsägelser mellan statistiska behov och andra administrativa behov.

- Belastningen på företag har studerats på flera sammanträden om teknik Svårigheterna att leverera relevanta kvantitativa mått på europeisk nivå har betonats. Den största svårigheten är att förbinda en uppskattning av belastningen med information om tillgänglighet till och kvalitet på den sammanställda och spridda statistiska informationen.

- Tillhandahållandet av nationella konfidentiella uppgifter är en nödvändig förutsättning för att producera totalsummor för EU, förutsatt att konfidentiella uppgifter existerar, men den förbättring som åstadkommits genom godkännandet av förordning 58/97 var inte tillräcklig för att totalsummor för EU skulle bli tillgängliga tvärsöver alla verksamheter. En överenskommelse om förtrolig behandling av statistik rörande företagsstrukturer har godkänts i syfte att komma fram till en enhetlig behandling av förtroliga uppgifter i medlemsstaterna och i Eurostat.

- För att tillhandahålla användarna uppgifter för de länder som inte har kunnat leverera preliminära resultat eller respektera begärda tidsfrister för slutresultaten har Eurostat fortsatt att utarbeta och genomföra förfaranden för uppskattning där tillräckligt välgrundade metoder finns att tillgå.

Vad gäller metoder för att förbättra statistiken rörande företagsstrukturer i EU har följande nyckelområden utskiljts:

- Utvärdering av genomförbarheten av de föreslagna kvalitetsindikatorerna och uppmuntran till en vidsträckt tillämpning av dem så att en meningsfull kvalitetskontroll kan göras.

- Utveckling och spridning av bästa praxis för minskning av belastning med fokus i huvudsak på användning och kombination av administrativa uppgifter, uppskattningar och uppmuntran till samplingstekniker såsom roterande sampel eller flerårssampel.

- Fastställande av ett antal definitioner som ännu inte fastställts för fleråriga variabler enligt förordning 58/97.

- Uppdatering av överenskommelsen om förtrolig behandling för att ta hänsyn till allmänna förändringar med avseende på förtrolig behandling av statistik i Europa.

Pilotstudier och framtida utveckling

Tillsammans med några medlemsstater har Eurostat påbörjat metodarbete på frivillig väg avseende flera av de pilotstudier som förutses i förordning 58/97. För närvarande är situationen mycket skiftande för de olika pilotstudierna och sträcker sig från avancerat metodarbete (som rör t.ex. anlitande av underleverantörer och annan finansiell verksamhet) till arbete som inte kommit längre än till en översyn av nuvarande praxis (t.ex. regional investering i servicesektorerna). En kort sammanfattning av varje pilotstudie ges i del 1.5.

Eftersom mer än fem år har gått sedan förteckningen över pilotstudier gjordes upp för att ingå i kommissionens förslag till förordning 58/97, har Eurostat även på nytt inlett diskussioner med användarna om deras syn på nyttan med uppgifter om ämnena för dessa kommande pilotstudier.

Mot bakgrund av vad som sägs ovan föreslår Eurostat att tidsramen för utförandet av pilotstudier utsträcks bortom referensåret 1998, vilket fastställts i förordning 58/97, i syfte att upprätta ett program för genomförande av pilotstudier som skall ses över årligen. Detta rullande arbetsprogram skulle vara ett resultat av en prioriteringslista för utveckling av förordningen grundad på användarbehov av ytterligare data, tillgänglighet till data i medlemsstaterna vid tidpunkten i fråga och den ledtid som behövs för utvecklingen av vissa områden. Ett sådant arbetsprogram har diskuterats med medlemsstaterna i slutet av oktober 1999.

Det viktigaste målet med tanke på framtiden är att uppnå ett fullständigt genomförande av förordning 58/97 med målsättningen att göra det möjligt för kommissionen att producera aggregerade siffror av hög kvalitet för Europeiska unionen inom en rimlig tidrymd efter referensperiodens utgång. Om statistiken rörande företagsstrukturer skall fortsätta att vara aktuell och relevant, måste den emellertid kontinuerligt anpassas till de förändringar som sker. Följande moment krävs för att en sådan utveckling skall kunna genomföras med framgång:

- Insikt från dataleverantörernas och användarnas sida om nödvändigheten av utveckling.

- Ständig uppmärksamhet på att användarnas behov förändras över hela EU, nationellt och regionalt.

- Ständig uppmärksamhet på förändringar i produktionsmetoderna.

- Prioritering vid begränsade resurser.

I samarbete med de nationella statistikmyndigheterna kommer Eurostat att upprätta ett treårigt arbetsprogram för utvecklingen av statistik rörande företagsstrukturer, vilket kommer att inlemma pågående arbete inom ämnena för de pilotstudier som skall utföras enligt förordning 58/97 såväl som nya ämnen.

Med tanke på de framsteg som gjorts inom pilotstudier och annat utvecklingsarbete inom statistiken rörande företagsstrukturer är det möjligt att ge en fingervisning om arbete som sannolikt kommer att fullföljas i en nära framtid. Avsikten är att kommissionen under 2000 och 2001 skall förbereda ett antal förslag till ändringar av förordning 58/97 särskilt rörande finansförmedling, pensionsfondsverksamhet, stödtjänster till finansiell verksamhet och stärkandet av den förteckning över variabler som skall användas för att observera företagens utgifter för miljöskydd.

De ämnesområden som har konstaterats vara viktigast för utvecklingsarbetet under de närmaste tre åren, förutom de pilotstudier som förutses i förordning 58/97, innefattar statistik rörande företagstjänster (NACE Rev 1, avdelning K) och företagsdemografi.

1.2 Bakgrund till rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97

Problem med statistik rörande företagsstrukturer på 1980-talet

Innan rådets förordning nr 58/97 godkändes, hade harmoniserad statistik rörande företagsstrukturer i EU endast förelegat för en begränsad del av näringslivet, nämligen de traditionella industrisektorerna energi- och vattenförsörjning, mineralutvinning, tillverkning och byggverksamhet. Täckningen av tjänster i medlemsstaterna har varit ofullständig och statistiken har presenterats i format som inte varit harmoniserade, vilket allvarligt begränsat jämförbarheten på europeisk nivå av den information som blev resultatet. Den tillgängliga statistiska informationen för industrisektorerna var baserad på två direktiv från rådet [8] som antogs 1964 och 1972. De harmoniserade uppgifterna om industrin publicerades vanligen i ett antal årliga volymer, och dessa samt de icke harmoniserade uppgifterna om tjänster är fortfarande delvis tillgängliga via förordning 58/97:s domän i New Cronos.

[8] Rådets direktiv nr 64/475/EEG av den 30 juli 1964 om samordnade årliga undersökningar av investeringar inom industrin (EGT nr 131, 13.8.1964, s. 2193) och rådets direktiv nr 72/221/EEG av den 6 juni 1972 om samordnade årliga undersökningar av industriell verksamhet (EGT nr L 133, 10.6.1972, s. 57).

Trots de många år som direktiven var i kraft förblev produktionen av statistik rörande europeisk industristruktur i större eller mindre utsträckning ett tillägg till de flesta nationella systemen. Denna statistik blev allt mindre användbar beroende på den ekonomiska och tekniska utvecklingen under årens lopp och en kombination av de juridiska instrumentens bristande flexibilitet och begränsad framgång vad gäller utvecklingen utanför det juridiska ramverket. Vid 1980-talets slut blev många allvarliga problem uppenbara med avseende på den utsträckning i vilken direktiven inte följdes och ännu viktigare i fråga om bristen på data tillgängliga för att kommissionen skulle kunna tillfredsställa användarnas behov av uppgifter. Särskilt följande punkter uppmärksammades:

- Uppgifter som täckte företag av alla storlekar producerades endast vart femte år, om de producerades överhuvudtaget.

- Vissa sektorer av näringslivet, särskilt byggverksamhet, ignorerades av några medlemsstater. De flesta medlemsstaterna täckte inte tjänstesektorerna inom ekonomin fullständigt och en del täckte dem inte alls på årsbasis.

- Vissa företeelser av relevans för statistik över företagsstrukturer omfattades inte, däribland legotillverkning, forskning och utveckling, miljöskydd. Förändringar i företagspraxis hade minskat användbarheten av de mått som användes, t.ex. ökad omfattning av deltidsarbete, användning av leasing, den roll som investeringar i immateriella tillgångar spelar.

- Många användare klagade över att det dröjde alldeles för länge innan uppgifterna blev tillgängliga.

- Information gick förlorad på grund av att uppgifter doldes på nationell nivå för undvikande av att konfidentiella uppgifter skulle avslöjas eller genom överföringen från nationella nomenklaturer till den gemensamma NACE 70. Detta gjorde det nästintill omöjligt att beräkna data för EU i dess helhet.

- Statistiken producerades för olika statistiska enheter utan att vare sig företags- eller verksamhetsenheten antogs som statistisk enhet av alla de nationella statistikmyndigheterna.

- De flesta nationella statistikmyndigheterna varken samlade in eller levererade vissa av de begärda variablerna.

Några av dessa svårigheter minskades med genomförandet av rådets förordning nr 3037 av den 9 oktober 1990 [9] om den statistiska klassificeringen av ekonomiska verksamheter i Europeiska gemenskapen (NACE Rev. 1) och med utvecklingen av andra statistiska verktyg som harmoniseringen av företagsregister [10], men betydande svårigheter kvarstod.

[9] EGT nr L 293, 24.10.1990, s. 1

[10] Rådets förordning (EEG) nr 2186/93 av den 22 juli 1993 om samordning på gemenskapsnivå av utarbetande av företagsregister för statistiska syften (EGT nr L 196, 5.8.1993, s. 1).

Under de tekniska diskussionerna för att lösa några av de återstående svårigheterna förekom regelbundna, ingående samråd med ett stort antal intresserade parter som företrädde leverantörerna av de grundläggande uppgifterna (företagen), statistikmyndigheterna på nationell nivå och alla typer av användare. Dessa samråd kan delas in i tre kategorier:

- - Berörda enheter i kommissionen informerades om planerna på ett tidigt stadium, och individuella enheter kontaktades därefter regelbundet.

- De nationella statistiska myndigheterna, som fortfarande är ansvariga för insamlingen av uppgifter, rådfrågades ofta. De var involverade i de allra första sammanträdena där Eurostat försökte att i detalj analysera problemen med det befintliga systemet genom de arbetsgrupper i vilka de första förslagen till ändringar gjordes, under vilka kommissionens förslag förbättrades.

- Företagen och deras branschorganisationer informerades om framsteg i utarbetandet av förordningen om statistik rörande företagsstrukturer genom redogörelser vid de regelbundna informationsmöten som Eurostat har för europeiska branschorganisationer inom området för företagsstatistik.

Godkännande av förordning 58/97

Under1995 fullbordade kommissionen sitt förslag till rådet om en ny rättslig grund för statistik rörande företagsstrukturer i EU. Den 20 december 1996 antogs rådets förordning (EG, EURATOM) nr 58/97 om statistik rörande företagsstrukturer. Den publicerades i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 17 januari 1997 och trädde i kraft 20 dagar senare.

Syftet med förordning 58/97

Syftet med förordning 58/97 är enligt artikel 1 att upprätta en gemensam ram för insamling, sammanställning, leverans och utvärdering av gemenskapsstatistik rörande struktur, verksamhet, konkurrenskraft och effektivitet hos företagen i gemenskapen. Ett fullständigt genomförande av förordning 58/97 kommer att leda till att de nationella statistikmyndigheterna, som är ansvariga för insamling av uppgifter, kommer att leverera uppgifter till Eurostat som är jämförbara mellan medlemsstaterna. Förordning 58/97 fastställer eller förutser de normer, standarder och definitioner som är nödvändiga för att producera jämförbar gemenskapsstatistik utan att specificera själva insamlingsmetoderna som skall användas. Statistikmyndigheterna i varje medlemsstat kan sålunda sköta insamlingen av uppgifter på det sätt som är lämpligast i deras egen situation, t.ex. ta hänsyn till nationella krav med avseende på presentationen av bolagsräkenskaperna.

Tack vare kommittéförfarandet lämnar förordning 58/97 rum för en viss grad av flexibilitet, varigenom åtgärder för anpassning till den ekonomiska och tekniska utvecklingen kan vidtas av kommissionen efter samråd med medlemsstaterna.

Den ram som omnämns i artikel 1 i förordning 58/97 består av ett antal allmänna föreskrifter i texten som är relevanta för största delen av statistiken eller all statistik rörande företagsstrukturer. Dessa allmänna föreskrifter kompletteras av mer specificerade föreskrifter i de fyra bilagorna. Den första bilagan har en allmän inriktning och hänför sig till utarbetande av ett antal standardindikatorer för alla verksamheter som täcks av förordningen. De tre andra bilagorna täcker industrisektorn respektive handel och byggverksamhet. Denna moduluppbyggnad underlättar ändringar i förordning 58/97 när beslut fattas om att utvidga insamlingen av uppgifter till att mer detaljerat täcka en viss aspekt av näringslivet. Detta genomfördes med framgång med avseende på den nya bilaga 5 som omfattar försäkringsstatistik.

1.3 UTFÖRT UTVECKLINGSARBETE

Införlivande av förordning 58/97 med statistikbilagan till EES-avtalet

Förordning 58/97 införlivades med bilaga XXI (statistikbilagan) till EES-avtalet genom beslut 13/1999 av den Gemensamma EES-kommittén vid dess 60:e möte den 29 januari 1999 och trädde i kraft dagen därpå.

Rådets förordning om ändring av förordning 58/97

Den 16 februari 1998 antogs rådets förordning (EG, Euratom) nr 410/98 (i det följande kallad förordningen om försäkring) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 58/97 om statistik rörande företagsstrukturer. Därmed utökades förordning 58/97 med en femte bilaga. Syftet med denna bilaga är att upprätta en ram för statistik över företagsstrukturer med avseende på livförsäkringsverksamhet och annan försäkringsverksamhet med början från referensperioden 1996.

Den nuvarande strukturen som förenar förordning 58/97 och förordningen om försäkring framgår av nedanstående figur.

>Hänvisning till>

1.4 Medlemsstaternas genomförande av förordning 58/97

Belgien

System för undersökningar före genomförandet av förordning 58/97 - fram till referensåret 1994

De främsta källorna till belgisk statistik över industrisektorerna var en undersökning av lokala eller tekniska enheter (lokala verksamhetsenheter) med frågor om förädlingsvärde samt en undersökning av investeringar, även den inriktad på lokala eller tekniska enheter. En tröskel om fem kroppsarbetare tillämpades, vilken var höjd till 10 eller 20 arbetare i vissa sektorer. Undersökningarna var uttömmande.

Det fanns inga undersökningar av tjänstesektorerna, för vilka den enda tillgängliga statistiken hämtades från socialförsäkringsregistret.

Förändringar och planer för övergångsperioden: referensåren 1995-1998

Ett nytt system för undersökningar med en ny nationell rättslig grund har införts för referensåret 1995. Det är uppbyggt kring ett obligatoriskt grundläggande formulär kompletterat med en serie bilagor, vilka huvudsakligen är fleråriga, och det är en gemensam undersökning för alla verksamheter. Den nya undersökningen syftar till att tillfredsställa fler och mer varierande behov än dem som täcks av förordning 58/97 och är därför mer omfattande.

För referensåret 1995 utvidgades omfattningen av undersökningen utöver de traditionella industri- och byggsektorerna och omfattade NACE Rev. 1 avdelningarna C - I och K. Referensåret 1996 utvidgades detta till att omfatta NACE Rev. 1 grupp 65.2 i avdelning J. Det finns inte längre någon storlekströskel i den nya undersökningen annat än begränsningarna i det nya företagsregistret. Den viktigaste enheten är moms- eller socialförsäkringsenheten. Sampling har införts med uttömmande täckning av företag med 20 eller fler anställda eller en årlig omsättning över 200 miljoner BEF (ca 5 miljoner euro). Basformuläret omfattar sysselsättning, intäkter och kostnader (i en uppställning av resultaträkningstyp) samt investeringar. De årliga bilagorna innefattar variabler över uppdelning av omsättning efter verksamhet och lokal enhet. Dessutom finns bilagor med fleråriga variabler.

Förutom den nya undersökningen används skattekällor för enheter som inte omfattas av undersökningen, nämligen de fria yrkena som inte har några avlönade anställda.

Återstående problem efter referensåret 1998

Det nya systemet för undersökningar förväntas uppfylla alla kraven i förordning 58/97 med frågan om förseningen av leveransen av uppgifter som det huvudsakliga återstående problemet. Sannolikt kommer inte uppgifter att levereras inom 18-månadersfristen för referensåret 1999 och preliminära resultat är inte tillgängliga. En del flerårsvariabler har ännu inte samlats in, och det råder fortfarande viss osäkerhet vad gäller produktionen av uppgifter om verksamhetsenheter.

Planer rörande genomförandet för referensåret 1999 och senare

Fleråriga variabler kommer att samlas in under 1999 genom att lägga till bilagor som är specifika för vissa sektorer. Det finns också planer på att utvidga användningen av administrativa uppgifter genom att undersöka möjligheterna att använda socialförsäkringsregistren för vissa mått på sysselsättning.

Danmark

System för undersökningar före genomförandet av förordning 58/97 - fram till referensåret 1994

Före genomförandet av förordning 58/97 var de huvudsakliga undersökningarna med avseende på näringslivsstatistik statistiken över räkenskapshandlingar och investeringsundersökningen. Bokföringsstatistiken utgjordes av en blandning av en statistisk undersökning och administrativa uppgifter.

Undersökningarna omfattade årligen NACE Rev. 1, avdelningarna C-E (utom huvudgrupp 11) för företag med minst 20 sysselsatta personer. Undersökningarna var uttömmande och svarsfrekvensen nästan 100%. Information insamlades om intäkter och kostnader (i en uppställning av resultaträkningstyp) i undersökningen över räkenskapshandlingar. Statistik liknande bokföringsundersökningen sammanställs årligen över företag med färre än 20 sysselsatta med användande av den offentliga förvaltningens källor.

NACE Rev. 1 avdelning E utgörs helt och hållet av statliga affärsverk. Alla dessa enheter täcktes av den offentliga sektorns statistik snarare än av den allmänna företagsstatistiken. Det fanns ingen storlekströskel för uppgiftsinsamlingen i dessa undersökningar, vilka var uttömmande.

NACE Rev. 1 avdelning F har inte omfattats av undersökningarna sedan referensåret 1990.

Uppgifter för tjänstesektorerna sammanställdes med utnyttjande av administrativa uppgifter från skattemyndigheterna, momsregistret och registret för sysselsättning inom företagen. Det första av dessa register omfattade alla verksamheter och de flesta juridiska former och gav information om resultat- och balansräkningar. Det andra omfattade alla momspliktiga enheter och tillhandahöll information om omsättning och delar av kostnaderna. Den tredje källan omfattade alla lokala enheter i vilka personer är sysselsatta och tillhandahöll information om sysselsättning, arbetskostnader och vissa egenskaper beträffande de anställda. Informationen om räkenskapshandlingar och sysselsättning lämnades årligen och momsinformationen kvartalsvis.

Uppgifter om FoU insamlades åtskilt från den undersökning som utfördes två gånger om året i forskningsdepartementet.

Förändringar och planer för övergångsperioden: referensåren 1995-1998

NACE Rev. 1 avdelningarna C (utom huvudgrupp11), D, F och huvudgrupp 52 omfattas sedan referensåret 1995 av en ny undersökning kallad allmän räkenskapsstatistik. För referensåret 1998 har huvudgrupp 51 i avdelning G tillkommit. Undersökningen är en stickprovsundersökning över tröskeln 5 anställda med en sampelfrekvens som normalt kommer upp till 100 procent över en tröskel om 50 anställda. I det avseendet är detta en utvidgning av den befintliga undersökningen med avseende på omfattningen av verksamheter och storleken av dem. Dessutom finns det en kompletterande bilaga med uppgifter om verksamhetsenheter för enheter med stora sekundära verksamheter.

För att täcka populationen under 5 anställda används administrativa uppgifter innefattande information från skatteregistren som ger sammanfattande data, och dessa används även för att extrapolera populationen från det sampel som har tagits.

Medan förberedelserna pågår för att utvidga räkenskapsstatistiken till att omfatta alla tjänstesektorer referensåret 1999, fortsätter den danska statistiska centralbyrån att förse Eurostat med statistik över tjänstesektorerna baserad på skattemyndigheternas register över uppgifter om räkenskaper, momsregistret och registret över sysselsättningsstatistik. Det är viktigt att uppmärksamma att dessa tre register inte används oberoende av varandra utan slås ihop till en integrerad uppsättning företagsstatistik. Medan denna statistik endast används för tjänstesektorerna inom ramen för förordning 58/97, produceras den i själva verket för alla företagssektorer och avsikten är att fortsätta utarbeta den jämsides med den räkenskapsstatistik som bygger på frågeformulär och administrativa uppgifter.

Förutom denna traditionella företagsstatistik produceras särskild statistik över FoU samt miljöstatistik. Forskningsdepartementet gör en undersökning om FoU vartannat år, och åren däremellan uppskattas. En särskild miljöundersökning har övervägts men har ännu inte företagits.

Återstående problem efter referensåret 1998

Inga problem förutses tack vare den planerade utvidgningen av verksamhetstäckningen för 1999.

Planer rörande genomförandet för referensåret 1999 och senare

För referensåret 1999 är avsikten att utöka räkenskapsstatistiken med de återstående avdelningarna inom tjänstesektorn, nämligen H, I och K såväl som med huvudgrupperna 11 och 50.

Tyskland

System för undersökningar före genomförandet av förordning 58/97 - fram till referensåret 1994

Insamlingen av uppgifter för industrisektorerna var baserad på två företagsundersökningar, en för insamling av uppgifter om rörelseintäkter och -kostnader och en annan som gällde uppgifter om investeringar samt en separat undersökning om investeringar på lokal enhets-nivå vilken inte omfattade byggverksamhet. Alla dessa undersökningar var årliga. Särskilda frågeformulär användes för i) energi- och vattenförsörjningssektorn, ii) utvinning av mineral och tillverkning, iii) byggverksamhet och iv) slutbehandling av byggnader och avslutningsarbeten.

Undersökningarna hade alla en storlekströskel med undantag av energisektorn. Denna tröskel sattes normalt vid 20 sysselsatta personer, men i frågeformulären för slutbehandling av byggnader och avslutningsarbeten sattes den vid 10 sysselsatta personer fram till 1997, då den höjdes till 20 sysselsatta personer. Intäkts- och kostnadsundersökningen var en stickprovsundersökning med uttömmande insamling av uppgifter för enheter med mer än 500 sysselsatta personer. Investeringsundersökningen var uttömmande för enheter med 20 eller fler sysselsatta. Intäkts- och kostnadsundersökningen samlade in information om rörelseintäkter och -utgifter samt om sysselsättning.

Med avseende på tjänstesektorerna var de statistiska undersökningarna begränsade till avdelningarna G och H i NACE Rev. 1 med några grupper undantagna. Inga storlekströsklar tillämpades. Dessa företagsundersökningar utfördes årligen för avdelning G och vartannat år för avdelning H. De lämnade information om sysselsättning, rörelseintäkter och -kostnader samt om investeringar. Undersökningarna var stratifierade urval om cirka 8-10 procent av populationen med en svarsfrekvens som låg nära 100 procent.

Vad gäller transport fanns det viss företagsstatistik rörande omsättning och antal anställda för vattenvägar, vägtransporter och lufttransporter. För övriga verksamheter var de enda tillgängliga uppgifterna hämtade från momsdeklarationer och socialförsäkringsuppgifter. Båda dessa källor omfattade alla verksamheter, för vilka storlekströsklarna var låga och uppgiftslämnandet obligatoriskt.

Förändringar och planer för övergångsperioden: referensåren 1995-1998

Undersökningen av "HORECA" (hotell- och restaurangbranschen) genomförs vartannat år, men information om ett litet antal variabler uppskattades för referensåret 1996 och kommer att uppskattas på nytt för referensåret 1998. Inga större förändringar har vidtagits vad gäller källorna för distribution och andra tjänster.

Återstående problem efter referensåret 1998

Inom industrisektorn kommer endast några variabler att vara tillgängliga för hela undersökningspopulationen till dess att en undersökning om småföretag (företag med färre än 20 sysselsatta) kan införas.

Preliminära resultat för industrisektorn kommer endast att omfatta företag med 20 eller fler sysselsatta personer.

Det största problemet som StBA förutser i samband med genomförandet av förordning 58/97 rör tjänstesektorerna. För transport och kommunikation samt företagstjänster kommer uppgifter endast att finnas tillgängliga för ett litet antal variabler grundade på administrativa uppgifter eller på existerande undersökningar. Denna situation kommer sannolikt att fortsätta åtminstone till referensåret 2000 och kanske längre. Det största tekniska problemet kommer upprättandet av ett register av hög kvalitet att utgöra, och därtill väntas problem med företagens accepterande av undersökningen.

Planer rörande genomförandet för referensåret 1999 och senare

Det största problemet inom industrisektorn gäller som redan konstaterats företag med färre än 20 sysselsatta. Det finns planer på att i framtiden göra en årlig stickprovsundersökning som omfattar alla företag med färre än 20 sysselsatta och ett reducerat antal variabler (8 till 10 variabler). Detta kommer att bli möjligt först när företagsregistret är upprättat, tidigast referensåret 2000 eller 2001. För referensåret 1999 är avsikten att producera några uppskattningar för små industriföretag med avseende på ett begränsat antal variabler. För referensåret 1999 kommer frågor om FoU, deltidssysselsättning och lärlingar att läggas till på det grundläggande formuläret för stora företag. Vidare kommer frågeformuläret att ändras referensåret 1999 för insamling av information om uppdelning av omsättningen på verksamheter. De demografiska variablerna kommer att bli tillgängliga först när registret är i bruk.

Från och med referensåret 1999 kommer omfattningen av tjänster i undersökningen att utvidgas till att täcka de verksamheter som saknas i NACE Rev. 1 avdelning G, inbegripet agenturer vilka för närvarande är undantagna från vissa grupper i NACE Rev.1, huvudgrupp 50. Frågeformulären kommer att utökas med ett antal frågor. Det finns även planer på att utöka sampelstorleken för avdelning G. För referensåret 1999 kommer preliminära resultat att finnas tillgängliga för NACE Rev. 1 avdelning G med undantag för NACE Rev. 1 grupp 52.7.

Från och med referensåret 1999 blir undersökningen om HORECA en årlig undersökning.

Regionala uppgifter för NACE Rev. 1 avdelningarna G eller H kommer att tillhandahållas från och med referensåret 1999.

Vad gäller transport och kommunikation samt företagstjänster planerar man nationell lagstiftning för en ny stickprovsundersökning. Om detta lyckas är målsättningen att en 20-procentig stickprovsundersökning skall vara införd för referensåret 2000 eller 2001.

Grekland

System för undersökningar före genomförandet av förordning 58/97 - fram till referensåret 1994

För industrisektorerna var den huvudsakliga observationsenheten den lokala enheten, även om den lokala verksamhetsenheten användes i undantagsfall. Företaget och den lokala enheten sammanföll i en mycket stor andel av fallen. Fem typer av frågeformulär användes för undersökning av avdelningarna C till E i NACE Rev. 1, nämligen

- ett frågeformulär för undersökningen av mineralutvinning i NACE Rev. 1 avdelning C,

- två frågeformulär användes för NACE Rev. 1 avdelning D och NACE Rev. 1 grupp 40.3 rörande enheter med fler eller färre än 10 personer,

- typY-frågeformuläret för NACE Rev. 1 grupp 41.0 (vattenförsörjning),

- ett särskilt frågeformulär som skickades direkt till det enda företaget i grupp 40.1 (elförsörjning) i NACE Rev. 1.

Det fanns ingen undersökning av byggsektorn.

Undersökningarna gjordes genom intervjuer snarare än genom svar per post eller elektroniskt. Svarsfrekvensen var därför nästan 100 procent. Före referensåret 1993 insamlades inga uppgifter för enheter med färre än 10 anställda. Under de tre referensåren 1993, 1994 och 1995 genomförde NSSG en stickprovsundersökning av dessa enheter.

Inom tjänstesektorerna förekom ingen statistik rörande företagsstrukturer före referensperioden 1995.

Förändringar och planer för övergångsperioden: referensåren 1995-1998

Från och med referensåret 1997 är undersökningen företagsbaserad och information insamlas om lokala enheter. Dessutom har listan över variabler i frågeformuläret utökats.

En undersökning om byggverksamhet har införts för referensperioden 1997 (uppgifter som avser 1998 inhämtades samtidigt). Denna undersökning inbegriper alla variabler som föreskrivs i förordning 58/97.

Med avseende på tjänstesektorerna håller ett helt nytt system för företagsstatistik på att införas. Årliga företagsbaserade undersökningar har planerats eller gjorts för följande verksamheter i NACE Rev. 1: avdelning G och undergrupperna 66.01, 66.03 för referensåren 1995 och 1996, avdelning H för referensåren 1996 till 1998; undergrupperna 60.22, 60.23, 60.24, 63.12, 64.12 och grupp 63.3 för referensåren 1996 och 1997, grupperna 92.1 och 92.2 för referensåren 1995 till 1998, underavdelning 65 för referensåren 1995 till 1997. Dessa undersökningar syftar till att insamla information om företagsdemografi, sysselsättning, rörelseintäkter och -kostnader samt investeringar så att alla de variabler som krävs i förordning 58/97 samlas in. Ingen annan storlekströskel tillämpas än den mycket låga tröskel som omfattningen av företagsregistret innebär. Flera av de ovan uppräknade undersökningarna har försenats eller väntar fortfarande på att genomföras. Förutom uppgifter från dessa undersökningar är uppgifter från nationaliserade företag tillgängliga med avseende på NACE Rev. 1 grupp 60.1, undergrupp 60.21, underavdelning 62 och undergrupp 64.11.

Återstående problem efter referensåret 1998

Tillgängligheten till data för tjänstesektorerna är osäker. I nuläget har ännu inga resultat från de undersökningar som har satts igång levererats till Eurostat. Det finns inga kända planer för att täcka flera delar av transport och kommunikation (60.3, 63.11, 63.2, 63.4) och hela området för företagstjänster.

Planer rörande genomförandet för referensåret 1999 och senare

Vad gäller industrisektorn är det möjligt att mycket små enheter med färre än 10 anställda inte längre kommer att undersökas från och med referensåret 1999 och att offentliga källor kommer att användas för att uppskatta hela populationen. Preliminära resultat kommer att införas för 1999 inom industrisektorn. Med avseende på tjänster är målsättningen att förbättra uppgifternas kvalitet och att påskynda spridningen.

Spanien

System för undersökningar före genomförandet av förordning 58/97 - fram till referensåret 1994

Industristatistiken var koncentrerad kring en företagsbaserad undersökning. Ett nytt frågeformulär introducerades referensåret 1993. Undersökningen omfattade företag med minst 1 anställd. Ett förenklat frågeformulär användes för företag med färre än 20 sysselsatta personer. Insamlingen av uppgifter var uttömmande vad gäller företag med mer än 20 sysselsatta, och sampling används under denna tröskel. NACE Rev. 1 avdelningar C, D och E omfattades.

Data för byggverksamhet producerades av departementet för offentliga arbeten. Ett nytt frågeformulär infördes referensåret 1993. Registret som användes var baserat på 1978 års folk- och bostadsräkning och uppdaterat med information från departementet. Undersökningen täckte företag av alla storlekar med särskilda frågeformulär för företag med färre än 6 anställda och andra företag än aktiebolag.

Vad gäller tjänstesektorer var passagerartransport den enda sektor som behandlades regelbundet. Denna undersökning genomfördes årligen sedan referensåret 1991 och omfattade alla företag inom följande verksamheter enligt NACE Rev. 1: 60.1, 60.21, 60.23, 61.1, 62.1, 62.2. Undersökningen var fullständig. Pilotstudier över andra tjänstesektorer inleddes referensåret 1992 enligt ett rullande schema som täckte olika sektorer varje år.

Förändringar och planer för övergångsperioden: referensåren 1995-1998

INE är i färd med att införa ett integrerat mikrodatasystem för undersökningarna om industrisektorerna. "Annual Industrial Survey (AIS)" kommer att utgöra hjärtat i detta system med ett sampel på cirka 40 000 enheter. Satellitundersökningar kommer att länkas till denna undersökning. Innovation kommer att vara det första område som integreras fullständigt. Dessa satellitundersökningar kommer att vara delsampel av AIS (cirka 10 000 enheter vad gäller innovation). FoU skall integreras i referensåret 1998. Företaget är den huvudsakliga statistiska enheten som används för undersökningen om industristrukturer. Uppgifter för lokala enheter samlas emellertid in för 6 variabler från företag med fler än 20 anställda. För företag med färre än 20 anställda men fler än en lokal enhet inhämtas uppgifter om antalet anställda. Uppgifter sammanställs för verksamhetsenheter genom att klassificera lokala enheter efter deras egen primära verksamhet och sedan slå ihop resultaten för lokala enheter som har samma primära verksamhet.

Sedan referensåret 1996 har samma register använts för byggsektorn som för industri- och tjänstesektorerna. Företag med fler än 20 anställda undersöks fullständigt och för företag under denna tröskel används sampel.

Pilotstudierna för tjänstesektorer, som påbörjades under referensåret 1992, har fortsatts. Följande sektorer omfattades till exempel under de senaste referensåren:

- 1995 renhållning, datoranknutna tjänster, telekommunikationer.

- 1996 juridiska tjänster, detektiv- och bevakningsverksamhet och säkerhetstjänst, hotellverksamhet, taxitrafik, telekommunikationer och andra tjänster.

- 1997 detaljhandel, personliga tjänster, audiovisuella, tekniska tjänster, resebyråverksamhet.

Dessa pilotundersökningar är samtliga företagsbaserade och omfattar enheter av alla storlekar inbegripet företag som inte har några anställda. Från och med referensåret 1998 kommer ett integrerat system för statistik över tjänster att införas, vilket kommer att baseras på två undersökningar som företas två gånger om året samt andra källor. Detta kommer att göra det möjligt att under 1998 producera statistik för ungefär hälften av tjänstesektorerna.

Återstående problem efter referensåret 1998

Inom industrisektorn består det största problemet, som man ännu inte ägnat uppmärksamhet, i att företag utan anställda inte omfattas. Dessutom behöver den bristande tillgängligheten till fleråriga data åtgärdas och omfattningen av miljöundersökningen 1999 kommer att bli begränsad.

Tillgängligheten till preliminära uppgifter för tjänstesektorerna är osäker.

Det spanska statistiska systemets förmåga att uppfylla alla kraven för byggsektorn är obekant.

Tillgängligheten till statistik för tjänstesektorn är beroende av att det nya integrerade systemet för tjänstestatistik kan genomföras med framgång för referensåren 1998 och 1999.

Planer för genomförandet under referensåret 1999 och senare

Under referensåret 1999 kommer ett nytt omarbetat frågeformulär att införas för industrisektorerna. Det nya formuläret speglar bättre kraven i förordning 58/97 genom att nya variabler införs. Frågeformuläret för industriföretag med 20 eller fler anställda kommer att ändras och ges två utföranden, ett för företag med verksamheter i endast en region och ett för företag med enheter i flera regioner. Användningen av offentliga källor kommer att undersökas för att man från den information de ger ska kunna extrapolera uppgifter som inte samlas in i undersökningarna om industrisektorerna. En första undersökning om miljön planeras också för referensåret 1999.

Byggsektorn kommer att få ett nytt frågeformulär för referensåret 1999 med hjälp av vilket all nödvändig information enligt förordning 58/97 kommer att samlas in grundad på spanska redovisningsnormer för bolag.

Från och med referensåret 1999 bör det integrerade systemet för tjänstestatistik tillhandahålla statistik för alla tjänsteverksamheter.

Frankrike

System för undersökningar före genomförandet av förordning 58/97 - fram till referensåret 1994

Den huvudsakliga undersökningen av industrisektorerna bestod av tre delar: i) jordbruk och livsmedelsindustri, ii) tillverkning och iii) byggverksamhet, offentliga arbeten och väg- och vattenbyggnad. Det fanns vidare en särskild undersökning om små företag. Alla dessa undersökningar använde företaget som huvudsaklig observationsenhet och gjordes årligen med undantag för undersökningen om små företag, vilken gjordes inom jordbruk och livsmedels- och tillverkningsindustrierna två gånger på fem år. Tillsammans täckte dessa undersökningar alla huvudgrupper inom avdelningarna C till F i NACE Rev. 1 med undantag av huvudgrupp 37 som undersöktes inom tjänstesektorsundersökningarna.

Inom var och en av dessa undersökningar användes förenklade frågeformulär för mindre företag. I frågeformuläret för jordbruks- och livsmedelsindustrin tillämpades en storlekströskel på 10 anställda. I undersökningen om tillverkningssektorn fanns fram till 1993 en tröskel på 10 anställda och därefter 20 anställda. För byggverksamhet, offentliga arbeten och väg- och vattenbyggnad var tröskeln 6 anställda. Vad gäller företag under dessa trösklar utfördes fleråriga undersökningar för att fullständiga populationen. Beroende på undersökningen användes sampling för att samla in uppgifter från företag med färre än 20 anställda. Alla dessa undersökningar inhämtade information om demografiska förändringar, intäkter och kostnader (i en uppställning av resultaträkningstyp), balansräkningsuppgifter, sysselsättning och investering såväl som information om andra slag av statistiska enheter än företaget. Särskilda undersökningar gjordes årligen om kostnader för miljöskydd (endast investeringar), energiförbrukning och FoU.

Inom tjänstesektorerna utfördes traditionellt följande undersökningar: i) distribution, ii) transport, iii) tjänster. I alla dessa undersökningar användes företaget som den huvudsakliga observationsenheten, och de gjordes som årliga stickprovsundersökningar. Följande tjänsteverksamheter som enligt förordning 58/97 skall undersökas omfattades inte av någon av undersökningarna: 55.2, en del av 60.21, 60.3, 62.3, 63.2, 64.1, 73. Företag av alla storlekar omfattades av dessa undersökningar med undantag av företag med färre än 6 anställda inom vissa transportverksamheter. I dessa undersökningar inom tjänstesektorerna insamlades liknande information som i undersökningarna om industrin. Den särskilda undersökningen om FoU utfördes även inom tjänstesektorn.

Förändringar och planer för övergångsperioden: referensåren 1995-1998

En ny generation undersökningar (den fjärde) har fortlöpande fasats in mellan referensåren 1996 och 1997. Den nya undersökningen om byggverksamhet introducerades för referensperioden 1997 och jordbruks-livsmedelsundersökningen omarbetades för referensperioden 1996. Dessa undersökningar är den huvudsakliga källan för preliminära resultat.

Uppgifter för NACE Rev. 1 huvudgrupp 37 kommer att finnas tillgängliga från och med referensåret 1998.

Från och med referensperioden 1996 täcker uppgifterna om industrin alla företag oavsett storlek. Även om den fleråriga insamlingen av uppgifter om små tillverkningsföretag kommer att fortsätta, kommer uppgifter om dessa företag att tillhandahållas från offentliga källor.

Information om antalet deltidsanställda, lärlingar och arbetade timmar kommer att hämtas från den årliga redovisningen av uppgifter från de sociala systemen (DADS).

Med avseende på tjänster har sedan referensåret 1996 majoriteten av de verksamheter som saknades inom transport och kommunikationer täckts genom utvidgningar av de undersökningar som redan utfördes eller genom uppskattningar. Dessutom kommer även de små företag som undantogs från undersökningen av vissa transportverksamheter att undersökas från och med denna tidpunkt. Från och med referensåret 1997 kommer små företag endast att undersökas inom undersökningen om tjänster vartannat år och uppskattningar grundade på administrativa uppgifter kommer att användas vartannat år för att ersätta dessa resultat. Täckningen av distributionsverksamheter kommer att ökas under referensåret 1998 till att omfatta de flesta enligt NACE Rev. 1 grupp 55.2.

Sedan referensåret 1996 gäller för alla sektorer att de flesta slutresultaten produceras genom ett system där undersökningsdata och administrativa uppgifter jämförs och integreras.

Återstående problem efter referensåret 1998

Det finns ännu inga planer för insamling av uppgifter om i) hemarbetare inom industrin, ii) intäkter från underentreprenader inom byggverksamhet och iii) långtidsuthyrning.

Planer för genomförandet under referensåret 1999 och senare

Avsikten är att tillhandahålla regional statistik för byggverksamhet från den årliga redovisningen av uppgifter från de sociala systemen (DADS). Detta kommer att ske första gången under referensåret 1999.

Irland

System för undersökningar före genomförandet av förordning 58/97 - fram till referensåret 1994

Inom industrisektorerna omfattade frågeformuläret företag med 3 eller fler sysselsatta personer. Det fanns ett särskilt formulär för mindre företag. Av de 4 440 företagen i denna population innefattade ungefär 200 mer än en lokal enhet, och dessa erhöll ett särskilt formulär. Dessutom genomfördes en undersökning av lokala verksamhetsenheter med avseende på lokala verksamhetsenheter inom industri- och tjänsteföretag. Undersökningarna var fullständiga ovanför storlekströsklarna. Offentliga källor användes endast för att ersätta försenade eller uteblivna uppgifter.

För byggverksamhet användes endast ett formulär, och det täckte företag med minst 20 sysselsatta.. Ungefär 300 - 350 företag erhöll formuläret. Denna undersökning var fullständig ovanför den tillämpade tröskeln.

Årliga undersökningar genomfördes inom tjänstesektorerna från och med referensåret 1991 men med en roterande sektorstäckning. Dessa företagsbaserade undersökningar omfattade NACE Rev. 1 avdelningarna G, H och K utan någon storlekströskel. Undersökningarna var baserade på stratifierade urval som var fullständiga för företag med 20 eller fler sysselsatta personer.. I undersökningarna insamlades information om intäkter och kostnader, lager, investeringar och sysselsättning.

Förändringar och planer för övergångsperioden: referensåren 1995-1998

Sedan referensåret 1995 har konfidentiella uppgifter levererats till Eurostat för industrisektorerna. Inom industrin undergick frågeformulären för företagen betydande förändringar mellan referensåren 1995 och 1996 för att uppfylla nationella behov och kraven med avseende på nationella redovisningshandlingar samt för genomförandet av förordning 58/97. Många av förändringarna rörde förenklingar av frågeformulären. Följande utvidgningar gjordes för att öka tillgängligheten till uppgifter som begärdes i förordning 58/97:

- FoU och finansiell leasing har lagts till.

- Omgrupperingen har förenklats. Exporten har grupperats i en fråga och en ny fråga om koncernbolag har lagts till.

- En fråga om arbetstagare i agenturer har lagts till.

- Antalet deltidsanställda och arbetade timmar har tillfogats.

Inga betydande förändringar gjordes för referensperioden 1997. För referensperioden 1998 utelämnades frågan om antalet arbetade timmar, och frågor om kostnader för bränsleförbrukning infördes i stället.

Vad gäller byggverksamhet har inga ändringar gjorts i frågeformuläret eftersom de flesta kraven rörande variabler i förordning 58/97 redan uppfylldes i den undersökning som användes. Utsändningen av formulär till företagen har flyttats fram för de undersökningar som utförs båda referensåren 1997 och 1998 för att minska förseningarna.

Den viktigaste ändringen som företagits inom tjänstesektorerna har bestått i att utvidga undersökningen på årlig basis till att omfatta NACE Rev. 1 avdelningarna G, H, I och K från och med referensåret 1996. En stor ökning av sampelstorleken genomfördes för referensperioden 1998 för att ta hänsyn till den omarbetade geografiska NUTS-klassificeringen.

Återstående problem efter referensåret 1998

Det finns ännu inga förslag till att ta bort trösklarna inom tillverkning och byggverksamhet som är fastställda till 3 respektive 20 sysselsatta personer.

Preliminära resultat planeras ännu inte för tjänstesektorerna.

Planer för genomförandet under referensåret 1999 och senare

Preliminära resultat för tillverkning och byggverksamhet planeras kunna införas under 1999.

Det finns ett projekt som löper sedan länge om att förbättra kvaliteten på företagsregistret och gå över från ett separat register för tillverkningsföretag till ett centralt företagsregister.

Italien

System för undersökningar före genomförandet av förordning 58/97 - fram till referensåret 1994

Inom industrin omfattade undersökningen av företagens system för ekonomisk redovisning samtliga företag med 20 eller fler sysselsatta personer inom avdelningarna C, D och F i NACE Rev. 1. Denna undersökning utfördes årligen sedan referensåret 1989. Information om företagens resultaträkning och balansräkning såväl som uppgifter om den regionala uppdelningen av verksamheten inhämtades i denna undersökning. En andra undersökning genomfördes för små företag med mellan 1 och 19 sysselsatta personer. Denna omfattade NACE Rev. 1 avdelning C (underavdelning CA lades till 1992), avdelning D (underavdelning DF lades till 1994) och avdelning F. För företag som hade mellan 10 och 19 sysselsatta personer gjordes undersökningen årligen sedan referensåret 1985 och för företag med mellan 1 och 9 sysselsatta personer sedan referensåret 1992. Denna undersökning utfördes med användning av sampling och insamlade uppgifter om förenklade redovisningshandlingar för företagen.

Samma undersökningar genomfördes för tjänsteverksamheterna. Undersökningen om företagens system för ekonomisk redovisning omfattade samtliga företag med 20 eller fler sysselsatta personer inom avdelningarna G, H, I och K (med undantag av huvudgrupp 73) i NACE Rev. 1. Stickprovsundersökningen av små företag med mellan 1 och 19 sysselsatta personer omfattade avdelningarna G, H, I, J (utom huvudgrupperna 65 och 66) och K, M, N och O (utom huvudgrupp 91) i NACE Rev. 1.

Förändringar och planer för övergångsperioden: referensåren 1995-1998

Från och med den undersökning som avsåg referensåret 1995 har både stickprovsundersökningen av små företag och undersökningen av företagens system för ekonomisk redovisning haft samma omfattning vad gäller verksamheter (med undantag av huvudgrupp 67 i undersökningen av företag med 20 eller fler sysselsatta personer.) Undersökningarna för referensåret 1995 grundades på en preliminär version av det nya företagsregistret ASIA och undersökningarna för referensåret 1996 använde den uppdaterade versionen av ASIA.

För referensåret 1996 har nya frågeformulär använts för båda undersökningarna. Avsikten med omarbetningen var att strukturera formuläret så att det överensstämde bättre med den information som är tillgänglig på företagsnivå (i högre utsträckning grundad på redovisningsnormer) och inkludera extra variabler för införandet av förordning 58/97. För referensåret 1998 planeras utvidgad användning av administrativa uppgifter. Stickprovsundersökningen kommer att omfatta företag med färre än 100 sysselsatta personer och den fullständiga undersökningen kommer att omfatta företag med 100 sysselsatta eller däröver.

En pilotstudie för referensåret 1997 om kostnader för miljöskydd är under arbete. För arbetet utnyttjas den "långa versionen" av frågeformuläret för övergångsundersökningen. I skrivande stund pågår fortfarande insamlingen av uppgifter.

Återstående problem efter referensåret 1998

Inga problem förutses för närvarande.

Planer för genomförandet under referensåret 1999 och senare

Det finns en allmän tendens att i större utsträckning utnyttja administrativa uppgifter och därmed minska antalet frågeformulär och uppnå en effektivare och bättre samordnad sampling för att minska bördan på uppgiftslämnarna. Det finns även planer på att försöka påskynda och förbättra kvaliteten på resultaten genom selektiv redigering av resultaten för individuella enheter som samtidigt kan innehålla fel och ha en signifikant inverkan på slutresultaten.

Luxemburg

System för undersökningar före genomförandet av förordning 58/97 - fram till referensåret 1994

Undersökningssystemet för industri och byggverksamhet var före genomförandet av förordning 58/97 detsamma som det som hade använts sedan referensåret 1991. Separata frågeformulär användes för industri- och för byggsektorerna. Båda frågeformulären skickades ut årligen till företag med 20 eller fler sysselsatta personer och till ett sampel av företag med färre än 20 sysselsatta. Den viktigaste enheten var företaget. Uppgifter om verksamhetsenheter insamlades inom viktiga sektorer (järn och stål, gummi och plast). I undersökningarna insamlades förutom andra variabler uppgifter om rörelseintäkter och -kostnader samt sysselsättning.

Inom tjänstesektorerna utfördes flera sektorsspecifika undersökningar med liknande metoder: undersökning av distribution, undersökning av hotell, restauranger och kaféer, undersökning av transportverksamheter (innefattande resebyråer), undersökning av tjänster och undersökning av audiovisuella tjänster. En del av dessa daterar sig från 1980-talet, men de som rör företagstjänster hade införts betydligt senare. De flesta av dessa undersökningar var fleråriga och utfördes ungefär vart femte år. Ingen av undersökningarna använde någon storlekströskel, och följaktligen omfattades företag av alla storlekar. Den viktigaste statistiska enheten var företaget. Den information som insamlades rörde uppgifter i redovisningshandlingar (redovisning av avkastningsförmåga, resultaträkningar), sysselsättning och antal faktiskt arbetade timmar, personalkostnader samt sektorsspecifika frågor. Alla dessa undersökningar utfördes som stickprovsundersökningar.

Förutom undersökningarna inom tjänstesektorerna fanns en särskild undersökning om stora företag, vilken utfördes varje år och för vilken uppgifter insamlades om cirka tjugo stora företag, som tillsammans representerade en stor del av verksamheten inom Luxemburgs tjänstesektor (t.ex. telekommunikationer och audiovisuella tjänster).

Förändringar och planer för övergångsperioden: referensåren 1995-1998

En omarbetad undersökning håller på att införas för att uppfylla tre krav: införandet av förordning 58/97, det nya Europasystemet för integrerad ekonomisk redovisning (ENS) och det planerade införandet av en ny allmän kontoplan. Tanken bakom dessa och andra insatser är att göra livet lättare för små företag.

Ett nytt undersökningssystem utvecklades för referensåret 1996. Frågeformulären var annorlunda för NACE Rev. 1 avdelningarna C-E, F, G, H, I, K samt andra tjänster. Det fanns även särskilda frågeformulär för icke bankanknutna finansiella verksamheter och för stödtjänster till finansiell verksamhet. Företag av alla storlekar omfattades, men mindre omfattande frågeformulär användes för den samplade delen av populationen, som utgjordes av företag med färre än 50 anställda eller en årlig omsättning som var lägre än 280 miljoner LUF (7 miljoner euro). Företagen kan välja mellan att fylla i frågeformulären eller lämna in sina offentliggjorda redovisningshandlingar till STATEC. Detta innebär en betydande minskning av uppgiftslämnarnas börda men en avsevärd ökning av STATECs arbete. Lägg märke till att införandet av denna nya undersökning sedan referensåret 1996 betyder att det för första gången har förekommit en årlig undersökning av tjänstesektorerna. I frågeformuläret insamlas uppgifter om sysselsättning, avkastningsförmåga, resultaträkning, balansräkning och investeringar. Mindre ändringar har gjorts i frågeformuläret för referensåret 1997 för att rätta till vissa problem sammanhängande med införandet av det nya systemet under referensåret 1996.

Den årliga undersökningen av stora företag har behållits i samma form som tidigare.

Återstående problem efter referensåret 1998

Det nya undersökningssystemet förväntas uppfylla nästan alla kraven i förordning 58/97. Enda återstående problemet är förseningen av leveransen av uppgifter. Det är inte sannolikt att uppgifterna kommer att tillhandahållas inom 18-månadersfristen för referensåret 1999.

Planer för genomförandet under referensåret 1999 och senare

Inga ändringar planeras.

Nederländerna

System för undersökningar före genomförandet av förordning 58/97 - fram till referensåret 1994

Huvudundersökningen, output/produktionsundersökningen, inom industrin ändrades för referensåret 1994 när produktstatistiken (nu insamlad enligt PRODCOM) skildes från och ett nytt frågeformulär infördes. Företaget användes som redovisningsenhet, och undersökningen omfattade alla verksamheter i avdelningarna D till F i NACE Rev. 1. I de flesta verksamheter men inte i alla undersöktes företag med minst en anställd. När detta inte var fallet varierade trösklarna mellan 1 och 20 anställda. När de omfattades, samplades företag med färre än 20 anställda i avdelningarna D till E i NACE Rev. 1 liksom även byggföretag med färre än 50 anställda. Undersökningen utfördes årligen.

Investeringsundersökningen omfattade avdelningarna C till F i NACE Rev. 1 för alla företag med 10 eller fler anställda. Undersökningen utfördes årligen. Sampling användes endast för byggföretag med färre än 50 anställda.

FoU och miljöskyddskostnader insamlades i separata undersökningar.

Vad gäller tjänster omfattade produktionsstatistiken årligen huvudgrupperna 50, 51 (utom grupp 51.1), 52 (utom undergrupp 52.31), 55, 60, 61, 62, 63, 64, 71, 72, 74 (utom undergrupp 74.11 och grupp 74.6). Företag av alla storlekar omfattades med undantag för företag med färre än 5 anställda i NACE Rev. 1 undergrupp 74.15 (holdingverksamhet). Alla dessa undersökningar gjordes årligen. Företaget utgjorde undersökningsenhet. Sampling användes för företag med färre än 20 anställda med undantag för NACE Rev. 1 undergrupp 74.15 där samtliga företag med 5 eller fler anställda omfattades.

Utöver dessa undersökningar, som var ordnade efter ekonomisk verksamhet, producerade CBS statistik över personalkostnader för alla verksamheter och även företagsdemografisk information hämtad från företagsregistret.

Förändringar och planer för övergångsperioden: referensåren 1995-1998

Inom industrin kommer frågeformulären att utvidgas till att omfatta NACE Rev. 1 avdelning C. Vad gäller avdelning E kommer företag med färre än 20 anställda att omfattas i en pilotundersökning som skall utföras för referensåret 1998. Det bör påpekas att i NACE Rev. 1 avdelning E kommer dessa mindre enheter att täckas uttömmande snarare än genom sampling som används för andra verksamheter. Vidare kommer investeringsuppgifter att insamlas via sampling för företag med färre än 20 anställda i avdelningarna C till F.

Med avseende på tjänster har ett antal olika åtgärder vidtagits. En ny undersökning omfattande referensåren 1995 och 1996 infördes för NACE Rev. 1 undergrupp 52.31. Grupp 51 har inkluderats i den årliga undersökningen för referensåret 1997.

Produktionen av regionala data inleddes under referensåret 1995.

Användningen av statistik över personalkostnader och registret för uppskattning av företagsdemografin har utvidgats för att ge en fullständig bild som uppfyller de flesta kraven i förordning 58/97.

Återstående problem efter referensåret 1998

Uppgifterna om antalet lärlingar kanske inte blir tillgängliga till referensåret 1999 och inte heller informationen om nyetableringar och nedläggningar av företag. Detaljnivån innebär problem för i synnerhet de två sistnämnda.

Finansiell leasing omfattas ännu inte med avseende på NACE Rev. 1 huvudgrupperna 51 och 52.

Tillräckligt detaljerade och tillförlitliga preliminära resultat kommer inte att bli tillgängliga förrän efter 12 månader.

Uppdelning av resultat efter typ av ägare kommer inte att bli tillgänglig till referensåret 1999.

Planer för genomförandet under referensåret 1999 och senare

Undersökningen av små företag i NACE Rev. 1 avdelning E, som var föremål för en pilotundersökning 1998, beräknas bli genomförd som en vanlig undersökning från och med referensåret 1999.

Frågeformuläret kommer att utvidgas för NACE Rev. 1 huvudgrupp 50 till att omfatta extra variabler under referensåret 1999.

Möjliga källor till uppgifter för NACE Rev. 1 huvudgrupp 70 är en blandning av fiskala uppgifter (aktiebolagsskatt) och årsredovisningar. Företagsregistret ligger till grund för populationen. Den senare har krävt en hel del rensning för att fungera. Arbetet på NACE Rev. 1 grupp 70.3 har kommit långt och delar av NACE Rev.1 grupp 70.2 är redan täckta. Man räknar med att till referensåret 1999 bör uppgifter finnas tillgängliga för hela huvudgruppen.

Preliminära resultat, grundade på tidigt insända svar på frågeformulären i vissa verksamheter och på kortsiktiga indikatorer i andra, särskilt vad gäller tjänster, kommer att vara tillgängliga för referensåret 1999.

Allmänt finns det flera pågående projekt relaterade till kvalitet (sammanhållning mellan källor, gemensamma metoder och verktyg) och till bördan på uppgiftslämnare (optimal användning av administrativa uppgifter) och dessa kommer att fortsättas. Syftet med dessa projekt är att öka effektiviteten och minska bördan, Dessa projekt kommer att använda EDI i större utsträckning och ersätta/komplettera data från statistiska undersökningar med administrativa uppgifter.

Österrike

System för undersökningar före genomförandet av förordning 58/97 - fram till referensåret 1994

Produktion av industridata har i Österrike skötts genom tre årliga undersökningar: en undersökning om industrin, en om byggsektorn och en om elförsörjning. Det fanns inga storlekströsklar i dessa undersökningar. Undersökningarna var fullständiga vad gäller företag med mer än 20 sysselsatta personer. För företag med färre sysselsatta användes sampling med undantag för undersökningen om elförsörjning som var fullständig vad gäller företag av alla storlekar.

Denna statistik om företagsstrukturer kompletterades åren