2021/0164 (NLE)

Förslag till

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

om godkännande av bedömningen av Lettlands återhämtnings- och resiliensplan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens, särskilt artikel 20,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1)Utbrottet av covid-19 har haft en allvarlig negativ inverkan på Lettlands ekonomi. År 2019 uppgick bruttonationalprodukten per capita (BNP per capita) i Lettland till 51,0 % av EU-genomsnittet. Enligt kommissionens vårprognos 2021 minskade BNP i fasta priser i Lettland med 3,6 % under 2020 och förväntas minska med 0,3 % sammantaget under 2020 och 2021. Bland de långvariga företeelser som på medellång sikt kan påverka det ekonomiska resultatet finns särskilt efterlevnaden av skatteregler, kompetensbrist, dåliga hälsoresultat och låg innovation.

(2)Den 9 juli 2019 och den 20 juli 2020 riktade rådet rekommendationer till Lettland inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Rådet rekommenderade särskilt Lettland att sänka skatten för låginkomsttagare genom att växla till andra källor, framför allt kapital och fastigheter, och genom att förbättra efterlevnaden av skatteregler och fortsätta arbetet med ramen för bekämpning av penningtvätt. Det rekommenderade också landet att stärka sitt sociala skyddsnät och motverka social utestängning, särskilt genom att se till att minimiinkomstförmånerna, den lägsta pensionen och inkomststödet till människor med funktionsnedsättning räcker bättre, höja kvaliteten på utbildningen och göra den mer resurseffektiv, särskilt för lågutbildade arbetstagare och arbetssökande, inbegripet genom att öka deltagandet i yrkes- och vuxenutbildning, samt stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, tillgänglighet, kvalitet och kostnadseffektivitet, bland annat med hjälp av extra personalresurser och ekonomiska resurser. Det rekommenderade att inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt forskning och innovation, ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbara transporter och digital infrastruktur. När det gäller att lindra effekterna av krisen rekommenderade det att förse de grupper som drabbats hårdast av krisen med tillräckligt inkomststöd och mildra krisens effekter på sysselsättningen, bland annat genom flexibla arbetsformer, aktiva arbetsmarknadsåtgärder och kompetenslyft. Slutligen rekommenderade det Lettland att förbättra ansvarsskyldigheten och effektiviteten inom den offentliga sektorn, särskilt inom lokala myndigheter och statligt ägda och kommunala företag, liksom regelverket om intressekonflikter. Efter att ha bedömt framstegen i genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna vid den tidpunkt då återhämtnings- och resiliensplanen lämnades in anser kommissionen att betydande framsteg har gjorts vad gäller rekommendationerna om finanspolitik, penningtvätt, inkomststöd och likviditetsstöd för att lindra effekterna av krisen.

(3)[I rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet rekommenderades medlemsstaterna i euroområdet att vidta åtgärder, inbegripet genom sina återhämtnings- och resiliensplaner, för att bland annat säkerställa en politisk inriktning som stöder återhämtningen och ytterligare förbättra konvergensen, resiliensen och en hållbar och inkluderande tillväxt. Rådet rekommenderade också att de nationella institutionella ramarna skulle stärkas för att säkerställa makroekonomisk stabilitet och för att fullborda EMU och stärka eurons internationella ställning.] [Om rådets rekommendation inte har antagits när genomförandebeslutet antas ska detta skäl tas bort].

(4)Den 30 april 2021 lämnade Lettland in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Det nationella egenansvaret för återhämtnings- och resiliensplanerna är förutsättningen för att genomförandet av dem ska lyckas och ge en bestående verkan på nationell nivå och trovärdighet på europeisk nivå. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i den förordningen bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till samma förordning.

(5)För att stödja återhämtningen i efterdyningarna av covid-19-krisen bör återhämtnings- och resiliensplanerna syfta till att uppnå de allmänna målen i faciliteten för återhämtning och resiliens, som inrättades genom förordning (EU) 2021/241, och i EU:s återhämtningsinstrument, som inrättades genom rådets förordning (EU) 2020/2094. De bör främja unionens ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning genom att bidra till de sex pelare som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2021/241.

(6)Genomförandet av medlemsstaternas återhämtnings- och resiliensplaner är en samordnad investerings- och reforminsats i hela unionen. Genom ett samordnat och samtidigt genomförande av dessa reformer och investeringar samt genom genomförandet av gränsöverskridande projekt kommer reformerna och investeringarna att stärka varandra och ha positiva spridningseffekter i hela unionen. Därför kommer omkring en tredjedel av facilitetens inverkan på medlemsstaternas tillväxt och jobbskapande att uppstå genom spridningseffekter från andra medlemsstater.

Ett balanserat svar som bidrar till de sex pelarna

(7)Återhämtnings- och resiliensplanen utgör i enlighet med artikel 19.3 a och avsnitt 2.1 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 i stor utsträckning (betyg A) ett övergripande och tillräckligt balanserat svar på den ekonomiska och sociala situationen och bidrar därigenom på lämpligt sätt till samtliga sex pelare som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2021/241, med beaktande av den berörda medlemsstatens särskilda utmaningar och ekonomiska tilldelning.