RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN ÅRSRAPPORT FÖR TACIS-PROGRAMMET 1999

Inledning

Ekonomiska resultat och förenkling av förfaranden

Armenien

Azerbajdzjan

Vitryssland

Georgien

Kazakstan

Kirgizistan

Moldova

Mongoliet

Tadzjikistan

Turkmenistan

Ukraina

Uzbekistan

De kompletterande Tacis-programmen

Utvärdering

Inledning

Under 1999 har Tacis-programmet på ett avgörande sätt bidragit till uppnåendet av målet att stödja övergången till marknadsekonomi och demokrati i de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen (nedan kallade "de nya oberoende staterna") [1].

[1] Armenien, Azerbajdzjan, Vitryssland, Georgien, Kazakstan, Kirgizistan, Moldova, Mongoliet, Ryska federationen, Tadzjikistan, Turkmenistan, Ukraina och Uzbekistan.

Tacis har under 1999 integrerats alltmer i EU:s politik i regionen i och med att fler partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och enskilda stater bland de nya oberoende staterna har trätt i kraft. Tacis-stöd beviljas utifrån vissa gemensamma ekonomiska och politiska värderingar samt metoder vilka fastställs i partnerskaps- och samarbetsavtalen. Man fäster särskild vikt vid respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och marknadsekonomiska principer.

Starkare band mellan politik och tekniskt bistånd har gjort att man inom ramen för Tacis på ett ännu bättre sätt lyckats hantera de förändrade förhållandena i området. Detta visas tydligt bl.a. genom snabba reaktioner på kritiska händelser, t.ex. de 20 miljoner euro Tacis-medel som avsattes för att lindra de negativa effekterna av den ekonomiska krisen i Ryssland 1998 i de övriga nya oberoende staterna, genom nya insatser inom området för rättsliga och inrikes frågor och genom fokuseringen på regionalt samarbete i Kaukasus. Den nya strategin har även gjort att Tacis blivit mer synligt för politiska beslutsfattare, ekonomiska intressegrupper och civila organisationer i de nya oberoende staterna, vilket ger nya möjligheter att säkerställa att projekten omfattas av lokalt ägarskap. De projekt som utsågs under 1999 bidrog även till den makroekonomiska reformprocessen och de sektoriella politiska reformerna i de nya oberoende staterna. EU fortsatte att betona att genomförandet av Tacis-programmet endast kan bli en framgång om regeringarna i dessa stater vidtar de nödvändiga åtgärderna för makroekonomisk reform.

Tacis-projekten genomfördes av kommissionens gemensamma tjänst för yttre förbindelser (SCR). SCR har nu hand om alla aspekter av genomförandet av EU:s hjälp och bistånd - såväl tekniska och operationella, finansiella och redovisningsmässiga som avtalsmässiga och juridiska - och har också ansvar för revision och utvärdering. SCR har gjort framsteg när det gäller att effektivisera och rationalisera hanteringen av Tacis-stöd, däribland upphandlings- och avtalsförfaranden, och i synnerhet ekonomisk förvaltning.

Vidare förstärktes förbindelserna med andra områden inom EU-politiken. Genom fortsatta framsteg på vägen mot EU-medlemskap för de nya oberoende staternas grannländer i väst - samt förhandlingar i frågor såsom visumkrav eller handelsförbindelser - har Tacis-programmets roll i den viktiga gränsregionen ytterligare understrukits. Den ökade betydelsen för staterna i Östersjöområdet i ett utvidgat EU och utvecklingen av EU:s initiativ beträffande en nordlig dimension innebär ett ökat utrymme för samverkan med Tacis. Initiativet till en nordlig dimension, som främst riktar sig till Östersjöområdet, är ett sätt att förbättra samordningen och effekterna av EU:s olika aktiviteter vad gäller Ryssland och de länder runt Östersjön som söker medlemskap i EU, för att öka välfärden och tillgodose de särskilda behoven i området. Ökad medvetenhet om de särskilda omständigheterna i området kring Barents hav leder även till ökat samarbete mellan Ryssland och EU, och i synnerhet Skandinavien. Detta innebär ett ytterligare område för samarbete, där man inom ramen för Tacis kan bidra med andra lämpliga instrument. I den södra delen av det område som omfattas av Tacis-programmet, Svarta havet och Kaspiska havet, håller man på att utveckla samarbetsinstrument, med Tacis bland de främsta av de olika instrument som används för att komma till rätta med problemen i dessa områden. Samordningen med andra biståndsgivare - i synnerhet EU:s medlemsstater och internationella finansiella institut - var omfattande (särskilt mot bakgrund av de gemensamma strategierna för Ryssland och Ukraina) och utgjorde en viktig källa för information och ett forum för att söka få till stånd ytterligare samverkanseffekter.

I framförallt södra Kaukasus koncentrerades Tacis verksamhet under 1999 kring det vidsträckta målet att främja regionalt samarbete. År 1999 var ur politisk synvinkel ett problematiskt år i regionen - med mordet på ledande politiker i Armeniens parlament, frågor angående demokratins tillämpning i vissa länder och Rysslands militära inblandning i norra Kaukasus. Mot denna bakgrund fokuserades arbetet inom Tacis starkt på att återupprätta kommunikationsvägarna, både för att främja den ekonomiska potentialen och för att etablera en djupare ömsesidig förståelse bland de olika regeringarna.

Vad gäller programmets innehåll har målet varit att undvika att splittra insatserna inom ramen för Tacis genom att inte sprida dem över för många projekt. Tacis har således fokuserats på ett antal prioriterade ämnen som fastställts tillsammans med de nya oberoende staterna och EU:s medlemsstater, för att stödja övergripande ekonomisk reformpolitik och sektorspolitik hos mottagarmyndigheterna. Tyngdpunkten har lagts vid att söka åtgärda de sociala följderna av övergången och att stödja reformer inom den viktiga hälsosektorn. Strukturella och institutionella reformer har befrämjats, i synnerhet inom central offentlig förvaltning och den finansiella sektorn, för att de marknadsorienterade ekonomierna skall kunna fungera mer effektivt. Man har särskilt fäst uppmärksamheten vid skattesystemen, vid upprättandet av ett rättssystem som skapar säkra betingelser för lokala och utländska investeringar och av en konkurrensutsatt marknad samt vid åtgärdandet av svaga domstolsväsenden, som riskerar att leda till godtycklig rättstillämpning och kan fungera som ett avgörande hinder för investerare.

Miljöprojekt har genomförts både nationellt och inom ramen för program som omfattar flera länder. Europeiskt kunnande inom miljöteknik och industriella processer är viktigt eftersom miljötekniken inom industrin i de nya oberoende staterna är föråldrad. Utveckling av regionalt samarbete har också varit ett viktigt område eftersom de stora miljöproblem som dessa länder måste ta itu med, i synnerhet de som har att göra med luft- och vattenföroreningar, är av gränsöverskridande karaktär och kräver samarbete med alla de länder som berörs. I vissa gränsregioner har befolkningens hälsa försämrats, framförallt till följd av dålig kvalitet på dricksvattnet och farliga utsläpp. Som ett resultat av den föråldrade och ineffektiva miljötekniken inom olika industrisektorer produceras avfall som har skadliga verkningar också över gränserna.

Ett annat viktigt område har varit utveckling av den infrastruktur (transport, energi och kommunikation) som är avgörande för de moderna kunskaps- och informationsbaserade marknadsekonomierna och en förutsättning för att länderna i regionen skall kunna integreras i den internationella ekonomin. Man har arbetat vidare med att utveckla den privata sektorn för att stimulera ekonomisk tillväxt, skapa nya arbetstillfällen och öka befolkningens välfärd. Mänskliga resurser har varit ett annat huvudområde i Tacis verksamhet, eftersom det är utbildningssystemen som kommer att utgöra grunden för långsiktig tillväxt och välfärd i De nya oberoende staternas ekonomier och som bidrar till att utveckla demokratiska samhällen och marknadsekonomier genom att främja nya attityder, beteendemönster och färdigheter hos invånarna. En annan central fråga för alla länder som befinner sig i en övergångsfas är att skapa sociala trygghetssystem som är effektiva och målinriktade och som stöder de svaga grupperna i samhället, t.ex. äldre. Dessutom har man i alla projekt uppmuntrat arbete tillsammans med eller genom motsvarande lokala institutioner, experter och företag för att genom kunskapsöverföring och ömsesidigt utbyte bygga upp en hållbar kompetens inom området.

Utvärderingen och övervakningen av Tacis-programmen fortsatte under 1999. Till följd av den högre profilering av all EU-verksamhet under perioden och av tidigare beslut att öka insynen i åtgärderna inom Tacis genomfördes och publicerades flera utvärderingar under året. Som kunde förväntas var de inte helt och hållet positiva, men av alla framgick att man inom Tacis nu i allt högre utsträckning bedömer och mäter sina egna åtgärder utifrån stränga kriterier. Eftersom Tacis-programmet genomförs i en svår miljö präglad av snabba förändringar inser de som arbetar med programmet att det är viktigt att lyssna och lära - inte bara av utvärderingarna utan av alla inblandade i programmet.

År 1999 var det sista genomförandeåret för den Tacis-förordning som gällde för perioden 1996-1999. Den nya förordningen, för perioden 2000-2006, som antogs den 29 december 1999 i samråd med Europaparlamentet, bygger på de erfarenheter som gjorts från Tacis och anger ett preliminärt belopp på 3 138 miljoner euro i gåvobistånd under de kommande sju åren. Enligt förordningen skall investeringsfrämjande åtgärder med en regional betoning och skarpare fokusering ges ökat utrymme. Christopher Patten, ledamot av kommissionen med ansvar för yttre förbindelser, välkomnade den nya förordningen som trädde i kraft i början av 2000 och konstaterade att de nya instrumenten gör att vi kan bygga upp allt närmare och än mer konstruktiva förbindelser med våra samarbetspartner och grannar i de nya oberoende staterna.

Ekonomiska resultat och förenkling av förfaranden

Till följd av de allmänna strävandena att åstadkomma en bättre förvaltning av EU:s externa stödprogram och de särskilda svårigheter som är förenade med ett program som spänner över ett sådant stort geografiskt område och över så många olika slags mottagare har Tacis genomgått en rad radikala förbättringar vad gäller övervakning och kontroll. Även om resultaten förbättrades på många områden under 1999 finns emellertid utrymme för ytterligare förbättringar, vilket kommer att diskuteras vidare i samband med reformeringen av alla EU:s externa stödprogram med början i mitten av 2000.

Denna reform kommer att innebära en ny arbetsfördelning mellan de enheter inom kommissionen som nu svarar för förvaltningen av Tacis-programmet, dvs. Generaldirektoratet för yttre förbindelser och Gemensamma tjänsten för yttre förbindelser. Arbetet med att välja ut och genomföra projekt kommer att sammanföras i syfte att förkorta den tid det tar att genomföra godkända projekt. Ökad vikt kommer att läggas vid den fleråriga programplaneringen för att se till att denna återspeglar också andra politikområden, såsom handel, utrikespolitik och säkerhetspolitik, samt partnerländernas intressen. Den gradvisa delegeringen av projektförvaltningen till kommissionens delegationer syftar till förbättrad kvalitet och flexibilitet i programförvaltningen.

Tack vare kommissionens ansträngningar att påskynda förfarandena (vilket man inom Tacis lyckats med bättre något annat av EU:s externa stödprogram), jämte initiativen för att frigöra sådana medel från gamla program för vilka åtaganden ingåtts men upphandling inte skett (sammanlagt 91 miljoner euro under 1999), var eftersläpningen när det gällde att teckna avtal den lägsta sedan Tacis lanserades 1991. Detta värde, som är ett kumulerat mått på resterande åtaganden när värdet av de undertecknade avtalen dragits av (och följaktligen ett mått för åtaganden som fortfarande kan omvandlas till undertecknade avtal), var nere på 455 miljoner euro under 1999 (efter att som högst ha uppgått till 747 miljoner euro 1996). På den här nivån motsvarar beloppet ungefär en årsbudget för Tacis.

>Hänvisning till>

Med nuvarande takt tar det i genomsnitt ungefär ett år innan ett ekonomiskt åtagande omsatts i ett undertecknat avtal - dvs. innan man börjar genomföra projektet. Att GD Yttre förbindelser gör de ekonomiska åtagandena i ett tidigt skede och att Gemensamma tjänsten för yttre förbindelser påskyndar upphandlingen och kontraktsingåendet är av central betydelse i denna process.

Kommissionen har inte bara lyckats förbättra ärendehanteringen i de tidigare leden utan även lyckats påskynda utbetalningen till de avtalsparter som utför projekten. Utbetalningarna nådde under 1999 en ny rekordnivå, 513,5 miljoner euro. De snabbare utbetalningarna var delvis en följd av en snabbare fakturabehandling. I maj 1999 hade 71 fakturor med ett sammanlagt värde av 12 miljoner euro en betalningsförsening på mer än 40 dagar. I december samma år fanns det inga fakturor med betalningsförseningar, och den interna fristen för behandling hade skurits ned till 25 dagar.

>Hänvisning till>

År 1999 blev också en vändpunkt för eftersläpningen vad gäller verkställda avtal, dvs. de betalningar som ännu inte gjorts i enlighet med redan tecknade avtal. Eftersläpningen ökade varje år från 1991 till 1998, då den uppgick till 1 155 miljoner euro, vilket motsvarar ungefär tre års nettoåtaganden och mer än två års tecknade avtal. Under 1999 sjönk dock eftersläpningen vad gäller verkställda avtal för första gången, med 10 %, till följd av lägre åtagandenivå och högre utbetalningsnivå.

>Hänvisning till>

Tacis sammanlagda resultat i siffror eller ekonomiska termer bedöms enligt konceptet "reste à liquider" (utestående åtaganden), dvs. kombinationen av tecknade avtal och eftersläpningen vad gäller verkställda avtal. Detta kumulerade värde uppgick till 1 679 miljoner euro under 1998, men sjönk till 1 502 miljoner euro i slutet av 1999, en minskning med 11 %. Med nuvarande planering är tendensen att vi är på väg mot en relativt stabil period med konvergerande belopp för åtaganden, tecknade avtal och utbetalningar - vilket också kan förväntas förväntas av ett fullt utvecklat biståndsprogram med en relativt stadig åtagandenivå från år till år.

Tacis resultat för 1999 återspeglar de siffror som anges ovan (och som presenteras i detalj i bilagan), dvs. stigande utbetalningar, uppfyllda mål när det gäller åtaganden samt lägre nivåer i fråga om anbudsförfaranden och tecknade avtal. De tecknade avtalen omfattade över 99 % av åtagandena, bortsett från ett sent åtagande (för Fonden för inkapsling av Tjernobylreaktorn, ett åtagande som gjordes i december). På grund av bristande personalresurser var man dock tvungen att skjuta upp behandlingen av tolv projekt, värda 28 miljoner euro, från 1999 till 2000.

Uppmärksamhet riktades inte bara på den interna ekonomiska förvaltningen av Tacis, utan även på hur projekten genomfördes på plats. Räkenskaperna och registreringen av utgifter som finansieras inom programmet kontrolleras regelbundet av externa revisorer på uppdrag av kommissionen. Utöver regelbunden uppföljning och kontroll som vid behov görs på platsen av kommissionens tjänster och revisionsrätten, har man slutit avtal med oberoende konsulter för att övervaka programmens fortskridande och avtalsparternas verksamhet samt för att genomföra en omfattande utvärdering i efterhand av i vad mån programmens och avtalens mål har uppnåtts.

I november 1999 beslutade kommissionen att förenkla tilldelningen av kontrakt inom ramen för alla samarbetsprogram med tredje land. Genom antagandet av en handbok med anvisningar för alla avtal om externt bistånd har man kunnat minska de olika anbudsförfarandena från nuvarande 40 till åtta. Dessa åtta förenklade förfaranden för upphandling av tjänster, arbete och varor gäller för alla gemenskapsfinansierade avtal över hela världen från och med år 2000. Det har också föreskrivits ökad insyn i förfarandena för kontraktstilldelning och ett ökat offentliggörande av de olika stadierna av tilldelningsförfarandet. Ett nytt utkast till handbok med anvisningar för avtal om externt bistånd har offentliggjorts och man har påbörjat arbetet med att skapa en gemensam databas för alla EU:s externa biståndsprogram.

Inom den nya organisationen för Tacis delas ansvaret mellan de geografiskt inriktade operativa enheterna inom det relevanta direktoratet vid Generaldirektoratet för yttre förbindelser (GD Yttre förbindelser Direktorat E) och Gemensamma tjänsten för yttre förbindelser, där direktorat A har ansvar för genomförande av program och projekt i Central- och Östeuropa, västra Balkan, de nya oberoende staterna (f.d. Sovjetunionen) och Mongoliet. Andra direktorat har ansvar för budgetplanering, ekonomisk övervakning, finansiellt genomförande, revisions- och kontrollverksamhet, offentliggörande, administrering och godkännande vad gäller anbudsinfordringar och tilldelning av kontrakt samt utvärdering.

Under 1999 började Gemensamma tjänsten för yttre förbindelser att undersöka hur man kan föra över ansvaret för genomförandet av enskilda projekt från Bryssel till kommissionens personal ute på fältet, i synnerhet till de fyra delegationerna i Georgien, Kazakstan, Ryssland och Ukraina. I ett pilotprojekt inom området utveckling av den privata sektorn har en programsamordnare stationerad vid delegationen i Almaty fått ta över ansvaret för projekten. Detta pilotprojekt omfattar nu även Kiev. Genom att projektansvaret flyttas närmare själva projekten kan projektförvaltningen bli mer flexibel. De erfarenheter som gjorts av pilotprojekten kommer att fungera som grundval för att lägga över ytterligare operativt ansvar på personalen på fältet. Man bör dock komma ihåg att kommissionen för närvarande inte har ett helt utbyggt nät av delegationer som täcker de nya oberoende staterna och man kommer därför inte att kunna gå vidare lika snabbt med Tacis som med kommissionens övriga program.

Armenien

I linje med det vidsträckta målet att främja samarbetet i regionen koncentrerades Tacis-stödet för Armenien alltmer på att förbättra kommunikationsvägarna, både som en förutsättning för att landets ekonomiska potential helt skall kunna utnyttjas och som en metod för att uppmuntra de styrande i regionen att, trots konflikterna, samarbeta i projekt som är till ömsesidig fördel. Armenien fick i detta avseende hjälp genom åtgärder både inom det nationella Tacisprogrammet och inom mellanstatliga program, särskilt Inogate och Traceca. Detta kompletterades med Tacis-åtgärder för att öka kunskaperna inom företags- och affärsvärlden, inom regeringen och inom jordbruket, och för att utveckla det civila samhället. Allt detta är av stor betydelse när ett land och en region byggs upp, med en befolkning som skall kunna lägga bitterheten från det förflutna bakom sig och i stället känna att de har ett intresse av att arbeta för framtiden.

Några av Tacis-bidragen under 1999

Bland de viktigaste projekten som Tacis stödde under året var inledandet av en ny strategi för att skapa sammanhållning av politiken i regionerna, så att de marknadsekonomiska principer som antagits av den centrala ledningen kan genomföras på lokal nivå. Hittills har de beslutande församlingarna på lokal nivå endast haft begränsade kunskaper i självständig ekonomisk förvaltning, vilket innebär att områden som budgetering, kostnadsberäkningar vid investeringar och fastställandet av prioriteringar är nya. Det pilotprojekt som nu har kommit igång i Lori-regionen kommer att få direkt effekt där och skapar en modell som kan tjäna som förebild för andra regioner och andra länder.

Tacis understödde också genomförandet av Armeniens partnerskaps- och samarbetsavtal med EU, som trädde i kraft i juli 1999, liksom dess åtaganden för att få bli medlem i Världshandelsorganisationen. Ett oberoende centrum för ekonomisk politik och juridisk rådgivning är under uppbyggnad och skall ge råd om handel och investeringar och senare även i policy- och rättsfrågor på dessa områden. Tacis har stött omläggningen av i Armeniens energipolitik under förberedelserna för den nära förestående stängningen av kärnkraftsanläggningen Medzamor. Detta har skett både genom hjälp åt energistrategicentret inom regeringen med att finna alternativa energikällor och komma fram till metoder för att spara energi, och genom direkt teknisk hjälp, till exempel i form av säkerhetsventiler till Medzamor, vilket skall förbättra säkerheten under de sista åren.

Dessutom har Tacis gjort följande:

*Hjälpt till att stärka rättsväsendets effektivitet och underbygga dess oberoende genom att upprätta en skola för juridisk utbildning. På så sätt har kunskaperna hos domare och domstolstjänstemän förbättrats. Man har också utarbetat och publicerat kommentarer om armenisk lagstiftning.

*Hjälpt till att introducera ett nummersystem för socialförsäkringen, för att fler skall komma i åtnjutande av förmånerna och för att planeringen skall bli mer systematisk.

*Främjat etableringen av nya företag via stödcentra.

*Främjat social arbetsträning.

*Fortsatt samarbetet vad gäller reformer inom högre utbildning genom Tempus-programmet.

Tacis ur ett politiskt perspektiv

Samarbetsrådet för EU-Armenien höll sitt första möte i Luxemburg i oktober 1999 och uttryckte där sin tillförsikt när det gällde att genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet skulle komma att säkerställa konsekvens mellan de olika aspekterna av förbindelserna mellan EU och Armenien, däribland bistånd, t.ex. det som ges från Tacis. Man förordade också att samarbetet 1999/2000 skulle koncentreras på följande punkter: att stödja ansträngningarna för att lösa Nagorno-Karabakhkonflikten, att hitta sätt att främja regionalt samarbete i Kaukasus, att genomföra partnerskaps- och samarbetsavtalet i allmänhet och åtgärder i syfte att underlätta handel och investeringar i synnerhet, att underlätta åtgärder som skall göra det möjligt för Armenien att stänga kärnkraftverket Medzamor samt att förstärka den demokratiska processen, respekten för mänskliga rättigheter och ett nära samarbete för att bekämpa narkotikahandeln.

I det vägledande Tacis-programmet för Armenien för åren 1996-99, vilket godkändes i juli 1996, prioriterades tre samarbetsområden.

Utveckling av mänskliga resurser: Reformering av den offentliga förvaltningen är ett viktigt inslag i övergångsprocessen, och Tacisprojekt inom områdena offentlig förvaltning och arbetslöshet är avsedda att stödja utformningen av handlingsprogram. Förändringar kräver att statstjänstemän får nya roller i den politiska, sociala, ekonomiska och administrativa miljön, och det krävs också att den offentliga förvaltningens funktion och finansiering anpassas därefter. Tacis har stött upprättandet av en ny skola för offentlig förvaltning, vilken har blivit en nationell utbildningsinstitution för fortbildning och omskolning av anställda statstjänstemän och för utbildning av nästa generation. Projekt har också drivits på socialförsäkringsområdet.

Utveckling av den privata sektorn: Tacis har strävat efter att dels tillgodose behoven hos nya, privata eller privatiserade företag i fråga om företagskunskap, omstruktureringsstöd, ett stabilt bankväsende och fungerande kapitalmarknader, dels främja utvecklingen av ett omfattande juridiskt regelverk för en marknadsekonomi. Stödet till den privata sektorn har inriktats på att det skall upprättas en miljö där privata aktörer kan fungera bra och utvecklas. Bland Tacisåtgärderna ingår också ett projekt för att upprätta ett centrum för utbildning på redovisningsområdet som skall kunna erbjuda längre kurser för akademiker och fortbildningskurser för praktiserande. Tacis har redan bidragit till inrättandet av Armeniens kooperativa jordbruksbank som skall ge lån till lantbrukare så att de kan öka sin avkastning genom att köpa utsäde eller modernisera sina maskiner. Andra Tacisprojekt har bidragit till privatiseringen, utbildning inom banksektorn och upprättandet av armeniska institutioner vilka spelar en viktig roll som mellanled vid utvecklingen av den privata sektorn: ett centrum för små och medelstora företag, en rådgivningsbyrå för privatiserade företag som skall omstruktureras och en aktiefond avsedd att agera på den värdepappersmarknad som håller på att utvecklas.

Stöd vid genomförandet av det offentliga investeringsprogrammet: Tacis stöder reformer inom energisektorn. Sedan 1991 har Tacis insatser i Armenien koncentrerats på att bemästra energikrisen. Tidigare Tacisprojekt har bland annat omfattat utveckling av energisparstrategier och upprättandet av ett energicentrum, omstrukturering av gassektorn och driften av olje- och gaspipeliner. Energikrisen är nu över och reformer har inletts. Tacis hjälper till att hitta alternativa energikällor och att minska energiförbrukningen, som ett svar på Armeniens åtagande att stänga kärnkraftverket Medzamor senast vid utgången av 2004.

Åtgärdsprogram

I Tacis senaste åtgärdsprogram för Armenien (1998-99) ingick sex nya projekt, vart och ett värt cirka 1 miljon euro. Fyra av dessa projekt hade som tema utveckling av mänskliga resurser.

*Civil förvaltning: Tacis har som mål att bidra till att stärka den offentliga förvaltningen genom att utveckla en professionell struktur och organisation för statsförvaltningen på central och regional nivå.

*Regional förvaltning: Regionen Lori har valts ut som pilotfall för att visa hur man inom regional förvaltning kan samordna regionala utvecklingsstrategier, understödja lokal demokrati och på lokal nivå tillämpa marknadsekonomiska principer som förespråkas av centralregeringen.

*Utbildning för domstolsväsendet: En skola för juridisk utbildning upprättas. Därigenom kommer kunskaperna hos 100 domare och 200 domstolstjänstemän att förbättras. Den förutse dessutom medverka i utarbetandet och publiceringen av kommentarer till armenisk lagstiftning.

*Sysselsättningspolitik: Hjälpen till den nationella arbetsmarknadsorganisationen syftar till att bygga upp dess kapacitet att genomföra en aktiv sysselsättningspolitik, studera marknadsefterfrågan och genomföra sysselsättnings- och affärsstrategier, till exempel utbildning för arbetslösa.

*Under avsnittet utveckling av den privata sektorn beslutades att pågående Tacisarbete för att stödja privata aktörer skall utvidgas. Målet är att skapa större sammanhållning mellan insatser på alla nivåer, alltifrån politisk rådgivning till regeringen och uppbyggnaden av organisationer för företagsstöd till utbildning av lokala konsulttjänster och direkt omstruktureringshjälp i pilotföretag. På så sätt kan erfarenheten från pilotuppgifter inom omstrukturering användas på politisk nivå och utnyttjas för att hantera hindren för utveckling av de rättsliga och skattemässiga rambetingelserna.

*På området för offentliga investeringar syftar ett nytt projekt till att stärka energistrategicentret och dess verksamhet för en hållbar energiförsörjning, genom att en plan för nationell energisäkerhet och diversifiering upprättas, en plan för avveckling av kärnkraftsanläggningen Medzamor utarbetas, nya energiprojekt genomförs och en privatisering av energisektorn planeras.

I stor utsträckning har också programmen för små projekt, till exempel Tempus, politisk och juridisk rådgivning samt statistikprogrammet utnyttjats. Bistro var under 1999 för första gången tillgängligt i Armenien och genomfördes av Europeiska kommissionens delegation i Tbilisi.

För 1998-99 års program beviljades ett bidrag på 10 miljoner euro, som fördelades på följande sätt (i miljoner euro):

Utveckling av mänskliga resurser

Omstrukturering och utveckling av företag

Energi

Bistro

Program för små projekt

Reserv

Totalt // 4,0

2,0

1,0

0,3

2,4

0,3

10,0

Azerbajdzjan

I Tacisprogrammet i Azerbajdzjan tar man hänsyn till landets speciella behov, till det generella målet om regionalt samarbete och till bredare EU-mål. Azerbajdzjans potential som större oljeproducerande land begränsas av landets svårigheter att exportera sina resurser till den internationella marknaden. Azerbajdzjan är ett viktigt transitland för europeiska producenter som vill få tillträde till marknaderna i Kaukasus och Centralasien, och även för europeiska importörer av varor och råvaror, däribland olja och gas. Azerbajdzjan har därför fått stöd både från det nationella Tacisprogrammet och från Tacisprojekt som omfattar flera länder, speciellt Inogate för energi och Traceca för transport, samt det regionala projektet för jordbruksreformer.

Några av bidragen från Tacis under 1999

Tacis fortsatte under året att understödja den privata sektorn via den byrå för små och medelstora företag som Tacis bidrog till att inrätta i Baku 1994. Det senaste steget i denna hjälp är att göra byrån självfinansierande. I stället för att bara stödja institutionella förändringar ökar byrån nu sitt direkta stöd till små och medelstora företag. Tacis hjälper till att finansiera tjänsterna för att lätta på kostnadsbördan för de små och medelstora företagen. Målet är att byrån till slut inte skall behöva något Tacisstöd. Projektet har också banat väg för ett utbildningscentrum för bankväsendet och för att utveckla kursplaner för högre banktjänstemän. Detta centrum har utformats som ett komplement till andra reformer inom banksektorn och kommer att bidra till utvecklingen av en effektiv ekonomisk sektor i landet.

Dessutom har Tacis gjort följande:

*Tillhandahållit specialstöd till skolor, vägar och bevattning genom ett exceptionellt makroekonomiskt stöd. Resultatet blev bland annat skolutrustning och skolbyggnader samt återuppbyggnad av vägbroar.

*Hjälpt till att planera uppbyggnaden av en övervakningsmyndighet för energiindustrin.

*Genomfört utbildning för 300 revisorer och experter i konkursrätt.

*Inrättat regionala jordbrukssupportenheter för att hjälpa livsmedelsproducenter att sköta sin verksamhet.

*Fortsatt samarbetet vad gäller reformer inom högre utbildning genom Tempus-programmet.

Tacis ur ett politiskt perspektiv

Samarbetsrådet för EU-Azerbajdzjan höll sitt första möte i Luxemburg i oktober 1999 och uttryckte där sin tillförsikt när det gällde att genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet skulle komma att säkerställa konsekvens mellan de olika aspekterna av förbindelserna mellan EU och Azerbajdzjan, till exempel bistånd, såsom det som ges från Tacis, och regionalt samarbete. Man antog också ett program som bland annat innefattade följande: understödjande av ansträngningarna att lösa Nagorno-Karabakhkonflikten; åtgärder för att hitta sätt att främja regionalt samarbete i Kaukasus; genomförande av partnerskaps- och samarbetsavtalet i allmänhet och åtgärder i syfte att underlätta handel och investeringar i synnerhet; förstärkning av den demokratiska processen och respekten för mänskliga rättigheter; ett nära samarbete för att bekämpa narkotikahandeln.

På det konstituerande mötet i den nya parlamentariska samarbetskommittén för EU-Azerbajdzjan i Bryssel den 18 april 2000 välkomnades "den azerbajdzjanska regeringens omfattande ekonomiska reformpolitik sedan 1991 och det stöd som har getts från EU, i synnerhet via Tacisprogrammet, på detta område".

I det vägledande Tacis-programmet för Azerbajdzjan för perioden 1996-99, vilket godkändes i juli 1996, prioriterades tre samarbetsområden: infrastruktur, utveckling av den privata sektorn och mänskliga resurser.

Utveckling av infrastruktur: Tacis har hjälpt till att skapa ett mer strukturerat system inom energisektorn, med en tydligare fördelning av arbetsuppgifter och befogenheter mellan politiska beslutsfattare, normgivnings- och tillsynsmyndigheter och verkställighetsansvariga instanser. På samma gång har Tacis stött upprättandet av ett energisparcentrum och ett centrum för chefsutbildning inom energisektorn och bidragit till återuppbyggnaden av infrastrukturen för gas och elektricitet. Tacis har också hjälpt myndigheterna att inse det akuta behovet av att förbättra organisationen för eldistribution och avgiftsuppbörd, om internationella investerare skall kunna lockas att finansiera sektorn.

Transportområdet har fått stor uppmärksamhet från Tacis på grund av Azerbajdzjans geografiskt viktiga läge på den öst-västliga leden från Centralasien över Kaspiska havet till Svarta havet och Europa. Tacis har hjälpt till med upprättandet av "Caspian Shipping Company", med utbildning i sjöfartsfrågor för personal vid hamnkontoret i Baku, utredningar om vägtransport, underhåll av järnvägar och bildandet av ett samriskföretag för de transkaukasiska järnvägarna samt med genomförandet av en studie för återuppbyggnaden av en färjeterminal i Baku. Telekommunikationsministeriet har fått stöd genom politisk rådgivning, ett utbildningscentrum samt planering av nätverk och investeringsanalys på hög nivå.

Utveckling av den privata sektorn: Tacis stöder ett fortlöpande reformprogram som skall skapa förutsättningar för en långsiktig, hållbar tillväxt och som omfattar privatisering, omstrukturering av industrier, tillhandahållande av finansiella tjänster samt utveckling av små och medelstora företag och jordbruk. Bland projekten har ingått utbildning av revisorer och experter i konkursrätt, ekonomiska och juridiska reformer för att främja handel och investeringar, upprättandet av en byrå för små och medelstora företag i Baku (Kosia) och regionala jordbrukssupportenheter som skall utbilda privata jordbrukare och livsmedelsproducenter i företagsledningsfrågor och i hur de kan gå till väga för att skaffa krediter för sin verksamhet (detta grundar sig på den första fasen i ett större regionalt jordbruksprogram som erbjuder lånefonder till bönder via affärsbanker).

Utveckling av mänskliga resurser: Tacis har stött det högre utbildningssystemet genom en skola för offentlig förvaltning och utveckling av MBA-program. Stöd har också getts för att stärka arbetsmarknaden. Genom understödjande av pensionsreformer och arbetarskydd utvidgas nu stödet inom denna sektor till nya områden, vilket behövs alltmer i takt med att reformerna framskrider och en allt större del av arbetskraften är anställd inom den privata sektorn. Rådgivning har bedrivits om tillnärmning av lagstiftningen till internationella krav och om utveckling av handelspolitiken på ett sätt som kan främja Azerbajdzjans integrering i världsekonomin och landets handelsförbindelser med sina grannar.

Tacis-stödet kompletterar också andra EU-åtgärder, till exempel speciellt ekonomiskt stöd och de 225 miljoner euro i bistånd som EU hittills har gett till Azerbajdzjan som humanitär hjälp till de mest behövande befolkningsgrupperna, livsmedelshjälp, strukturellt livsmedelsbistånd i syfte att bygga upp Azerbajdzjans förmåga att försörja sin befolkning samt återuppbyggnadsprojekt i gränsområdena mot Nagorno-Karabakh. Inom jordbrukssektorn är den av Tacis initierade jordbruksreformen i kombination med livsmedelssäkerhetsprogrammet en viktig förutsättning för att landsbygdskreditsystemen skall kunna utvecklas.

Åtgärdsprogram

I det senaste åtgärdsprogrammet för Azerbajdzjan (från 1998-99) ingick bland annat följande projekt:

*Fortsatt stöd för att skapa ett bränsle- och energiministerium.

*Bekämpning av energiproduktionens effekter på miljön, med koncentration på återuppbyggnaden av oljeskadade områden - detta berör mer än 2 000 hektar bara på Apsheron-halvön. I projektet ingår förstudier och pilotstudier rörande användningen av lokal teknik, förstärkning av tillsynsorganens roll samt främjandet av investeringar för att minska de skadliga miljöeffekterna inom energisektorn.

*Stöd för omstruktureringspolitiken inom energisektorn, fortsatt understödjande av bränsle- och energiministeriet.

*Pilotstöd till ett lokalt företag som tillverkar oljeutrustning, Azneftekhimmash, för att detta skall kunna etablera sig som leverantör till internationella oljeföretag.

*Hjälp åt bränsle- och energiministeriet, Azenerjii, och Bakus kommunala elleverantör, Bakuelectrostet, med administration av eldistributionen.

*En genomförbarhetsstudie för säkerhetsförbättringar vid modernisering och återuppbyggnad av hanterings- och kontrollsystem i högtryckspipeliner för gas runt Baku och Sumgait, vid gaslagringsanläggningarna i Kalmas och Karadagh och vid gasbearbetningsanläggningarna i Karadagh.

*En studie om återuppbyggnad av järnvägarna i Azerbajdzjan.

*Stöd för omorganisationen av transportförvaltningen, inklusive inrättandet av ett transportministerium som skall komma till rätta med den allmänna bristen på investeringar och underhåll efter Sovjetunionens upplösning och skapa möjligheter för ett samarbete mellan statliga och privat företag. Man skall också söka få till stånd samverkan mellan olika transportsätt och hjälpa till att integrera Azerbajdzjan i regionens nätverk för olika transportsätt.

*Åtgärder för att göra stödenheten för små och medelstora företag i Baku självförsörjande.

*Policyrådgivning som vägledning i privatiseringsprocessen, inbegripet reglering av verksamheten i aktiebolag efter privatisering, för att möjliggöra en utveckling av värdepappersmarknaden.

*Upprättandet av ett utbildningscentrum för banksektorn och utveckling av en kursplan för högre banktjänstemän.

*Upprättandet av ett institut för landsbygdskredit som skall kunna bli självfinansierande.

*Utveckling av pensionssystem och utvidgning av hälso- och säkerhetsskyddet för anställda.

*Upprättande av ett centrum för rådgivning i policyfrågor och juridiska frågor i Azerbajdzjan, vilket skall främja landets integrering i internationell handel.

För 1998-99 års program beviljades ett bidrag på 13,2 miljoner euro, som fördelades på följande sätt (i miljoner euro):

Energi

Transport och telekommunikation

Omstrukturering och utveckling av företag

Produktion, förädling och distribution av livsmedel

Utveckling av mänskliga resurser

Program för små projekt

Reserv

Totalt // 3,6

2,4

3,5

1,0

2,2

2,8

0,5

13,2

Azerbajdzjan fick också bidrag i form av ett extraordinärt stöd som under 1999 uppgick till 9,5 miljoner euro, som hjälp för att komma till rätta med de svåra sociala förhållandena i landet, vilka till största delen beror på konflikten i Nagorno-Karabakh.

Vitryssland

Relationerna med Vitryssland är fortfarande ansträngda på grund av EU:s oro över den politiska utvecklingen i landet. Tacisåtgärderna i Vitryssland är därmed begränsade till målen i EU-beslutet från september 1997 om att ge teknisk hjälp inom ramen för regionala program, program som direkt gynnar demokratiseringsprocessen samt humanitärt bistånd.

Inga vägledande program har överenskommits för perioden 1996-99 och följaktligen finns det inget åtgärdsprogram för 1999. Därför upphandlades inga Tacisprojekt under 1999. I november 1999 godkände den vitryska regeringen dock Tacisprogrammet från 1997 för utveckling av det civila samhället från 1997, vilket kommer att genomföras under år 2000. I detta program ingår projekt där man arbetar med vitryska icke-statliga organisationer, medier och studenter. På området högre utbildning genomfördes under 1999 de projekt som godkändes inom ramen för Tempus-programmet 1996-97.

I överensstämmelse med ovan nämnda beslut från 1997 har Vitryssland omfattats av några av de regionala Tacisprogrammen, till exempel programmet för mellanstatligt samarbete och programmet för gränsöverskridande samarbete, vilka i synnerhet täcker åtgärder på miljöområdet och förbättringar vad gäller gränsövergångar, samt kärnsäkerhetsprogrammet. Dessutom får Vitryssland bistånd från andra program än Tacis, till exempel Demokratiprogrammet, och humanitärt bistånd från ECHO.

Georgien

Tacisaktiviteterna i Georgien är, precis som för dess grannar i Kaukasus, ett stöd i den övergripande EU-strategin att stärka oberoendet för detta viktiga transitland mellan Europa och Centralasien och dess utveckling mot marknadsekonomi och fullt utvecklad demokrati. När partnerskaps- och samarbetsavtalet trädde i kraft i juli 1999 utgjorde det ett positivt steg för att stärka förbindelserna med EU. Under 1999 skedde också en viktig utveckling vad gäller de fysiska förbindelserna med väst, genom att nya färjelinjer över Svarta havet till Ukraina etablerades och ytterligare vägar till Ukraina och Rumänien har börjat planeras, tack vare Traceca. Dessa nya transportförbindelser är så mycket viktigare som de befintliga vägarna genom Ryssland till norra Georgien nu är förstörda på grund av konflikter i området.

Några av Tacis-bidragen under 1999

Bland de Tacisprojekt som har kommit igång under året kan nämnas samarbete med regeringen för att förbereda privatiseringen av hamnen i Poti och garantera lika tillträde för alla användare till denna hamn, som är en viktig port på Traceca-vägen. Tacis har genomfört utbildning för domare, som stöd för en större reformering av rättssystemet. Tacis har också verkat för en minskning av underskottet i den georgiska handelsbalansen genom att främja exporten. Detta projekt syftar till att ge de georgiska exportörerna information om marknader, kunder och produkter, standarder, certifiering och transport.

Dessutom har Tacis gjort följande:

*Fortsatt att understödja CERMA-projektet om omstrukturering av medelstora privatiserade företag.

*Stött ett projekt inom det georgisk-europeiska centret för ekonomisk politik och juridisk rådgivning som rör tillnärmning av lagstiftningen till EU samt stöd för Georgiens ansökan om medlemskap i WTO.

*Finansierat Ekonomiska trender i Georgien, en Tacispublikation som av alla donatorer anses vara en grundläggande källa till ekonomiska analyser av den georgiska ekonomin.

*Inom ramen för Inogateprojektet fick Georgien också hjälp till mobiliseringen av investeringar för att återuppbygga landets potential för transit av kolväte och göra det mera konkurrenskraftigt som transitland för öst-västliga flöden av olja och gas från Kaspiska havet till Svarta havs-regionen.

*Fortsatt samarbetet vad gäller reformer inom högre utbildning genom Tempus-programmet.

Tacis ur ett politiskt perspektiv

Efter toppmötet mellan Armenien, Azerbajdzjan och Georgien i juni 1999 trädde partnerskaps- och samarbetsavtalet i kraft, vilket innebar att det gavs en ny och mer sammanhängande ram för de många formerna av EU-stöd. Samarbetsrådet för EU-Georgien höll sitt första möte i Luxemburg i oktober 1999 och uttryckte där sin tillförsikt när det gällde att genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet skulle komma att säkerställa konsekvens mellan de olika aspekterna av förbindelserna mellan EU och Georgien, såsom den politiska dialogen om utrikespolitiska frågor av ömsesidigt intresse, demokrati och mänskliga rättigheter, samarbete i kampen mot illegal narkotikahantering, handelsförbindelser och ekonomiskt samarbete, stöd från Tacis samt regionalt samarbete.

I det vägledande Tacis-programmet för Georgien för perioden 1996-99, vilket godkändes av medlemsstaterna i juli 1996, prioriterades utvecklingen av infrastruktur, privata företag och av mänskliga resurser.

Utveckling av infrastruktur: Den georgiska energisektorn drabbades hårt av störningarna i de ekonomiska förbindelserna efter Sovjetunionens upplösning och av de inbördeskonflikter som följde. Sektorn har delvis byggts upp igen och privatiseringen har kommit igång. Det finns dock fortfarande ett akut behov av att utbilda personal och av ytterligare hjälp med att upprätta en institutionell struktur. Under tiden ges stöd till åtgärder som syftar till förbättring av redovisning och finansiell förvaltning inom elkraftsektorn och till åtgärder för att spara energi. Det slutgiltiga Tacismålet är att stimulera den georgiska olje- och gasproduktionen både till lands och till havs och att uppmuntra utländska investeringar i efterföljande produktionsled. Tacis har redan gett ett ansenligt bistånd till georgiska International Oil Corporation när det gäller administration av, förhandlingar om och utveckling av oljetransitrelaterade tjänster. Georgien har också fått avsevärd hjälp från transportprogrammet Traceca. Den interna transportinfrastrukturen är fortfarande i dåligt skick men en privatisering planeras. Tacis försöker därför främja återuppbyggnaden av infrastrukturen med hjälp av privata investeringar, men utan att privata monopol skapas vid inresepunkter till Traceca-vägen.

Utveckling av privata företag: Georgien ligger i korsvägen för de oljerika utvecklingsmarknaderna i Centralasien och de stora, redan utvecklade, marknaderna i Europa, Ryssland och Turkiet, ett idealiskt läge för att utvidga exporten, i synnerhet inom lätt industri, jordbruk och förädling av jordbruksprodukter. Det svaga intresset för reformer från privatiserade stora företag har dock utgjort ett stort hinder för tillväxt, och regeringen har bestämt att omstrukturering av företag skall utgöra en nyckelprioritering i nästa fas av reformeringen av Georgiens ekonomi. Banksektorn inskränker sig fortfarande i första hand till kortsiktiga aktiviteter, och avsaknaden av en ekonomisk infrastruktur samt begränsad tillgång till lån på överkomliga villkor är ett hinder för näringslivets utveckling. Större krediter och investeringar är inte möjliga så länge bankerna inte själva tillämpar redovisningsnormer som medger öppenhet och insyn eller kräver sådana från företag som söker lån. Detta är ett hinder som man har försökt undanröja med Tacisprojektet för internationella redovisningsnormer. Genom jordbrukskreditordningen inom ramen för projektet för regionala jordbruksreformer har hittills delats ut totalt 17 miljoner euro i lån till privata jordbrukare och handelsmän via privata affärsbanker.

Utveckling av mänskliga resurser: Parlamentet har visat sig alltmer aktivt när det gäller att övervaka den verkställande maktens politik och vill gärna medverka i det georgiska systemet för demokratisk kontroll och maktbalans. En förstärkning av de verkställande och lagstiftande instansernas kapacitet är av avgörande betydelse för genomförandet av de internationella förpliktelser som Georgien har åtagit sig och för stärkandet av banden med Europa. Tidigare Tacisåtgärder har koncentrerats på utbildning för parlamentet och för statstjänstemän, men tonvikten har på senare tid lagts på domstolsväsendet, eftersom det är nödvändigt att ha ett fungerande och oberoende rättssystem när lagarna skall tillämpas. Skatteintäkterna är bland de lägsta i världen, och reform- och utbildningsprojektet för den offentliga förvaltningen är ett av bidragen från Tacis för att skapa en effektivare förvaltning.

Åtgärdsprogram

I det senaste åtgärdsprogrammet för Georgien (från 1998-99) ingick bland annat följande projekt:

*Hjälp för att förbättra redovisning och ekonomiförvaltning inom sektorn för inhemsk gasdistribution.

*Utbildning av ansvariga inom hamnförvaltningen i Poti och Batumi; främjande av sjöfartssäkerheten genom en förstudie avseende återuppbyggnad av piren i Poti hamn samt undersökningar och undervattensinspektioner i hamnområdena.

*Omstrukturering av stora företag.

*Upprättande av en sund och effektiv banksektor.

*Främjande av georgisk export.

*Utveckling av ett kreditsystem för jordbruket.

*Främjande av turistsektorns tillväxt.

*Fortsatt Tacisstöd för CERMA, ett centrum för stöd till företagsledningen i privatiserade företag.

*Understödjande av redovisningsreform i affärsbanker.

*Hjälp till jordbruksföreningar genom ytterligare utveckling, på grundval av det lyckade jordbruksreformprogrammet, av ordningarna för landsbygdskredit.

*Utbildning av privata, särskilt mindre, företagare inom turistsektorn.

*Ett omfattande projekt för utbildning av domare.

*Reformering av tullhanteringen för att förbättra skatteindrivningen, minska tillfällen till illegal verksamhet och uppfylla de handelsåtaganden som har gjorts i internationella avtal som partnerskaps- och samarbetsavtalet.

*Inrättandet av ett bibliotek på GEPLAC (Centret för rådgivning i policyfrågor och rättsliga frågor Georgien-Europa) och inledning av en lagöversyn av georgisk och europeisk lagstiftning. Den kommer nu att inriktas på att bistå tillnärmningen till EU:s lagstiftning.

*Utbildning av demokratiskt valda ombud och tjänstemän som arbetar inom lokal förvaltning om principerna för ett demokratiskt lokalt styre och lokal förvaltningsverksamhet.

*Reformering av statistiksystemet inom viktigare områden.

Under 1998-99 tilldelades programmet 16 miljoner euro, fördelade enligt följande (i miljoner euro):

Transport och telekommunikation

Energi

Utveckling av mänskliga resurser

Företagsstöd

Produktion, förädling och distribution av livsmedel

Bistro

Småskaligt tekniskt bistånd

Program för små projekt

Reserv

Totalt // 1,0

1,5

4,0

3,5

1,0

0,5

0,2

3,8

0,5

16,0

Kazakstan

Den viktigaste målsättningen för Tacis åtgärder har varit att stödja de kazakiska myndigheternas makroekonomiska och sektoriella politik i strävan efter att nå stabilitet, vända produktionskurvan uppåt igen, förbättra produktiviteten, hålla en stabil utvecklingsnivå i ett medellångt perspektiv och skydda svaga grupper i samhället. Krisen i Sydostasien och den ekonomiska krisen i Ryssland 1998 skadade Kazakstans ekonomi och speciellt handeln, vilket visar hur sårbart landet är mot yttre omvälvningar. Till följd av devalveringen av valutan (tenge) i april 1999 har Kazakstans exportsektor dock blivit mera konkurrenskraftig och ekonomin har stadigt börjat att återhämta sig. Regeringen har fortsatt med sin reformpolitik med sikte på marknadsekonomi.

Några av bidragen från Tacis under 1999

De projekt som stöddes av Tacis under året inbegriper bland annat

*hjälp med att organisera om banker så att dessa i sin tur kan hjälpa nya företag,

*utbildning för hundskötare så att tullen skall kunna söka och upptäcka smuggelgods mera effektivt,

*hjälp till det nationella oljebolaget när det gäller att införa ett övervakningssystem

*stöd till satsningen på att bekämpa miljöförstöringen runt Aralsjön,

*fortsatt samarbete för reformen inom den högre utbildningen genom Tempus-programmet.

Tacis ur ett politiskt perspektiv

Samarbetsrådet för EU-Kazakstan höll sitt första möte i Bryssel i juli 1999. Man såg över Tacis- åtgärderna och kom fram till att samarbetet 1999/2000 särskilt borde fokuseras på förbättring av näringslivsklimatet, påskyndande av förhandlingarna för medlemskap i Världshandelsorganisationen, utveckling av ett regionalt samarbete i Centralasien, i synnerhet genom Traceca och Inogate, upprättande av ett program för att stödja demokratiseringsprocessen samt ett nära samarbete för att bekämpa illegal narkotikahandel.

I det vägledande Tacis-programmet för Kazakstan 1996-1999, vilket godkändes av förvaltningskommittén för Tacis i november 1996, prioriterades strukturell och institutionell reform, jordbruket och jordbruksindustrin samt utveckling av infrastrukturen.

Strukturell och institutionell reform: Biståndet från Tacis har genomgående inriktats på utbildning som hjälp för att skapa oberoende institutioner av hög kvalitet, i synnerhet inom områdena ledarskap och ekonomi. På senare tid har biståndet inriktats på kompetensutveckling för de statstjänstemän som skall leda Kazakstans internationella kontakter och utrikespolitik. Ett annat mål har varit att förbättra utbildningssystemen inom den offentliga förvaltningen. Parallellt med detta stödde Tacis inrättandet av en byrå för frågor rörande offentlig tjänst med ansvar för en reform av den offentliga förvaltningen över hela landet. För att underlätta fastläggandet av den ekonomiska politiken stöddes ett projekt för makroekonomiska prognoser och modeller.

Utveckling av jordbruket och jordbruksindustrin: Jordbruket befinner sig i en svår situation och privatiseringen av lantbruk är en viktig fråga i regeringens omstruktureringsplaner. Jordbruket har fortfarande stor betydelse i Kazakstan. Det försörjer över två miljoner hushåll på landsbygden och bidrog 1995 till uppskattningsvis 15 % av BNP, vilket dock innebar en nedgång från de 25 % som gällde mellan 1986 och 1990. Privatiseringen av den odlingsbara marken begränsas av ekonomiska, sociala och politiska faktorer på regional nivå, vilket medför risk för att omstruktureringsprocessen för jordbruket kommer av sig om den inte får ytterligare stimulans genom initiativ på lokal nivå.

Utveckling av infrastrukturen: Kazakstan är rikt på primära energikällor som olja, gas och kol. Att effektivt kunna utvinna dessa resurser, oavsett om det handlar om att exportera produkterna, vilket till stor del kommer att ske, eller att använda produkterna för inhemsk elförsörjning är avgörande för den ekonomiska utvecklingen i Kazakstan. Om de nationella energifyndigheterna skall kunna utnyttjas på bästa sätt för Kazakstan är det nödvändigt med ett effektivt kontroll- och övervakningssystem för utvinningen av olje- och gasprodukter. Tacis hjälper det nationella oljebolaget att upprätta ett sådant system. När det gäller telekommunikation står de nationella myndigheterna inför en allt större efterfrågan på hjälp med utbyggnad av mobiltelefonnät för olika operatörer, kommunikation via satelliter och privata nätverk, dvs. alla tjänster som kräver radiokommunikation. Tacis har hjälpt till med frekvensstyrning och frekvensövervakning samt vid upprättandet av ett oberoende centrum för metrologi, certifiering och standardisering.

Åtgärdsprogram

I det senaste åtgärdsprogrammet för Kazakstan (från 1998-99) ingick totalt tio projekt. Omkring 60 % av finansieringen anslogs till allmän reform och nyorientering av strukturer och institutioner i både den privata och den offentliga sektorn, som stöd till införandet av marknadsekonomi.

Följande projekt, som omfattades av temat strukturella och institutionella reformer, är utformade för att stödja införandet av marknadsekonomi och inriktar sig både på den offentliga och på den privata sektorn:

*Det statliga programmet för rättsliga reformer syftar till att förstärka lag- och regelsystemen genom att ge praktiska råd när lagförslagen utarbetas, stödja utvecklingen av den juridiska utbildningen, förbättra tillgången till information om lagar samt öka allmänhetens medvetandegrad.

*Industrin i Kazakstan får hjälp med att arbeta enligt internationella standarder för att främja konkurrensen både på den nationella och internationella marknaden.

*Höja ekonomiministeriets kompetens när det gäller att använda makroekonomiska modeller och prognosteknik. En förutsättning för detta projekt är att den officiella statistiken förbättras både i fråga om kvalitet och kvantitet.

*Stödja den fortsatta utvecklingen av utbildningen i företagsekonomi vid Kazakh Institute for Management and Economic Research (KIMEP), för att trygga den institutionella och akademiska hållbarheten.

*Stödja utvecklingen av en miljö- och transportpolitisk strategi för att förbättra luftens kvalitet genom att minska avgasutsläppen från motorfordon. Ett pilotprojekt i Almaty kommer att syfta till att minska utsläppens inverkan på hälsan.

*Stärka skatteministeriets institutionella kapacitet i fråga om skatteuppbörd och skatteadministration.

Inom jordbruket och jordbruksindustrin är Tacis bidrag i första hand inriktat på att stödja små privata jordbruk genom att en effektiv infrastruktur för marknadsföringen upprättas på landsbygden. Med projektet för marknadsföring på landsbygden kommer jordbruksministeriet och den lokala förvaltningen att få hjälp med att utveckla en infrastruktur för marknader på landsbygden. Detta bygger på tidigare initiativ som gällt grossistmarknaden och marknadsinformation.

I utvecklingen av infrastrukturer står transport samt olja och gas i fokus. När det gäller transport kommer projektet att komplettera Traceca-projektet som omfattar flera länder genom att man förbättrar bestämmelserna och normerna samt de administrativa förfaranden i fråga om andra transportkorridorer som har förbindelse med Traceca-vägar. År 1997 omstrukturerades olje- och gassektorn så att KazakhOil fick ansvar för verksamheten. Projektet kommer nu att ha som målsättning att förstärka statens förmåga att hantera rollen som övervakare och även bistå i utvecklingen av kvalitetskontroller och säkerhetsrutiner.

Bistro-programmet, som leds av kommissionens delegation i Almaty, kompletterar integrerade Tacis-åtgärder och ger ett tillgängligt, flexibelt stöd till en rad olika småskaliga projekt. Bland de framgångsrika Bistroprojekten kan nämnas stöd till ett omskolningsprogram för arbetslösa i norra Kazakstan, främjande av energieffektivitet på sjukhusen och upprättandet av ett råd för utländska investeringar med uppgift att förbättra det allmänna företagsklimatet.

Programmet 1998-1999 fick ett anslag på 23,9 miljoner euro, som fördelades enligt följande (i miljoner euro):

Strukturella och institutionella reformer:

Utveckling av jordbruket och jordbruksindustrin

Utvecklingen av infrastrukturer

Bistroprogrammet

Program för små projekt

Reserver

Totalt // 9,1

2,0

4,0

0,8

7,3

0,7

23,9

Kirgizistan

Kirgizistan är ett jordbruksland som är rikt på mineralfyndigheter som guld och ädelmetaller. Utvinningen av dessa naturresurser hindras emellertid av det dåliga skicket på landets industriella infrastruktur och otillräckliga förbindelser med marknaderna. Trots detta var Kirgizistan en av de första av de nya oberoende staterna som gick med i Världshandelsorganisationen (WTO). Stödet från Tacis har fokuserats på övergången till en marknadsekonomi, inklusive hjälp i utvecklingen av en privat jordbrukssektor. Dessutom har stödet inriktats på utveckling av transport- och infrastrukturlänkar, vilket bl.a. skett genom Traceca, som hjälper de centralasiatiska länderna att upprätta effektivare förbindelser med Europa, och i viss mån på uppbyggnad av strukturer som kan underlätta näringslivets diversifiering.

Några av Tacis-bidragen under 1999

Bland de projekt som stöddes av Tacis under året kan nämnas stöd till ministeriet för transport och kommunikation för utveckling av postväsendet, luftfartsförvaltningen och det nationella flygbolaget. Man gav hjälp till att bygga upp en rådgivningsservice för bankerna och erbjöd praktisk rådgivning till enskilda banker och andra finansinrättningar i samarbete med centralbankens utbildningscentrum och lokalbankernas utbildningscentrum. Genom Tacis gavs också utbildning i energieffektivitet inom produktion och distribution, råd i fråga om att bygga en ny flygplats och rådgivning till jordbruksföretag. Det inrättades även privata lantbruksföreningar. Samarbete vad gäller reform av den högre utbildningen inom ramen för Tempus-programmet fortsatte.

Dessutom fokuserade man under de strukturella och institutionella reformerna på uppläggningen av politiken och inrättandet av förvaltningar och finansinstitut för att främja utbyggnaden av företagens produktionskapacitet på medellång och lång sikt. Detta inbegrep ett förbättrat samspel mellan ministerier med utländska givare och övriga internationella organ. Slutligen tillgodosågs genom Tacis en begäran från regeringen om att ge tekniskt bistånd till det projekt för finansiering till stöd för landsbygdens utveckling som var under utarbetande med stöd från Världsbanken och som syftar till att ge stöd till lantbrukare och grupper av lantbruk i form av krediter för att jordbrukssektorn skall kunna bli mer dynamisk och lönsam. Genom Tacis förmedlas råd till samarbetsorganet för lån till lantbruket i Kirgizistan, även i fråga om förvaltningssystem för statskassan, ansökningar om lån, kartläggning av jordbruksföretag och stora lantbruk samt stöd till grupper med lantbrukare som söker gemensamma krediter. Ett annat projekt syftade till att bygga vidare på tidigare Tacis-verksamhet och hjälpa till att utveckla lönsamma privata företag inom jordbrukssektorn, med en tyngdpunkt på marknadsföring, livsmedelsförädling och stimulering av inhemsk och internationell handel genom olika kontakter och systematisk informationsverksamhet.

Tacis ur ett politiskt perspektiv

Samarbetsrådet för EU-Kirgizistan höll sitt första möte i Bryssel i juli 1999 och uttryckte där sin tillförsikt när det gällde att genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet skulle komma att säkerställa konsekvens mellan de olika aspekterna av förbindelserna mellan EU och Kirgizistan, däribland biståndet från Tacis och regionalt samarbete. Ministrarna enades om att samarbetet 1999/2000 särskilt borde inriktas på ekonomiska frågor, på hur Traceca (Transport Corridor Europe-Caucasus-Central Asia) och Inogate (Interstate Oil and Gas Transport to Europe programmes) bäst kan utnyttjas för att infrastrukturförbindelserna mellan Centralasien och Europa skall kunna förbättras och på stöd från Tacis inriktat på att göra europeiska företag mer medvetna om möjligheterna i Kirgizistan. Samarbetet borde också inriktas på att följa upp politiska utvecklingsfaktorer som påverkar stabiliteten i Centralasien, på att följa den demokratiseringsprocess som pågår i Centralasien och på att ingå nära samarbete för att bekämpa narkotikahandeln.

I det vägledande Tacis-programmet för Kirgizistan för perioden 1996-1999, vilket godkändes av Tacis ledningskommitté i november 1996, prioriterades strukturell och institutionell reform, jordbruket och jordbruksindustrin samt utveckling av infrastrukturen.

Strukturell och institutionell reform: Det stora temat för Tacis är reform och nyorientering av strukturer och institutioner med sikte på att införa marknadsekonomi. Projekten inriktas på områden som är särskilt viktiga för omvandlingsprocessen, bland annat sociala reformer, stöd till små och medelstora företag och utveckling av handeln. En förutsättning för hela reformprocessen är att lednings- och förvaltningskapaciteten höjs genom utbildning, omstrukturering och rådgivning i policyfrågor. Partnerskaps- och samarbetsavtalet bildar en ram för handelsförbindelser och politiska förbindelser mellan EU och Kirgizistan. Kirgizistan gick med i Världshandelsorganisationen (WTO) 1998, men det finns rättsliga och institutionella frågor som måste lösas så att Kirgizistan säkert kan nå upp till kraven inom ramen för WTO och partnerskaps- och samarbetsavtalet och få ut mesta möjliga av samarbetet. Kirgizistan börjar närma sig ett gynnsammare företagsklimat för utländska investerare genom att man infört vissa nödvändiga rättsliga rambetingelser. Det går dock trögt att få direkta investeringar från utlandet bland de små och medelstora företagen och trots en hög teknisk kompetens- och utbildningsnivå lyckas Kirgizistans företagare ännu inte riktigt att lansera sig effektivt bland utländska företagspartner. Den ekonomiska övergångsprocessen har medfört stora sociala förändringar och drabbat arbetsmarknaden hårt. Över hälften av Kirgizistans befolkning lever under fattigdomsnivån. Arbetslösheten är ett av de största problemen och regeringen har inrättat en nationell utbildningsfond för att söka bekämpa detta problem.

Utveckling av jordbruket och jordbruksindustrin: Jordbruket är den största sektorn i Kirgizistans ekonomi. Det har en avgörande betydelse för sysselsättningen (49 %) och står för en mycket stor del av BNP (46 %) och den utländska handeln (38 % av exporten). Det är dessutom avgörande för livsmedelssäkerheten i landet. Efter en betydande nedgång från 1990 till 1995 sker återhämtningen via produktionen av grödor. Boskapsproduktionen är fortsatt svag. Trots den stadiga privatiseringen, framstegen med avreglering av priser och liberaliseringen av handel och jordreformer sker övergången till effektiva privata jordbruk som baseras på marknadsekonomiska principer fortfarande långsamt. Vid övergången har Tacis hjälpt till med stöd till utarbetandet av en strategisk plan och med jordbruksbidrag till privata lantbrukare. Man har även bidragit till att förbättra den privata boskapssektorn, att utveckla jordbruksföretag och att skapa kredittjänster på landsbygden. Dessutom har Tacis tagit itu med problemet med utsäde. Många lantbrukare använder nämligen för närvarande utsäde av dålig kvalitet med dålig grobarhet, vilket ökar risken för spridning av sjukdomar.

Utveckling av infrastrukturen: Infrastrukturen för transport och kommunikation i de centralasiatiska republikerna utvecklades som en del av det stora, interna sovjetiska transportsystemet och har följaktligen inte några förbindelser i öst och väst. Den befintliga infrastrukturen för transporter skulle räcka till för att stödja en måttlig återhämtning av den ekonomiska verksamheten förutsatt att underhålls- och återuppbyggnadsåtgärder genomfördes. Bristen på medel för underhåll har emellertid medfört att systemet har förstörts till den grad att det krävs en omfattande återuppbyggnad. Landsvägstransport är det huvudsakliga transportsättet i detta bergiga land (över 80 % av frakten), men det råder brist på egentlig konkurrens.

Åtgärdsprogram

I det senaste åtgärdsprogrammet för Kirgizistan (från 1998-99) ingick bland annat följande projekt:

*Hjälpa till att genomföra internationella satsningar genom partnerskaps- och samarbetsavtalet och tillträdet till WTO dels genom att föra en dialog med förvaltningen och Kirgizistans regering för att underlätta antagandet av lagar, dels genom ett rådgivningscenter för policyfrågor och rättsliga frågor mellan Kirgizistan och Europa (KYRPLAC).

*Stödja sektorn med små och medelstora företag genom ett samarbetscentrum för företag i Bishkek som fungerar som "first stop shop" för samarbete över gränserna, med en filial i Osh samt tekniskt bistånd till den statliga byrån för investeringar i utlandet.

*Förbättra kapaciteten för fonden för utveckling av utbildningen genom modern teknik som anpassats till landet och genom utbildning för befattningshavare samt direkt utbildning för arbetslösa och utsatta grupper.

*Förse lantbrukarna med utvalt utsäde av god kvalitet, stödja lantbrukarnas rådgivningstjänst samt ge bättre kunskaper i teknik, agronomi och företagsekonomi till jordbrukare och ledare som är engagerade i av sädesproduktionen och genomförandet av pilotprojekt för sädesproduktionen.

*Förbereda en omfattande förstudie för att restaurera landsvägarna mellan Osh och städerna Erkech Tam och Isfana för att regeringen skall kunna förhandla om finansiering från de internationella finansinstituten. Både själva byggnadsarbetet och minskningen i transportkostnader på grund av förbättrade vägvillkor skulle få en positiv inverkan på regionens ekonomi.

Programmet 1998-1999 fick ett anslag på 12 miljoner euro, som fördelades enligt följande (i miljoner euro):

Strukturella och institutionella reformer

Utveckling av jordbruket och jordbruksindustrin

Utvecklingen av infrastrukturer

Program för små projekt

Reserver

Totalt // 5,0

1,5

1,4

3,3

0,7

12,0

Moldova

Moldova, i västra ändan av Tacis-regionen, gränsar direkt till Rumänien, ett av de länder som förhandlar om att gå med i EU. I likhet med de övriga nya oberoende staterna i Östeuropa kommer relationerna mellan EU och Moldova gradvis att förändras till följd av den ökande närheten när förhandlingarna trappas upp. För Tacis i Moldova innebär detta att ge stöd åt utvecklingen av marknadsekonomin och i synnerhet att uppmuntra upprättandet av nya handelsförbindelser. Om producenterna i Moldova skall kunna ta sig in på nya marknader måste internationella normer och kvalitetsförfaranden införas.

Några av Tacis- bidragen under 1999

Tacisåtgärder som vidtagits under året är bl.a.

*möjlighet till arbetspraktik i EU för ledare i Moldova, genom programmet för chefsutbildning (MTP) -tidigare Programmet för produktivitetsinitiativ (PIP),

*hjälp till småföretag som skapats av personal som tidigare varit anställd i försvarsindustrin, genom utveckling av nya företag och sökande efter utländska partner,

*fortsatt stöd till regionala informationscenter för privata lantbrukare, som efter privatiseringen driver sina egna företag direkt,

*bistånd till förvaltningen i Moldova genom ett inlett genomförande av partnerskaps- och samarbetsavtalet,

*sponsring av det regionala miljöcentrets arbete,

*hjälp till myndigheterna i Moldova att utveckla konceptet Moldovas organisation för främjandet av export; om denna förvaltas väl kommer den att bli ett avgörande verktyg för Moldovas handelspolitik,

*fortsatt samarbete för reformen inom den högre utbildningen genom Tempus-programmet.

Tacis ur ett politiskt perspektiv

Partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Moldova och EU trädde i kraft den 1 juli 1998. Genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet inbegriper verksamhet inom en lång rad områden, och samarbetsrådet godkände vid sitt första möte ett gemensamt arbetsprogram för 1998-1999 och utsåg de områden som skall prioriteras.

I det vägledande Tacis-programmet för Moldova 1996-99, vilket godkändes av Tacis ledningskommitté i september 1996, prioriterades produktion, förädling och distribution av livsmedel, utveckling av den privata sektorn samt utveckling av mänskliga resurser.

Produktion, förädling och distribution av livsmedel: Moldova är fortfarande i huvudsak ett jordbruksland och jordbrukssektorn har stor betydelse för den nationella ekonomin. Det finns goda möjligheter för att jordbruket skall kunna återhämta sig. En jordbruksreform är på gång, men produktionen fortsätter att gå ned. Tacis har trätt in för att bistå vid reformen så att framstegen med omstruktureringen av denna stöttepelare i ekonomin skall kunna medföra en allmän ekonomisk tillväxt. De mål som sattes upp i det vägledande programmet 1996-99, nämligen att förmågan att lägga upp politiken i detta område skulle förbättras och möjligheterna till lån på landsbygden utvecklas, var de viktigaste punkterna i åtgärdsprogrammet 1996-97. På senare tid har Tacis åtgärder fokuserats på att förbättra lantbrukarnas produktionskapacitet, med en tonvikt på utvecklingen av samhällen på landsbygden. Detta inbegriper utvidgning, införande av informationstjänster samt främjande av utvecklingen av små privatägda jordbruksföretag.

Utvecklingen av den privata sektorn: Tacis mål är att omstrukturera större företag, uppmuntra tillväxten av små och medelstora företag och främja export och investering. Detta är särskilt viktigt med tanke på att den ekonomiska krisen i Ryssland som är Moldovas största handelspartner drabbar ekonomin hårt. Den privata sektorn är avgörande när det gäller att trygga den ekonomiska tillväxten, integrera Moldova i världsekonomin och höja befolkningens levnadsstandard. I projekten kommer man att försöka hjälpa relevanta offentliga enheter och regeringsorgan samt privata företag att klara av de ekonomiska svårigheterna.

Utveckling av mänskliga resurser: Här satsas det på en reform av det sociala skyddssystemet och stöd för utvecklingen av den offentliga förvaltningen. Utveckling av mänskliga resurser kommer att fortsätta att vara ett mycket viktigt område för Moldovas övergång till en modern marknadsekonomi och den svåra ekonomiska situationen kommer att ytterligare anstränga den offentliga förvaltningen och den sociala sektorn.

Genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet kommer att lägga ytterligare bördor på förvaltningen. Förvaltningen i Moldova behöver rådgivning för att nå framsteg i många av samarbetsområdena, inklusive de som omfattas av partnerskaps- och samarbetsavtalet. Även om några områden redan särskilt omfattas av Tacis-projekt (exempelvis utbildning, tullväsende, miljö och gränsöverskridande program) eller av andra program (exempelvis vetenskap), behövdes ett skräddarsytt projekt för genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet för att kunna erbjuda särskild rådgivning och utbildning i enlighet med de stora behov som finns inom olika områden. Tacis stödjer den offentliga förvaltningen genom att ge utbildning och praktiska råd till lagstiftare i frågor som har anknytning till genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet.

Åtgärdsprogram

I det senaste åtgärdsprogrammet för Moldova (från 1998-1999) ingick bland annat följande projekt:

Inom produktion, förädling och distribution av livsmedel:

*Det största projektet syftade till att skapa en upplyst, välutbildad grupp med privata lantbrukare. Detta skulle omfatta reformer, omstrukturering och effektivisering av lantbruksutbildningen och forskningen och på så sätt skulle resurserna kunna utnyttjas effektivare, modern teknik och moderna kursplaner kunna införas och samarbetet mellan utbildningsinstitutionerna förbättras.

*Ett annat projekt föreslogs för att stödja ett nätverk av rådgivningscenter för jordbruk som skapats av jordbruksministeriet för att erbjuda kontinuerlig rådgivning till lantbrukare. Dessa utvidgningstjänster kommer att bidra till ökad produktivitet och förbättrad effekt på lantbruken och därmed stärka privata lantbruk och landsbygdssamhällen.

*Ett mindre projekt föreslogs för att underlätta anskaffningen av jordbruksmaskiner genom att hjälpa de få företag som finns att förbättra sina tjänster till lantbrukare samt att öka antalet nya aktörer på marknaden.

Medan de båda första projekten sedermera har slagits ihop till ett enda projekt diskuteras det tredje projektet fortfarande.

I utvecklingen av den privata sektorn syftar projekten till att motverka konsekvenserna av krisen i Ryssland, i synnerhet genom att exporten inom jordbruks-, industri- och tjänstesektorn gynnas och att transportförbindelserna förbättras.

*Det största projektet är att, genom nära samarbete mellan regeringen och de privata sektorerna, stödja införandet av den moldoviska organisationen för främjandet av export, en icke-statlig, ideell organisation.

*I ett annat projekt stöds det oberoende centret för konkurrenskraft och produktivitet, vilket bygger på tidigare projekt för omstrukturering av företag. Detta sker genom att privatiserade eller omstrukturerade företag och nystartade företag får hjälp. Centret utrustas så att det kan erbjuda företag särskild experthjälp som kvalitetssystem och kvalitetskontroll och förvaltningstekniker, så att de kan öka konkurrenskraften på internationell nivå.

*Man ger även stöd för att omstrukturera det omfattande men underanvända järnvägssystemet i Moldova. I projektet får transportministeriet hjälp med att analysera den framtida betydelsen av allmän eller privat järnvägstransport i hela Moldovas transportsystem och att lägga upp omstrukturerings- och privatiseringsplaner.

*Ett särskilt högprioriterat projekt är utformat för att rusta upp den krigsskadade bron över floden Dniestr i närheten av Gura Bicului, efter begäran från transportministeriet. Sedan 1992 års strider mellan Moldova och Transdniestria har bristen på flodövergångar hindrat den ekonomiska utvecklingen och försämrat levnadsförhållandena. Att öppna broarna igen har också en klart politisk betydelse.

Målet inom området för utveckling av de mänskliga resurserna är dels hälsoreformen, dels den regionala förvaltningen, tillsammans med bistånd vid genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet.

*Ett projekt fokuseras på att förstärka den regionala offentliga förvaltningen genom arbete med statskansliet, samtidigt som Moldovas regering håller på att genomföra en reform där antalet regioner kommer att minska drastiskt medan deras funktioner kommer att stärkas. Här får Tacis möjligheten att ge hjälp med att fastställa den regionala förvaltningens roll och funktion och se till att personalen är välutbildad och effektiv.

*Tacis bistår vid genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet, särskilt genom rådgivning och utbildning av personalen.

*Moldovas hälsoministerium får hjälp med att omforma hälsopolitiken, med ledarskapsutbildning och utbyggnadskapacitet på regional nivå samt en ekonomisk förstudie av en obligatorisk sjukförsäkring.

Programmet 1998-1999 fick ett anslag på 19,5 miljoner euro, som fördelades enligt följande (i miljoner euro):

Produktion, förädling och distribution av livsmedel

Omstrukturering och utveckling av företag

Utveckling av mänskliga resurser

Transport

Program för små projekt

Reserver

Totalt // 4,1

3,6

4,5

2,0

4,8

0,5

19,5

Mongoliet

Mongoliet är kanske den mest isolerade av De nya oberoende staterna, där det ligger inkilat mellan två enorma grannar, Ryssland och Kina. Landet står inför många svårigheter när det gäller att ta plats i den globala ekonomin, även om det gick med i WTO för några år sedan, vilket inget av de stora grannländerna har gjort än. Tacis åtgärder i Mongoliet har fokuserats på strukturreformer för att stödja utvecklingen av marknadsekonomi, men även för att modernisera den infrastruktur som behövs för att se till att det finns tillräckligt med energikällor för både företag och privatpersoner. Transportförbindelser in i och ut från Mongoliet medför särskilda svårigheter och därför har Tacis också uppmuntrat Mongoliet att söka finna vägar att utveckla förbindelsen till yttre marknader.

Några av Tacis-bidragen under 1999

Bland de många projekt som Tacis ledde under året gjorde man bl.a. följande:

*Gav råd om utvecklingen av turismen.

*Stöttade starten av små och medelstora företag.

*Hjälpte till att återintegrera f.d. fångar och förbättrade gatubarnens situation genom Intereuropeiska länkprogrammet till icke-statliga organisationer (LIEN).

*Förbättrade kvaliteten på produktionen av grödor.

*Förbättrade undervisningen inom historia, medicin och lärarutbildningen via Tempus.

*Uppmuntrade den yngre generationen att införa och utveckla demokratiska förfaranden genom Demokratiprogrammet.

I det vägledande programmet för Mongoliet för perioden 1996-1999, vilket godkändes av Tacis ledningskommitté i september 1996, prioriterades strukturell och institutionell reform, företagsutveckling och finansiell utveckling samt utveckling av infrastrukturen.

Strukturell och institutionell reform: Tacis bistånd stöttar regeringens reformprogram, vilket inriktas på att minska storleken på själva regeringen, förbättra förvaltningen och underlätta utvidgningen av den privata sektorn. Reformen av den offentliga förvaltningen fortsätter och åtgärder för att öka kapaciteten är på gång. Utbildningssektorn i Mongoliet håller också på att förändras. Den utvecklades inom ramen för en centralt planerad ekonomi och på grundval av fullt finansiellt stöd. Denna modell har visat sig vara ohållbar inom ramen för ett ansträngt budgetklimat och är inte avpassad för ett marknadsorienterat ekonomiskt system. Nuvarande budget räcker inte för att driva utbildningssystemet enligt samma linje som före övergången. Regeringen genomför ett program för att rationalisera utbildningssektorn, minska personalen och göra om kursplanerna på grundval av internationellt godtagbara normer och begrepp. Hälsosektorn stöds nästan helt av den offentliga sektorn och även den har en ansträngd budget. Sjukhus och kliniker har inte tillräckligt med resurser för att behålla sin utrustning och ge adekvat service och mediciner. Detta har resulterat i en nedgång i flera av hälsoindikatorerna i Mongoliet under de senaste fyra åren. För att vända denna trend försöker regeringen att koncentrera resurserna på primärvård och omforma den hälsovård som erbjuds.

Omstrukturering och utveckling av företag: Den rättsliga miljön utgör fortfarande ett hinder för utvecklingen av företag. Tillgången till kredit och investering, särskilt i de olika regionerna utgör dessutom fortfarande ett stort problem. Den mongoliska regeringens fortsatta åtagande i reformprocessen välkomnas och kommer att snabba på undanröjningen av kvarstående hinder. Tacis åtgärder under tidigare budgetperioder har satsats på rådgivning inom policyfrågor för att främja företag och företagande, införandet av en mongolisk utvecklingsbyrå (inklusive ett rådgivningscenter för jordbruksförädling) och förbättring och förstärkning av små och medelstora företags tillgång till utländsk investering och marknadsinformation.

Utveckling av infrastrukturen: Mongoliets övergång till marknadsekonomi kräver en förbättrad infrastruktur, olika slags transitsystem, möjligheter till gränsövergång och ett adekvat internt och internationellt nätverk. Transport av oljeprodukter högprioriteras av regeringen för att ge bättre, kostnadseffektivare, och tillförlitligare energikällor. Hittills har oljan till stor del importerats från ryska raffinaderier. Importen skedde tidigare i huvudsak via byteshandel (mest i utbyte mot koppar och molybdenkoncentrat) inom ramen för femårsplaner, men inköpen har i allt högre grad tvingats göras med hårdvaluta. Sedan 1992 har byteshandel inte längre tillämpats. Mongoliet försöker nu att diversifiera leveranskällorna genom Kina, både av strategiska skäl och för att introducera en konkurrensfaktor i upphandlingsförhandlingarna.

Åtgärdsprogram

I det senaste åtgärdsprogrammet för Mongoliet (från 1998-1999) ingick bland annat följande projekt:

*Underlätta omstruktureringen av den offentliga förvaltningssektorn. Tacis kommer att stärka institutet för förvaltning och ledarskapsutveckling (IAMD) -den enda utbildningsinstitutionen för förvaltning. Eftersom regeringen vill utbilda mer än 2 600 arbetstagare, förbättrar Tacis kapaciteten hos IAMD.

*Hjälpa Mongoliets nationaluniversitet att anpassa sig till de stramare budgetar och striktare utbildningar som marknadsekonomin medför. Universitetet kommer att förlora halva sitt garanterade bidrag från offentliga medel så förändringar inom driftssystemet och administrationen måste genomföras snabbt och brådskande. En reform av den ekonomiska utbildningen krävs också för att utbilda kommande generationer studenter i marknadsekonomiskt baserade handlingsprogram.

*Förbättra den ekonomiska förvaltningen av hälsosektorn genom att förstärka kompetensen hos personal från regionerna så att decentraliseringen fungerar och använda de begränsade finansiella resurserna på bästa sätt.

*Utvidga utvecklingen av små och medelstora företag i Mongoliet. Detta kommer att ytterligare stärka stödet till institutioner som ger utbildning och rådgivning för små och medelstora företag. Ett distansutbildningsprogram för regionerna i Mongoliet kommer också att utvecklas och införandet av en investerings- och kreditfond för små och mycket små företag kommer att stödjas. Man lägger särskild tonvikt vid åtgärder som involverar kvinnliga företagare och unga företagare.

*Förbättra produktionen av grödor. I detta projekt ges dels råd i policyutveckling till regeringen, dels utbildning och driftsstöd till jordbruksföretag. Nyckelpersoner bland personalen inom jordbruks- och industriministeriet och lokala befattningshavare kommer att få praktiska råd om produktion av grödor, olika livsmedels säkerhet, livsmedelstillgång och programmen om jordreformer, förvaltning av den odlingsbara marken och utvecklingen av en marknad för lanbruk kommer att ses över. Den tekniska kompetensen inom agronomi och företagande hos jordbrukare och lantbruksföretagare kommer att förbättras. Detta sker dels genom ett demonstrationsprojekt där man visar hur man leder, producerar och marknadsför jordbruksprodukter, dels genom att stimulera och utbilda handelsmän i företagsutveckling och moderna affärsbanker.

*Söka nya transportförbindelser till Kina. Tacis kommer att göra en förstudie och en undersökning av investeringsutsikterna för ny verksamhet (inklusive en oljetransportanläggning) vid järnvägsstationen i Zamyn Uud, på den sydöstra gränsen, vilken är den viktigaste stationen för handelsutbyte med Kina via järnväg. Tacis uppdaterar för närvarande en studie från Världsbanken från 1993 med hänsyn till nyligen upptäckta oljefält i Mongoliet och möjligheterna till export.

*Mindre projekt inom SPP inbegriper att bygga upp en klinik för att förebygga och behandla ögonsjukdomar, att ge hjälp i utvecklingen av kurser i tillämpad ekonomi, juridik, tillämpad naturvetenskap och teknik samt lärarutbildning, att skydda kvinnor och barn, att ge medborgarrättsutbildning och att upprätta professionell standard inom journalistik, att ge rättsligt stöd för konsumenter, att förbättra statistiska uppgifters kvalitet, spridning och jämförbarhet med internationell standard samt att förbättra gränskontrollen och informationen om import, export, handel och smuggling.

Programmet 1998-1999 fick ett anslag på 11 miljoner euro, som fördelades enligt följande (i miljoner euro):

Strukturella och institutionella reformer:

Omstrukturering och utveckling av företag

Utvecklingen av infrastrukturer

Program för små projekt

Reserver

Totalt // 2,8

3,1

1,6

3,0

0,5

11,0

Ryska federationen

Tacis är det största tekniska biståndsprogrammet i Ryssland. Sedan 1991 uppgår dess totala kumulerade åtaganden till nästan 2 000 miljoner euro. I Ryssland, som är ojämförligt störst av De nya oberoende staterna, är Tacis verksamhet inriktad på en rad olika sektorer, med den ständiga målsättningen att främja och stödja utvecklingen av marknadsekonomin och en stabil demokrati. Finanskrisen 1998 krävde betydande insatser från Tacis 1999, och bank- och finanssektorn har som en följd därav fått särskilt stöd. Ryssland är det enda Tacislandet som för närvarande gränsar till EU, och 1999 stödde Tacis inom ramen för det gränsöverskridande programmet återställandet av de båda gränsövergångarna mellan Ryssland och Finland. Då de öppnas år 2000, kommer de att underlätta transit i detta område och medföra tätare förbindelser mellan EU och Ryssland.

Några av Tacis-bidragen under 1999

Tacis genomförde en lång rad projekt i Ryssland under året. Vad beträffar omstruktureringen av företag och utvecklingen av den privata sektorn, har Tacis varit engagerat i utarbetandet av affärsplaner, ekonomiska förstudier och marknadsanalyser för ryska företag. Tacis utbildade ryska affärsmän i marknadsföring och organiserade utbytesprogram med företag inom Europeiska unionen. Man hjälpte till med att upprätta informationscentra för små och medelstora företag och uppmuntrade kontakter mellan de ryska företagen och EU. Tacis tillhandahöll också nödvändig kunskap för att underlätta den kemiska industrins övergång till att utveckla och framställa nya produkter för civilt bruk, och stödde inrättandet och omstruktureringen av affärsbanker och andra banker med specialinriktning.

Beträffande reformeringen av den offentliga förvaltningen, de sociala förmånerna och utbildningen, bistod Tacisprojekt de ministerier som har huvudansvaret för utarbetandet av ett förbättrat system vad beträffar socialt skydd och hälsovård. Man anordnade även utbildning för stats- och regeringstjänstemän. Tacis har dessutom utvecklat regionala program för omskolning av arbetslösa, och genom Tempus-programmet har man främjat samarbetet mellan universiteten i Ryssland och i andra länder. Genom ett pågående Tacisprojekt omskolas avskedade arméofficerare till civila yrken.

Inom jordbrukssektorn koncentrerade Tacis sig på omstrukturering av lantbruket och inriktade sig särskilt på att upprätta en lämplig organisation för omstruktureringen, genom att föreslå nya strategier och erbjuda juridisk rådgivning inom områden som försäljning och köp av mark, utbildning inom jordbruksområdet och kvalitetskontroll av livsmedel. Dessutom har Tacis gjort det lättare att få tillgång till finansiering genom pilotprojekt för lånetransaktioner i vissa utvalda regioner och rådgivning om lämpliga strategier. För att hjälpa lantbrukarna att förbättra deras ekonomiska situation har Tacis utarbetat nätverk för uppköpare och grossister i syfte att säkerställa tillräcklig tillgång på jordbruksprodukter, samt stödja verksamheten för rådgivning och utvidgning till privata lantbrukare.

Arbetet inom energisektorn hade som syfte att tillhandahålla information om energibesparande åtgärder, liksom att stödja pilotprojekt där man tillämpar teorierna om energibesparing. Tacis samarbetade med beslutande organ i städerna för att bedöma hur uppvärmningen sker, och hjälpte till att introducera ett modernt, databaserat, automatiskt fakturerings- och betalningssystem för energiprodukterna.

Tacis stödde omorganisationen av administrationen inom energisektorn på nationell nivå, vilket även omfattade utarbetning av vissa lagar och förordningar som är nödvändiga för att stimulera utländska investeringar inom industrin. Man har medverkat vid moderniseringen av oljeraffinaderiernas värmeaggregat och bidragit med kunnande vid prospektering och produktion inom gassektorn. Genom Tacisprojekten har man bidragit med kunnande och utbildning vid moderniseringen av anläggningar för energiproduktion. Dessutom har man också förbättrat effektiviteten vid framställning och leverans av energi genom att införa automatisk kontroll av framställning, överföring och distribution. Tacis har slutligen arbetat för att utveckla överföring av teknik i syfte att få till stånd en modernisering av redan befintliga och nya planerade kraftverk.

På områdena för kärnsäkerhet och miljövård stöder Tacis utvecklingen av starka och oberoende myndigheter som förmår reglera kärnkraftsindustrin. Man analyserar även vissa reaktortyper för att identifiera svagheter, och planerar lösningar på kort eller medellång sikt för de berörda reaktorerna. Ett tidigt varningssystem är under utveckling, och man ser över säkerheten vilket innefattar en bedömning av hur konstruktionerna skulle klara en jordbävning. Tacis tillhandahåller även viktig säkerhetsutrustning och ser över driftsrutiner, administration och kvalitetssäkring. Man samarbetar med konstruktörerna för att identifiera potentiella svagheter i kärnkraftverkens konstruktion och finna lösningar på kort och medellång sikt för de berörda reaktorerna. Tacis utvecklar också nationella miljöprogram och regionala samarbetsprojekt på miljöområdet (Svarta Havet, etc.).

Vad gäller telekommunikationer, har Tacis tillhandahållit experter som skall arbeta vid kommunikationsministeriet och undersöka marknadens behov, se över telefonnätet och utveckla standarden. Tacis tillhandahåller även kunnande vid modernisering av kabelnät och telekommunikationssatelliter, bistår vid administrationen av telefonoperatörer och ger råd vid införandet av effektiva system för prissättning och kontroll.

På kommunikationsområdet inriktades Tacis stöd på att utveckla effektivare transportförbindelser med EU i syfte att underlätta handeln. Ett projekt som återställt floden Volga för sjöfart innebär att hjärtat av Rysslands industriområde nu är tillgängligt för flod- och havsfarkoster från såväl Svarta Havet som Baltikum. Ett annat projekt för att främja handeln stödde användandet av den transsibiriska järnvägen för transport av containrar från Mellanöstern till EU. Detta innebär att transittiden halveras jämfört med den traditionella sjövägen. Genom ett program för att förbättra kunskaperna i engelska (det språk som används inom flygtrafiken) hos cirka 400 flygledare, bidrar Tacis till att öka flygsäkerheten för rutter genom Ryssland från EU-länderna till Japan (den kortaste flygrutten till Fjärran Östern går över Sibirien).

Bristen på kapacitet för fraktbefordran är en stor nackdel. Långväga transporter per järnväg eller fartyg fungerar relativt tillfredsställande, medan kapaciteten för lokala godsleveranser är bristfällig. Två mindre Tacisprojekt inriktar sig på detta behov, ett för utbildning av mycket små, ännu ej etablerade speditionsfirmor, och ett annat för utveckling av privata lastbilsföretag. Slutligen fullföljde Tacis 1999 planeringen av transportsystemet i nordvästra Ryssland. Detta område är lika stort som EU och sträcker sig från St Petersburg till Komihalvön. Området, vars befolkning uppgår till endast 20 miljoner, kommer att dra nytta av de nya ekonomiska möjligheterna, särskilt handeln med de angränsande nordiska länderna.

Genom programmen för små projekt, inklusive programmet för policyrådgivning, har Tacis till uppgift att

*råda regeringen, parlamentet och andra organ som drar upp riktlinjerna för politiken

*stödja demokratiska projekt (fri press, rättvis behandling av minoriteter, skydd av de mänskliga rättigheterna och fria val)

*ge stöd till icke-statliga organisationer och till lokala och regionala myndigheter för småskaliga projekt

*ge stöd till företagande genom programmet för produktivitetsinitiativ, programmet för chefsutbildning, Europeiska nätverket för service till högre befattningshavare (ESSN) och samarbete mellan handelskamrarna

*stödja små och medelstora företag med förberedelser och begränsad finansiering för bildandet av samriskföretag

*stödja harmonisering inom områden som tullar, statistik, standardisering, certifiering och metrologi, samt skydd av immateriell och industriell egendom

*stödja teknisk assistans i mindre skala genom Bistroprogrammet.

Tacis ur ett politiskt perspektiv

Vid toppmötet mellan EU-länderna och Ryssland i februari enades man om att ansträngningarna för att främja samarbetet genom partnerskaps- och samarbetsavtalet och Tacisprogrammet för tekniskt samarbete under den närmaste tiden skall inriktas på stöd för att stabilisera den ekonomiska situationen i Ryssland och underlättandet av investeringar inom den produktiva sektorn av den ryska ekonomin. Detta kan uppnås genom omstruktureringar av företag, en förstärkning av affärsbankernas roll och stöd till skatte-, revisions- och bokföringssystemen. Beträffande problemet med använt kärnbränsle och kärnavfall i nordvästra Ryssland, enades man om att öka ansträngningarna för att lösa detta allvarliga miljöproblem, och att underlätta det pågående tekniska samarbetet inom en gemensam internationell satsning i området, där även Tacis kärnsäkerhetsprogram ingår.

Vid mötet med samarbetsrådet för EG och Ryssland i Bryssel i maj välkomnades den styrka som de ökade förbindelserna skapat, i synnerhet under det senaste halvåret, genom ett intensivt arbete framför allt vid toppmötena inom samarbetskommittén och dess nio underkommittéer, och under det dagliga arbetet på båda sidor. Man gick igenom det gemensamma arbetsprogrammet inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet och tillfogade fyra nya punkter rörande jordbruk, företagsetablering, finansiella tjänster och utbytesverksamhet på utbildningsområdet.

Europeiska rådet antog i Köln i juni en gemensam strategi för Ryssland, som är den första i sitt slag under Amsterdamfördraget, för att intensifiera samordning, sammanhållning och komplementaritet hos alla aspekter av EU:s och EU:s medlemsstaters politik gentemot Ryssland.

I det vägledande programmet för Ryssland för perioden 1996-1999, som undertecknades i augusti 1996, prioriterades utveckling av mänskliga resurser, socialt skydd, företagsstöd, transport och telekommunikation, energi, miljövård, livsmedel samt jordbruk.

Utveckling av mänskliga resurser: Tacis tillhandahåller ledarskaps- och expertkunskaper för nyckelpersoner på det ekonomiska området, vilket främjar den regionala och lokala administrativa kapaciteten under den rådande djupa socioekonomiska krisen. Man erbjuder även ekonomisk rådgivning till beslutsfattarna. Utbildning och praktik är av avgörande betydelse för att anpassa arbetskraften till marknadens skiftande behov i kritiska lägen, som kännetecknas av stigande arbetslöshet och ett ökat socialt tryck. Tempus-programmet stöder reformer inom den högre utbildningen genom utveckling av kursplanerna, förbättrad ledning av universiteten, utbytesverksamhet och regionalt samarbete. Sektorn bidrar även till att reformera den offentliga förvaltningen och befästa rättssäkerheten. Den offentliga förvaltningen har tagit de första stegen mot oberoende och effektivitet, men mycket återstår fortfarande att göra, i synnerhet på regional nivå. Uppgifterna inom statsförvaltningen måste omdefinieras, och en aktiv personalpolitik måste utvecklas. På grund av detta är det mycket viktigt att Tacis fortsätter att stödja såväl utbildningen som den offentliga förvaltningen.

Socialt skydd: Sedan reformerna påbörjades har socialförsäkringssystemet ställts inför ett allt större behov av socialhjälp, på grund av att arbetslösheten ökat och tjänster som tidigare tillhandahölls av statliga företag skurits ned. Denna situation, som redan tidigare var vansklig på grund av minskade resurser på federal, regional och kommunal nivå, förvärrades ytterligare genom den ekonomiska krisen 1998, som fick en djupgående effekt på de sociala förhållandena och realinkomsternas storlek. Effekterna blev särskilt svåra för de mest utsatta grupperna (arbetslösa, äldre och handikappade). Man har försökt lägga grunden till en ny struktur för institutioner och lagstiftning, tillhandahålla ett sammanhållet, effektivt handlingsprogram och tillämpa det, decentralisera socialtjänsten till regional och kommunal nivå, samt intensifiera engagemanget från icke-statliga (frivilliga eller privata) organisationer. Hittills har Tacis hjälpt till med att skapa nya utbetalningssystem inom socialtjänsten och bistått med kunskap vid utvecklingen av strategiska riktlinjer och avfattandet av lagar i frågor som bidragsberättigade bostäder, socialförsäkring för utsatta grupper, anställningstrygghet, pensioner och konsumentskydd. I vissa utvalda regioner har Tacis stött sociala reformer och hanteringen av sociala förmåner och tillhandahållit utbildning för arbetslösa. Man har medverkat vid utvecklingen av icke-statliga organisationer inom den sociala sektorn, förbättringen av arbetsvillkoren och socialt partnerskap, och förstärkt och förbättrat det kommunala styret i ett begränsat antal städer som domineras av en enda industri.

Man betonar nu vikten av handlingsprogram för förebyggande hälsovård, hanteringen av försäkringssystemen och förbättringar av sjukvårdsorganisationen. Rysslands sjukvårdssektor står inför ett ökande tryck på grund av förlusten av sjukvårdsinrättningar, som i sin tur orsakats av de statliga företagens sönderfall. Eftersom sjukvårdsorganisationen fortfarande bygger på att man vid sjukdom söker sig till sjukhusens specialister, finns det en stor risk för total överbelastning. För att minska belastningen på sjukvårdssystemet är det just nu mest angeläget att uppmuntra en hälsosammare livsstil, och att få människor att inse sambandet mellan hälsa och livsstil. Samtidigt måste hela sjukvårdsorganisationen förbättras och reformeras, för att sjukvårdssektorn skall kunna utvecklas och tillfredsställa landets skiftande behov och förhållanden.

Företagsstöd: Företagsstöd är ett viktigt område för reformprocessen och omvandlingen till marknadsekonomi. En varaktig ekonomisk tillväxt och social stabilitet kräver radikala förbättringar i företagsklimat och regelverk, en modernisering av företagen och nya investeringar. I synnerhet skatte- och revisionssystemen måste förbättras. En tidig privatisering måste trots det följas av omstruktureringar av företagen för att locka till sig investeringar för modernisering. Behovet av skräddarsydd rådgivningsverksamhet till företagen har ökat till följd av den ekonomiska krisen. Banksystemets och kapitalmarknadens kollaps har visat deras sårbarhet och brist på trovärdighet, vilket accentuerar behovet av ett effektivt regelverk och kontrollmekanismer, liksom nya förvaltningsrutiner för att bedöma riskerna med ekonomiska transaktioner. Tacis stöd till små och medelstora företag har en avgörande betydelse för att det ekonomiska systemet åter skall fungera. Nätverket med centra för företagsstöd som finansieras av Tacis har stor betydelse för att tillgodose behovet av utbildning och rådgivning till privatiserade företag i Rysslands mest betydande ekonomiska områden. Tacis koncentrerar nu sina ansträngningar på omstrukturering och utveckling av medelstora och stora företag, genom att ge konkreta råd, förbättra det institutionella klimatet och regelverken och ge fortsatt stöd till de små och medelstora företagen.

Transport: Moderniseringen av transportnätet bidrar till den ekonomiska utvecklingen och ökar konkurrenskraften hos ryska produkter såväl på hemmamarknaden som utomlands, genom att reducera transportkostnaderna i detta väldiga land. EU har i egenskap av Rysslands viktigaste handelspartner och närmaste granne ett klart intresse av ett effektivt ryskt transportsystem för att utveckla handelsmöjligheterna. Även om de statliga organens komplicerade beskaffenhet hittills har försvårat genomförandet av en enhetlig transportpolitik, omfattar privatiseringen nu större delen av transportsektorn (med undantag av järnvägarna), och konkurrensen h