”Att investera i människorna är den bästa framtidsinvesteringen. Utbildning och kompetens är motorerna som driver Europas konkurrenskraft och innovation. Men Europa är ännu inte fullt förberett. Jag arbetar för att alla de verktyg och medel som står till vårt förfogande används för att komma i balans.”

Ordförande Ursula von der Leyen

”Alla har rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att behålla och tillägna sig färdigheter som gör att man kan delta fullt ut i samhället och klarar omställningar i arbetslivet.”

Första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter

Vi lever i en tid av förändringar. Den samtidiga gröna och digitala omställningen innebär en förändring av hur vi lever, arbetar och interagerar. EU:s omställning till en resurseffektiv, cirkulär, digitaliserad och klimatneutral ekonomi och den omfattande utvecklingen av artificiell intelligens och robotteknik förväntas skapa nya arbetstillfällen samtidigt som andra jobb förändras eller till och med försvinner. Den demografiska förändringen kommer att innebära att EU måste utnyttja hela sin kompetens och all sin mångfald. Samtidigt kommer den att skapa nya arbetstillfällen i silverekonomin och omsorgsekonomin. Det här visar att det krävs en omfattande förändring av människors kompetens om man ska få ut mesta möjliga av omställningarna.

Covid-19-pandemin har skyndat på den digitala omställningen. Distansarbete och distansundervisning har blivit verklighet för miljontals människor i EU men har i många fall också avslöjat begränsningarna i vår nuvarande digitala beredskap. Pandemin har förstärkt den brist på digital kompetens som redan fanns och nya ojämlikheter visar sig eftersom många människor inte har de digitala färdigheter som krävs, eller arbetar på arbetsplatser eller går i skolor som har kommit efter i digitaliseringen.

Pandemin har också i hög grad påverkat karriärmöjligheterna för många människor i EU. EU:s BNP förväntas för närvarande sjunka med över 7 % under 2020 och arbetslösheten förväntas bli 9 %, en ökning från 6,6 % i slutet av 2019. Vissa länder drabbas ännu hårdare. Kommissionens uppskattningar visar att vissa sektorer förväntas genomgå stora förluster i realt bruttoförädlingsvärde under 2020, mellan 20 och 40 % jämfört med 2019 års nivåer. Dessutom fick vissa sektorer känna av en nedgång på över 70 % i omsättningen under andra kvartalet 2020. Länder och regioner vars ekonomi i hög grad är beroende av dessa sektorer kommer att få stora problem att återhämta sig.

För att klara denna utmaning och kunna driva på de dubbla omställningarna har kommissionen föreslagit ett ambitiöst återhämtningspaket som ska bidra till uppbyggnaden av ett EU som präglas av hållbarhet, motståndskraft och rättvisa för nästa generation . När EU inleder vägen mot återhämtning är det ett måste att förbättra och anpassa kompetensen. Detta kommer också att vara avgörande om EU, som geopolitisk aktör, även fortsättningsvis ska inneha en ledande ställning i en global återhämtning.

Nu mer än någonsin behöver EU ett paradigmskifte i fråga om kompetens. Ett skifte som ger en kraftfull kompetensagenda för sysselsättning så att man kan genomföra de dubbla omställningarna och samtidigt återhämta sig från covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser och genomföra följande:

·Stärka den hållbara konkurrenskraften: Kompetens och livslångt lärande är avgörande för långsiktig och hållbar tillväxt, produktivitet och innovation och är därför en viktig faktor för konkurrenskraften hos företag av alla storlekar, framför allt små och medelstora . Om människor får möjlighet att förvärva rätt kompetens kan de arbeta mer ändamålsenligt och utnyttja avancerad teknik . Det undanröjer också större hinder för företagsinvesteringar , förhindrar obalans mellan efterfrågan och tillgång på arbetsmarknaden och lägger grunden för forskning och utveckling och företagsbaserad innovation. Det är bara med rätt kompetens som EU kan stärka sin position i den globala konkurrensen och få en hållbar ekonomisk nystart som är inriktad på den gröna och den digitala omställningen. Det innebär framför allt resultat för EU:s tillväxtstrategi, den europeiska gröna given, och inom strategiska sektorer och ekosystem som fastställs i EU:s nya industristrategi.

·Säkerställa social rättvisa: Att få möjlighet till kompetensutveckling och omskolning är viktigt för de flera miljoner arbetstagare som drivs in i korttidsarbete eller arbetslöshet, oavsett vilken kompetensnivå eller vilka kvalifikationer de har. EU:s återhämtning kan bara lyckas om den är sammanhållen och om ingen lämnas utanför. Att ha rätt kompetens innebär att man har lättare att få och behålla ett jobb och att klara övergångar på arbetsmarknaden. Det kräver dock att alla får samma tillgång till extra kompetensutveckling, oavsett kön, ras, etnisk tillhörighet, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, och att även lågutbildade och lågkvalificerade vuxna och personer med invandrarbakgrund inkluderas. Alla regioner bör omfattas – storstäder, landsbygd, kustområden och avlägsna områden i hela EU.

·Bygga upp motståndskraften: Under de senaste månaderna har ett antal yrken utsatts för hårda påfrestningar. Det gäller särskilt hälso- och sjukvårdspersonal men också arbetare i frontlinjen inom detaljhandel, transport, sociala tjänster och sanitetstjänster samt lärare och utbildare. Det är mycket viktigt att ha tillräckligt med kompetent personal inom dessa strategiska branscher för att invånarna ska få ändamålsenlig tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård, sociala tjänster och utbildning under en krisperiod. För den enskilde innebär ökad motståndskraft genom kompetens att beroendet av marknadsförhållandena minskar och att personens egen potential att ta sig igenom privata och yrkesmässiga omställningar ökar. Dessutom har covid-19-pandemin visat på behovet att vara digitalt förberedd för att kunna fortsätta utbildnings- och affärsverksamhet. Utmaningar för it-infrastrukturen och e-systemen har visat på behovet att förbättra vår kapacitet för beredskap och insatser på cybersäkerhetsområdet.

Om vi ska lyckas måste livslångt lärande bli verklighet i EU. Alla i EU bör ha tillgång till attraktiva, innovativa och inkluderande utbildningsprogram – även eftersom kompetens snabbt blir föråldrad. Utbildning från tidig ålder förblir av grundläggande betydelse, men det är bara början på ett livslångt lärande – från förskola och barnomsorg, genom grundskola och gymnasium, teknisk utbildning, yrkesutbildning och högre utbildning till vuxenutbildning. Livslångt lärande, även vid högre ålder, är det som kommer att göra skillnaden. Ändå är det mindre än två av fem vuxna som deltar i någon utbildning varje år. Det är inte tillräckligt för att blåsa nytt liv i ekonomin och utnyttja alla fördelar med den gröna och den digitala omställningen. Alla människor i EU bör få möjlighet till och belönas för kompetensutveckling och omskolning.

Kompetens för arbete ska vara den vägledande principen i denna strävan. Det innebär att man börjar med att kartlägga varje enskild persons kompetens, erbjuder målinriktad utbildning som uppfyller särskilda kompetensutvecklings- och omskolningsbehov och hjälper personen att hitta ett jobb inom ett område som efterfrågas på arbetsmarknaden.

Även om det mesta ansvaret för kompetenspolitiken ligger på nationell, regional och lokal nivå har EU en viktig roll. Många människor arbetar i mindre företag som ingår i värdekedjor som sträcker sig över hela Europa. Inom alla sektorer – från bilindustri till textilindustri, från läkemedel till energi – finns det en europeisk kompetenskedja. En förstärkning av denna kedja innebär att den inre marknaden stärks och motståndskraften i vår ekonomi ökar. EU kan uppmuntra och stödja medlemsstaterna att genomföra politiska åtgärder som går i denna riktning och som på ett ändamålsenligt sätt hanterar de dubbla omställningarna och stärker ekonomins och samhällets motståndskraft.