Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen om samråd om grönboken om en numreringspolitik för teletjänster i Europa"

(98/C 19/08)

Den 26 maj 1997 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande.

Sektionen för transport och kommunikation, som var ansvarig för kommitténs förberedande arbete, antog sitt yttrande den 15 oktober 1997. Föredragande var Michael Mobbs.

Vid sin 349:e plenarsession den 29-30 oktober 1997 (sammanträdet den 29 oktober 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 108 röster för, 1 röst emot och 2 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Den 20 november 1996 offentliggjorde kommissionen en grönbok om en numreringspolitik för teletjänster i Europa (dok. KOM(96) 590 slutlig). Grönboken följdes av en period med omfattande samråd med samtliga berörda parter i EU om olika möjligheter för ett gemensamt tillvägagångssätt i numreringsfrågor i syfte att uppnå de överenskomna målen för en konkurrensutsatt och liberaliserad inre telemarknad.

1.2. I februari 1997 organiserade kommissionen dessutom en offentlig utfrågning med över 100 deltagare. Vid slutdatum den 21 februari 1997 hade mer än 80 skriftliga kommentarer mottagits.

1.3. Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande offentliggjordes den 28 maj 1997 ().

1.4. Kommittén välkomnade kommissionens initiativ och erkände dess roll som en betydande part i utvecklingen mot fullständig avreglering sedan grönboken om telekommunikationer () offentliggjordes 1987.

1.5. Kommittén gjorde emellertid vissa invändningar, i synnerhet:

- Det kan finnas alternativa lösningar som kan ge "mer värde för pengarna" (både för kunderna och operatörerna).

- Resultaten från ett antal pågående studier som föreslagits av kommissionen var inte fullständiga.

- Det behövdes mer information om många av de tekniska frågor som tagits upp och dessa kan mycket väl komma att kräva ytterligare studier.

- Några av de tidsramar som föreslagits var inte godtagbara (både för korta och för långa).

- Ett antal föreslagna åtgärder skulle kanske bäst kunna vidtas av existerande internationella organisationer.

- Strategiska frågor, som en europeisk nummerplan, behövde mycket mer underlag eftersom det var svårt att se de uppenbara och omedelbara fördelarna, särskilt när de får effekter för resten av världen.

1.6. Det är intressant att notera att kommitténs synpunkter (som antogs efter att kommissionens samrådsperiod avslutats) inte skiljer sig väsentligt från dem som kommissionen mottagit tidigare.

1.7. Kommissionens meddelande om samrådet vittnar om en fullständig analys av de kommentarer som inkommit från samtliga intresserade parter och innehåller en ingående utvärdering av kommissionens ursprungliga målsättningar och alla de synpunkter som mottagits.

2. Kommissionens meddelande

2.1. Kommissionen anser att det fanns ett omfattande stöd för många av aspekterna i grönbokens förslag.

2.2. Det råder en allmän uppfattning om att användarnas behov skall vara det centrala i alla förändringar av nummer och numreringsmekanismer. Ändringar av nummerplaner innebär alltid en avsevärd extra börda för både företag och privatpersoner och bör därför endast förordas om kostnaderna klart uppvägs av fördelarna. Vissa anser att grönboken gav en alltför optimistisk bild av fördelarna samtidigt som kostnaderna underskattades.

2.3. Det råder stora skillnader mellan åsikterna om hur och när de huvudsakliga nummermekanismerna skall införas. Åsikterna varierar från tidig harmonisering och synkronisering i hela EU för att undvika snedvridningar av konkurrensen, via synpunkten att detta skulle medföra oönskade förseningar i länder som är beredda att gå snabbare fram, till att införandet skall ske i enlighet med den aktuella utvecklingen i de enskilda medlemsstaternas egna nätverk.

2.4. Till följd av samrådet anser kommissionen att följande (huvud)målsättningar och förslag till tidsplan är lämpliga.

2.4.1. 1 januari 1998

Operatörsval för varje samtal skall erbjudas av alla fasta lokalnätsoperatörer med betydande marknadsandel (definieras inte i kommissionens dokument) i alla medlemsstater där fullständig avreglering krävs. Senare införande är tillåtet för medlemsstater som beviljats undantag.

2.4.2. 1 januari 1999

Inrättande av ett europeiskt telefonnummerområde baserat på landskoden 338. Internationella teleunionen (ITU) förväntas godkänna användningen av detta nummer under sommaren 1997.

2.4.3. 1 januari 2000

Förhandsval av operatör för användare skall erbjudas av alla fasta lokalnätsoperatörer som har betydande marknadsandelar i alla medlemsstater.

Nummerportabilitet mellan operatörer skall erbjudas av alla operatörer av fasta lokala telenät.

Nummerportabilitet skall erbjudas av alla operatörer för icke geografiska specialtjänster (frisamtal, tjänster med kostnadsdelning och betalteletjänster).

2.5. Åtgärdsplan

För att uppnå de ovannämnda målen föreslår kommissionen en tidtabell som i detalj redogör för vilka parter som berörs och vilka åtgärder de måste vidta.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Kommittén är glad att den har möjlighet att ge synpunkter om kommissionens meddelande, i synnerhet som det berör ett av de få större åtgärdsområden som kvarstår för att avreglera telekommunikationerna. Meddelandet behandlar även frågor som, samtidigt som de är av särskilt intresse för operatörer, tjänsteleverantörer och tillverkare, mer direkt berör slutanvändare och konsumenter än många av kommissionens tidigare initiativ.

3.2. Kommissionens meddelande omfattar de synpunkter som framförts från dem som deltagit i samrådet. Eftersom dessa synpunkter skildras ingående i meddelandet kommer kommitténs yttrande i huvudsak att koncentreras på särskilda åtgärder relaterade till de mål kommissionen ställt upp i kapitel V, "Prioriteringar för åtgärder".

3.3. Kommittén välkomnar de föreslagna prioriteringarna för åtgärder som behövs för att stödja avregleringsprocessen. Målsättningarna med de föreslagna åtgärderna är realistiska och nödvändiga om det skall finnas fri konkurrens, nyskapande och utbud som lever upp till användarnas kvalitets-, service- och prisförväntningar. Tillgången på lämpliga nummer och numreringsmekanismer som tilldelas och utformas på rättvis, klar och icke-diskriminerande grund kommer att bidra till utvecklingen av den inre marknadens teletjänster. Direktivet om full konkurrens () och direktivet om samtrafik () kräver lämpliga nummerplaner och förfaranden.

3.4. Ansvaret för att dessa målsättningar förverkligas ligger hos nationella tillsynsmyndigheter. Kommittén påpekar att det är medlemsstaternas ansvar att de nödvändiga oberoende nationella tillsynsmyndigheterna inrättas och är fullt arbetsdugliga i tid. Utan nationella tillsynsmyndigheter och gemensamma regler i EU kommer utsikterna för de planerade enhetliga åtgärderna på numreringsområdet att begränsas avsevärt.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Operatörsval

4.1.1. Kommissionen föreslår att genomförandet av operatörsval skall ske i två steg. Val av operatör för varje samtal (enkelt tillträde) skall införas senast den 1 januari 1998 och förhandsval av operatör (lika tillträde) senast den 1 januari 2000 skall erbjudas av alla fasta lokalnätsoperatörer som har betydande marknadsandelar (definieras inte i kommissionens dokument) i alla medlemsstater. Medlemsstaterna använder redan ett system där användarna erbjuds valmöjligheter enligt metoden för enkelt tillträde. Hittills använder inga medlemsstater metoden för lika tillträde.

4.1.2. Kommissionen föreslår (som den gjorde i grönboken) att medlemsstaterna skall använda metoden för lika tillträde vid operatörsval. Samtidigt som kommittén på det hela taget gav sitt stöd till detta tillvägagångssätt i sitt tidigare yttrande () (punkt 4.1.1.4) ansåg man att överväganden om operatörsval och förhandsval av operatör även måste omfatta en omfattande lönsamhetsanalys. Eftersom kommissionen har föreslagit ett förfarande i två steg, enkelt tillträde år 1998 och lika tillträde år 2000, verkar det finnas tid att överväga kommitténs förslag.

4.1.3. Eftersom det finns så många olika åsikter om behovet av en utvidgning till lokalnätsoperatörer och mobilnätsoperatörer verkar det rimligt att denna fråga tas upp på nytt i utvärderingen 1998/1999.

4.2. Nummerportabilitet

4.2.1. Att en användare inte kan behålla sitt nummer vid byte av operatör har en avskräckande effekt (i sitt tidigare yttrande hänvisade kommittén till opinionsundersökningar som visade att 80-90 procent av företagskunderna inte skulle kunna tänka sig att byta operatör om de inte kunde behålla sitt nummer). Behovet av ett krav på alla fasta lokalnätsoperatörer och alla operatörer som erbjuder icke-geografiska nummer för specialtjänster att erbjuda nummerportabilitet verkar inte ifrågasättas. Det råder dock olika åsikter om täckningen och tidpunkten för genomförandet.

4.2.2. Kommissionen anser att det bästa sättet att genomföra nummerportabilitet är genom en ändring av samtrafikdirektivet (). Detta skall ske senast den 1 januari år 2000. Dessförinnan kommer det att vara nödvändigt att utarbeta riktlinjer om rättvisa och konkurrensfrämjande åtgärder för att dela kostnaderna mellan de operatörer som är inblandade.

4.2.3. Europeiska organisationen för standardisering på telekommunikationsområdet [ETSI ()] undersöker för närvarande om det är önskvärt och möjligt att kräva att mobilnätsperatörer erbjuder nummerportabilitet. Deras studier skall vara slutförda före utgången av 1998. Denna fråga kommer att tas upp igen i utvärderingen 1999. I detta sammanhang bör man ägna särskild uppmärksamhet åt de nya branschavtalen om det mobila UMTS-nätverket (Universal Mobile Telecommunications System), vars utveckling har avgörande betydelse för det europeiska näringslivets konkurrensställning.

4.2.4. Man bör även uppmärksamma utvecklingen av ett system för onlineupplysning av samtalskostnad för varje enskilt samtal, när nummer inte längre är en pålitlig indikation på hur mycket ett samtal kostar. Detta är ett problem som måste lösas innan nummerportabilitet genomförs fullständigt.

4.3. Ett europeiskt telefonnummerområde (European Telephony Numbering Space - ETNS)

4.3.1. Samrådsförfarandet ledde till den berömda frågan om hönan och ägget. Eftersom det för närvarande inte finns något ETNS som använder det föreslagna numret 388 är det inte möjligt att fastställa om det finns någon efterfrågan. Å andra sidan verkar det finnas tillräckligt stöd för att låta tillgång gå före efterfrågan. ESK håller med kommissionen om att man bör följa denna sistnämnda väg. Detta bör ske inom CEPT (Europeiska konferensen för förvaltning av post och telekommunikation)/ECTRA (Europeiska kommittén för reglering på telekommunikationsområdet).

4.4. Nationella nummerplaner

4.4.1. Till kommitténs tillfredsställelse är det allmänt erkänt att det finns en utbredd oro för vidare förändringar av de nationella nummerplanerna på kort och lång sikt, särskilt inom områden där ändringar redan har genomförts. En period av stabilitet är nödvändig och inga mer ändringar bör föreslås före början av år 2000.

4.4.2. Harmonisering i sig är inte ett tillräckligt skäl för att ändra de nationella nummer planerna. Då det emellertid på lång sikt kan vara en fördel med en gradvis naturlig konvergens anser kommissionen att framtida ändringar av (nationella) nummerplaner bör bygga på gemensamma riktlinjer. Ett antal medlemsstater tilldelar särskilda nummergrupper till särskilda kategorier av användare utan någon form av samordning (till exempel är 05 tillgängligt för privata företagsnätverk i Storbritannien).

4.5. Långsiktig europeisk nummerplan

4.5.1. Samrådet visade på en stor osäkerhet när det gäller kostnaderna och fördelarna med en enhetlig europeisk numreringsmiljö och vidare undersökningar är därför nödvändiga.

4.6. Alfanumerisk telefonering ()

4.6.1. Kommittén noterar det allmänna intresset av att det antas en gemensam standard för alfanumerisk telefonering.

4.7. Internet

4.7.1. Kommittén håller med kommissionen om att situationen skall hållas under aktiv uppsikt.

Bryssel den 29 oktober 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 287, 22.9.1997, s. 15.

() Mot en dynamisk europeisk ekonomi - grönbok om utveckling av den gemensamma marknaden för teletjänster och teleutrustning (dok. KOM(87) 290 slutlig) (ej officiell titel). ESK:s yttrande: EGT C 356, 31.12.1987, s. 46.

() Kommissionens direktiv 96/19/EG av den 13 mars 1996 om ändring av direktiv 90/388/EEG med avseende på genomförandet av full konkurrens på marknaderna för teletjänster (EGT L 74, 22.3.1996, s. 13). ESK:s yttrande: EGT C 39, 12.2.1996, s. 52.

() Direktiv 97/33/EG från Europaparlamentet och rådet av den 30 juni 1997 om samtrafik inom telekommunikation i syfte att säkerställa samhällsomfattande tjänster och samverkan genom tillämpning av principerna om tillhandahållande av öppna telenät (ONP) (EGT L 199, 26.7.1997, s. 32). ESK:s yttrande: EGT C 153, 28.5.1996, s. 21.

() ETSI = European Telecommunications Standards Institute.

() Ett telefonnummer slås med hjälp av motsvarande bokstäver på knappsatserna, som i sin tur motsvarar namnet på tjänsten eller den uppringda parten, t.ex. 0-800-"BLOMMOR".