I.b Direkt ekonomiskt stöd

Det stabilt framskridande genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanerna har lett till att 20 procent av de avsatta medlen i faciliteten redan har betalats ut. Över 56,6 miljarder euro har betalats ut som förfinansiering till 21 medlemsstater, och 43 miljarder euro har betalats ut efter att delmål och mål har uppnåtts. Sedan den första ansökan om utbetalning, som lämnades in av Spanien den 11 november 2021, har kommissionen fått in ytterligare tio ansökningar om utbetalning, och under 2022 förväntas över 30 ansökningar lämnas in. Per den 30 juni hade sex länder fått sina första utbetalningar (Kroatien, Frankrike, Grekland, Italien, Portugal och Spanien), och med den sista utbetalningen till Kroatien har det sammanlagda beloppet som kommissionen har betalat ut från faciliteten uppnått det symboliska hundramiljardersstrecket, endast ett år efter att de första planerna officiellt lämnades in. Den snabba takten i utbetalningarna hittills visar att faciliteten är ett ändamålsenligt finansieringsinstrument och att medlemsstaterna är högt motiverade att genomföra de aktuella reformerna och investeringarna.

Faciliteten för återhämtning och resiliens – kommunikation och synlighet I artikel 34 i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens fastställs kommunikationskraven på medlemsstaterna och återhämtnings- och resiliensplanerna. Här förklaras att medlemsstaterna ska framhålla att finansieringen kommer från EU och säkerställa EU-finansieringens synlighet bland annat genom att visa upp EU:s emblem och en finansieringsförklaring med lydelsen ”Finansieras av Europeiska unionen – NextGenerationEU” och att de ska tillhandahålla enhetlig, ändamålsenlig och proportionell riktad information till olika målgrupper, däribland medierna och allmänheten. Dessa krav bekräftas i finansieringsavtalen som kommissionen skriver med alla medlemsstater som får stöd från faciliteten, och medlemsstaterna beskriver dessutom sin kommunikationsstrategi i återhämtnings- och resiliensplanerna. Medlemsstaterna har vidtagit en rad åtgärder för att synliggöra stödet från faciliteten. De har bland annat skapat nationella webbplatser om faciliteten, offentliggjort sina återhämtnings- och resiliensplaner och följt de kommunikationsstrategier som beskrivs i planerna. Medlemsstaterna (och de slutliga stödmottagarna) visar även upp lämpliga finansieringsförklaringar och EU:s emblem i tillämpliga fall. Kommissionen bistår medlemsstaterna med regelbunden rådgivning och fortsätter att stödja deras arbete med att öka facilitetens synlighet. Förutom resultattavlan för återhämtning och resiliens har kommissionen skapat en webbplats för faciliteten. Där återfinns även de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna och länkar till de olika nationella webbplatserna. Kommissionen diskuterar även regelbundet frågor som rör faciliteten med medlemsstaterna inom ramen för nätverket INFORM EU (ett EU-övergripande nätverk av kommunikationsansvariga som ansvarar för att informera om EU:s och medlemsstaternas projekt som finansieras genom EU-medel, där även faciliteten för återhämtning och resiliens ingår). Kommissionen har anordnat fem särskilda INFORM EU-möten, där medlemsstaternas sakkunniga får råd och kan utbyta erfarenheter som specifikt gäller kommunikation och synlighet för faciliteten för återhämtning och resiliens. Kommissionen anordnar även gemensamma evenemang tillsammans med medlemsstaterna, där man framhäver den europeiska dimensionen i projekt som får stöd genom faciliteten. Det som främst bör noteras här är årliga evenemang som utgör viktiga tillfällen till kommunikation. Här möts institutioner, berörda parter (särskilt arbetsmarknadens parter och civilsamhället) och mottagare av stöd från faciliteten för att diskutera hur genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanerna fortskrider. Fyra årliga evenemang har redan genomförts 2022 (EE, LV, MT och PT). De återstående genomförs till hösten. Tjänstemännen som arbetar med den europeiska planeringsterminen på kommissionens representationer har en central funktion när det gäller att anordna de årliga evenemangen och mer allmänt när det gäller att främja samarbete kring kommunikation i medlemsstaterna. Utöver detta bjuder kommissionen regelbundet in lokala medier till informationsträffar i samband med att ansökningar om utbetalning handläggs. Genom dessa vill man klargöra alla eventuella frågor om kommissionens bedömningar. Till sist har kommissionen även startat den gemensamma kommunikationskampanjen NextGenEU, som ska öka kännedomen om återhämtningsplanernas omfattning och mål runtom i Europa. Kampanjen inleddes våren 2021, och kommer inom kort att inriktas mer på att informera om den konkreta nyttan med NextGenerationEU-finansierade projekt i de olika medlemsstaterna.

II. RESULTAT HITTILLS: BIDRAG TILL MÅLEN I DE SEX PELARNA OCH TILL JÄMSTÄLLDHET

II.a Sex pelare för framtidssäkrad återhämtning: granskning av uppnådda delmål och mål

Enligt artikel 29.3 i förordningen ska kommissionen rapportera om hur de enskilda återhämtnings- och resiliensplanerna bidrar till facilitetens sex pelare som beskrivs i artikel 3 a–f. De sex pelarna är följande:

·Grön omställning.

·Digital omställning.

·Smart och hållbar tillväxt för alla, inbegripet ekonomisk sammanhållning, sysselsättning, produktivitet, konkurrenskraft, forskning, utveckling och innovation, och en välfungerande inre marknad med starka små och medelstora företag.

·Social och territoriell sammanhållning.

·Hälsa samt ekonomisk, social och institutionell resiliens, inbegripet med målet att bland annat öka krisberedskapen och kapaciteten för krishantering.

·Strategier för nästa generation, barn och ungdomar, såsom utbildning och kompetens.

De sex politiska pelarna motsvarar prioriterade politikområden av europeisk betydelse och utgör facilitetens tillämpningsområde. Eftersom enskilda åtgärder ofta är mångfacetterade och kan kopplas till flera pelare sker rapporteringen genom att varje enskild åtgärd (eller delåtgärd) kopplas till två politiska pelare (en primär pelare och en sekundär). I figuren nedan ges en översikt över de beräknade utgifterna per politisk pelare utifrån de 25 planer som kommissionen antagit. Grön omställning, smart och hållbar tillväxt, liksom social och territoriell sammanhållning är de områden som mest medel går till (mellan 40 och 50 procent) i de undersökta medlemsstaterna. Till digital omställning går 29 procent av utgifterna, medan 16 procent går till åtgärder kopplade till hälsa och ekonomisk, social och institutionell resiliens, vilket även beror på att åtgärder som vidtagits i samband med coronapandemin. Sist, men inte minst, går över 12 procent av utgifterna till åtgärder för nästa generation, såsom utbildning och kompetens.





Figur 2 Andel av de beräknade utgifterna i återhämtnings- och resiliensplanerna som går till de olika politiska pelarna

Källa: resultattavlan för återhämtning och resiliens. Anmärkning: Varje enskild åtgärd bidrar till två av de sex pelarna (en primär och en sekundär). Det sammanlagda bidraget till alla pelare som visas uppgår därför till 200 procent av de beräknade kostnaderna i de godkända planerna. Hur många procentandelar som bidrar till pelarna grön omställning och digital omställning beräknas inte på samma sätt som procentandelarna som bidrar till klimatmålen och de digitala målen. De senare beräknas med en annan metod (som beskrivs i bilagorna VI och VII till förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens).

Mer än en fjärdedel av de sammanlagda utgifterna i de antagna planerna planeras gå till det sociala området, bland annat till barn och unga (figur 3). Eftersom det är viktigt att satsa på sociala utgifter efter pandemin ges kommissionen i förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens befogenhet att anta en delegerad akt där man fastställer en metod för rapportering av sociala utgifter, bland annat för barn och ungdomar, inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens (artikel 29.4 b). I metoden som kommissionen fastställde klassificeras alla utgifter för reformer och investeringar som finansieras genom faciliteten i nio större politikområden, som sedan delas in i fyra sociala kategorier: 1) sysselsättning och kompetens, 2) utbildning och barnomsorg, 3) hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg och 4) socialpolitik. Sammanlagt går 135 miljarder euro till sociala utgifter, vilket motsvarar ungefär 30 procent av de sammanlagda beräknade utgifterna. Runt en tredjedel av denna summa läggs på utbildning och barnomsorg, en annan tredjedel på hälso- och sjukvård samt långvarig vård och omsorg, medan resten fördelas mellan sysselsättning och kompetens och socialpolitik.





Figur 3 Andel av de sociala utgifterna i faciliteten för återhämtning och resiliens som går till de olika sociala huvudkategorierna