RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN - Bokslut för EKSG per den 31 december 2000 och Finansrapport EKSG 2000

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Bokslut för EKSG per den 31 december 2000

I enlighet med kommissionens åtaganden för EKSG:s räkning i fråga om dess låneverksamhet publiceras följande bokslut som upprättats enligt artikel 45c i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen:

- Balansräkning för Kol- och stålgemenskapen per den 31 december 2000

- Resultaträkning för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2000

- Disposition av resultatet för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2000

- Noter angående bokslutet per den 31 december 2000

Detta bokslut åtföljs av en rapport från Revisionsrätten enligt artikel 45c i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen.

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

EKSG FINANSRAPPORT 2000

Innehållsförteckning // Verksamhetsberättelse

// EKSG-fördragets upphörande

// EKSG-Utvecklingen inom kol- och stålsektorn

// EKSG:s utlånings- och garantitransaktioner

// EKSG:s upplåningstransaktioner

// EKSG:s övriga verksamhet

// Genomförande av EKSG:s driftbudget

// Europeiska revisionsrättens årsrapport avseende bokslutet för Europeiska kol- och stålgemenskapen per den 31 december 2000

// EKSG:s bokslut

// Balansräkning per 31 den december 2000

// Resultaträkning för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2000

// Disposition av resultatet för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2000

// Anmärkningar till EKSG:s bokslut per den 31 december 2000

// Bilagor

// Huvudvariabler avseende utestående lån per den 31 december 2000

// Verksamhet med anknytning till EKSG:s driftbudget

EKSG

// Europeiska kol- och stålgemenskapen upprättades genom ett fördrag som undertecknades i Paris den 18 april 1951 av Belgien, Förbundsrepubliken Tyskland, Frankrike, Italien, Luxemburg och Nederländerna. Fördraget trädde i kraft år 1952 för en tidsperiod av femtio år och löper ut den 23 juli 2002. Den 1 januari 1973 inträdde Danmark, Irland och Förenade kungariket som medlemmar i EKSG. Grekland undertecknade fördraget den 1 januari 1981. Spanien och Portugal anslöt sig till Europeiska kol- och stålgemenskapen den 1 januari 1986. Österrike, Finland och Sverige blev medlemmar i EKSG den 1 januari 1995. De femton medlemsländerna betecknas I nedanstående text "medlemsstaterna".

Kommissionen // Kommissionen utövar den makt och de befogenheter som tillkom f.d. Höga myndigheten i enlighet med i EKSG-fördraget.

// Per den 31 december 2000 består kommissionen av följande ledamöter:

// Romano Prodi Ordförande

// Neil Kinnock Vice ordförande

// Loyola de Palacio Vice ordförande

// Mario Monti Ledamot

// Franz Fischler Ledamot

// Erkki Liikanen Ledamot

// Frits Bolkestein Ledamot

// Philippe Busquin Ledamot

// Pedro Solbes Mira Ledamot

// Poul Nielson Ledamot

// Günter Verheugen Ledamot

// Chris Patten Ledamot

// Pascal Lamy Ledamot

// David Byrne Ledamot

// Michel Barnier Ledamot

// Viviane Reding Ledamot

// Michaele Schreyer Ledamot

// Margot Wallström Ledamot

// Antonio Vitorino Ledamot

// Anna Diamantopoulou Ledamot

// Pedro Solbes Mira är ansvarig för den sektor som omfattar in- och utlåning samt EKSG:s investeringar.

General-direktoratet

för ekonomi

och finans

// GD Ekonomi och finans - Direktoratet för finansiella transaktioner (SOF) - ansvarar för EKSG:s huvudsakliga finansiella verksamhet. Direktoratets ledning bestod den 31 december 2000 av Giovanni Ravasio, generaldirektör för GD Ekonomi och finans och Paul Goldschmidt, direktör för SOF

Adress // Europeiska kommissionen

// GD ECFIN - Direktoratet för finansiella transaktioner

// Centre Wagner

// Rue Alcide De Gasperi

// L - 2920 LUXEMBOURG

// Tfn: (+352) 430 11

// Fax: (+352) 43 63 22

// Internet : registry@cec.eu.int

EURO // I enlighet med artikel 121 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen inleddes den tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen den 1 januari 1999. Rådet, som sammanträdde på stats- och regeringschefsnivå, bekräftade den 3 maj 1998 att Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Portugal och Finland uppfyllde de nödvändiga kriterierna för att kunna införa den gemensamma valutan, euron, den 1 januari 1999. Denna grupp utökades med Grekland den 1 januari 2001. Rådet fastställde oåterkalleligen den 31 december 1998 [1] (den 19 juni 2000 för den grekiska drakman [2]) omräkningskurserna mellan euron och medlemsstaternas valutor till

[1] Rådets förordning (EG) nr 2866/98

[2] Rådets förordning (EG) nr 1478/00

>Plats för tabell>

// De kursvärden som använts vid konverteringen av euron till de övriga medlemsstaternas och tredje lands valuta återfinns på sidan ....

Verksamhetsberättelse

EKSG-fördragets upphörande

Eftersom EKSG-fördraget enligt artikel 97 i fördraget upphör att gälla den 23 juli 2002, inleddes redan i början på 90-talet omfattande överläggningar med alla berörda parter: medlemsstaterna, rådet, kommissionen, EKSG:s rådgivande kommitté, Europaparlamentet och berörda delar av näringslivet. Flera alternativ var tänkbara: en förlängning av fördraget, fördragets upphörande (antingen omedelbart eller vid löptidens slut) eller också en kompromiss mellan dessa båda.

Med tanke på prognosen för de berörda sektorerna bestämde man sig snabbt för att EKSG-fördraget skulle upphöra att gälla vid löptidens slut och kol- och stålsektorerna inordnas i gemenskapsrätten enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen [3]

[3] Se kommissionens meddelande "l'avenir du Traité CECA" SEC(91) 407 slutlig av den 15 mars 1991.

Redan 1992 föreslog kommissionen [4] att kol- och stålsektorerna successivt skulle integreras (infasning) i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och presenterade en tänkbar strategi för att dra ned budgetkostnaderna (utfasning) fram till 2002. Strategin har uppdaterats med hänsyn till dels de minskade avgifterna, dels de frigjorda EKSG-reserverna till följd av minskad upplånings- och utlåningsverksamhet [5].

[4] "L'avenir du Traité CECA - activités financières" SEC (92) 1889 slutlig av den 18 november 1992.

[5] Meddelandet "Avenir du Traité CECA - activités d'emprunts/Prêts" - KOM(93) 512 slutlig.

I den resolution om tillväxt och sysselsättning som Europeiska rådet antog i Amsterdam uppmanas kommissionen att lägga fram "lämpliga förslag för att säkerställa att, när EKSG-fördraget löper ut 2002, inkomsterna från utestående reserver används för en forskningsfond för sektorer med anknytning till kol- och stålindustrin". Förslaget går i samma riktning som tidigare önskemål från Europaparlamentet, EKSG:s rådgivande kommitté och näringsgrenarna inom de berörda sektorerna, vilka genom en skatt på stålproduktionen har lämnat betydande bidrag till EKSG:s medel. Redan 1997 presenterade kommissionen ett övergripande förslag enligt riktlinjerna från Europeiska rådet i Amsterdam.

Med stöd av detta konstaterar rådet och representanterna för medlemsstaternas regeringar [6] i sina resolutioner av den 20 juli 1998 och den 21 juni 1999 att detta förslag är välgrundat och betonar de utmärkta resultat som uppnåtts genom den EKSG-finansierade forskningsverksamheten. De medger också att den på ett värdefullt sätt har bidragit till att förbättra konkurrenskraft och sociala förhållanden inom kol- och stålbranschen.

[6] EGT C 247, 07.08.1998 och C 190, 07.07.1999.

På grundval av rådets resolutioner har kommissionen för rådet lagt fram utkast till beslut om avvecklingen av EKSG och användningen av EKSG:s tillgångar efter avvecklingen [7].

[7] KOM(2000) 518-520 slutlig (EGT C 29, 31.01.2001).

Europeiska rådet i Nice beslöt att det till Nice-fördraget skall fogas ett protokoll om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om inrättandet och förvaltningen av Kol- och stålforskningsfonden. Det beslutades att EKSG:s samtliga tillgångar skall överföras till Europeiska gemenskapen då fördraget upphör att gälla, med början den 24 juli 2002. Nettovärdet av tillgångarna skall användas till forskning inom de sektorer som är knutna till kol- och stålindustrin. De intäkter som tillgångarna genererar skall i sin helhet användas till forskning inom de sektorer som är knutna till kol- och stålindustrin.

Utvecklingen inom kol- och stålsektorn

Kol

Leveranser

År 2000 uppgick den interna leveransvolymen av stenkol i medlemsstaterna till ca 242,9 miljoner ton, dvs. 10 miljoner ton mindre (-4,0 %) än de 253 miljonerna ton år 1999. De höga oljepriserna bromsade inte den nedåtgående tendensen trots ihållande ekonomisk tillväxt inom EU, som ledde till ökad efterfrågan på energi.

En granskning av siffrorna för år 2000 uppdelade på sektorer visar att leveranserna till kraftverken uppgick till 164,5 miljoner ton, vilket innebar en minskning med 5,2 % jämfört med 1999, då volymen uppgick till 173,4 miljoner ton. Leveransernas betydelse har minskat märkbart i Danmark, Frankrike och Portugal samt i mindre utsträckning i Storbritannien. En svag ökning har noterats i Sverige och på Irland, medan situationen har förblivit relativt stabil i de övriga länderna.

År 2000 låg leveransvolymen till koksverk på strax över 48 miljoner ton. De övriga industrigrenarna tycks följa samma mönster med en total volym på ca 13 miljoner ton. Hushållssektorn (inklusive leveranserna till arbetstagarna), där leveranserna uppgick till 5,1 miljoner ton (mot 6 miljoner ton 1999), minskade däremot med 15,8 %.

Enligt prognoserna kommer de totala interna leveranserna i medlemsstaterna att minska en aning under 2001 och den ökade importen kommer inte att kunna kompensera produktionsminskningen.

Produktion

Medlemsstaternas stenkolsproduktion fortsätter att sjunka på grund av de höga lokala produktionskostnaderna jämfört med importerad kol, som kan köpas till mycket fördelaktiga priser trots uppgången under det sista kvartalet. År 2000 torde produktionen hamna på ca 85,4 miljoner ton mot 99,9 miljoner ton år 1999, dvs. en minskning med nästan 15 miljoner ton eller 15 % i årsvariation.

Enligt prognoserna för 2001 kommer den europeiska produktionen att fortsätta att sjunka. Den totala produktionen torde hamna på 77 miljoner ton, dvs. en minskning med 9 % som främst kommer att beröra Tyskland.

Import

Importen från tredje land beräknas år 2000 uppgå till 153,6 miljoner ton, vilket inte innebär någon större förändring jämfört med 1999. Detta motsvarar 60 % av den sammanlagda tillgången i medlemsstaterna. Importörernas inköpspolitik fortsätter att spegla utvecklingen i leveransländerna. Med tanke på de stora mängder stenkol som finns på marknaden har köparna under de senaste åren haft en tendens att göra punktinköp av stenkol och inte handlat på basis av långsiktiga kontrakt. Detta gäller särskilt för energikol. Således planerar New York Mercantile Exchange (Nymex) att i mars införa ett standardiserat terminskontrakt för energikol. Mönstret bland leverantörsländerna är huvudsakligen oförändrat med Sydafrika fortfarande som den ledande exportören till EU med cirka 35 miljoner ton, följt av Australien med omkring 25 miljoner ton. Tillsammans levererade de år 2000 mer än en tredjedel av EU:s importerade kol.

Enligt prognoserna blir importen under 2001 160 miljoner ton, dvs. en viss ökning jämfört med 2000.

Koks

År 2000 uppgick den totala koksproduktionen i medlemsstaterna till 37,5 miljoner ton mot 36,8 miljoner år 1999.

Den totala volymen på de interna leveranserna var 43,2 miljoner ton år 2000, varav 39 miljoner, dvs. 90 %, gick till stålindustrin. År 1999 uppgick leveranserna till 43,1 miljoner ton. Importen av koks från tredje land uppgick till 6,6 miljoner ton år 2000 och torde bli densamma år 2001.

Enligt prognoserna kommer produktionen av koks under 2001 att minska till 35,8 miljoner ton, därför att en anläggning läggs ner i Tyskland.

Statligt stöd

De statliga stöden till kolindustrin regleras i kommissionens beslut nr 3632/93/EKSG [8] av den 28 december 1993, som innehåller de gemenskapsregler som skall gälla till dess att EKSG-fördraget löper ut i juli 2002. Stöden kan anses vara förenliga med en väl fungerade gemensam marknad endast om de bidrar till att förverkliga minst ett av följande mål:

[8] EGT L 239, 30.12.1993, s. 12.

- Att mot bakgrund av kolpriserna på den internationella marknaden bidra till ekonomisk livskraft för att säkerställa en stegvis sänkning av stödet.

- Att lösa sociala och regionala problem i samband med nedläggning eller driftsinskränkning vid produktionsenheter.

- Att underlätta kolindustrins anpassning till miljöskyddsnormer.

De viktigaste händelserna under 2000 är följande:

1. Den 20 september 2000 godkände kommissionen [9] att Frankrike gav ett stöd till kolindustrin gällande budgetåren 1997, 1998 och 1999 på totalt 2 939,4 miljoner euro (19 374 miljoner franska franc), varav 1 109,1 miljoner (7 311 miljoner franska franc) gick till löpande produktion (1997: 371,1 miljoner euro ; 1998: 383,7 miljoner euro; 1999: 354,3 miljoner euro), medan 1 830,3 miljoner (12 063 miljoner franska franc) gick till att täcka utgifter som uppstått tidigare ( 1997: 585,1 miljoner euro; 1998: 614,9 miljoner euro; 1999: 630,4 miljoner euro).

[9] Beslut 2001/85/EKSG; EGT L 29, 31.01.2001, s. 45.

2. Den 20 september 2000 godkände kommissionen [10] att Frankrike gav ett stöd till kolindustrin gällande budgetåret 2000. Stödet uppgick totalt till 1 010,2 miljoner euro (6 627 miljoner franska franc), varav 389,6 miljoner (2 556 miljoner franska franc) gick till löpande produktion och 620,6 miljoner (4 071 miljoner franska franc) gick till att täcka utgifter som uppstått tidigare.

[10] Beslut 2001/58/EKSG; EGT L 21, 23.01.2001, s. 12.

3. Den 13 december 2000 godkände kommissionen [11] att Spanien beviljade ett stöd för budgetåret 2000 på totalt 1 121,1 miljoner euro (185 541 miljoner spanska pesetas), varav 698,3 miljoner (116 180 miljoner spanska pesetas) gick till löpande produktion och 422,9 miljoner (70 361 miljoner spanska pesetas) gick till att täcka utgifter som uppstått tidigare.

[11] Beslut 2001/162/EKSG, EGT L 58, 28.02.2001, s. 24.

4. Den 21 december 2000 godkände kommissionen [12] att Tyskland gav ett stöd till kolindustrin gällande budgetåret 2000. Stödet uppgick till totalt 8 672,6 miljoner euro (17 309 miljoner tyska mark), varav 6 235,5 miljoner (12 445 miljoner tyska mark) gick till löpande produktion och 2 437,1 miljoner (4 864 miljoner tyska mark) gick till att täcka utgifter som uppstått tidigare.

[12] Beslutet har ännu inte publicerats.

5. Den 13 december 2000 godkände kommissionen [13] att Förenade kungariket beviljade ett stöd för budgetåret 2000 på totalt 28,65 miljoner euro (17,5 miljoner pund sterling) till löpande produktion vid produktionsenheten Longannet.

[13] Beslutet har ännu inte publicerats.

6. Den 14 februari 2001 godkände kommissionen [14] att Förenade kungariket beviljade ett stöd för budgetåret 2000 på totalt 96,9 miljoner euro (59,1 miljoner pund sterling) till löpande produktion vid produktionsenheterna Maltby, Rossington, Harworth, Selby, Hatfield och Blenkinsopp.

[14] Beslutet har ännu inte publicerats.

7. Den 11 april 2001 godkände kommissionen [15] att Förenade kungariket beviljade ett stöd för budgetåret 2000 på totalt 17,1 miljoner euro (10,4 miljoner pund sterling) till löpande produktion vid produktionsenheterna Betws Colliery, Central Surface Mines, North-East Surface Mines, East Pit Extension, Hay Royds Colliery, Eckington Colliery, Tower Colliery, Elwyn Complex och Blaentillery No 2.

[15] Beslutet har ännu inte publicerats.

8. Under innevarande år har inga nya tvister anmälts. Nedan redovisas oavslutade ärenden:

a) Anmälningar

Den 26 augusti 1997 inkom till kommissionen en anmälan (ref. 97/4717) från fem franska företag [16], bl.a. Thion et Cie, mot det statliga företaget Charbonnages de France. Anmälan gällde påstått missbruk av statligt stöd som det senare företaget fått. Eftersom det inte gick att fastslå att anmälan uppenbart var ogrundad, sände kommissionen den 20 januari 1999 en formell underrättelse [17] till den franska regeringen med stöd av artikel 88 i EKSG-fördraget om statligt stöd som utbetalts sedan 1994, dvs. inte bara det stöd som beviljats för räkenskapsåren 1994, 1995 och 1996 och som regelbundet godkänts av kommissionen [18] utan även stödet gällande räkenskapsåren 1997 och 1998. Den franska regeringen lämnade sitt svar i en skrivelse av den 8 april 1999. Av det skälet har kommissionen då den godkänt stöd avvaktat med sitt beslut gällande 35 miljoner franska franc för 1997 och 45 miljoner franska franc för varje år under perioden 1998-2000.

[16] Thion & Cie, Maison Balland Brugneaux, Société Nouvelle Vinot Postry, Établissements Lekieffre, Charbogard.

[17] EGT C 99, 10.04.1999, s. 9.

[18] Beslut 95/465/EKSG (räkenskapsåret 1994); beslut 95/579/EKSG (räkenskapsåret 1995); beslut 96/458/EKSG (räkenskapsåret 1996).

b) Överklaganden

Ett brittiskt företag, RJB Mining Plc, har hos förstainstansrätten överklagat vissa av kommissionens beslut, nämligen:

- Mål T-156/98 mot beslutet av den 29 juni 1998, genom vilket RAG AG fick tillstånd att förvärva Saarbergwerke AG och Preussag Anthrazit GmbH. Den 31 januari 2001 ogiltigförklarade rätten ovannämnda beslut med motiveringen att kommissionen inte tillräckligt noga hade kontrollerat hur eventuellt icke meddelat statligt stöd skulle påverka den ekonomiska och kommersiella situationen. Stödet skulle enligt den klagande bestämmas av förvärvspriset som symboliskt satts till 1 tysk mark, vilket inte återspeglar det verkliga värdet hos den överlåtna industriverksamheten [19].

[19] Kommissionen sände en formell underrättelse till den tyska regeringen den 4 februari 2000. I svaret, som följde den 5 maj 2000, sägs det att det inte förekom något annat statligt stöd än det som meddelas varje år. Ett opartiskt expertutlåtande från firman ING-BARINGS lades fram som stöd för påståendet.

- Mål T-12/99 mot beslut 99/270/EKSG av den 2 december 1998 om godkännande av statligt stöd till den tyska kolindustrin gällande år 1998. Handläggs för närvarande av rätten.

- Mål T-63/99 mot beslut 99/299/EKSG av den 22 december 1998 om godkännande av statligt stöd till den tyska kolindustrin gällande år 1999. Handläggs för närvarande av rätten.

- Mål T-170/99 mot beslut 99/451/EKSG av den 4 maj 1999 om godkännande av statligt stöd till den spanska kolindustrin gällande år 1999. Handläggs för närvarande av rätten.

- Mål T-110/98 mot beslut 98/687/EKSG av den 10 juni 1998 om godkännande av statligt stöd till den tyska kolindustrin gällande år 1997. Den 9 september 1999 gick rätten emot den klagande i två fall som gällde ogiltigförklaring av beslutet. Den klagande har överklagat till domstolen. Överklagandet har registrerats som mål C/427/99-P [20] och handläggs för närvarande av domstolen.

[20] EGT C 20, 22.01.2000, s. 14.

- Mål T-111/98 mot besluten 98/635/EKSG, 98/636/EKSG och 98/637/EKSG av den 3 juni 1998 om godkännande av statligt stöd till den spanska kolindustrin för åren 1994-1998. Handläggs för närvarande av rätten.

Stålindustrin

Det finns inga tydliga tecken på en omsvängning inom de viktigaste avnämarsektorerna för stål, med undantag av en viss förutsägbar stabilisering inom byggsektorn och en lätt nedgång inom bilindustrin. Efterfrågan på stål är fortfarande hög, vilket har garanterat att produktionen legat kvar på en tillfredsställande nivå.

Det är dock inte uteslutet att den nödvändiga anpassningen av de för närvarande stora lagren i hela den ekonomiska kedjan leder till en långsammare orderingång och följaktligen till en successiv försvagning av stålproduktionen. Denna kommer i alla händelser att stabiliseras på en mycket tillfredsställande nivå, åtminstone på kort sikt.

Efter de goda resultaten under det sista kvartalet 1999, då gemenskapens stålproduktion steg till 155 miljoner ton, varigenom nedgången begränsades till 2,9 % i jämförelse med det absoluta produktionsrekordet 1998, visar de statistiska undersökningarna på en tydlig förbättring av produktionsnivån sedan början av år 2000. Det innebär en ökning med ungefär 8 % under det första halvåret år 2000 jämfört med motsvarande halvår 1999. En tydlig tendens till avmattning har emellertid märkts under det tredje kvartalet, varigenom ökningen av gemenskapens totala stålproduktion stannar vid 5,6 % för de nio första månaderna år 2000 jämfört med motsvarande period 1999. Unionens totala stålproduktion för hela året 2000 kommer därmed att ligga högre än de 159 miljoner ton som förutspåddes i den senaste prognosen. De senaste siffrorna talar om 162 miljoner ton, vilket innebär en ökning med över 4 % jämfört med 1999. Därigenom bibehålls den höga graden av kapacitetsutnyttjande från förra året.

Då det gäller de enskilda medlemsstaterna visar statistiken för denna period en kraftig ökning av stålproduktionen i Tyskland (+13 %), en ansenlig ökning i Italien (+ 7,8 %), Frankrike (+5,7 %) och Spanien (+ 4,8 %), men däremot en tillbakagång med 7,7 % i Förenade kungariket.

I unionen råder inom näringslivet stor optimism tack vare goda ekonomiska utsikter och fortsatt internationell draghjälp. Därför finns det anledning att tro att förbrukningen av stål inte kommer att ändras nämnvärt under 2001. Inför perspektivet av en viss minskning i importen och till och med inför en tillfällig nedgång i efterfrågan, delvis som en följd av lagerminskningen, kommer gemenskapens stålproduktion under 2001 att hamna på ungefär 162 miljoner ton. Detta skulle innebära en obetydlig minskning på 0,3 % jämfört med produktionen under år 2000.

Även med detta perspektiv för ögonen får man inte bortse från risken att de senaste tendenserna kan drabbas av svängningar som kan förstärkas avsevärt genom samtidiga störningar från annat håll, vilket nar kunnut konstateras.

Trots utmärkt konkurrenskraft måste gemenskapens järn- och stålindustri vara beredd på att kunna reagera snabbt på minsta förändringar på gemenskapens stålmarknad och i möjligaste mån hejda dess negativa konsekvenser. Hänsyn måste också tas till ovissheten om energiprisernas utveckling, ett nästan fullständigt kapacitetsutnyttjande och de stora svårigheterna att rekrytera kvalificerad arbetskraft.

Då det gäller produktionsnivån stiger den maximalt möjliga produktionen av råstål till 205,8 miljoner ton fram till år 2002 efter en lägsta produktion på 199,9 miljoner ton, vilket motsvarar en tillväxt på 1,8 miljoner ton per år, därav 40,5 % elektrostål.

Tendensen för den maximalt möjliga produktionen då det gäller stränggjutning är också fortsatt stigande fram till 2002 och tenderar att ersätta göten. Den kommer sannolikt att uppnå 190 miljoner ton, dvs. mer än 93 % av allt gemenskapsstål kommer att stränggjutas år 2002.

Den maximalt möjliga produktionen av varmvalsade produkter ökar från 180 miljoner ton år 1999 till 186,6 miljoner ton år 2003. Den största ökningen gäller de varmvalsade banden. Prognoserna har således reviderats lätt nedåt i förhållande till rapporten år 1999.

Kapaciteten för kallvalsad plåt borde öka till omkring 61,5 miljoner ton. Sak samma för den maximalt möjliga produktionen av metallöverdragen plåt och främst den varmhärdade som tenderar att ersätta den rena plåten.

EKSG:s utlånings- och garantitransaktioner

Den allmänna utvecklingen under 2000

Med tanke på att EKSG-fördraget löper ut i juli 2002 lade kommissionen i juni 1994 [21] om den utlånings- och upplåningspolitik som bedrivs med stöd av fördraget. Utlåning ur upplånade medel har minskats efter hand och upphörde under 1997.

[21] EGT C 175, 28.06.1994

Finansieringen av subventionerat bostadsbyggande avslutas i och med att det tolfte programmet löper ut. År 1998 var det sista året i programmet. Det har inte gjorts några utbetalningar under 1999 eller 2000.

De lån som beviljats här kommer från EKSG:s eget kapital. Lånen har lång löptid och beviljas till en årsränta på 1 %, som regel i mottagarlandets valuta.

Uppdelning på medlemsstaterna av lån som betalats ut sedan EKSG:s start

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

(1)Lån till finansiering av industriinvesteringar

(2)Omställningslån

Sedan EKSG:s finansiella verksamhet inleddes har 24,7 miljarder euro betalats ut i lån, varav 24,08 miljarder euro ur upplånade medel och 644 miljoner ur eget kapital (specialreserven och den f.d. pensionsfonden).

Om man räknar med de garantier som beviljats under samma period (93 miljoner euro), uppgår totalbeloppet för EKSG:s finansiella transaktioner till 24,82 miljarder euro.

Återstående lånebelopp för EKSG-lån

Lån ur upplånade medel

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

(1)Lån till industriinvesteringar

(2)Omställningslån

(3)Lån till industriinvesteringar i länderna i Central- och Östeuropa och lån till byggande av subventionerade bostäder.

Lån ur eget kapital

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

(1)Lån till industriinvesteringar

(2)Omställningslån

(3) Lån till byggandet av subventionerade bostäder

Fördelning av utestående lån efter ställda garantier

Lån ur upplånade medel

Fördelning per land efter ställda garantier

Utestående belopp per den 31 december 2000

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

(1)Lån där största delen beviljats finansinstitut för vidare överföring till betalningsmottagarna.

Lån ur eget kapital

Fördelning per land efter ställda garantier

Utestående belopp per den 31 december 2000

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

(1)Lån där största delen beviljats finansinstitut för vidare överföring till betalningsmottagarna.

EKSG:s upplåning

Under 2000 lånade EKSG inte upp något kapital eftersom att EKSG-fördraget snart upphör att gälla.

Verksamheten begränsades till förvaltning av de löpande lånen, som den 31 december 2000 uppgick till 2 039,2 miljoner euro (se nedan).

EKSG:s totala upplåning per den 31 december 2000

(miljoner euro / kurs per 31.12.99)

>Plats för tabell>

Konsoliderad skuld per den 31 december 2000

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

EKSG:s övriga verksamhet

Omställningsstöd

(Artikel 56.1 c och 56.2 b i EKSG-fördraget)

Traditionellt och kompletterande stöd

Omställningsstödet är ett nödvändigt komplement till unionens industripolitik inom EKSG-sektorerna. När ett företag läggs ner, skär ner, permanent ändrar sin verksamhet eller då det gäller kolsektorn inför ny teknik/nya tillverkningsprocesser som leder till att arbetstillfällen går förlorade, ser Europeiska unionen till att lindra de sociala effekterna för de berörda arbetstagarna med hjälp av bl.a. omställningsåtgärder. Unionen deltar på detta sätt i finansieringen av det stöd vars främsta syfte är att begränsa inkomstbortfallet för de berörda.

Stödet beviljas på de villkor som föreskrivs i de bilaterala överenskommelserna och är kopplat till mottagarnas situation: förtidspension, arbetslöshet, omplacering, omställning av verksamhet.

Det högsta genomsnittsbelopp som beviljas per arbetstagare är 3 000 euro. Alla bidrag från EKSG förutsätter emellertid att medlemsstaten bidrar med ett minst lika stort belopp.

Vid sidan om det traditionella stödsystemet, som bygger på artikel 56.1 c och 56.2 b i fördraget, har EKSG dessutom ökat sitt engagemang inom kolsektorn.

Med tillämpning av sitt beslut av den 25 juni 1997 om ett program för kompletterande sociala insatser som skall åtfölja omstruktureringen inom kolsektorn (sociala åtgärder inom kolsektorn) har kommissionen ökat gemenskapens bidrag till förtidspensioner, arbetslöshet (inkl. skadestånd vid uppsägning och avgångsvederlag) och omskolning (ersättning för lönebortfall, flyttbidrag osv.), som berörda gruvarbetare erhåller vid omstruktureringar. De kompletterande former av stöd som beviljas inom ramen för de sociala åtgärderna är i genomsnitt högst 4 000 euro per arbetstagare då de förtidspensioneras och 2 000 euro då de blir arbetslösa eller omskolas.

Sedan det kompletterande programmet för stålsektorn (sociala åtgärder inom stålsektorn 1993-1995) löpte ut har kommissionen inte beviljat några ytterligare belopp, men betalat ut redan beviljat stöd.

Tabellerna i bilagan visar uppdelningen per medlemsstat av antalet mottagare samt beviljade belopp under år 2000 enligt både de traditionella stödformerna och det kompletterande programmet för kolsektorn. Vidare visas för alla program (inkl. det kompletterande programmet för stålsektorn) de sammanräknade bidragen för de senaste två åren per den 31 december.

Stöd till forskning inom stålindustrin

(artikel 55 i EKSG-fördraget)

1. Forskning och teknisk utveckling

Enligt EKSG-programmet för forskning och utveckling (stål) beviljades under år 2000, 56 miljoner euro till finansiering av forskningsprojekt, pilot- och demonstrationsprojekt inom ramen för forskningsstöd enligt artikel 55 i EKSG-fördraget.

Kommissionen valde ut och finansierade 66 forskningsprojekt bland 161 lämnade förslag samt 15 pilot- och demonstrationsprojekt bland 27 förslag med ansökan om ekonomiskt stöd.

Finansieringen av forskningsprojekten uppgick till 44,34 miljoner euro och finansieringen av pilot- och demonstrationsprojekten till 11,34 miljoner euro.

Det ekonomiska stödet till forskningsprojekten fördelades på följande områden (i %):

- Reduktion av malmer: 9 %; stålverk: 23 %; valsverk: 23 %.

- Egenskaper och driftegenskaper: 33 %.

- Mätningar och analyser: 12 %.

Det ekonomiska stödet till pilot- och demonstrationsprojekten fördelades på följande områden (i %) :

- Framställning av gjutjärn och stål: 6 %

- Stränggjutning: 29 %

- Valsning och behandling av produkter: 45 %, on line-kontroll: 9 %

- Stålkonstruktioner: 11 %.

Huvudsyftet med dessa projekt är lägre produktionskostnader, förbättring av produkternas kvalitet och driftegenskaper, främjande av stålanvändningen, utökning av stålets användningsområden, anpassning av produktionsförhållandena till miljöskyddskraven, utveckling av nya procedurer samt försök med nya metoder.

2. Kompletterande åtgärder och stödåtgärder

Målet med åtgärderna, som gör det möjligt att komplettera och samordna forskningsverksamheten, är att öka programmets effektivitet och till detta har under året anslagits 223.000 euro.

233 000 euro har anslagits det här året.

Det har anordnats två yrkesövergripande sammankomster. Den ena handlade om on line-kontroll av valsning av platta produkter och den andra om teknik och produkter i samband med varmvalsning.

Kommissionen har också lämnat stöd till internationella arrangemang. Ett av dessa ägde rum i Frankrike och handlade om den senaste utvecklingen inom järn- och stålindustrin. Ett annat som anordnades i Italien handlade om rostfritt stål.

För att dels utveckla kontakterna mellan forskare, dels främja och uppmuntra spridning av information om EKSG-programmet om forskning och utveckling (stål) finns det numera en hemsida på Internet (http://www.cordis.lu/ecsc-steel/home.html) samt även nyhetsbladet Steel RTD Newsletter som utkommer två gånger om året.

Stöd till forskning inom kolsektorn

(artikel 55 i EKSG-fördraget)

Inom området för teknisk forskning (kol) utvaldes 25 projekt som fick stöd enligt artikel 55 i EKSG-fördraget. Stödet uppgick till totalt 24 367 500 euro och till detta kommer ett belopp på 632 500 euro till spridning av forskningsresultat och de kostnader det medför.

Huvudsyftet med projekten är ett effektivt miljöskydd, information riktad till allmänheten om kolets betydelse som energikälla, förbättring av kolets konkurrensläge samt ett rationellt utnyttjande av gemenskapens resurser. Av det beviljade stödet på 24 367 500 euro avsattes 9 379 920 - dvs. 38,5 % av totalbeloppet - till forskningsprojekt som gäller miljön. Ett belopp på 3 896 460 euro - dvs. 16 % av totalbeloppet - anslogs till projekt om hälsa och säkerhet i gruvorna.

Stödet till de olika forskningsområdena har fördelats enligt följande:

>Plats för tabell>

Genomförande av EKSG:s driftbudget

Nedan lämnas uppgifter om tillgångar och utgifter som gäller budgeten för år 2000.

Intäkterna i EKSG:s budget

Höga myndigheten (kommissionen) har befogenhet att anskaffa de medel som behövs för att fullgöra sitt uppdrag genom att ta ut en avgift på kol- och stålproduktionen.

Kommissionen bibehöll emellertid avgiftsnivån 0% för år 2000 med tanke på att avsättningarna i EKSG:s balansräkning per den 31 december 1999 bedömdes vara tillräckliga för att EKSG:s budget skall kunna ligga kvar på en lämplig nivå fram till dess att fördraget löper ut.

De tillgångar som finansierat EKSG-budgeten för år 2000 kommer från följande källor:

- "Nettosaldot" av de finansiella transaktionerna, främst räntor på investeringar, reserver och andra avsättningar i EKSG:s balansräkning.

- Annulerade åtaganden.

- Återföring av avsättningar för finansiering av EKSG:s driftsbudget.

- Övriga tillgångar.

För år 2000 var dessa intäkter 54 miljoner, 72 miljoner, 6 miljoner respektive 3 miljoner euro.

Intäkterna i EKSG:s driftbudget uppgick alltså för år 2000 till totalt 135 miljoner euro.

Utgifterna i EKSG:s budget

Intäkterna i driftbudgeten är avsedda att täcka de olika kategorier av utgifter som anges i EKSG-fördraget.

1. Administrationskostnader

EKSG:s bidrag till administrationskostnaderna framgår av artikel 50 i EKSG-fördraget och specificeras i artikel 20 i Fusionsfördraget. Genom rådets beslut av den 21 november 1977, fattat med stöd av samma fördrag, reduceras kostnaderna till ett årligt schablonbelopp på 5 miljoner euro.

2. Socialt stöd

Enligt artikel 56.1 c och 56.2 b i EKSG-fördraget gjordes år 2000 åtaganden på 49 miljoner euro för stöd till social återanpassning av EKSG- arbetstagare (traditionell återanpassning och sociala åtgärder inom kol- och stålindustrin).

Då företag definitivt upphör med, skär ner eller ställer om sin verksamhet och detta leder till förlorade arbetstillfällen, ser Europeiska unionen till - bl.a. genom omställnings- och omskolningsinsatser - att i enlighet med villkoren i artikel 56 minska de sociala effekterna för de berörda arbetstagarna. Unionen deltar även i finansieringen av stödformer som skall begränsa inkomstbortfallet för dem som berörs.

Alla bidrag från EKSG förutsätter att medlemsstaten bidrar med ett minst lika stort belopp.

De sociala stödåtgärderna beviljas enligt bestämmelserna i de bilaterala överenskommelserna med medlemsstaterna (förtidspensionering, arbetslöshet, omplacering och omskolning).

3. Forskningsstöd

I enlighet med artikel 55 i EKSG-fördraget avsattes 81 miljoner euro år 2000 för stöd till teknisk forskning inom kol- och stålsektorn.

Huvudsyftet med stödet till stålforskningen (56 miljoner euro) är att minska produktionskostnaderna, förbättra produkternas kvalitet och driftegenskaper, främja stålanvändningen, utöka stålets användningsområden samt anpassa produktionsförhållandena till miljöskyddskraven.

På kolforskningens område (25 miljoner euro) är huvudsyftet att minska produktionskostnaderna, öka avkastningen såväl under som ovan jord, förbättra säkerheten och arbetsvillkoren, behålla nyvunna marknader samt i synnerhet förbättra användningen av kol för ett bättre miljöskydd.

Genomförande av EKSG:s driftbudget för räkenskapsåret 2000

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

Rapport från Europeiska revisionsrätten

Bokslut för EKSG

Bokslut för EKSG

EKSG:s balansräkning, resultaträkning samt dispositionen av resultatet för det räkenskapsår som slutade 31 december 2000 har överlämnats till kommissionen för godkännande genom det skriftliga förfarandet nr E/xxx/2001 av den ... 2001. De redovisas i denna finansrapport i den form som de godkänts av kommissionen.

Balansräkning per den 31 december 2000

(Belopp i euro) - Före avsättning av resultatet

Tillgångar

>Plats för tabell>

Balansräkning per den 31 december 2000

(Belopp i euro) - Före avsättning av resultatet

Skulder och eget kapital

>Plats för tabell>

Resultaträkning för det räkenskapsår som

slutar den 31 december 2000

(i euro)

Kostnader

>Plats för tabell>

Resultaträkning för det räkenskapsår som slutar

den 31 december 2000

(i euro)

Intäkter

>Plats för tabell>

Disposition av resultatet för det räkenskapsår

som slutar den 31 december 2000

(i euro)

>Plats för tabell>

ANMÄRKNINGAR TILL EKSG:S BOKSLUT PER DEN 31 DECEMBER 2000

(Belopp i euro)

A. EKSG

Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) inrättades genom fördraget av den 18 april 1951. Enligt detta skall EKSG bidra till medlemsstaternas ekonomiska utveckling genom att det upprättas en gemensam kol- och stålmarknad. Eftersom EKSG-fördraget löper ut den 23 juli 2002 har EKSG:s skatteuttag varit 0 % sedan 1998 och låneverksamheten upphörde i juli 1997 (kommissionens beslut av den 22 juni 1994). EKSG:s viktigaste källa till kapital är numera därför det netto som uppkommer (se anm. C16.2) genom förvaltningen av de olika reserverna och avsättningarna.

Alla EKSG:s tillgångar och skulder kommer att överföras till Europeiska gemenskapen efter den 23 juli 2002. Nettovärdet skall användas till forskning inom de sektorer som är knutna till kol- och stålindustrin och går under benämningen "EKSG under avveckling".

B. principer och metoder för bokföringen

1. Presentation av bokslutet

Bokslutet är upprättat enligt allmänt vedertagna bokföringsmetoder.

Då bokslutet upprättades har i bokföring och beräkningar hänsyn tagits till krav och skyldigheter som EKSG åläggs genom fördragen och andra beslut som fattats av Europeiska gemenskapernas olika institutioner med avseende på EKSG.

I bokföringen tas också hänsyn till att verksamheten upphör efter den 23 juli 2002, då EKSG-fördraget löper ut.

Ovannämnda principer och metoder står i överensstämmelse med rådets direktiv 78/660/EEG och 86/635/EEG [22] om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut, i den mån de är tillämpliga och nödvändiga anpassningar gjorts.

[22] EGT L 222, 14.08.1978 och EGT L 372, 31.12.1986.

2. Omräkning av valutor

Valutan i EKSG:s årsbokslut är euro.

Alla EKSG:s transaktioner i främmande valuta omvandlas till euro enligt Europeiska centralbankens månadskurs.

Icke-monetära poster räknas om till euro till den månadskurs som gällde då de förvärvades eller då de senast omvärderades.

Då bokslutet upprättas räknas de monetära posterna om till euro till den månadskurs som då gäller. De negativa valutakursskillnaderna redovisas i resultaträkningens kostnadsdel. De positiva valutakursskillnaderna förs över till "Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter" i balansräkningens passivsida.

2.1 Växelkurser

Följande kurser har använts när balansposterna räknades om till euro vid årets slut:

Euroområdet //

Belgisk och luxemburgsk franc // 40,3399

Tysk mark // 1,95583

Fransk franc // 6,55957

Finsk mark // 5,94573

Nederländsk florin // 2,20371

Irländskt pund // 0,787564

Italiensk lira // 1936,27

Österrikisk schilling // 13,76030

Spansk peseta // 166,386

>Plats för tabell>

2.2 Per den 31 december 2000 ingick de olika valutorna och euron i EKSG:s balansräkning med följande belopp (i euro):

>Plats för tabell>

3. Investeringar och metod för värdering av obligationer och andra värdepapper

Enligt EKSG:s interna bokföringsregler skall portföljinvesteringar begränsas till obligationer från offentliga emittenter. I samband med ett avtal om skulduppgörelse med en gäldenär som försatts i konkurs, blev dock EKSG under 1998 undantagsvis ägare till aktier och andra andelar med rörlig avkastning i ett privat företag.

Obligationer, andra värdepapper med fast avkastning samt aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning värderas antingen till det genomsnittliga anskaffningspriset eller det gällande marknadsvärdet vid räkenskapsårets slut, beroende på vilket som är lägst.

Denna regel gäller inte för värdepapper som anses vara finansiella anläggningstillgångar, vilka värderas antingen till det genomsnittliga anskaffningspriset eller till inlösenpriset, beroende på vilket som är lägst.

4. EKSG:s driftbudget

Delar av EKSG:s medel ställs till förfogande i driftbudgeten. Den fastställs årligen av kommissionen efter det att upplysningar inhämtats hos rådet och samråd ägt rum med Europaparlamentet.

Åtagandena i driftbudgeten som avser tredje part liksom avsättningarna för finansieringen av driftbudgeten framgår av EKSG:s driftbudget (se anm. C13).

5. Böter och räntebidrag

Böter och räntebidrag för vilka det krävs återbetalning räknas inte som EKSG:s tillgångar förrän de verkligen har inbetalts. Böter som har ålagts men ännu inte inkasserats liksom räntebidrag för vilka återbetalning har krävts har därför förts till reserven (se anm. 14.3.a).

6. Jämförbara siffror för 1999

Eftersom bokslutet för år 2000 presenteras på ett annat sätt, har siffrorna för år 1999 omarbetats för att de skall bli jämförbara.

C. Anmärkningar till posterna i balansräkningen och resultaträkningen

1. Tillgodohavanden i centralbankerna

Denna post utgör EKSG:s tillgodohavanden i vissa medlemsstaters centralbanker.

2. Fordringar hos kreditinstitut

2.1. Kapitalräkning, uppsägningskonton

Den kvarvarande löptiden är enligt följande:

(euro)

>Plats för tabell>

2.2. Lån

Den kvarvarande löptiden är enligt följande:

(euro)

>Plats för tabell>

3. Kundfordringar

3.1. Utlåning

Lån till kreditinstitut redovisas i posten "Fordringar hos kreditinstitut" (se anm. 2).

Fördelning av övriga lån:

(euro)

>Plats för tabell>

Obs! Lånen garanteras vanligen genom medlemsstaternas garantier, bank- och företagsgarantier eller inteckningar.

3.2. Avgifter

Avgiftssatserna för 1998, 1999 och 2000 var 0 % och fordringarna per den 31 december 2000 gäller alltså föregående års avgifter.

Denna post består av följande:

>Plats för tabell>

Posten omfattar bl.a. ett belopp på 5 551 715 euro för rättsliga förfaranden (5 281 288 euro per den 31 december 1999).

3.3. Böter

Denna post omfattar kommissionens fordringar på de företag som har ålagts böter i enlighet med fördragets regler.

Efter värdekorrigeringar uppgår posten till 38 950 716 euro (37 195 283 euro per den 31 december 1999).

Posten rymmer huvudsakligen två förfaranden.

Den består till största delen av böter på sammanlagt 104 364 350 euro (beslut 94/215/EKSG [23] av den 16 februari 1994) som kommissionen har ådömt stålföretag, därför att de inte följt konkurrensreglerna vid saluföring av stålbalkar. I sin dom av den 11 mars 1999 minskade förstainstansrätten bötesbeloppet med 24 774 000 euro till 79 590 350 euro. Fram till den 31 december 2000 hade 50 631 350 euro inkasserats. Sju företag har överklagat förstainstansrättens dom.

[23] EGT L 116, 06.05.1994

Med stöd av artikel 65 i fördraget har kommissionen ådömt flera stålföretag böter på totalt 27 380 000 euro (beslut 98/247/EKSG [24] av den 21 januari 1998) för samordnade förfaranden vid beräkning av legeringspåslag. Hitintills har 14 740 000 euro betalts in. Två tredjedelar av de berörda företagen har överklagat beslutet till förstainstansrätten.

[24] EGT L 100, 01.04.1998

3.4. Räntebidrag som skall återbetalas

Denna post innehåller fordringar på de företag som har erhållit lån med räntegaranti, där kommissionen har tvingats kräva hel eller delvis återbetalning av de räntebidrag som redan utbetalats.

4. Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning

4.1. Sammanställning

Obligationer och andra värdepapper med fast avkastning uppvisar följande fördelning:

(euro)

>Plats för tabell>

4.2. Förfallodag under 2001

Under 2001 förfaller värdepapper ur värdepappersportföljen till ett belopp motsvarande (i euro):

- Offentliga emittenter: // 170 282 570

- Övriga emittenter: // 177 832 751

Totalt // 348 115 321

4.3. Finansiella anläggningstillgångar (se anm. B.3)

Som finansiella anläggningstillgångar räknas värdepapper som skall ingå i portföljen fram till förfallodagen. Det rör sig huvudsakligen om korta eller medellånga papper som återköpts för att säkerställa upplåningen.

Per den 31 december 2000 uppgick de finansiella anläggningstillgångarna till 48 519 675 euro.

Värdet för inlösen av dessa värdepapper understiger det genomsnittliga anskaffningsvärdet med sammanlagt 1 548 471 euro.

4.4. Avkastning

Då investeringar görs tas hänsyn till förfallodagar och behovet av likvida medel för EKSG:s ekonomiska verksamhet. De är underkastade stränga villkor vad gäller motpartens ekonomiska förmåga.

Avkastningen på investeringarna (beräknad enligt den metod som tillämpas av Association of Investment Management and Research) var 4,72 % under 2000.

5. Aktier och övriga värdepapper med rörlig avkastning

Aktier och övriga värdepapper med rörlig avkastning har utvecklats på följande sätt:

(euro)

>Plats för tabell>

I samband med ett avtal om skulduppgörelse med en gäldenär som försatts i konkurs blev EKSG ägare till dessa aktier och andra värdepapper med rörlig avkastning (jfr anm. B.3).

En del av dessa värdepapper, som motsvarar ett nettovärde på 8 287 500 euro ingår i ett låneavtal med ett kreditinstitut (förfallodag den 1 juli 2004, med option på inlösen den 1 juli 2002).

6. Mark och byggnader

(euro)

>Plats för tabell>

Enligt avtal hade Europeiska gemenskapen till en början nyttjanderätt till de olika fastigheter som ägs av EKSG mot erläggande av hyra. Detta innebar en förräntning av EKSG:s investerade medel.

I enlighet med dessa nyttjanderättsavtal betalade kommissionen under 1994 och 1995 den resterande avgiften till EKSG för att EKSG:s äganderätt till fastigheterna skulle kunna övergå till Europeiska gemenskapen.

Fastigheterna i Lissabon och Milano överläts slutgiltigt år 2000.

För EKSG innebar denna transaktion en realisationsvinst på 1 987 121 euro, vilket motsvarar skillnaden mellan försäljningsbeloppet (2 531 228 euro) och det bokförda nettovärdet (544 107 euro) på avyttringsdagen. Beloppet redovisas under rubriken "Övriga rörelseintäkter" i resultaträkningen.

7. Övriga tillgångar

Övriga tillgångar fördelas på följande sätt:

(euro)

>Plats för tabell>

8. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

De fördelas på följande sätt:

(euro)

>Plats för tabell>

9. Skulder till kreditinstitut

Den återstående löptiden är enligt följande:

(euro)

>Plats för tabell>

10. Skuldebrev

Denna post omfattar obligatoriska lån.

En del av lånen per den 31 december 2000 förfaller under räkenskapsåret 2001. De uppgår totalt till 240 430 841 euro.

11. Övriga skulder

Fördelning av övriga skulder:

(euro)

>Plats för tabell>

(1) I enlighet med den möjlighet som ges genom beslutet av den 11 juni 1992 har kommissionen under räkenskapsåren 1994 och 1995 på förhand betalat för överlåtelsen av de fastigheter som EKSG ställer till dess förfogande (anm. 6).

12. Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter

De fördelas på följande sätt:

(euro)

>Plats för tabell>

13. EKSG:s driftbudget

Denna post omfattar åtagandena för EKSG:s driftbudget till ett totalbelopp av 434 516 282 euro (556 154 370 euro per den 31 december 1999) samt avsättningarna för finansieringen av driftbudgeten till ett totalbelopp av 401 000 000 euro (393 000 000 per den 31 december 1999).

Under år 2000 har åtagandena för driftbudgeten utvecklats på följande sätt:

(euro)

>Plats för tabell>

Avsättningarna för finansieringen av kommande driftbudgetar(1) och för oförutsedda budgetutgifter(2) har utvecklats på följande sätt (i euro):

>Plats för tabell>

(1) Denna reserv har anslagits av budgetmyndigheten i samband med godkännandet av EKSG:s driftbudget 1997. Den ingår som ett led i avskaffandet av avgifterna på kol- och stålproduktionen fr.o.m. 1998 och behövs för en regelbunden finansiering av kommande driftbudgetar fram till år 2002.

Dessutom innehåller den mekanism för finansiering av Kol- och stålforskningsfonden, som kommer att inrättas efter den 23 juli 2002, ett system för anslag och utjämning där denna avsättning kommer att utnyttjas (kommissionens beslut av den 6 september 2000 (KOM(2000)518 slutlig och 519 slutlig).

(2) Denna avsättning är avsedd att garantera EKSG:s föreskrivna åtaganden för driftbudgetarna 2001 och 2002.

(3) Kommissionens beslut nr 2749/2000 av den 13 december 2000.

14. Avsättning för risker och kostnader

14.1. Garantifonden

Garantifonden är avsedd att täcka in- och utlåningstransaktioner. Efter en avsättning på 12 miljoner euro uppgår den per den 31 december 2000 till 565 miljoner euro. Förstärkningen har skett mot bakgrund av att EKSG-fördraget löper ut.

Kommissionen bekräftade den 11 september 1996 sin avsikt att garantinivån skall vara 100 % på utestående lån efter 23 juli 2002, om medlemsstaten inte erbjuder någon garanti. Detta gör det nödvändigt att efter hand öka garantifonden för att komma upp i 572 miljoner euro (beräknad efter omräkningskursen den 31 december 2000). Per den 31 december 2000 uppgår täckningsgraden till 98,8 %, under förutsättning att det inte uppkommer betalningssvårigheter för lån som förfaller före den 23 juli 2002.

Garantifonden har utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

14.2. Avsättning för stora exponeringar

Mot bakgrund av EKSG-fördragets upphörande år 2002 och den gradvisa minskningen av utestående lån ökar riskkoncentrationen på vissa stora lån betydligt (dessa stora exponeringar definieras i enlighet med direktiv 92/121/EEG av den 21 december 1992 om övervakning och kontroll av kreditinstituts stora exponeringar).

Avsättningen för stora exponeringar gäller lån utan första gradens säkerhet, vilka utgör mer än 25 % av EKSG:s egna medel.

Avsikten är att den skall täcka denna riskkoncentration vid eventuella betalningssvårigheter.

Beräknat utifrån utestående stora risker per 31 december 2000 och enligt en metod som rekommenderas av en grupp internationella experter uppgår reserven till 17 miljoner euro (18 miljoner per den 31 december 1999).

14.3. Övriga avsättningar

Posten omfattar avsättningar för böter och räntebidrag som skall återbetalas till ett totalbelopp av 42 272 249 euro (41 735 261 euro per den 31 december 1999) och de övriga avsättningarna till ett totalbelopp av 116 391 098 euro (113 461 382 euro per den 31 december 1999).

a) Avsättningarna för böter och räntebidrag som skall återbetalas (se anm. B.5) :

>Plats för tabell>

b) Övriga avsättningar:

>Plats för tabell>

(1) Sedan en låntagare inte har fullgjort sina åtaganden förs inte längre EKSG-emitterade värdepapper med långa löptider (förfallodag efter år 2002) med fast avkastning till tillgångsposter med motsvarande ränta. I enlighet med försiktighetsprincipen och mot bakgrund av EKSG-fördragets upphörande år 2002 har därför avsättningar gjorts för att helt och hållet täcka ränterisken.

(2) Avsättningen är avsedd att täcka rådgivningskostnader och andra oförutsedda utgifter. Risken gäller första hand det juridiska området, eftersom EKSG vid sina transaktioner alltmer sällan anlitar nationella ombud som står för alla kostnader i samband med lånetransaktioner.

(3) Avsättningen har gjorts med de bötesinbetalningar i enlighet med beslut 94/215/EKSG av den 16 februari 1994. Den är avsedd att täcka eventuell återbetalning av inkasserade belopp, ifall domstolen skulle bifalla yrkandena från de företag som har överklagat förstainstansrättens dom av den 11 mars 1999 (anm. C 3.3).

(4) Avsättningen har gjorts med de bötesinbetalningar i enlighet med beslut 98/247/EKSG av 21 januari 1998. Den är avsedd att täcka eventuell återbetalning av inkasserade belopp, ifall domstolen skulle bifalla yrkandena från de företag som har överklagat beslutet (anm. C 3.3).

15. Reserver

(euro)

>Plats för tabell>

Specialreserven skall användas för att bevilja lån ur EKSG:s eget kapital till subventionerade bostäder.

Den f.d. pensionsfonden omfattade före den 5 mars 1968 alla EKSG:s pensionsåtaganden. Från och med denna dag övertog medlemsstaterna ansvaret för tjänstemännens pensionsutbetalningar genom den allmänna budgeten. Fonden används nu för att finansiera bostadslån till Europeiska gemenskapernas tjänstemän. Den har även använts för att bevilja särskilda lån till kol- och stålindustrin.

16. Analys av räkenskapsårets resultat

I sin helhet påverkas EKSG:s resultat både av resultatet av sådan verksamhet som inte behandlas i budgeten (in- och utlåning, investeringar, växelkursförändringar) och av utfallet av EKSG:s driftbudget.

16.1. Transaktioner som inte behandlas i budgeten

(euro)

>Plats för tabell>

(1) anm. C14.3b.

(2) anm. C14.2.

(3) I enlighet med den förändrade redovisningsmetod som började tillämpas den 31 december 1992 har intäkterna under räkenskapsåret 1999 avsatts till finansieringen av driftbudgeten 1999 (Nettosaldo, anm. C 16.2).

16.2. Utfall av EKSG:s driftbudget

(euro)

>Plats för tabell>

16.3. Redovisning av räkenskapsårets resultat

(euro)

>Plats för tabell>

17. Räntor och liknande utgifter

(euro)

>Plats för tabell>

18. Allmänna administrationskostnader

Ett schablonbelopp på 5 miljoner euro har betalats in till Europeiska kommissionens allmänna budget för att täcka EKSG:s administrationskostnader.

19. Övriga driftkostnader

(euro)

>Plats för tabell>

20. Upplupna räntor och liknande intäkter

(euro)

>Plats för tabell>

21. Övriga rörelseintäkter

(euro)

>Plats för tabell>

22. Intäkter i samband med EKSG:s driftbudget

(euro)

>Plats för tabell>

(1) Enligt fördraget har EKSG rätt att ta ut en avgift på kol- och stålproduktionen från företag inom gemenskapen. Avgiften beräknas på grundval av medeltalet för de olika produkterna. För perioden 1998-2000 har kommissionen beslutat att avgiften skall vara 0 %.

(2) Posten omfattar intäkter från böter som ålagts av kommissionen i enlighet med artiklarna 58 och 65 i EKSG-fördraget samt förseningsavgifter.

(3) Posten omfattar intäkter från återbetalade räntebidrag som kommissionen har varit tvungen att kräva tillbaka.

23. Åtaganden utanför balansräkningen

23.1. Mottagna åtaganden

(euro)

>Plats för tabell>

23.2. Åtaganden mot tredje man

(euro)

>Plats för tabell>

Av hänsyn till ingångna avtal har EKSG traditionellt alltid gjort utbetalningar för kuponger även efter det att de har förfallit.

24. Finansieringsanalys för det räkenskapsår som slutar den 31 december 2000

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

Bilagor

Huvudvariabler avseende utestående lån

(Värde i euro per den 31 december 2000) Instrument: EKSG

>Plats för tabell>

1997 4,81 5 ATS 49 512 000 49 512 000

Totalt ATS 49 512 000 49 512 000 3 598 177

1996 5,67 5 238 630 000 238 630 000

1997 4,957 5 786 164 000 786 164 000

Totalt BEF 1 024 794 000 1 024 794 000 25 403 980

1989 6,25 13 CHF 3 000 000 600 000

Totalt CHF 3 000 000 600 000 393 908

1986 7 15 DEM 17 500 000 1 750 000

1987 6,6 15 7 700 000 1 540 000

1987 6,73 15 9 100 000 1 820 000

1987 6,55 15 11 000 000 2 200 000

1988 6,72 13 2 250 000 281 250

1988 6,85 14 8 200 000 1 640 000

1989 7,25 13 2 400 000 480 000

1989 7,4 12 5 800 000 580 000

1990 9,16 15 2 700 000 1 350 000

1990 9 15 1 200 000 600 000

1991 5,02063 10 29 600 000 5 920 000

1991 8,25 10 98 000 000 98 000 000

1991 5,06563 10 35 700 000 7 140 000

1991 4,89875 10 54 000 000 10 800 000

1991 8,93 10 7 000 000 875 000

1991 5,11 10 18 300 000 3 660 000

1992 8,34 15 2 300 000 1 610 000

1992 7,75 10 100 000 000 100 000 000

1992 5,00625 15 11 000 000 7 700 000

1992 4,85 10 39 600 000 15 840 000

1992 4,96625 10 70 900 000 27 200 000

1992 4,84625 10 24 400 000 9 760 000

1992 5,0 10 57 400 000 9 960 000

1992 5,00813 15 11 900.000 8.330.000

1993 6,09 8 13 900 000 3 475 000

1993 4,84 10 18 200 000 10 920 000

1993 4,92625 8 14 550 000 3 217 118

1993 6,75 15 1 000 000 800 000

1993 7,08 15 1 750 000 1 400 000

1993 5,085 10 57 300 000 13 145 400

1993 6,64 15 1 185 000 948 000

>Plats för tabell>

1993 6,39 15 1 355 000 1 084 000

1993 5,14 10 20 000 000 12 000 000

1994 5,11875 8 10 080 000 5 040 000

1994 5,19625 7 13 300 000 3 325 000

1994 4,98113 7 3 980 000 995 000

1995 7,42 7 79 700 000 31 880 000

1995 5,4175 6 24 600 000 6 150 000

1995 5,22 6 8 000 000 2 000 000

1995 4,91875 7 15 600 000 7 800 000

1995 4,78 7 14 000 000 7 000 000

1995 5,78 6 20 100 000 5 025 000

1996 5,45 6 21 400 000 10 700 000

1996 5,02 5 18 210 000 18 210 000

1996 4,6 5 20 100 000 6 700 000

1996 5,75 5 27 721 000 27 721 000

1996 5,3 5 21 493 000 21 493 000

1996 5 5 16 500 000 5 500 000

1997 4,895 5 67 000 000 67 000 000

1997 4,83 5 80 597 000 80 597 000

1997 5,0225 5 21 270 000 14 180 000

1997 4,5775 5 75 000 000 75 000 000

1997 4,90313 5 8 000 000 5 300 000

Totalt DEM 1 323 841 000 767 681 768 392 509 455

1992 12,9 10 ESP 350 000 000 87 500 000

1994 4,99625 7 675 000 000 33 750 000

1996 5,198 5 110 000 000 11 000 000

1996 5,165 5 245 000 000 49 000 000

1996 8,12 5 2 000 000 000 2 000 000 000

1996 8,12 5 2 390 000 000 2 390 000 000

1997 5,215 5 485 000 000 242 525 000

Totalt ESP 6 255 000 000 4 813 775 000 28.931.370

1992 9,7 10 FRF 23 600 000 9 440 000

1992 4,581 20 300 000 000 300 000 000

1993 7 10 1 500 000 000 1 500 000 000

1993 5,75 8 890 000 000 890 000 000

1996 5,637 5 19 880 000 19 880 000

1996 5,941 5 22 620 000 22 620 000

1997 4,9 5 151 315 000 151 315 000

Totalt FRF 2 907 415 000 2 893 255 000 441 073 881

>Plats för tabell>

1990 11,875 19 GBP 60 000 000 60 000 000

1992 9,875 25 50 000 000 17 220 000

1992 9,875 25 30 000 000 30 000 000

1993 7,565 8 9 088 750 1 897 657

1993 9,875 24 20 000 000 20 000 000

1994 8,98 8 2 668 000 1 334 000

1994 6,875 25 50 000 000 35 261 000

1994 8,9375 25 47 000 000 47 000 000

1994 6,15 8 12 842 400 6 196 200

1994 8,68 8 7 893 500 3 946 750

1995 6,2925 6 16 000 000 16 000 000

1996 7,16 5 5.800.000 5.800.000

1996 6,3025 5 1.600.000 1.600.000

1996 7,49 5 10 000 000 10 000 000

1996 6,3625 5 1 790 000 1 790 000

1996 6,00875 5 1 600 000 1 600 000

1996 7,47 5 8 000 000 8 000 000

1996 5,915 5 3 000 000 3 000 000

1997 5,99789 5 4 180 000 4 180 000

1997 7,215 5 13 972 500 13 972 500

1997 6,25547 5 675 000 675 000

1997 7,54 5 32 536 290 32 536 290

Totalt GBP 403 347 403 322 009 397 515 958 015

1991 4,6 10 ITL 17 500 000 000 3 375 000 000

1991 4,6025 10 39 100 000 000 7 600 000 000

1991 4,725 10 23 250 000 000 3 716 000 000

1991 5,0625 10 5 850 000 000 1 136 000 000

1992 4,375 10 18 500 000 000 6 900 000 000

1992 4,5 15 9 000 000 000 6 300 000 000

1992 4,49 10 34 800 000 000 4 120 000 000

1992 4,6 10 20 800 000 000 7 920 000 000

1992 5,078 10 45 950 000 000 17 130 000 000

1993 5,354 10 15 600 000 000 9 360 000 000

1993 5,085 10 19 700 000 000 6 607 500 000

1993 5,07625 8 11 600 000 000 2 525 000 000

1993 5,30625 8 12 840 000 000 3 210 000 000

1993 5,2345 10 52 600 000 000 7 310 000 000

>Plats för tabell>

1994 5,263 8 9 930 000 000 4 965 000 000

1994 5,05113 7 4 000 000 000 1 000 000 000

1994 5,24625 7 13 090 000 000 3 272 500 000

1995 5,1825 6 21 000 000 000 5 250 000 000

1995 5,01375 7 14 800 000 000 7 400 000 000

1995 4,99688 6 42 540 000 000 10 635 000 000

1995 4,8925 7 16 440 000 000 8 220 000 000

1996 4,94125 5 12 500 000 000 12 500 000 000

1996 4,96813 5 23 700 000 000 7 900 000 000

1996 5,04625 6 31.520.000.000 15 760 000 000

1996 5,10063 5 23 280 000 000 7 760 000 000

1996 5,09 5 10 000 000 000 3 333 333 334

1997 5,0325 5 44 370 000 000 29 580 000 000

TotaL ITL 594 260 000 000 204 785 333 334 105 762 798

1994 1,08625 7 JPY 11 200 000 000 11 200 000 000

TotaL JPY 11 200 000 000 11 200 000 000 104 751 216

1996 5,375 6 LUF 1 400 000 000 1 400 000 000

1997 4,75 5 275 000 000 275 000 000

1997 4,75 5 2 800 000 000 2 800 000 000

Totalt LUF 4 475 000 000 4 475 000 000 110 932 352

1986 7,375 15 NLG 15 000 000 1 000 000

1986 7,375 15 3 000 000 200 000

1987 6,71 14 13 400 000 959 000

TotaL NLG 31 400 000 2 159 000 979 712

1995 4,81063 7 PTE 2 000 000 000 2 000 000 000

1997 4,8231 5 16 300 000 000 16 300 000 000

1997 0 5 8 450 000 000 8 450 000 000

TotaL PTE 26 750 000 000 26 750 000 000 133 428 437

1991 6,31625 10 USD 55 500 000 55 500 000

1993 6,375 15 100 000 000 100 000 000

1996 6,2 6 19 500 000 7 800 000

TotaL USD 175 000 000 163 300 000 175 497 045

Totalbelopp i euro: 2 039 220 346

Verksamhet med anknytning till EKSG:s driftbudget

Traditionella omställningsbidrag [artikel 56.1 c och 56.2 b]

(Återstående belopp täckta av avsättningar)

>Plats för tabell>

Traditionella omställningsbidrag [artikel 56.1 c och 56.2 b]

(nya anslag och antal mottagare 2000)

>Plats för tabell>

Omställningsbidrag - Sociala åtgärder avseende stålsektorn

(Återstående belopp täckta av avsättningar)

>Plats för tabell>

Omställningsbidrag - Rechar-programmet och sociala åtgärder avseende kolsektorn

(Återstående belopp täckta av avsättningar)

>Plats för tabell>

Omställningsbidrag - Sociala åtgärder avseende kolsektorn

(nya anslag och antal mottagare under 2000)

>Plats för tabell>