Yttrande från Regionkommittén om "Rapport från kommissionen: Konkreta framtidsmål för utbildningssystemen"

(2002/C 19/08)

BAKGRUND

Kommissionens rapport till rådet - konkreta framtidsmål för utbildningssystemen (KOM(2001) 59 slutlig).

Kommissionens beslut av den 26 april 2001 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i denna fråga.

Regionkommitténs ordförandes beslut av den 11 juni 2001 att ge utskott 7 - utbildning, yrkesutbildning, kultur, ungdomsfrågor, idrott, medborgerliga rättigheter - i uppdrag att utarbeta ett yttrande.

Slutsatsen från Europeiska rådets möte i mars 2000 att rådet (utbildning) skall "allmänt dryfta konkreta framtida mål för utbildningssystemen med fokusering på gemensamma intressen, prioriteringar och respekt för den nationella mångfalden".

Europeiska kommissionen meddelande om "eLearning" (KOM(2000) 318 slutlig).

Europeiska kommissionens memorandum om livslångt lärande (KOM(2000) 1832 slutlig).

ReK:s yttrande om "Memorandum om livslångt lärande" (CdR 19/2001 fin)(1).

ReK:s yttrande om "eLearning - Att planera morgondagens utbildning" (CdR 314/2000 fin)(2).

Det utkast till yttrande (CdR 89/2001 rév. 2) som antogs av utskott 7 den 29 juni 2001 [föredragande: Sean O'Neachtain, IRL-AE].

Allmän och yrkesinriktad utbildning bidrar till den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europa.

Behovet att säkerställa samma utbildningsmöjligheter för alla måste beaktas.

Den snabba tekniska förändringen får stora konsekvenser för samhälle och arbetsliv.

Den skiftande uppläggningen av utbildningssystemen måste erkännas i hela Europeiska unionen.

Det är absolut nödvändigt att utrota analfabetism.

Kunskapsbehovet inom företagen och bland arbetsgivarna i allmänhet förändras snabbt, vilket måste tas i beaktande.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 40:e plenarsession den 19-20 september 2001 (sammanträdet den 19 september).

1. Regionkommittén välkomnar kommissionens rapport "De konkreta framtidsmålen för utbildningssystemen".

2. ReK stöder de fem konkreta målen, som kan ligga till grund för samarbete på medellång sikt mellan utbildningsmyndigheter i EU.

3. Kommittén beklagar att de regionala och lokala myndigheterna, som ofta har det politiska och ekonomiska ansvaret på utbildningsområdet i medlemsstaterna, inte blev involverade i formuleringen av de fem målen. ReK anmodar kommissionen att framdeles inkludera de lokala och regionala myndigheterna i en översyn av de fastställda målen och/eller för att utforma nya mål för medlemsstaternas utbildningssystem.

4. ReK anser det nödvändigt att alla unga erhåller en hög nivå på sina grundläggande kunskaper, inklusive sociala färdigheter, innan de lämnar utbildningssystemet.

5. Kommittén vill att det skall slås fast att ett absolut mål för unionen är att "ingen ung person oavsett ålder får lämna skolsystemet utan tillfredsställande läs- och skrivkunskaper".

6. Kommittén anser att det krävs ytterligare betoning på matematik och naturvetenskapliga ämnen och på åtgärder för att locka ungdomar att studera dessa ämnen i högstadiet, på gymnasiet och i postgymnasial utbildning, eftersom antalet ungdomar som studerar dessa ämnen minskar i vissa regioner. Man får dock inte förbise de humanistiska ämnenas betydelse som ett unikt medel för personlig utveckling när det gäller ansvarsmedvetande och kritisk bedömningsförmåga på alla områden.

7. Det finns ett potentiellt problem i att ungdomar tidigt lämnar skolan för att ta arbeten med små utvecklingsmöjligheter.

8. ReK efterlyser en stark betoning av fortbildning och av fortgående specificering av och utbildning i de nya färdigheter som krävs på arbetsplatserna. Särskilt informations- och kommunikationstekniken bör betonas eftersom den är nödvändig på en modern arbetsplats. Detta mål skulle underlättas av arbetspraktik och andra motsvarande arrangemang.

9. Det behövs ett samarbete kring en strategi för lärlingsutbildning och ökad betoning på kvalificerade lärlingsprogram.

10. ReK föreslår att det skall skapas ett program inom EU för att uppdatera kunskaper och ömsesidigt erkänna standardiserad yrkeskompetens.

11. Kommittén anser att svårigheter vid inlärningen hos vissa grupper - inklusive begåvade barn och barn som lär sig långsamt - bör behandlas i dokumentet för att inga unga skall nekas tillträde till lämplig utbildning av sociala eller ekonomiska orsaker eller orsaker som hänför sig till infrastrukturen.

12. ReK upprepar att det behövs fortbildning för lärare för att nyanlända invandrare skall kunna studera inom de vanliga utbildningssystemen.

13. Kommittén ber kommissionen att ytterligare förbättra och främja program för att lärare skall kunna undervisa kortare perioder i andra länder. Exempelvis skulle ett system med möjlighet till ett sabbatsår efter 7-10 år kunna förbättra metoden för utbyte av bra utbildningsmetoder.

14. Kommittén ställer sig bakom medlemsstaternas fem huvudmål för utbildningssystemen: kvalitet, tillträde, innehåll, öppenhet och effektivitet.

15. Kravet på starkare social sammanhållning innebär att en topprioritering för Europa måste vara att ge alla medborgare i alla åldrar tillträde till utbildningssystemen och samma utbildningsmöjligheter.

16. Kommittén stöder främjandet av livslångt lärande och vill säkerställa att nya färdigheter, såsom IKT-färdigheter, inkluderas i processen.

17. Regionkommittén betraktar ny teknik som ett verktyg för att förbättra kvaliteten på undervisningen, inlärningen och utbildningen i allmänhet.

18. Kommittén vill än en gång betona den centrala betydelsen av kunskaper i läsning, skrivning och räkning, och anser att skol- och utbildningssystemen också måste försöka stimulera barns och ungdomars kreativitet, självförtroende, solidaritet och respekt för demokratiska värden för att de skall utvecklas och fungera som ansvarsfulla medborgare och visa ett livslångt intresse för att tillägna sig nya kunskaper.

19. ReK uppmanar skolor och utbildningsanstalter på alla nivåer att inte bara se sig som en plats för heltidsstuderande utan också som en angelägenhet för samhället som helhet. Utbildningssystemens alla resurser måste beaktas och ställas till hela lokalområdets förfogande.

20. Det är särskilt viktigt att utnyttja utbildningssystemen och maximera deras fördelar för att bidra till att bygga upp större kapacitet och resurser i perifera landsbygdsregioner och kustnära regioner i Europa.

21. Skol- och utbildningssystemen bör användas för att främja och öka medvetenheten om lokala och inhemska kulturer och språk. Det gäller särskilt inom regioner med minoritetskulturer och språk som används i mindre utsträckning.

22. ReK anser att skolor och utbildningsanstalter måste uppmuntras och stödjas för att öka miljömedvetenheten inom Europas kommuner och regioner.

23. ReK skulle gärna se att det i kursplanerna i de olika utbildningssystemen även ingår kunskap om sociala, ekonomiska och historiska aspekter av Europeiska unionen och dess institutioner.

24. Det krävs ytterligare insatser för att utröna hur utbildning kan bli mer attraktivt för medborgare i alla åldersgrupper. Antalet äldre studerande från grupper som traditionellt inte studerar varierar kraftigt i EU.

25. ReK anser att det behövs ett nytt partnerskap på arbetsmarknaden och ett nytt socialt kontrakt som kan stimulera investeringar i allmän och yrkesinriktad utbildning för alla medborgare (särskilt de mest marginaliserade).

26. Kommittén anmodar kommissionen att ta upp frågan om betald studieledighet för arbetstagare i EU.

27. Kommittén anmodar medlemsstaterna att förstärka och bygga ut sina utbildningssystem över hela Europa för att medborgarna skall kunna utveckla sina färdigheter och kunskaper till samma höga nivå. En viktig faktor för att kunna uppnå detta är att man ger lärare ökat stöd och i större utsträckning erkänner deras yrkesroll och stärker deras status, eftersom de spelar en avgörande roll för näringslivets och samhällets utveckling.

28. ReK ställer sig bakom åsikten att kopplingen mellan näringslivet och utbildningsanstalter bör stärkas. Avsikten med en sådan koppling är att eleverna skall få de kunskaper som krävs på dagens arbetsmarknad. Man bör dock se till att inte ett alltför snävt område av färdigheter lärs ut. Eftersom den moderna ekonomin förändras snabbt skulle detta kunna leda till problem på medellång sikt eller till att flexibiliteten hos arbetskraften minskar.

29. Kommittén uttrycker ett starkt stöd för föresatsen att utveckla företagaranda och innovativt tänkande. Detta måste uppmuntras mycket tidigt hos barn och ungdomar i grundskolan.

30. ReK delar kommissionens åsikt att de fastställda målen är adekvata och att alla mål skulle vinna på en granskning kolleger emellan, utbyte av goda lösningar och jämförelse av framsteg mellan medlemsstaterna. Dessa processer bör utgöra centrala delar av den öppna samordningsmetoden.

31. ReK föreslår att man med hjälp av den öppna samordningsmetoden identifierar och sprider framgångsrika politiska exempel i unionen samtidigt som man beaktar deras lämplighet i olika nationella och regionala sammanhang.

32. Regionkommittén föreslår att grundläggande kunskaper, matematik, naturvetenskapliga ämnen samt informations- och kommunikationsteknik prioriteras när ett arbetsprogram lanseras.

33. Kommittén inser att utbildningsinstitutionerna är olika utformade i medlemsstaterna, men stöder ändå åtgärder för att bedöma hur man lyckats uppnå målen i Europa.

34. ReK begär att alla förslag om utvärderingssystem som omfattar indikatorer och benchmarking skall remitteras till kommittén innan de slutgiltigt antas.

35. Kommittén instämmer i att bedömningen av framsteg bör bygga på kvalitetsindikatorer men vill framhålla att ett eventuellt progressionsindex måste ta hänsyn till skillnader i utgångsläge och socioekonomisk bakgrund.

36. ReK rekommenderar att resurserna och mekanismerna utnyttjas för att alla studerande, oavsett utgångsläge eller socioekonomisk bakgrund, skall kunna uppnå en nivå som man enats om i hela Europa.

37. Regionkommittén föreslår att utbildningssystemens övergripande mål i Europa skall vara att skapa kunniga medborgare som inte bara kan läsa, skriva och räkna utan som också är personligt, socialt, kulturellt, miljömässigt och teknologiskt kompetenta och medvetna och som har de yrkeskunskaper som arbetslivet kräver.

Bryssel den 19 september 2001.

Regionkommitténs

ordförande

Jos Chabert

(1) EGT C 357, 14.12.2001, s. 36.

(2) EGT C 144, 16.5.2001, s. 34.