Förslag till Rådets förordning för bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

I rådets förordning 850/98 fastställs gällande villkor för tekniska åtgärder för bevarande av fiskebestånd för skydd av unga exemplar av marina organismer i gemenskapsvatten utanför Östersjön och Medelhavet. I de tekniska åtgärderna anges maskstorlekar och andra aspekter av strukturen på fiskeredskap, begränsningar eller förbud under vissa tidsperioder och i vissa områden för de angivna typerna av fiske, samt minsta storlek för marina organismer.

Under de senaste åren har vetenskapsmän från Internationella havsforskningsrådet angett att ett antal torskbestånd och ett större kummelbestånd är utrotningshotade. Som ett svar på denna varning har bland annat ett antal råds- och kommissionsförordningar antagits genom vilka de villkor som anges i förordning 850/98 har ändrats och /eller skärpts.

Dessutom har förordning 850/98 utgjort föremål för sex ändringsförordningar som inte alltid berörde torsk eller kummel.

Alla dessa ändrade villkor måste integreras i ett omfattande paket av tekniska åtgärder. Vidare föreslår kommissionen ett antal olika åtgärder i syfte att ytterligare skydda unga exemplar av torsk och kummel. Dessa åtgärder omfattar utvidgning av två geografiska områden där det råder förbud mot vissa typer av fiske för att skydda kummel, samt ett förslag som skall utarbetas i form av kommissionsförordningar om närmare föreskrifter om linjära dimensioner och nedsänkningstiden för fasta redskap och om kombinationer av släpredskap med olika maskstorlekar som finns ombord på fiskefartyg.

Kommissionen garanterar att alla andra relevanta villkor som anges i förordning 850/98 bibehålls vid omarbetandet av texten.

När denna förordning antas kommer förordning 850/98 och alla andra berörda råds- och kommissionsförordningar att upphävas.

2002/0275 (CNS)

Förslag till Rådets förordning för bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [1],

[1] EGT C , , s. .

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [2] ,

[2] EGT C , , s. .

och av följande skäl:

(1) Rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer [3] har ändrats vid upprepade tillfällen, bland annat för att ta hänsyn till problem som medlemsstater stött på vid tillämpningen av den ursprungliga förordningen och för att skärpa kraven på selektivitet hos redskap som används vid fiske efter torsk- och kummelbestånden så att dessa arter skall kunna återhämta sig.

[3] EGT L 125, 27.4.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 973/2001 (EGT L 137, 19.5.2001, s. 1).

(2) Efter rön från Internationella havsforskningsrådet att fyra torskbestånd och ett kummelbestånd i gemenskapsvatten är allvarligt decimerade antogs rådets förordning (EG) nr 2549/2000 [4] och kommissionens förordningar (EG) nr 1162/2001 [5], (EG) nr 2056/2001 [6], (EG) nr 2602/2001 [7] och (EG) nr 494/2002 [8] om skärpta eller nya tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av dessa arter.

[4] EGT L 292, 21.11.2000, s. 5. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1456/2001 (EGT L 194, 18.7.2001, s. 1.).

[5] EGT L 159, 15.6.2001, s. 4.

[6] EGT L 277, 20.10.2001, s. 13.

[7] EGT L 345, 29.12.2001, s. 49.

[8] EGT L 77, 20.3.2002, s. 8.

(3) Det är önskvärt att ytterligare förstärka skyddet av unga exemplar av torsk, kummel och andra marina organismer som fångas samtidigt med dessa arter.

(4) Förordningarna (EG) nr 850/98 och (EG) nr 2549/2000 samt kommissionens förordningar (EG) nr 2056/2001 och (EG) nr 494/2002 som har antagits genom tillämpning av förordning (EG) nr 850/98, bör därför upphävas och ersättas.

(5) Maskstorleken på nätstycken med kvadratiska maskor bör inte beaktas vid fastställandet av maskstorleken på ett nät vid tillämpning av de villkor som anges i kommissionens förordning (EEG) nr 2108/84 av den 23 juli 1984 om närmare bestämmelser för fastställande av maskstorlek för nätredskap [9].

[9] EGT L 194, 24.7.1984, s. 22. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2550/97 (EGT L 349, 19.12.1997, s. 1).

(6) Det bör införas begränsningar för de linjära dimensionerna och nedsänkningstiden för fasta redskap.

(7) Marina organismer som fångas i samband med vetenskaplig forskning, utsättning eller flyttning får säljas på villkor att de uppfyller de krav som ställs i artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter [10].

[10] EGT L 17, 17.1.2000, s. 22.

(8) För att uppfylla den grundläggande målsättningen att skydda ungfisk, blötdjur och kräftdjur är det både nödvändigt och lämpligt, i enlighet med proportionalitetsprincipen, att fastställa regler om bland annat strukturen på fiskeredskap, fiskeförbud i vissa områden, fiskeförbud under vissa perioder och minsta landningsstorlek. Denna förordning går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de uppsatta målen i enlighet med artikel 5 tredje stycket i fördraget.

(9) De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [11].

[11] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE, AVGRÄNSNING AV VATTEN OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Denna förordning, som innehåller föreskrifter om tekniska åtgärder för bevarande, skall vara tillämplig på fångst och landning av fiskeresurser som förekommer i marina vatten som lyder under medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion och som är belägna i någon av de regioner som anges i artikel 2, om inte annat följer av artiklarna 22, 32 och 33.

Artikel 2 Avgränsning av vatten

1. De geografiska områden som i denna förordning betecknas med förkortningarna "ICES" och "CECAF" är de områden som fastlagts av Internationella havsforskningsrådet respektive Fiskerikommittén för östra Centralatlanten. De beskrivs, med förbehåll för senare ändringar, i kommissionens meddelanden nr 85/C 335/02 [12] och nr 85/C 347/05 [13].

[12] EGT C 335, 24.12.1985, s. 2.

[13] EGT C 347, 31.12. 1985, s. 14.

2. I denna förordning skall följande avgränsning av marina vatten gälla:

(a) Region 1:

Alla vatten som ligger norr och väster om en linje från en punkt på latitud 48°N, longitud 18°V, därifrån i rakt nordlig riktning till latitud 60°N, därifrån i rakt ostlig riktning till longitud 5°V, därifrån i rakt nordlig riktning till latitud 60°30'N, därifrån i rakt ostlig riktning till longitud 4°V, därifrån i rakt nordlig riktning till latitud 64°N, och därifrån i rakt ostlig riktning till den norska kusten.

(b) Region 2:

Alla vatten som är belägna norr om latitud 48°N, utom farvatten i region 1 och ICES-områdena III b, III c och III d.

(c) Region 3:

Alla vatten som motsvaras av ICES delområden VIII och IX.

(d) Region 4:

Alla vatten som motsvaras av ICES delområde X.

(e) Region 5:

Alla vatten som är belägna i den del av Östra centralatlanten som omfattar områdena 34.1.1, 34.1.2 och 34.1.3 samt delområde 34.2.0 i fiskezon 34 i CECAF-området.

(f) Region 6:

Alla vatten längs det franska departementet Guyanas kust som lyder under Frankrikes suveränitet eller jurisdiktion.

(g) Region 7:

Alla vatten längs de franska departementen Martiniques och Guadeloupes kuster som lyder under Frankrikes suveränitet eller jurisdiktion.

(h) Region 8:

Alla vatten längs det franska departementet Réunions kust som lyder under Frankrikes suveränitet eller jurisdiktion.

3. Trots vad som sägs i punkt 1 skall följande gälla såvitt avser denna förordning:

- Kattegatt avgränsas i norr av en rät linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten, och i söder av en linje dragen från Hasenøre Hoved till Gniben Odde, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen.

- Skagerrak avgränsas i väster av en rät linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr, och i söder av en rät linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr, och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten.

- Nordsjön skall omfatta ICES delområde IV, den angränsande del av ICES-område II a som är belägen söder om latitud 64°N, och den del av ICES-område III a som enligt definitionen i andra strecksatsen inte tillhör Skagerrak.

4. Områdena i punkt 2 kan, särskilt med utgångspunkt i definitionerna i punkt 1, indelas i geografiska områden i enlighet med förfarandet i artikel 37.1.

Artikel 3 Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

(a) marina organismer [14]: all havsfisk, inbegripet anadroma och katadroma arter under deras liv i havet, kräftdjur, blötdjur och delar därav,

[14] I bilaga IX finns en preliminär förteckning över marina organismer.

(b) släpredskaps maskstorlek: maskstorleken på lyft eller förlängningsstycke, ombord på ett fiskefartyg, som är fastsatta eller lämpade att sätta fast på ett släpredskap, enligt vad som anges i förordning (EEG) nr 2108/84 och

när det gäller nätstycke eller fönster med kvadratiska maskor, den största maskstorleken på ett sådant nätstycke eller fönster som infogats i ett släpredskap, enligt vad som anges i förordning (EEG) nr 2108/84.

(c) nät med kvadratiska maskor: en nätkonstruktion som har monterats så att av de två grupperna av parallella linjer som bildas av stolpraderna är den ena parallell med och den andra vinkelrät mot nätets längdaxel,

(d) flertrådigt garn: nät tillverkat av två eller flera garntrådar, där trådarna kan skiljas åt mellan knutarna utan att trådstrukturen skadas,

(e) knutlösa nät: nät som är sammansatta av maskor med fyra ungefär lika långa sidor där maskornas hörn bildas genom sammanflätning av trådarna från två angränsande sidor av maskan,

(f) bottensatta garn eller insnärjningsredskap: varje förankrat redskap som består av ett enda nätstycke som på något sätt är fastsatt eller kan sättas fast i havsbotten,

(g) grimgarn: varje förankrat redskap som består av två eller flera nätstycken som alla hänger parallellt på en enda huvudlina, och som på något sätt är fastsatt eller kan sättas fast i havsbotten.

AVDELNING II

NÄTREDSKAP OCH VILLKOR FÖR DERAS ANVÄNDNING

Kapitel I

BESTÄMMELSER FÖR SLÄPREDSKAP

Artikel 4

Målarter och maskstorlekar

1. För varje region eller geografiskt område som anges i bilagorna I-III, och i förekommande fall beroende på tidsperioden, är målarterna för varje maskstorlek de som anges i den relevanta bilagan.

2. Befälhavare på fiskefartyg som inte för loggbok i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 2847/93 får inte under någon fiskeresa fiska i fler än en av de regioner eller geografiska områden som anges i bilagorna I-III. Detta krav gäller inte fartyg som vid fiskeresa endast använder släpredskap vars maskstorlek är minst 120 mm.

3. Under varje fiskeresa där endast släpredskap med ett storleksintervall används är det förbjudet att landa fångst som fångats i någon av de regioner eller något av de geografiska områden som anges i bilagorna I-III och som bevarats ombord, om inte motsvarande villkor som anges i den berörda bilagan är uppfyllda.

4. Procentsatsen målarter och andra arter skall beräknas genom sammanläggning av alla de kvantiteter som behålls ombord eller har lastats om av målarterna och andra arter enligt bilagorna I-III.

Närmare bestämmelser för beräkningen av målarter och andra arter som bevaras ombord när dessa har fångats med ett nät eller flera nät som släpats av flera fartyg samtidigt, skall emellertid antas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 40.2.

5. Befälhavare på fiskefartyg som vid fiskeresa inte för loggbok i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 2847/93 får under en fiskeresa i gemenskapsvatten inte använda någon kombination av släpredskap med mer än en maskstorlek. Detta krav gäller inte fiskeresor i gemenskapsvatten i regionerna 4,5 och 6.

6. Under en fiskeresa får fartyg ha ombord kombinationer av släpredskap med olika maskstorlekar under förutsättning att alla sådana nät, utom de som för närvarande används, surras och stuvas undan i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i förordning (EEG) nr 2847/93. Släpredskap som inte surrats eller stuvats undan skall betraktas som om de används.

7. När fler än ett nät släpas samtidigt av ett eller flera fiskefartyg skall samtliga nät ha samma maskstorlek.

8. Före den 1 november 2002 skall närmare bestämmelser antas om på vilka villkor olika kombinationer av släpredskap med mer än en maskstorlek får användas, enligt det förfarande som anges i artikel 40.2.

Artikel 5

Beräkning av procentsatser för målarter

1. De procentsatser som avses i bilagorna I - III skall beräknas som andelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer ombord efter sortering eller vid landning.

2. När de procentandelar som avses i punkt 1 skall beräknas för ett fiskefartyg från vilket vissa kvantiteter marina organismer har lastats om, skall hänsyn tas till dessa kvantiteter.

3. De procentsatser som avses i punkt 1 får beräknas på grundval av ett eller flera representativa prov.

4. Vid tillämpningen av denna artikel skall motsvarande vikt av hela havskräftor beräknas genom att havskräftstjärtarnas vikt multipliceras med tre.

Artikel 6

Strukturen på fiskeredskap

1. Det skall vara förbjudet att använda

(a) bottentrålar, snurrevadar eller liknande släpredskap, utom bomtrålar

(i) med en maskstorlek på över 90 mm som har mer än 100 maskor i någon omkrets av lyftet, icke inbegripet sömförstärkningslinor och sömmar,

(ii) med en maskstorlek på 70 - 89 mm som har mer än 120 maskor i någon omkrets av lyftet, icke inbegripet sömförstärkningslinor och sömmar,

(iii) med en maskstorlek på över 55 mm och vars lyft och/eller förlängningsstycke inte består av nätmaterial av enkelt garn där tjockleken på varje enskild garntråd är högst 6 mm eller av dubbelt garn där tjockleken på varje enskild garntråd är högst 4 mm,

(b) med lyft med en maskstorlek på minst 55 mm och där antalet maskor runt någon omkrets i lyftet ökar från den främre till den bakre delen,

(c) med släpredskap vars förlängningsstycke har en maskstorlek på minst 55 mm och där antalet maskor, utom de i sömmarna, runt någon omkrets i förlängningsstycket är färre än antalet maskor, utom de i sömmarna, runt omkretsen på den främsta änden av det lyft som förlängningsstycket är fäst vid.

(d) nät med en maskstorlek på minst 32 mm där inte någon maska är fyrsidig,

(e) nät där längden på en stolpe i någon enskild fyrsidig maska skiljer sig med mer än tio procent från de andra stolparna i den maskan,

(f) släpredskap för fiske efter bottenlevande arter med ett lyft som är fäst vid släpredskapets främre nätdel på annat sätt än genom sömnad,

(g) kombinationer av lyft och förlängningsstycken som i utsträckt längd tillsammans är längre än 36 m i nät med en maskstorlek som är större än 70 mm,

(h) lyft, förlängningsstycke eller nätstycke med kvadratiska maskor som inte är konstruerat av endast en typ av nätmaterial

(i) lyft och/eller förlängningsstycke byggt av mer än ett lager nät så att de linjära dimensionerna på den övre halvan av lyftet och/eller förlängningsstycket inte är desamma som på den nedre halvan eller nedre lagret,

(j) i regionerna 1 och 2 bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap, med undantag av bomtrålar, som har en maskstorlek på 70 - 99 mm förutom om

(i) hela den övre halvan av den främre delen av ett sådant nät består av ett nätstycke med diagonala maskor där inte någon enskild maska har en maskstorlek på mindre än 140 mm och som är fäst direkt på nätets överteln eller på högst tre rader av ett nät med vilken maskstorlek som helst som är fäst direkt på överteln, och som sträcker sig mot nätets bakre del med minst 15 maskor,

(ii) ett nätstycke med kvadratiska maskor med en maskstorlek på minst 80 mm ingår i ett sådant nät i enlighet med villkoren i artikel 7.2 och 7.3,

(k) i regionerna 1 och 2 bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap med en maskstorlek på 32-54 mm för att fånga och bevara ombord kräftdjur av släktet Pandalus, om inte nätet är försett med ett nätstycke med kvadratiska maskor som har en maskstorlek på minst 70 millimeter eller med ett sorteringsgaller för vilket villkoren för användning fastställts i en medlemsstats lagstiftning, eller när det gäller norska fiskefartyg enligt norsk lagstiftning,

(l) släpredskap för fiske efter bottenlevande arter med en maskstorlek på 110 till 119 mm, med undantag för bomtrål, förutom om ett sådant nät har ett nätstycke med kvadratiska maskor med en maskstorlek på minst 90 mm och nätstycket är installerat i enlighet med villkoren i artikel 7.2 och 7.3,

(m) bomtrål med en maskstorlek på minst 80 mm, förutom om hela den övre halvan av den främre delen av ett sådant nät består av ett nätstycke med diagonala maskor där ingen enskild maska har en maskstorlek på mindre än 180 mm och är fäst direkt på överteln eller på högst tre rader av nät av vilken storlek som helst och som är fäst direkt på överteln,

Nätstycket skall sträcka sig mot nätets bakre del med minst det antal maskor som beräknas genom att

(a) dela bomens längd i meter med 12,

(b) multiplicera resultatet i punkt a med 5400,

(c) dela summan av multiplikationen i punkt b med nätstyckets minsta maskas maskstorlek i millimeter, och

(d) bortse från eventuella decimaler eller andra bråkdelar i den summa som erhålls i punkt c.

2. Villkoren i punkt 1 j skall inte gälla bomtrålar, snurrevadar eller liknande släpredskap, med undantag av bomtrålar, med en maskstorlek på 80 - 99 mm när den fångst som bevaras ombord och fångats med sådana redskap består av

(a) minst 85 % drottningkammussla eller

(b) minst 40% tunga och högst 5% torsk.

Artikel 7

Nätstycken med kvadratiska maskor

1. Nätstycken med kvadratiska maskor med en maskstorlek på minst 80 millimeter får infogas i alla släpredskap.

Det skall dock vara tillåtet att använda nät som omfattar de BACOMA-selektivitetsanordningar som anges i rådets förordning (EG) nr 88/98.

2. Ett nätstycke med kvadratiska maskor

(a) skall placeras i den övre hälften eller över delen av ett nät, framför ett eventuellt förlängningsstycke eller någonstans mellan den främre delen av ett eventuellt förlängningsstycke och den bakre delen av lyftet,

(b) får inte blockeras på något sätt, vare sig genom inre eller yttre anordningar,

(c) skall ha en längd av minst tre meter utom när det är infogat i redskap som släpas av fartyg med lägre motoreffekt än 112 kW, då det skall ha en längd av minst två meter,

(d) skall vara gjort av knutlösa nät eller av nät med fasta knutar och vara infogat på ett sådant sätt att maskorna ständigt förblir helt öppna vid fiske,

(e) skall vara konstruerat så att antalet maskor i den främre maskraden i nätstycket är lika med eller större än antalet maskor i den bakre maskraden i nätstycket.

3. I nät där ett nätstycke med kvadratiska maskor infogats i en icke-konisk del av nätet skall det finnas högst fem öppna diagonalmaskor mellan varje sida av nätstycket och nätets angränsande sömmar.

I nät där ett nätstycke med kvadratiska maskor infogats, helt eller delvis, i en icke-konisk del av nätet skall det finnas högst fem öppna diagonalmaskor mellan den bakre maskraden i nätstycket och nätets angränsande sömmar.

4. Mätningar av maskstorleken på sådana nätdelar med kvadratiska maskor som infogas i någon del av ett nät skall inte beaktas när ett släpredskaps maskstorlek bedöms.

Artikel 8

Skrapredskap

Skrapredskap är undantagna från bestämmelserna i artikel 4.

När skrapredskap bevaras ombord under fiskeresa är det emellertid förbjudet

att ha ombord eller landa marina organismer, förutom om minst 95 % av deras vikt består av musslor.

KAPITEL II

BESTÄMMELSER FÖR FASTA REDSKAP

Artikel 9

Procentsats för målarter och definition av maskstorlek

I varje region eller geografiskt område som anges i bilagorna IV och V och i förekommande fall beroende på tidsperioden, är det förbjudet att använda eller ombord medföra bottensatta garn, insnärjningsredskap eller grimgarn om inte den fångst som fångas med det aktuella nätredskapet och behålls ombord består minst till 70 % av målarten, och

(a) när det gäller bottensatta garn och insnärjningsredskap, maskstorleken överensstämmer med någon av de kategorier som anges i den relevanta bilagan,

(b) när det gäller grimgarn, maskstorleken i den del av nätet som har de minsta maskorna överensstämmer med någon av de kategorier som anges i den relevanta bilagan.

Artikel 10

Beräkning av procentsatser för målarter

1. Den procentsats som avses i artikel 9 skall beräknas som procentandelen av hel färskvikt av samtliga marina organismer ombord efter sortering eller vid landning.

2. Den procentsats som avses i punkt 1 får beräknas på grundval av ett eller flera representativa prov.

3. Den lägsta procentsatsen för målarterna kan beräknas genom sammanläggning av kvantiteterna av samtliga fångade målarter.

Artikel 11

Villkor för laxfiskar, nejonöga eller pirål

Artiklarna 9 och 10 skall inte gälla för fångster av laxfiskar, nejonöga eller pirål.

Artikel 12

Nedsänkningstid och linjära dimensioner för fasta garn

Närmare bestämmelser om tillåtna nedsänkningstider och linjära dimensioner för fasta garn skall fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 30.2.

KAPITEL III

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM NÄT OCH

VILLKOR FÖR ANVÄNDNING AV DESSA

Artikel 13

Bortskaffande av fångster utöver de tillåtna procentsatserna

1. De mängder av marina organismer som har fångats utöver de tillåtna procentsatser som anges i bilagorna I - V skall kastas överbord före varje landning.

2. Trots vad som sägs i punkt 1, skall ett fartyg som under en fiskeresa anländer till en av de regioner eller geografiska områden som anges i bilagorna I - III uppfylla det krav på lägsta procentsats för målarter som anges i bilagorna I - III och som fångats i den region eller det område där de fiskade innan på denna resa och som bevaras ombord.

Artikel 14

Tilltäppning av maskor

Det är förbjudet att använda anordningar som gör att maskorna i någon del av fisknäten dras samman eller att deras storlek i praktiken minskas.

Denna bestämmelse skall inte utesluta att vissa anordningar får användas, och över dessa skall det upprättas en förteckning och utarbetas tekniska beskrivningar i enlighet med förfarandet i artikel 40.2.

AVDELNING III

MINIMISTORLEK PÅ MARINA ORGANISMER

Artikel 15

Bedömning av marina organismer som inte uppfyller storlekskraven

Marina organismer skall betraktas som att de inte uppfyller storlekskraven om de är mindre än de minimistorlekar som i bilaga VI anges för de berörda arterna och det berörda geografiska området.

Artikel 16

Mätning av marina organismer och villkor för landning av hummer, languster, blötdjur och avskilda klor av krabbtaska

1. Mätningen av storleken på marina organismer skall utföras i enlighet med bestämmelserna i bilaga VII.

2. Om flera metoder är tillåtna för att mäta storleken på en marin organism skall organismen anses vara av minimistorlek om resultatet av användning av någon av dessa metoder utgörs av en storlek som är lika med eller större än motsvarande minimistorlek.

3. Humrar, languster, musslor och snäckor, som tillhör någon av de arter för vilka en minsta storlek fastställs i bilaga VI, får endast bevaras ombord hela och får endast landas hela.

4. För fångster med burar, tinor eller mjärdar av krabbtaska får högst 1 % av den totala vikten av de krabbtaskor eller delar därav som bevaras ombord under en fiskeresa eller som landas vid slutet av en fiskeresa bestå av avskilda klor av krabbtaska.

När krabbtaska fångas med andra redskap än burar, tinor eller mjärdar får det inte vid något tillfälle bevaras mer än 75 kg avskilda krabbklor ombord under en fiskeresa eller landas vid slutet av en fiskeresa.

Artikel 17

Bevarande ombord av marina organismer som inte uppfyller storlekskraven

1. Marina organismer som inte uppfyller storlekskraven får inte behållas ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord.

2. Punkt 1 skall inte gälla för följande:

(a) Sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill upp till 10 % i hel färskvikt av de totala fångster som behålls ombord av var och en av dessa arter. Procentsatsen sardin, ansjovis, sill, taggmakrill och makrill som inte uppfyller storlekskraven skall beräknas som procentandelen i hel färskvikt av samtliga marina organismer som finns ombord efter sortering eller vid landning. Procentsatsen får beräknas på grundval av ett eller flera representativa prover. Gränsen på 10% får inte överskridas vid omlastning, landning, transport, lagring, utställning eller försäljning.

(b) Andra marina organismer än de som anges i bilagorna I - III som målarter för maskstorlekar som är mindre än 16 millimeter eller mindre än 16 - 31 millimeter, och som har fångats med släpredskap vilkas maskstorlek är mindre än 32 millimeter, förutsatt att dessa organismer inte sorteras och inte säljs, ställs ut eller bjuds ut till försäljning som livsmedel.

3. Sardin, ansjovis, taggmakrill eller makrill som inte uppfyller storlekskraven och som har fångats för att användas som levande agn får emellertid behållas ombord, förutsatt att de bevaras i levande tillstånd.

AVDELNING IV

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM FISKE EFTER

VISSA MARINA ORGANISMER

Artikel 18

Begränsningar när det gäller sillfiske

1. Det är förbjudet att ombord behålla sill som har fångats inom de geografiska områden och under de tidsperioder som anges nedan.

(a) Från och med den 1 januari till och med den 30 april inom det geografiska område som är beläget nordost om en linje dragen mellan Mull of Kintyre och Corsewall Point.

(b) Från och med den 1 juli till och med den 31 oktober inom det geografiska område som begränsas av följande koordinater:

- Danmarks västkust vid latitud 55°30'N.

- latitud 55° 30'N, longitud 07° 00'O

- latitud 57° 00'N, longitud 07° 00'O

- Danmarks västkust vid latitud 57°00'N.

(c) Från och med den 15 augusti till och med den 15 september inom ett område av 6-12 sjömil utanför Förenade kungarikets ostkust, uppmätt från baslinjerna, mellan latituderna 55°30'N och 55°45'N.

(d) Från och med den 15 augusti till och med den 30 september inom det geografiska område som begränsas av en linje som förbinder följande punkter:

- Butt of Lewis.

- Cape Wrath,

-latitud 58° 55'N , longitud 05° 00'V,

- latitud 58° 55'N , longitud 07° 10'V,

- latitud 58° 20'N , longitud 08° 20'V,

- latitud 57° 40'N , longitud 08° 20'V,

- Ön North Uists västkust vid latitud 57°40'N, därifrån längs öns nordkust till latitud 57°40'36"N, longitud 07°20'39"V,

- latitud 57° 50'3"N , longitud 07° 8'6"V,

- Nordost längs ön Lewis västkust fram till utgångspunkten (Butt of Lewis).

(e) Från och med den 15 augusti till och med den 30 september inom ett område av 6-12 sjömil utanför Förenade kungarikets ostkust, uppmätt från baslinjerna, mellan latituderna 54°10'N och 54°45'N.

(f) Från och med den 21 september till och med den 15 november inom de delar av ICES-område VIIa som begränsas av Isle of Mans kust och en linje som förbinder följande koordinater:

- latitud 54° 20'00"N , longitud 04° 25'05"V,

- latitud 54° 17'05"N , longitud 03°56'08"V,

- latitud 54°14'06"N , longitud 03°57'05"V,

- latitud 54°00'00"N , longitud 04° 07'05"V,

- latitud 53° 51'05"N , longitud 04° 27'08"V,

- latitud 53°48'00"N, longitud 04°50'00"V.

- latitud 54° 04'05"N , longitud 04° 50'00"V,

(g) Från och med den 21 september till och med den 31 december inom de delar av ICES-område VIIa som begränsas av koordinaterna

- Nordirlands ostkust vid latitud 54° 15' N,

- latitud 54° 15'N , longitud 05° 15'V,

- latitud 53° 50'N , longitud 05° 15'V,

- latitud 53° 50'N , longitud 05° 50'V,

- Irlands ostkust vid latitud 53°50'N.

(h) Under hela året inom ICES-område VII a, inom det geografiska området mellan Skottlands, Englands och Wales västkust och en linje dragen 12 sjömil från baslinjerna längs dessa kuster, som i söder begränsas av latitud 53°20'N och i nordväst av en linje dragen mellan Mull of Galloway (Skottland) och Point of Ayre (Isle of Man).

(i) Under hela året i Logan Bay, som utgörs av vattnen öster om en linje dragen från Mull of Logan, som ligger vid latitud 54°44'N och longitud 4°59'V, till Laggantalluch Head, som ligger vid latitud 54°41'N och longitud 4°58'V.

(j) Under 2003 och därefter vart tredje år från andra fredagen i januari under en period av 16 dagar i följd inom det område som begränsas av följande koordinater:

- Irlands sydost kust vid latitud 52°00' N,

- latitud 52° 00'N , longitud 6° 00'V,

- latitud 52° 30'N , longitud 6° 00'V,

- Irlands sydost kust vid latitud 52°30' N,

(k) Under 2003 och därefter vart tredje år från första fredagen i november under en period av 16 dagar i följd inom de områden som begränsas av följande koordinater:

- Irlands sydkust vid longitud 09°00'V.

- latitud 51° 15'N , longitud 9° 00'V,

- latitud 51° 15'N , longitud 11° 00'V,

- latitud 52° 30'N , longitud 11° 00'V,

- Irlands västkust vid latitud 52°30'N.

(l) Under 2004 och därefter vart tredje år från första fredagen i november under en period av 16 dagar i följd inom de områden som begränsas av följande koordinater:

- Irlands sydkust vid longitud 09°00'V.

- latitud 51° 15'N , longitud 9° 00'V,

- latitud 51° 15'N , longitud 7° 30'V,

- Irlands ostkust vid latitud 52°00'N.

(m) Som har fångats med trål eller ringnot i Skagerrak mellan lördag kl. 24.00 och söndag kl. 24.00 och i Kattegatt mellan fredag kl. 24.00 och söndag kl. 24.00.

2. Det är emellertid tillåtet att ombord behålla kvantiteter av sill från något av de angivna områdena, förutsatt att de inte överstiger 5% av den totala färskvikten av de marina organismer ombord som har fångats inom varje enskilt område under någon av de angivna perioderna.

3. Trots vad som sägs i punkt 1 g och 1 i är det tillåtet för fartyg som har en längd av högst 12,2 m och som är registrerade i hamnar på Irlands och Nordirlands ostkust mellan latituderna 53°00'N och 55°00'N att ombord behålla kvantiteter av sill från de områden som anges i punkt 1 g och 1 i. Den enda tillåtna fiskemetoden är fiske med drivgarn som har en maskstorlek som är lika med eller större än 54 millimeter.

Artikel 19

Begränsningar av skarpsillfiske för att skydda sill

1. Det är förbjudet att ombord behålla skarpsill som har fångats inom de geografiska områden och under de tidsperioder som anges nedan.

Från och med den 1 januari till och med den 31 mars samt från och med den 1 oktober till och med den 31 december inom ICES statistiska rektangel 39 E8. Vid tillämpningen av denna bestämmelse skall denna ICES-rektangel begränsas av en linje som går rakt österut från Förenade kungarikets ostkust längs latitud 55°00'N till en punkt vid longitud 1°00'V, därifrån rakt norrut till en punkt vid latitud 55°30'N och därifrån rakt västerut till Förenade kungarikets kust.

(b) Från och med den 1 januari till och med den 31 mars samt från och med den 1 oktober till och med den 31 december i de inre farvattnen i Moray Firth väster om longitud 3°30'V, och de inre farvattnen i Firth of Forth väster om longitud 3°00'V.

(c) Från och med den 1 juli till och med den 31 oktober inom det geografiska område som begränsas av följande koordinater:

- Danmarks västkust vid latitud 55°30'N.

- latitud 55° 30'N, longitud 07° 00'O

- latitud 57° 00'N, longitud 07° 00'O

- Danmarks västkust vid latitud 57°00'N.

2. Det är emellertid tillåtet att ombord behålla kvantiteter av skarpsill från något av de områden som anges i punkt 1, förutsatt att de inte överstiger 5 % av den totala färskvikten av de marina organismer ombord som har fångats inom varje enskilt område under någon av de angivna perioderna.

3. Det är förbjudet att ombord behålla skarpsill som har fångats med trål eller ringnot i Skagerrak mellan lördag kl. 24.00 och söndag kl. 24.00 och i Kattegatt mellan fredag kl. 24.00 och söndag kl. 24.00.

Artikel 20

Begränsningar när det gäller makrillfiske

1. Det är förbjudet att ombord behålla makrill som har fångats inom det geografiska område som begränsas av koordinaterna

- en punkt på Förenade kungarikets sydkust vid longitud 02°00'V,

- latitud 49° 30'N , longitud 02° 00'V,

- latitud 49° 30'N , longitud 07° 00'V,

- latitud 52° 00'N , longitud 7° 00'V,

- En punkt på Förenade kungarikets ostkust vid latitud 52°00'N,

Detta förbud skall emellertid endast gälla om makrillens vikt överskrider 15% hel färskvikt av all makrill och andra marina organismer ombord som har fångats inom detta område.

2. Punkt 1 skall inte gälla

(a) för fartyg som enbart använder nät och/eller handlinor,

(b) för fartyg som använder bottentrålar, snurrevadar eller andra liknande släpredskap, förutsatt att minst 75% hel färskvikt av marina organismer ombord består av andra arter än ansjovis, sill, taggmakrill, makrill, pelagisk bläckfisk och sardin, beräknat som en procentsats i hel färskvikt av samtliga marina organismer ombord,

(c) för fartyg som inte är utrustade för fiske och till vilka makrill har lastats om.

3. All makrill som finns ombord skall anses ha fångats inom det område som avses i punkt 1, med undantag för den mängd som enligt förfarandet i andra, tredje och fjärde styckena har anmälts som befintlig ombord innan fartyget kom in i detta område.

När ett fartyg har för avsikt att komma in i detta område för att fiska skall fartygets befälhavare anmäla när och var fartyget beräknas anlända, till den behöriga tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där han har för avsikt att fiska. Underrättelse skall ske tidigast 36 och senast 24 timmar innan fartyget kommer in i detta område.

När fartyget kommer in i detta område skall befälhavaren anmäla den mängd makrill som finns ombord och som införts i loggboken. Befälhavaren skall på anmodan låta sin loggbok och fångsterna ombord kontrolleras vid en tidpunkt och på en plats som den behöriga tillsynsmyndigheten bestämmer. Befälhavaren på ett fiskefartyg som avser att gå in i detta område för att få makrill omlastad till sitt fartyg skall underrätta tillsynsmyndigheten i den medlemsstat inom vars område omlastningen skall ske om den beräknade tidpunkten och platsen för denna.

Befälhavaren på ett fiskefartyg som avser att gå in i detta område för att få makrill omlastad till sitt fartyg skall underrätta tillsynsmyndigheten i den medlemsstat inom vars område omlastningen skall ske om den beräknade tidpunkten och platsen för denna. Underrättelse skall ske tidigast 36 och senast 24 timmar innan omlastningen börjar. Befälhavaren skall så snart omlastningen ägt rum underrätta den behöriga tillsynsmyndigheten om vilka mängder makrill som lastas om till hans fartyg.

4. Det är förbjudet att ha makrill ombord som har fångats med trål eller ringnot i Skagerrak mellan lördag kl. 24.00 och söndag kl. 24.00 och i Kattegatt mellan fredag kl. 24.00 och söndag kl. 24.00.

Artikel 21

Begränsningar när det gäller ansjovisfiske

1. Det är förbjudet att ha ansjovis ombord som fångats med flyttrål i ICES-område VIII c eller att bedriva fiske efter ansjovis med flyttrål i detta område.

2. Inom område VIII c är det förbjudet att samtidigt medföra flyttrål och ringnot ombord.

Artikel 22

Begränsningar när det gäller fiske efter tonfisk

1. Det är förbjudet att ombord behålla varje kvantitet av bonit, storögd tonfisk eller gulfenad tonfisk som har fångats med ringnot i vatten som lyder under Portugals suveränitet eller jurisdiktion i ICES delområde X norr om 36°30'N, eller i CECAF-områdena norr om 31°N och öster om 17°30'V, eller att bedriva fiske efter nämnda arter i nämnda områden med nämnda redskap.

2. Det är förbjudet att ombord behålla tonfisk som har fångats med drivgarn i vatten som lyder under Spaniens eller Portugals suveränitet eller jurisdiktion i ICES delområden VIII, IX eller X eller i CECAF-områdena runt Kanarieöarna och Madeira, eller att bedriva fiske efter nämnda arter i nämnda områden med nämnda redskap.

Artikel 23

Begränsningar när det gäller räkfiske för att skydda plattfisk

1. Det är förbjudet att ha sandräkor och karamellräkor ombord som har fångats med släpredskap för fiske efter bottenlevande arter vars maskstorlek ligger mellan 16 och 31 millimeter om inte fartyget har en fungerande utrustning installerad ombord avsedd att efter fångst skilja plattfisk från sandräkor och karamellräkor.

2. En separationstrål eller ett nät med sorteringsgaller skall användas vid fångst av sandräkor och karamellräkor, i enlighet med närmare bestämmelser som medlemsstaterna skall anta. Sådana bestämmelser får endast gälla nät som släpas efter fiskefartyg.

3. Det är emellertid tillåtet att ha sandräkor eller karamellräkor ombord på fiskefartyg som inte uppfyller bestämmelserna i punkterna 1 och 2, förutsatt att dessa arter inte överstiger 5% hel färskvikt av samtliga marina organismer ombord.

Artikel 24

Begränsningar när det gäller lax- och öringsfiske

1. Lax och öring får inte behållas ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller utbjudas till försäljning, utan skall omedelbart kastas överbord när den har fångats

(a) inom vatten utanför en gräns om 6 sjömil uppmätt från medlemsstaternas baslinjer i regionerna 1, 2, 3 och 4, utom Skagerrak och Kattegatt,

(b) i Skagerrak och Kattegatt utanför en gräns om 4 sjömil uppmätt från medlemsstaternas baslinjer,

(c) med avvikelse från artikel 2.2, utanför de vatten i regionerna 1, 2, 3 och 4 som lyder under medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion, utom i de farvatten som lyder under Grönlands och Färöarnas jurisdiktion,

(d) med något släpredskap.

Artikel 25

Begränsningar när det gäller fiske efter vitlinglyra för att skydda annan rundfisk

1. Det är förbjudet ha vitlinglyra ombord som har fångats med något släpredskap inom det område som avgränsas av en linje som sammanbinder följande punkter:

- En punkt vid 56°N på Förenade kungarikets ostkust till 2°O,

- därifrån norrut till latitud 58°N, västerut till longitud 0°30'V, norrut till latitud 59°15'N, österut till longitud 01°O, norrut till latitud 60°N, västerut till longitud 0°00',

- därifrån norrut till longitud 60°30'N, västerut till Shetlandsöarnas kust, därefter västerut från longitud 60°N på Shetlandsöarnas västra kust till 3°V, söderut till longitud 58°30'N,

- och slutligen västerut till Förenade kungarikets kust.

2. Det är emellertid tillåtet att ombord behålla en kvantitet vitlinglyra från området som har fångats med släpredskap, förutsatt att de inte överstiger 5% av den totala vikten av de marina organismer ombord som har fångats med släpredskap i det nämnda området.

Artikel 26

Begränsningar när det gäller fiske efter kummel

1. Det är förbjudet att bedriva fiske med trål, snurrevad eller liknande släpredskap i de geografiska områden och under de tidsperioder som anges nedan.

(a) Från och med den 1 oktober till och med den 31 januari påföljande år inom det geografiska område som avgränsas av räta linjer som förbinder följande koordinater:

- latitud 43°46,5'N, longitud 07°54,4'V

- latitud 44°01,5'N, longitud 07°54,4'V

- latitud 43°25,0'N, longitud 09°12,0'V

- latitud 43°10,0'N, longitud 9°12,0'V

(b) Från och med den 1 december till och med den sista februari påföljande år inom det geografiska område som avgränsas av räta linjer som förbinder följande koordinater:

- En punkt på Portugals västkust vid latitud 37°50'N.

- latitud 37°50'N, longitud 09°08'V,

- latitud 37°00'N, longitud 9°07'V,

- En punkt på Portugals västkust vid latitud 37°00'N.

Det är förbjudet att ha trål, snurrevad eller liknande släpredskap ombord inom de områden och under de tidsperioder som anges i punkt 1 a och 1 b, om inte dessa nätredskap surras och stuvas undan i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i förordning (EEG) nr 2847/93.

2. Vid tillämpningen av punkt 3 skall följande områden gälla:

(a) Det område som avgränsas av Irlands kust söder om 53°30'N och norr om 07°00'V och räta linjer som förbinder följande koordinater:

- En punkt på Irlands kust vid latitud 53°30'N.

- latitud 53°30'N, longitud 12°00'V

- latitud 53°00'N, longitud 12°00'V

- latitud 51°00'N, longitud 11°00'V

- latitud 49°30'N, longitud 11000'V

- latitud 49°00'N, longitud 11000'V

- En punkt på Irlands kust vid longitud 07°00'V.

(b) Det område som avgränsas av Frankrikes västkust mellan latitud 48°00'N och latitud 44°00'N och räta linjer som förbinder följande koordinater:

- En punkt på Frankrikes västkust vid latitud 48°00'N.

- latitud 48°00'N, longitud 07°00'V

- latitud 45°00'N, longitud 02°00'V

- latitud 44°00'N, longitud 02°00'V

- En punkt på Frankrikes västkust vid latitud 44°00'N.

3. I de områden som anges i punkt 2 är följande förbjudet:

(a) All form av fiske med släpredskap med en maskstorlek mellan 55 och 99 mm samt all form av fiske med fasta redskap med en maskstorlek under 120 mm.

(b) Helt eller delvis sänka eller, oavsett syfte, på något sätt placera ut släpredskap med en maskstorlek på mellan 55 och 90 mm samt all form av fiske med fasta redskap med en maskstorlek under 120 mm.

(c) Behålla ombord släpredskap med en maskstorlek på mellan 55 och 99 mm eller fasta redskap med en maskstorlek under 120 mm om de inte är surrade och stuvade i enlighet med artikel 20.1 i förordning (EEG) nr 2847/93.

Artikel 27

Begränsningar när det gäller fiske efter tobisar

Det är förbjudet att landa eller ha ombord tobisar som fångats inom det geografiska område som avgränsas av Englands östkust och Skottland och en linje som förbinder följande koordinater:

- Englands ostkust vid latitud 55°30'N.

- latitud 55°30'N, longitud 01°00'V

- latitud 58°00'N, longitud 01°00'V

- latitud 58°00'N, longitud 02°00'V

- Skottlands ostkust vid latitud 02°00'V.

Artikel 28

Villkor som gäller viktiga växtområden för rödspätta

1. Fartyg vars totala längd överstiger 8 meter får inte använda bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap inom följande geografiska områden:

(a) Området innanför 12 sjömil utanför Frankrikes kust, norr om latitud 51°00'N, utanför Belgiens och Nederländernas kust, till latitud 53°00'N, uppmätt från baslinjerna.

(b) Det område som avgränsas av följande koordinater:

- En punkt på Danmarks västkust vid latitud 57°00'N.

- Latitud 57°00'N, longitud 7°15'O.

- Latitud 55°00'N, longitud 7°15'O.

- Latitud 55°00'N, longitud 7°00'O.

- Latitud 54°30'N, longitud 7°00'O.

- Latitud 54°30'N, longitud 7°30'O.

- Latitud 54°00'N, longitud 7°30'O.

- Latitud 54°00'N, longitud 6°00'O.

- Latitud 53°50'N, longitud 6°00'O.

- Latitud 53°50'N, longitud 6°00'O.

- Latitud 53°30'N, longitud 5°00'O.

- Latitud 53°30'N, longitud 4°15'O.

- Latitud 53°00'N, longitud 4°15'O.

- En punkt på Nederländernas kust vid latitud 53°00'N.

(c) Området innanför 12 sjömil utanför Danmarks västkust från latitud 57°00'N, norrut till Hirtshals fyr, uppmätt från baslinjerna.

2. Fartyg för vilka ett särskilt fisketillstånd har utfärdats i enlighet med artikel 7.3 i förordning (EEG) nr 1627/94 får emellertid bedriva fiske med bomtrålar i de i punkt 1 angivna områdena. Det är förbjudet att använda en bomtrål, vars bomlängd, eller bomtrålar, vilkas totala bomlängd, uppmätt som summan av längden på varje bom, överstiger 9 meter eller som kan förlängas till över 9 meter, om inte de redskap som användas har en maskstorlek som ligger mellan 16 och 31 millimeter. Bomlängden skall mätas mellan dess yttersta punkter, inbegripet alla riggtillbehör.

Trots vad som sägs i artikel 1.2 i förordning (EEG) nr 1627/94 får särskilda fisketillstånd utfärdas i de syften som anges i punkt 1 till fartyg vars totala längd överstiger 8 meter.

3. Fartyg för vilka ett sådant särskilt fisketillstånd som avses i punkt 2 har utfärdats skall uppfylla följande kriterier:

(a) De skall vara upptagna i en förteckning som varje medlemsstat skall lämna till kommissionen, så att den totala maskineffekten för fartygen i varje förteckning inte överstiger den totala maskineffekt som uppgivits för varje medlemsstat den 1 januari 1998.

(b) Deras maskineffekt får inte vid något tillfälle överstiga 221 kilowatt (kW), och i de fall maskineffekten är nerställd får effekten inte ha överstigit 300 kW innan den ställdes ner.

4. Ett enskilt fartyg i den förteckning som avses i punkt 3 a får bytas ut mot ett eller flera andra fartyg, förutsatt att

(a) utbytet av ett fartyg inte medför en ökning för någon medlemsstat av den totala maskineffekt som anges i punkt 3 a,

(b) det nya fartygets maskineffekt inte vid något tillfälle överstiger 221 kW,

(c) det nya fartyget inte har nerställd maskineffekt, och

(d) det nya fartygets totala längd inte överstiger 24 meter.

5. Motorn i ett enskilt fartyg som omfattas av den förteckning som avses i punkt 3 a får bytas ut i en medlemsstat, förutsatt att

(a) utbytet av en motor inte leder till att fartygets maskineffekt vid något tillfälle överstiger 221 kW,

(b) den nya motorns maskineffekt inte är nedställd, eller

(c) den nya motorns maskineffekt inte är sådan att utbytet medför en ökning av den totala maskineffekt som avses i punkt 3 a för denna medlemsstat.

Fiskefartyg som inte uppfyller de kriterier som anges i denna punkt skall få sina särskilda fisketillstånd återkallade.

6. Trots vad som sägs i första stycket i punkt 2 a skall fartyg som innehar ett särskilt fisketillstånd och vilkas huvudverksamhet är fiske efter sandräkor, tillåtas att använda bomtrålar vilkas totala bomlängd, uppmätt som summan av längden på varje bom överstiger 9 meter när de använder redskap vilkas maskstorlek är mellan 80 och 99 millimeter, förutsatt att ett kompletterande särskilt fisketillstånd har utfärdats för detta ändamål till dessa fartyg. Det särskilda kompletterande fisketillståndet skall förnyas årligen.

Ett fartyg för vilket ett sådant kompletterande fisketillstånd har utfärdats får bytas ut mot ett annat fartyg, förutsatt att

(a) det nya fartyget inte överstiger 70 BRT och att den totala längden inte överstiger 20 meter eller

(b) det nya fartygets maskineffekt inte överstiger 180 kW och dess totala längd inte överstiger 20 meter.

Fiskefartyg som inte längre uppfyller de kriterier som anges i denna punkt skall få sitt särskilda fisketillstånd stadigvarande återkallat.

7. Trots vad som sägs i punkt 1 skall

- fartyg vars maskineffekt inte vid något tillfälle överstiger 221 kW och, i de fall motorerna har nedställd maskineffekt, denna inte översteg 300 kW innan den ställdes ned, ha rätt att fiska med bottentrålar med trålbord eller snurrevad inom de områden som anges i punkt 1,

- pargående fartyg vars sammanlagda maskineffekt inte vid något tillfälle överstiger 221 kW och, i de fall de har nedställd maskineffekt, denna inte översteg 300 kW innan nedställningen, ha rätt att fiska med parbottentrål inom de områden som avses i punkt 1,

Fartyg vars maskineffekt överstiger 221 kW skall emellertid tillåtas använda bottentrålar med trålbord eller snurrevadar, och pargående fartyg vars sammanlagda maskineffekt överstiger 221 kW skall tillåtas använda bottenpartrålar, förutsatt att

(a) (i) den fångst av tobisfiskar och/eller skarpsill som behålls ombord och som har fångats i de områden som anges i punkt 1 utgör minst 90% av den totala färskvikten av de marina organismer ombord som har fångats i nämnda områden, och

(ii) den mängd rödspätta och/eller tunga som behålls ombord och som har fångats i de områden som anges i punkt 1 inte överstiger 2 % av den totala färskvikten av de marina organismer ombord som har fångats i nämnda områden,

eller

(b) (i) den maskstorlek som används vid fiske med bottentrål med trålbord eller bottenpartrål är minst 100 mm, och

(ii) den mängd rödspätta och/eller tunga som behålls ombord och som har fångats i de områden som anges i punkt 1 inte överstiger 5 % av den totala färskvikten av de marina organismer ombord som har fångats i nämnda områden,

eller

(c) (i) den använda maskstorleken är minst 80 millimeter, och

(ii) användningen av sådana maskstorlekar begränsas till ett område inom 12 sjömil från Frankrikes kust norr om latitud 51°00'N och

(iii) den mängd rödspätta och/eller tunga som behålls ombord och som har fångats i de områden som anges i punkt 1 inte överstiger 5% av den totala färskvikten av de marina organismer ombord som har fångats i nämnda områden,

(d) den maskstorlek som används vid fiske med snurrevad är minst 100 mm.

8. Inom områden där bomtrålar, trålar med trålbord, bottenpartrålar eller snurrevadar inte får användas är det förbjudet att medföra sådana nätredskap ombord, om de inte surras och stuvas undan i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93.

9. Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 40.2.

AVDELNING V

BEGRÄNSNINGAR I UTÖVNINGEN AV VISSA FORMER AV FISKE

OCH DÄRMED FÖRBUNDEN VERKSAMHET

Artikel 29

Begränsningar av användningen av släpredskap

1. Det är förbjudet för fartyg att ha ombord eller använda bomtrål vars bomlängd, eller bomtrålar vilkas totala bomlängd, uppmätt som summan av längden på varje bom, överstiger 24 meter eller kan förlängas till mer än 24 meter. Bomlängden skall mätas mellan dess yttersta punkter, inbegripet alla riggtillbehör.

2. Det är förbjudet att använda bomtrålar med en maskstorlek på 32 till 119 mm i följande geografiska områden:

- Nordsjön norr om latitud 56°00'N

- ICES-område Vb

- ICES delområde VI norr om latitud 56°00' N.

Det skall vara förbjudet att använda bomtrål med en maskstorlek mellan 32 och 99 mm i Nordsjön mellan latitud 55°00'N och latitud 56°00'N.

3. I Nordsjön skall det vara förbjudet att samtidigt ha ombord fler än två bomtrålar med en maskstorlek på 32 mm - 99 mm, 100 mm - 119 mm eller minst 120 mm.

Inom de områden som anges i första stycket i punkt 2 är det förbjudet att ombord medföra bomtrålar med en maskstorlek som ligger mellan 32 och 119 millimeter, om inte dessa nätredskap surras och stuvas undan i enlighet med bestämmelserna i artikel 20.1 i rådets förordning (EEG) nr 2847/93.

4. Från och med den 1 juli till och med den 15 september skall det vara förbjudet att använda trål med en maskstorlek på mindre än 32 mm i vatten inom en gräns på 3 sjömil från baslinjerna i Skagerrak och Kattegatt.

5. Det är förbjudet att använda bomtrål i Kattegatt.

6. Det är förbjudet att använda släpredskap för fiske efter bottenlevande arter med en maskstorlek på 60 till 69 mm, utom i region 3.

7. I Nordsjön är det förbjudet att använda släpredskap för fiske efter bottenlevande arter med en maskstorlek på 70 till 79mm.

Gemenskapsfartyg och norska fartyg har emellertid tillstånd att bedriva fiske i gemenskapsvatten med andra släpredskap för fiske efter bottenlevande arter än bomtrålar, som inbegriper lyft som inte har någon enskild maska med en maskstorlek som är mindre än 70 mm och som helt och hållet tillverkats av nät med kvadratiska maskor.

8. Det är förbjudet att använda släpredskap med en maskstorlek som är mindre än

(a) 16 mm i region 3, utom i ICES-område IXa öster om 07° 23' 48''V.

(b) 40 mm i område IX a öster om 07° 23' 48''V.

(c) 20 mm i regionerna 4 och 5

(d) 45 mm i region 6.

Artikel 30

Okonventionella fiskemetoder

1. Det är förbjudet att fånga marina organismer med metoder som innefattar användning av sprängämnen, giftiga eller bedövande ämnen eller elektrisk ström.

2. Det är förbjudet att sälja, ställa ut eller till försäljning utbjuda marina organismer som har fångats med metoder som innefattar användning av något slag av projektil.

Artikel 31

Begränsningar av användningen av automatisk sorteringsutrustning

1. Det är förbjudet att ombord på ett fiskefartyg medföra eller använda utrustning för automatisk sortering efter storlek eller kön av sill, makrill och taggmakrill.

Det är emellertid tillåtet att medföra och använda sådan utrustning förutsatt att fartyget inte samtidigt ombord medför eller använder antingen släpredskap med en maskstorlek som är mindre än 70 millimeter eller en eller flera ringnotar eller liknande fiskeredskap.

Det är även tillåtet att medföra och använda sådan utrustning under förutsättning att

(a) hela den fångst som lagligen får behållas ombord förvaras i fruset tillstånd, den sorterade fisken omedelbart fryses efter sorteringen och ingen sorterad fisk kastas överbord med undantag av vad som krävs enligt artikel 17.2 och 17.3,

och

(b) utrustningen är installerad och placerad på fartyget så att det säkerställs att de marina organismerna omedelbart fryses och inte kastas överbord.

2. Fartyg med tillstånd att fiska i Östersjön, Bälten eller Öresund får medföra automatisk sorteringsutrustning i Kattegatt förutsatt att ett särskilt fisketillstånd har utfärdats som medger detta, i enlighet med artikel 7.3 i förordning 1627/94.

Det särskilda fisketillståndet skall ange arter, områden, tidsperioder och alla andra erforderliga villkor som gäller hur sorteringsutrustningen skall användas och medföras ombord.

Artikel 32

Begränsningar av användningen av ringnot

1. Det är förbjudet att inringa stim eller grupper av marina däggdjur med ringnot.

2. Trots vad som sägs i artikel 1 skall punkt 1 gälla i alla vatten för alla fartyg som för en medlemsstats flagg eller är registrerade i någon medlemsstat.

3. Punkt 1 skall inte gälla de fartyg som bedriver fiske enligt de villkor som fastställs i avtalet om det internationella programmet för skydd av delfiner (Washington den 15 maj 1998) som undertecknades av gemenskapen den 12 maj 1999. Fartygens namn och tekniska egenskaper skall upptas i en förteckning som kommissionen skall godkänna i enlighet med förfarandet i artikel 40.2.

Artikel 33

Begränsningar av användningen av drivgarn

1. Det är förbjudet för alla fartyg att ha ett eller flera drivgarn avsedda för fångst av de arter som anges i bilaga VIII ombord eller att bedriva fiske med dem.

2. Det är förbjudet att landa fisk av de arter som förtecknas i bilaga VIII och som har fångats med drivgarn.

3. Trots det som sägs i artikel 1 skall punkterna 1 och 2 gälla i alla vatten, utom de som omfattas av rådets förordning nr 88/98 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund [15], och utanför dessa vatten skall de gälla alla gemenskapens fiskefartyg.

[15] EGT L 9, 15.1.1998, s. 1.

Artikel 34

Begränsningar för omlastningar

Det är förbjudet att till eller från fartyg lasta om

(a) fångster som är avsedda att användas i någon fysikalisk eller kemisk beredning för att framställa fiskmjöl, fiskolja eller liknande produkter eller

(b) fångster som fångats av fartyg som medför skrapredskap ombord eller

(c) fångster som dragits upp av fartyg vars befälhavare inte har fört loggboken i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 2847/93.

Artikel 35

Begränsningar av fiskeaktiviteter inom gränsen för 12 sjömil

runt Förenade kungariket och Irland

1. Det är förbjudet för alla fartyg att använda bomtrålar inom ett område av 12 sjömil utanför Förenade kungarikets och Irlands kuster, uppmätt från de baslinjer från vilka territorialvattnen mäts.

2. Fartyg som tillhör någon av följande kategorier skall emellertid ha rätt att bedriva fiske med bomtrålar i det område som avses i punkt 1:

(a) Fartyg som togs i bruk före den 1 januari 1987, om de har en maskineffekt som inte överstiger 221 kW eller en nedställd maskineffekt som före nedställningen inte översteg 300 kW.

(b) Fartyg som togs i bruk efter den 31 december 1986, vars maskineffekt inte är nedställd och inte överstiger 221 kW, och vars totala längd inte överstiger 24 meter.

(c) Fartyg som efter den 31 december 1986 har fått sin motor utbytt mot en annan motor vars maskineffekt inte är nedställd och inte överstiger 221 kW.

3. Trots vad som sägs i punkt 2 är det förbjudet att använda en bomtrål vars bomlängd, eller bomtrålar, vilkas totala bomlängd, uppmätt som summan av längden på varje bom, överstiger 9 meter eller som kan förlängas till mer än 9 meter, utom vid fiske med redskap vars maskstorlek ligger mellan 16 och 31 millimeter. Bomlängden skall mätas mellan dess yttersta punkter, inbegripet alla riggtillbehör.

4. Fiskefartyg som inte uppfyller de kriterier som anges i punkterna 2 och 3 skall inte tillåtas bedriva sådana fiskeaktiviteter som avses i dessa punkter.

5. För fartyg som inte får använda bomtrålar är det förbjudet att medföra sådana nätredskap ombord inom de områden som anges i denna artikel, om de inte surras och stuvas undan i enlighet med artikel 20.1 i förordning (EEG) nr 2847/93.

6. Tillämpningsföreskrifterna för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 40.2.

AVDELNING VI

TEKNISKA BESTÄMMELSER

Artikel 36

Beredning

1. Det är förbjudet att ombord på ett fiskefartyg utföra något slag av fysikalisk eller kemisk beredning av fisk för att framställa fiskmjöl, fiskolja eller liknande produkter, eller att lasta om fångst i sådant syfte. Detta förbud gäller inte för beredning eller omlastning av fiskavfall.

2. Punkt 1 skall dock inte gälla för framställning av surimi och fiskmassa ombord på ett fiskefartyg.

Artikel 37

Vetenskaplig forskning

1. Denna förordning skall inte gälla för fiske som uteslutande bedrivs för vetenskaplig undersökning, vilken utförs med tillstånd från och under överinseende av en medlemsstat, och som kommissionen och den medlemsstat i vars farvatten undersökningen äger rum underrättats om i förväg.

2. Marina organismer som fångas för de ändamål som anges i punkt 1 får säljas, lagras, ställas ut eller bjudas ut till försäljning, förutsatt att

(a) de uppfyller de krav som fastställs i bilaga VI till denna förordning och de saluföringsnormer som antagits enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 104/2000, eller att

(b) de säljs direkt för andra ändamål än användning som livsmedel.

Artikel 38

Utsättning och flyttning

1. Denna förordning skall inte gälla för fiske vars enda syfte är utsättning eller flyttning av marina organismer och som bedrivs med tillstånd från och under överinseende av en medlemsstat. Om utsättningen eller flyttningen utförs på en annan medlemsstats farvatten skall kommissionen och alla berörda medlemsstater informeras i förväg.

2. Marina organismer som fångas för de ändamål som anges i punkt 1 i denna artikel och därefter levande kastas tillbaka i havet får säljas, lagras, ställas ut eller utbjudas till försäljning förutsatt att detta sker i överensstämmelse med de saluföringsnormer som har antagits i enlighet med artikel 2 i förordning (EEG) nr 104/2000.

AVDELNING VII

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 39 Genomförande

1. De bestämmelser som krävs för att genomföra denna förordning skall antas i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 40.2.

2. Tillämpningsföreskrifter för bland andra följande frågor skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 40.2:

- Fastställande av garntjocklek.

- Fastställande av maskstorlek.

- Stickprovskontroll av fångster.

- Förteckningar och tekniska beskrivningar över anordningar som får fästas vid nät.

- Mätning av maskineffekt.

- Definiering och användning av nätmaterial.

Artikel 40 Kommittén

1. Kommissionen skall bistås av Förvaltningskommittén för fiskeri- och vattenbrukssektorn som inrättades genom artikel 17 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 [16], nedan kallad kommittén.

[16] EGT L 389, 31.12.1992, s. 1.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 41 Upphävda förordningar

Förordningarna (EG) nr 850/98, (EG) nr 2549/2000, (EG) nr 2056/2001 och (EG) nr 494/2002 upphör att gälla.

Hänvisningar till nämnda förordningar skall tolkas som hänvisning till denna förordning och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IX.

Artikel 42 Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

SLÄPREDSKAP: Regionerna 1, 2 och 3, utom ICES-område IX a öster om 07°23'48''V

Maskstorlekar, målarter och tillämpliga procentsatser för fångster

>Plats för tabell>

1. Den fångst som behålls ombord skall bestå av

minst 90 % av en blandning av minst två arter eller

minst 60 % av någon av målarterna och högst 2 % av en blandning av torsk, kolja, kummel och sej och högst 15 % av en blandning av de arter som märkts med symbolen

.

2. Bestämmelser om begränsningar för fångst av sill som får behållas ombord när den fångats med nät med en maskstorlek på 16 31 mm finns angivna i gemenskapslagstiftningen om fastställande av totala tillåtna fångstmängder och vissa villkor för fångst av vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd.

3. Den fångst som behålls ombord skall bestå av

minst 90 % av en blandning av minst två arter eller

minst 60 % av någon av målarterna och högst 2 % av någon blandning av torsk, kolja, kummel och sej och högst 15 % av en blandning av de arter som märkts med symbolen .

4. Den fångst som behålls ombord skall bestå av högst 20 % kummel och/eller 20 % torsk.

5. Den fångst som fångats i ICES delområde VI och/eller VII och/eller ICES område Vb med släpredskap med en maskstorlek på 70-79 mm och som behålls ombord, skall bestå av minst 30 % havskräfta och högst 5 % torsk. I andra fall får den fångst som behålls ombord bestå av högst 20 % kummel och/eller 20 % torsk.

6. Den fångst som behålls ombord och som fångats i Nordsjön norr om 56°00'N med släpredskap för fiske efter bottenlevande arter med en maskstorlek på 80 till 109 mm skall bestå av minst 30 % havskräfta och högst 20 % kummel och/eller 20 % torsk.

7. Med undantag för fångster tagna i Nordsjön, får högst 5 % av den fångst som behålls ombord bestå av 5 % torsk.

8. Den fångst som tagits i Nordsjön med släpredskap för fiske efter bottenlevande arter med en maskstorlek på 110 till 119 mm och som behålls ombord skall bestå till minst 70 % av havskräfta och högst 3 % av torsk.

9. I Nordsjön och Skagerrak, från och med den 1 mars till och med den 31 oktober. Från och med den 1 mars till och med den 31 juli i Kattegatt. Under hela året i regionerna 1 och 2, utom i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt.

10. I Nordsjön och Skagerrak, från och med den 1 november till den sista februari påföljande år. I Kattegatt, från och med den 1 augusti till den sista februari påföljande år.

11. Haj skall avse följande hajarter: Pailonahaj (Centroscymnus coelolepis), Brun pigghaj (Centrophorus squamosus), Skednoshaj (Deania calceus), Chokladhaj (Dalatias licha), Stor blåkäxa (Etmopterus princeps), Blåkäxa (Etmopterus spinax), Svart pigghaj (Centroscyllium fabricii), Sorghaj (Centrophorus granulosus), Hågäl (Galeus melastomus), Gråhaj (Galeus murinus), (Apristuris spp).

BILAGA II

SLÄPREDSKAP: ICES-område IXa öster om longitud 7°23'48''V

Maskstorlekar, målarter och procentsatser för fångster

som gäller vid användning av en enda maskstorlek

>Plats för tabell>

BILAGA III

SLÄPREDSKAP: Regionerna 4, 5 och 6

A. Regionerna 4 och 5

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

B. Region 6

BILAGA IV

FASTA REDSKAP: Regionerna 1 och 2

>Plats för tabell>

(1) Endast tillämplig i ICES-områdena VIId och IIIa samt i Nordsjön.

(2) I ICES-område VIIe skall den minsta storleken vara 90 mm.

(3) I ICES-områdena VIIe och VIId skall den minsta storleken vara 110 mm.

(4) Fångster av marulk (Lophius spp.) som tas i ICES delområden VI och VII och behålls ombord i en kvantitet som överstiger 30 % av den totala fångsten ombord från dessa områden måste tas med en minsta maskstorlek på 250 mm.

BILAGA V

FASTA REDSKAP: Region 3

>Plats för tabell>

(1) Endast tillämplig i ICES-område VIIIc och ICES delområde IX.

(2) Fångster av marulk (Lophius spp.) som behålls ombord i en kvantitet som överstiger 30 % av den totala fångsten ombord måste tas med en minsta maskstorlek på 220 mm.

BILAGA VI

Minimistorlekar

>Plats för tabell>

Arter // Minimistorlek Regionerna 1-5, utom Skagerrak/Kattegatt

Havskräfta (Nephrops norvegicus) // Hela området, utom region 3 och ICES VIa och VIIa: total längd 85 mm, ryggsköldens längd 25 mm.

// ICES VIa, VIIa; Region 3:

Total längd 70 mm, ryggsköldens längd 20 mm.

Norway lobster tails // Hela området, utom region 3 och ICES VIa och VIIa: 46 mm.

// ICES VIa, VIIa; Region 3: 37 mm

Makrill (Scomber spp.) // Hela området, utom Nordsjön: 20 cm.

// Nordsjön: 30 cm.

Ansjovis (Engraulis encrasicolus) // Hela området, utom ICES-område IXa öster om longitud 7°23'48''V: 12 cm.

// ICES-område IXa öster om longitud 7°23'48''V: 10 cm.

Krabbtaska (Cancer pagurus) // Regionerna 1 och 2 norr om 56°N: 140 mm.

Region 2 söder om 56°N, utom ICES-områdena VII d,e,f och ICES-områdena IV b, c: 130 mm.

ICES-områdena IV b,c söder om 56°N: 130 mm, utom ett område som avgränsas av en punkt på 53°28'22''N, 00°09'24''O på Englands kust, en rät linje som förbinder denna punkt med 53°28'22''N, 00°22'24''O, inom en gräns på 6 sjömil från Förenade kungariket, och en rät linje som förbinder en punkt vid 51°54'06''N, 01°30'30''O med en punkt på Englands kust vid 51°55'48''N, 01°17'00''O, där den minsta storleken skall vara 115 mm.

ICES-områdena VII d,e,f: 140 mm.

Region 3: 130 mm

Stor kammussla (Pecten maximus) // Hela området, utom ICES-område VIIa norr om 52°30' N, VIId: 100 mm.

// ICES-område VIIa norr om 52°30' N, VIId: 110 mm.

(1) Total längd (ryggsköldens längd).

(2) 30 cm endast för industriella ändamål.

(3) Med verkan från den 1 januari 2002 skall en ryggsköldslängd av 87 mm gälla.

(4) Det är förbjudet att landa mer än 15%, i antal, av svärdfisk under 25 kg eller 125 cm.

(5) Villkoren i artikel 17.1 skall inte gälla upp till 15 % av det antal fiskar som väger mellan 3,2 och 6,4 kg och som fångats av misstag.

(6) För Taggmakrill (Trachurus spp.) som fångats i vatten som angränsar till Azorerna och som lyder under Portugals suveränitet eller jurisdiktion skall inga minsta storlekar gälla.

BILAGA VII

Mätning av storleken på en marin organism

1. Storleken på en fisk skall mätas från nosspetsen till stjärtfenans yttersta spets på det sätt som visas i figur 1.

Storleken på en havskräfta skall mätas på det sätt som visas i figur 2:

- som ryggsköldslängden mätt parallellt med mittlinjen från en av ögonhålornas bakkant till den bakre kanten av ryggskölden, och/eller

- som den totala längden mätt från pannhornets spets till bakkanten av den mellersta stjärtfenan, utom hårkanten, och/eller

- när det gäller avskilda havskräftstjärtar, från framkanten av den första stjärtleden till bakkanten av den mellersta stjärtfenan, utom hårkanten. Stjärten skall mätas när den ligger plant utan att sträckas och på ryggsidan.

3. Storleken på en hummer från regionerna 1-5 med undantag av Skagerrak/Kattegatt skall mätas på det sätt som visas i figur 3 som ryggsköldslängden mätt parallellt med mittlinjen från en av ögonhålornas bakkant till den bakre kanten av ryggskölden.

4. Storleken på en hummer från Skagerrak eller Kattegatt skall mätas på det sätt som visas i figur 3:

- som ryggsköldslängden mätt parallellt med mittlinjen från en av ögonhålornas bakkant till den bakre kanten av ryggskölden, och/eller

- som den totala längden mätt från pannhornets spets till bakkanten av den mellersta stjärtfenan, utom hårkanten.

5. (a) Storleken på en spindelkrabba skall mätas på det sätt som visas i figur 4a, som ryggsköldslängden mätt längs mittlinjen, från kanten av ryggskölden mellan pannhornen till den bakre kanten av ryggskölden.

(b) Storleken på en krabbtaska skall mätas på det sätt som visas i figur 4b som ryggsköldens största bredd mätt vinkelrätt mot ryggsköldens mittlinje framifrån och bakåt.

6. Storleken på musslor skall mätas på det sätt som visas i figur 5, tvärs över skalets längsta del.

7. Storleken på en valthornssnäcka skall mätas på det sätt som visas i figur 6 som skalets längd.

8. Storleken på en langust skall mätas på det sätt som visas i figur 7 som ryggsköldslängden från pannhornens spets till mittenlinjen på den bakre kanten av ryggskölden.

>Hänvisning till>

FIGUR 1

>Hänvisning till>

FIGUR 2

Nephrops

Havskräfta

(a) Ryggsköldslängd

(b) Total längd

>Hänvisning till>

FIGUR 3

(Homarus)

Hummer

(a) Ryggsköldslängd

(b) Total längd

>Hänvisning till>

FIGUR 4a

>Hänvisning till>

FIGUR 4b

>Hänvisning till>

FIGUR 5

>Hänvisning till>

FIGUR 6

BILAGA VIII

Långfenad tonfisk

Blåfenad tonfisk

Storögd tonfisk

Bonit (Skipjack)

Ryggsstrimmig pelamid

Gulfenad tonfisk

Karibisk tonfisk

Tunnina

Sydlig tonfisk

Fregattauxid

Havsbraxen

Marlins

Segelfiskar

Svärdfisk

Makrillgäddfiskar

Guldmakrill

Hajar

Bläckfiskar // Thunnus alalunga

Thunnus thunnus

Thunnus obesus

Katsuwonus pelamis

Sarda sarda

Thunnus albacares

Thunnus atlanticus

Euthunnus spp.

Thunnus maccoyii

Auxis spp.

Brama rayi

Tetrapturus spp.; Makaira spp.

Istiophorus spp.

Xiphias gladius

Scomberesox spp.; Cololabis spp.

Coryphaena spp.

Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharinidae; Sphymidae; Isuridae; Lamnidae.

Alla arter

BILAGA IX

SVENSKA OCH LATINSKA NAMN

Svenskt namn Vetenskapligt namn

Karamellräka Pandalus montagui

Ansjovis Engraulis encrasicolus

Marulkfiskar Lophiidae

Guldlaxfiskar Argentinidae

Tångräka Palaemon adspersus

Skäggtorsk Trisopterus luscus

Storögd tonfisk Thunnus obesus

-- Deania calceus

Musslor Bivalvia

Svart pigghaj Centroscyllium fabricii

Dolkfisk Aphanopus carbo

Hågäl Galeus melastomus

Blåröd räka Aristeus antennatus

Birkelånga Molva dipterygia

Blåvitling Micromesistius poutassou

Tonfisk Thunnus thynnus

Oxögonfisk Boops boops

Braxar Bramidae, Berycidae

Slätvar Scophthalmus rhombus

Liten venusmussla Venerupis pullastra

Venusmussla Venus verrucosa

Torsk Gadus morhua

Moratorsk Mora moro

Räkor Pandalus spp.

Sandräka Crangon spp.

Havsål Conger conger

Languster Palinurus spp.

Sepiabläckfisk, 10-armade bläckfiskar Sepia officinalis, Sepia spp.

Sandskädda Limanda limanda

Djuphavsräka Parapenaeus longirostris

Rödhajar Scyliorhinidae

Knivmusslor Donax spp.

Krabbtaska Cancer pagurus

Ål Anguilla anguilla

Tunga Microchirus ocellatus

Skrubba Platichthys flesus

Flundrefiskar Pleuronectidae

Fjällbrosmar Phycis spp.

Horngädda Belone spp.

Snäckor Gastropoda

Räkor Aristaeomorpha foliacea

Stor blåkäxa Etmopterus princeps

Skolästfiskar Malacocephalus spp., Nezumia spp., Trachyrhynchus spp.

Multefiskar Mugilidae

Knot Eutrigla gurnardus

Stor venusmussla Ruditapes decussatus

Sorghaj Centrophorus granulosus

Knotfiskar Triglidae

Kolja Melanogrammus aeglefinus

Pirålar Myxinidae

Hårstjärtfiskar Trichiuridae

Kummel Merluccius merluccius

Hård venusmussla Mercenaria mercenaria

Sill Clupea harengus

Taggmakrill Trachurus spp.

-- Apristuris spp.

Sanktpersfisk Zeus faber

Chokladhaj Dalatius licha

Nejonögon Petromyzonidae

Brun pigghaj Centrophorus squamosus

Bergtunga Microstomus kitt

Långa Molva molva

Hummer Homarus gammarus

Stenbit Cyclopterus lumpus

Makrillfiskar Scomber spp., Scomber scombrus

Mantis Squilla mantis

Glasvar Lepidorhombus spp.

Gråhaj Galeus murinus

Nordhavsräka Pandalus borealis

Havskräfta Nephrops norvegicus

Vitlinglyra Trisopterus esmarkii

Åttaarmad bläckfisk Octopus vulgaris, Eledone cirrosa

Atlantisk soldatfisk Hoplostethus atlanticus

Pikareller Centracanthidae

Pigghaj Squalus acanthias spp.

Sardin Sardina pilchardus

Rödspätta Pleuronectes platessa

Lyrtorsk Pollachius pollachius

Glyskolja Trisopterus minutus

-- Centroscymnus coelolepis

Skäggtorsk Trisopterus luscus

Räkor Palaemon spp.

Drottningkammussla Chlamys opercularis

Junkergirella Coris juris

Knivmussla Ensis spp., Pharus legumen

Bandfiskar Cepolidae

Mullusfiskar Mullidae

Havskatt Scorpaenidae

Sej Pollachius virens

Lax Salmo salar

Laxfiskar Salmonidae

Tobisfiskar Ammodytidae

Sardin Sardina pilchardus

Stor kammussla Pecten maximus

Havsabborre Dicentrarchus labrax

Havsrudefiskar Sparidae

Öring Salmo trutta

Japansk venusmussla Ruditapes philipinarum

Peneidaräkor Pandalus spp.

Silvertorsk Gadus argenteus

Rockor Rajidae

Bonit Katsuwonus pelamis

Norsar Atherina spp., Osmerus spp.

Tunga Solea solea/vulgaris

Spindelkrabba Maja squinado

Fjällvar Citharus linguatula

Skarpsill Sprattus sprattus

Trollhumrar Galatheidae

Bläckfiskar Loliginidae, Ommastrephidae, Alloteuthis spp.

Bränningsmussla Spisula solidissima

Krabba Polybius henslowi

Svärdfisk Xiphias gladius

Strimmad tunga Microchirus variegatus

Tonfiskar Auxis spp., Euthynnus spp., Katsuwonus spp., Thunnus spp.

Piggvar Psetta maxima

Lubb Brosme brosme

Brokig kammussla Chlamys varia

Blåkäxa Etmopterus spinax

Venusmussla Venus verrucosa

Tjocktunga Dicologoglossa cuneata

Fjärsingfiskar Trachinidae

Valthornssnäcka Buccinum undatum

Vitling Merlangius merlangus

Rödtunga Glyptocephalus cynoglossus

Läppfiskar Labridae

Gulfenad tonfisk Thunnus albacares

BILAGA X

Jämförelsetabell

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>