P6_TA(2006)0380

Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse

Europaparlamentets resolution om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (2006/2101(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens meddelande med rubriken "Vitbok om tjänster av allmänt intresse" (KOM(2004)0374),

- med beaktande av kommissionens meddelande "Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen" (KOM(2006)0177),

- med beaktande av kommissionens beslut 2005/842/EG av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse [1],

- med beaktande av artikel 36 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna gällande tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse,

- med beaktande av artiklarna 2, 5, 16, 73, 86, 87, 88 och 295 i EG-fördraget,

- med beaktande av sina tidigare resolutioner om tjänster i allmänhetens intresse, särskilt resolutionen av den 13 november 2001 om kommissionens meddelande "Tjänster i allmänhetens intresse i Europa" [2] och resolutionen av den 14 januari 2004 om kommissionens grönbok om tjänster i allmänhetens intresse [3] samt resolutionen av den 22 februari 2005 om statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster [4],

- med beaktande av sin ståndpunkt av den 16 februari 2006 om Europaparlamentets och rådets förslag till direktiv om tjänster på den inre marknaden [5],

- med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Lissabon den 15 och 16 mars 2000, Europeiska rådet i Nice den 7, 8 och 9 december 2000, Europeiska rådet i Laeken den 14 och 15 december 2001 samt Europeiska rådet i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 om tjänster i allmänhetens intresse,

- med beaktande av EG-domstolens rättspraxis när det gäller tjänster i allmänhetens intresse, särskilt "Corbeau-domen" av den 19 maj 1993 i mål C-320/91 [6]"Gemeente Almelo-domen" av den 27 april 1994 i mål C-393/92 [7], "Teckal-domen" av den 18 november 1999 i mål C-107/98 [8], "Chronopostdomen" av den 3 juli 2003 i de förenade målen C-83/01 P, C-93/01 P och C-94/01 P [9], "Altmarkdomen" av den 24 juli 2003 i mål C-280/00 [10], "Enirisorse-domen" av den 27 november 2003 i de förenade målen C-34/01 till C-38/01 [11], Halle-domen av den 11 januari 2005 i mål C-26/03 [12],

- med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för transport och turism, utskottet för internationell handel, utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för regional utveckling (A6-0275/2006), och av följande skäl:

A. I fördragen föreskrivs en öppen social marknadsekonomi och bland andra följande principer skall utgöra referensramar och är viktiga i detta sammanhang:

- solidaritet, som förenar och som grundar sig på målen för den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen och en hållbar utveckling,

- samarbete, som skall möjliggöra att de transnationella och europeiska strävandena i EU:s fördrag och program genomförs,

- öppna gränser och en inre marknad med fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital för att integrera ekonomier och samhällen och öka de europeiska medborgarnas välstånd och sociala välbefinnande,

- konkurrens, som skall möjliggöra att den inre marknaden genomförs på grundval av bestämmelserna om den sociala marknadsekonomin, och som regleras av konkurrenslagstiftning, vilken utgör ett för demokratin mycket viktigt rättsområde, och framför allt för att undvika missbruk av monopol och ekonomisk makt samt garantera innovation, hög kvalitet och överkomliga priser, större valmöjligheter och rättsligt skydd för konsumenterna,

- subsidiaritet, på grundval av artikel 5 i EG-fördraget, som garanterar medlemsstaternas mångfald och de olika traditionerna i EU och att EU agerar så effektivt och så nära medborgarna som möjligt, när detta ger ett bättre resultat än åtgärder på nationell nivå eller lägre, men endast då,

- proportionalitet, som innebär att åtgärder från gemenskapens sida inte skall sträcka sig längre än vad som krävs för att nå målen i fördraget, och

- demokrati, som innebär att den allmänna rösträtten är det som skänker legitimitet åt de nationella och lokala offentliga myndigheter som fattar beslut om och organiserar uppdrag om, tillhandahållande och finansiering av tjänster i allmänhetens intresse.

B. Tjänster i allmänhetens intresse är inte bara en viktig faktor för social och ekonomisk sammanhållning, utan bidrar också i stor utsträckning till att öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft.

C. Konkurrensen skall underlätta fullbordandet av den inre marknaden, som bygger på den sociala marknadsekonomins regler och styrs av konkurrensreglerna, och är en central demokratisk rättighet som inte endast begränsar byråkratins makt, utan framför allt förhindrar ekonomiskt maktmissbruk samt skyddar konsumenternas rättigheter.

D. Det finns nu en omfattande rättspraxis från EG-domstolen. Denna utökas fortlöpande och rör olika aspekter av tjänster i allmänhetens intresse, däribland statligt stöd, likabehandling och/eller snedvridning av konkurrensen.

E. Med beaktande av utvecklingen av de mål rörande huruvida tjänster i allmänhetens intresse är förenliga med reglerna för den inre marknaden och EU:s konkurrensregler, som har prövats av domstolen, och med beaktande av behovet av att bemöta detta genom att klargöra den gällande gemenskapsrätten på det här området.

F. Marknaderna och det sätt på vilket samhällena organiserar sig är föremål för en dynamisk utveckling som skiljer sig från medlemsstat till medlemsstat. Därför skulle tillämpningen av strikta regler och definitioner utgöra ett hinder för att uppnå optimala ekonomiska och sociala resultat.

G. Det är omöjligt att enhetligt fastställa tjänster i allmänhetens intresse i en så diversifierad social och ekonomisk miljö som EU:s.

H. Tillgängligheten till effektiva tjänster i allmänhetens intresse är en fast beståndsdel i alla medlemsstaters ekonomiska system, samhälls- och socialsystem och den är mycket olika utformad i medlemsstaterna. Målet att framgångsrikt slutföra den inre marknaden bör göra det möjligt för medlemsstaterna att införa effektiva och fungerande tjänster i allmänhetens intresse, med full respekt för medborgarens intresse i dennes dubbla roll som både konsument av tjänster och som skattebetalare, och medlemsstaternas ansvarsområden, och inte oskäligt begränsa de lokala och regionala myndigheternas frihet att fastställa och tillämpa hög kvalitet, frekvens, överkomliga priser och tillgänglighet för dessa tjänster.

I. Tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör tillhandahållas på ett likvärdigt sätt i alla delar av EU. Målet för den ekonomiska och sociala sammanhållningen är att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och främja en harmonisk utveckling av EU som helhet, särskilt i de nya medlemsstaterna.

J. Med hänsyn till subsidiaritetsprincipen i artikel 5.2 i EG-fördraget har medlemsstaterna och deras regionala och/eller lokala myndigheter ensamrätt att besluta om vilka tjänster som ryms under begreppet "tjänster i allmänhetens intresse" och hur dessa skall organiseras, finansieras, utföras, utvärderas och kontrolleras, och detta bör respekteras fullt ut när nya lagförslag utarbetas.

K. Det måste skapas rättssäkerhet för förenligheten mellan bestämmelserna för den inre marknaden och konkurrensen respektive bestämmelserna om välfungerande tjänster i allmänhetens intresse, så att de berörda nationella, regionala och lokala myndigheterna får det manöverutrymme de behöver för att fatta beslut och undvika konflikter och rättsprocesser, med vederbörlig respekt för den inre marknaden och parlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre marknaden samt ett tydligt genomförande av bestämmelserna för den inre marknaden och konkurrensreglerna.

L. De sektorsspecifika EG-direktiven för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som utförs i nätverk av näringslivsgrenar och inom andra sektorer där en öppning av marknaden uppnåtts eller inletts har lyckats med att tillhandahålla bättre tjänster till lägre priser och utgör en tillförlitlig ram.

M. Det stora antalet sektorsspecifika initiativ för att öppna den inre marknaden för tjänster i allmänhetens intresse samt parlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre marknaden ökar möjligheterna till konkurrens och förbättrade tjänster också när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, vilket understryker behovet av rättslig klarhet i fråga om tjänster i allmänhetens intresse.

N. Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse påverkar den inre marknaden för tjänster direkt, och ett antal sektorer som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har med framgång moderniserats och integrerats på dessa tjänstemarknader. Denna integrering skedde på ett kontrollerat sätt och åtföljdes av åtgärder som syftade till att värna om allmänintresset, särskilt begreppet samhällsomfattande tjänster.

O. I artikel 16 i EG-fördraget erkänns betydelsen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. I artikel 43-49 i EG-fördraget finns den rättsliga grunden för utarbetandet av gemenskapsåtgärder med avseende på friheten att tillhandahålla tjänster. Artiklarna 86 och 87 i EG-fördraget och domstolens rättspraxis ger en tydlig rättslig ram för hur statligt stöd, olika sätt att finansiera och olika nivåer för finansiering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall behandlas. Artikel 95 i EG-fördraget är den lämpliga rättsliga grunden för att behandla frågor som avser förfaranden för offentlig upphandling och frågor som rör detta område.

P. EG-fördraget hänvisar i artikel 16 och artikel 86.2 visserligen till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, men definierar dem inte. Tjänster av allmänt intresse nämns överhuvudtaget inte i EG-fördraget utan har endast införts som ett begrepp genom ett meddelande från kommissionen. Enligt Europaparlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre marknaden skall tjänster av allmänt ekonomiskt intresse undantas från tillämpningsområdet i artikel 16 i det föreslagna tjänstedirektivet och tjänster av allmänt intresse skall undantas helt från tjänstedirektivet.

Q. De olika former av förvaltning och partnerskap mellan de ekonomiska aktörer som är anförtrodda tjänster av allmänt intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör stödjas, och detta bör ske med bibehållande av medlemsstaternas ansvar för att tillhandahålla och fördela dessa tjänster med avseende på att garantera effektiva och högkvalitativa tjänster.

R. Gemenskapens mål i form av en hög konsumentskyddsnivå tillsammans med en strikt tillämpning av subsidiaritetsprincipen bör här i högre grad stå i blickpunkten.

S. I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänns och respekteras tillgången till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i syfte att främja social och territoriell sammanhållning i unionen.

1. Europaparlamentet anser att dess tidigare ovannämnda resolutioner om tjänster i allmänhetens intresse av den 13 november 2001, 14 januari 2004 och 22 februari 2005 fortfarande är av betydelse, särskilt med tanke på

- subsidiaritetsprincipen,

- avregleringarna, och

- genomförandet av den inre marknaden och behovet att tillhandahålla tjänster av hög kvalitet.

Europaparlamentet påminner om att det avgörande inte är vem som tillhandahåller tjänster i allmänhetens intresse, utan snarare att man upprätthåller kvalitetsnormer och en rättvis social balans, och att kriterierna bygger på ett tillförlitligt utbud och på kontinuitet. Parlamentet påminner om att det anser att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse omfattar ett mycket stort antal olika branscher.

2. Europaparlamentet konstaterar att det är särskilt viktigt, i syfte att optimera den inre marknadens möjligheter, att villkoren och bestämmelserna för moderniseringen av marknader formuleras på ett sådant vis att man, med bibehållen social sammanhållning och tillgång till samhällsomfattande tjänster, garanterar rättvis, öppen och effektiv konkurrens, undviker missbruk av dominerande ställning och förekomsten av nya monopol som hindrar nya aktörer från att ta sig in på marknaden.

3. Europaparlamentet betonar att tjänster av allmänt intresse bör vara av hög kvalitet, vara tillgängliga överallt, tillhandahållas till optimal kostnad, respektera den sociala balansen och tillhandahållas enligt förutsättningen varaktigt tryggad tillgång, samt betonar att ett stort antal tjänster av allmänt intresse kan tillhandahållas i rättvis konkurrens enligt principen om likabehandling för privata och offentliga företag.

4. Europaparlamentet begär att kommissionen inför parlamentet lägger fram en omfattande analys av effekterna av den hittillsvarande avregleringen, särskilt när det gäller konsumenternas och de berörda anställdas situation.

5. Europaparlamentet understryker att de flesta tjänster av allmänt ekonomiskt intresse tillhandahålls på den inre marknaden, och därför i princip är underkastade lagstiftningen om den inre marknaden, offentlig upphandling, konkurrens och statligt stöd, samt kommissionens kontroll av missbruk, så länge tillämpningen av denna lagstiftning inte juridiskt eller faktiskt hindrar tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på det sätt som följer av artikel 86.2 i fördraget. Europaparlamentet betonar att gemenskapen och medlemsstaterna inom ramen för sina respektive befogenheter enligt artikel 16 i EG-fördraget, vilken omfattar tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, ansvarar för att dessa tjänster tillhandahålls på grundval av principer och villkor som gör att de kan fullgöra sina uppdrag.

6. Europaparlamentet anser att de legitima kraven på allmänintresse inte får tjäna som en förevändning för orättmätig stängning av tjänstemarknader när det gäller internationella tjänsteleverantörer som åtar sig att respektera de legitima kraven och är i stånd att göra detta.

7. Europaparlamentet betonar att det särskilt efter EU:s utvidgning är nödvändigt att garantera sammanhållning när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att medlemsstaternas infrastrukturer för nätbaserade tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inom ramen för strukturpolitiken bör kopplas samman, och det gränsöverskridande samarbetet stärkas, så att en verklig inre marknad kan skapas och standardisering underlättas.

8. Europaparlamentet beaktar den ekonomiska vikten av dessa tjänster och deras betydelse för produktionen av andra varor och tillhandahållandet av andra tjänster. Parlamentet understryker att sättet att organisera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan påverka den inre marknaden, t.ex. vid förbud mot etablering i det land där tjänsten tillhandahålls.

9. Europaparlamentet anser att konkurrensbestämmelserna bör syfta till att förbättra kvaliteten på tjänsteutförandet, konsumenternas valmöjligheter och rimliga priser samt medverka till andra samhällsmål, bland annat hållbar utveckling.

10. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra skillnaden mellan tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, genom att utveckla verksamhetskriterier för tjänster i allmänhetens intresse som tar hänsyn till medlemsstaternas nationella traditioner, och som grundar sig på kollektiva nyttigheters natur och offentlig finansiering genom solidaritetsmekanismer. Parlamentet understryker att det i fråga om många tjänster i allmänhetens intresse är oerhört svårt att skilja mellan ekonomiska och icke-ekonomiska aspekter på grund av dessa tjänsters dynamiska karaktär och snabba utveckling. Parlamentet välkomnar därför att kommissionen i sin vitbok säger att det "i händelse av en tvist är viktigare att en tjänst av allmänt intresse utförs effektivt än att fördragets regler tillämpas". Europaparlamentet anser att en lång rad tjänster i allmänhetens intresse inte får undantas från tillämpningsområdet för bestämmelserna för den inre marknaden och konkurrensreglerna genom att man försöker definiera tjänster i allmänhetens intresse. Parlamentet noterar att en exakt definition av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och tjänster i allmänhetens intresse skulle stå i strid med medlemsstaternas frihet att definiera sina tjänster i allmänhetens intresse.

11. Europaparlamentet anser att artikel 86.2 i EG-fördraget ger medlemsstaterna garantier för att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall kunna tillhandahållas i enlighet med den skyldighet i fråga om samhällsomfattande tjänster som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning eller av medlemsstaterna. Parlamentet instämmer med EG-domstolens tolkning att denna bedömning kan jämföras med resonemanget om proportionalitet inom ramen för artikel 49 i EG-fördraget.

12. Europaparlamentet påminner om att domstolens rättspraxis och kommissionens tolkning i enskilda fall avgör vilka regler som gäller på detta område och att varken den erforderliga rättssäkerheten eller tillräcklig insyn och öppenhet därför har uppnåtts ännu.

13. Europaparlamentet efterlyser dessutom ett klargörande från kommissionen i synnerhet när det gäller två viktiga frågor: konsekvenserna av domstolens rättspraxis med utgångspunkt i ett sektorsspecifikt tillvägagångssätt och en sektorsspecifik tillämpning av konkurrensrätten på tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, särskilt när det gäller finansieringen av dessa tjänster.

14. Europaparlamentet konstaterar att de organ på lokal och regional nivå som ansvarar för medborgarnära tjänster i allmänhetens intresse visat sig hålla måttet och att dessa även i framtiden är lämpade att garantera medbestämmanderätt, konsumentskydd och allmänhetens intressen i fråga om sådana tjänster. Parlamentet betonar att den europeiska nivån måste bidra till att förmågan på lokal och regional nivå att erbjuda sådana tjänster inte äventyras.

15. Europaparlamentet anser därför att det är

- i de lokala, regionala och nationella myndigheternas intresse, att de, när så erfordras, i alla medborgares intresse skall kunna erbjuda och garantera lämpliga tjänster med vederbörlig respekt för den inre marknaden och parlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre markanden,

- i de företagens intresse (offentliga, med vinstintresse eller de som arbetar utan vinstsyfte) som producerar eller tillhandahåller sådana tjänster, att dessa känner till vilka villkor och skyldigheter som kan åläggas dem av myndigheterna enligt reglerna om den inre marknaden och gällande rätt med tanke på de uppdrag av allmänintresse som de anförtrotts,

- i tjänstekonsumenternas intresse att de är säkra på att de tjänster som medlemsstaterna och deras lokala myndigheter definierar och utvecklar utifrån de lokala förutsättningarna kan tillhandahållas på lämpliga villkor för konkurrens, och om nödvändigt, tillgänglighet, kvalitet, överkomlighet, innovation, anpassningsförmåga, kontinuitet, varaktighet, likabehandling, långsiktig planering, säkerhet, allmängiltighet etc.

Parlamentet anser att kommissionen bör tillhandahålla såväl klargöranden av rättsläget som riktlinjer och principer för ett antal problematiska frågor, i synnerhet när det gäller tillämpningen av bestämmelser om den inre marknaden och konkurrensen på området tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse samtidigt som det garanteras att medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna har det demokratiska ansvaret för tillämpningen av bestämmelserna om tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Det är nödvändigt att klargöra hur ansvarsuppgifterna delas mellan EU och medlemsstaterna och parlamentet anser att det sektorsvisa tillvägagångssättet som tar hänsyn till den särskilda situationen i den berörda sektorn bör vara ett viktigt element i detta avseende. Parlamentet understryker i detta sammanhang att efter en vederbörlig utvärdering av fördraget och domstolens rättspraxis är det medlemsstaternas uppgift att definiera tjänster av allmänt intresse. Parlamentet noterar också att det inte finns någon rättslig grund: för något förslag som har till syfte att fastställa att de relevanta bestämmelserna i EG-fördraget inte är tillämpliga på vissa tjänster.

16. Europaparlamentet understryker behovet av nuvarande eller framtida sektorsanpassade bestämmelser som bygger på bestämmelserna för den inre marknaden och på respekt för subsidiaritetsprincipen, och betonar att sektorsanpassade bestämmelser inte bör ifrågasättas. Parlamentet påminner om att dessa sektorsspecifika bestämmelser har varit framgångsrika och rekommenderar att det sektorsspecifika tillvägagångssättet tillämpas också för andra sektorer.

17. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka rättssäkerheten för de sociala tjänsterna och hälsovårdstjänsterna i allmänhetens intresse och lägga fram förslag till ett sektorsspecifikt direktiv från rådet och parlamentet om detta och för de områden där det är lämpligt.

18. Europaparlamentet uppmanar därför rådet att snarast möjligt anta en gemensam ståndpunkt angående översynen av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 av den 26 juni 1969 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar [13].

19. Europaparlamentet föreslår att en ansvarig myndighet, då den fastställer inrättandet av en tjänst som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, anger de allmännyttiga skyldigheterna antingen genom ett rättvist och öppet upphandlingsförfarande, som grundar sig på lika villkor för alla konkurrenter, eller genom en lämplig officiell akt som skall uppfylla kriterier om insyn.

20. Europaparlamentet välkomnar det föreslagna gemensamma regelverket för statligt stöd i form av ersättning för obligatoriska allmännyttiga tjänster samt kommissionens avsikt att se över sitt direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet [14].

21. Europaparlamentet föreslår att en ansvarig myndighet, då den avser att finansiera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på annat sätt än genom en direkt finansiering ur sin allmänna budget, skall välja en finansieringsform som uppfyller bestämmelserna i EG-fördraget, särskilt artikel 86.2, särskilt vid beviljande av ensamrätt och särskilda rättigheter, beviljande av ersättning för tillhandahållande av allmänna tjänster samt vid upprättande av en fond för tillhandahållandet av allmänna tjänster. Parlamentet konstaterar att i alla dessa fall kommer detta att kräva ett öppet avgiftssystem samt lämpliga finansieringsformer som medger insyn.

22. Europaparlamentet föreslår att då en ansvarig myndighet överväger att bevilja ersättning för tillhandahållandet av allmänna tjänster för att säkra finansieringen av en tjänst i allmänhetens intresse skall denna ersättning inte anses utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 87 i EG-fördraget, när

- mottagaren anförtros ett klart definierat offentligt uppdrag,

- grundvalen eller formeln för att beräkna ersättningen fastslagits genom ett objektivt och öppet förfarande,

- ersättningsnivån inte överstiger kostnaderna för åliggandena att tillhandahålla offentliga tjänster, varvid en rimlig vinst skall accepteras,

- mottagaren har valts ut i en offentlig upphandling eller ersättningen inte överstiger de kostnader som ett välskött företag med de resurser som krävs för att tillhandahålla den offentliga tjänsten har,

- en upphandling som medger insyn har genomförts.

Parlamentet understryker emellertid att ersättningsbeloppet inte får överstiga det som erfordras för att tillhandahålla tjänsten och att det inte får användas för att finansiera verksamhet som ligger utanför räckvidden för tjänsten i fråga (korssubventionering). Ersättningen måste vara tillgänglig för alla som har fått förtroendet att utföra tjänster i allmänhetens intresse, oavsett rättslig ställning.

23. Europaparlamentet framhåller vikten av att tillämpa bestämmelserna i det ovannämnda beslutet 2005/842/EG måste tillämpas på ett klart och tydligt sätt. Parlamentet understryker dock att utbetalningen av rena ersättningsbelopp för åligganden att tillhandahålla offentliga tjänster inte bör klassificeras som statligt stöd och att lagstiftningen bör ändras för att återspegla detta.

24. Europaparlamentet betonar att det är den ansvariga myndigheten som avgör om man direkt i egen regi skall tillhandahålla en tjänst i allmänhetens intresse eller överlåta tillhandahållandet på externa tjänsteleverantörer (med eller utan vinstsyfte), och med samma kontroll som för tjänster som tillhandahålls direkt. Om den ansvariga myndigheten beslutar sig för att överlåta tillhandahållandet på externa tjänsteleverantörer skall en upphandling beträffande tjänsten av allmänt intresse genomföras. Dessutom bör principen om lokalt och regionalt självstyre respekteras, vilket ger den berörda myndigheten rätt att välja hur varje tjänst bäst skall tillhandahållas med hänsyn till allmänintresset.

25. Europaparlamentet anser att om en myndighet lägger ut förvaltningen av en tjänst i allmänhetens intresse på entreprenad leder detta normalt till att tjänsten måste tilldelas på grundval av ett kontrakt för tillhandahållandet av offentliga tjänster efter en offentlig upphandling. Parlamentet noterar att principen att tilldela ett kontrakt för tillhandahållandet av offentliga tjänster bör lämna möjligheten öppen för den ansvariga myndigheten att i nödfall överlåta ett sådant kontrakt. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna och parlamentet klargöra kriterierna i direktiven om upphandling eller i form av en förordning. Parlamentet bekräftar i det sammanhanget att lokala myndigheter bör få tilldela mellankommunala bolag, eller liknande gemensamma arrangemang eller företag som de äger eller kontrollerar, uppdrag att utföra tjänster direkt, under förutsättning att dessa organ bedriver huvuddelen av sin verksamhet för den kontrollerande myndighetens eller myndigheternas räkning, och inte konkurrerar på externa marknader, utan endast utgör ett inhemskt organisatoriskt tillvägagångssätt och att man måste finna en ordning som inte kategoriskt utestänger privata aktörer från början.

26. Europaparlamentet kräver i detta sammanhang, och för att uppnå eventuella effektivitetsvinster genom utnyttjande av nya leverantörer och former för att tillhandahålla tjänster i allmänhetens intresse, att rättssäkerheten ökas för de olika interkommunala organisationsformerna (interkommunalt samarbete, offentlig-privata partnerskap, koncessionstilldelning), att tillämpningsområdet för EU:s lagstiftning om konkurrens, tillhandahållande och stöd klarläggs, samt att allmänna och i hela EU gällande kriterier införs. Parlamentet understryker att rättsläget i fråga om utläggning av offentliga tjänster på entreprenad, som skiljer sig från tilldelning av offentliga kontrakt, bör klarläggas. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa regler för tilldelning av sådana entreprenadtjänster och att göra en klar åtskillnad mellan dessa regler och reglerna för offentliga kontrakt.

27. Europaparlamentet anser att den ansvariga myndigheten skall se till att i de sektorer, där myndigheten har fastslagit bestämmelser för allmännyttiga eller samhällsomfattande skyldigheter eller särskilda mål, de former och instrument som är lämpliga för respektive sektor tillämpas på grundval av öppna bestämmelser.

28. Europaparlamentet anser vidare att i syfte att åstadkomma mer öppenhet och konsumentskydd är det nödvändigt med riktlinjer på nationell och lokal nivå på följande områden:

- Fastställande av olika slag av tillgång till de befintliga näten, såvida tillgången krävs för att kunna leverera tjänsten.

- Fastställande av pris- och/eller avgiftsvillkor för tillhandahållande av tjänsten.

- Säkerställande av konkurrens och möjligheter för nya entreprenörer när så är möjligt.

- Fastställande av bestämmelser om lösning av tvister mellan tillhandahållaren av tjänsten och användaren utanför domstol, oavsett möjligheten att vidta rättsliga åtgärder.

- Rådgivning, samt i förekommande fall hänskjutning till den myndighet som är ansvarig för konkurrensen av varje enskilt fall som skulle kunna tyda på en överträdelse av de nationella och de i EG-fördraget föreskrivna konkurrensbestämmelserna.

29. Europaparlamentet föreslår dessutom, för att högkvalitativa och effektiva tjänster i allmänhetens intresse skall kunna erbjudas, att frivillig riktmärkning och mekanismer för kvalitetsmätningar på nationell och europeisk nivå främjas. Erfarenhetsutbyte och främjande av bästa metoder bör stödjas och omfatta alla berörda intressenter. Sådana åtgärder kan gälla följande aspekter:

- Utveckling av heltäckande utvärderingsmetoder, däribland ekonomiska, sociala och miljömässiga kriterier.

- Skydd och säkerhet för användaren av tjänsten.

- Normens lämplighet och proportionalitet i förhållande till tjänstens mål och kostnader.

- Största möjliga spridning och offentliggörande av normen.

- Enkel och effektiv kontroll av uppfyllandet av normen, som skulle kunna bestämmas på grundval av en stadga eller en uppförandekodex.

30. Europaparlamentet betonar vikten av att stärka medlemsstaternas tillsynskapacitet för att se till att målen för den offentliga politiken, inbegripet rimliga priser och kvalitetsstandarder, verkligen nås. Parlamentet betonar också att de behöriga offentliga myndigheterna bör ha tillgång till lämpliga instrument och adekvat expertis för att kunna stärka konkurrensen och säkra konsumentskyddet.

31. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av sin resolution av den 14 januari 2004, sin resolution av den 9 mars 2005 om halvtidsöversyn av Lissabonstrategin [15], samt föreliggande resolution lägga fram lämpliga lagstiftningsinitiativ, som det hänvisas till i denna resolution, och påminner om att medbestämmanderättigheter, där sådana fastslås i föredraget, skall utövas av alla inblandade parter på området tjänster av allmänt intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

32. Europaparlamentet erinrar om att de internationella avtal som gemenskapen slutit och de åtaganden som kommer därav måste vara förenliga med gemenskapens interna politik och interna regler.

33. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

[1] EUT L 312, 29.11.2005, s. 67.

[2] EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 153.

[3] EUT C 92 E, 16.4.2004, s. 294.

[4] EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 117.

[5] Antagna texter, P6_TA(2006)0061.

[6] REG 1993, s. I-2533.

[7] REG 1994, 2. I-1477.

[8] REG 1999, s. I-8121.

[9] REG 2003, s. I-6993.

[10] REG 2003, s. I-7747.

[11] REG 2003, s. I-14243.

[12] REG 2005, s. I-1.

[13] EGT L 156, 28.6.1969, s.1.

[14] EGT L 195, 29.7.1980, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/81/EG (EUT L 312, 29.11.2005, s. 47).

[15] EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 164.

--------------------------------------------------