EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
KOM(93) 663 slutliga 
Bryssel, den 15.12.1993 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om upprättande av mål och strategier för förvaltningen av 
vissa former av fiske eller grupper av fiske under perioden 1994-1997 
(framlagt av kommissionen) 

EXPLANATORY MEMORANDUM 
This proposal for a Council Regulation aims at setting out, for certain fisheries or groups of 
fisheries, management objectives and the strategies appropriate to their attainment for the 
period 1993 to 1997. This task falls exclusively within the competence of the Community and 
arises from obligations set out in Article 8(3) of Regulation (EEC) No 3760/92 of the Council 
of 20 December 19921. 
The proposal reflects the advice given repeatedly by scientists as regards rebuilding certain 
stocks which are in a very poor state, such as roundfish. However, the necessity of a 
piecemeal implementing of measures was also considered in order not to put excessive 
burdens on the fishing industry, allowing for a progressive adaptation to the new situation. 
For those stocks which are in a safer state, the objectives are to prevent an expected 
deterioration if fishing effort is allowed to grow beyond certain limits. The corresponding 
strategies are set in such a way that priority is given to a stability of fishing effort. In certain 
cases (fisheries for Nephrops), the strategy adopted should progressively lead to a direct 
monitoring of fishing effort. Whenever possible and desirable, a progressive implementation 
of management tools on a multiannual basis is also considered. 
In every case a special attention is payed to the protection of juvenile fish. This protection 
should be considered as an investment which will yield benefits in the mid term, when fish 
become adult and join the stock of spawners to contribute to replenish the fishable stock. 
A follow-up system to monitor the developments during the 4-year period is also proposed. 
This will allow to make adjustments of the strategies if it proves necessary to warrant the 
achievement of the objectives adopted for the period. 
'O.J. No L389, 31.12.1992, p.l 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 
av den december 1993 
om upprättande av mål och strategier för förvaltningen av 
vissa former av fiske eller grupper av fiske under perioden 1994-1997 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett 
gemenskapssystem för fiske och vattenbruk1, särskilt artikel 8.3 i denna, 
med beaktande av kommissionens förslag2, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande3, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs4 yttrande, och 
med beaktande av följande: 
Det är nödvändigt att fastställa principerna och vissa regler för fiskeriförvaltningen på 
gemenskapsnivå så att medlemsstaterna kan säkerställa förvaltningen av den flotta som seglar 
under deras flagg eller lyder under deras jurisdiktion. 
1 EGT nr L 389, 31.12.1992, s.l 
2 EGT nr... 
3 Yttrandet avlämnat den 
4 Yttrandet avlämnat den 
1 fa^ 
I enlighet med artikel 4 i förordning (EEG) nr 3760/92 skall rådet, med ledning av tillgängliga 
vetenskapliga fakta och särskilt den rapport som utarbetas av Vetenskapliga, tekniska och 
ekonomiska kommittén för fiske, uppställa de beståndsbevarande åtgärder som krävs för att 
uppnå de mål som uppställs i artikel 1 i den förordningen. 
I enlighet med artikel 8.2 och 8.3 i förordning (EEG) nr 3760/92 får rådet, om det visar sig 
nödvändigt, begränsa beskattningsnivåerna för vissa former av fiske eller grupper av fiske och 
upprätta fleråriga mål för förvaltningen med hänsyn till de särskilda förhållanden som gäller 
för resurserna i fråga. De förvaltningsstrategier som krävs för att uppnå dessa mål bör också 
upprättas av rådet. 
I fall av fiske av resurser som förvaltas tillsammans med tredje land måste gemenskapen ta 
hänsyn till de överenskommelser den ingått med dessa tredje länder. 
Gemenskapen har biträtt Förenta nationernas havsrättskonvention som uppställer grundsatser 
och regler angående bevarande och förvaltning av havets levande resurser. 
Nuvarande kunskapsnivå tillåter inte en fortsatt utveckling av förvaltningsmetoderna för flera 
arter. Initiativet till flerårig förvaltning ger fiskeindustrin den nödvändiga flexibiliteten och 
kan i vissa fall införas tillsammans med lämpliga kontrollmetoder. 
I enlighet med artikel 39.2 b i fördraget bör hänsyn tas till behovet att genomföra lämpliga 
ändringar stegvis. 
IIÅRKJI-NOM FÖRESKRIVS FÖUANDI;. 
Artikel 1 
För vissa former av fiske eller grupper av fiske skall de förvaltningsmål, och 
förvaltningsstrategier genom vilka dessa skall uppnås, under perioden 1994-1997 vara de som 
uppställs i bilagorna 1 och 2.1 fall där vissa gemensamma bestånd på grund av avtal förvaltas 
2 
gemensamt med tredje land, skall dessa förvaltningsmål och -strategier utgöra grunden för 
gemenskapens ståndpunkt under de relevanta samtalen om ömsesidiga fiskerättigheter. 
Artikel 2 
Kommissionen skall senast den 31 oktober 1996 lämna en rapport till rådet, baserad på då 
föreliggande vetenskapliga rön, om utförandet av strategierna med avseende på resultatet av 
målsättningarna för förvaltningen. 
Denna rapport skall, i förekommande fall, lämna förslag till rådet om en uppdatering av 
strategierna så att förvaltningsmålen kan uppnås senast den 31 december 1997. 
Dessa förslag skall ligga till grund för rådets beslut som skall fattas senast den 31 december 
1996 i enlighet med artikel 8.3 i förordning (EEG) nr 3760/92. 
Artikel 3 
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utlardad i Bryssel den december 1993 Pä rådets vägnar 
Ordförande 
BILAGA 1 
Förvaltningsmål för vissa former av fiske och grupper av fiske under perioden 1994-1997 
1. DJUPHAVSFISKE I REGION 25 
1.1 Torsk och kolja i Nordsjön samt gråsej i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt: 
Målsättning: a) att minska fiskdödligheten med 30% från nuvarande nivå, och 
b) att upprätthålla eller återuppbygga det romläggande beståndets biomassa till 
100.000 t (torsk), 100.000 t (kolja) och 100.000 t (gråsej). 
1.2 Torsk i Skagerrak och Kattegatt 
Målsättning: a) att minska fiskdödligheten med 30% från nuvarande nivå, och 
b) att återuppbygga det romläggande beståndets biomassa till 20.000 t (torsk 
i Skagerrak) och 10.000 t i Kattegatt. 
Definitionen av de ICES- och CECAF-områden som avses i denna förordning framgår av 
kommissionens meddelanden 85/C 347/05 (EGT nr 347, 31.12.1985, s. 14) och 85/C 335/02 
(EGT nr C 335, 24.12.1985) 
I denna förordning skall Nordsjön bestå av ICES underområde IV och den del av ICES-
underområde Illa som inte omfattas av nedanstående definition av Skagerrak: 
I denna förordning skall Skagerrak i väster begränsas av en linje från Hanstholm-fyren och 
i söder av en linje mellan Skagen-fyren och Tistlarna-fyren och från denna punkt till närmaste 
punkt på den svenska kusten. 
I denna förordning skall Kattegatt i norr begränsas av en linje mellan Skagen-fyren och 
Tistlarna-fyren och från denna punkt till närmaste punkt på den svenska kusten och i söder 
av en linje mellan Hasenore och Gnibens Spids, från Korshage till Spodsberg och mellan 
Gilbjerg Hoved till Kullen. 
1.3 Torsk, kolja, gråsej och vitling väster om Skottland (ICES underområde VI): 
Målsättning: a) att minska fiskdödligheten med 30% från nuvarande nivå, och 
b) att upprätthålla eller återuppbygga det romläggande beståndets biomassa till 
30.000 t (torsk), 45.000 t (kolja), 25.000 t (gråsej) och 25.000 t vitling. 
1.4 Torsk och vitling i Irländska sjön (ICES-område VII a): 
Målsättning: a) att minska fiskdödligheten med 30% från nuvarande nivå, och 
b) att upprätthålla eller återuppbygga det romläggande beståndets biomassa till 
8.000 t (torsk) och 10.000 t vitling. 
1.5 Havskräfta (alla bestånd): 
Målsättning: a) att förhindra ökade fiskeansträngningar 
1.6 Sjötunga och rödspätta i Nordsjön (ICES-underområde IV) 
Målsättning: a) att uppnå eller upprätthålla fiskdödligheten på en nivå under 1.25 ggr värdet 
av Fmax, och 
b) att upprätthålla eller återuppbygga det romläggande beståndets biomassa till 
över 35.000 t (sjötunga) och 350.000 t (rödspätta). 
1.7 Alla övriga bestånd av djuphavsfisk för vilka analytiska beräkningar (av "typen 
avkastning per återväxt) för tillfället kan utföras 
Målsättning: a) att upprätthålla fiskdödligheten på en nivå under 1.25 ggr värdet av Fmax 
1.8 Alla övriga bestånd av djuphavsfisk 
Målsättning: a) att förhindra ökade fiskeansträngningar 
2. PELAGISKT FISKE I REGION 2 
2.1 Skarpsill i Skagerrak och Kattegatt 
Målsättning: a) att uppnå och bibehålla ett riktat skarpsillfiske med bifångster på skyddade 
arter som understiger 10%. 
2.2 Västlig makrill (som ICES Rådgivande kommitté för fiskeriförvaltning (ACFM) tagit 
hänsyn till. Detta inkluderar makrill från ICES-områdena VIII a,b): 
Målsättning a) att upprätthålla det romläggande beståndets biomassa över 1.800.000 t 
2.3 Nordsjösill: 
Målsättning: a) att upprätthålla det romläggande beståndets biomassa SSB över 800.000 t, 
och 
b) upprätthålla en fiskdödlighet på en nivå under 0.4. 
2.4 Övriga sillbestånd: 
Målsättning: a) upprätthålla en fiskdödlighet på en nivå under 0.4. 
2.5 Industrifiske i Nordsjön (underområde IV) och i Skagerrak och Kattegatt (ICES-
område Illa) 
Målsättning: a) att förhindra ökade fiskeansträngningar. 
3. DJUPHAVSFISKE I REGION 3 
3.1 Kummel 
Målsättning: a) att reducera eller upprätthålla fiskdödligheten på en nivå under 1.25 ggr 
värdet av Fmax. 
b) att öka eller upprätthålla det romläggande beståndets biomassa på en nivå 
som motsvarar genomsnittet för perioden 1978-1988. 
3.2 Alla övriga bestånd av djuphavsfisk för vilka analytiska beräkningar (av "typ av 
avkastning per återväxt) kan utföras: 
Målsättning: a) att reducera eller upprätthålla fiskdödligheten på en nivå under 1.25 ggr 
värdet av Fmav. 
4. PELAGISKT FISKE I REGION 3 
4.1 Ansjovis i ICES underområde VIII 
Målsättning: a) att hålla det romläggande beståndets biomassa över en nivå av 15.000 t. 
5. Medelhavsfiske 
5.1 Ansjovis 
Målsättning: a) att förhindra ökade fiskeansträngningar. 
6. DJUPVATTENSARTER I ALLA REGIONER 
6.1 Liten hälleflundra, soldatfisk, långstjärt, hajar, kungsfisk, strumpebandsfisk och 
djupvattens skaldjur 
Målsättning: a) att förhindra ökade fiskeansträngningar. 
BILAGA II 
STRATEGIER FÖR ATT UPPNÅ DE FÖRVALTNINGSMÅL SOM UPPSTÄLLTS FÖR 
PERIODEN 1994-1997 
1. Strategier för rundfisk (inklusive kummel) 
1.1. Upprätta årliga TAC:s som medför en stegvis minskande fiskdödlighet som 
överensstämmer med den minskning som är förväntad i slutet av perioden men ligger på en 
nivå som tillåter en ökning av det romläggande beståndets biomassa om så är nödvändigt. När 
god iilerväxi tillåter det skull fiskdödligheten reduceras genom att bibehålla föregående års 
TAC. 
1.2. På samma sätt som ovan stegvis anpassa det fiske som utövas av de flottor som har 
resursen som målart. En minskning av fisket bör uppnås genom en kombination av lägre 
fiskekapacitet och fiskeverksamhet, helst genom det förra. I alla fall bör en ökning av 
fiskekapaciteten förhindras. 
1.3. Kvoter bör tilldelas i så små enheter som möjligt, helst per fartyg. Fisketillstånd bör delas 
ut i överensstämmelse med den kvot som står till förfogande. 
1.4. Förhindra fångsten av ungfisk av dessa arter genom ökad maskstorlek, stängda fiskevatten 
och förbjudna säsonger. Om fiskemöjligheter tilldelas individuella flottor, ge förtur till sådana 
som använder selektiva redskap. Utveckla kommersiella strategier som verkar hindrande på 
konsumtionen av ungfisk. 
2. Strategier som är tillämpliga på plattfisk, makrill och sill 
2.1. Fastställa årliga TAC:s som motsvarar fiskdödlighetens status quo. Om detta resulterar 
i ökade TAC:s, välja en konstant TAC om en minskning av fiskdödligheten erfordras. Årliga 
variationer i TAC bör, där det är möjligt, utjämnas genom kontrollmetoder som tillåter 
flexibilitet från år till år. 
2.2. Kvoter bör tilldelas i så små enheter som möjligt, helst per fartyg. Övervaka 
fiskeaktiviteterna. Förhindra en ökning av fiskekapaciteten. 
2.3. Förhindra fiske i områden och/eller under säsonger där/då fisken lägger rom eller ungfisk 
samlas och blir extra sårbar. 
2.4. Vad gäller makrill, bestämma en konstant TAC på nuvarande nivå. 
3. Strategier som är tillämpliga på havskräftsfiske 
3.1. Bestämma en fast TAC per bestånd på nuvarande nivå. Genomföra kontrollregleringar 
som tillåter en överföring av kvoter (maximalt 10%) mellan åren. 
3.2. Tilldela kvoter i så små enheter som möjligt. Noga övervaka flottornas aktivitet fartyg 
för fartyg. 
3.3. Främja selektivt fiske, särskilt användandet av separatoranordning som tillåter små fiskar 
att undkomma nätet. 
4. Strategier för att uppnå och konsolidera skarpsillfiske i Skagerrak och Kattegatt: 
4.1. Gradvis avveckla (i årliga steg om 10 000 ton) bestående TAC:s för blandat sillfiske. 
Bevilja fisketillstånd för detta fiske i enlighet med detta. 
4.2. Övervaka skarpsillbcståndet och förekomsten av skarpsill som uppträder isolerat frän 
andra arter. 
10 
4.3. Bestämma en TAC för skarpsill endast om rent fiske (50% skarpsill, mindre än 10% 
skyddade arter) kan bedrivas. Storleken på TAC:en bör tillåta en tillväxt av beståndet. Tilldela 
fisketillstånd i enlighet med detta. 
5.Strategier som är tillämpliga på industriellt fiske 
5.1. Utveckla eller förbättra provtagningstekniker för att bestämma sammansättningen av arter 
i de industriella bifångstema, även om de är osorterade ombord. 
5.2. Tilldela industriella fartyg kvoter av skyddade arter som motsvarar mindre än 10% av 
deras kvot för industriella arter. 
5.3. Återskapa ett system genom vilket bifångster av arter som skyddas under TAC alltid 
måste deklareras och avräknas från tillgängliga kvoter. Detta bör ske inom ramen för det 
provtagningsprogram som utvecklats i enlighet med 6.1 ovan. När kvoterna för bifångstema 
fyllts kommer bifångstema, under användning av lämpliga omräkningsfaktorer och 
straffavdrag, att avräknas från kvoten för målarten. 
11 

ISSN 1024-4506 
KOM(93) 663 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 
Katalognummer : CB-CO-93-724-SV-C 
ISBN 92-77-88248-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
AV