EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 20.7.2021 SWD(2021) 714 final ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 2021 års rapport om rättsstatsprincipen



Landskapitel om situationen i fråga om rättsstatsprincipen i Ungern















Följedokument till MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 2021 års rapport om rättsstatsprincipen





Situationen i fråga om rättsstatsprincipen i Europeiska unionen {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Sammanfattning I fråga om effektivitet och kvalitet uppvisar det ungerska domstolssystemet goda resultat med avseende på förfarandenas längd och en långtgående digitalisering. Domarnas och åklagarnas löner fortsätter att öka gradvis. När det gäller domstolarnas oberoende har domstolsväsendet utvecklats på ett sätt som förvärrat de befintliga problemen, vilket även tas upp i det förfarande enligt artikel 7.1 i EU-fördraget som Europaparlamentet har inlett. Nya regler, som gör det möjligt att utnämna ledamöter i Författningsdomstolen till Högsta domstolen (Kúria) utanför det ordinarie förfarandet, har inrättats och möjliggjort valet av Högsta domstolens nya ordförande, vars ställning även stärktes med ytterligare befogenheter. Högsta domstolens ordförande valdes trots att Nationella domarrådet (Országos Bírói Tanács, OBT) hade avgivit ett negativt yttrande. Rekommendationen att stärka domstolsväsendets oberoende, som framfördes i samband med den europeiska planeringsterminen, har ännu inte hörsammats. Detta inbegriper behovet av att på formell väg stärka befogenheterna för det oberoende Nationella domarrådet för att utgöra motvikt för de befogenheter som åtnjuts av ordföranden för den oberoende Nationella domstolsmyndigheten (Országos Bírósági Hivatal, OBH). Strategin för korruptionsbekämpning håller på att genomföras, men fortfarande i begränsad utsträckning. Brister kvarstår när det gäller finansieringen av politiska partier, lobbyverksamhet och ”svängdörrar”. Riskerna för klientelism, favorisering och svågerpolitik på hög nivå i den offentliga förvaltningen liksom de risker som följer av samspelet mellan näringsliv och politiska aktörer har inte åtgärdats. De oberoende kontrollmekanismerna är fortfarande otillräckliga när det gäller att upptäcka korruption. Betänkligheter kvarstår i fråga om bristen på systematiska kontroller och otillräcklig tillsyn av redovisningar av tillgångar och intressen. Nya straffrättsliga bestämmelser har som syfte att ta itu med utländska mutor och informella betalningar i hälso- och sjukvården. Antalet korruptionsärenden som leder till åtal är högt och vissa nya korruptionsärenden på hög nivå har inletts sedan 2020, men antalet utredningar av anklagelser mot högt uppsatta tjänstemän och deras närmaste som slutförs förblir begränsat. Mediernas mångfald är fortfarande utsatt för risk. Farhågor kvarstår kring Mediemyndighetens oberoende och effektivitet, bland annat mot bakgrund av Medierådets beslut som ledde till att den oberoende radiostationen Klubrádió fick sändningsförbud. Även om inga stödordningar för mediebranschen har inrättats för att motverka covid-19-pandemins konsekvenser för nya mediekanaler har betydande mängder statlig annonsering fortsatt att göra det möjligt för regeringen att utöva ett indirekt politiskt inflytande över media. Tillgången till offentliga uppgifter begränsades genom nödåtgärder som infördes under pandemin, vilket gjorde det svårt för oberoende mediekanaler att få tillgång till sådana uppgifter. Oberoende mediekanaler och journalister fortsätter att utsättas för hinder och hot. När det gäller kontroller och motvikter förblir insynen i och kvaliteten på lagstiftningsprocessen en källa till oro. En grundlagsändring kommer att begränsa regeringens befogenheter när det gäller ordningen med nationellt nödläge efter juli 2023. Ombudsmannen har fått mer behörighet, men dennes oberoende har ifrågasatts av berörda parter. Kommissionen inledde ett överträdelseförfarande för att säkerställa att EU-domstolens avgörande om lagen insyn i civila organisationer som åtnjuter utländskt stöd genomförs. Parlamentet upphävde därefter lagen och införde nya regler om lagenlighetskontroller för civilsamhället. Civilsamhällesorganisationer som är kritiska mot regeringen fortsätter att utsättas för påtryckningar samtidigt som tvivel har framförts kring de nyinrättade privata truster som har erhållit betydande mängder offentliga medel, och som förvaltas av styrelsemedlemmar som har nära band till den sittande regeringen. I.Domstolsväsendet Ungern har ett vanligt domstolssystem i fyra nivåer. I första instans är 113 distriktsdomstolar verksamma, medan 20 regiondomstolar prövar överklaganden av distriktsdomstolarnas avgöranden, samt beslutar om vissa mål i första instans. Fem regionala appellationsdomstolar prövar överklaganden av regiondomstolarnas avgöranden. Högsta domstolen (Kúria) har främst i uppdrag att säkerställa en enhetlig tillämpning av lagstiftningen. Genom den ungerska grundlagen anförtros ordföranden för Nationella domstolsmyndigheten (Országos Bírósági Hivatal, OBH), som väljs av parlamentet, den centrala förvaltningen av domstolarna. Nationella domarrådet (Országos Bírói Tanács, OBT) är ett oberoende organ som i enlighet med grundlagen utövar tillsyn över ordföranden för Nationella domstolsmyndigheten och deltar i arbetet med domstolarnas administration. Domare utses av Ungerns president på rekommendation från Nationella domstolsmyndighetens ordförande, utifrån en rangordning av sökande som fastställs av lokala domarråd (vilka består av domare som valts av sina likar). Nationella domstolsmyndighetens ordförande får inte avvika från rangordningen utan förhandsgodkännande från Nationella domarrådet. Författningsdomstolen (Alkotmánybíróság) står utanför det vanliga domstolssystemet och prövar om lagar och domar är förenliga med grundlagen. Åklagarämbetet är en oberoende institution som har behörighet att utreda och lagföra brott. Ungerska advokatsamfundet och de regionala advokatsamfunden är fristående och självstyrande offentliga organ. Oberoende Den upplevda nivån på domstolsväsendets oberoende fortsätter att vara medelhög bland allmänheten och låg bland företagen. Nivån på domstolarnas oberoende och domarnas oavhängighet uppfattas bland allmänheten som genomsnittlig bland allmänheten, och sjönk från 48 % 2020 till 40 % 2021. 32 % av företagen uppfattar domstolsväsendets oberoende som ”ganska eller mycket bra” , vilket motsvarar en ökning på 26 % jämfört med 2020. Bland allmänheten har uppfattningen utvecklats negativt under de senaste fem åren (med ett avbrott 2020). Efter en betydande nedgång 2019 har företagens uppfattning fortsatt att förbättras. Nationella domarrådet står fortfarande inför utmaningar när det gäller att utgöra motvikt till ordföranden för Nationella domstolsmyndigheten i fråga om domstolarnas administration. Såsom uppgavs i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen möter Nationella domarrådet en rad strukturella begränsningar som hindrar det från att utöva faktisk tillsyn över de åtgärder som vidtas av Nationella domstolsmyndighetens ordförande. Nationella domarrådet har ingen juridisk personlighet och ingen rätt att föreslå lagstiftning eller att konsulteras om lagförslag som påverkar domstolsväsendet. Nya ledamöter och suppleanter har valts till Nationella domarrådet. Det har en avtalad budget och Nationella domstolsmyndighetens ordförande har beviljat rådet ytterligare en anställd. Den nuvarande ordföranden för Nationella domstolsmyndigheten har ett bättre samarbete med rådet än sin föregångare, men samarbetet är begränsat till vad som krävs i lagstiftningen och inga lagstiftningsåtgärder har vidtagits för att ta itu med strukturella problem. Rådets rekommendationer i samband med den europeiska planeringsterminen, om att ”stärka domstolsväsendets oberoende”, har ännu inte hörsammats. Ordföranden för Nationella domstolsmyndigheten har upprepade gånger tillsatt lediga tjänster vid de högre domstolarna, utan ansökningsomgång, med domare som utför administrativa uppgifter vid myndigheten. Högsta domstolens ordförande har fått ytterligare befogenheter när det gäller organisationen av domstolens funktion. Den 1 januari 2021 trädde nya regler i kraft, som gjorde det möjligt för Högsta domstolens ordförande att inrätta rättsliga nämnder som består av en ordförande och fyra domare för vissa typer av mål, till följd av ett icke-bindande yttrande från den berörda avdelningen och från Högsta domstolens domarråd. Detta stärkte befogenheterna för Högsta domstolens ordförande ännu mer, och inbegrep utnämning av ordinarie domstolschefer, tillsättning av domare och domstolschefer till kammare, utnämning av avdelningschefer och fastställande av ordningen för fördelning av mål bland kammarna. Högsta domstolens ordförande har också viktiga befogenheter när det gäller Högsta domstolens roll i att säkerställa att domstolarna tillämpar lagstiftningen enhetligt. För detta ändamål meddelar Högsta domstolen avgöranden för att främja en enhetlig tillämpning av lagstiftningen, som är bindande för domstolarna. När en kammare önskar avvika från Högsta domstolens offentliggjorda rättspraxis måste den stoppa förfarandet och begära ett avgörande om enhetlig tillämpning. Nämnden för enhetlig tillämpning kan ledas av Högsta domstolens ordförande eller vice ordförande. Dess sex ledamöter väljs ut av ordföranden på ad hoc-basis bland domarna vid en viss avdelning. Dessutom kan parterna inge klagomål om oenhetlig tillämpning mot ett slutgiltigt avgörande från Högsta domstolen, om detta avviker från Högsta domstolens offentliggjorda rättspraxis. Nämnden för klagomål om oenhetlig tillämpning leds av Högsta domstolens ordförande eller vice ordförande. Dess åtta ledamöter väljs ut av ordföranden baserat på en algoritm. Nämnden för klagomål om oenhetlig tillämpning kan riva upp slutgiltiga avgöranden som har meddelats av kammarna i individuella ärenden. Högsta domstolens juridiska organ (t.ex. domarrådet eller avdelningarna), som har en rent rådgivande roll, kan inte utgöra motvikt till de omfattande befogenheter som Högsta domstolens ordförande åtnjuter. En ny ordförande för Högsta domstolen valdes från och med den 1 januari 2021 enligt de nya särskilda reglerna för domarutnämning. Det erinras om att i juni 2020 utsåg Ungerns president, med verkan från och med den 1 juli 2020, åtta ledamöter vid Författningsdomstolen till domare vid Högsta domstolen på begäran av dessa, varav sex saknade erfarenhet som domare vid en allmän domstol. Efter en ändring som antogs 2020 och såsom förklarades i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen kan ledamöter vid Författningsdomstolen, som har uppnått ställning som domare, begära att utses till Högsta domstolen när deras tjänstgöring vid Författningsdomstolen har upphört. Den 5 oktober 2020 rekommenderade Ungerns president att parlamentet väljer en parlamentsledamot till tjänsten som Högsta domstolens ordförande. Efter att ha hört den berörda personen i linje med relevanta rättsliga bestämmelser avvisade Nationella domarrådet dennes nominering nästan enhälligt. Efter att ha avslutat sin anställning vid Författningsdomstolen valdes den 19 oktober 2020 den nominerade personen av nationalförsamlingen till tjänsten som Högsta domstolens ordförande från och med den 1 januari 2021, för en period på nio år. Den 19 oktober utsåg den dåvarande ordföranden för Högsta domstolen även honom till Högsta domstolen, där han tjänstgjorde som domstolschef vid en av kammarna till dess att han tillträdde tjänsten som Högsta domstolens ordförande. Denna utveckling bekräftar de farhågor som togs upp redan i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen, om att de högsta domartjänsterna tillsätts utan att någon rättslig myndighet medverkar, och i strid med europeiska normer. FN:s särskilda rapportör för domares och advokaters oberoende beskrev valet ”som en attack på domstolsväsendets oberoende och ett försök att låta domstolsväsendet styras av lagstiftande makten, i strid med principen om uppdelning av befogenheter”. Mot bakgrund av de administrativa befogenheter som Högsta domstolens ordförande har och den avgörande roll som Högsta domstolen spelar i domstolssystemet ger denna utveckling upphov till verklig oro när det gäller domstolsväsendets oberoende. Nationella domstolsmyndighetens ordförande fortsatte att ogiltigförklara förfarandena för val av domstolsordförande och utse tillfälliga domstolsordföranden utan Nationella domarrådets godkännande. Nationella domstolsmyndighetens ordförande har – i allt fler fall och ofta utan tillräckliga förklaringar – fortsatt att annullera förfarandena för val av domstolsordföranden och annan domstolspersonal i ledande ställning, även i situationer då det finns lämpliga sökande som får stöd av sina likar. Detta agerande kritiserades av Nationella domarrådet redan under mandatet för Nationella domstolsmyndighetens förra ordförande. Under det senaste året försenades valet av domstolsordföranden upprepade gånger på grund av covid-19-pandemin. Som en följd av detta tillsattes inte vakanta tjänster eller så tillsattes dessa temporärt av Nationella domstolsmyndighetens ordförande, alternativt förlängdes mandatet för domstolspersonal i ledande ställning med stöd i lagstiftningen. Domstolsordförandena utövar befogenheter som är relevanta för domarnas karriärutsikter. Eftersom den första domarutnämningen är begränsad till tre år avgörs domarnas fortsatta juridiska karriär av en bedömning av deras lämplighet för juridiska ämbeten, där domstolsordföranden är den som utvärderar deras arbete vid domstolen. Om en domare anses lämplig ber domstolsordföranden Nationella domstolsmyndighetens ordförande att rekommendera att Ungerns president utser dem till domare på obegränsad tid. Om han eller hon anses olämplig måste vederbörande lämna sin tjänst när den ursprungliga utnämningen löper ut. Utvärderingsresultaten kan bestridas i personaldomstolen. Personaldomstolen kan inte bevilja interimistiska förordnanden för att förhindra att arbetet i domstolsväsendet avbryts under den tid då utvärderingen prövas. Vart tredje år kan domstolsordföranden och ordföranden för Nationella domstolsmyndigheten flytta domare till en tjänst – utan hans eller hennes samtycke – vid en annan domstol i upp till ett års tid, men i praktiken har de inte har utnyttjat denna möjlighet sedan 2012. Det har framförts tvivel om hur denna befogenhet påverkar domarnas oavsättlighet. Domarnas och åklagarnas löner fortsätter att öka gradvis. Den löneökning för juridiska ämbeten som noterades i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen fortsatte enligt planerna i omnibuslagstiftningen från 2019, och förväntas bidra till att stärka domstolsväsendets oberoende. Under den första fasen, med start i januari 2020, höjdes lönerna med i genomsnitt 32 %, och under den andra fasen, från och med januari 2021, med 12 %. En ytterligare höjning med 13 % planeras till 2022. Oro kvarstår dock är det gäller de domstolsadministrerande myndigheternas system att skönsmässigt tilldela domare bonus och befogenheter utan några objektiva och insynsvänliga kriterier. Det kvarstår tvivel kring vissa inslag i organisationen av åklagarämbetet. Såsom noterades i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen är åklagarämbetet strikt hierarkiskt organiserat. Åklagarämbetets oberoende är fastställt i lag men vissa inslag i det rättsliga regelverket ledde till att Greco utfärdade rekommendationer om översyn av bestämmelserna om hur riksåklagaren utses, för att skydda ämbetet från politiskt inflytande. De flesta av Grecos rekommendationer om åklagarämbetet har genomförts, men vissa har inte hörsammats. Så är fallet när det gäller rekommendationen om att stryka möjligheten att behålla riksåklagaren i tjänst efter det att hans/hennes mandat har löpt ut. Detta gäller även Grecos rekommendation om att situationer då en åklagare i ledande ställning tar över ett ärende från en underordnad åklagare bör styras av strikta kriterier och att sådana beslut ska motiveras skriftligen. Greco rekommenderade också att man ska stärka redovisningsskyldigheten och transparensen i samband med disciplinära förfaranden gentemot åklagare. Greco fortsätter att oroas över att det fortfarande är den direkt mer seniora åklagare som beslutar om omständigheterna i ärendet, snarare än ett opartiskt organ. Ett fullständigt genomförande av dessa rekommendationer skulle ha en positiv inverkan på regelverket för korruptionsbekämpning. Kvalitet Stora delar av domstolssystemet har digitaliserats. Ungern fortsätter att rangordnas mycket högt när det gäller digitala lösningar för att inleda och följa upp förfaranden i civilrättsliga mål/kommersiella mål och administrativa mål, digitala lösningar för att driva och följa upp domstolsförfaranden i brottmål och onlinetillgång för allmänheten till offentliggjorda domar. Ungern uppvisar även mycket goda resultat när det gäller främjande av och incitament till att använda alternativa tvistlösningsmetoder. Det finns dock farhågor om hur pass inkluderande systemet för rättshjälp är, och rättegångskostnaderna i kommersiella mål förblir höga. Mer utbildning i kommunikation bör göras tillgänglig för domare. Domstolarnas verksamhet anpassades under covid-19-pandemin. Digitala lösningar (t.ex. ett system för förhandling på distans) hade redan införts då pandemin bröt ut. Verktyg för förhandling på distans (videokonferenser) har blivit vanliga under pandemin, vilket gör vissa domstolsförfaranden mer effektiva. En del domstolsförfaranden har förenklats. Den 8 mars 2021 införde regeringen ändringar i processrättslagstiftningen som syftade till att underlätta rättssystemets funktion under det nationella nödläget. Effektivitet

Civilrättsliga mål och administrativa mål behandlas fortfarande mycket effektivt. Enligt Resultattavlan för rättskipningen i EU 2021 uppvisar Ungern goda resultat när det gäller uppskattad tidsåtgång för att avgöra administrativa mål i första instans och vid alla domstolsinstanser, när det gäller antalet anhängiggjorda förvaltningsmål i domstolarna i första instans liksom antalet anhängiggjorda civilrättsliga, kommersiella och administrativa mål och andra mål. Ungern uppvisar även goda resultat när det gäller uppskattad tidsåtgång för att avgöra civilrättsliga och kommersiella tvistemål i första instans och andelen avgjorda civilrättsliga, kommersiella och administrativa mål och andra mål. Nya processregler möjliggör från och med den 9 juli 2020 påskyndade förfaranden i mål som rör civilrättsliga anspråk från brottsoffer. Effektiva rättsmedel håller på att tas fram vid alltför utdragna förhandlingar. Verkställigheten av domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i målet Gaszó mot Ungern har ännu inte avslutats och Ungern står under skärpt tillsyn från Europarådets ministerkommitté i denna fråga. Den 15 juni 2021 antog parlamentet en ny lag som från och med 2021 införde ett kompenserande rättsmedel som begränsas till alltför utdragna civilrättsliga förfaranden. II.Regelverk för korruptionsbekämpning Det är den nationella säkerhetstjänsten (NVSZ) som under inrikesministeriets tillsyn samordnar åtgärderna mot korruption i Ungern och ansvarar även för att förhindra brottslighet inom polisen, brottsbekämpande myndigheter och andra statliga myndigheter. När det gäller den offentliga sektorn är det riksåklagarämbetets utredningsenhet och fem regionala instanser som har exklusiv behörighet att utreda och lagföra korruption i den offentliga sektorn. Åklagarämbetet får stöd av polisens och säkerhetstjänstens utredare. Frågor kring kontrollen av den ekonomiska förvaltningen av offentliga medel och revision av politiska partier sköts av det statliga revisionsverket (Állami Számvevőszék). Experter och företagschefer anser att korruptionsnivån inom offentlig sektor är fortsatt hög. I 2020 års korruptionsindex från Transparency International fick Ungern 44/100 poäng och kom på nittonde plats i Europeiska unionen och på plats 69 i världen. Resultatet har försämrats avsevärt under de fem senaste åren. Vissa ändringar infördes i den straffrättsliga lagstiftningen för att ta itu med utländska mutor och informella betalningar inom hälso- och sjukvården. Såsom rapporterades i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen är de relevanta korruptionsbrotten straffbara. Som svar på en rekommendation från OECD trädde en ändring av straffprocessordningen i kraft den 1 januari 2021. I och med denna ändring ändras definitionen av ”utländsk tjänsteman” för att klargöra att detta inkluderar tjänstemän vid utländska statliga företag. Genom denna införs även hårdare straff för smörjpengar. Bestämmelserna om mutor ändrades också för att inkludera orättvisa förmåner till hälso- och sjukvårdspersonal och därmed begränsa möjligheten till informella betalningar (som tack) inom hälso- och sjukvården och gör att utlova eller ge orättvisa förmåner för tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster till ett underordnat brott. Genomförandet av den nationella strategin för korruptionsbekämpning för 2020–2022 och den särskilda handlingsplanen pågår. Såsom rapporterades i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen begränsar sig den strategiska ramen för korruptionsbekämpning till att främja integritet i den statliga förvaltningen. Strategin, som antogs i juni 2020, innehåller åtgärder såsom införande och utveckling av elektroniska lösningar för ökad transparens (t.ex. system för automatiserat beslutsfattande), övervaka integritetsriskerna, integritetsutbildning för offentliganställda och specialiserad utbildning i korruptionsbekämpning för brottsbekämpande myndigheter, domare och åklagare. Andra relevanta områden, såsom bestämmelser om finansiering av politiska partier, redovisning av tillgångar, lobbyverksamhet och ”svängdörrar” behandlas genom specifika instrument. Eftersom brister inte omfattas av strategin behandlas de inte på ett samordnat sätt. Riskerna för klientelism, favorisering och svågerpolitik på hög nivå i den offentliga förvaltningen eller de risker som uppstår i samspelet mellan näringsliv och politiska aktörer har inte heller åtgärdats. Det kvarstår utmaningar vad gäller utredningen och lagföringen av korruption på hög nivå. Den rättsliga ramen säkerställer villkoren för effektiva utredningar och lagföringar och polisen och åklagarämbetet rapporterar om tillräckliga resurser och tillräcklig specialisering för att kunna utföra sina uppgifter. Åklagarna understryker dock det svåra i att upptäcka korruption och erhålla bevis i sådana mål. Straffrättsliga förfaranden som omfattar korruptionsbrott inleds främst på grundval av utredande myndigheters brottsutredningar. Majoriteten av de ärenden som utreds upptäcks av den nationella säkerhetstjänsten. Meddelanden från administrativa myndigheter och möjliga felaktigheter som signalernas genom förebyggande verktyg (t.ex. redovisningar av tillgångar, rapporteringskanaler för visselblåsare, information från olika register) spelar en något mindre roll i brottsutredningar och de oberoende kontrollmekanismerna förblir otillräckliga för att kunna upptäcka korruption. Såsom rapporterades förra året främjar bristen på oberoende kontrollsystem och de nära förbindelserna mellan den politiska sfären och vissa nationella företag korruption. Enligt uppgifter från åklagarmyndigheten är andelen korruptionsärenden som utreds av åklagarämbetet, som leder till åtal, sammantaget mycket högt (86,5 %). Vissa högprofilerade ärenden som inbegriper politiker har inletts sedan 2020, men antalet utredningar av anklagelser mot högt uppsatta tjänstemän och deras närmaste krets förblir begränsat, vilket noterades i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen. Ett fullständigt genomförande av Grecos rekommendationer om ett effektivt åklagarämbete skulle stärka regelverket för korruptionsbekämpning ännu mer. Myndigheterna fortsatte att betrakta integritetstesterna som ett effektivt avskräckande medel mot korrupta beteenden och har lett till att flera brottmål för småskalig korruption inleddes under rapporteringsperioden. Den 1 januari 2021 trädde en ny ändring av polislagen i kraft, som breddade omfattningen för vilken personal, vid sidan av polisen, som kan omfattas av integritetstester. I enlighet därmed kan all personal vid budgetorgan som står under regeringens tillsyn och regeringsmedlemmar nu omfattas av integritetstester. Ungern har ett utbrett system för redovisning av tillgångar, men betänkligheter i fråga om bristen på systematiska kontroller och otillräcklig tillsyn av redovisningar av tillgångar och intressen kvarstår. Det gällande systemet kräver att parlamentsledamöter, regeringstjänstemän och offentliga tjänsteman ska redovisa tillgångar och andra intressen. Det kvarstår dock betänkligheter kring bristen på systematisk övervakning. Redovisningar av intressen kontrolleras bara när misstankar anmäls och utförs av den offentliga tjänstemannens arbetsgivare eller det parlamentariska utskottet för immunitet när det gäller parlamentsledamöter och högt uppsatta regeringstjänstemän. Utskottet rapporterade att under de fem senaste åren avvisades 15 av de 16 anmälningarna om kontroll som att de saknade grund. I det återstående fallet korrigerade den berörda personen sin redovisning av tillgångar och skulder och förfarandet inleddes aldrig. Såsom rapporterade föra året kan misstankar om obefogade tillgångsökningar leda till en kontroll som utförs av de nationella skatte- och tullmyndigheterna. Men skattemyndigheten får bara inleda förfaranden om andra utredande myndigheter samtidigt bedriver undersökning med anledning av brottsmisstanke, vilket minskar möjligheten för oberoende kontroller. Till följd av en ändring av de relevanta reglerna måste parlamentsledamöter meddela talaren om alla intressekonflikter eller oförenligheter, som kan innebära att de omfattas av vissa restriktioner under den tid som utredningen pågår. Redovisningar av intressen och information om eventuella uppföljningar är dock inte offentligt tillgängliga. Frågan om faktisk tillsyn, kontroll och tillämpning av uppförandereglerna, intressekonflikter och redovisning av tillgångar för parlamentsledamöter har tagits upp i rekommendationer från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco), som delvis har genomförts. Regleringen av lobbyverksamhet fortsätter att vara ofullständig och verkställandet är inte systematiskt. Det finns ingen registreringsskyldighet för lobbyister, och inte heller någon skyldighet att offentliggöra rapporter om kontakter med lobbyister. Enligt ett regeringsdekret från 2013 får anställda vid statliga organ endast träffa intresseorganisationer i sitt arbete efter att ha informerat sina överordnade, som kan förbjuda mötet. Möten med intresseorganisationer måste dokumenteras, men det finns ingen skyldighet att offentliggöra sammanträdena. Greco har rekommenderat en tydlig uppsättning regler för kontakterna mellan lobbyister och parlamentsledamöter. Tydliga regler om svängdörrar och karenstid saknas fortfarande. Både arbetsrätten liksom särskild lagstiftning som är tillämplig på offentliga tjänstemän innehåller dock sekretessbestämmelser. I praktiken tillämpas inte dessa regler eftersom regeringen fortfarande måste specificera vilka branscher och tjänster för vilka en tydlig tidsgräns gäller för offentliga tjänstemän för att göra karriär som företagare inom det område där de är verksamma. Finansieringen av politiska partier i Ungern är fortsatt problematisk. Det statliga revisionsverket (Állami Számvevőszék) har i uppdrag att utöva tillsyn över användningen av offentliga medel och kontrollerar lagenligheten hos den ekonomiska förvaltningen av politiska partier. Såsom Greco också noterade kvarstår övergripande tvivel gällande insynen i partifinansieringen, trots att vissa åtgärder har vidtagits för att säkerställa att de politiska partiernas finansiella register är transparenta och uppdaterade, för att klargöra var partierna får sina inkomster från och kampanjperioderna, liksom för att säkerställa en närmare övervakning. Det finns en rättslig ram för att skydda visselblåsare men det behövs ytterligare åtgärder för att stärka skyddet i praktiken. Lagen om skydd av visselblåsare garanterar den som slår larm anonymitet och gör det möjligt att lämna in klagomål elektroniskt. Uppgifter av allmänintresse utreds av den berörda institutionen, som laddar upp sitt svar tillsammans med utredningsresultaten till det elektroniska registret. Visselblåsare kan inte hållas ansvariga för sina rapporter, såvida inte det konstateras att de avsiktligen har lämnat falska uppgifter. Ombudsmannen fungerar som en rapporteringskanal och driver den elektroniska plattformen, men har endast begränsade formella behörigheter när det gäller klagomål från visselblåsare. OECD erkände den rättsliga ramens positiva aspekter men ifrågasatte huruvida skyddet av visselblåsare verkligen var effektivt. Det allt smalare tillämpningsområdet för reglerna för offentlig upphandling har ökat risken för korruption. En ny lag som antogs den 27 april 2021 upphävde ett särskilt krav i lagen om offentlig upphandling, och undantog statligt inrättade truster liksom de juridiska personer som försörjs av sådana, från det fastställda tillämpningsområdet för upphandlingsreglerna när det gäller förfaranden som finansieras med EU-medel. Genom samma lag ströks även regler som syftar till att förhindra intressekonflikter, och låter därmed offentliga tjänstemän sitta i styrelsen för sådana truster. Ett antal Olaf-utredningar slutfördes med stöd av den ungerska myndigheten för korruptionsbekämpning. Under de senaste åren var antalet ärenden som lett till åtal efter Olafs juridiska rekommendationer högre i Ungern än EU-genomsnittet. Trots upprepade begäranden har dock de ungerska myndigheterna ännu inte meddelat vilken myndigheter som ansvarar för att ge Olaf stöd under dess kontroller på plats, i situationer då en ekonomisk aktör som ska kontrolleras vägrar att samarbeta. På området delad förvaltning noteras det även att de ungerska myndigheterna ofta stryker projekt från EU-finansiering när Olaf utfärdar en finansiell rekommendation, eller när myndigheterna blir medvetna om att Olaf har inlett en utredning. Därtill tycks det som att felaktigt utbetalda belopp inte systematiskt återkrävs från den ekonomiska aktör som låg bakom oegentligheten eller bedrägeriet. I sådana fall ersätts EU-bidraget helt enkelt av nationella medel, vilket påverkar Olaf-utredningarnas avskräckande effekt negativt och innebär större risker för den nationella budgeten. Under perioden 2016–2020 omfattades Ungern av 32 Olaf-utredningar som avslutades med en finansiell rekommendation inom de två främsta grenarna av delad förvaltning. Myndigheterna erkände att covid-19-pandemin kan öka korruptionsriskerna, men särskilda åtgärder ansågs inte vara nödvändiga. Berörda parter pekade på vissa problem med koppling till offentliga upphandlingar, där avsteg från upphandlingsreglerna och direkta tilldelningar, tillsammans med brister i fråga om tillgången till uppgifter ökar risken för korruption och ifrågasatte inköpen av medicinteknisk utrustning genom förmedlingsföretag. III.Mediernas mångfald och oberoende Ungerns grundlag och sektorslagstiftning – i synnerhet massmedielagen och pressfrihetslagen – tillhandahåller den rättsliga ramen för skyddet av mediernas oberoende och mångfald. I pressfrihetslagen sägs att pressfrihet innebär att pressen ska vara oavhängig från staten och oberoende av organisationer och intressegrupperingar. Rätten att få tillgång till offentliga uppgifter stadfästs i grundlagen och uttrycks även i lagen om informationsfrihet . Genom massmedielagen inrättades Mediemyndigheten (Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság), som har Medierådet som beslutande organ (Médiatanács) . Lagstiftning antogs 2019 för att anpassa Ungerns lagstiftning efter direktivet om audiovisuella medietjänster .

Farhågor kvarstår i fråga om Medierådets och Mediemyndighetens oberoende och effektivitet. Lag LXIII 2019, som införlivar det reviderade direktivet om audiovisuella medietjänster, stärkte vissa bestämmelser om myndighetens resurser och insynen i dess verksamhet . Myndigheten har budgetautonomi och rapporterar till parlamentet varje år. Den har 650 anställda. Mediemyndighetens beslutande organ, Medierådet, består av en ordförande och fyra ledamöter som väljs av parlamentet. Medan nomineringsreglerna – som inte har ändrats sedan förra årets rapport – främjar politisk samsyn kring hur Medierådets ledamöter utses , har de i praktiken lett till att det styrande partiet nominerar alla ledamöter. Vissa av Medierådets beslut har bidragit till oron kring dess faktiska oberoende. Övervakningsverktyget för mediepluralism 2021 bekräftar sin tidigare bedömning, om att medan massmedielagen formellt garanterar Mediemyndighetens oberoende ger utnämningsförfarandena inte tillräckliga rättsliga garantier för oberoendet, och noterar ännu en gång en medelhög risk för Ungern i fråga om Mediemyndighetens oberoende och effektivitet. Mediernas mångfald har försämrats ytterligare i Ungern. Efter det att mediekonglomeratet ”Kesma” inrättades i november 2018 har Mediemyndigheten hittills inte försökt att granska hur detta påverkar mångfalden på den ungerska mediemarknaden. Trots att en mängd olika mediekanaler fortsätter att vara verksamma i Ungern anser berörda parter att mångfalden på mediemarknaden påverkas negativt av koncentrationen av ägandet till ett fåtal regeringsvänliga affärsmän och den efterföljande avsaknaden av redaktionellt oberoende. Organisationer för mediefrihet i Ungern och i Europa, liksom det civila samhället, har med oro påtalat Medierådets vägran att förnya sändningstillståndet för den oberoende radiostationen Klubrádió, med hänvisning till att stationen ska ha underlåtit att uppfylla vissa administrativa skyldigheter. Detta har lett till att radiostationen har belagts med sändningsförbud. Den 17 juni 2021 bekräftade Högsta domstolen Medierådets beslut. Den 9 juni 2021 inledde kommissionen ett överträdelseförfarande mot Ungern med avseende på detta ärende. Övervakningsverktyget för mediepluralism 2021 bekräftar förra årets höga riskpoäng med avseende på koncentrationen av nyhetsmedier mot bakgrund av inrättandet av Kesma och dess verksamhet, och på grund av regeringsvänliga parters ekonomiska övertagande av den oberoende nyhetssajten Index.hu . Insynen i ägarförhållandena i media är fortfarande inte helt säkerställd. Den nuvarande rättsliga ramen innehåller regler om insyn i ägarförhållandena i media endast i specifika fall och det finns i nuläget inga planer på att ändra denna. Vissa ägaruppgifter finns tillgängliga i nationella register, men det är bara grundläggande uppgifter om företagsägandet som kan erhållas kostnadsfritt från företagsregistret. Övervakningsverktyget för mediepluralism 2021 fortsätter att rangordna risken vad gäller insynen i ägarförhållandena i media som hög. Tilldelningen av statlig annonsering fortsätter att ge regeringen möjlighet att utöva indirekt politiskt inflytande över media. Såsom rapporterades förra året finns det ingen lagstiftning som reglerar distributionen av statlig annonsering. Övervakningsverktyget för mediepluralism 2021 framhåller att staten är den största annonsören i Ungern och står för omkring en tredjedel av marknadens totala reklamintäkter. Uppgifter visar att 2020 ökade ungerska staten sina annonseringskostnader med 13,8 % jämfört med 2019, varav 85 % av dessa intäkter går till regeringsvänliga mediebolag. Denna situation gör det möjligt att kontrollera både regeringsvänliga och vissa oberoende kanaler, vilket fick övervakningsverktyget för mediepluralism 2021 att betrakta det redaktionella oberoendet som den högsta risken (92 %) i landet. Trots att ingen stödordning för media inrättades för att motverka covid-19-pandemins konsekvenser för nyhetskanalerna undantog Mediemyndigheten kommersiella leverantörer av linjära medietjänster från den kvartalsvisa avgiften för tillhandahållande av medietjänster under första halvåret 2021. Tillgången till offentlig information försvårades genom de nödåtgärder som infördes under covid-19-pandemin. Reglerna i lagen om informationsfrihet har inte ändrats. De föreskriver att ”alla organ som utför offentliga uppdrag” på begäran ska säkerställa tillgång till uppgifter av allmänintresse i deras besittning med förbehåll för de undantag som anges i den lagen . Den lagstadgade tidsfristen för att hantera sådana förfrågningar är 15 dagar, som kan förlängas med 15 dagar. Under pandemin utfärdade regeringen emellertid ett dekret som gjorde det möjligt för offentliga myndigheter att skjuta upp beviljandet av tillgång till offentliga handlingar med upp till 90 dagar i händelse av att utlämnandet av sådana uppgifter ansågs ”äventyra fullgörandet av den offentliga institutionens uppgifter med anknytning till undantagstillståndet”. Den 13 april 2021 beslutade Författningsdomstolen att medan de nya bestämmelserna är i linje med grundlagen måste avvikelser från de normala tidsfristerna begränsas till fall där handläggningen av begäran skulle hindra den som innehar offentliga uppgifter från att utföra uppgifter som handlar om att motarbeta pandemin och måste motiveras skriftligen. Berörda parter påpekade att i praktiken missbrukades detta undantag ofta av myndigheterna, vilket framför allt fick långtgående konsekvenser för oberoende journalister, som inte kunde få tag på uppgifter i rätt tid om offentliga utgifter eller vaccinationer. Detta förvärrade situationen ytterligare för oberoende mediekanaler som har svårt att få tag på uppgifter i rätt tid. De brister i fråga om tillgången till offentliga uppgifter som rapporterades förra året, inklusive de avgifter som tas ut, fortsätter att vara ett problem även när det gäller kampen mot korruption. Eftersom den nionde grundlagsändringen införde en restriktiv tolkning av ”offentliga medel” oroas berörda parter över de möjliga konsekvenserna av att begränsa tillgången till offentliga uppgifter med koppling till statliga företag och allmännyttiga truster. Journalister och mediekanaler fortsatte att utsättas för olika hot i Ungern. Enligt berörda parter baktalas journalister som arbetar för oberoende media av regeringsvänliga medier och av representanter för regeringen. Berörda parter rapporterar att kvinnliga journalister har det ännu svårare, och vissa rapporterar även att de trakasseras på grund av sitt kön på nätet. Domstolarna fortsatte att utfärda interimistiska förordnanden som förbjöd spridningen av tidskrifter. Sedan oktober 2020 har Europarådets plattform för att främja skydd för journalistik och journalisters säkerhet offentliggjort fem ytterligare larm för Ungern. Det rörde sig om följande: Uppsägning av den tidigare redaktören för nyhetsportalen Index.hu innan den övertogs; utrikes- och handelsministeriets instruktioner till ambassader i EU:s medlemsstater om att tillhandahålla information om ungerska journalisters tjänsteresor; ett föreläggande utfärdat av en tvistemålsdomstol som hindrade en dagstidning från att av dataskyddsskäl publicera en artikel om ett företag och dess ägare; polisförhör med två journalister som publicerat artiklar om en offentlig person och det ungerska Medierådets ovannämnda vägran att förnya Klubrádiós radiolicens. 2021 offentliggjorde plattformen ett larm om vad plattformen kallade ”en rad förolämpningar” mot en österrikisk journalist från den statliga ungerska tv-kanalen. IV.Andra institutionella frågor som rör kontroller och motvikter Ungern är en parlamentarisk republik med en enkammarriksdag (parlamentet). Parlamentets uppgifter är bland annat att anta och ändra den ungerska grundlagen, stifta lagar, tillsätta premiärministern och med två tredjedelars majoritet tillsätta de högst uppsatta offentliga tjänstemännen i landet. Ungerns president tillsätts av parlamentet. Det finns ett antal institutioner som har till uppgift att utgöra motvikt mot den lagstiftande och den verkställande makten, och som är ålagda att garantera att konstitutionen följs, däribland Författningsdomstolen, det statliga revisionsverket och ombudsmannen. Lagförslag får inte bara läggas fram av regeringen, Ungerns president och alla parlamentsutskott, utan även av alla enskilda parlamentsledamöter. Regelbundna och plötsliga ändringar av lagstiftningen fortsätter att undergräva förutsägbarheten i lagstiftningsmiljön. Berörda parter rapporterade att lagstiftningstakten rent av har ökat ännu mer jämfört med under tidigare år. Enligt berörda parter har samråden en rent formell roll. Detta ifrågasätter lagstiftningens rättssäkerhet och kvalitet. Den korta tiden mellan antagandet och ikraftträdandet av regeländringar gör att en lämplig beredelse inför tillämpningen av dessa inte alltid kan säkerställas. Under rapporteringsperioden utlyste regeringen ett nytt nationellt nödläge för att bemöta covid-19-pandemin. Den 18 juni 2020 avlyste regeringen det första nationella nödläget. I enlighet med de nuvarande konstitutionella reglerna har varaktigheten för det nya nationella nödläge som infördes den 4 november 2020 inte fastställts på förhand, och regeringen kan själv besluta sig för att upprätthålla eller avlysa det. Nödåtgärder (regeringsdekret) som antas enligt denna ordning kan åsidosätta alla lagar och gäller under 15 dagar såvida inte en förlängning av dessa godkänns av parlamentet. Den 10 november 2020 tillät parlamentet att regeringen förlängde tillämpningen av nödåtgärderna med 90 dagar. Den 8 februari 2021 avlyste regeringen det nationella nödläget för att sedan utlysa det på nytt samma dag. På så sätt kunder nödåtgärderna fortsätta att gälla utan parlamentariskt godkännande under en period på 15 dagar. Den 22 februari 2021 tillät parlament att regeringen förlängde nödåtgärdernas tillämplighet med 90 dagar. Den 18 maj 2021 förlängde regeringen tillståndet ännu mer, fram till den 15:e dag som följer på invigningen av höstsessionen 2021. Farhågor om de nuvarande reglerna för det nationella nödläget och nödåtgärderna kvarstår. Trots att en landsspecifik rekommendation utfärdades i samband med den europeiska planeringsterminen 2020 fortsatte företagens verksamhet och stabiliteten hos lagstiftningsmiljön att störas, och vissa nödåtgärder väcker tvivel om huruvida de är nödvändiga och proportionerliga. Författningsdomstolen fortsatte att pröva om vissa nödåtgärder var förenliga med konstitutionen. En ändring av konstitutionen kommer att begränsa regeringens befogenheter när det gäller ordningen med nationella nödlägen. Den 15 december 2020 antog parlamentet den nionde grundlagsändringen. Inget föregående samråd hade hållits med berörda parter. Ändringen ändrar avsevärt reglerna för den särskilda rättsliga ordningen (inklusive nationella nödlägen) från och med den 1 juli 2023. Den minskar antalet särskilda rättsliga ordningar från sex till tre: krigstillstånd, undantagstillstånd och nationellt nödläge. Ändringen påverkar inte den nuvarande regeln om att enligt en särskild rättslig ordning kan tillämpningen av grundlagen inte skjutas upp, och Författningsdomstolens funktion kan inte begränsas. Vid ett nationellt nödläge kommer parlamentet främst att ha kontroll över upprätthållandet av den särskilda rättsliga ordningen. Regeringen kommer att kunna utlysa ett nationellt nödläge för en period om 30 dagar, och kommer endast att kunna förlänga det med parlamentets godkännande. Dessa nya regler kommer att öka den parlamentariska tillsynen. Ombudsmannens befogenheter utökades, men dennes oberoende ifrågasätts. Den 20 november 2020 uttryckte Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter oro över sammanslagningen av myndigheten för likabehandling och ombudsmannamyndigheten, och påminde om att det kvarstod tvivel kring processen för utnämning av den aktuella innehavaren av tjänsten och huruvida institutionens ansträngningar att behandla människorättsfrågor och framföra ett budskap som främjar och skyddar alla mänskliga rättigheter var tillräckliga. Den nationella människorättsinstitutionen ackrediterades med ”A” i betyg i oktober 2014. I oktober 2018 beslutade sig FN:s underkommitté för ackreditering (SCA) i den globala alliansen av nationella människorättsinstitutioner att skjuta upp sitt beslut om att ackreditera institutionen på nytt. SCA håller på att granska ombudsmannen. I januari 2021 slogs genom ny lagstiftning myndigheten för likabehandling samman med ombudsmannamyndigheten. I samband med utövandet av dess uppgifter som specificeras i lagen om likabehandling agerar ombudsmannamyndigheten som en administrativ myndighet. Ombudsmannen kan också uppmana Författningsdomstolen att pröva lagstiftning. Enligt EU-rätten får organ för likabehandling ”utgöra en del av myndigheter som på nationell nivå har till uppgift att tillvarata de mänskliga rättigheterna eller enskildas rättigheter”. Enligt den relevanta rättsliga ramen ska ombudsmannen vara oberoende, endast styras av lagar och kan inte få instruktioner om sitt arbete. I detta avseende vidhåller regeringen att staten inte påverkar hur ombudsmannen utför sina verksamheter. Berörda parter har dock uttryckt oro över huruvida ombudsmannen är oberoende och effektiv i sitt arbete. Tvivel har framförts om Författningsdomstolens roll i prövningen av lagakraftvunna domstolsavgöranden. Såsom noterades i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen kan förvaltningsmyndigheter, till följd av en lagändring, överklaga lagakraftvunna domar hos Författningsdomstolen, om domen strider mot deras rättigheter och begränsar deras makt enligt grundlagen. Under det senaste året har offentliga myndigheter överklagat vissa lagakraftvunna domar som påverkar dem, som har meddelats av allmänna domstolar, hos Författningsdomstolen. Denna möjlighet till prövning ger anledning till oro, i synnerhet när det gäller rättssäkerheten. Trots att Författningsdomstolen inte ingår i domstolssystemet uttalar sig Författningsdomstolen, när den behandlar konstitutionella klagomål, ändå om omständigheterna i målet och har beskrivits som ”en domstol i fjärde instans”, som fungerar på samma sätt som vanliga appellationsdomstolar. I detta sammanhang påminns det om att Författningsdomstolens ledamöter väljs genom parlamentarisk omröstning med två tredjedelars majoritet, baserat på breda behörighetskriterier. Civilsamhällesorganisationer som är kritiska mot regeringen fortsätter att utsättas för påtryckningar Efter EU-domstolens avgörande den 18 maj 2021 i det överträdelseförfarande som kommissionen inledde mot Ungern antog parlamentet en ny lag om upphävande av lagen om insyn i utlandsfinansierade civilsamhällesorganisationer, som stred mot EU-rätten. Genom samma lag infördes nya regler som kräver att det statliga revisionsverket kontrollerar lagligheten hos räkenskaperna tillhörande civilsamhällesorganisationer med en årlig balansräkning över ett visst belopp. Överträdelseförfaranden pågår för närvarande om lagstiftning som brottsförklarar organisationen av stöd som erbjuds av nationella, internationella och icke-statliga organisationer till personer som önskar söka asyl. En annan lag som belade ekonomiskt bistånd till organisationer vars ”verksamhet underlättade immigration” med en särskild immigrationsskatt på 25 %, som också ifrågasattes, fortsätter att gälla Regeringen och regeringsvänliga medier fortsätter att använda en hotfull retorik mot civilsamhällesorganisationer som är kritiska mot regeringen. Det demokratiska utrymmet i Ungern kategoriseras med beteckningen ”obstructed”. Enligt regeringen utgör den nationella samarbetsfonden och systemet för donation av 1 % av inkomstskatten finansieringsverktyg som har utformats för att stödja driften av civilsamhällesorganisationer och deras verksamheter. Enligt berörda parter hat civilsamhällets organisationer fortfarande för lite finansiering, i synnerhet om de är kritiska mot regeringen. Den nionde ändringen av grundlagen (den 15 december 2020) införde kvalificerad majoritet i parlamentet för ändring av reglerna om allmännyttiga truster som utför offentliga uppdrag. En ny lag som antogs den 27 april 2021 har skapat en rättslig ram för funktionen hos sådana truster. Trusternas styrelse inkluderar nuvarande ministrar och statssekreterare. Vissa berörda parter har uttryckt tvivel om offentliga tillgångar som doneras till sådana privata enheter, och nämner även styrelsernas sammansättning. Denna utveckling sker mot bakgrund av den rättsosäkerhet som noteras ovan när det gäller tillämpligheten hos reglerna om offentlig upphandling och om tillgången till offentliga uppgifter på sådana truster. Venedigkommissionen erkände att den nya definitionen inte undantar privata enheter som förvaltar offentliga medel från deras redovisningsskyldigheter, men varnade för risken för att undanta offentliga medel och offentliga uppgifter från demokratisk kontroll, även med hänsyn tagen till den nya definitionen av offentliga medel. Bilaga I: Källförteckning i alfabetisk ordning* * Förteckningen över bidrag som mottagits i samband med samrådet om 2021 års rapport om rättsstatsprincipen finns på https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Alapjogokért Központ (2021), bidrag från Alapjogokért Központ till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Amnesty International Hungary, Eötvös Károly Institute, Hungarian Civil Liberties Union, K-Monitor, Mérték Media Monitor, Political Capital och Transparency International Hungary (2021), bidrag från Amnesty International Hungary, Eötvös Károly Policy Institute, Hungarian Civil Liberties Union, K-Monitor, Mérték Media Monitor, Political Capital och Transparency International Hungary till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Centrumet för mediernas frihet och mångfald (2021), övervakningsverktyget för mediepluralism 2021 – rapport om Ungern. Civil Liberties Union for Europe (2021), bidrag från Civil Liberties Union for Europe till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen.

Kommittén för skydd av journalister (2021), bidrag från kommittén för skydd av journalister till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Rådet för advokatsamfunden i Europeiska unionen (2021), bidrag från Rådet för advokatsamfunden i Europeiska unionen till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter (2020), Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter, Dunja Mijatović, uttalande av den 20 november 2020 ( https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-urges-hungary-s-parliament-to-postpone-the-vote-on-draft-bills-that-if-adopted-will-have-far-reaching-adverse-effects-on-human-rights-in- ). European Association of Judges (2021), bidrag från European Association of Judges till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Europeiska centrumet för press- och mediefrihet (2021), Europeiska centrumet för press- och mediefrihet, uttalande av den 15 mars 2021 ( https://www.ecpmf.eu/hungaryon-national-day-new-hope-that-klubradio-may-return-to-airwaves/ ). Europeiska medborgarforumet (2021), bidrag från Europeiska medborgarforumet till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Europeiska kommissionen (2020), Resultattavlan för rättskipningen i EU. Europeiska kommissionen (2020), rapport om rättsstatsprincipen, landskapitel om situationen i fråga om rättsstatsprincipen i Ungern. Europeiska kommissionen (2021), Resultattavlan för rättskipningen i EU. Europeiska kommissionen (2021), Olafs rapport 2021. European Federation of Journalists (2021), bidrag från European Federation of Journalists till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Det europeiska nätverket för domstolsadministrationer (2020), skrivelse från det europeiska nätverket för domstolsadministrationer till Europeiska kommissionen av den 27 oktober 2020 ( https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/News/Letter%20ENCJ%20RoL%20Hungary%20EC%2027%20October%202020.pdf ). Det europeiska nätverket av nationella människorättsinstitutioner (2021), bidrag från det europeiska nätverket av nationella människorättsinstitutioner till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Ungerns regering (2021), information från Ungern till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Greco (2019), Third Evaluation Round – Second Addendum to the Second Compliance Report on Hungary – Transparency of Party Funding. Greco (2020), Fourth Evaluation Round – Second Interim Compliance Report on Hungary – Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. Háttér Society (2021), bidrag från Háttér Society till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. International Press Institute (2021), bidrag från International Press Institute till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. K-Monitor och Transparency International Hungary (2021), bidrag från K-Monitor och Transparency International Hungary till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Högsta domstolens ordförande (2021), bidrag från Högsta domstolens ordförande till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. OECD (2019), Implementing the OECD Anti Bribery Convention – Phase 4 Report: Hungary.

Ökotárs – Hungarian Environmental Partnership Foundation (2021), bidrag från Ökotárs – Hungarian Environmental Partnership Foundation till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. Századvég (2021), bidrag från Századvég till 2021 års rapport om rättsstatsprincipen. FN:s särskilda rapportör för domares och advokaters oberoende (2021), skrivelse från FN:s särskilda rapportör för domares och advokaters oberoende av den 15 april 2021. https://spcommreports.ohchr.org/TMResultsBase/DownLoadPublicCommunicationFile?gId=26371 Venedigkommissionen (2021), Opinion on the constitutional amendments adopted by the Hungarian parliament in December 2020 (CDL(2021)028). Bilaga II: Landsbesök i Ungern Kommissionens enheter anordnade i april 2021 virtuella möten med följande parter: ·Alapjogokért Központ ·Amnesty International Ungern ·Corruption Research Center Budapest ·Forum för chefredaktörer (Főszerkesztők Fóruma) ·ELTE Media and Communication Department ·Tankesmedjan Eötvös Károly Közpolitikai Intézet ·Ungerska advokatsamfundet ·Ungerska förbundet för medborgerliga fri- och rättigheter (TASZ) ·Ungerska Helsingforskommittén ·Ungerska domarföreningen (MABIE) ·K-Monitor ·Kúria (Högsta domstolen) ·Mathias Corvinus Collegium

·Mérték Media Monitor ·Inrikesministeriet ·Justitieministeriet ·Nationella sammanslutningen för ungerska journalister (MÚOSZ) ·Nationella myndigheten för dataskydd och informationsfrihet (Nemzeti Adatvédemi és Információszabadság Hatóság) ·Nationella domarrådet (Országos Bírói Tanács, OBT) ·Mediemyndigheten (Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság) ·Nationella domstolsmyndigheten (Országos Bírósági Hivatal, OBH) ·Nézőpont ·Ombudsmannamyndigheten (Alapvető Jogok Biztosa, AJBH) ·Författningsdomstolen (Alkotmánybíróság) ·Országgyűlés (nationalförsamlingen) lagstiftningsutskott ·Országgyűlés (nationalförsamlingen) immunitetsutskott ·Åklagarämbetet i Ungern (Ügyészség) ·Upphandlingsmyndigheten (Közbeszerzési Hatóság) ·Det statliga revisionsverket (Számvevőszék) ·Századvég ·Transparency International Hungary * Kommissionen träffade även följande organisationer vid ett antal horisontella möten:

·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights ·Civicus ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe ·Europeiska kyrkokonferensen ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·Europeiska centrumet för press- och mediefrihet ·Europeiska medborgarforumet ·European Federation of Journalists ·European Partnership for Democracy ·Europeiska ungdomsforumet ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europa ·Internationella juristkommissionen ·Internationella federationen för mänskliga rättigheter ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN)