Särskild rapport EU:s återanpassningsstöd 
efter jordbävningen i HaitiSV 2014  nr 13
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-872-0833-0
doi:10.2865/61226
© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
SV 2014  nr 13
Särskild rapport EU:s återanpassningsstöd 
efter jordbävningen i 
Haiti
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget )
02
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar och akronymer
I – VII Sammanfattning
1 – 11 Inledning
1 – 3 Haiti är en instabil stat
4 – 5 Jordbävningen  2010 ledde till en dramatisk försämring
6 – 7 EU‑delegationen blev också hårt drabbad
8 – 11 Trots den internationella responsen innebar återanpassningen en stor utmaning
12 – 17 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
18 – 63 Iakttagelser
18 – 27 Kommissionen tog itu med prioriterade återanpassningsbehov
19 – 21 Återanpassningsbehoven identifierades väl
22 – 24 EU:s återanpassningsstöd fastställdes inom en god strategi
25 – 27 Kommissionen och andra huvudsakliga givare hade en  lämplig arbetsfördelning men hade svårt att 
samordna  genomförandet
28 – 40 Trots vissa ansträngningar från kommissionen knöts katastrof ‑, återanpassnings ‑ och 
utvecklingsbiståndet inte samman  tillräckligt
30 – 32 Kommissionen använde olika instrument på ett flexibelt sätt
33 – 35 Samordningen inom kommissionen var inte optimal
36 – 40 Sammanknytningen av katastrof ‑, återanpassnings ‑ och utvecklingsbistånd var en god tanke med hänsyn 
till  utformningen av enskilda återanpassningsprogram, men  ibland svår att genomföra i praktiken
03 Innehåll
41 – 63 Kommissionen såg inte i tillräcklig utsträckning till att EU:s återanpassningsstöd genomfördes 
ändamålsenligt
42 – 54 De flesta programmen blev försenade och en del av dem  gjorde begränsade framsteg
55 – 58 Vissa betydande risker åtgärdades inte tillräckligt
59 – 63 Övervakningen byggde på en lämplig ram men fick inte  tillräckligt med resurser
64 – 68 Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I — Förteckning över granskade program
 Bilaga II  — Poängsättningsmetod
 Bilaga III — Poängsättning av program
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar
04
 Förkortningar och 
akronymer
BNI : bruttonationalinkomst
BNP : bruttonationalprodukt
CAED : samordningsram för externt bistånd till stöd för Haitis utveckling  (Cadre de Coordination de l’Aide Externe au 
Développement d’Haïti )
CIRH : en tillfällig kommission för återuppbyggnad av Haiti ( Commission intérimaire pour la reconstruction d’Haïti )
DCI : finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete  
Finansieringsinstrumentet, som lanserades i januari 2007, tillhandahåller bistånd främst genom i) geografiska 
program med partnerländer i Latinamerika, Asien, Centralasien, Mellanöstern och Sydafrika för att stödja 
åtgärder på en rad olika områden (t.ex. utbildning, hälsovård, social sammanhållning och sysselsättning, goda 
styrelseformer, demokrati, mänskliga rättigheter, stöd efter en kris och stöd till instabila stater) och ii) fem tematiska 
program på områden som rör investering i människor, miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, icke -statliga 
aktörer och lokala myndigheter, tryggad livsmedelsförsörjning samt migration och asyl. Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18  december  2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för 
utvecklingssamarbete (EUT L 378, 27.12.2006, s. 41).
Dipecho : program för katastrofberedskap vid generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo) 
Echo påbörjade sitt program för katastrofberedskap Dipecho 1996. Programmet riktar sig till sårbara lokalsamhällen 
i de mest katastrofutsatta regionerna i världen. I regel omfattar Dipechofinansierade program utbildning, 
kapacitetsuppbyggnad, upplysningskampanjer, tidig varning och planerings- och prognosåtgärder där medlen 
kanaliseras via biståndsorgan och frivilligorganisationer som arbetar i de berörda regionerna.
DRR : katastrofriskreducering ( Disaster Risk Reduction )  
DRR är en systematisk metod för att identifiera, bedöma och minska riskerna för katastrofer. Syftet är att minska den 
socioekonomiska utsattheten vid katastrofer och hantera miljömässiga och andra faror som utlöser dem.
Echo : generaldirektoratet för humanitärt bistånd och civilskydd  
I dess uppdrag ingår att rädda och bevara liv, förebygga och lindra mänskligt lidande och bevara integriteten 
och den mänskliga värdigheten hos befolkningar som drabbats av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av 
människan. Echo ger humanitärt bistånd, kortsiktigt återanpassningsstöd och stöd till katastrofberedskap och 
katastrofförebyggande åtgärder.
EUF : Europeiska utvecklingsfonden  
EUF är det främsta instrumentet för Europeiska unionens bistånd för utvecklingssamarbete till staterna i Afrika, 
Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och till utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Det partnerskapsavtal 
som undertecknades i Cotonou den 23  juni  2000 för en tjugoårsperiod (Cotonouavtalet) är den nuvarande ramen 
för EU:s förbindelser med AVS- och ULT -stater. EUF är främst inriktad på att minska och på sikt utrota fattigdomen.
05 Förkortningar och akronymer
EuropeAid : generaldirektoratet för utveckling och samarbete  – EuropeAid  
EuropeAid genomför en rad av kommissionens olika instrument för bistånd till tredjeland som finansieras genom 
EUF och den allmänna budgeten (däribland DCI). Nästan alla EUF -insatser förvaltas av EuropeAid.
Europeiska utrikestjänsten : Europeiska utrikestjänsten inledde sin verksamhet den 1  december  2010. 
Europeiska utrikestjänsten bereder kommissionens beslut för anslag per land, landstrategidokument och 
regionala strategidokument samt nationella och regionala vägledande program tillsammans med berörda 
kommissionsavdelningar som en del av planeringscykeln för merparten av instrumenten för bistånd till tredjeland.
FPI: tjänsten för utrikespolitiska instrument  
FPI är en avdelning vid kommissionen som inrättades den 1  januari  2011 och rapporterar direkt till den höga 
representanten för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. Utgifter som förvaltas av FPI gäller främst åtgärder som 
genomförs inom följande: a) den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, b) stabilitetsinstrumentet, c) EU:s 
valobservatörsuppdrag och d) instrument för samarbete med industriländer.
G12 : gruppen av tolv givare.  
G12 består av Brasilien, Kanada, Frankrike, Japan, Norge, Spanien, USA, Interamerikanska utvecklingsbanken 
(IDB), Världsbanken, Internationella valutafonden (IMF), FN och Europeiska kommissionen. Ordförande är den 
biträdande chefen för FN:s fredsbevarande styrka i Haiti (Minustah) i dennes egenskap av humanitär samordnare. 
EU-delegationen var tillförordnad ordförande 2013.
GBS : allmänt budgetstöd  
Programmen för allmänt budgetstöd består vanligtvis av ett stödpaket som inbegriper överföring av medel, 
åtgärder för kapacitetsuppbyggnad, dialog med partnerlandet och införande av utbetalningsvillkor.
IAS: tjänsten för internrevision  
IAS är ett generaldirektorat vid kommissionen. Det leds av kommissionens internrevisor och rapporterar till 
kommittén för revisionsuppföljning. Dess uppgift är att ge oberoende garantier för att systemen för intern kontroll 
är ändamålsenliga och bistå kommissionen med yttranden, råd och rekommendationer.
IDB : Interamerikanska utvecklingsbanken
IfS: stabilitetsinstrument  
Instrumentet inrättades 2007 och ska vara en snabb och flexibel mekanism som förebygger konflikter, ger stöd till 
politisk stabilitet efter en konflikt och garanterar snabb återanpassning efter en naturkatastrof. Europaparlamentets 
och rådets förordning (EG) nr 1717/2006 av den 15 november 2006 om upprättande av ett stabilitetsinstrument 
(EUT L 327, 24.11.2006, s. 1).
06 Förkortningar och akronymer
IMF : Internationella valutafonden
LRRD : att knyta samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd ( Linking Relief, Rehabilitation and 
Development )
Minustah : FN:s stabiliseringsuppdrag i Haiti
Ocha : kontoret för samordning av humanitära frågor
PDNA : behovsbedömning efter katastrofer
PFM : förvaltning av offentliga finanser
ROM : resultatorienterad övervakning  
EuropeAid införde ROM -systemet 2000 för att stärka övervakningen och utvärderingen av samt insynen 
i utvecklingsbiståndet. Det grundas på korta, riktade bedömningar på plats av externa experter. Det använder en 
strukturerad och enhetlig metod som utgår från fem kriterier: relevans, effektivitet, ändamålsenlighet, potentiell 
effekt och trolig hållbarhet.
07
Sammanfattning
I
Haiti är en av de mest instabila staterna i världen och 
jordbävningen som drabbade landet den 12  janu -
ari 2010 ledde till en dramatisk försämring av situa -
tionen. Jordbävningen skördade många människoliv, 
orsakade massiv förstörelse, inverkade kraftigt på den 
nationella ekonomin och minskade markant den redan 
svaga förvaltningens kapacitet att erbjuda befolk -
ningen grundläggande tjänster.
II
Revisionsrätten granskade om EU:s återanpassnings -
stöd i Haiti efter jordbävningen utformades och 
genomfördes väl.
III
Revisionsrätten drar slutsatsen att EU:s återanpass -
ningsstöd i Haiti efter jordbävningen 2010 var väl 
utformat på ett övergripande plan men att program -
men inte genomfördes tillräckligt ändamålsenligt. 
I likhet med andra givare stötte kommissionen på 
svåra hinder när den skulle tillhandahålla återanpass -
ningsstöd. Den ställdes inför den svåra uppgiften att 
tvingas förvalta biståndet i partnerskap med svaga 
nationella myndigheter  – för att uppmuntra egenan -
svar och bidra till framväxten av fungerande offentliga 
myndigheter – samtidigt som den försökte garantera 
ett snabbt bistånd. Kommissionen kunde dock ha han -
terat vissa faktorer som den ansvarade för bättre.
IV
Kommissionen tog itu med prioriterade återanpass -
ningsbehov. Tillsammans med andra större givare 
gjorde kommissionen en korrekt bedömning av de 
stora återanpassningsbehoven i Haiti efter jordbäv -
ningen 2010; den fastställde en god samarbetsstrategi 
och antog de nya utmaningar som landet stod inför 
samtidigt som den fortsatte att ge stöd till en lång -
siktig socioekonomisk utveckling. Kommissionen och 
andra huvudsakliga givare hade en lämplig arbetsför -
delning men hade svårt att samordna genomförandet.V
Trots vissa ansträngningar från kommissionen knöts 
inte katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbi -
stånd samman tillräckligt. Kommissionen använde en 
rad olika kompletterande instrument på ett flexibelt 
sätt och utarbetade enskilda återanpassningsprogram 
för att knyta samman katastrof-, återanpassnings- 
och utvecklingsbistånd. Men generaldirektoratet för 
humanitärt bistånd och civilskydd (Echo) och general -
direktoratet för utveckling och samarbete (EuropeAid) 
hade ingen tydlig gemensam landstrategi för att 
optimera synergier och garantera en smidig över -
gång mellan sina respektive verksamheter. Den svaga 
nationella förvaltningen och regeringens bristande 
reformvilja var stora hinder för en ändamålsenlig 
återanpassning och skapande av förutsättningar för en 
hållbar utveckling.
VI
Kommissionen såg inte i tillräcklig utsträckning till att 
EU:s återanpassningsstöd genomfördes ändamålsen -
ligt. Tio av de 13 program som revisionsrätten gran -
skade levererade eller skulle sannolikt leverera den 
planerade outputen, även om nästan alla blev förse -
nade. Tre program gjorde begränsade framsteg, bland 
annat tionde EUF:s program för allmänt budgetstöd. 
Kommissionen var väl medveten om den svåra kontex -
ten, men hanterade inte i tillräcklig utsträckning vissa 
betydande risker för genomförandet och uppfyllelsen 
av programmålen. Övervakningen av programmen 
grundades på en lämplig ram men kommissionen 
och Europeiska utrikestjänsten vidtog inte åtgärder 
tillräckligt snabbt för att stärka resurserna vid EU -dele -
gationen, som inte hade tillräcklig kapacitet att göra 
besök på plats. Det hade varit särskilt värdefullt i en 
situation som snabbt förändrades.
Sammanfattning 08
VII
Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen vid 
insatser efter en naturkatastrof eller i en sårbar situa -
tion gör följande:
 — Förbättrar riskhanteringen.
 — Fastställer en gemensam strategi som garanterar 
att katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbi -
stånd knyts samman och att synergier skapas.
 — Inriktar sig på centrala funktioner i förvaltningen 
av de offentliga finanserna och reformer av den 
när den ger budgetstöd och vid behov vidtar kort -
siktigare åtgärder för att skydda EU -medlen och 
motverka slöseri, läckage och ineffektivitet.
 — Utarbetar rutiner för verksamhetens kontinui -
tet, däribland bestämmelser för utplacering av 
räddningstjänstpersonal.
09
 Inledning
Haiti är en instabil stat
01 
På 1700-talet var Haiti en ledande 
sockerrörsproducent och en av de 
mest välbärgade regionerna i världen. 
Men sedan självständigheten 18041 
har landet plågats av etniska konflikter 
och långvariga perioder av anarki och 
politisk instabilitet. Under 1900-ta -
lets andra hälft avlöste diktatorerna 
varandra2 och deras tid vid makten 
präglades av förtryck och plundring 
av landets välstånd. I dag är Haiti en 
instabil stat (se ruta 1 ).
02 
Landets instabila politiska situation 
och instabila säkerhetsläge ledde till 
att FN:s stabiliseringsuppdrag i Haiti 
(Minustah) sattes in i slutet av 20043. 
Efter upplopp på grund av stigande 
matpriser 2008 hade landet ingen 
stabil regering förrän Laurent Lamo -
the blev premiärminister i mars 2012. 
Säkerhetsläget har förbättrats, men 
kriminaliteten inverkar fortfarande 
negativt på utvecklingen.03 
Haiti är fortfarande ett av de fattigaste 
länderna i världen4. Mer än halva 
befolkningen5 lever i extrem fattigdom 
på mindre än 1,25 US -dollar om dagen. 
Den förväntade livslängden är 62 år, 
tolv år under Latinamerikas genom -
snitt. Omkring hälften av befolkningen 
är analfabeter, 20 % av barnen är un -
dernärda och 30 % har inte tillgång till 
rent vatten6. Haiti har den största före -
komsten av hiv/aids i Latinamerika7.1 År 1791 gjorde slavarna i den 
franska kolonin uppror, vilket 
ledde till att landet blev 
självständigt 1804 och till att 
världens första självständiga 
svarta republik grundades två 
år senare. År 1844 delades ön 
upp i två länder: Haiti och 
Dominikanska republiken.
2 Sedan 1949 har Haiti letts av 
flera diktatorer: General Paul 
Magloire, som efterträddes av 
François Duvalier (Papa Doc) 
och hans son Jean -Claude 
(Baby Doc).
3 Minustah ska inte lämna 
landet förrän 2016 när 
uppdraget ska omstruktureras 
och konsolideras.
4 BNI per capita i Haiti 2012 
(Atlasmetoden, Världsbanken) 
var 760 US -dollar jämfört med 
genomsnittet i Latinamerika 
och Västindien på 8 981 
US-dollar.
5 Haiti har nära 10 miljoner 
invånare.
6 Källor : World DataBank – World 
development indicators  
(indikatorer för världs -
utveckling) 2011 och 2012, 
FN:s utvecklingsprogram 
(UNDP) FN:s 
utvecklingsrapport ( Human 
Development report ), CIA – The 
World Factbook.
7 Förekomsten av hiv hos 
befolkningen i åldrarna 15–49 
ligger på 2,2 % ( Ministère de la 
Santé Publique et de la 
Population, Déclaration 
d’Engagement sur le VIH/SIDA , 
Rapport de Situation Nationale , 
folkhälso- och befolknings -
ministeriet, åtagande -
förklaring om hiv/aids, rapport 
om det nationella läget, mars 
2012).
Definition av en instabil stat
Med instabilitet menar kommissionen svaga eller bristande strukturer och situationer då samhällskontraktet 
brutits till följd av statens oförmåga eller ovilja att sköta sina grundläggande uppgifter, fullgöra sina skyl -
digheter och sitt ansvar när det gäller att tillhandahålla tjänster, förvalta resurser, rättsstatsprincipen, rättvis 
tillgång till makt, befolkningens säkerhet och främjande av medborgarnas fri- och rättigheter.
Källa:  KOM(2007) 643 slutlig EU:s hantering av instabila situationer – insatser för hållbar utveckling, stabilitet och fred i svåra förhållanden .Ruta 1
10 Inledning
Jordbävningen 2010 
ledde till en dramatisk 
försämring
04 
I en tid då Haiti fortfarande återhäm -
tade sig efter orkanerna och stormarna 
2008 drabbades huvudstaden och dess 
omgivningar den 12  januari  2010 av en 
jordbävning som mätte 7,0 på Richter -
skalan (se kartan ) och krävde många 
människoliv och orsakade massiv 
förstörelse8. Cirka 230 000 människor 
omkom, vilket betyder att katastrofen 
skördade lika många dödsoffer som 
tsunamin i Indiska oceanen 2004 men 
i ett enda land9. 300 000 människor 
skadades, hälften av dem barn. Om -
kring 1,3 miljoner människor förlorade 
sina hem i Port -au-Prince och mer än 
500 000 lämnade katastrofområdet för 
att söka skydd i resten av landet10. Då -
liga sanitära förhållanden, som försäm -
rades dramatiskt efter jordbävningen, 
gjorde att en koleraepidemi bröt ut.
05 
Många administrativa byggnader, 
bland annat presidentpalatset, sjuk -
hus, skolor och andra offentliga 
inrättningar, förstördes och många av 
de anställda omkom11. Den haitiska sta -
tens kapacitet att tillhandahålla tjäns -
ter drabbades därmed hårt. Eftersom 
jordbävningen ägde rum i den region 
i landet som har den största ekonomis -
ka verksamheten hade katastrofen stor 
inverkan på bruttonationalproduktens 
(BNP) utveckling12 och skatteuppbör -
den. Statskassan saknade budgetre -
surser för att återupprätta nationella 
förvaltningsinsatser och betala ut lön 
till statstjänstemän.EU‑delegationen blev 
också hårt drabbad
06 
EU-delegationen drabbades hårt av 
jordbävningen: en anställd omkom, 
delegationschefen behövde sjukhus -
vård och de flesta anställda chock -
skadades eller drabbades av andra 
psykiska besvär. Inom 48 timmar 
evakuerades 30 tjänstemän till Bryssel 
eller Dominikanska republiken. EU -de-
legationens byggnad var obrukbar och 
det gick knappt att kommunicera med 
Bryssel. Många handlingar skadades 
eller gick förlorade.
07 
En del tjänstemän återvände till Haiti 
efter några veckor men på grund av 
många förändringar i de administrativa 
tjänsterna och långa perioder utan en 
delegationschef var EU -delegationens 
operativa kapacitet kraftigt nedsatt 
under lång tid.8 Jordbävningen den 
12 januari  2010 drabbade 
städerna Port -au-Prince, 
Léogâne och Jacmel och 
skadade hamnen, flygplatsen 
och huvudleder.
9 FN:s permanenta sam -
ordningskommittés 
utvärdering i realtid i Haiti: Tre 
månader efter jordbävningen, 
31.8.2010.
10 Behovsbedömning efter 
katastrofen (mars 2010).
11 105 000 hus förstördes, 
208 000 hus skadades och 
60 % av sjukhusen i och runt 
Port -au-Prince och 5 000 skolor 
ödelades enligt regeringens 
uppskattning. Omkring 
tre miljoner människor 
drabbades av jordbävningen. 
De totala kostnaderna för 
jordbävningen uppskattas till 
7,8 miljarder US -dollar, vilket 
motsvarar Haitis totala BNP 
2009.
12 Efter en period av relativt 
konstant tillväxt mellan 
2005 och 2009 sjönk BNP med 
5,4 % efter jordbävningen.
11 Inledning
Källa : United States Agency for International Development  (Usaid, Förenta staternas myndighet för internationell utveckling).
JORDBÄVNINGARS INTENSITET
Modi/f_ierade Mercalliskalan (MM)* mäter intensiteten
UPPSKATTAD
MMI-INTENSITETBEFOLKNING UTSATT
FÖR SKALV
4
   5   6   7   8   9   10^5 887 000
 
7 261 000
 
1 049 000
 
571 000
 
314 000
 
2 246 000
 
332 000MÅTTLIG
TÄMLIGEN STARKSTARKMYCKET STARKDESTRUKTIVFÖRÖDANDEEXTREM
* MMI är ett mått på markrörelser och ska inte förväxlas med 
 jordbävningens magnitud som mäts med hjälp av Richterskalan.
^ Det område som visas på kartan kan klassi/f_iceras som 
 9 enligt MMI-skalan men motsvarar områdena med det kraftigaste 
 skalvet utifrån USGS-data.
Källa: USGS/ PAGER Alert Version: 8KartaDet område som drabbades av jordbävningen den 12  januari  2010
12 Inledning
Trots den internationella 
responsen innebar åter ‑
anpassningen en stor 
utmaning
08 
Omedelbart efter katastrofen rea -
gerade flera hundra internationella 
organisationer, länder och enskilda 
individer från hela världen på de akuta 
humanitära behoven13. Förenta natio -
nernas (FN) kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) gick ut med 
en vädjan om akut hjälp som ledde 
till att 575 miljoner US -dollar samla -
des in på 72 timmar. Vid utgången 
av 2012 hade givare från den offent -
liga sektorn betalat ut 2,23 miljarder 
US-dollar i humanitärt bistånd och 
ytterligare 192 miljoner US -dollar 
för att bekämpa kolerautbrottet (se 
diagrammet  nedan). Vidare bidrog 
privata givare med uppskattningsvis 
3 miljarder US -dollar till FN -byråer och 
frivilligorganisationer14.13 Internationella organisationer 
som länge varit etablerade 
i Haiti (Röda korset och större 
frivilligorganisationer) kunde 
ge akut hjälp, och i maj 2010 
hade över 1 000 inter -
nationella organisationer gett 
humanitärt bistånd.
14 Kontoret för Haitis särskilda 
sändebud  – viktiga fakta 
i december 2012.DiagramInsamlade och utbetalade medel i stöd till Haiti i december 2012
3,01 
miljarder US-dollar  
UTBETALAT  
2010–20128,34 miljarder US-dollar 
utlovade
2010–2020
UTFÄSTELSER New York
2010–2012:  
5,37 miljarder US-dollar 
2013–2020:  
2,96 miljarder US-dollar10,77 miljarder US-dollar planerade
2010–2020 
FINANSIERING AV ÅTERHÄMTNINGSINSATSER 2,57 miljarder US-dollar planerade 
2010–2012 
FINANSIERING AV HUMANITÄRA INSATSER 13,34 miljarder US-dollar 
2010–2020 
OFFENTLIG FINANSIERING 
Finansiering av återhämtningsinsatser och humanitära insatser (exklusive skuldlättnad för totalt 1,0 miljard US-dollar) 
2,43 miljarder US-dollar 
planerade 
2010–2012
ANNAN FINANSIERING2,37 miljarder US-dollar 
planerade
2010–2012 
JORDBÄVNING204 miljoner US-dollar 
planerade 
2010–2012 
KOLERA3,06 miljarder US-dollar 
har samlats in
(uppskattning) 
2010–2012 PRIVAT FINANSIERING  
(Givare: stiftelser,
företag och 
enskilda personer)
1,01 
miljarder US-dollar 
UTBETALAT  
2010–20122,23 
miljarder US-dollar
UTBETALAT  
2010–2012191,9 
miljarder US-dollar 
UTBETALAT  
2010–2012
Källa : Kontoret för Haitis särskilda sändebud, utifrån givarnas rapportering och offentligt tillgängliga uppgifter.
13 Inledning
09 
För att mobilisera internationellt stöd 
till återuppbyggnad och vidareut -
veckling av landet stod FN värd för 
en internationell givarkonferens  – 
Towards a New Future for Haiti  (mot en 
ny framtid för Haiti) – i New York den 
31 mars 2010. Givarna kom överens om 
att stödja regeringens Plan d’Action 
pour le Relèvement et le Développement 
National d’Haïti  (PARDH)15 och ge åter -
hämtningsstöd på medellång och lång 
sikt för en ”bättre återuppbyggnad”16. 
Vid konferensen utlovade 55 givare 
5,37 miljarder US -dollar för perioden 
2010–2012 och ytterligare 2,96 mil -
jarder US -dollar för 2013 och framåt. 
Dessutom avskrev flera länder sam -
manlagt 1 miljard US -dollar av Haitis 
skuld17.
10 
Europeiska unionen (EU) var en av de 
främsta givarna. Den gjorde en enskild 
utfästelse på 1,23 miljarder euro. I den 
ingick utfästelser om stöd till återan -
passning och utveckling av landet från 
kommissionen (460  miljoner  euro)18, 18 
medlemsstater och Europeiska investe -
ringsbanken19. Kommissionen gav även 
humanitärt bistånd via sitt generaldi -
rektorat för humanitärt bistånd och 
civilskydd (Echo). Under perioden 
2010–2013 ställde Echo totalt 232 mil -
joner  euro till förfogande20.11 
Trots ett enormt ekonomiskt bistånd 
och enorma internationella insatser 
brottas landet fortfarande med stora 
utmaningar. Det tog alldeles för lång 
tid att få undan rasmassorna, vilket 
bland annat påverkade återuppbygg -
nadstakten21. I slutet av 2013 bodde 
uppskattningsvis 210 000 människor 
fortfarande i tältläger, och ingen av 
de förstörda regeringsbyggnaderna 
hade återuppbyggts helt och hål -
let. Återhämtningsarbetet hindras 
av strukturella problem som fanns 
i landet redan före 2010. Den offentliga 
förvaltningen fungerar knappt och 
gör att det fortfarande är mycket svårt 
att tillhandahålla tjänster i sektorer 
som hälsovård, utbildning, vatten och 
sanitet. Den svaga förvaltningen av 
de offentliga finanserna gör det svårt 
att optimera användningen av resur -
ser och förebygga bedrägerier och 
korruption. Det faktum att det saknas 
markregister leder till marktvister och 
motverkar återuppbyggnaden. Jord -
brukssektorns extrema sårbarhet för 
ofta förekommande naturkatastrofer 
och brist på investeringar undermine -
rar livsmedelsproduktionen22.15 Handlingsplan för nationell 
återanpassning och utveckling 
i Haiti.
16 Den underliggande principen 
för PARDH var inte enbart att 
återställa landets situation till 
den som rådde före 
jord   bävningen utan att passa 
på att ta itu med de främsta 
orsakerna till landets sårbarhet 
i det förflutna och i dag.
17 Länderna var bland andra 
Belgien, Tyskland, Irland, 
Frankrike, Italien, Neder -
länderna, Finland och Sverige.
18 Den utfästelsen, som 
huvudsakligen består av 
EUF-medel, ökades senare till 
522 miljoner euro.
19 En fördelning av utfästelserna 
per land/institution finns här: 
http://www.lessonsfromhaiti.
org/download/International_
Assistance/5-ny -pledge -total.
pdf
20 Europeiska kommissionens 
humanitära bistånd och 
civilskydd till Haiti – Två år 
efter jordbävningen, GD 
Humanitärt bistånd och 
civilskydds faktablad för 
Haiti – april 2013.
21 Se till exempel From Relief to 
Recovery: Supporting good 
governance in post‑earthquake 
Haiti  (från nödhjälp till 
återanpassning: stöd till goda 
styrelseformer i Haiti efter 
jordbävningen), Oxfam 2011. 
Ett av de största kritiska 
problemen var att det tog så 
lång tid att få undan 
rasmassorna.
22 På grund av de många 
katastrofer som Haiti 
drabbades av mellan 
1996 och 2010 befann sig 
landet redan i kronisk kris före 
jordbävningen, och 57 % av 
befolkningen var undernärd.
14
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
12 
Revisionsrätten granskade om EU:s 
återanpassningsstöd till Haiti utforma -
des och genomfördes väl. Revisionen 
var inriktad på tre huvudfrågor:
a) Tog kommissionen itu med priori -
terade återanpassningsbehov?
b) Såg kommissionen till att knyta 
samman katastrof-, återanpass -
nings- och utvecklingsbistånd?
c) Såg kommissionen till att EU:s 
återanpassningsstöd genomfördes 
ändamålsenligt?
13 
Revisionen omfattade det stöd som 
Haiti fick 2010–2013 från Echo, Euro -
peAid och tjänsten för utrikespolitiska 
instrument (FPI).
14 
Revisionen genomfördes mellan maj 
och november 2013 och innefattade 
följande:
a) En genomgång av tionde EUF:s 
landstödstrategi och andra cen -
trala policydokument.
b) Intervjuer med tjänstemän vid 
kommissionen och Europeiska 
utrikestjänsten i Bryssel.c) Ett besök i Haiti från den 26 au -
gusti till den 6 september 2013 
där vi intervjuade anställda vid 
EU-delegationen och företrädare 
för de haitiska myndigheterna, de 
viktigaste internationella utveck -
lingspartnerna, frivilligorganisatio -
ner och organisationer i civilsam -
hället och besökte projekt.
15 
Revisionen omfattade en genomgång 
av 13 EU -finansierade program vars 
syfte var att ge stöd till återanpass -
ning och katastrofriskreducering (se 
bilaga I ). I ekonomiska termer mot -
svarar urvalet ungefär två tredjedelar 
av de åtaganden som kommissionen 
har gjort för dessa två områden23. 
De sju program som finansierades 
av Echo genomfördes på områdena 
bostäder (tillfälligt boende), vatten, 
sanitära tjänster, katastrofbered -
skap och livsmedel i Port -au-Prince, 
Petit -Goâve, Léogâne och Jacmel. 
De tre program som finansierades av 
EuropeAid gällde allmänt budgetstöd, 
återuppbyggnad av bostadsområden 
och en tryggad livsmedelsförsörjning 
i regionen Artibonite. De tre FPI -pro-
grammen syftade till att återupprätta 
katastrofberedskapen hos den haitiska 
förvaltningen.
16 
Vid genomgången inriktade sig revi -
sorerna på att bedöma programmens 
relevans, utformning och output och 
poängsatte dem med hjälp av relevan -
ta kriterier från kommissionens metod 
för resultatorienterad övervakning 
(ROM) (se bilagorna II  och  III)24.23 Under perioden mellan 
februari 2010 och december 
2012 ingick kommissionen 
åtaganden för 202 mil -
joner  euro på områdena 
återanpassning och 
katastrofriskreducering. 
Programmen i urvalet hade 
ett sammanlagt värde på 
141 miljoner euro. Av det 
beloppet hade 81,1 mil -
joner euro betalats ut den 
31 december 2013 (se 
bilaga III )
24 När programmen nämns 
i iakttagelserna hänvisar vi till 
deras numrering i  bilagorna I  
och  III.
15 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
17 
När revisorerna förberedde gransk -
ningen studerade de standarder, 
riktlinjer och god praxis som höll på 
att utarbetas av Intosais arbetsgrupp 
om ansvarsskyldighet för och revision 
av katastrofrelaterat bistånd (AADA)25. 
De tittade särskilt på Issai 5510 om 
revision av katastrofriskreducering och 
Issai 5520 om revision av katastrofrela -
terat bistånd för att inhämta tillräckli -
ga kunskaper om katastrofhanterings -
cykeln, identifiera risker i förvaltningen 
av katastrofrelaterat bistånd och 
utforma granskningsprogrammet.25 Issais 5500-serier om revision 
av katastrofrelaterat bistånd 
publicerades i oktober 2013 
(se www.issai.org ).
16
 Iakttagelser
Kommissionen tog itu 
med prioriterade 
återanpassningsbehov
18 
Revisionsrätten undersökte om 
kommissionen tydligt identifierade 
återanpassningsbehov, fastställde en 
god samarbetsstrategi och garante -
rade en god samordning av insatser 
och arbetsfördelning med andra 
huvudaktörer.
Återanpassningsbehoven 
identifierades väl
19 
EU:s återanpassningsstöd efter jord -
bävningen byggde på en lämplig 
behovsbedömning som experter, 
de huvudsakliga givarna och Haitis 
regering kom överens om. Direkt efter 
jordbävningen gjorde Echo en preli -
minär sektorsövergripande behovs -
bedömning. I slutet av januari 2010 
bedömde en gemensam expertgrupp 
från kommissionen, Belgien, Frankrike 
och Spanien behoven på områdena 
infrastruktur, förvaltning av de offent -
liga finanserna, styrning, rättvisa och 
säkerhet och sociala tjänster (särskilt 
utbildning).
20 
Kommissionen bistod även vid be -
hovsbedömningen efter katastrofen 
(PDNA)26 vars syfte var att upprätta en 
ram för utveckling och tillväxt27. Den 
låg till grund för den handlingsplan för 
nationell återhämtning och utveckling 
som Haitis regering presenterade vid 
den internationella konferensen i New 
York den 31 mars 2010.21 
De främsta återanpassningsbehoven 
gällde bostäder och upprustning 
i städer, vatten, sanitära tjänster och 
hygien, hälsovård, en tryggad livsmed -
elsförsörjning och utbildning. Stöd 
behövdes också till styrning, förvalt -
ning av de offentliga finanserna och 
förstärkning av förvaltningen för att 
utveckla system och riktlinjer som 
garanterar att grundläggande tjänster 
tillhandahålls i tillräcklig utsträckning 
och på ett hållbart sätt. På grund av 
knappa offentliga resurser ansågs bud -
getstöd vara avgörande för nystarten 
för och återhämtningen av grundläg -
gande statliga funktioner i det mycket 
instabila läge som rådde efter kata -
strofen. Regeringen och de givare som 
gav stöd till ekonomisk styrning kom 
överens om vilka brister förvaltningen 
av de offentliga finanserna hade och 
om en handlingsplan28 för prioriterade 
åtgärder.
EU:s återanpassningsstöd 
fastställdes inom en god 
strategi
22 
Kommissionen såg över tionde EUF:s 
samarbetsstrategi med Haiti utifrån 
de bedömningar som nämnts ovan 
och regeringens förfrågningar29. Syftet 
med den reviderade samarbetsstra -
tegin var att fortsätta ge stöd till den 
långsiktiga socioekonomiska utveck -
lingen för att utrota fattigdomen och 
samtidigt tillgodose återanpassnings -
behoven efter jordbävningen. De be -
höll de ursprungliga målsektorerna (in -
frastruktur, styrning och budgetstöd) 
men ökade de ekonomiska anslagen 
betydligt. Anslagen till programplane -
rat bistånd (anslag A) fylldes på med 
100 miljoner euro så att det uppgick 
till 391 miljoner euro, och anslagen till 
oförutsedda händelser som katastrof -
bistånd (anslag B) ökades från 13,6 till 
73,6 miljoner euro. Sektorsanslagen 
inom det programplanerade biståndet 
reviderades, såsom anges i  tabellen .26 PDNA finansierades av den 
globala fonden för kata -
strofriskreducering och 
återhämtningsinsatser med 
ekonomiskt stöd från 
kom  missionen och Australien, 
Luxemburg, Norge, Sverige 
och Schweiz. Ungefär 250 
nationella och internationella 
experter och företrädare för 
frivilligorganisationer och 
Haitis civilsamhälle deltog 
i bedömningen. Den 
omfattade åtta områden: 
styrning, produktion, sociala 
sektorer, infrastruktur, regional 
utveckling, miljö och 
katastrofriskhantering samt 
övergripande teman som kön, 
ungdom och sårbara 
befolkningar.
27 Experterna kom fram till att 
det krävdes 11,5 miljarder 
US-dollar under en 
treårsperiod: 50 % till de 
sociala sektorerna, 17 % till 
infrastruktur, 15 % till miljön 
och risk- och katastrof -
hantering och resten till 
produktionssektorerna, 
styrning och övergripande 
aspekter (kön, ungdom, 
sårbara befolkningar).
28 Inom samordningsgruppen 
(Cadre de partenariat pour 
l’appui budgétaire , ram för 
partnerskap för budgetstöd, 
som inrättades den 
27 februari  2009) kom givarna 
av budgetstöd i maj 2010 
överens om en prioriterad 
handlingsplan för att förbättra 
de ekonomiska kontrollerna 
och införa reformer och en 
gemensam indikatormodell 
för att bedöma framsteg på de 
områdena.
29 Regeringen ville behålla den 
övergripande inriktningen på 
den ursprungliga tionde EUF:s 
samarbetsstrategi som 
fort farande var relevant för att 
ge stöd till den långsiktiga 
utvecklingen. Merparten av 
givarna koncentrerade sig på 
det område som direkt 
drabbades av jordbävningen, 
men det ansågs också mycket 
viktigt att stödja resten av 
landet.
17 Iakttagelser
23 
På området infrastruktur gick EU -stö-
det fortfarande främst till vägar, men 
man lade till återuppbyggnad i stä -
der (däribland bostäder) i linje med 
PARDH. Inom styrningssektorn behöll 
man stödet till decentralisering och 
förstärkning av statens kapacitet, men 
arbetet med att ta fram ett markre -
gistersystem och katastrofriskreduce -
ring blev nya prioriterade områden. 
Syftet med de ökade anslagen till 
allmänt budgetstöd var att bidra till 
att återupprätta offentliga tjänster, 
påbörja återuppbyggnadsprogrammet 
och stödja utvecklings- och tillväxt -
strategier genom reformer av den 
ekonomiska styrningen. Betydande 
finansiering (43,6 miljoner euro) gjor -
des också tillgänglig i EU:s allmänna 
budget för livsmedel, jordbruk och 
katastrofriskreducering30.24 
De program som revisionsrätten gran -
skade speglade i allmänhet kommis -
sionens strategi. De särskilda beho -
ven på de områden som fick stöd av 
kommissionen bedömdes korrekt vid 
utformningen av enskilda program (se 
bilaga III , Relevans).30 Betydande finansiering 
gjordes tillgänglig för jordbruk 
mellan 2011 och 2012 via de 
tematiska programmen för en 
tryggad livsmedelsförsörjning 
och livsmedelsmekanismen 
(totalt 23,6 miljoner euro) och 
millenniemålsinitiativet 
(20 miljoner euro för att trygga 
livsmedelsförsörjningen). 
Katastrofberedskapen fick 
stöd via Dipechoprogrammen, 
stabilitetsinstrumentet och 
EU:s medlemsstater.TabellReviderade sektorsanslag inom tionde EUF:s program ‑
planerade bistånd efter jordbävningen
(miljoner euro)
Sektor Ursprunglig tilldelning Reviderad tilldelning
Målsektorer 259 349
Infrastruktur 175 245
Styrning 36 27
Allmänt budgetstöd 48 77
Övrigt 32 35
Reserv 0 7
TOTALT 291 391
Källa : Landstrategidokument/nationellt vägledande program 2008–2013 och reviderade landstrate -
gidokument/nationellt vägledande program 2011–2013.
18 Iakttagelser
Kommissionen och andra 
huvudsakliga givare hade 
en lämplig arbetsfördelning 
men hade svårt att samordna 
genomförandet
25 
Haiti valdes till pilotland för EU:s 
gemensamma programplaneringsar -
bete (se ruta 2 ) inom tionde EUF. Som 
anges ovan gjordes översynen av ti -
onde EUF:s samarbetsstrategi också av 
kommissionen i samordning med de 
EU-medlemsstater som var verksamma 
i Haiti (Tyskland, Frankrike och Spa -
nien) och andra huvudsakliga givare. 
Det gjorde att arbetet kunde fördelas 
på ett ändamålsenligt sätt. Frankrike 
och Spanien var främst verksamma 
i södra delen av landet och Förenta 
staterna i norr medan EU:s stöd var 
inriktat på den centrala regionen Arti -
bonite. Vidare delades Port -au-Prince 
och andra städer som drabbades av 
jordbävningen in i områden där en -
skilda givare och deras genomförande -
partner var verksamma.26 
Den löpande samordningen mellan 
kommissionen och andra givare under 
genomförandet av programmen var 
dock svår.
a) Ändamålsenligheten i Ochas 
samordningsmekanism för huma -
nitärt bistånd31 i vilken Echo deltog 
aktivt var begränsad. Det berodde 
främst på att mekanismen var 
komplex, att det fanns ett mycket 
stort antal humanitära aktörer 
med olika operativa metoder, att 
en del givarländer var ovilliga att 
samarbeta, att det fanns språkliga 
hinder32 och att mötena hölls i FN:s 
militärbas33. Dessutom fortsatte 
samordningen mellan arbetsgrup -
per i olika sektorer att vara svag på 
grund av att det saknades samord -
nare med kompetens i strategiskt 
tänkande och hjälpsamordning34.31 Samordningsmekanismen 
byggde på sektorsvisa 
arbetsgrupper som kallas 
kluster. Kluster är partnerskap 
mellan internationella aktörer, 
nationella och lokala 
myn   dig  heter och civil -
samhället. De skapades när det 
fanns uppenbara humanitära 
behov i en sektor, det fanns 
många aktörer inom sektorerna 
och de nationella myndig -
heterna behövde samord -
ningshjälp. Fram till 2012 fanns 
det elva verksamma kluster. 
Sedan dess har sju av dem 
fasats ut delvis på grund av 
övergången till utvecklings-
bistånd men också på grund av 
en kraftig nedgång i de 
ekonomiska resurserna för 
humanitära insatser i landet.
32 Många möten hölls på 
engelska och dokumen -
tationen skrevs på engelska. 
Det begränsade lokala 
frivilligorganisationers 
medverkan.
33 En del organisationer vägrade 
att beträda militära anlägg -
ningar av ideologiska skäl; 
andra, främst mindre lokala 
frivilligorganisationer, fick inte 
komma in. Rummen var 
överfulla och det var svårt att 
komma fram till gemensamma 
ståndpunkter i vissa frågor.
34 Evaluation of OCHA Response to 
the Haiti Earthquake  
(utvärdering av FN:s kontor för 
samordning av humanitära 
frågors (Ocha) svar på 
jordbävningen i Haiti), 2011, 
s.  10–11 ( http://hhi.harvard.
edu/sites/default/files/In%20
Line%20Images/programs%20
-%20hum%20effectiveness%20
-%20earthquake%20-%20
evaluation.pdf ).
EU:s gemensamma programplanering
Syftet med EU:s gemensamma programplanering är att samordna givarnas arbete i landet inom en gemen -
sam ram för stödet där var och en specialiserar sig på områden där de har särskilda styrkor. Det kan göra att 
biståndet blir mindre splittrat och öka egenansvar, anpassning och harmonisering och samtidigt även stärka 
EU-arbetets profil och göra att europeiska givare kan tala med en enda röst.
Källa:  Europeiska kommissionen, gemensam flerårig programplanering, slutrapport (2010).Ruta 2
19 Iakttagelser
b) De samordningsmekanismer för 
utvecklingsbistånd som fanns före 
jordbävningen är också komplexa 
och innefattar många intressenter 
(staten, givare, internationella frivil -
ligorganisationer, FN -byråer m.fl.) 
med olika uppdrag35. De främsta 
internationella givarna samlas 
i gruppen av tolv givare (G12). På 
sektorsnivå kom samordningsme -
kanismerna till användning vid 
arbetsfördelning och informations -
utbyte, men de ledde inte till att 
samordnade åtgärder vidtogs eller 
till att sektorspolitik fastställdes36.
c) Eftersom den nationella förvalt -
ningens institutionella kapacitet 
hade brutit samman, regeringens 
beslutsfattande gick långsamt, 
kommunikationen var otillräcklig 
och civilsamhällets medverkan 
begränsad och det saknades ledar -
skapskompetens kunde den tillfäl -
liga kommissionen för återupp -
byggnad av Haiti (CIRH) (se ruta 3 ) 
inte samordna37 det kraftigt ökade 
givarstödet efter jordbävningen på 
ett effektivt sätt. I november 2012 
införde regeringen, FN och G12 ett nytt samordningssystem för att 
överföra ledarskapet för bistånds -
samordningen till de haitiska myn -
digheterna: Cadre du Coordination 
de l’Aide Externe au Développement 
d’Haïti ”38 (CAED). Men CAED kunde 
ännu inte ge strategisk vägled -
ning om internationellt stöd till 
återuppbyggnadsinsatser39.
27 
När det gäller budgetstöd kom givarna 
i maj 2010, inom ramen för den inrät -
tade samordningsgruppen40 överens 
om en prioriterad handlingsplan41 för 
att förbättra de ekonomiska kontroller -
na och införa reformer och en gemen -
sam indikatormodell för att bedöma 
framsteg42. Den gemensamma bedöm -
ningen gjorde att de kunde anpassa 
komponenterna i det tekniska stödet 
i sina respektive program och se till att 
programmen kompletterade varandra. 
Dessa lovande utsikter för en samord -
nad övervakning och politisk dialog 
med nationella myndigheter försämra -
des dock gradvis under genomföran -
det (se punkt 63).35 FN:s permanenta samordnings -
kommittés utvärdering i realtid 
i Haiti: Tre månader efter 
jordbävningen (2010).
36 Kontoret för Haitis särskilda 
sändebud, Has Aid Changed? 
Channelling assistance to Haiti 
before and after the earthquake  
(har biståndet förändrats?  – att 
kanalisera bistånd till Haiti före 
och efter jordbävningen), juni 
2011, s. 8 ( http://reliefweb.int/
sites/reliefweb.int/files/resources/  
has_aid_changed_en.pdf ).
37 Se till exempel L’aide française 
à Haïti après le séisme du 
12 janvier 2010  (franskt bistånd till 
Haiti efter jordbävningen den 
12 januari 2010), Cour des comptes  
(januari 2013) och From Relief to 
Recovery: Supporting good 
governance in post‑earthquake 
Haiti (från nödhjälp till 
återanpassning: stöd till goda 
styrelseformer i Haiti efter 
jordbävningen), Oxfam 2011.
38 Ram för samordning av bistånd 
till tredjeland till stöd för Haitis 
utveckling.
39 Mötena i CAED var oregelbund -
na och direktiven till sektorns 
arbetsgrupper höll fortfarande 
på att utarbetas när revisionsrät -
ten gjorde sitt besök.
40 Cadre du Partenariat pour l’Appui 
Budgétaire  (CPAB) inrättades 
formellt den 27  februari  2009 
med finansministern som 
ordförande.
41 Grundad främst på IMF:s 
rekom  mendationer efter 
över  synen 2009 av Världsbankens 
genomgång av offentliga utgifter 
och ekonomisk ansvars  skyl dig het 
som gjordes 2007.
42 Främst vad beträffar det allmänna 
budgetstödets allmänna villkor, 
dvs. tillfredsställande framsteg i) 
mot en stärkt ram för makroeko -
nomisk stabilitet, ii) i reformen för 
att förbättra förvaltningen av de 
offentliga finanserna och iii) 
i genomförandet av återhämt -
nings- och utvecklingsstrategier.
Tillfällig kommission för återuppbyggnad av Haiti (CIRH)
Vid den internationella givarkonferensen Towards a New Future for Haiti  i New York meddelade man att en 
tillfällig kommission för återuppbyggnad i Haiti (CIRH) hade skapats och den inrättades formellt i april 2010 för 
en 18-månadersperiod. CIRH:s roll var att övervaka genomförandet av handlingsplanen för nationell återhämt -
ning och utveckling och förvalta de sammanlagda medlen från regeringen och det internationella samfundet 
i Haitis återuppbyggnadsfond. Haitis premiärminister och den före detta amerikanske presidenten Bill Clinton 
delade på ordförandeskapet för CIRH.Ruta 3
20 Iakttagelser
Trots vissa ansträng ‑
ningar från kommissionen 
knöts katastrof ‑, återan ‑
passnings ‑ och utveck ‑
lingsbiståndet inte sam ‑
man tillräckligt
28 
Revisionsrätten granskade om kom -
missionen i) använde olika instrument 
på ett flexibelt sätt, ii) samordnade 
Echos och EuropeAids verksamhet 
väl och iii) arbetade med att knyta 
samman katastrof-, återanpassnings- 
och utvecklingsbistånd vid utform -
ningen och genomförandet av EU:s 
återanpassningsprogram.
29 
De främsta målen med EU:s stöd i Haiti 
efter jordbävningen var att tillhan -
dahålla katastrofhjälp, återuppbygga 
skadad infrastruktur och återupprätta 
grundläggande offentliga tjänster 
samt skapa förutsättningar för en 
hållbar utveckling. Att katastrof-, åter -
anpassnings- och utvecklingsbistånd 
knöts samman var därför en strategisk 
fråga för EU:s samarbete med Haiti 
efter katastrofen 2010 (se ruta 4 ).Kommissionen använde olika 
instrument på ett flexibelt 
sätt
30 
EuropeAids planering och förberedelse 
av program innefattar diskussioner 
med nationella myndigheter och sam -
ordning med andra givare. Med tanke 
på det betydande förberedelsearbete 
som kommissionen och Europeiska 
utrikestjänsten måste göra är proces -
sen inte utformad för att tillgodose de 
föränderliga behov som uppstår i en 
krissituation. Det formella antagandet 
av den reviderade tionde EUF:s samar -
betsstrategi efter jordbävningen tog 
visserligen två år43, men den övergri -
pande inriktningen fastställdes ganska 
snabbt, vilket gjorde det möjligt att 
påbörja återanpassningsprogrammen 
utan några större förseningar.43 Det reviderade land -
strategidokumentet 
undertecknades i mars 2012.
Att knyta samman katastrof ‑, återanpassnings ‑ och utvecklingsbistånd
Syftet med katastrofbistånd är att ge akut, kortsiktigt humanitärt bistånd för att rädda livet på människor 
i nöd i samband med naturkatastrofer eller våldsamma konflikter. Återanpassningsinsatser är processer som 
är utformade så att de gradvis kan ta över från katastrofbiståndet och stabilisera den ekonomiska och sociala 
situationen genom att hjälpa de drabbade att bygga upp infrastruktur, förbättra tjänster och stärka institu -
tioner och på så sätt möjliggöra en god övergång till utvecklingssamarbete. I arbetet med att knyta samman 
katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd ingår åtgärder och insatser som är utformade för att 
underlätta övergången och/eller skapa synergier mellan kortsiktigt och långsiktigt stöd.
Källa:  KOM(96) 153 slutlig, 30.4.1996 om att sammanfoga hjälpinsatser, återanpassnings- och utvecklingsbistånd, KOM(2001) 153 slutlig, 
23.4.2001 Att knyta samman katastrof ‑, återanpassnings ‑ och utvecklingsbistånd  – en utvärdering  och KOM(2012) 586 slutlig, 30.10.2012 EU‑strate ‑
gi för resiliens: Lära av livsmedelsförsörjningskriser .Ruta 4
21 Iakttagelser
31 
Vid sidan av EuropeAid deltog även 
Echo i återanpassningsarbetet. Under 
2010 inriktades Echos humanitära 
bistånd på akuta behov (t.ex. undan -
röjning av rasmassorna, uppförande 
av läger med tält gjorda av plastdukar, 
vattentransporter, sanitära tjänster och 
distribution av livsmedel till internflyk -
tingar) medan stödet 2011 och 2012 
fortsatte efter den akuta fasen. Stödet 
omfattade katastrofriskreducering44 
och åtgärdade problemet med för -
drivning45, främst genom att tillfäl -
liga bostäder byggdes upp, toaletter 
och sanitära system installerades och 
programmet kontanter mot arbete 
organiserades. Verksamheten bedrevs 
av Echo som ett kortsiktigt återanpass -
ningsstöd tills utvecklingspartnernas 
långsiktiga återanpassningsprojekt 
kunde påbörjas46.
32 
Kommissionen satte också in det 
mer flexibla stabilitetsinstrument 
som förvaltas av FPI som tar vid efter 
Echos program för katastrofberedskap 
(Dipecho). Syftet var att underlätta 
övergången till återanpassning och 
utveckling och öka människors för -
måga att hantera katastrofer genom 
omfattande upplysningskampanjer för 
allmänheten och i skolor, småskaliga 
begränsningsåtgärder och utbildning 
i civilskydd av frivilliga47.Samordningen inom kom ‑
missionen var inte optimal
33 
Kommissionen inrättade en kris -
plattform med regelbundna samord -
ningsmöten mellan EuropeAid, Echo, 
kommissionens generalsekretariat och 
EU:s medlemsstater för att samordna 
EU:s insatser under de första veckorna 
efter jordbävningen. Echo och EU -de-
legationen utbytte också informa -
tion regelbundet (t.ex. om behov hos 
internt fördrivna människor i läger och 
tillfälliga bostäder) och kommunice -
rade med FPI om Dipechoprogrammet 
för att garantera god samordning med 
annat katastrofriskreduceringsarbete. 
Landgruppmöten hölls regelbundet 
mellan kommissionens avdelningar48. 
Dessa olika samordningsmekanismer 
gjorde det lättare att bedöma behov 
och bestämma prioriteringar korrekt.
34 
EuropeAids program för återuppbygg -
nad och utveckling i grannskapet 
(program 9) utökades till att även gälla 
fler områden i Port -au-Prince. För att 
garantera kontinuitet med tidigare 
Echoprojekt följde EuropeAid princi -
pen ”samma partner i samma område” 
vilket innebar att det anlitade Echos 
genomförandepartner som hade arbe -
tat i ett visst distrikt när de humanitära 
insatserna gjordes och drog på så sätt 
nytta av deras värdefulla kunskaper 
i ett bestämt sammanhang49.44 Totalt 5,5 miljoner euro: 
3 miljoner euro från planen för 
genomförande av åtgärder för 
humanitärt bistånd för Haiti 
2011 och 2,5 miljon euro från 
Dipechos program i Väst -
indien som inte hängde 
samman med insatserna i 
samband med jord  bävningen.
45 Echos stöd inriktades 2012 på 
att åtgärda fördrivning 
(20,25 miljoner euro) och 
kolera (3 miljoner euro), 
komma till undsättning vid 
katastrofer som den tropiska 
stormen Isaac och orkanen 
Sandy (9 miljoner euro) och 
minska risken för katastrofer 
(2 miljoner euro).
46 Detta är i linje med 
revisionsrättens rekom -
mendation 1 i revisionsrättens 
särskilda rapport nr 6/2008 
om Europeiska kom  mis-
sionens återanpassningsstöd 
efter tsunamin och orkanen 
Mitch när det handlar om att 
snabbt utforma återan -
passningsprogram ( http://eca.
europa.eu ).
47 DIPECHO Study: Lessons learned 
for an improved strategy and 
approach  (undersökning från 
Dipecho: lärdomar som 
dragits när det gäller att 
förbättra strategi och 
angreppssätt), Inspire 
Consortium, mars 2013, s. 11 
och s. 19 ( http://ec.europa.eu/
echo/files/policies/dipecho/
reports/LL_improved_
strategy_approach_
March2013.pdf ).
48 Ett resultat var beslutet att 
påbörja 
återuppbyggnadsprogram 
i de drabbade områdenas 
närhet.
49 T.ex. genomförde 
frivilligorganisationen 
Concern Worldwide ett 
fredsbyggande projekt som 
finansierades av 
stabilitetsinstrumentet och 
som skulle minska bråken 
mellan beväpnade gäng 
i slummen i Grand Ravine. 
Projektet följdes av 
humanitära insatser med Echo 
och sedan återanpassning och 
upprustning av samma 
område med EuropeAid.
22 Iakttagelser
35 
Kommissionens tjänst för internrevi -
sion underströk dock 2011 att Echo 
och EuropeAid inte hade någon tydlig 
gemensam landstrategi för att knyta 
samman katastrof-, återanpassnings- 
och utvecklingsbistånd och på så 
sätt optimera synergier och en smi -
dig övergång mellan sina respektive 
verksamheter. Under ett besök till Haiti 
2012 konstaterade en delegation från 
Europaparlamentets budgetkontrollut -
skott att samordningen mellan Echo 
och EU -delegationen var otillräcklig50. 
De brister som revisionsrätten konsta -
terade gällde främst följande aspekter:
a) Echos program är kortsiktiga 
medan EuropeAids planering och 
förberedelser av program tar tid. 
Trots att båda hade ett flexibelt 
arbetssätt (se punkterna 30 och 
31) gick det flera månader från 
det att Echos stöd avslutades 
och EuropeAids finansiering för 
återuppbyggnad och utveckling 
av närliggande områden blev 
tillgänglig. En smidig övergång mellan olika fältinsatser kunde 
bara ske med hjälp av självfinan -
siering och genomförandepartner -
nas engagemang.
b) Det fanns olika åsikter bland de 
partner som arbetade med huma -
nitärt bistånd och genomförande -
partnerna, bland annat Echo och 
EU-delegationen, om hur man bäst 
skulle tillgodose behoven av bo -
ende. Enligt EU -delegationen och 
många andra utvecklingspartner 
som revisionsrätten intervjuade 
är inte uppförande av tillfälliga 
bostäder i stället för permanenta 
hus tre år efter jordbävningen den 
effektivaste lösningen med tanke 
på att det saknas utrymme och 
finns en stor risk för att områdena 
med tillfälliga bostäder förvandlas 
till slumområden.
c) Echos utträdesstrategi och över -
lämning till EU -delegationen 
varken formaliserades eller doku -
menterades. Därmed gick det inte 
att göra en ordentlig uppföljning.50 Budgetkontrollutskottets 
delegations besök den 22 till 
26 februari 2012, Haiti, 
Feedback note  (http://www.
europarl.europa.eu/
meetdocs/2009_2014/
documents/cont/dv/
draftfeedbackreport_/
draftfeedbackreport_en.pdf ).Foto 1Bristen på utrymme utgör ett stort hinder för upprustning 
av städer i Haiti
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
23 Iakttagelser
Sammanknytningen av kata ‑
strof ‑, återanpassnings ‑ och 
utvecklingsbistånd var en 
god tanke med hänsyn till 
utformningen av enskilda 
återanpassningsprogram, 
men ibland svår att genom ‑
föra i praktiken
36 
De program som revisionsrätten gran -
skade var rätt utformade för att man 
skulle kunna knyta samman humani -
tärt bistånd och återanpassning eller 
skapa förutsättningar för en hållbar 
utveckling. Syftet med verksamhe -
terna var att återställa grundläggande 
funktioner i de offentliga tjänsterna 
och skapa förutsättningar för en 
hållbar utveckling. Men utsikterna för 
att lyckas var inte goda i fyra av de 13 
program som revisionsrätten gran -
skade på grund av att det inte gjordes 
lämpliga reformer, myndigheterna inte 
tog egenansvar och det saknades en 
välfungerande förvaltning (se bila -
ga III  Utformning).37 
Nästan alla Echos återanpassningspro -
gram bidrog till en smidig övergång 
till utveckling. De var ofta en del av 
integrerade arbetsmetoder för ett visst 
grannskapsområde. Utöver uppföran -
det av tillfälliga bostäder omfattade ar -
betsmetoderna stöd för livsuppehälle, 
utbildning och stöd till lokala myn -
digheter (se ruta 5 ). Men förseningar 
i genomförandet av programmen (se 
punkt 43) gjorde att arbetet med att 
skapa förutsättningar för en hållbar 
utveckling i de berörda områdena gick 
långsammare.
Integrerade lösningar
Syftet med HELP -programmet (program 2) som finansierades av Echo i ytterområdena av Petit -Goâve och 
Léogâne var att laga hus och uppföra halvpermanenta bostäder. Det var en del av en integrerad arbetsmetod 
avsedd att bygga upp samhället igen. Andra program i området handlade om att uppföra ett yrkesutbild -
ningscentrum, plantera allmänna trädgårdar, inrätta en marknad, anlägga gator och förbättra kollektivtrafi -
ken. På så sätt gjorde återanpassningsinsatserna det möjligt för människor att inte bara återvända hem utan 
också att starta inkomstbringande verksamhet.Ruta 5
24 Iakttagelser
38 
På området stadsutveckling pla -
nerade man att ta fram och sprida 
jordbävningssäkra byggnormer och 
god praxis i katastrofriskreducerings -
system som var en del av program -
men för stats- och institutionsstöd, 
till exempel programmet för återupp -
byggnad och utveckling i närliggande 
områden (se program 9). Det var en 
lämplig arbetsmetod med tanke på 
”bättre återuppbyggnad”. Men trots 
upplysningskampanjer följdes sällan 
dessa normer för privata hus i sårbara 
områden eftersom byggkostnaden 
blev högre och det inte gjordes några 
ändamålsenliga kontroller av förvalt -
ningen. Återuppbyggnadsprogram -
men motverkades också av frågor om 
egendomsrättigheter på grund av att 
markregistret befann sig på foster -
stadiet51. Pilotprojekt som syftade till 
att utveckla markregistret pågick i två 
distrikt i Port -au-Prince men det skulle 
troligen ta lång tid att få med hela 
landet i registret.
39 
DCI:s livsmedelsprogram, som gran -
skades av revisionsrätten (program 8), 
följde på det humanitära biståndet 
och skulle bilda en brygga till återupp -
tagandet av arbetet med en hållbar 
utveckling, framför allt genom en 
fortlöpande leverans av utsäde av god 
kvalitet för jordbruksproduktion. Men 
den bristfälliga förvaltningen gjorde 
att utsikterna för att programresulta -
ten skulle bli varaktiga och den utveck -
ling som man hoppades på skulle bli 
verklighet var begränsade.40 
Direkt efter jordbävningen bidrog 
programmet för allmänt budgetstöd 
(program 10) till att regeringen kunde 
åtgärda bristen på likvida medel, vil -
ken kunde ha orsakat stor instabilitet. 
Stödet till regeringens strategier för 
återhämtning, utveckling och tillväxt 
och till en bättre ekonomisk styrning 
var en viktig drivkraft för en bättre 
situation. Men regeringens långsamma 
framsteg på området motverkade ett 
smidigt genomförande av program -
met för allmänt budgetstöd och dess 
potentiella bidrag till de institutionella 
och fysiska återuppbyggnadsinsat -
serna (se punkterna 53 och 54).51 Frågor om markägande var en 
bidragande faktor till 
för seningar även i andra 
givarprogram. Se till exempel 
Haiti reconstruction – USAID 
infrastructure projects have had 
mixed results and face 
sustainability challenges  (Haitis 
återuppbyggnad  – Usaids 
infrastrukturprojekt har haft 
blandade resultat och står 
inför utmaningar vad gäller 
hållbarhet), Förenta staternas 
Government Accountability 
Office  (GAO (juni 2013).
25 Iakttagelser
Kommissionen såg inte 
i tillräcklig utsträckning 
till att EU:s återanpass ‑
ningsstöd genomfördes 
ändamålsenligt
41 
Revisionsrätten granskade om i) den 
planerade outputen levererades i tid, 
ii) kommissionen bedömde de största 
riskerna efter katastrofen och vid -
tog åtgärder för att komma till rätta 
med dem och iii) övervakningen var 
tillräcklig.
De flesta programmen blev 
försenade och en del av dem 
gjorde begränsade framsteg
42 
Elva av de 13 program som revisions -
rätten granskade genomfördes inte 
enligt den ursprungliga tidtabellen. 
Förseningarna varierade mellan en 
och tolv månader, vilket är särskilt 
allvarligt vad gäller de program som 
ursprungligen skulle vara kortsiktiga. 
Tre program levererade en begränsad 
andel av den planerade outputen (se 
bilaga III  Output). Två av dem var stora 
program i ekonomisk mening52.Echoprojekt
43 
Den planerade outputen i de sju pro -
gram som revisionsrätten granskade 
var att få undan rasmassorna, uppföra 
1 500 tillfälliga bostäder, renovera 
800 skadade hus, installera system för 
sanitära tjänster och vattenförsörjning, 
tillhandahålla civilskyddsutrustning 
och utbildning, inrätta ett geografiskt 
informationscentrum, ge mikrokredi -
ter och skapa olika inkomstbringande 
aktiviteter. Ett program (program 6) 
genomfördes enligt den planerade 
tidtabellen. De övriga försenades 
på grund av den svåra situation som 
rådde efter jordbävningen53 men också 
på grund av brister i utformning eller 
genomförande. Genomförandepart -
nerna tog inte tillräcklig hänsyn till 
lokala begränsningar (t.ex. tungrodda 
nationella administrativa förfaranden) 
eller tekniska svårigheter (t.ex. att 
storleken på de tillfälliga bostäderna 
inte var anpassad till det tillgängliga 
utrymmet).
44 
Nästan alla program levererade till slut 
den planerade outputen. Men i ett 
fall54 kunde omkring 2 000 familjer inte 
återvända hem som planerat under 
programgenomförandet på grund av 
att ministeriet för offentliga byggnads- 
och anläggningsarbeten inte lämnade 
tillförlitliga uppgifter om vilket skick 
husen befann sig i55.52 Programme d’appui budgétaire 
général au Plan d’action pour la 
Reconstruction et le Développe ‑
ment d‘Haïti et à la Stratégie 
Nationale de Croissance et de 
Réduction de la Pauvreté  
(program för allmänt 
budgetstöd för handlings -
planen för återuppbyggnad 
och utveckling i Haiti och den 
nationella strategin för tillväxt 
oh fattigdomsminskning) 
(program 10) med ett 
EU-bidrag på 47 miljoner euro 
och Strengthening of the 
Haitian emergency prepared ‑
ness  (stärkande av Haitis 
katastrofberedskap) med ett 
EU-bidrag på 14,5 mil -
joner euro (program 13).
53 Försämrade villkor för 
genomförandet av pro -
grammen på grund av ett 
kolerautbrott, orkaner eller 
prekära säkerhets -
förhållanden.
54 Genomförande av säkra och 
hållbara boendelösningar 
(program 1).
55 Ministeriet för offentliga 
byggnads- och anlägg -
ningsarbeten skulle bedöma 
om byggnaderna
- inte hade skadats av 
jordbävningen och kunde 
bebos omedelbart,
- var farliga och tillträdet dit 
borde begränsas och kunde 
bebos först efter det att vissa 
reparationer hade gjorts,
- var farliga och tillträdet dit 
borde förbjudas och endast 
kunde bebos efter 
omfattande reparationer 
eller måste rivas.
26 Iakttagelser
Stabilitetsinstrumentet
45 
Det program som finansierades av 
stabilitetsinstrumentet som skulle 
bidra till att återupprätta den hai -
tiska statens krisberedskapskapacitet 
bestod av tre delar: i) få undan rasmas -
sorna och samtidigt erbjuda kontanter 
mot arbete till sårbara befolkningar, 
ii) anordna en rad politiska högnivå -
möten om återuppbyggnadsfrågor, 
strategier för att tillhandahålla bistånd, 
konstitutionell reform och återupprät -
tande av regeringens funktion och 
iii) öka befolkningens motståndskraft 
genom att tillhandahålla utrustning 
som ska användas i händelse av en 
katastrof och installera ett krisrum 
i Port -au-Prince.46 
De två första delarna (programmen 
11 och 12) genomfördes som plane -
rat. De främsta orsakerna till att den 
tredje delen försenades var logistiska 
begränsningar, genomförandepart -
nernas bristande erfarenhet av landet 
och bristfälliga språkliga färdigheter 
och alltför ambitiösa programmål. 
Vidare var den utbildning som erbjöds 
otillräcklig och inte helt anpassad till 
de lokala förhållandena. Katastrofut -
rustningen var av dålig kvalitet och 
fanns inte alltid till hands på lämpliga 
platser.Foto 2 och 3Tillfälliga bostäder som byggdes inom programmen uppförande av säkra tillfäl ‑
liga bostäder och toaletter (Léogâne) och genomförande av säkra och hållbara 
boendelösningar
Källa:  Europeiska revisionsrätten.

27 Iakttagelser
Återuppbyggnad och 
utveckling av närliggande 
områden
47 
Att fördrivna människor skulle kunna 
återvända hem var något som reger -
ingen prioriterade högt för att komma 
till rätta med den spända sociala sam -
manhållning som orsakades av män -
niskors förflyttningar och de många 
dödsfallen. Det EUF- finansierade Pro ‑
gramme d’appui à la reconstruction et 
à l’aménagement de quartiers pour faci ‑
liter le retour des populations sinistrées56 
gav stöd till återuppbyggnaden av sex 
tätbefolkade områden57 i Port -au-Prin -
ce och ett i staden Petit -Goâve. Stöd 
gavs inte bara till stadsplanering och 
offentlig infrastruktur utan också till 
hushåll så att de själva skulle kunna 
bygga upp sina hem igen. Programmet 
främjade olika andra aktiviteter genom 
utbildning och mikrofinansiering 
i lokalsamhällena för att uppmuntra 
ekonomiskt självbestämmande.
48 
En del av programmet genomfördes 
via den nationella förvaltningen58. Det 
var visserligen relevant med hänsyn 
till principerna om ”bättre återupp -
byggnad” och egenansvar, men med 
en sådan arbetsmetod gick det inte 
att leverera fysisk output i en takt som 
var helt kompatibel med samman -
knytningen av katastrof-, återanpass -
nings- och utvecklingsbistånd. När 
revisionsrätten gjorde sitt besök hade 
man kommit överens om den allmänna 
principen för återanpassning och utar -
betat översiktsplaner för tillfartsvägar 
och offentlig infrastruktur för alla gran -
skade projekt, men byggnadsarbetena 
hade ännu inte påbörjats.49 
Man gjorde dock stora framsteg i åter -
hämtningen av den offentliga förvalt -
ningens kapacitet för stadsutveckling. 
Goda framsteg gjordes också med 
de aktiviteter som genomfördes av 
frivilligorganisationer. Deras fälterfa -
renhet, ständiga närvaro från början 
av de humanitära insatserna och 
pragmatiska arbetssätt gjorde att det 
förberedande arbetet kunde utföras 
snabbt59. Dessutom drog de i sina kon -
takter med myndigheterna nytta av de 
förbättrade förhållandena efter det att 
institutionella stödkomponenter hade 
inrättats.
Tryggad livsmedelsförsörjning
50 
Syftet med det DCI -finansierade pro -
gram som revisionsrätten granskade 
(program 8) var att trygga livsmed -
elsförsörjningen för de mest utsatta 
hushållen och jordbruksproducen -
terna i regionen Artibonite genom en 
hållbar förvaltning av naturresurserna, 
inkomstbringande aktiviteter och 
stärkt kapacitet hos den regionala 
förvaltningen.
51 
När revisionsrätten gjorde sitt besök 
befann sig programmet fortfarande 
i ett tidigt skede av genomförandet 
men var redan fyra månader försenat 
på grund av brister i programutform -
ningen (otillräcklig analys av den admi -
nistrativa och organisatoriska miljön) 
och otillräckliga expertkunskaper hos 
en genomförandepartner60.56 Stödprogram för åter  upp -
byggnaden och planering av 
kvarter för att göra det lättare 
för den drabbade befolk -
ningen att återvända hem 
(program 9).
57 Baillargeau, Martissan, Delmas 
9, Christ -Roi, Grand -Ravine 
och Carrefour.
58 En del av programmet 
genom  förs via Unité de 
Construction de Logements et 
de Bâtiments Publics  (enhet för 
uppförande av bostäder och 
byggnader) som har varit 
operativ sedan augusti 2012 
och är knuten till 
premiärministerns kontor.
59 Inrätta lokala kommittéer, 
anordna samråd som bygger 
på deltagande, utföra sociala 
och tekniska undersökningar 
och göra efterforskningar 
avseende markägande.
60 En frivilligorganisation hade 
inte de finansieringstekniska 
expertkunskaper som krävs 
för att upprätta ett 
låne  system.
28 Iakttagelser
Budgetstöd
52 
I en gemensam insats med andra giva -
re61 finansierade tionde EUF ett program 
för allmänt budgetstöd62 vars syfte var 
att stödja genomförandet av regering -
ens handlingsplan för återuppbyggnad 
efter katastrofen63 och dess strategi 
för tillväxt och fattigdomsminskning64. 
I programmet ingick 44 miljoner euro 
i budgetstöd och ytterligare 3 miljo -
ner euro för kompletterande åtgärder, 
till exempel tekniskt stöd eller stöd till 
framtagande av nationell statistik.
53 
Programmet tillhandahöll de likvida 
medel som landet var i så stort behov 
av för att återupprätta grundläggande 
statliga funktioner i jordbävningens 
efterdyningar. Den första fasta delbe -
talningen på 26 miljoner euro betala -
des ut 2011 enligt tidsplanen, det vill 
säga direkt efter det att finansierings -
överenskommelsen hade underteck -
nats. Den andra fasta delbetalningen 
på 7 miljoner euro och endast en del av 
den första rörliga delbetalningen65 be-
talades ut i december 2012, främst på 
grund av att framstegen i den ekono -
miska styrningen gick långsamt, det vill 
säga efter utgången av räkenskapsåret 
2011–2012 då det var tänkt från början. 
På grund av otillfredsställande fram -
steg i reformen av förvaltningen av de 
offentliga finanserna gjorde kommis -
sionen och andra givare av budgetstöd 
inga fler utbetalningar under 2013.
54 
Vissa framsteg gjordes i förvaltningen 
av de offentliga finanserna, som att ett 
enda statskonto skapades eller tio revi -
sorstjänster inrättades. Men mer än två 
år efter det att det andra programmet 
för allmänt budgetstöd som finansiera -
des av tionde EUF hade inletts fanns det 
fortfarande inget lämpligt och realis -
tiskt reformprogram för förvaltningen av de offentliga finanserna med välde -
finierade och godkända prioriterade 
åtgärder och milstolpar.
Vissa betydande risker åtgär ‑
dades inte tillräckligt
55 
Kommissionen analyserade läget efter 
katastrofen på ett ändamålsenligt sätt 
och identifierade de främsta riskfak -
torerna. De gällde politisk instabilitet, 
säkerhet, markägarrättigheter, mark -
brist och komplex stadsstruktur, dålig 
administrativ kapacitet, lågt delta -
gande i lokalsamhällena, otillräcklig 
samordning och naturkatastrofer.
56 
Däremot hanterade kommissionen 
inte de risker som genomförandet av 
EU-program och uppfyllelsen av mål 
gav upphov till på ett bra sätt. Den be -
dömde inte sannolikheten för och den 
potentiella effekten av dessa risker och 
planerade inte för lämpliga åtgärder 
för att förebygga eller minska några 
betydande risker. Till exempel:
a) Stora förseningar i tullen i ham -
nar och på flygplatsen i Haiti var 
ett välkänt problem och ett stort 
hinder för genomförandet av det 
Echofinansierade programmet för 
uppförande av tillfälliga bostäder 
(program 1).
b) Jordbruksministeriets begränsade 
kapacitet och brist på institutionell 
ram för att tillhandahålla föräd -
larutsäde konstaterades när DCI:s 
livsmedelsprogram (program 8) 
utarbetades. Men man hade inte 
planerat för några ordentliga åtgär -
der, och utsikterna för att upprätt -
hålla programresultaten var små.
c) På grund av en alltför komplex och 
ambitiös utformning uppnådde 
stabilitetsinstrumentets program 61 IMF, Världsbanken, Inter -
amerikanska utvecklings -
banken, Frankrike och 
Spanien. Kanada och USA 
stöder ekonomisk styrning 
men ger inget direkt 
budgetstöd.
62 Det program för allmänt 
budgetstöd som granskades 
(program 10) var det andra för 
Haiti inom tionde EUF. Det 
första program som 
under  tecknades 2009 uppgick 
från början till 27 miljoner euro 
och ökade till 61 miljoner euro 
från B -anslaget och 
VLEX- medlen.
63 PARDH, som antogs 2010.
64 Document de Stratégie 
Nationale de Croissance et de 
Réduction de la Pauvreté 
(nationell strategi för tillväxt 
och fattigdomsminskning) 
(2008–2010) och Plan 
Stratégique de Développement 
d’Haïti, Cadre de Croissance 
Triennal (strategisk plan för 
Haitis utveckling, treårig 
tillväxtram) (2012–2015).
65 Endast 375 000 euro (av 
3 miljoner euro) betalades ut 
på grund av att åtta 
indikatorer (av nio) på 
området förvaltning av de 
offentliga finanserna inte hade 
uppfyllts.
29 Iakttagelser
för stöd till återupprättande av 
den haitiska statens krisberedskap 
(program 13) inte de planerade 
målen på ett tillfredsställande sätt 
(se ruta 6 ). Genomförandepart -
nernas erfarenhet av landet var en 
viktig faktor som förbisågs.57 
I ett läge där statens grundläggande 
funktion var kraftigt försvagad innebar 
det en stor förvaltningsrisk att tillhan -
dahålla budgetstöd66. Kommissionen 
gjorde en rimlig bedömning av hur 
stora förvaltningsriskerna var. Men 
med tanke på att andra givare gav ett 
så begränsat stöd67 var det komplet -
terande hjälppaketet inte tillräckligt 
och inriktades inte i tillräcklig grad på 
centrala funktioner för att möjliggöra 
betydande och prioriterade förbätt -
ringar för att bevara de offentliga 
resurserna (se ruta 7 ). Under sitt besök 
i Haiti i februari 2012 upptäckte en 
delegation från Europaparlamentets 
budgetkontrollutskott att de nationel -
la kontroll- och bokföringssystemen 
var otillräckliga51.66 En trolig konsekvens av 
bristfälliga system för 
förvaltningen av de offentliga 
finanserna är bland annat 
omfattande bedrägerier och 
korruption. Transparency 
Internationals korrup -
tionsindex placerar Haiti på 
plats 163 av de 177 länder som 
är med på listan. Ett exempel 
på storskaliga bedrägerier och 
korruption är fallet med de 41 
kontrakt till ett sammanlagt 
värde av 500 miljoner 
US-dollar som tilldelades 
felaktigt under perioden 
mellan november 2010 och 
oktober 2011.
67 Under revisionsrättens besök 
var det inga andra givare som 
gav något större institutionellt 
stöd på området förvaltning 
av de offentliga finanserna. År 
2010 hjälpte experter från IMF 
till med att övervaka offentliga 
resurser men givarsamfundet 
såg inte till att det gjordes 
någon lämplig uppföljning.
Svårigheter i genomförandet av stabilitetsinstrumentets program för stöd till åter ‑
upprättande av den haitiska regeringens krisberedskap (program 13)
Syftet med programmet var att bidra till att återupprätta den haitiska regeringens krisberedskap. Målet att 
leverera 300 containrar med katastrofutrustning till 140 olika platser runtom i landet visade sig vara alltför 
ambitiöst för att kunna uppnås inom den planerade tidsfristen. Genomförandepartnern hade svårt att hitta 
lämpliga platser, garantera att materialet hade tillräckligt hög kvalitet och var tillgängligt. Ofarbara vägar, 
begränsad kapacitet i hamnen och på flygplatsen, ingen tillgång till bränsle och förseningar i tullen var under -
skattade utmaningar för en partner som inte hade någon tidigare erfarenhet av landet.Ruta 6
30 Iakttagelser
58 
Kommissionen konstaterade politiska 
risker när den utarbetade program -
met68 och övervakade dem under 
genomförandet, men planerade inga 
konkreta åtgärder för att komma till 
rätta med dem om de skulle bli verk -
lighet. Politisk instabilitet och politisk 
flyktighet har regelbundet motverkat 
utvecklingen och konsolideringen av 
dialogen om politik och policy mel -
lan regeringen och givarna av allmänt 
budgetstöd. Otillräcklig politisk vilja, 
långsamma lagstiftningsprocesser 
och begränsad administrativ kapacitet 
har således visat sig vara stora hinder 
för att avgörande reformer ska kunna 
antas och genomföras i praktiken och 
programmet genomföras som planerat 
(se punkterna 52–54).Övervakningen byggde på 
en lämplig ram men fick inte 
tillräckligt med resurser
59 
Såsom nämns i punkterna 6 och 7 ovan 
drabbades själva EU -delegationen 
hårt av jordbävningen. Kommissionen 
och Europeiska utrikestjänsten vidtog 
inga snabba åtgärder för att skicka dit 
tillräckligt med personal med relevant 
kompetens och erfarenhet under den 
kritiska fasen. EU -delegationens perso -
nalresurser har stärkts först på senare 
tid69. Mot den bakgrunden gjorde 
EU-delegationen utmärkta insatser 
vad beträffar övervakningen men den 
hade liten kapacitet att göra besök på 
plats70, vilket hade varit värdefullt i en 
situation som snabbt förändrades.68 Till exempel regeringsbyte, 
otillräcklig politisk reformvilja 
och social instabilitet.
69 EU-delegationen fick 
för stärkning med elva 
ytterligare tjänster i slutet av 
2013.
70 EU-delegationen i 
Port -au-Prince har den näst 
största arbetsbelastningen av 
alla EU -representationer enligt 
EuropeAids bedömning av 
arbetsbelastning.Åtgärder för att skydda EU‑medel
I särskild rapport nr 11/2010 Kommissionens förvaltning av allmänt budgetstöd i AVS‑länder och länder i Latin ‑
amerika och Asien  rekommenderade revisionsrätten att kommissionen skulle stärka sin riskhantering. Den 
bör bland annat vidta kortsiktiga åtgärder när systemen för förvaltning av de offentliga finanserna är sär -
skilt bristfälliga, vilket är fallet med Haiti och bekräftas i bedömningen från Public Expenditure and Financial 
Accountability  (PEFA, offentliga utgifter och ekonomisk ansvarighet) 2011. Kortsiktiga åtgärder för att bättre 
skydda EU -medel och motverka läckage, slöseri och ineffektivitet skulle kunna bestå av en revision av tjäns -
temännens lönelista (cirka 50 % av den aktuella budgeten), stärkande av inkomstavdelningar (tullar, skatter), 
särskilt stöd till bokföringsfunktioner och institutionellt stöd till Cour supérieure des comptes et du contentieux 
administratif  (högre organ för revision och förvaltningstvister) som inte är verksam.Ruta 7
31 Iakttagelser
60 
Det övervakningssystem som Echo 
använde byggde på en obligatorisk 
standardiserad rapporteringsram som 
ger lämplig information som jämförs 
med en uppsättning överenskomna 
indikatorer. När det förekom förse -
ningar eller oväntade svårigheter 
vidtog Echo snabbt korrigerande 
åtgärder. Echo avbröt sitt samarbete 
med genomförandepartnern för pro -
gram 1: genomförande av säkra och 
hållbara boendelösningar, som inte 
utfördes på ett tillfredsställande sätt 
(se punkt 44) efter det att programmet 
hade avslutats.
61 
När det gäller stabilitetsinstrumentets 
program byggde EU -delegationens 
övervakning på programrapporter och 
fältbesök samt på externa experters 
halvtidsutvärderingar och slututvärde -
ringar. Flera brister som konstaterades 
vid halvtidsutvärderingen åtgärdades 
snabbt genom att den lokala projektle -
daren byttes ut, närmare övervakning 
infördes och samordningen mellan 
partner förbättrades.62 
EuropeAids program för återuppbygg -
nad i städer (program 9) har en resul -
tatinriktad struktur. Övervakningen 
av framsteg mot tydligt definierade 
indikatorer garanterades genom eko -
nomisk rapportering och beskrivande 
redovisning från partner, projektbesök 
av programansvariga och resultatori -
enterade övervakningsbesök (ROM). 
Men trots EU -delegationens begrän -
sade antal fältbesök på grund av den 
stora arbetsbelastningen (se punkt 59) 
planerade man ingen oberoende tek -
nisk tillsyn för att kontrollera kvaliteten 
på byggnadsarbetet, vilket var särskilt 
viktigt i detta program.
63 
Under genomförandet av det gran -
skade programmet för allmänt budget -
stöd (program 10) genomförde inte 
den aktuella givargruppen, under led -
ning av Världsbanken, konsekvent den 
planerade gemensamma övervakning -
en av framsteg i fråga om ekonomisk 
styrning71 som skulle ligga till grund 
för samordnade utbetalningsbeslut. 
Det minskade också möjligheterna till 
dialog om politik och policy med re -
geringen. I likhet med andra givare var 
EU-delegationen tvungen att göra sina 
egna bedömningar. Men EU -delegatio -
nen hade inte tillräckligt med särskild 
kompetens på området förvaltning av 
de offentliga finanserna och det tog 
alldeles för lång tid att stärka EU -dele -
gationens personalresurser.71 På grundval av överenskomna 
indikatorer.
32
 Slutsatser och 
rekommendationer
64 
Revisionsrätten drar slutsatsen att EU:s 
återanpassningsstöd i Haiti efter jord -
bävningen 2010 var väl utformat på ett 
övergripande plan men att program -
men inte genomfördes tillräckligt än -
damålsenligt. I likhet med andra givare 
stötte kommissionen på svåra hinder 
när den skulle tillhandahålla återan -
passningsstöd. Den ställdes inför den 
svåra uppgiften att tvingas förvalta bi -
ståndet i partnerskap med svaga natio -
nella myndigheter  – för att uppmuntra 
egenansvar och bidra till framväxten av 
fungerande offentliga myndigheter  – 
samtidigt som den försökte garantera 
ett snabbt bistånd. Kommissionen 
kunde dock ha hanterat vissa faktorer 
som den ansvarar för bättre.
65 
Kommissionen tog itu med prioriterade 
återanpassningsbehov. Tillsammans 
med andra större givare identifierade 
kommissionen stora återanpassnings -
behov i Haiti efter jordbävningen 2010 
korrekt, den fastställde en god sam -
arbetsstrategi och tog itu med de nya 
utmaningar som landet stod inför samti -
digt som den fortsatte att ge stöd till en 
långsiktig socioekonomisk utveckling. 
Kommissionen och andra huvudsakliga 
givare hade en lämplig arbetsfördelning 
men hade svårt att samordna genom -
förandet (se punkterna 18–27).66 
Trots vissa ansträngningar från kom -
missionen knöts inte katastrof-, åter -
anpassnings- och utvecklingsbistånd 
samman tillräckligt. Kommissionen 
använde en rad olika kompletterande 
instrument på ett flexibelt sätt och ut -
arbetade enskilda återanpassningspro -
gram för att knyta samman katastrof-, 
återanpassnings- och utvecklingsbi -
stånd. Men Echo och EuropeAid hade 
ingen tydlig gemensam landstrategi 
för att optimera synergier och garan -
tera en smidig övergång mellan sina 
respektive verksamheter. Den svaga 
nationella förvaltningen och reger -
ingens bristande reformvilja utgjorde 
stora utmaningar för en ändamålsenlig 
återanpassning och skapande av förut -
sättningar för en hållbar utveckling (se 
punkterna 28–40).
67 
Kommissionen såg inte i tillräcklig ut -
sträckning till att EU:s återanpassnings -
stöd genomfördes ändamålsenligt. Tio 
av de 13 program som revisionsrätten 
granskade levererade eller skulle san -
nolikt leverera den planerade out -
puten, även om nästan alla blev förse -
nade. Tre program gjorde begränsade 
framsteg, bland annat tionde EUF:s 
program för allmänt budgetstöd. Kom -
missionen var väl medveten om den 
svåra kontexten, men hanterade inte 
i tillräcklig utsträckning vissa bety -
dande risker för genomförandet och 
uppfyllelsen av programmålen. Över -
vakningen av programmen grundades 
på en lämplig ram men kommissionen 
och Europeiska utrikestjänsten vidtog 
inte åtgärder tillräckligt snabbt för 
att stärka EU -delegationens resurser 
och delegationen hade inte tillräck -
lig kapacitet att göra besök på plats, 
vilket hade varit särskilt värdefullt i en 
situation som snabbt förändrades (se 
punkterna 41–63).
33 Slutsatser och rekommendationer
68 
Utifrån revisionen lämnar revisionsrät -
ten följande rekommendationer för att 
stärka kommissionens insatser efter en 
katastrof eller i en instabil situation:
Rekommendation 1  
Riskhantering
Kommissionens bör redan vid pro -
grammens start och vid behov under 
genomförandet bedöma sannolikhe -
ten för och den potentiella effekten av 
de största riskerna för uppfyllelsen av 
programmålen och vidta åtgärder för 
att förebygga eller minska dessa risker.
Rekommendation 2  
Att knyta samman 
katastrof ‑, 
återanpassnings ‑ och 
utvecklingsbistånd
EuropeAid och Echo bör fastställa 
en gemensam strategi för att knyta 
samman katastrof-, återanpassnings- 
och katastrofbistånd och på så sätt 
garantera en ändamålsenlig sam -
manknytning och synergi mellan sina 
respektive aktiviteter. I strategin bör 
de fastställa
— de respektive avdelningarnas mål 
och uppdrag,
— förfaranden för att utarbeta 
samordnade handlingsplaner för 
landet,
— utträdesstrategier och 
över lämningsförfaranden.Rekommendation 3  
Budgetstöd
När kommissionen ger budgetstöd bör 
den i samordning med andra givare
— ge tillräckligt med kapacitets -
uppbyggnadsstöd och inrikta 
sig på centrala funktioner i för -
valtningen av de offentliga 
finanserna, bland annat meka -
nismer för ansvarsskyldighet och 
korruptionsbekämpning,
— bidra till att ett lämpligt reform -
program för förvaltningen av de 
offentliga finanserna utarbetas 
snabbt,
— vid behov fastställa kortsiktiga 
åtgärder för att skydda EU -medel 
och motverka slöseri, läckage och 
ineffektivitet.
Rekommendation 4  
Bestämmelser vid 
krissituationer för 
EU‑delegationer
När det handlar om naturkatastrofer 
eller andra liknande händelser, och 
särskilt dem som drabbar EU -delega -
tionen, bör kommissionen och Euro -
peiska utrikestjänsten ta fram rutiner 
för verksamhetens kontinuitet, bland 
annat bestämmelser för utplacering av 
räddningstjänstpersonal.
34 Slutsatser och rekommendationer
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning III, med ledamoten Karel 
Pinxten som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 17  juni  2014.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Ordförande

35
 Bilagor
Förteckning över granskade program
Partner och projektnamn Totala kostnader (EU‑bidrag) Genomförandeperiod
Echo
1Unops (FN:s kontor för projekttjänster)
Tillfälliga bostäder (återanpassning) – Genomförande av säkra och 
hållbara boendelösningar4,2 miljoner euro, EU: 4,1 miljo -
ner euro, andel: 96,5 %1 oktober 2010 till 14 augusti 2011 
(2,5 månaders förlängning)
2HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.)
Vatten och sanitär utrustning (tillfälliga bostäder) – Uppförande 
av säkra tillfälliga bostäder och toaletter2,7 miljoner euro, EU: 2,2 miljo -
ner euro, andel: 82,51 %1 juli 2012 till 31 december 2013 
(8 månaders förlängning)
3WHH (Deutsche Welthungerhilfe eV); German Agro Action)
Katastrofberedskap – stärka katastrofberedskapen och 
upplysningskapaciteten887 479 euro, EU: 650 000 euro, 
andel: 73,24 %1 juli 2011 till 31 oktober 2012  
(en månads förlängning) 
– Dipechoprojekt
4COOPI (Cooperazione Internazionale Fondazione Italia, stiftelsen 
för internationellt samarbete, Italien)
Katastrofberedskap (samordning)  
 – stärka kapaciteten för katastrof- och riskhantering648 235,00 euro, EU: 550 000 euro 
(84,85  %)13 augusti 2012 till 31 december 2013 
(4,5 månaders förlängning)
5Concern Worldwide
Tillfälliga bostäder (vatten och sanitära tjänster) – Uppförande av 
bättre tillfälligt boende (långsiktigt)5,8 miljoner euro, EU: 5,2 miljo -
ner euro (90 % av de totala stödbe -
rättigande kostnaderna)1 april 2010 till 30 juni 2013 (3 måna -
ders förlängning)
6SI (Solidarités internationales, Frankrike)
Samordning (tillfälligt boende) – Kontanter mot arbetsaktiviteter, 
inrättande av kommittéer i lokalsamhället och katastrofberedskap 2,9 miljoner euro, EU: 99 % bidrag 1 oktober 2010 till 31 augusti 2011
7SI (Solidarités internationales, Frankrike) – FOOD – förbättra 
levnadsförhållandena, ge tillträde till sysselsättning och lokala 
tjänster (t.ex. skapas hela tiden inkomstbringande aktiviteter), 
hjälp för att trygga livsmedelsförsörjningen1 miljon euro, EU: 100 %1 september 2011 till 31 decem -
ber 2014 (4 månaders förlängning)
EuropeAid
8FAO  (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation), förbättra situa -
tionen för sårbara hushåll vad gäller livsmedels- och näringsför -
sörjning i  departementet Artibonite1,5 miljoner euro, EU: 80 %1 november 2012 till 31 oktober 2014  
(24 månader)
9Haitis nationella utanordnare, sektionerna för förvaltning och 
ekonomi, FN:s boende- och bosättningsorgan, Röda korset 
Frankrike, Solidarités International, Concern Worldwide, Care 
France och Deutsche Welthungerhilfe EV.  Stödprogram för 
återuppbyggnad och planering av bostadsområden för att det ska 
bli lättare för den drabbade befolkningen att återvända hem.74,5 miljoner euro, (EU: 55,8 mil -
joner euro, Frankrike: 10,5 miljo -
ner euro, frivilligorganisationer: 
8 miljoner euro, FN:s boende- och 
bosättningsorgan: 200 000 euro)7 december 2011 till 7 december 2016 
(60 månader, med en förlängning)
10Haitis nationella utanordnare och andra offentliga och privata 
upphandlande enh eter.  Program för allmänt budgetstöd till 
återuppbyggnaden och utvecklingen av Haiti (PARDH) och till den 
nationella strategin för tillväxt och fattigdomsminskning (SNCRP) 47 miljoner euro (EU: 100 %) 2 maj 2011 till 2 maj 2015 (48 månader)Bilaga  I
36 Bilagor
Partner och projektnamn Totala kostnader (EU‑bidrag) Genomförandeperiod
Stabilitetsinstrumentetet
Program för stöd till återhämtningen av den haitiska regerings kapacitet för krisberedskap, beslut 2010/022-598 – 20 miljoner euro
11UNDP (FN:s utvecklingsprogram)  – kontanter mot arbete för 
tidig återhämtning och stabiliseringÅtgärd med flera givare för sam -
manlagt 40,9 miljoner US -dollar 
(EU: 5 miljoner euro, 16 % av de 
totala projektkostnaderna)13 januari 2010 till 31 december 2012 
(bidrag från stabilitetsinstrumentet 
mellan den 1 september 2010 och 
31 augusti 2012)
12Club de Madrid  – stärka Haitis institutionella bas och öka det 
haitiska ledarskapets egenansvar för återhämtningsprocessen500 000 euro, EU: 100 % bidrag 1 juli 2010 till 29 februari 2012
13Internationella förvaltningsgruppen (IMG) , Belgrad och Gemen -
samma forskningscentrumet  – Stärka Haitis krisberedskap13,25 miljoner euro för IMG -gruppen 
(huvudsamordnare) och 1,25 miljo -
ner euro (Gemensamma forsknings -
centrumet), EU: 100 % bidrag14 oktober 2010 till 31 maj 2012 (IMG),
20 december 2010 till 19 december 2012 
(Gemensamma forskningscentrumet)
Ett ytterligare belopp på 7 miljoner euro täcks av ett andra beslut att stärka institutionskapaciteten och finansiering är planerad från slutet av 20131.
1  Beslut C(2012) 7698 slutlig, (Cris -beslut2012/024530); Ingen bidragsöverenskommelse har undertecknats. Projektet är fortfarande endast ett 
förslag och granskades inte.Bilaga  I
37 Bilagor
Poängsättningsmetod
Vid revisionen poängsatte revisorerna relevans, utformning och output på grundval av kommissionens resultat -
orienterade övervakningsmetod (ROM). De kriterier som används listas nedan:
Relevans
AProjektet är tydligt införlivat i den nationella politiken och kommissionens strategi, det är mycket relevant för de prioriterade behov som konsta -
terats och riktar sig till de sårbara grupperna.
BPassar väl in i den nationella politiken och kommissionens strategi (utan att alltid vara uttalad), det är relevant för de behov som konstaterats och 
sårbara grupper.
C Det finns en del frågor/problem som gäller överensstämmelsen med nationell politik och kommissionens policy eller inriktningens relevans.
D Motsägelser i förhållande till nationell politik eller kommissionens strategi, behovens relevans är diskutabel. Stora justeringar krävs.
Utformning
ATydlig och välstrukturerad logisk ram; genomförbar och enhetlig vertikal logik i målen, SMART -anpassade objektivt verifierbara indikatorer; risker 
och antaganden har tydligt fastställts och hanterats, projektmålen bildar en brygga mellan fasen för humanitära insatser och humanitär utveck -
ling, syftet med projektet är att det ska leda till att arbetet med en hållbar utveckling återupptas, kapacitetsuppbyggnad ingår som en garanti för 
att partnern tar fullt ansvar efter det att projektet har avslutats och det finns en utträdesstrategi.
BLämplig insatslogik även om målen kanske behöver rangordnas bättre, objektivt verifierbara indikatorer, risker och antaganden, sammanknyt -
ningen av katastrof-, återanpassnings och utvecklingsbistånd är till största delen garanterad, åtgärder har vidtagits för att ansvaret helt ska 
övertas när projektet avslutas, men egenansvaret skulle behöva stärkas.
CProblem med insatslogiken kan påverka projektresultatet och kapaciteten att övervaka och utvärdera framsteg, förbättringar krävs för att garan -
tera egenansvar och hållbarhet.
D Insatslogiken är bristfällig och kräver en rejäl omarbetning om projektet ska ha en chans att lyckas.
Output 
AAll output har levererats eller kommer högst sannolikt att levereras med god kvalitet och bidra till resultatet som planerat, aktiviteterna genom -
förs enligt tidsplanen och övervakas regelbundet.
BOutputen levereras eller kommer högst sannolikt att levereras enligt planerna, men det finns utrymme för förbättringar i fråga om kvalitet, täck -
ning och tidpunkt. Förseningar hindrar inte att output levereras.
CViss output levereras/kommer inte att levereras i tid eller med god kvalitet. Justeringar krävs. Aktiviteter försenas och är i viss mån bortkopplade 
från interventionslogiken och planerna.
DKvaliteten på och leveransen av outputen har eller kommer högst sannolikt ha allvarliga brister. Stora justeringar krävs för att garantera att 
åtminstone den viktigaste outputen levereras. Aktiviteterna är mycket försenade och helt bortkopplade från interventionslogiken och planerna.Bilaga  II
38 Bilagor
Poängsättning av program1
(miljoner euro)
Program och partnerInstru ‑
mentKommissio ‑
nens bidragUtbetalat 
31/12/2013RelevansUtform ‑
ningOutputGenomförande ‑ 
period
1 Unops (FN:s kontor för projekttjänster) – 
Echo-CR/BUD/2010/02028  
Tillfälliga bostäder (återanpassning) – 
Genomförande av säkra och hållbara 
boendelösningar
Echo4,1 3,6 B C C 10/2010–08/2011
2 HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) – Echo/HTI/
BUD/2012/91008  
Vatten och sanitär utrustning (tillfälliga 
bostäder) – Uppförande av säkra tillfälliga 
bostäder och toaletter 2,2 1,8 A A A 7/2010–12/2013
3 WHH (Deutsche Welthungerhilfe eV), 
German Agro Action) – Echo/DIP/
BUD/2011/92002  
Katastrofberedskap – stärka katastrofbe -
redskapen och upplysningskapaciteten0,7 0,6 A A B 7/2010–10/2012
4 COOPI (Cooperazione Internazionale Fonda -
zione Italy) – Echo/HTI/BUD/2012/91016  
Katastrofberedskap (samordning) – Echo/
HTI/BUD/2012/91016  
– Stärka kapaciteten för katastrof- och 
riskhantering0,6 0,4 A A A 8/2012–1/2013
5 Concern Worldwide – Echo/-CR/
BUD/2010/02010  
Tillfälliga bostäder (vatten och sanitära 
tjänster) – Uppförande av bättre tillfälligt 
boende (långsiktigt)5,2 5,2 A B B 4/2010–6/11
6 SI (Solidarités internationales, Frankrike) – 
Echo/-CR/BUD/2010/02045  
Samordning (tillfälligt boende) – Kon -
tanter mot arbetsaktiviteter, inrät -
tande av kommittéer i lokalsamhället och 
katastrofberedskap2,9 2,9 A A A 10/10–8/11
7 SI (Solidarités internationales, Frankrike) 
– FOOD – förbättra levnadsförhållandena, 
ge tillträde till sysselsättning och lokala 
tjänster (t.ex. skapas hela tiden inkomst -
bringande aktiviteter), hjälp för att trygga 
livsmedelsförsörjningen1,0 1,0 A B A 9/11–12/12
8 FAO (FN:s livsmedels- och jordbruksorga -
nisation) (FAO)– DCI-FOOD.2012/299-441, 
förbättra situationen för sårbara hushåll 
vad gäller livsmedels- och näringsförsörj -
ning i departementet Artibonite
DCI-Livsmedel1,5 1,1 A Cför tidigt 
att bedöma11/2012–10/2014
1 Metoden beskrivs i bilaga II.Bilaga  III
39 Bilagor Bilaga  III
(miljoner euro)
Program och partnerInstru ‑
mentKommissio ‑
nens bidragUtbetalat 
31/12/2013RelevansUtform ‑
ningOutputGenomförande ‑ 
period
9 Stödprogram för återuppbyggnad och pla -
nering av bostadsområden för att det ska 
bli lättare för den drabbade befolkningen 
att återvända hem (Cris nr 2011/023-144), 
Haitis nationella utanordnare, sektio -
nerna för förvaltning och ekonomi, FN:s 
boende- och bosättningsorgan, Röda 
korset Frankrike, Solidarités International, 
Concern Worldwide, Care France, Deutsche 
Welthungerhilfe EV.
EUF55,8 11,0 A A B 12/2011–12/2016
10 Program för allmänt budgetstöd till 
återuppbyggnaden och utvecklingen 
av Haiti (PARDH) och till den 
nationella strategin för tillväxt och 
fattigdomsminskning (SNCRP) (CRIS 
Nr2010/022-435), Haitis nationella 
utanordnare och andra offentliga och 
privata upphandlande enheter47, 0 34,9 A C C 5/2011–5/2015
11 UNDP (FN:s utvecklingsprogram) – kontan -
ter mot arbete för tidig återhämtning och 
stabilisering
Stabilitetsinstrumentet5,0 5,0 A A A 9/2010–8/2012
12 Club de Madrid – stärka Haitis institutio -
nella bas och öka det haitiska ledarskapets 
egenansvar för återhämtningsprocessen0,5 0,5 A A A 7/2010–2/2012
13 Internationella förvaltningsgruppen (IMG), 
Belgrad och Gemensamma forskningscen -
trumet –  stärka Haitis krisberedskap14,5 13,1 A C C10/2010–5/2012  
(IMG),  
12/2010–12/2012  
(JRC)
TOTALT 141,0 81,1
40
VII Första strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation.
i) Sedan de nya riktlinjerna för budgetstöd antogs 
i januari 2013 tillämpas rekommendationen för pro -
gram för budgetstöd.
ii) En lämplig riskhantering är väsentlig för alla pro -
gram. Detaljerade förfaranden har införts för att 
säkra bedömning av sannolikheten för och poten -
tiella effekter av risker samt åtgärder för att minska 
riskerna i samband med utformningen av program -
met. Under genomförandet bör riskhantering över -
vägas inom ramen för redan befintliga förfaranden.
VII Andra strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation. 
Kommissionen håller redan på att genomföra en 
strategi för att knyta samman katastrof-, återanpass -
nings- och utvecklingsbistånd och kommer att fort -
sätta med det inom ramen för arbetet med resiliens.
 — Kommissionen godtar denna del av rekom -
mendationen. Målen för den gemensamma 
strategin fastställs (med hänsyn till omständig -
heterna) som ett led i upprättandet av lands -
planerna. Avdelningarnas uppdrag fastställs 
i uppdragsbeskrivningarna.
 — Kommissionen godtar denna del av rekommen -
dationen (jämför vägledningen om samman -
knytning av katastrof-, återanpassnings- och 
utvecklingsbistånd samt seminarier).
 — Kommissionen godtar denna rekommendation 
som ett led i handlingsplanerna för landet.
VII Tredje strecksatsen
Kommissionen godtar revisionsrättens 
rekommendation.
Kommissionen betonar att stöd till länder i instabila 
situationer och vid eller efter kriser måste anpassas 
till situationen för att bli framgångsrikt. Kommis -
sionen har därför utvecklat ett särskilt insatsinstru -
ment, ”avtal om statsbyggande”, med bestämmelser 
för sådana situationer.
Kommissionen vill framhålla att revisionsrät -
tens rekommendation 3 ingår i riktlinjerna för 
budgetstöd.Sammanfattning
III
Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten vill 
betona att de flesta projekt nådde sina mål, trots att 
de genomfördes under svåra omständigheter.
Kommissionen lyckades lindra effekten av vissa 
yttre faktorer som orsakade förseningar.
V
Någon formell gemensam landstrategi för att 
knyta samman katastrof-, återanpassnings- och 
utvecklingsbiståndet i Haiti var inte nödvändig, 
utan kommissionens avdelningar samordnade sina 
arbetsmetoder och säkrade kopplingen mellan 
katastrof- och utvecklingsbistånd på sektorsbasis. 
Metoden för sammanknytning av katastrof-, återan -
passnings- och utvecklingsbistånd har integrerats 
fullständigt och systematiskt i finansieringscykeln 
för 2014–2020.
VI
Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten 
betonar att de flesta projekt har nått de avsedda 
resultaten.
När det gäller riskerna vill kommissionen och Euro -
peiska utrikestjänsten erinra om att verksamhet i ett 
instabilt land oundvikligen är förknippad med ris -
ker. Dessa risker identifierades och möjliga åtgärder 
för att minska riskerna vidtogs. I vissa fall beslutade 
kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att 
genomföra programmen trots riskerna för att hjälpa 
befolkningen.
Delegationens kapacitet förstärktes i den mån bud -
get- och personalbegränsningar och fasta admini -
strativa förfaranden tillät.
Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten har 
dragit lärdom av erfarenheterna i samband med 
jordbävningen i Haiti och infört ett antal åtgärder 
för snabba insatser.Kommissionens och Europeiska 
utrikestjänstens svar
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 41
På högkvartersnivå har samordningen också stärkts 
avsevärt genom ett antal insatser och förfaranden:
 — En handlingsplan för resiliens.
 — Gemensamma instruktioner för EU och med -
lemsstaterna om genomförandet av EU:s 
strategi för resiliens, för att främja ett effektivt 
samarbete mellan EU och medlemsstaterna där 
humanitärt bistånd, långsiktigt utvecklings -
samarbete och kontinuerligt politiskt engage -
mang på både EU -nivå och nationell nivå knyts 
samman.
 — En kommissionsintern grupp för övergång.
 — Riktlinjer för sammanknytning av katastrof-, 
återanpassnings- och utvecklingsbistånd.
 — Förfaranden för formellt och informellt samråd 
om program.
35 b)
Enligt kommissionens uppfattning skiljer sig 
avdelningarnas uppdrag och förfaranden åt, men 
det råder inte olika åsikter. Långsiktiga utvecklings -
investeringar ingår inte i Echos uppdrag, och Echo 
kan därför inte finansiera permanenta bostäder.
Det bör noteras att kommissionen från och med 
2013 slutade att finansiera tillfälliga bostäder 
i Port -au-Prince, där en effektiv synergi utvecklats 
mellan de erfarenheter som gjorts av Echos partner 
och programmet för återuppbyggnad och utveck -
ling i grannskapet, som finansierades av GD Utveck -
ling och samarbete – EuropeAid. Echo finansierade 
en del tillfälliga bostäder i form av traditionella 
kreolska hus i Palmesregionen, där jordbävningen 
hade sitt epicentrum. Där fanns tillgång till oomtvis -
tad mark, och det fanns ingen risk för en utökning 
av slumområdena. I många eller de flesta fall var 
den tillfälliga bostaden en förbättring för stödmot -
tagaren jämfört med boendet före jordbävningen.VII Fjärde strecksatsen
Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten 
godtar denna rekommendation men vill påpeka att 
rutiner för verksamhetens kontinuitet – som utarbe -
tats under Europeiska utrikestjänstens ansvar – och 
bestämmelser för utplacering av räddningstjänst -
personal nu har införts för samtliga delegationer. 
Kommissionen vill också påpeka att EU -personalens 
säkerhet och trygghet har högsta prioritet vid kris- 
eller katastrofsituationer i ett land där EU -personal 
finns på plats.
Iakttagelser
Kommissionen anser att katastrof ‑, återan ‑
passnings ‑ och utvecklingsbistånd knöts 
samman tillräckligt, med tanke på de svåra 
förhållandena.
35
Även om det inte formellt upprättades någon 
gemensam strategi hölls i praktiken ett antal möten 
mellan partnerna, och information utbyttes mellan 
Echo och EuropeAid. På så sätt säkrades komple -
mentaritet och sammankoppling mellan de huma -
nitära insatserna och utvecklingsverksamheten.
Sedan Europaparlamentets budgetkontrollutskott 
besökte Haiti har kommissionen gjort avsevärda 
ansträngningar för att åtgärda situationen.
På fältnivå säkras samordning mellan Echos tjänste -
män på plats och EU -delegationen genom regel -
bundna möten för information och samråd om 
programutformningen och de framsteg som gjorts. 
De båda avdelningarna håller nu på att utarbeta en 
gemensam ram för humanitära insatser och utveck -
lingsarbete. Delegationschefen är dessutom EU:s 
företrädare i humanitära frågor.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 42
43
Katastrofinsatser till följd av plötsliga kriser är vanli -
gen förknippade med en viss risk, som antingen kan 
orsaka förseningar eller i vissa fall kräver åtgärder 
för att minska risken så att ett positivt projektresul -
tat kan säkras.
Mot denna bakgrund var det främst yttre fakto -
rer i en komplex humanitär situation som gjorde 
samarbetet allt svårare, vilket ledde till att insats -
området ändrades. Trots hindren kunde partnerna 
nå de mål som angetts för insatserna. Förändringar 
i samband med genomförandet av projekten dis -
kuterades i vederbörlig ordning mellan Echo och 
partnerna innan beslut fattades.
Det är svårt att förutse komplikationer av denna typ 
när förhandlingar med kommuner eller nationella 
myndigheter planeras.
44
Genomförandet av återanpassningsprojektet påver -
kades av två problem:
1) Social oro i området Bristou -Bobin där Echo -finan -
sierade projekt har genomförts. Upprepade våldsin -
cidenter i samband med valen eller lokala problem 
gjorde att insatserna stoppades av säkerhetsskäl.
2) Partnern fick också under projektets gång reda på 
att 30 % av byggnaderna i Bristou -Bobin inte be -
dömts av ministeriet för offentliga byggnads- och 
anläggningsarbeten (MTPTC). En oväntad bygg -
nadsbedömning måste göras, vilket ytterligare 
äventyrade leveransen av den planerade outputen.35 c)
EU-finansierade humanitära insatser är behovs -
baserade. Det har inte upprättats någon forma -
liserad utträdesstrategi för Echo. Villkoren för en 
gradvis avveckling av det humanitära instrumentet 
angavs dock systematiskt i alla relevanta beslut om 
Echo -finansiering.
37
Förseningar orsakades i de flesta fall av yttre fakto -
rer med koppling till den snabba utvecklingen som 
Echos partner inte kunde kontrollera.
40
Tanken bakom budgetstöd är att utbetalningar görs 
på grundval av uppnådda resultat. Det kräver en fin 
balans mellan förutsägbarhet och villkorlighet.
EU:s och andra givares innehållande av utbetal -
ningar under sommaren 2012 hade sin grund 
i nationella revisionsberättelser som visade på bris -
ter i förfarandena för offentlig upphandling under 
katastroftillståndet 2011. Pressen från givarsamfun -
det ledde till att det bildades en särskild revisions -
kommission med uppgift att bedöma 41 kontrakt 
som tilldelats i enlighet med undantagslagarna. Till 
följd av revisionskommissionens rekommendationer 
och därefter regeringens upphävande av sex av 
dessa kontrakt återupptog givarna utbetalningarna. 
Detta illustrerar hur insatser för budgetstöd kan 
vara en drivkraft för förbättrad ekonomisk styrning 
och hur programmet har bidragit till reformer.
Kommissionen och Europeiska utrikestjäns ‑
ten anser att EU:s återanpassningsstöd 
i stort sett genomfördes ändamålsenligt.
42
Trots de svåra förhållanden som var den främsta 
orsaken till förseningar nådde de flesta program de 
avsedda resultaten.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 43
finanserna. I enlighet med kommissionens framåt -
blickande strategi för budgetstöd ingick dessutom 
antagande av en heltäckande och realistisk strategi 
för förvaltningen av de offentliga finanserna som 
ett förhandsvillkor för den första utbetalningen 
inom det nya programmet för budgetstöd till Haiti, 
som antogs i november 2013. Detta förhandsvillkor 
har nu uppfyllts genom antagandet av strategin 
nyligen.
56
Kommissionen anser att den hanterade riskerna 
i samband med genomförandet av EU -programmen 
på ett lämpligt sätt. Verksamhet i ett instabilt land 
är oundvikligen förknippad med risker.
56 a) 
Tullproblemen förvärrades av det kaos som rådde 
efter jordbävningen. Alla genomförandepartner 
genomförde en systematisk riskanalys, och poten -
tiella förseningar, bl.a. i tullen, hade räknats med 
och tagits upp i förslagens projektscheman. Det var 
givetvis omöjligt att exakt förutse förseningarnas 
längd. Med tanke på att det enda sättet att tillgo -
dose befolkningens bostadsbehov var att importera 
tillfälliga bostäder vägde vinsterna med insatsen 
tyngre än de risker som identifierats när det gällde 
förseningar i tullen.
56 b)
Som ett komplement till andra givares institutio -
nella stöd till jordbruksministeriet för att stärka 
utsädesindustrin och dess kapacitet för kvalitets -
kontroll stödde EU -programmet lokala jordbrukar -
grupper med småskalig utsädesproduktion.46
Med anledning av den slutliga utvärderingsrap -
porten beslutade kommissionen att ta itu med 
problemen med otillräcklig och inte helt anpassad 
utbildning, katastrofutrustningens dåliga kvalitet 
och andra utmaningar genom ett treårigt halvtids -
uppföljningsprogram med en annan genomföran -
departner med större lokal erfarenhet.
48
Kommissionen strävar efter att nå balans mellan 
å ena sidan genomförande av program genom stöd -
mottagaren med fullt egenansvar, så att en snabb 
kapacitetsuppbyggnad möjliggörs, och å andra 
sidan snabb leverans av programmens output. Kom -
missionen försökte finna denna balans genom att 
samarbeta med olika partner.
51
Åtgärder har redan vidtagits för att komma till rätta 
med brister i programutformningen.
53
Kommissionen håller med om att utbetalningarna 
inte strikt följde den planerade tidtabellen men 
delar uppfattningen att det var nödvändigt att hålla 
inne utbetalningen för att rätta sig efter villko -
ren i finansieringsöverenskommelsen och utöva 
det nödvändiga inflytandet för att uppmuntra 
reformframsteg.
54
Riktlinjerna om budgetstöd kräver inte en lämplig 
strategi för förvaltningen av de offentliga finan -
serna som ett villkor för budgetstöd. I stället krävs 
reformansträngningar som kan omsättas i delsek -
torsstrategier för förvaltningen av de offentliga 
finanserna. Haitis regering antog först nyligen, i maj 
2014, en heltäckande strategi för förvaltningen 
av de offentliga finanserna, men den har sedan 
länge genomfört ett antal reformstrategier som 
rör olika aspekter av förvaltningen av de offentliga 
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 44
Inom det nya program för budgetstöd (avtalet om 
statsbyggande) som antogs 2013 höjdes anslaget 
för tekniskt bistånd till 12 miljoner euro för att till -
godose regeringens kapacitetsuppbyggnadsbehov.
Ruta 7
Det nya programmet för budgetstöd till Haiti, 
som antogs i november 2013, baseras på ett sär -
skilt verktyg för instabila länder. Här ingår bl.a. en 
revision av tjänstemännens lönelista, stärkande av 
inkomstavdelningar och särskilt stöd till den högsta 
revisionsinstansen ( Cour supérieure des comptes et du 
contentieux administratif) .
58
Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten 
hade gjort en ingående bedömning av de politiska 
riskerna i Haiti men beslutade ändå att ingripa 
eftersom de potentiella vinsterna, bl.a. möjligheten 
att utöva politiskt inflytande till stöd för reformer, 
vägde tyngre än riskerna.
Åtgärder för att minska riskerna vidtogs sedan 
i möjligaste mån, med hänsyn till de haitiska institu -
tionernas begränsade kapacitet och behovet av att 
respektera Haitis suveränitet. EU har fördjupat och 
intensifierat sin politiska dialog med Haiti, vilket 
det stora antalet kontakter på hög nivå de senaste 
två åren och inledandet av en strukturerad och 
regelbunden politisk dialog i december 2013 vittnar 
om. Särskilda stödåtgärder för att bidra till politisk 
stabilitet håller på att genomföras. Kommissionen 
och Europeiska utrikestjänsten vill också betona att 
konsolidering av demokratin och stabilisering av 
den politiska situationen i Haiti bara kan åstadkom -
mas på lång sikt och genom en endogen process, 
vilket den senaste tidens framsteg i den interna 
haitiska dialogen visar.56 c)
De planerade målen för detta projekt var att få 
omedelbar effekt på operativ nivå genom att leve -
rera 300 containrar med första hjälpen -utrustning 
och att utbilda frivilliga i hantering av denna utrust -
ning vid naturkatastrofer. Genom projektet kunde 
också 302 containrar levereras till landet med bara 
två månaders förlängning av genomförandeperio -
den, och 3 041 lokala frivilliga fick grundläggande 
utbildning. Projektet var dessutom utformat som 
ett pilotprojekt som skulle kunna genomföras med 
hjälp av samarbetsanslagen (Europeiska utveck -
lingsfonden) för Haiti.
När det gäller valet av genomförandepartner vill 
kommissionen påpeka att ingen av partnerna med 
lång relevant erfarenhet i Haiti var tillgänglig för att 
genomföra denna insats.
Ruta 6
Platserna för containrarna hade anvisats av de hai -
tiska myndigheterna (DPC – Direction de la Protec -
tion Civile) och borgmästarna i de berörda byarna. 
DPC rapporterade bara om tio fall (av 302) där en ny 
plats behövde anvisas.
Den otillräckliga utbildningen av de frivilliga kom -
mer att åtgärdas inom ramen för halvtidsuppfölj -
ningsprogrammet. Programmet kommer också att 
befrämja hållbarhet för frivillignätverket genom 
att strukturen integreras i de regionala och lokala 
myndigheterna ( collectivités territoriales ). Vid behov 
kommer även katastrofutrustningen att återställas.
57
Programmet för budgetstöd utformades efter 
jordbävningen tillsammans med andra givare av 
budgetstöd. Prioriteringen var att ge regeringen 
välbehövliga likvida medel och vidta komplet -
terande åtgärder med hänsyn till det planerade 
tekniska biståndet från andra givare.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 45
67
Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten 
betonar att de flesta projekt har nått de avsedda 
resultaten.
När det gäller riskerna vill kommissionen och Euro -
peiska utrikestjänsten erinra om att verksamhet i ett 
instabilt land oundvikligen är förknippad med ris -
ker. Dessa risker identifierades och möjliga åtgärder 
för att minska riskerna vidtogs. I vissa fall beslutade 
kommissionen att genomföra programmen trots 
riskerna för att hjälpa befolkningen.
Delegationens kapacitet förstärktes i den mån bud -
get- och personalbegränsningar och fasta admini -
strativa förfaranden tillät.
Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten har 
dragit lärdom av erfarenheterna i samband med 
jordbävningen i Haiti och infört ett antal åtgärder 
för snabba insatser.
Rekommendation 1
Kommissionen godtar denna rekommendation.
i) Sedan de nya riktlinjerna för budgetstöd antogs 
i januari 2013 tillämpas redan rekommendationen 
för program för budgetstöd.
ii) En lämplig riskhantering är väsentlig för alla pro -
gram. Detaljerade förfaranden har införts för att 
säkra bedömning av sannolikheten för och poten -
tiella effekter av risker samt åtgärder för att minska 
riskerna i samband med utformningen av program -
met. Under genomförandet bör riskhantering över -
vägas inom ramen för redan befintliga förfaranden.
Rekommendation 2
Kommissionen godtar denna rekommendation. 
Kommissionen håller redan på att genomföra en 
strategi för att knyta samman katastrof-, återanpass -
nings- och utvecklingsbistånd och kommer att fort -
sätta med det inom ramen för arbetet med resiliens.59
Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten vill 
understryka att de gjorde de kapacitetsförstärk -
ningar som budget- och personalbegränsningarna 
och de fasta administrativa förfarandena tillät. 
Delegationen tvingades, i likhet med alla andra 
nationella och internationella partner, att arbeta 
under mycket svåra förhållanden. Delegationsbygg -
naden ansågs inte säker, och det tillfälliga konto -
ret inrättades i en säker delegationsbostad. Efter 
jordbävningen evakuerades delegationspersonal till 
Dominikanska republiken, medan delegationsche -
fen stannade kvar tillsammans med central säker -
hetspersonal och administrativ personal.
Delegationen i Dominikanska republiken och hög -
kvarteret gav uppbackning.
63
Under hela 2010  och  2011 kompletterades dele -
gationens begränsade resurser med ökat stöd 
från högkvarteret. När det t.ex. gäller budgetstöd 
genomförde experter från högkvarteret regelbun -
det uppdrag i Haiti och företrädde EU vid givarsam -
ordningsmötena med regeringen.
Slutsatser och rekommendationer
64
Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten 
välkomnar de positiva inslagen i revisionsrättens 
slutsatser. De flesta projekt nådde sina mål, trots att 
de genomfördes under svåra omständigheter.
66
Någon formell gemensam landstrategi för att 
knyta samman katastrof-, återanpassnings- och 
utvecklingsbiståndet i Haiti var inte nödvändig, 
utan kommissionens avdelningar samordnade sina 
arbetsmetoder och säkrade kopplingen mellan 
katastrof- och utvecklingsbiståndet på sektorsbasis. 
Metoden för sammanknytning av katastrof-, återan -
passnings- och utvecklingsbistånd har integrerats 
fullständigt och systematiskt i finansieringscykeln 
för 2014–2020.
Kommissionens och Europeiska utrikestjänstens svar 46
Rekommendation 2 – Första 
strecksatsen
Kommissionen godtar denna del av rekommen -
dationen. Målen för den gemensamma strategin 
fastställs (med hänsyn till omständigheterna) som 
ett led i upprättandet av landsplanerna. Avdelning -
arnas uppdrag fastställs i uppdragsbeskrivningarna.
Rekommendation 2 – Andra 
strecksatsen
Kommissionen godtar denna del av rekommenda -
tionen (jämför vägledningen om sammanknytning 
av katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbi -
stånd samt seminarier).
Rekommendation 2 – Tredje 
strecksatsen
Kommissionen godtar denna rekommendation som 
ett led i handlingsplanerna för landet.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar revisionsrättens 
rekommendation.
Kommissionen betonar att stöd till länder i instabila 
situationer och vid eller efter kriser måste anpassas 
till situationen för att bli framgångsrikt. Kommis -
sionen har därför utvecklat ett särskilt insatsinstru -
ment,  ”avtal om statsbyggande ”, med bestämmel -
ser för sådana situationer.
Kommissionen vill framhålla att revisionsrät -
tens rekommendation 3 ingår i riktlinjerna för 
budgetstöd.
Rekommendation 4
Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten 
godtar denna rekommendation men vill påpeka att 
rutiner för verksamhetens kontinuitet – som utarbe -
tats under Europeiska utrikestjänstens ansvar – och 
bestämmelser för utplacering av räddningstjänst -
personal nu har införts för samtliga delegationer. 
Kommissionen vill också påpeka att EU -personalens 
säkerhet och trygghet har högsta prioritet vid kris- 
eller katastrofsituationer i ett land där EU -personal 
finns på plats.
HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar 
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm).
QJ-AB-14-013-SV-C  ISSN 1831-0990
Jordbävningen som drabbade Haiti den 12 januari 
2010 krävde många människoliv och orsakade 
massiv förstörelse i och runt huvudstaden. I 
rapporten granskade Europeiska revisionsrätten 
om EU:s återanpassningsstöd till landet utformades 
och genomfördes väl och om kommissionen 
knöt samman katastrofbiståndet med 
återanpassningsinsatserna och utvecklingsbiståndet 
på ett tillfredsställande sätt. Revisionsrätten 
drar slutsatsen att återanpassningsstödet var väl 
utformat på ett övergripande plan och tillgodosåg 
de enorma behov som landet stod inför. Men 
programmen genomfördes inte tillräckligt 
ändamålsenligt, och katastrof-, återanpassnings- och 
utvecklingsbiståndet knöts inte samman tillräckligt. 
Det berodde delvis på de svåra förhållandena och på 
de svaga nationella myndigheterna, men också på 
brister i kommissionens hantering av vissa faktorer 
som den ansvarar för. 
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN