SV (...PICT...)|EUROPEISKA KOMMISSIONEN| Bryssel den 15.6.2010 SEK(2010) 739 slutlig KOMMISSIONENS YTTRANDE om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern KOMMISSIONENS YTTRANDE om förekomsten av ett alltför stort underskott i Cypern TILLÄMPNINGEN AV STABILITETS- OCH TILLVÄXTPAKTEN I DEN RÅDANDE KRISSITUATIONEN 1. För närvarande överstiger underskottet i de offentliga finanserna i många EU-länder det referensvärde på 3 % av BNP som fastställs i fördraget. Den ofta kraftiga försämringen av underskotts- och skuldställningen måste ses mot bakgrund av den globala finanskrisen och konjunkturnedgången 2008/09 som saknar motstycke. Flera faktorer spelar in: För det första leder den ekonomiska nedgången till minskade skatteintäkter och ökade sociala utgifter (bland annat för arbetslöshetsersättning). För det andra kan finanspolitiken i hög grad påverka den nuvarande extraordinära ekonomiska situationen, och kommissionen uppmanade därför till finanspolitiska stimulanser i sin ekonomiska återhämtningsplan för Europa från november 2008, som godkändes av Europeiska rådet i december. I planen underströks att stimulanserna bör komma i rätt tid, vara riktade och tidsbegränsade samt anpassas till de offentliga finansernas hållbarhet och konkurrenskraften i de olika medlemsstaterna. De bör också återtas när det ekonomiska läget förbättras. Slutligen har flera länder vidtagit åtgärder för att stabilisera finanssektorn. I vissa fall har detta påverkat skuldställningen eller riskerar att ge högre underskott och skuldsättning i framtiden, även om en del av de offentliga stödkostnaderna kan komma att återvinnas framöver. 2. Enligt stabilitets- och tillväxtpakten ska kommissionen inleda förfarandet vid alltför stora underskott om en medlemsstats underskott överskrider referensvärdet på 3 % av BNP. Ändringarna av pakten 2005 syftade till att säkerställa att den ekonomiska och finanspolitiska bakgrunden beaktas fullt ut under hela förfarandet. Därigenom blir pakten ett ramverk till stöd för politiska åtgärder för att snabbt återgå till sunda offentliga finanser med beaktande av den ekonomiska situationen, vilket också säkerställer de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. RÄTTSLIG BAKGRUND 3. I artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs ett förfarande vid alltför stora underskott. Detta förfarande specificeras i rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten.[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. Enligt artikel 126.2 i fördraget ska kommissionen övervaka att budgetdisciplin iakttas på grundval av följande två kriterier: a) Huruvida andelen av det förväntade eller faktiska underskottet i den offentliga sektorns finanser i procent av bruttonationalprodukten överstiger referensvärdet på 3 % (såvida inte detta procenttal har minskat väsentligt och kontinuerligt och nått en nivå som ligger nära referensvärdet) eller referensvärdet endast undantagsvis och övergående överskrids och procenttalet fortfarande ligger nära referensvärdet. b) Huruvida skuldsättningen i den offentliga sektorn överstiger referensvärdet på 60 % av bruttonationalprodukten (såvida inte detta procenttal minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt). 5. I artikel 126.3 i fördraget föreskrivs att om en medlemsstat inte uppfyller de krav som gäller enligt ett eller båda dessa kriterier, ska kommissionen utarbeta en rapport. Rapporten ska ”även beakta huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger utgifterna för de offentliga investeringarna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga läge på medellång sikt”. 6. Utifrån de uppgifter som de cypriotiska myndigheterna lämnade i mars 2010 Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina beräknade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Cyperns senaste rapport finns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . och kommissionens vårprognos 2010, antog kommissionen den 12 maj 2010 en rapport enligt artikel 126.3 för Cypern Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Cypern återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina beräknade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Cyperns senaste rapport finns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Cypern återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Den [27 maj 2010] yttrade sig därefter Ekonomiska och finansiella kommittén om kommissionens rapport i enlighet med artikel 126.4 i fördraget. 8. Enligt artikel 126.5 i fördraget ska kommissionen avge ett yttrande till rådet, om den anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Vid ett beslut om huruvida det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott anser kommissionen att hänsyn bör tas till i) slutsatserna i dess rapport enligt artikel 126.3, och ii) ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande om denna rapport. Kommissionen har därför gjort följande överväganden beträffande Cypern. ÖVERVÄGANDEN BETRÄFFANDE CYPERN 9. Omedelbart efter anslutningen till EU i maj 2004 inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott för Cypern Handlingar som rör förfarandet vid alltför stora underskott för Cypern återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm genom att anta en rapport enligt artikel 104.3 i EG-fördraget på grund av att landet 2003 hade ett underskott på 6,3 % av BNP, och alltså låg över referensvärdet på 3 % av BNP. På rekommendation av kommissionen slog rådet i juli 2004 enligt artikel 104.6 i EG-fördraget fast att det förelåg ett alltför stort underskott i Cypern och riktade enligt artikel 104.7 i EG-fördraget en rekommendation till Cypern om att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra senast 2005. Efter en allsidig bedömning som visade att underskottet minskat till 2,4 % av BNP år 2005, beslutade rådet i juli 2006 enligt artikel 104.12 i EG-fördraget att upphäva sitt beslut om förekomsten av ett alltför stort underskott.[4] Handlingar som rör förfarandet vid alltför stora underskott för Cypern återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm 10. När förfarandet vid alltför stora underskott hade avslutats förblev Cyperns offentliga finanser en bra bit under tröskeln på 3 % av BNP. Underskottet minskade ytterligare år 2006 till 1,2 % av BNP, och budgetsaldot uppvisade 2007 och 2008 ett överskott på 3,4 % respektive 0,9 % av BNP. Parallellt med detta vände det strukturella saldot från ett underskott på 1¼ % av BNP år 2006 till ett överskott på 2½ % år 2007 och överträffade därmed Cyperns budgetmål på medellång sikt, som utgjordes av en balanserad budget i strukturella termer. Därefter vände de föregående årens strukturella överskott och utvecklingen blev åter negativ. Under perioden 2006–2008 minskade den offentliga bruttoskuldkvoten med cirka 16½ procentenheter av BNP till 48,4 % år 2008, långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Skuldminskningen drevs på av primära överskott, hög nominell tillväxt och betydande stock-/flödesjusteringar i samband med den planerade minskningen av inlåningen till centralbanken (fonderade medel) och andra ackumulerade finansiella tillgångar som användes för att betala tillbaka förfallna lån. 11. Enligt de uppgifter som de cypriotiska myndigheterna lämnade i april 2010, uppgick underskottet i Cyperns offentliga finanser under 2009 till 6,1% av BNP och överskred alltså referensvärdet på 3 % av BNP. Kommissionen bedömde i sin rapport enligt artikel 126.3 att underskottet inte låg nära referensvärdet på 3 % av BNP och att överskridandet kan betecknas som undantagsvis i fördragets och stabilitets- och tillväxtpaktens mening. Underskottet orsakas framför allt av en allvarlig konjunkturnedgång i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas real BNP i Cypern sjunka ytterligare, men i mindre utsträckning, med nästan ½ % under 2010 jämfört med 1¾ % 2009. Det planerade överskridandet av referensvärdet kan emellertid inte betraktas som övergående. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas budgetunderskottet vid oförändrad politik nå omkring 7¾ % av BNP 2011. Fördragets underskottskriterium är således inte uppfyllt. 12. Enligt de uppgifter som de cypriotiska myndigheterna lämnade i april 2010 ligger den offentliga bruttoskulden kvar under referensvärdet på 60 % av BNP; 2009 uppgick den till 56,2 % av BNP. 2010 väntas skulden enligt Cypern uppgå till 62 % av BNP, vilket innebär att den överskrider fördragets referensvärde på 60 %. Enligt kommissionens vårprognos 2010 väntas skulden öka till 62,3 % av BNP 2010 och ytterligare till 67,6 % 2011 på grund av ett försämrat primärt saldo. Mot bakgrund av dessa trender kan skuldkvoten inte anses minska i tillräcklig utsträckning och närma sig referensvärdet i tillfredsställande takt i den mening som avses i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten. Fördragets skuldkriterium är således inte uppfyllt. 13. I enlighet med bestämmelserna i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten bedömde kommissionen i sin rapport också övriga ”faktorer av betydelse”. Enligt pakten får dessa bara beaktas under de steg som leder till beslutet om förekomsten av ett alltför stort underskott om underskottet uppfyller de båda villkoren att ligga nära referensvärdet och att överskrida det tillfälligt. I Cyperns fall uppfylls inte dessa båda villkor. Beaktade separat ger de relevanta faktorerna i detta fall en på det hela taget blandad bild. 14. Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande enligt artikel 126.4 i fördraget överensstämmer med bedömningen i kommissionens rapport enligt artikel 126.3. SLUTSATSER 15. Övervakningen av situationen för de offentliga finanserna i Cypern, och särskilt undersökningen av om kriterierna i artikel 126.2 efterlevs, har föranlett kommissionen att utarbeta en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget. Mot bakgrund av denna rapport samt ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande finner kommissionen att Cypern har ett alltför stort underskott. [1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. I rapporten beaktas också den ”uppförandekod med närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning” som antogs vid rådets (ekonomiska och finansiella frågor) möte den 10 november 2009 och som finns tillgänglig på följande adress: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 ska medlemsstaterna två gånger per år lämna en rapport till kommissionen om sina beräknade och faktiska offentliga underskott och skuldnivåer. Cyperns senaste rapport finns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Cypern återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] Handlingar som rör förfarandet vid alltför stora underskott för Cypern återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm ES (...PICT...)|COMISIÓN EUROPEA| Bruselas, 15.6.2010 SEC(2010) 739 final DICTAMEN DE LA COMISIÓN sobre la existencia de un déficit excesivo en Chipre DICTAMEN DE LA COMISIÓN sobre la existencia de un déficit excesivo en Chipre APLICACIÓN DEL PACTO DE ESTABILIDAD Y CRECIMIENTO EN LA ACTUAL SITUACIÓN DE CRISIS 1. Muchos países de la UE están confrontados actualmente a déficit de las administraciones públicas superiores al valor de referencia del 3% del PIB establecido en el Tratado. El aumento, a menudo considerable, del déficit y de la deuda debe situarse en el contexto de la crisis financiera mundial sin precedentes y de la recesión económica en 2008-2009. Pueden distinguirse varios factores. En primer lugar, la recesión económica provoca una disminución de los ingresos tributarios y un aumento de los gastos en prestaciones sociales (por ejemplo, en subsidios de desempleo). En segundo lugar, reconociendo que las políticas presupuestarias tienen un importante papel que desempeñar en la actual situación económica excepcional, la Comisión preconizó la aplicación de un conjunto de medidas de estímulo presupuestario en su Plan Europeo de Recuperación Económica de noviembre de 2008, aprobado por el Consejo Europeo en diciembre. El Plan indicaba que las medidas debían ser oportunas, selectivas y temporales y diferenciadas entre Estados miembros, a fin de reflejar sus diferentes posiciones en materia de sostenibilidad de las finanzas públicas y competitividad, y debían abandonarse cuando mejoraran las condiciones económicas. Varios países han adoptado medidas para estabilizar el sector financiero, algunas de las cuales han influido en el nivel de endeudamiento o constituyen un riesgo de aumento del déficit y de la deuda en el futuro, aunque una parte de los costes del apoyo estatal podría recuperarse posteriormente. 2. En virtud del Pacto de Estabilidad y Crecimiento, la Comisión debe iniciar el procedimiento de déficit excesivo (PDE) cuando el déficit de un Estado miembro rebase el valor de referencia del 3% del PIB. Las modificaciones introducidas en el Pacto de Estabilidad y Crecimiento en 2005 estaban encaminadas a garantizar en particular que las condiciones económicas y presupuestarias se tomen plenamente en consideración en todas las etapas del PDE. De esta forma, el Pacto de Estabilidad y Crecimiento proporciona el marco que respalda las políticas gubernamentales para una vuelta rápida a situaciones presupuestarias saneadas teniendo en cuenta la situación económica, a fin de garantizar la sostenibilidad a largo plazo de las finanzas públicas. BASE JURÍDICA 3. En el artículo 126 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea se establece un procedimiento de déficit excesivo (PDE). Este procedimiento se desarrolla en el Reglamento (CE) nº 1467/97 del Consejo relativo a la aceleración y clarificación del procedimiento de déficit excesivo DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm. , que forma parte del Pacto de Estabilidad y Crecimiento.[1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm. 4. En virtud del artículo 126, apartado 2, del Tratado, la Comisión debe supervisar el cumplimiento de la disciplina presupuestaria basándose en dos criterios, a saber: a) si la proporción entre el déficit público previsto o efectivo y el producto interior bruto (PIB) sobrepasa el valor de referencia del 3% (a menos que la proporción haya descendido substancial y continuamente y llegado a un nivel que se aproxime al valor de referencia, o el valor de referencia se sobrepase sólo excepcional y temporalmente y la proporción se mantenga próxima al valor de referencia); y b) si la proporción entre la deuda pública y el producto interior bruto rebasa el valor de referencia del 60% (a menos que la proporción disminuya suficientemente y se aproxime a un ritmo satisfactorio al valor de referencia). 5. Según el artículo 126, apartado 3, del Tratado, si un Estado miembro no cumple los requisitos de alguno de estos dos criterios, la Comisión debe elaborar un informe. En este informe también se debe tener «en cuenta si el déficit público supera los gastos públicos de inversión, así como todos los demás factores pertinentes, incluida la situación económica y presupuestaria a medio plazo del Estado miembro». 6. Partiendo de los datos notificados por las autoridades chipriotas en marzo de 2010 En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Chipre puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . , y teniendo en cuenta las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, ésta, de conformidad con el artículo 126, artículo 3, adoptó un informe relativo a Chipre el 12 de mayo de 2010 Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Chipre pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Chipre puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Chipre pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Posteriormente, y en virtud del artículo 126, apartado 4, del Tratado, el Comité Económico y Financiero emitió un dictamen sobre el informe de la Comisión el [27 de mayo de 2010]. 8. El artículo 126, apartado 5, del Tratado dispone que la Comisión debe transmitir un dictamen al Consejo si considera que un Estado miembro presenta o puede presentar un déficit excesivo. Para determinar si un Estado miembro presenta o puede presentar un déficit excesivo, la Comisión estima que se debe tener en cuenta lo siguiente: a) las conclusiones de su informe elaborado de conformidad con el artículo 126, apartado 3, y b) el dictamen del Comité Económico y Financiero sobre este informe. A partir de estos elementos, la Comisión presenta las siguientes consideraciones en relación con Chipre. CONSIDERACIONES RELATIVAS A CHIPRE 9. Inmediatamente tras su adhesión a la UE en mayo de 2004, la Comisión inició la aplicación a Chipre de un procedimiento de déficit excesivo Los documentos relativos al procedimiento de déficit excesivo aplicado a Chipre pueden consultarse en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm con la adopción de un informe elaborado conforme al artículo 104, apartado 3 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea (Tratado CE), en vista de un déficit del 6,3% del PIB en 2003, cifra superior al valor de referencia del 3% del PIB. En julio de 2004, basándose en sendas recomendaciones de la Comisión, el Consejo, de conformidad con el artículo 104, apartado 6, del Tratado CE, decidió declarar la existencia de un déficit excesivo en Chipre y, de conformidad con el artículo 104, apartado 7, del Tratado CE, dirigió una recomendación a este país para que pusiese fin a su déficit excesivo lo más rápidamente posible y a más tardar en 2005. En julio de 2006, tras una evaluación global que puso de manifiesto que el déficit se había reducido al 2,4% del PIB en 2005, el Consejo decidió derogar su decisión relativa a la existencia de un déficit excesivo en Chipre, de conformidad con el artículo 104, apartado 12, del Tratado CE.[4] Los documentos relativos al procedimiento de déficit excesivo aplicado a Chipre pueden consultarse en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm 10. Tras la finalización del procedimiento de déficit excesivo, el déficit público de Chipre se situó muy por debajo del límite del 3% del PIB. En particular, en 2006, el déficit siguió disminuyendo hasta el 1,2% del PIB, mientras que en 2007 y 2008 se pasó a un superávit del 3,4% del PIB y el 0,9% del PIB, respectivamente. Paralelamente, el saldo estructural pasó de un déficit del 1,25% del PIB en 2006 a un superávit del 2,25% del PIB en 2007, rebasando así el objetivo presupuestario a medio plazo de Chipre, consistente en una situación de equilibrio para el saldo estructural. Posteriormente desapareció el superávit estructural de los años anteriores, pasándose a registrar un saldo negativo. Durante el periodo 2006-2008, el ratio de deuda pública bruta disminuyó aproximadamente 16,25 puntos porcentuales, para situarse en el 48,4% del PIB en 2008, esto es, muy por debajo del valor de referencia del 60% establecido en el Tratado. La reducción de la deuda estuvo impulsada por superávit primarios, un alto crecimiento nominal y considerables ajustes stock-flujo asociados a la reducción prevista de los depósitos en el banco central (fondos de amortización) y otros activos financieros acumulados, utilizados para reembolsar la deuda que llegaba al vencimiento. 11. Según los datos notificados por las autoridades chipriotas en abril de 2010, el déficit de las administraciones públicas alcanzó el 6,1% del PIB en 2009, rebasando así el valor de referencia del 3% del PIB. El informe elaborado por la Comisión con arreglo al artículo 126, apartado 3, consideraba que el déficit no era próximo al valor de referencia del 3% del PIB y el exceso sobre dicho valor de referencia podía calificarse de excepcional en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. En particular, es el resultado de una grave recesión económica en el sentido del Tratado y del Pacto de Estabilidad y Crecimiento. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el PIB real de Chipre seguiría disminuyendo aunque en menor medida (cerca de medio punto porcentual del PIB en 2010 frente al 1,75% del PIB en 2009). Sin embargo, el exceso previsto sobre el valor de referencia no puede considerarse temporal. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, el déficit presupuestario alcanzaría el 7,75% del PIB en 2011, con la hipótesis de mantenimiento de la política económica. No se cumple el criterio de déficit establecido en el Tratado. 12. Según los datos notificados por las autoridades chipriotas en abril de 2010, la deuda bruta de las administraciones públicas se mantiene por debajo del valor de referencia del 60% del PIB, situándose en el 56,2% del PIB en 2009. Para 2010, Chipre ha notificado una previsión de deuda equivalente al 62% del PIB, superior, pues, al valor de referencia del 60% del PIB establecido en el Tratado. Según las previsiones de la primavera de 2010 de los servicios de la Comisión, la deuda aumentaría al 62,3% del PIB en 2010 y al 67,6% del PIB en 2011, como consecuencia del deterioro del saldo primario. A la luz de esta evolución no puede considerarse que el ratio de deuda esté disminuyendo suficientemente y aproximándose al valor de referencia a un ritmo satisfactorio en el sentido del Tratado y el Pacto de Estabilidad y Crecimiento. No se cumple el criterio de deuda establecido en el Tratado. 13. De conformidad con lo dispuesto en el Tratado y en el Pacto de Estabilidad y Crecimiento, la Comisión también ha analizado «factores pertinentes» en su informe. Según el Pacto, estos factores sólo pueden tenerse en cuenta en las etapas del procedimiento que llevan a la adopción de una decisión relativa a la existencia de un déficit excesivo si el déficit cumple la doble condición de proximidad al valor de referencia y carácter temporal del exceso sobre dicho valor. En el caso de Chipre, no se cumple esta doble condición. Considerados en sí mismos, los factores pertinentes en el presente caso presentan globalmente un panorama desigual. 14. El dictamen del Comité Económico y Financiero emitido de conformidad con el artículo 126, apartado 4, del Tratado es conforme con la evaluación realizada en el informe de la Comisión elaborado en virtud del artículo 126, apartado 3. CONCLUSIONES 15. La supervisión de la situación presupuestaria en Chipre y, en particular, el examen del cumplimiento de los criterios establecidos en el artículo 126, apartado 2, han llevado a la Comisión a elaborar un informe de conformidad con el artículo 126, apartado 3, del Tratado. Teniendo en cuenta su informe y el dictamen del Comité Económico y Financiero, la Comisión considera que en Chipre existe un déficit excesivo. [1] DO L 209 de 2.8.1997, p. 6. El informe también tiene en cuenta el dictamen del Comité Económico y Financiero relativo a «Condiciones de aplicación del Pacto de Estabilidad y Crecimiento y directrices sobre el contenido y el formato de los programas de estabilidad y de convergencia», aprobado por el Consejo EcoFin de 10 de noviembre de 2009, y disponible en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm. [2] En virtud del Reglamento (CE) nº 479/2009 del Consejo, los Estados miembros deben notificar a la Comisión los déficit públicos y los niveles de deuda pública previstos y reales dos veces al año. La notificación más reciente de Chipre puede consultarse en: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Todos los documentos relativos al PDE aplicado a Chipre pueden consultarse en la siguiente dirección electrónica: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] Los documentos relativos al procedimiento de déficit excesivo aplicado a Chipre pueden consultarse en: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm ET (...PICT...)|EUROOPA KOMISJON| Brüssel 15.6.2010 SEK(2010) 739 lõplik KOMISJONI ARVAMUS ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel KOMISJONI ARVAMUS ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel STABIILSUSE JA KASVU PAKTI KOHALDAMINE PRAEGUSES KRIISIOLUKORRAS 1. Paljudes ELi liikmesriikides ületab praegu valitsemissektori eelarve puudujääk ELi toimimise lepingus (edaspidi „alusleping” sätestatud kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi ja võla sageli väga järsku suurenemist tuleb vaadelda 2008/2009. aasta finantskriisi ja majandussurutise enneolematu ulatuse kontekstis. Oma osa on siin mitmel teguril. Esiteks väheneb majandussurutise tagajärjel maksutulu ja suurenevad sotsiaaltoetustega seotud kulud (nt töötushüvitised). Teiseks, tunnistades, et eelarvepoliitikal on praeguses erakordses majandusolukorras oluline osa, kutsus komisjon 2008. aasta novembris esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavas (mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks detsembris) üles võtma stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Kavaga nähti ette, et stimuleerivad meetmed peavad olema õigeaegsed, sihipärased ja ajutised ning vastama eri liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkusele ja konkurentsivõimele, kusjuures kõnealuste meetmete kohaldamine tuleks majandusolukorra paranedes lõpetada. Lisaks on mitu riiki võtnud finantssektori stabiliseerimise meetmeid, millest mõned on mõjutanud võlapositsiooni või võivad tulevikus puudujääki ja võlga suurendada, kuigi teatavad riikliku toetusega seotud kulud võib tulevikus tagasi saada. 2. Komisjon algatab stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, kui liikmesriigi eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. Stabiilsuse ja kasvu pakti 2005. aasta muudatuste eesmärk oli tagada, et ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kõigis etappides võetaks täiel määral arvesse eelkõige majanduslikku olukorda ja eelarvepositsiooni. Seega nähakse stabiilsuse ja kasvu paktiga ette raamistik, mis aitab valitsustel kujundada poliitika, millega saaks kiiresti taastada kindla eelarvepositsiooni, võttes arvesse majandusolukorda, ning sellega tagada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. ÕIGUSLIK TAUST 3. Aluslepingu artiklis 126 on sätestatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus. Kõnealust menetlust on täpsustatud stabiilsuse ja kasvu pakti osaks olevas nõukogu määruses (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . .[1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. Vastavalt aluslepingu artikli 126 lõikele 2 peab komisjon jälgima eelarvedistsipliini järgimist kahe järgmise kriteeriumi alusel: a) kas valitsemissektori kavandatud või tegeliku eelarvepuudujäägi suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 3 % (välja arvatud juhul, kui see suhe on oluliselt ja pidevalt vähenenud ning jõudnud kontrollväärtuse lähedasele tasemele või kui kontrollväärtuse ületamine on ainult erandlik ja ajutine ning suhe on kontrollväärtuse lähedal) ja b) kas valitsemissektori võla suhe SKPsse ületab kontrollväärtuse 60 % (välja arvatud juhul, kui see suhe väheneb piisavalt ning läheneb kontrollväärtusele rahuldava kiirusega). 5. Aluslepingu artikli 126 lõikes 3 on sätestatud, et juhul, kui liikmesriik ei vasta ühele või mõlemale kriteeriumile, peab komisjon koostama aruande. Aruandes tuleb võtta arvesse ka seda, kas valitsemissektori eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjaomaseid tegureid, kaasa arvatud liikmesriigi keskmise pikkusega perioodi majandus- ja eelarvepositsioon. 6. Võttes aluseks Küprose ametiasutuste 2010. aasta märtsis esitatud andmed Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Küprose kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . ning komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi, võttis komisjon artikli 126 lõike 3 alusel 12. mail 2010 vastu Küprost käsitleva aruande Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Küprose kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Seejärel sõnastas majandus- ja rahanduskomitee [27. mail 2010] kooskõlas aluslepingu artikli 126 lõikega 4 oma arvamuse komisjoni aruande kohta. 8. Aluslepingu artikli 126 lõikega 5 nõutakse, et komisjon esitaks arvamuse nõukogule juhul, kui ta arvab, et liikmesriigil on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Selleks et jõuda otsusele, kas liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk, tuleks komisjoni arvates arvesse võtta: i) komisjoni artikli 126 lõike 3 kohase aruande järeldusi ning ii) majandus- ja rahanduskomitee arvamust kõnealuse aruande kohta. Kõnealuste tegurite põhjal on komisjonil Küprose kohta mitu märkust. MÄRKUSED KÜPROSE KOHTA 9. Kohe pärast Küprose ühinemist ELiga 2004. aasta mais algatas komisjon Küprose suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse, Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm võttes selleks vastu Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohase aruande, kuna puudujääk oli 2003. aastal 6,3 % SKPst, mis ületas kontrollväärtust 3 % SKPst. Komisjoni soovituse alusel otsustas nõukogu 2004. aasta juulis kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 6, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning esitas kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 7 Küprosele soovitused ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks võimalikult kiiresti ja hiljemalt 2005. aastaks. Pärast üldhinnangut, mille kohaselt oli puudujääk 2005. aastal vähenenud 2,4 %ni SKPst, otsustas nõukogu 2006. aasta juulis kooskõlas asutamislepingu artikli 104 lõikega 12 tühistada oma otsuse ülemäärase puudujäägi olemasolu kohta.[4] Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm 10. Pärast ülemäärase puudujäägi menetluse lõppemist jäi Küprose valitsemissektori eelarve puudujääk tublisti alla kontrollväärtuse 3 % SKPst. Eriti 2006. aastal vähenes puudujääk veelgi ning jõudis 1,2 % tasemele SKPst, ning 2007. ja 2008. aastal oli eelarvepositsioon ülejäägis (vastavalt 3,4 % ja 0,9 % SKPst). Samal ajal muutus struktuurne positsioon 2006. aasta puudujäägist 1¼ % SKPst 2007. aastal 2½ % suuruseks ülejäägiks, ületades seega Küprose keskpika perioodi eesmärki, milleks on eelarve struktuurne tasakaal. Pärast seda langes varasemate aastate struktuurne ülejääk jälle miinusesse. Aastatel 2006–2008 vähenes valitsemissektori koguvõla suhe 2008. aastal ligikaudu 16¼ protsendipunkti võrra SKPst kuni 48,4 %ni, mis on tublisti alla aluslepingu kontrollväärtuse 60 %. Võla vähenemine oli tingitud esmasest ülejäägist, suurest nominaalsest kasvust ning võlakoormuse ja eelarvepuudujäägi muutuse suurest näitajast, seda mõjutasid veel ka keskpanga hoiuste kavandatud vähendamine (amortisatsioonifondid) ning muud akumuleeritud finantsvarad, mida kasutati aeguvate võlgade tasumiseks. 11. Küprose ametiasutuste poolt 2010. aasta aprillis esitatud andmete kohaselt ulatus valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 6,1 %ni SKPst ja ületab seega kontrollväärtuse 3 % SKPst. Artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes märgiti, et puudujääk ei ole kontrollväärtuse (3 % SKPst) lähedal ning seda võib käsitada aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses erandlikuna. Eelkõige on ülemäärane eelarvepuudujääk tingitud tõsisest majandussurutisest aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt peaks Küprose reaalne SKP veelgi vähenema, kuigi vähemal määral, st 2010. aastal ligikaudu ½ % võrreldes 2009. aasta 1¾ %ga. Kontrollväärtuse kavandatud ületamist ei saa siiski pidada ajutiseks. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosis kohaselt peaks võla suhe eeldusel, et poliitikat ei muudeta, jõudma 2011. aastal 7¾ %ni SKPst. Aluslepingus sätestatud puudujäägikriteerium ei ole täidetud. 12. Vastavalt Küprose ametiasutuste 2010. aasta aprillis esitatud andmetele on valitsemissektori koguvõlg alla kontrollväärtuse (60 % SKPst), jäädes 2009. aastal 56,2% tasemele SKPst. Küpros on teatanud, et 2010. aastal peaks võlg olema 62 % SKPst, mis ületab aluslepingu kontrollväärtust 60 % SKPst. Komisjoni talituste 2010. aasta kevadprognoosi kohaselt võlg suureneb võlg 2010. aastal 62,3 %ni SKPst ja 2011. aastal 67,6 %ni, kuna esmane positsioon on halvenenud. Selliste muutuste alusel ei saa väita, et võla suhe väheneks piisavalt ja läheneks kontrollväärusele rahuldava kiirusega aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Aluslepingus sätestatud võlakriteerium ei ole täidetud. 13. Kooskõlas aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu pakti sätetega analüüsis komisjon oma aruandes ka asjaomaseid tegureid. Stabiilsuse ja kasvu pakti kohaselt saab neid tegureid ülemäärase puudujäägi olemasolu käsitleva otsuse tegemisel võtta arvesse üksnes juhul, kui puudujääk vastab kahele tingimusele: see on kontrollväärtuse lähedal ja ajutine. Küprose puhul ei ole need kaks tingimust täidetud. Eraldi vaadatuna annavad asjaomased tegurid praegusel juhul vastuolulise pildi. 14. Aluslepingu artikli 126 lõike 4 kohane majandus- ja rahanduskomitee arvamus on kooskõlas artikli 126 lõike 3 kohases komisjoni aruandes esitatud hinnanguga. JÄRELDUS 15. Olles jälginud Küprose eelarvepositsiooni ja eelkõige uurinud vastavust aluslepingu artikli 126 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele, on komisjon koostanud aruande aluslepingu artikli 126 lõike 3 alusel. Olles võtnud arvesse oma aruannet ning majandus- ja rahanduskomitee arvamust, on komisjon arvamusel, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. [1] EÜT L 209, 2.8.1997, lk 6. Aruandes võetakse arvesse ka dokumenti „Stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise täpsustused ning juhised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu 10. novembril 2009 heaks kiitis ja mis on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2009 peavad liikmesriigid esitama komisjonile kaks korda aastas andmed valitsemissektori eelarve kavandatud ja tegeliku puudujäägi ning valitsemissektori võla taseme kohta. Viimased andmed Küprose kohta on kättesaadavad veebilehel: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Kõik Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevad dokumendid on esitatud järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] Küprose ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlusega seotud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm FR (...PICT...)|COMMISSION EUROPÉENNE| Bruxelles, le 15.6.2010 SEC(2010) 739 final AVIS DE LA COMMISSION sur l’existence d’un déficit excessif à Chypre AVIS DE LA COMMISSION sur l’existence d’un déficit excessif à Chypre APPLICATION DU PACTE DE STABILITÉ ET DE CROISSANCE DANS LA SITUATION DE CRISE ACTUELLE 1. Bon nombre de pays de l’UE sont actuellement confrontés à des déficits publics supérieurs à la valeur de référence de 3 % du PIB établie dans le traité. L’accroissement souvent significatif du déficit et l’évolution de la dette doivent être replacés dans le contexte de la crise financière mondiale sans précédent et du ralentissement économique de 2008 et 2009. Plusieurs facteurs sont en jeu. Tout d’abord, le fléchissement de l’activité économique entraîne une diminution des recettes fiscales et un accroissement des dépenses de sécurité sociale (prestations de chômage, par exemple). Ensuite, reconnaissant que les politiques budgétaires sont appelées à jouer un rôle important dans la situation économique exceptionnelle que nous connaissons, la Commission a proposé une impulsion budgétaire dans son plan européen pour la relance économique de novembre 2008, approuvé par le Conseil européen en décembre. Ce plan indiquait que les mesures de relance devraient être prises en temps voulu, ciblées, temporaires, différenciées selon les États membres en fonction de la situation de chacun en termes de viabilité des finances publiques et de compétitivité, et qu'elles devraient être abandonnées lorsque les conditions économiques s'amélioreraient. Enfin, plusieurs pays ont pris des mesures pour stabiliser le secteur financier, dont certaines ont eu une incidence sur la situation de la dette ou font peser un risque d'accroissement du déficit et de la dette à l'avenir, même s'il est possible que les États récupèrent ultérieurement une partie des dépenses liées aux mesures de soutien. 2. Au titre du pacte de stabilité et de croissance, la Commission est tenue d’entamer la procédure concernant les déficits excessifs (PDE) chaque fois que le déficit d’un État membre dépasse la valeur de référence de 3 % du PIB. Les modifications apportées en 2005 au pacte de stabilité et de croissance visaient spécifiquement à faire en sorte que la situation économique et budgétaire soit pleinement prise en compte dans toutes les phases de cette procédure. De cette manière, le pacte de stabilité et de croissance constitue le cadre qui soutient les politiques gouvernementales pour un retour rapide à des positions budgétaires saines en tenant compte de la situation économique. Il assure ainsi la viabilité à long terme des finances publiques. CADRE JURIDIQUE 3. L'article 126 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne (TFUE) établit une procédure concernant les déficits excessifs (PDE). Cette procédure est précisée dans le règlement (CE) n° 1467/97 du Conseil «visant à accélérer et à clarifier la mise en œuvre de la procédure concernant les déficits excessifs» JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil Ecofin le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , qui fait partie du pacte de stabilité et de croissance.[1] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil Ecofin le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. Conformément à l’article 126, paragraphe 2, du traité, il incombe à la Commission d’examiner si la discipline budgétaire a été respectée et ce, sur la base de deux critères: a) si le rapport entre le déficit public prévu ou effectif et le produit intérieur brut (PIB) dépasse la valeur de référence de 3 % (à moins que le rapport n'ait diminué de manière substantielle et constante et n'atteigne un niveau proche de la valeur de référence, ou que le dépassement de la valeur de référence ne soit qu’exceptionnel et temporaire et que ledit rapport ne reste proche de la valeur de référence); et b) si le rapport entre la dette publique et le PIB dépasse la valeur de référence de 60 % (à moins que ce rapport ne diminue suffisamment et ne s’approche de la valeur de référence à un rythme satisfaisant). 5. L’article 126, paragraphe 3, du traité dispose que si un État membre ne satisfait pas aux exigences de ces critères ou de l’un d’eux, la Commission élabore un rapport. Le rapport de la Commission «examine également si le déficit public excède les dépenses publiques d’investissement et tient compte de tous les autres facteurs pertinents, y compris la position économique et budgétaire à moyen terme de l’État membre». 6. Sur la base des données communiquées par les autorités chypriotes en mars 2010 Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres doivent notifier à la Commission, deux fois par an, leur déficit public et le niveau de leur dette publique prévus et effectifs. La notification la plus récente de Chypre se trouve à l’adresse suivante: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . et compte tenu des prévisions établies par ses services au printemps 2010, la Commission a adopté, le 12 mai 2010 Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de Chypre se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . , un rapport au titre de l'article 126, paragraphe 3, à l'égard de Chypre.[2][3] Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres doivent notifier à la Commission, deux fois par an, leur déficit public et le niveau de leur dette publique prévus et effectifs. La notification la plus récente de Chypre se trouve à l’adresse suivante: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de Chypre se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Conformément à l’article 126, paragraphe 4, du traité, le comité économique et financier a ensuite rendu un avis sur le rapport de la Commission, le [27 mai 2010]. 8. L’article 126, paragraphe 5, du traité prévoit que la Commission adresse un avis au Conseil si elle estime qu’il existe un déficit excessif dans un État membre ou qu’un tel déficit pourrait se produire. Afin de pouvoir déterminer s'il existe ou non un déficit excessif ou un risque de déficit excessif, la Commission estime qu'il y a lieu de tenir compte: i) des conclusions de son rapport adopté au titre de l'article 126, paragraphe 3, et ii) de l'avis du comité économique et financier au sujet dudit rapport. Ces éléments ont permis à la Commission de formuler un certain nombre de considérations à l'égard de Chypre. CONSIDÉRATIONS CONCERNANT CHYPRE 9. Immédiatement après l’adhésion de Chypre à l’UE en mai 2004, la Commission a engagé une procédure concernant les déficits excessifs (PDE) Les documents relatifs à la procédure concernant les déficits excessifs (PDE) pour Chypre sont disponibles à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm. pour ce pays par l’adoption d’un rapport établi au titre de l’article 104, paragraphe 3, du traité instituant la Communauté européenne (TCE) compte tenu d’un déficit de 6,3 % en 2003, supérieur donc à la valeur de référence de 3 % du PIB. En juillet 2004, sur recommandation de la Commission, le Conseil a décidé, conformément à l'article 104, paragraphe 6, du traité CE, qu'il existait un déficit excessif à Chypre et lui a adressé une recommandation conformément à l'article 104, paragraphe 7, du traité CE pour qu'elle mette fin à cette situation le plus rapidement possible et au plus tard en 2005. En juillet 2006, à la suite d'une évaluation globale indiquant que le déficit avait été ramené à 2,4 % du PIB en 2005, le Conseil a décidé d'abroger sa décision sur l'existence d'un déficit excessif au titre de l'article 104, paragraphe 12, du TCE.[4] Les documents relatifs à la procédure concernant les déficits excessifs (PDE) pour Chypre sont disponibles à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm. 10. Après la fin de cette procédure de déficit excessif, le solde des finances publiques chypriotes est resté nettement inférieur à la valeur de référence (déficit de 3 %). En particulier, en 2006, le déficit a encore diminué pour atteindre 1,2 % du PIB, tandis qu’en 2007 et 2008, le solde budgétaire est devenu positif, avec un excédent de respectivement 3,4 et 0,9 % du PIB. Parallèlement, le solde structurel est passé d’un déficit de 1¼ % du PIB en 2006 à un excédent de 2½ % en 2007, dépassant l’objectif budgétaire à moyen terme (OMT) de Chypre, qui est de parvenir à un budget à l’équilibre en termes structurels. Ensuite, le solde structurel est redevenu négatif. Sur la période 2006-2008, le taux d'endettement public brut a diminué d'environ 16¼ points de pourcentage du PIB pour s’établir à 48,4 % en 2008, soit nettement au-dessous de la valeur de référence de 60 % du PIB prévue par le traité. Cette réduction de la dette s’explique par des excédents primaires, une croissance nominale élevée et d’importants ajustements stock-flux liés à la réduction prévue des dépôts à la banque centrale (fonds d’amortissement) et d’autres actifs financiers accumulés utilisés pour rembourser la dette arrivant à échéance. 11. Il ressort des données communiquées par les autorités chypriotes en avril 2010 que le déficit public de Chypre a atteint 6,1 % du PIB en 2009, soit un niveau supérieur à la valeur de référence de 3 % du PIB. Dans son rapport établi au titre de l'article 126, paragraphe 3, la Commission a considéré que le déficit n'était pas proche de la valeur de référence de 3 % du PIB et que le dépassement de cette valeur pouvait être qualifié d'exceptionnel au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. En particulier, il résulte d'une récession économique grave au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, le PIB réel de Chypre devrait encore diminuer, bien que dans une moindre mesure, perdant près de ½ % en 2010 contre 1¾ % en 2009. Toutefois, le dépassement prévu de la valeur de référence ne peut être considéré comme temporaire. Selon les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission, le déficit budgétaire devrait atteindre environ 7¾ % du PIB en 2011 dans l’hypothèse de politiques inchangées. Le critère du déficit prévu par le traité n’est pas rempli. 12. Selon les données communiquées par les autorités chypriotes en avril 2010, la dette publique brute, de 56,2 % du PIB en 2009, demeure inférieure à la valeur de référence de 60 % du PIB. Pour 2010, Chypre a communiqué une dette attendue de 62 % du PIB, qui excède donc la valeur de référence de 60 % du PIB établie par le traité. Les prévisions du printemps 2010 des services de la Commission anticipent une augmentation de la dette jusqu’à 62,3 % du PIB en 2010, puis 67,6 % du PIB en 2011 en raison de la détérioration du solde primaire. Au vu de ces tendances, le taux d’endettement ne peut être considéré comme diminuant suffisamment et s’approchant de la valeur de référence à un rythme satisfaisant au sens du traité et du pacte de stabilité et de croissance. Le critère de la dette prévu par le traité n'est pas rempli. 13. Conformément aux dispositions du traité et du pacte de stabilité et de croissance, la Commission a également analysé les «facteurs pertinents» dans son rapport. Selon le pacte de stabilité et de croissance, ces facteurs ne peuvent être pris en compte dans les démarches conduisant à la décision sur l’existence d’un déficit excessif qu’à la double condition que le déficit demeure proche de la valeur de référence et que le dépassement soit temporaire. Dans le cas de Chypre, cette double condition n’est pas remplie. Intrinsèquement, les facteurs pertinents présentent un tableau contrasté. 14. L'avis rendu par le comité économique et financier en vertu de l'article 126, paragraphe 4, du traité, concorde avec l'évaluation effectuée par la Commission dans son rapport au titre de l'article 126, paragraphe 3. CONCLUSION 15. La surveillance de la situation budgétaire de Chypre et, en particulier, la vérification du respect des critères prévus par l'article 126, paragraphe 2, ont conduit la Commission à établir un rapport conformément à l'article 126, paragraphe 3, du traité. Compte tenu de son rapport et de l'avis du comité économique et financier, la Commission estime qu'il existe un déficit excessif à Chypre. [1] JO L 209 du 2.8.1997, p. 6. Le rapport tient compte également des «Spécifications relatives à la mise en œuvre du pacte de stabilité et de croissance et des lignes directrices concernant le contenu et la présentation des programmes de stabilité et de convergence», approuvées par le Conseil Ecofin le 10 novembre 2009, disponibles à l’adresse http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Conformément au règlement (CE) n° 479/2009 du Conseil, les États membres doivent notifier à la Commission, deux fois par an, leur déficit public et le niveau de leur dette publique prévus et effectifs. La notification la plus récente de Chypre se trouve à l’adresse suivante: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Tous les documents relatifs à la procédure concernant le déficit excessif de Chypre se trouvent à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] Les documents relatifs à la procédure concernant les déficits excessifs (PDE) pour Chypre sont disponibles à l’adresse: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm. HU (...PICT...)|EURÓPAI BIZOTTSÁG| Brüsszel, 2010.6.15. SEC(2010) 739 végleges A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE a Cipruson fennálló túlzott hiányról A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE a Cipruson fennálló túlzott hiányról A STABILITÁSI ÉS NÖVEKEDÉSI PAKTUM ALKALMAZÁSA A JELENLEGI VÁLSÁGHELYZETBEN 1. Számos EU-tagállam államháztartási hiánya jelenleg meghaladja a Szerződésben a GDP 3%-ában megállapított referenciaértéket. A hiány és az adósságállomány gyakran jelentős mértékű növekedését a 2008/2009-es példa nélküli globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés összefüggésében kell vizsgálni. Számos tényező játszik itt szerepet. Először, a gazdasági visszaesés az adóbevételek csökkenésével és a szociális kiadások (például a munkanélküli ellátások) emelkedésével jár együtt. Másodszor, a Bizottság – miután felismerte, hogy a költségvetési politikának a jelenlegi rendkívüli gazdasági helyzetben kiemelkedő jelentősége van – 2008 novemberében közzétette európai gazdaságélénkítési tervét, amelyben költségvetési ösztönzők alkalmazását indítványozta; a tervet az Európai Tanács decemberben jóváhagyta. A terv hangsúlyozta, hogy az ösztönzésnek időszerűnek, célzottnak és átmenetinek kell lennie, továbbá tekintettel kell lennie az egyes tagállamok államháztartásának hosszú távú fenntarthatóságára és a versenyképesség terén mutatkozó különbségekre. Emellett az ösztönzőket a gazdasági feltételek javulásakor meg kell szüntetni. Végül, számos ország tett intézkedéseket a pénzügyi ágazat stabilizálása céljából, amelyek egyes esetekben növelték az államadósságot, vagy a hiány és az adósságállomány jövőbeni növekedésével járhatnak, bár az állami támogatások költségének egy része később megtérülhet. 2. A Stabilitási és Növekedési Paktum előírja, hogy a Bizottságnak kezdeményeznie kell a túlzott hiány esetén követendő eljárást, ha egy tagállamban a hiány meghaladja a GDP 3%-ában kifejezett referenciaértéket. A Paktum 2005-ös módosításának az volt a célja, hogy a túlzott hiány esetén követendő eljárás valamennyi szakaszában alaposan mérlegeljék a gazdasági és költségvetési hátteret. A Stabilitási és Növekedési Paktum így támogatja azokat az állami intézkedéseket, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák és ezáltal biztosítják az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát. JOGI HÁTTÉR 3. A túlzott hiány esetén követendő eljárást az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikke írja elő. Az eljárás részletes szabályait a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1467/97/EK tanácsi rendelet HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan” című dokumentumot is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én hagyott jóvá, és amely elérhető a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . határozza meg, amely a Stabilitási és Növekedési Paktum része.[1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan” című dokumentumot is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én hagyott jóvá, és amely elérhető a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. A Szerződés 126. cikkének (2) bekezdése szerint a Bizottság a költségvetési fegyelem betartását két kritérium alapján kíséri figyelemmel, nevezetesen: a) a tervezett és tényleges költségvetési hiánynak a bruttó hazai termékhez (GDP) viszonyított aránya túllépi-e a 3 %-ban meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány jelentős mértékben és folyamatosan csökkent, és elért egy, a referenciaértékhez közeli szintet; vagy a referenciaérték túllépése csak kivételes és átmeneti, és az arány közel marad a referenciaértékhez); és b) az államadósságnak a bruttó hazai termékhez viszonyított aránya túllépi-e a 60%-ban meghatározott referenciaértéket (kivéve ha az arány elegendő mértékben csökken, és kielégítő ütemben közelít a referenciaértékhez). 5. A Szerződés 126. cikkének (3) bekezdése kiköti, hogy ha egy tagállam nem felel meg az egyik vagy mindkét kritériummal kapcsolatos követelményeknek, a Bizottság erről jelentést készít. A Bizottság jelentése „figyelembe veszi, hogy a költségvetési hiány meghaladja-e az állami beruházások kiadásait, valamint minden egyéb érdemleges tényezőt, beleértve a tagállam középtávú gazdasági és költségvetési helyzetét”. 6. A ciprusi hatóságok által 2010 márciusában bejelentett adatok alapján A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Ciprus legutóbbi bejelentése elérhető az alábbi weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . , és a Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzését figyelembe véve, a Bizottság 2010. május 12-én a 126. cikk (3) bekezdése értelmében jelentést fogadott el Ciprus vonatkozásában A Cipruson fennálló túlzott hiányra vonatkozó eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . .[2][3] A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Ciprus legutóbbi bejelentése elérhető az alábbi weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . A Cipruson fennálló túlzott hiányra vonatkozó eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Ezt követően a Szerződés 126. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság [2010. május 27-én] véleményezte a Bizottság jelentését. 8. A Szerződés 126. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság véleményt terjeszt a Tanács elé, ha úgy ítéli meg, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn vagy következhet be. A túlzott hiány fennállására vagy esetleges bekövetkezésére vonatkozó döntéshez a Bizottság szerint figyelembe kell venni a következőket: i. a 126. cikk (3) bekezdése szerinti jelentésének következtetéseit, és ii. a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság ezen jelentéssel kapcsolatos véleményét. Ezek alapján a Bizottság Ciprus vonatkozásában számos észrevételt fogalmazott meg. CIPRUS VONATKOZÁSÁBAN FELMERÜLT ÉSZREVÉTELEK 9. Közvetlenül az EU-hoz történő, 2004. májusi csatlakozását követően a Bizottság az Európai Közösség létrehozásáról szóló szerződés (EKSz.) 104. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés elfogadásával túlzott hiány esetén követendő eljárást indított Ciprussal szemben A Ciprusra vonatkozó túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos dokumentumok elérhetők a következő internetcímen: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm , ahol a GDP-arányos hiány 2003-ban 6,3% volt, azaz meghaladta a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket. 2004 júliusában a Tanács a Bizottság ajánlása alapján az EKSz. 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban úgy határozott, hogy Cipruson túlzott hiány áll fenn, és az EKSz. 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt ajánlotta Ciprusnak, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2005-ig szüntesse meg a túlzott hiányt. 2006 júliusában, miután az általános értékelés azt mutatta, hogy a GDP-arányos hiány 2005-ben 2,4%-ra csökkent, a Tanács úgy döntött, hogy az EKSz. 104. cikkének (12) bekezdésével összhangban hatályon kívül helyezi a túlzott hiány fennállásáról szóló határozatot.[4] A Ciprusra vonatkozó túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos dokumentumok elérhetők a következő internetcímen: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm 10. A túlzott hiány esetén követendő eljárás lezárása után Ciprus államháztartási egyenlege jóval a GDP 3%-ában meghatározott hiányküszöb alatt maradt. A hiány 2006-ban tovább csökkent, a GDP 1,2%-ára, ezután a költségvetés egyenlege 2007-ben és 2008-ban 3,4%-os, illetve 0,9%-os GDP-arányos többletbe fordult át. Ezzel párhuzamosan 2007-ben a strukturális egyenleg is a GDP 2,5%-ának megfelelő többletet mutatott, szemben a 2006. évi 1,25%-os hiánnyal; Ciprus ezzel túlteljesítette középtávú költségvetési célkitűzését, amely strukturális értelemben egyensúlyban lévő költségvetést ír elő. Ezt követően az előző évek strukturális többlete visszatért a negatív tartományba. A 2006–2008 közötti időszakban a bruttó államadósság aránya 16,25 százalékponttal mérséklődve 2008-ra a GDP 48,4 %-ára csökkent, amely jóval túlteljesesíti a Szerződésben foglalt 60%-os referenciaértéket. Az adósságcsökkentés az elsődleges többleteknek, a magas nominális növekedésnek, illetve a központi banki betétek (törlesztési alapok) – és a lejáró tartozások visszafizetésére szolgáló egyéb felhalmozott pénzügyi eszközök – tervezett csökkentésével kapcsolatos jelentős nagyságrendű egyéb tételeknek (SFA) köszönhető. 11. A ciprusi hatóságok által 2010 áprilisában bejelentett adatok alapján a ciprusi államháztartási hiány 2009-ban elérte a GDP 6,1%-át, tehát túllépte a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértéket. A 126. cikk (3) bekezdése alapján készített bizottsági jelentés megállapításai szerint a hiány nem volt közel a GDP 3%-ában meghatározott referenciaértékhez, de a Szerződés, valamint a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében a referenciaérték túllépése kivételesnek tekinthető, és elsősorban a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében vett jelentős mértékű gazdasági visszaesés eredménye. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint a ciprusi reál-GDP 2010-ben tovább zsugorodik, noha a 2009. évi 1,75%-nál kisebb mértékben, 0,5%-kal. A referenciaérték tervezett túllépése mindazonáltal nem tekinthető átmenetinek. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint 2011-ben a költségvetés hiánya (változatlan politikát feltételezve) várhatóan eléri a GDP 7,75%-át . A Szerződés hiányra vonatkozó kritériuma nem teljesül. 12. A ciprusi hatóságok által 2010. áprilisban bejelentett adatok alapján a bruttó államadósság 2009-ben a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaérték alatt maradt, a GDP 56,2%-a volt. 2010-re Ciprus a GDP 62%-át kitevő tervezett adósságszintet jelentett be, ami meghaladja a GDP 60 %-ában meghatározott referenciaértéket. A Bizottság szolgálatainak 2010. tavaszi előrejelzése szerint az adósságállomány az elsődleges egyenleg romlása miatt 2010-ben a GDP 62,3%-ára emelkedik, 2011-ben pedig ezt is meg haladva eléri a 67,6%-ot. E tendenciák figyelembevételével megállapítható, hogy a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum értelmében az adósságarány nem csökken elegendő mértékben és nem közelít kielégítő ütemben a referenciaértékhez. A Szerződés adósságra vonatkozó kritériuma nem teljesül. 13. A Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel összhangban a Bizottság jelentésében megvizsgálta az „érdemleges tényezőket” is. A Stabilitási és Növekedési Paktumnak megfelelően ezek csak akkor vehetők figyelembe a túlzott hiány fennállását megállapító határozathoz vezető lépések során, ha a hiány esetében teljesül a kettős feltétel, vagyis a hiány közel marad a referenciaértékhez és átmeneti jellegűnek minősül. Ciprus esetében a kettős feltétel nem teljesül. Ebben az esetben az érdemleges tényezők összességében vegyes képet mutatnak. 14. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak a Szerződés 126. cikkének (4) bekezdése szerinti véleménye összhangban van a Bizottság 126. cikk (3) bekezdés szerinti jelentésében megfogalmazott értékeléssel. KÖVETKEZTETÉS 15. A ciprusi költségvetési helyzet nyomon követése és különösen a 126. cikk (2) bekezdésében megállapított kritériumok teljesítésének vizsgálata alapján a Bizottság a Szerződés 126. cikke (3) bekezdésének megfelelően jelentést készített. A Bizottság saját jelentésének, valamint a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményének figyelembevételével úgy ítéli meg, hogy Cipruson túlzott hiány áll fenn. [1] HL L 209., 1997.8.2., 6. o. A jelentés figyelembe veszi „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának részletes leírása, valamint iránymutatások a stabilitási és konvergencia programok tartalmára és formájára vonatkozóan” című dokumentumot is, amelyet az ECOFIN-Tanács 2009. november 10-én hagyott jóvá, és amely elérhető a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] A 479/2009/EK tanácsi rendelet értelmében a tagállamok évente kétszer tájékoztatják a Bizottságot az államháztartási hiányra és az adósság szintjére vonatkozó tervezett és tényleges adatokról. Ciprus legutóbbi bejelentése elérhető az alábbi weboldalon: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] A Cipruson fennálló túlzott hiányra vonatkozó eljárással kapcsolatos valamennyi dokumentum megtalálható a következő weboldalon: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] A Ciprusra vonatkozó túlzott hiány esetén követendő eljárással kapcsolatos dokumentumok elérhetők a következő internetcímen: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm IT (...PICT...)|COMMISSIONE EUROPEA| Bruxelles, 15.6.2010 SEC(2010) 739 definitivo PARERE DELLA COMMISSIONE sull’esistenza di un disavanzo eccessivo a Cipro PARERE DELLA COMMISSIONE sull’esistenza di un disavanzo eccessivo a Cipro L’APPLICAZIONE DEL PATTO DI STABILITÀ E CRESCITA NELL’ATTUALE SITUAZIONE DI CRISI 1. Numerosi Stati membri dell’UE devono attualmente far fronte a disavanzi pubblici superiori al valore di riferimento del 3% del PIL fissato dal trattato. Il deterioramento, spesso grave, delle situazioni del disavanzo e del debito va considerato nel contesto di una crisi finanziaria e di una recessione economica mondiali senza precedenti che hanno caratterizzato il 2008 e il 2009. I fattori in gioco sono molteplici. In primo luogo, la congiuntura sfavorevole determina una diminuzione delle entrate fiscali e un aumento della spesa sociale (si pensi all’indennità di disoccupazione). In secondo luogo, riconoscendo l’importante funzione delle politiche di bilancio nell’attuale situazione economica straordinaria, nel suo piano europeo di ripresa economica del novembre 2008, approvato dal Consiglio europeo di dicembre, la Commissione ha invitato a introdurre stimoli fiscali. Secondo il piano, gli stimoli dovrebbero essere tempestivi, mirati e temporanei e andrebbero differenziati da uno Stato membro all’altro in funzione delle relative posizioni in termini di sostenibilità delle finanze pubbliche e di competitività, nonché annullati quando le condizioni economiche migliorino. Infine, diversi paesi hanno adottato misure per stabilizzare il settore finanziario, alcune delle quali hanno avuto un impatto sul debito ovvero potrebbero portare in futuro a un aumento dei disavanzi e del debito, sebbene una parte dei costi del sostegno pubblico possa essere recuperata in futuro. 2. Il patto di stabilità e crescita prevede che la Commissione avvii la procedura per i disavanzi eccessivi ogniqualvolta il disavanzo pubblico di uno Stato membro superi il valore di riferimento del 3% del PIL. Le modifiche apportate al patto di stabilità e crescita nel 2005 erano segnatamente intese a garantire che in tutte le fasi di tale procedura si tenesse pienamente conto del contesto economico e di bilancio. In questo modo, il patto di stabilità e crescita costituisce il quadro a sostegno delle politiche di governo per un rapido ritorno verso posizioni di bilancio sane, tenendo conto della situazione economica e garantendo così la sostenibilità a lungo termine delle finanze pubbliche. BASE GIURIDICA 3. L’articolo 126 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea (TFUE) prevede una procedura per i disavanzi eccessivi. La procedura è ulteriormente specificata dal regolamento (CE) n. 1467/97 del Consiglio “per l’accelerazione e il chiarimento delle modalità di attuazione della procedura per i disavanzi eccessivi” GU L 209 del 2.8.1997, pag. 6. La relazione tiene anche in considerazione le "Specifiche sull’attuazione del Patto di stabilità e crescita e linee direttrici sulla presentazione e il contenuto dei programmi di stabilità e convergenza", approvate dal Consiglio ECOFIN il 10 novembre 2009, disponibili al seguente sito: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , che costituisce parte integrante del patto di stabilità e crescita.[1] GU L 209 del 2.8.1997, pag. 6. La relazione tiene anche in considerazione le "Specifiche sull’attuazione del Patto di stabilità e crescita e linee direttrici sulla presentazione e il contenuto dei programmi di stabilità e convergenza", approvate dal Consiglio ECOFIN il 10 novembre 2009, disponibili al seguente sito: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. Ai sensi dell’articolo 126, paragrafo 2, del trattato, la Commissione esamina la conformità alla disciplina di bilancio sulla base dei due seguenti criteri: a) se il rapporto tra il disavanzo pubblico, previsto o effettivo, e il prodotto interno lordo (PIL) superi il valore di riferimento del 3% (a meno che il rapporto non sia diminuito in modo sostanziale e continuo e non abbia raggiunto un livello che si avvicina al valore di riferimento; oppure, in alternativa, il superamento del valore di riferimento sia solo eccezionale e temporaneo e il rapporto resti prossimo al valore di riferimento), e b) se il rapporto debito/PIL superi il valore di riferimento del 60% (a meno che detto rapporto non si stia riducendo in misura sufficiente e non si avvicini al valore di riferimento a un ritmo adeguato). 5. L’articolo 126, paragrafo 3, del trattato dispone che se uno Stato membro non rispetta i requisiti previsti da uno o entrambi i predetti criteri, la Commissione prepara una relazione. La relazione della Commissione “tiene conto anche dell’eventuale differenza tra il disavanzo pubblico e la spesa pubblica per gli investimenti e tiene conto di tutti gli altri fattori significativi, compresa la posizione economica e di bilancio a medio termine dello Stato membro.” 6. Sulla base dei dati notificati dalle autorità cipriote nel marzo 2010 Ai sensi del regolamento (CE) n. 479/2009 del Consiglio, gli Stati membri devono comunicare alla Commissione i livelli previsti ed effettivi del loro disavanzo e del debito pubblico due volte l’anno. La notifica più recente di Cipro è disponibile all’indirizzo internet: http://epp.eurostat.e c .europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . e tenendo conto delle previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione, il 12 maggio 2010 la Commissione ha adottato una relazione su Cipro Per tutti i documenti connessi alla procedura per i disavanzi eccessivi relativa a Cipro si rinvia al seguente sito: http://ec.europa.eu/economy _ finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . ai sensi dell’articolo 126, paragrafo 3.[2][3] Ai sensi del regolamento (CE) n. 479/2009 del Consiglio, gli Stati membri devono comunicare alla Commissione i livelli previsti ed effettivi del loro disavanzo e del debito pubblico due volte l’anno. La notifica più recente di Cipro è disponibile all’indirizzo internet: http://epp.eurostat.e c .europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Per tutti i documenti connessi alla procedura per i disavanzi eccessivi relativa a Cipro si rinvia al seguente sito: http://ec.europa.eu/economy _ finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Successivamente, il [27 maggio 2010] il comitato economico e finanziario ha formulato un parere in merito alla relazione della Commissione, conformemente all’articolo 126, paragrafo 4 del trattato. 8. A norma dell’articolo 126, paragrafo 5, del trattato, la Commissione trasmette un parere al Consiglio se ritiene che in uno Stato membro esista o possa determinarsi in futuro un disavanzo eccessivo. Al fine di decidere se esista o possa determinarsi un disavanzo eccessivo, la Commissione ritiene che si dovrebbe tenere conto: i) delle conclusioni della propria relazione a norma dell’articolo 126, paragrafo 3, e ii) del parere del comitato economico e finanziario sulla suddetta relazione. Sulla base dei suddetti elementi, la Commissione ha formulato una serie di considerazioni su Cipro. CONSIDERAZIONI SU CIPRO 9. Subito dopo la sua adesione all’UE nel maggio 2004, la Commissione ha avviato nei confronti di Cipro una procedura per i disavanzi eccessivi Per documenti connessi alla procedura per i disavanzi eccessivi relativa a Cipro si rinvia al seguente sito: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm. con l’adozione di una relazione ai sensi dell’articolo 104, paragrafo 3, del trattato che istituisce la Comunità europea (TCE), a causa di un disavanzo del 6,3% del PIL nel 2003, superiore cioè al valore di riferimento del 3% del PIL. Nel luglio 2004, sulla base di una raccomandazione della Commissione, il Consiglio, ai sensi dell’articolo 104, paragrafo 6, del trattato CE, aveva constatato l’esistenza a Cipro di un disavanzo eccessivo e aveva rivolto una raccomandazione allo Stato membro in questione ai sensi dell’articolo 104, paragrafo 7, del TCE, invitandolo a porre termine alla situazione il più rapidamente possibile e al più tardi entro il 2005. Nel luglio 2006, sulla base della valutazione globale che evidenziava che il disavanzo era stato ridotto al 2,4% del PIL nel 2005, il Consiglio ha deciso di abrogare la decisione sull’esistenza di un disavanzo eccessivo adottata ai sensi dell’articolo 104, paragrafo 12, del TCE.[4] Per documenti connessi alla procedura per i disavanzi eccessivi relativa a Cipro si rinvia al seguente sito: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm. 10. Al termine della procedura per i disavanzi eccessivi, il bilancio delle amministrazioni pubbliche cipriote è rimasto largamente al di sotto della soglia del disavanzo del 3% del PIL. Segnatamente, nel 2006 il disavanzo è sceso ulteriormente, raggiungendo l’1,2% del PIL, mentre nel 2007 e 2008, si è passati a un avanzo di bilancio di, rispettivamente, il 3,4% e lo 0,9% del PIL. Contemporaneamente, il saldo strutturale è passato da un disavanzo dell’1¼% del PIL nel 2006 a un avanzo del 2½% nel 2007, superando l’obiettivo di bilancio a medio termine (OMT) di Cipro, cioè l’ottenimento di un bilancio equilibrato in termini strutturali. In seguito, l’avanzo strutturale degli anni precedenti è ritornato a valori negativi. Durante il periodo 2006 2008, il rapporto debito pubblico lordo/PIL è calato di 16¼ pp. circa del PIL per attestarsi al 48,4¾% nel 2008, decisamente al di sotto del valore di riferimento del 60% del PIL indicato dal trattato. La riduzione del debito è avvenuta sulla spinta di avanzi primari, una forte crescita nominale e consistenti aggiustamenti stock/flussi, accompagnata dalla prevista riduzione dei depositi presso le banche centrali (fondi di ammortamento) e da altre attività finanziarie accumulate e utilizzate per ripagare il debito. 11. Secondo i dati comunicati dalle autorità cipriote nell’aprile 2010, il disavanzo pubblico a Cipro è salito al 6,1% del PIL nel 2009, superando quindi il valore di riferimento del 3% del PIL. Nella relazione ex articolo 126, paragrafo 3, la Commissione ha indicato che il disavanzo non è prossimo al valore di riferimento del 3% del PIL e che il superamento del valore di riferimento può essere considerato eccezionale secondo la definizione del trattato e del patto di stabilità e crescita. In particolare, è stato determinato da una grave recessione economica ai sensi del trattato e del patto di stabilità e crescita. Secondo le previsioni della primavera 2010 elaborate dai servizi della Commissione, il PIL reale di Cipro subirà un’ulteriore, seppur meno severa, contrazione di quasi ½% nel 2010 rispetto all’1¾% nel 2009. Tuttavia, il superamento previsto del valore di riferimento non può essere considerato temporaneo. Secondo le previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione, nell’ipotesi di politiche invariate, il disavanzo dovrebbe raggiungere il 7¾% del PIL nel 2011. Il criterio del disavanzo stabilito dal trattato non è soddisfatto. 12. Secondo i dati notificati dalle autorità cipriote nell’aprile del 2010, il debito pubblico lordo resta inferiore al valore di riferimento del 60% del PIL e, nel 2009, corrispondeva al 56,2% del PIL. Per il 2010 Cipro ha comunicato una previsione di debito del 62% del PIL, superando così il valore di riferimento del 60% del PIL previsto dal trattato. Le previsioni della primavera 2010 dei servizi della Commissione stimano un aumento del debito al 62,3% del PIL nel 2010 fino a raggiungere il 67,6% nel 2011, sulla scia di un deterioramento del saldo primario. Sulla base di dette tendenze, non è possibile ritenere che il rapporto debito/PIL si stia riducendo in misura sufficiente, né che si stia avvicinando al valore di riferimento con ritmo adeguato ai sensi del trattato e del patto di stabilità e crescita. Il criterio del debito stabilito dal trattato non è soddisfatto. 13. In conformità delle disposizioni del trattato e del patto di stabilità e crescita, nella sua relazione la Commissione ha anche analizzato i “fattori significativi”. Secondo il patto di stabilità e crescita detti fattori possono essere presi in considerazione nell’iter di adozione della decisione sull’esistenza di un disavanzo eccessivo solo se il disavanzo soddisfa la duplice condizione della prossimità al valore di riferimento e della temporaneità del superamento di tale valore. Nel caso di Cipro, questo doppio criterio non è soddisfatto. Considerati a sé, nel caso in esame i fattori significativi configurano, nel complesso, uno scenario contrastante. 14. Il parere del comitato economico e finanziario di cui all’articolo 126, paragrafo 4, del trattato è coerente con la valutazione contenuta nella relazione della Commissione elaborata a norma dell’articolo 126, paragrafo 3. CONCLUSIONE 15. La sorveglianza della situazione di bilancio a Cipro e, in particolare, l’esame della conformità ai criteri di cui all’articolo 126, paragrafo 2, hanno indotto la Commissione a preparare una relazione ai sensi dell’articolo 126, paragrafo 3, del trattato. Tenuto conto della sua relazione e del parere del comitato economico e finanziario, la Commissione ritiene che a Cipro esista un disavanzo eccessivo. [1] GU L 209 del 2.8.1997, pag. 6. La relazione tiene anche in considerazione le "Specifiche sull’attuazione del Patto di stabilità e crescita e linee direttrici sulla presentazione e il contenuto dei programmi di stabilità e convergenza", approvate dal Consiglio ECOFIN il 10 novembre 2009, disponibili al seguente sito: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Ai sensi del regolamento (CE) n. 479/2009 del Consiglio, gli Stati membri devono comunicare alla Commissione i livelli previsti ed effettivi del loro disavanzo e del debito pubblico due volte l’anno. La notifica più recente di Cipro è disponibile all’indirizzo internet: http://epp.eurostat.e c .europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Per tutti i documenti connessi alla procedura per i disavanzi eccessivi relativa a Cipro si rinvia al seguente sito: http://ec.europa.eu/economy _ finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] Per documenti connessi alla procedura per i disavanzi eccessivi relativa a Cipro si rinvia al seguente sito: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm. NL (...PICT...)|EUROPESE COMMISSIE| Brussel, 15.6.2010 SEC(2010) 739 definitief ADVIES VAN DE COMMISSIE betreffende het bestaan van een buitensporig tekort in Cyprus ADVIES VAN DE COMMISSIE betreffende het bestaan van een buitensporig tekort in Cyprus DE TOEPASSING VAN HET STABILITEITS- EN GROEIPACT IN DE HUIDIGE CRISISSITUATIE 1. Tal van EU-lidstaten worden thans geconfronteerd met overheidstekorten die hoger liggen dan de in het Verdrag vastgelegde referentiewaarde van 3% van het bbp. De vaak ernstige verslechtering van zowel de tekort- als de schuldsituatie moet worden gezien tegen de achtergrond van de mondiale financiële crisis zonder weerga en de ongekende economische neergang in 2008/2009. Diverse factoren spelen een rol. Ten eerste resulteert de economische neergang in afnemende belastingontvangsten en stijgende uitgaven voor sociale uitkeringen (zoals werkloosheidsuitkeringen). Ten tweede heeft de Commissie, in het besef dat in de huidige buitengewone economische situatie een belangrijke rol voor het begrotingsbeleid is weggelegd, in haar Europees economisch herstelplan van november 2008, dat in december 2008 door de Europese Raad is onderschreven, opgeroepen tot het geven van een budgettaire stimulans aan de economie. In het plan wordt uitdrukkelijk gesteld dat de stimulans goed getimed, doelgericht en tijdelijk moet zijn en van lidstaat tot lidstaat dient te verschillen omdat de lidstaten in uiteenlopende posities verkeren wat de houdbaarheid van de overheidsfinanciën en het concurrentievermogen betreft. Volgens het plan moet de stimulans worden teruggedraaid wanneer het economische klimaat verbetert. Ten slotte hebben verscheidene landen maatregelen getroffen om de financiële sector te stabiliseren. Sommige van deze maatregelen zijn van invloed geweest op de schuldsituatie of houden een risico op hogere tekorten en een hogere schuld in de toekomst in, al is het niet uitgesloten dat een deel van de kosten van de overheidssteun in de toekomst wordt terugverdiend. 2. Het stabiliteits- en groeipact schrijft voor dat de Commissie de buitensporigtekortprocedure (BTP) moet inleiden als het tekort van een lidstaat uitstijgt boven de referentiewaarde van 3% van het bbp. De in 2005 in het stabiliteits- en groeipact aangebrachte wijzigingen moeten ervoor zorgen dat bij alle stappen in de BTP met name de economische en budgettaire achtergrond ten volle in aanmerking wordt genomen. Op deze wijze verschaft het stabiliteits- en groeipact een kader dat, met inachtneming van de economische situatie, het overheidsstreven naar een spoedige terugkeer naar solide begrotingssituaties ondersteunt en aldus de houdbaarheid van de overheidsfinanciën op lange termijn garandeert. JURIDISCHE ACHTERGROND 3. Artikel 126 van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie (VWEU) voorziet in een buitensporigtekortprocedure (BTP). Deze procedure wordt nader gepreciseerd in Verordening (EG) nr. 1467/97 van de Raad over de bespoediging en verduidelijking van de tenuitvoerlegging van de procedure bij buitensporige tekorten PB L 209 van 2.8.1997, blz. 6. In het verslag wordt ook rekening gehouden met de "Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes" (specificaties inzake de uitvoering van het stabiliteits- en groeipact en richtsnoeren over de opzet en inhoud van stabiliteits- en convergentieprogramma's), door de Raad (Ecofin) op 10 november 2009 bekrachtigd en te vinden op: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . , die deel uitmaakt van het stabiliteits- en groeipact.[1] PB L 209 van 2.8.1997, blz. 6. In het verslag wordt ook rekening gehouden met de "Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes" (specificaties inzake de uitvoering van het stabiliteits- en groeipact en richtsnoeren over de opzet en inhoud van stabiliteits- en convergentieprogramma's), door de Raad (Ecofin) op 10 november 2009 bekrachtigd en te vinden op: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 4. Overeenkomstig artikel 126, lid 2, VWEU dient de Commissie op basis van de volgende twee criteria na te gaan of de hand wordt gehouden aan de begrotingsdiscipline: a) of de verhouding tussen het voorziene of feitelijke overheidstekort en het bruto binnenlands product (bbp) de referentiewaarde van 3% van het bbp overschrijdt (tenzij hetzij de verhouding in aanzienlijke mate en voortdurend is afgenomen en een niveau heeft bereikt dat de referentiewaarde benadert, hetzij de overschrijding van de referentiewaarde slechts van uitzonderlijke en tijdelijke aard is en de verhouding dicht bij de referentiewaarde blijft) en b) of de verhouding tussen de overheidsschuld en het bbp de referentiewaarde van 60% van het bbp overschrijdt (tenzij de verhouding in voldoende mate afneemt en de referentiewaarde in een bevredigend tempo benadert). 5. Artikel 126, lid 3, VWEU bepaalt dat indien een lidstaat niet voldoet aan deze of aan een van deze criteria, de Commissie een verslag dient op te stellen. In het verslag moet er tevens rekening mee worden gehouden of het overheidstekort groter is dan de investeringsuitgaven van de overheid en moeten alle andere relevante factoren in aanmerking worden genomen, met inbegrip van de economische en budgettaire situatie van de betrokken lidstaat op middellange termijn. 6. Op basis van de gegevens die de Cypriotische autoriteiten in maart 2010 Overeenkomstig Verordening (EG) nr. 479/2009 van de Raad moeten de lidstaten de Commissie tweemaal per jaar in kennis stellen van hun voorziene en feitelijke overheidstekorten en schuldniveaus. De meest recente kennisgeving van Cyprus is te vinden op: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . hebben medegedeeld, en op grond van de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie heeft de Commissie overeenkomstig artikel 126, lid 3, VWEU op 12 mei 2010 Alle BTP-documenten voor Cyprus zijn te vinden op de volgende website: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . een verslag opgesteld met betrekking tot Cyprus.[2][3] Overeenkomstig Verordening (EG) nr. 479/2009 van de Raad moeten de lidstaten de Commissie tweemaal per jaar in kennis stellen van hun voorziene en feitelijke overheidstekorten en schuldniveaus. De meest recente kennisgeving van Cyprus is te vinden op: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . Alle BTP-documenten voor Cyprus zijn te vinden op de volgende website: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 7. Vervolgens heeft het Economisch en Financieel Comité overeenkomstig artikel 126, lid 4, VWEU op [27 mei 2010] advies uitgebracht over het verslag van de Commissie. 8. Krachtens artikel 126, lid 5, VWEU moet de Commissie advies uitbrengen aan de Raad indien zij van oordeel is dat er in een lidstaat een buitensporig tekort bestaat of kan ontstaan. Om tot zo'n oordeel te komen, moet volgens de Commissie rekening worden gehouden met: i) de bevindingen van haar verslag overeenkomstig artikel 126, lid 3, en ii) het advies van het Economisch en Financieel Comité over dit verslag. Op basis van deze elementen heeft de Commissie een aantal overwegingen voor Cyprus opgesteld. OVERWEGINGEN BETREFFENDE CYPRUS 9. Onmiddellijk na de toetreding van Cyprus tot de EU in mei 2004 heeft de Commissie Alle BTP-documenten voor Cyprus zijn te vinden op de volgende website: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . een BTP ten aanzien van Cyprus ingeleid met de goedkeuring van een verslag als bedoeld in artikel 104, lid 3, van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap (EG-Verdrag), aangezien het tekort in Cyprus in 2003 met 6,3% van het bbp boven de referentiewaarde van 3% van het bbp lag. In juli 2004 besloot de Raad overeenkomstig artikel 104, lid 6, van het EG-Verdrag op aanbeveling van de Commissie dat er in Cyprus een buitensporig tekort bestond en richtte hij overeenkomstig artikel 104, lid 7, van het EG-Verdrag een aanbeveling tot Cyprus om te bereiken dat het buitensporige tekort zo snel mogelijk en uiterlijk in 2005 werd verholpen. Aansluitend op een algehele evaluatie waaruit bleek dat het tekort in 2005 tot 2,4% van het bbp was teruggedrongen, besloot de Raad in juli 2006 overeenkomstig artikel 104, lid 12, van het EG-Verdrag tot intrekking van zijn beschikking betreffende het bestaan van een buitensporig tekort.[4] Alle BTP-documenten voor Cyprus zijn te vinden op de volgende website: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . 10. Na afloop van de buitensporigtekortprocedure bleef het Cypriotische overheidssaldo ruim onder de tekortdrempel van 3% van het bbp. Met name in 2006 is het tekort verder verbeterd tot 1,2% van het bbp, terwijl het begrotingssaldo in 2007 en 2008 is omgeslagen in een overschot van respectievelijk 3,4% en 0,9% van het bbp. Daarnaast vertoonde het structurele saldo in 2007 een overschot van 2½% na een tekort van 1¼% van het bbp in 2006, hetgeen beter is dan de middellangetermijndoelstelling (MTD) van Cyprus, waarbij wordt gestreefd naar een begroting die structureel gezien in evenwicht is. Daarna is het structureel overschot van de afgelopen jaren weer omgeslagen in een tekort. In de periode 2006-2008 liep de bruto schuldquote van de overheid met ongeveer 16¼ pp. van het bbp terug tot 48,4% in 2008, waarmee zij ver onder de in het Verdrag vastgelegde referentiewaarde van 60% uitkwam. De schuldvermindering is bewerkstelligd door primaire overschotten, een hoge nominale groei en omvangrijke stock-flow adjustments (SFA) die verband houden met de voorgenomen afbouw van deposito's bij de centrale bank (amortisatiefondsen) en andere opgebouwde financiële activa voor het voldoen aan aflossing- en rentebetalingsverplichtingen. 11. Volgens de gegevens die de Cypriotische autoriteiten in april 2010 hebben meegedeeld, bedroeg het overheidstekort in Cyprus in 2009 6,1% van het bbp, waarmee het boven de referentiewaarde van 3% van het bbp uitkwam. In het verslag dat de Commissie overeenkomstig artikel 126, lid 3, heeft opgesteld, werd geconstateerd dat het tekort niet dicht bij de referentiewaarde van 3% van het bbp lag en dat de overschrijding van de referentiewaarde kan worden aangemerkt als uitzonderlijk in de zin van het Verdrag en het stabiliteits- en groeipact. Zij vloeide met name voort uit een ernstige economische neergang in de zin van het Verdrag en het stabiliteits- en groeipact. Volgens de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie zal het reële bbp in Cyprus verder krimpen, zij het in mindere mate, namelijk met bijna ½% in 2010 in vergelijking met 1¾% in 2009. De voorziene overschrijding van de referentiewaarde kan evenwel niet als tijdelijk worden beschouwd. Volgens de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie zal het begrotingstekort in 2011 bij ongewijzigd beleid ongeveer 7¾% van het bbp bedragen. Er is derhalve niet voldaan aan het tekortcriterium van het Verdrag. 12. Volgens in april 2010 door de Cypriotische autoriteiten meegedeelde gegevens ligt de bruto overheidsschuld met 56,2% van het bbp in 2009 lager dan de referentiewaarde van 60% van het bbp. Voor 2010 heeft Cyprus een geplande schuld van 62% van het bbp aangemeld, waarmee deze boven de in het Verdrag vastgestelde referentiewaarde van 60% van het bbp uitkomt. Volgens de voorjaarsprognoses 2010 van de diensten van de Commissie zal de schuld verder stijgen tot 62,3% van het bbp in 2010 en 67,6% van het bbp in 2011 als gevolg van een verslechterd primair saldo. Gezien deze tendensen kan niet worden gesteld dat de schuldquote in voldoende mate afneemt en de referentiewaarde in een bevredigend tempo benadert in de zin van het Verdrag en het stabiliteits- en groeipact. Er is derhalve niet voldaan aan het schuldcriterium van het Verdrag. 13. Overeenkomstig de bepalingen in het Verdrag en het stabiliteits- en groeipact heeft de Commissie in haar verslag ook "relevante factoren" onderzocht. Overeenkomstig het stabiliteits- en groeipact kunnen deze factoren alleen in aanmerking worden genomen bij de stappen die leiden tot het besluit over het al dan niet bestaan van een buitensporig tekort indien is voldaan aan de tweeledige voorwaarde dat het tekort dicht bij de referentiewaarde blijft en dat de overschrijding van de referentiewaarde van tijdelijke aard is. In het geval van Cyprus is niet aan deze tweeledige voorwaarde voldaan. Op zich leveren de relevante factoren in het onderhavige geval algemeen genomen een gemengd beeld op. 14. Het advies dat het Economisch en Financieel Comité overeenkomstig artikel 126, lid 4, VWEU heeft uitgebracht, spoort met de beoordeling in het verslag dat de Commissie op grond van artikel 126, lid 3, VWEU heeft opgesteld. CONCLUSIE 15. Naar aanleiding van het toezicht op de begrotingssituatie in Cyprus en met name het onderzoek naar de naleving van de criteria van artikel 126, lid 2, VWEU heeft de Commissie een verslag opgesteld overeenkomstig artikel 126, lid 3, VWEU. Gelet op haar verslag en het advies van het Economisch en Financieel Comité is de Commissie van oordeel dat in Cyprus een buitensporig tekort bestaat. [1] PB L 209 van 2.8.1997, blz. 6. In het verslag wordt ook rekening gehouden met de "Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes" (specificaties inzake de uitvoering van het stabiliteits- en groeipact en richtsnoeren over de opzet en inhoud van stabiliteits- en convergentieprogramma's), door de Raad (Ecofin) op 10 november 2009 bekrachtigd en te vinden op: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . [2] Overeenkomstig Verordening (EG) nr. 479/2009 van de Raad moeten de lidstaten de Commissie tweemaal per jaar in kennis stellen van hun voorziene en feitelijke overheidstekorten en schuldniveaus. De meest recente kennisgeving van Cyprus is te vinden op: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables . [3] Alle BTP-documenten voor Cyprus zijn te vinden op de volgende website: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . [4] Alle BTP-documenten voor Cyprus zijn te vinden op de volgende website: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm . DA (...PICT...)|EUROPA-KOMMISSIONEN| Bruxelles, den 15.6.2010 SEK(2010) 739 endelig UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN om et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN om et uforholdsmæssigt stort underskud i Cypern ANVENDELSE AF STABILITETS- OG VÆKSTPAGTEN I DEN AKTUELLE KRISESITUATION 1. Mange EU-lande står i dag over for offentlige underskud, der ligger over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den ofte kraftige forværring af underskuddet og den offentlige gæld skal ses i sammenhæng med den globale finanskrise og økonomiske nedgang af hidtil uset omfang i 2008/09. Flere faktorer gør sig gældende. For det første resulterer den økonomiske nedgang i lavere skatteindtægter og stigende udgifter til sociale ydelser (f.eks. arbejdsløshedsunderstøttelse). For det andet mener Kommissionen, at finanspolitikken har en vigtig rolle at spille i den nuværende ekstraordinære situation, og derfor opfordrede den til gennemførelse af finanspolitiske stimulerende foranstaltninger i sin europæiske økonomiske genopretningsplan fra november 2008, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i december. I planen understreges det, at de stimulerende foranstaltninger bør gennemføres rettidigt, være målrettede og midlertidige og differentieres medlemsstaterne imellem for at tage hensyn til deres forskelligartede situation hvad angår konkurrenceevne og bæredygtigheden i de offentlige finanser, og at de bør afvikles, når de økonomiske forhold bliver bedre. Endelig har adskillige medlemsstater taget skridt til at stabilisere deres finansielle sektor, hvoraf nogle smitter af på den offentlige gæld eller indebærer en risiko for større underskud og gæld i fremtiden, omend nogle af omkostningerne forbundet med den offentlige støtte kan hentes hjem igen i fremtiden. 2. Kommissionen skal i henhold til stabilitets- og vækstpagten indlede proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, når en medlemsstats offentlige underskud overskrider referenceværdien på 3 % af BNP. Ændringerne af stabilitets- og vækstpagten i 2005 tjente til at sikre, at især den økonomiske og budgetmæssige situation tages fuldt ud i betragtning i alle faser af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. På den måde bliver pagten en ramme, der kan benyttes som støtte for politikker, der hurtigt kan gøre de offentlige finanser sunde igen i den givne økonomiske situation og dermed sikre holdbarhed i de offentlige finanser på lang sigt. RETLIG BAGGRUND 3. Der er i artikel 126 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsat en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Proceduren er nærmere specificeret i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren