SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 2.2.2011 
SEK(2011) 133 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
Följedokument till 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
om en gemensam strategi för användning av  
passageraruppgifter  
  
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
   
 
{SEK(2011) 132 slutlig} 
{KOM(2011) 32 slutlig} 
SV    SV 1. PROCEDURFRÅGOR  OCH  SAMRÅD  MED  BERÖRDA  PARTER 
Den 6 november 2007 antog kommissionen ett försla g till rådets rambeslut om användande av 
passageraruppgifter (PNR-uppgift er) i brottsbekämpningssyfte1. Förslaget åtföljdes av en 
konsekvensanalys2. Det diskuterades utförligt i rådets arbetsgrupper och resultaten av dessa 
diskussioner godkändes av rådet (rättsliga och inrikes frågor ) under 2008. Arbetsgruppernas 
diskussioner gjorde det möjligt a tt uppnå enighet om de flesta av bestämmelserna i förslaget.  
Ikraftträdandet av Lissabonfördraget den 1 december 2009 ledde dock till att kommissionens 
förslag, som ännu inte hade antagits av  rådet, blev inaktuellt. I dokumentet 
”Stockholmsprogrammet – ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras 
skydd”3 uppmanas kommissionen att lägga fr am ett förslag om användning av 
passageraruppgifter för att före bygga, upptäcka, utreda och lagf öra terroristbrott och grov 
brottslighet. 
I samband med 2007 års konsekvensbedömning samrådde kommissionen med alla berörda 
aktörer. Efter antagandet av kommissionens förslag från 2007 framlades synpunkter från 
samtliga berörda aktörer, nämligen Europaparlamentet, arbetsgruppen för uppgiftsskydd (artikel 29-gruppen), Europeiska datatillsynsma nnen, byrån för grundläggande rättigheter och 
lufttrafikföretagen. Syftet med denna rapport är att undersöka möjligheterna att anta ett nytt 
förslag som ska ersätta 2007 års förslag, med hänsyn till Lissabonfördragets bestämmelser 
och förfaranden. Det nya förslaget har utformats på ett sätt som tar hänsyn till den kritik som framförts av de berörda aktörerna och till al la nya omständigheter och erfarenheter som 
tillkommit sedan 2007. 
2. PROBLEMFORMULERING 
2.1 Hotet från terrorism oc h allvarlig brottslighet  
Under det senaste decenniet har Europeiska unionen och andra delar av världen fått uppleva 
en spridning av den gränsöverskridande brot tsligheten. Enligt EU:s källsamling begicks 14 
000 anmälda brott per 100 000 invånare i EU:s  medlemsstater under 2007 (med undantag för 
Italien och Portugal, för vilka inga uppgifter  fanns tillgängliga). De högsta siffrorna 
rapporterades för Sverige (14 465) och de  lägsta för Cypern (958). I Europols 
bedömningsrapport om hotet från organiserad br ottslighet 2009 konstaterades att de flesta hot 
från den organiserade brottsligheten har en internationell dimens ion och att den grova 
organiserade brottsligheten i de flesta fa ll inbegriper internationellt resande.  
Terrorismen utgör för närvarande ett av de allv arligaste hoten mot säke rhet, fred, stabilitet, 
demokrati och grundläggande rättigheter. Terro risthotet är inte be gränsat till specifika 
geografiska områden. I Europols rapport från 2010 om terrorism i EU – läge och utveckling 
(EU Terrorism Situation and Trend Report 2010 ) betonades att terrorismen fortfarande 
innebär ett reellt och allvarigt hot, trots att fenomenet för EU:s del minskade i omfattning 
under 2009. De flesta terroristkampanjer, särs kilt den typ som Europol kallar ”islamistisk 
terrorism”, är av gränsöverskridande natur. 
                                                
 
1 KOM(2007) 654. 
2 SEK(2007) 1453. 
3 Rådets dokument 17024/09, 2.12.2009. 
SV    SV 2.2 PNR-uppgifter och deras användning  
PNR-uppgifter har använts under fl era års tid, i första hand av tull och brottsbekämpande 
myndigheter runt om i världen. PNR-uppgifter kan användas för polisiära och rättsliga 
ändamål på flera olika sätt: 
• Reaktivt:  Uppgifterna används i samband med bro ttsutredningar, lagföring och insatser 
för att slå sönder nätverk efter det att ett bro tt har begåtts. För att de brottsbekämpande 
myndigheterna ska få möjlighet att gå tillräckligt långt tillbaka i tiden måste de ha rätt att 
lagra uppgifterna så länge som behövs för ändamålet. 
• I realtid: Uppgifterna används innan en passagerare  har anlänt eller avrest i syfte att 
förhindra ett brott, övervaka eller gripa pers oner innan ett brott ha r begåtts eller vidta 
åtgärder på grund av att ett brott har begåtts e ller håller på att begås.  I dessa fall är PNR-
uppgifter särskilt användbara vid jämförelser mot redan fa stställda bedömningskriterier 
som gör det möjligt att identifiera personer som tidigare varit ”okända” för de brottsbekämpande myndigheterna, eller vi d sökningar i olika databaser över eftersökta 
personer och föremål. 
• Proaktivt:  Uppgifterna används för analys och för att skapa bedömningskriterier som 
sedan kan användas för bedömning av passagerare  innan dessa anländer eller avreser. För 
att en sådan analys av relevans i samband terr oristbrott och annan a llvarlig brottslighet ska 
kunna utföras, måste de brottsbekämpande my ndigheterna ha rätt att lagra uppgifterna så 
länge som behövs för ändamålet.  
Lufttrafikföretagen måste åläggas dessa la gstadgade skyldigheter  av följande skäl: 
För det första ger PNR-uppgifter de bro ttsbekämpande myndigheterna möjlighet att 
identifiera tidigare ”okända” personer, det vill säga personer som inte tidigare varit misstänkta 
för inblandning i grov brottslighet och terrorism, men som enligt en analys av uppgifterna kan 
vara involverade i sådan verksamhet och därför bör bli föremål för ytterligare utredning av de 
behöriga myndigheterna. Identif ieringen av sådana personer ger de brottsbekämpande 
myndigheterna möjlighet att förebygga och avslöja grov brottslighet, inklusive terroristbrott. 
För att uppnå detta behöver de brottsbekämp ande myndigheterna använda PNR-uppgifter, 
såväl i realtid för att kontrollera PNR- uppgifter mot på förhand fastställda 
bedömningskriterier som visar vilka tidigare ”okända” personer som kräver ytterligare 
utredning, som proaktivt för analys och utarbetande av bedömningskriterier.  
En analys av PNR-uppgifter kan exempelvis ge indikationer på de va nligaste rutterna för 
människohandel och narkotikahandel, informa tion som sedan kan användas som en del av 
bedömningskriterierna. Kontroller  av PNR-uppgifter i realtid mot sådana kriterier kan bidra 
till att förhindra eller avslöj a brott. Ett konkret exempel fr ån en medlemsstat rörande 
människohandel är ett fall där PNR-analysen av slöjade en grupp människohandlare som alltid 
reste samma väg. De använde falska handlingar för att checka in till en flygning inom EU. 
samtidigt som de använde äkta handlingar fö r att checka in till en  annan flygning med 
destination i ett tredjeland. Så snart de befann sig i flygplat sens lounge-område gick de 
ombord på det plan som skulle avgå till en destination i EU. Utan hjälp av PNR-uppgifter 
skulle det ha varit omöjligt att nysta  upp detta nätverk för människohandel. 
En proaktiv användning av PNR-uppgifter i rea ltid innebär således att de brottsbekämpande 
myndigheterna kan möta hotet från allvarlig br ottslighet och terrorism från en utgångspunkt 
som inte finns vid behandling av andra kate gorier av personuppgifter. Som beskrivs mer 
utförligt nedan ger den behandling av personuppgifter som de brottsbekämpande 
SV    SV myndigheterna kan använda sig av enligt befintliga och planerade instrument på EU-nivå, till 
exempel direktivet om förhandsupplysningar om passagerare4, Schengens informationssystem 
(SIS) och andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), inte samma 
möjligheter att identifiera ”okända” misst änkta som behandling av PNR-uppgifter.  
För det andra är PNR-uppgifter na till hjälp för de brottsbe kämpande myndigheterna i deras 
arbete med att förebygga, upptäcka, utreda och la gföra grov brottslighet,  inklusive terrorism, 
när ett brott väl har begåtts. Därför behöver de brottsbekämpande myndigheterna använda 
PNR-uppgifter i realtid , i syfte att kunna kontrollera PNR- uppgifterna mot olika databaser 
över ”kända” personer och föremål som är regi strerade som eftersökta. De behöver också 
använda PNR-uppgifter reaktivt  för att ta fram bevisning och, i förekommande fall, hitta 
medbrottslingar och nysta upp kriminella nätverk.  
Exempelvis kan kreditkortsinformation som i ngår bland PNR-uppgifterna göra det möjligt för 
de brottsbekämpande myndighete rna att identifiera och styrka  kopplingar mellan en person 
och en känd brottsling eller ett kriminellt nätverk. Ett exempel från en medlemsstat rörde storskalig människo- och narkotikahandel med anknytning till en medlemsstat och flera 
tredjeländer. Karteller importerade  narkotika till flera olika de stinationer i Europa. Människor 
som själva var offer för människohandel tvingade s svälja narkotika och transportera den till 
EU. Personerna identifierades genom att det på grundval av PNR-uppgifter kunde konstateras 
att de hade köpt flygbiljetten med stulna kredit kort. Detta ledde till gripanden i den berörda 
medlemsstaten. På denna grund skapades ett be dömningskriterium som i sig ledde till flera 
gripanden i andra medlemsst ater och tredjeländer.  
Slutligen ger kontroll av PNR-uppgifter före ankomst de brottsbekämpande myndigheterna 
möjlighet att göra en mer ingående bedömning av personer som med hjälp av objektiva 
bedömningskriterier och tidigare erfarenheter bedöms kunna utgöra ett säkerhetshot. Detta 
underlättar resandet för alla andra passagerare och minska r risken för att människor 
kontrolleras på grund av kriterier som national itet eller hudfärg, som felaktigt kan förknippas 
med säkerhetsrisker av brottsbekämpande m yndigheter, inklusive tull och gränsbevakning.  
Avtal om överföring av PNR-uppgifter i sa mband med kampen mot terrorismen och 
internationell organiserad brot tslighet har ingåtts mellan EU oc h Förenta staterna, Kanada och 
Australien. Det kan förväntas att fler tred jeländer kommer att begära tillgång till PNR-
uppgifter från flygbolag som upprätth åller flygförbindelser från EU. 
Storbritannien, Frankrike och Danmark har re dan infört förberedande lagstiftning för 
insamling och användning av PNR-uppgifter. De na tionella åtgärderna skilj er sig åt i en rad 
avseenden och det är sannolikt att skillnaderna kommer att va ra ännu större när väl ett 
fullständigt regelverk är på plats i dessa medlem sstater. Eftersom fler medlemsstater är i färd 
med att utarbeta egen PNR-lagstiftning ka n det komma att skapas upp till 27 system med 
inbördes stora skillnader, vilket skulle leda till olika nivåer av skydd för personuppgifter, 
säkerhetsluckor, ökade kostna der och rättsosäkerhet för lufttrafikföretagen.  
2.3 EU:s rätt att vidta åtgärder på om rådet samt frågan om subsidiaritet  
EU:s rätt att vidta åtgärder på detta område  följer av artiklarna 82 och 87 i kapitel 5 i 
avdelning V i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Eftersom de flesta typer av 
organiserad brottslighet, såsom narkotika- och människohandel, omfattar internationellt 
resande i något skede, är det av största vikt att myndighetern a kan samla in, behandla och 
utbyta PNR-uppgifter och därigeno m stärka EU:s inre säkerh et. Med hänsyn till den fria 
rörligheten för personer i Schengenområdet är det nödvändigt att alla medlemsstater använder 
                                                 
4 Direktiv 2004/82/EG av den 29 augusti 2004. 
SV    SV PNR-uppgifter för att undvika säkerhetsluckor. Dessutom kommer åtgärder på EU-nivå att 
säkerställa harmoniserade bestämmelser  om uppgiftsskydd, minskade kostnader och 
rättssäkerhet för lufttrafikföretagen. 
3. SYFTEN 
3.1. Politiska mål 
Det generella målet är att stärka EU:s inre säkerhet, utan att i nkräkta på rätten till skydd av 
personuppgifter och andra grundlä ggande rättigheter. Till de tta kommer följande särskilda 
strategiska mål: 
(1) Förebygga och minska terroristverksam het och grov brottslighet genom en 
övergripande strategi för användninge n av PNR-uppgifter samt undvika 
säkerhetsluckor. 
(2) Se till att vederbörlig hänsyn tas till individens rätt till s kydd av sina personuppgifter i 
samband med insamling och behandling av personuppgifter, genom att underlätta 
utbytet av PNR-uppgifter mellan ansvariga myndigheter och garantera att tillgången 
till PNR-uppgifter begränsas till vad som är absolut nödvändigt. 
(3) Skapa rättssäkerhet och minska kostnaderna för lufttrafikföretag genom att utjämna de 
rättsliga och tekniska krav som åläggs dessa. 
3.2 Grundläggande rättigheter  
Effekterna på de grundlä ggande rättigheterna har i sa mband konsekvensbedömningen 
analyserats i enlighet med den checklista för de grundläggande rättigheterna som anges i 
kommissionens strategi för Europeiska uni onens konkreta tillämpning av stadgan om de 
grundläggande rättigheterna5. 
Användningen av PNR-uppgifter skulle innebära ett ingrepp i den grundläggande rätten till 
skydd av privatlivet och skydd av person uppgifter. Sådana ingrepp är under vissa 
förutsättningar och villkor till åtna, om ingreppen sker i enli ghet med lagstiftningen och är 
nödvändiga i ett demokratiskt sa mhälle. Eftersom de föreslagna åtgärderna syftar till att 
bekämpa terrorism och annan allvarlig brottslighet skulle de tjäna ett mål av allmänt intresse 
som kan motivera sådana inskränkningar, i enlighet med proportionalitetsprincipen. 
Varje föreslagen åtgärd omfa ttas av tillämpningsområdet för kapitel 5 om po lissamarbete i 
avdelning V i EUF-fördraget. Rambeslut 2008/977/RIF om skydd av  personuppgifter som 
behandlas inom ramen för polissama rbete och straffrättsligt samarbete6 är endast tillämpligt på 
de aspekter av en föreslagen åtgärd som involverar överföring av  personuppgifter mellan 
medlemsstaterna, vilket lämnar en lucka för personuppgifter som enbart behandlas på nationell 
nivå. Det finns för närvarande inga EU-bes tämmelser som reglerar sådan behandling av 
personuppgifter på nationell nivå. Det lämpligas te vore att se till att uppgiftsskyddsgarantierna 
för alla föreslagna åtgärder är förenliga me d rambeslut 2008/977/RIF. Detta skulle ge en 
enhetlig standard för sky ddet av personuppgifter.  
Det är nödvändigt att fastställa  hur länge de berörda myndi gheterna ska tillåtas lagra 
uppgifterna. När det gäller vilken  metod lufttrafikföretagen bör använda vid överföring av 
uppgifter, har sändsystemet (”pushsysteme t”) odiskutabla förd elar jämfört med 
                                                 
5 KOM(2010) 573 av den 19 oktober 2010. 
6 Rådets rambeslut 2008/977/RIF om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för 
polissamarbete och straffrättsligt samarbete som är strikt nödvändiga, EUT L 350, 31.12.2008, s. 60. 
SV    SV direktåtkomstsystemet (”pullsystemet”), och därför bör sändsystemet användas för alla 
överföringar. 
När det gäller den kritik som rikt ats mot utarbetande av profiler , garanterar EU:s lagstiftning 
om skydd av personuppgifter varje individ rätte n att inte utsättas för beslut som medför 
rättsliga verkningar, eller på an nat sätt har allvarliga konsekvens er för henne eller honom, och 
som uteslutande är baserat på automatisk beha ndling av uppgifter i sy fte att bedöma enskilda 
aspekter av hans eller hennes person. Varje be slut rörande en enskild individ som grundar sig 
på automatisk behandling av PNR-uppgifter bö r kontrolleras och bekräf tas av en människa, 
och ge möjlighet för den regi strerade att yttra sig. 
4. POLITISKA  ALTERNATIV 
I konsekvensbedömningen analyseras fyra huvudalternativ: 
Alternativ A . Ingen reglering av frågan på EU-nivå och bibehållen status quo. 
Alternativ B . Lösningar inriktade på att a npassa PNR-systemets struktur: 
B.1: Decentraliserad insamling och behand ling av uppgifter av medlemsstaterna. B.2:
 Centraliserad insamling och beha ndling av uppgifter på EU-nivå. 
Alternativ C . Lösningar med avseende på ändamålsbegränsning: 
C.1: Tillgång endast för bekämpning av terroristbrott och annan allvarlig brottslighet. C.2:
 Tillgång för bekämpning av terroristbrott och annan allvarlig brottslighet samt för 
andra strategiska ändamål. 
Alternativ D . Lösningar med avseende på transporsätt: 
D.1: Endast lufttrafikföretag. D.2: Luft -, sjö- och järnvägstransportföretag. 
Alternativ E. Frivilligt/förbättrat samarbete. Lösninge n att satsa på ett förbättrat samarbete 
mellan medlemsstaterna på området vald es bort redan i ett tidigt skede. 
5. JÄMFÖRELSE  MELLAN  DE STRATEGISKA  ALTERNATIVEN  OCH  
DERAS  RESPEKTIVE  VERKNINGAR 
Alternativen bedömdes utifrån deras verkningar med avseende på följande: säkerheten i EU 
och skyddet av personuppgifter, kostnader  för myndigheterna,  kostnader för 
lufttrafikföretagen/effekter på konkurrensen på den inre marknaden, förbindelserna med 
tredjeländer och i vilken  mån de främjade en övergripande strategi.  
Alternativ A (bibehållen status quo) ger vissa begränsade fördelar när det gäller att stärka 
säkerheten i EU, men har i övr igt negativa verkningar, i de n meningen att ett stort antal 
sinsemellan olika nationella system leder ti ll administrativa problem och kostnader.  
När det gäller alternativ B innebär en decentr aliserad insamling av PNR-uppgifter (lösning 
B1) fördelar jämfört med en centraliserad insamling av sådana uppgifter (lösning B2), 
eftersom den förra lösningen i högre grad bidr ar till ökad säkerhet i EU. En centraliserad 
insamling av uppgifter skulle löpa  stor risk att misslyckas, efte rsom en sådan lösning inte kan 
garantera ett tillfredsställande samarbete mella n medlemsstaterna. Dessutom skulle det bli 
både svårt och dyrt att hantera systemet i praktiken. Lösning B1 leder till högre kostnader än lösning B2. Fördelarna med förbättrad sä kerhet uppväger dock de högre kostnaderna. 
När det gäller ändamålsbegrän sning innebär lösning C2 vissa  fördelar med avseende på 
säkerheten jämfört med lösning C1, men medför  å andra sidan betydl igt större ingrepp i 
skyddet av personuppgifter och större kostnader än lösning C1. Lösning C2, som syftar till att 
SV    SV utöka användningen av PNR-uppgifter till andra ändamål, förefaller oproportionerlig i detta 
skede. 
När det gäller olika transportsätt uppvisar lösn ing D2 säkerhetsfördelar jämfört med lösning 
D1, eftersom den omfattar fler transportformer och fler passagerare, men den innebär också 
större ingrepp i rätten till skydd av personuppgifter  och större kostnader än lösning D1, som 
innebär att åtgärden endast skulle omfatta lu fttrafikföretag. Lösni ng D2, som innebär att 
åtgärden utvidgas till a tt omfatta sjö- och järnvägspassagera rtrafik, är i det här skedet inte 
mogen att införas.  
6. FÖRORDAT  ALTERNATIV 
Utarbetandet av ett nytt lagförslag som är tillämpligt på flygresor, med decentraliserad 
insamling av PNR-uppgifter för att förebygga, uppt äcka, utreda och lagföra terroristbrott och 
grov brottslighet, tycks vara den bästa strate giska lösningen i det här skedet (dvs. en 
kombination av lösningarna B1, C1 och D1). De t skulle ge bäst föru tsättningar att stärka 
säkerheten i EU, samtidigt som det garanter ar att ingreppen i uppgi ftsskyddet hålls på ett 
minimum och att kostnaderna st annar på en godtagbar nivå.  
En analys av kostnaderna för den förordade strategiska lösningen utfördes i samband med 
2007 års konsekvensbedömning.  Enligt 2007 års beräkningar sk ulle myndigheternas och 
lufttrafikföretagens samlade kostnader för de n förordade lösningen uppgå  till följande belopp: 
För myndigheterna beräknas kostnaderna (m edlemsstaterna samm antagna) uppgå till : 
Startkostnader (ej återkommande) €  614  833  187 
MEN med en avskrivningsperiod på fem år €  122  966  637 
Årliga personalkostnader (återkommande) €  11 686  749 
Årliga underhållskostnader (återkommande) €  61 483  319 
För alla lufttrafikföretag i EU uppgår kostnaderna sammantaget till : 
Startkostnader för sändmet oden (ej återkommande) €  11 647  116 
MEN med en avskrivningsperiod på fem år €  2 329  423 
Kostnader för översändande av uppgifter tv å gånger per passagera re med användning av 
sändmetoden (återkommande) €  2 250  080 
Personal- och underhållskostn ader (återkommande) €  5 435  321 
År 2008 upphandlade kommissionen en undersökning om metoder för att inrätta ett PNR-
nätverk på EU-nivå. Rapporten Study on ways of setting up an EU network on exchange of 
Passenger Name Record (PNR) data for law enforcement purposes7, som lades fram 2009, 
inbegriper en ny beräkning av kostnaderna. 
För myndigheterna beräknas kostnaderna fö r alla medlemsstater sammantaget till:  
Startkostnader (ej återkommande) €  221  000  000 
MEN med en avskrivningsperiod på fem år €  44 200  000 
Årliga personalkostnader (återkommande) €  11 686  749 
Årliga underhållskostnader (återkommande) €  61 483  319 
                                                 
7 Författare: Accenture och SITA. 
SV    SV För lufttrafikföretagen uppgår kostnaderna sammantaget till:  
Starkostnader för sändmetoden (ej återkommande) €
 100  000 * 120 EU-baserade lufttrafikföretag = €  12 000  000 
€ 100  000 * 80 icke EU-baserade lufttrafikföretag = €  8 000  000 
MEN med en avskrivningsperiod på fem år €  4 000  000 
Kostnader för översändande av uppgifter tv å gånger per passagera re med användning av 
sändmetoden (återkommande) 
€ 33 500 per lufttrafikföretag och år*120 lufttrafikföretag*3 förb indelser*2 gånger användning 
av sändmetoden €  24 120  000 
Personal- och underhållskostn ader (återkommande) €  6 240  000 
I siffrorna för 2009 visas en minskning av mynd igheternas kostnader fö r att inrätta ett PNR-
system på EU-nivå, men å andra sidan ökade kostnader för lufttrafikföretagen jämfört med beräkningarna från 2007. De faktiska kostnaderna kommer att ligga någonstans mitt emellan dessa två beräkningar och, nä r det gäller lufttrafikföretagens kostnader, med största 
sannolikhet närmare 2007 års beräkningar, som ba serar sig på marknadspriser som hämtats 
direkt från företagen. 
Om lufttrafikföretagen väljer att föra sina kostnader vidare till passagerarna skulle detta, 
också om man väljer att utgå från de myck et höga beräkningarna från 2009, leda till en 
extrakostnad på mindre än tio eurocent per bilje tt, vilket måste anses försumbart sett till 
biljettpriserna totalt. 
7. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Varje medlemsstat skulle kunna utarbeta en årlig rapport om genomförandet av systemen. 
Kommissionen bör utvärdera hur di rektivet fungerar inom fyra år  från dess ikraftträdande för 
att kontrollera om användningen av PNR-uppgi fter har uppfyllt sina syften, om 
medlemsstaterna har fullgjort si na skyldigheter och om system et har lett till förväntade 
resultat.  
Kommissionen bör också överväg a möjligheten att utvidga åtgä rderna till flygningar inom 
EU. Detta skulle ge en möjlighet att under  en övergångsperiod samla erfarenheter från 
genomförandet av det första PNR-direktivet.