·minska den årliga primärenergiförbrukningen i offentliga byggnader med 2,6 terawattimmar per år (motsvarande den mängd el som förbrukas av omkring 720 000 hushåll under ett helt år),

·Offentliga byggnaders årliga primärenergiförbrukning minskade med 2,6 terawattimmar per år (motsvarande omkring 720 000 hushålls elförbrukning under ett helt år).

När det gäller sammanhållningspolitiken påvisar de finansiella uppgifterna för september 2022 fortsatt stora utgifter. Under tio månader rapporterades ytterligare utgifter på 45 miljarder euro, och utbetalningarna motsvarade 74 % av det planerade beloppet. Med tanke på att nationella förvaltningar tenderar att lämna in ansökningar om ersättning till kommissionen mot slutet av budgetåret kommer denna siffra utan tvivel att öka ytterligare under de återstående månaderna 2022.

React-EU var det allra första instrumentet som användes inom ramen för NextGenerationEU, och den första utbetalningen gjordes den 28 juni 2021. Medlen delades upp i två delar; merparten var tillgängliga för programplanering under 2021 (39,6 miljarder euro) och resten under 2022 (10,8 miljarder euro). Kommissionen agerade snabbt för att göra medel tillgängliga i tid för att bekämpa pandemin och stödja ekonomin. Endast tre månader efter antagandet av React-EU-förordningen godkände kommissionen över 90 % av de tillgängliga medlen för 2021, vilket gjorde det möjligt för de förvaltande myndigheterna att börja använda de tillgängliga extra resurserna.

Över 9 000 ukrainska flyktingar kommer att kunna dra nytta av de tjänster som tillhandahålls genom projektet ”Solidarity” i Bulgarien. Projektet, som får stöd av ESF och React-EU, syftar till att hjälpa ukrainare att komma in i det bulgariska samhället genom att underlätta för dem att hitta arbete via den nationella arbetsförmedlingen. Inom projektet ges också psykologiskt stöd, individuellt anpassad karriärvägledning och hyresstöd.

·Omkring 100 000 personer har deltagit i gemensamma lokala sysselsättningsinitiativ och gemensamma kurser.

·165 000 personer har gynnats av gränsöverskridande rörlighetsinitiativ.

Exempel på projekt som finansieras av ESI-fonderna och bidrar till territoriellt samarbete Klimatförändringarnas effekter låter sig inte påverkas av gränser, varför en rad begränsande och resiliensstärkande åtgärder på klimatområdet lagts fram inom ramen för olika Interreg-projekt. Samarbetsprogrammet mellan Österrike och Ungern finansierade projekt för resiliens mot översvämningar till ett värde av 13 miljoner euro. Det mest anmärkningsvärda av dessa projekt är SEDDON II , som stöder hantering av flodsediment i syfte att förbättra miljön och minska riskerna för översvämning i Donau. Samarbetsprogrammet mellan Tjeckien och Polen har också gett stöd till åtgärder för begränsning av och beredskap för översvämningar. Insatserna ökar den gränsöverskridande beredskapen att vidta åtgärder i krislägen, särskilt vid översvämningar.

4.Medlemsstaternas utvärderingsarbete

Under det gångna året har medlemsstaterna avsatt mer resurser för att bedöma genomförandet av de åtgärder som stöds av ESI-fonderna, samt effekterna av dessa åtgärder.

Resultaten från de utvärderingar som gjorts i medlemsstaterna är i typfallet mycket specifika för det lokala sammanhang där de åtgärder som fått stöd har genomförts. Utvärderingarna ger dock värdefulla insikter som kan användas för att anpassa åtgärder och projekt under den sista delen av programperioden 2014–2020 och, vilket är viktigt, för att utforma de nya åtgärderna i programmen för 2021–2027.

Generellt sett understryker de genomförda utvärderingarna positiva resultat på de områden som fått stöd. De visar också att åtgärderna och projekten varit effektiva när det gäller att stödja individer och små och medelstora företag samt att de gynnat både offentliga och privata enheter. Hittills har endast ett fåtal utvärderingar behandlat hur covid-19-pandemin påverkat vissa sektorer och val när det gäller programplanering. Framöver förväntas fler utvärderingar som omfattar dels denna aspekt, dels andra åtgärder som vidtagits för att hantera de senaste flykting- och energikriserna.

Arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar som medföljer denna rapport innehåller mer information om resultaten av medlemsstaternas och kommissionens utvärderingar av de program som fått stöd från ESI-fonderna.

5.Slutsatser

En stabil ram i en dynamisk miljö

På senare år har vi drabbats av den ena krisen efter den andra, från hälsokrisen till den energikris som orsakats av Rysslands invasion av Ukraina och den långsiktiga kris som klimatförändringarna utgör. Utöver faciliteten för återhämtning och resiliens illustrerar en rad sammanhållningspolitiska initiativ (t.ex. CRII under 2020, React-EU under 2021 samt Care och Fast-Care under 2022) hur ESI-fonderna har anpassats och fortsätter att anpassas för hantering av nödsituationer. Dessa initiativ har gjort det möjligt för ESI-fonderna att fortsätta med sitt strategiska uppdrag samtidigt som de har kunnat användas till hjälp under kriser som saknar motstycke.

Både EU:s medlemsstater och Europeiska kommissionen har varit snabba med att anpassa utgiftsprogrammen till den nya verkligheten, vilket visar på fondernas flexibilitet att anpassa sig och reagera på oförutsedda händelser och omständigheter. Samtidigt fortsatte ESI-fonderna att ge strukturellt, förutsägbart stöd och därigenom hjälpa människor att få tillgång till högkvalitativa och tillförlitliga offentliga tjänster, regioner och företag att utnyttja utmaningarna med den gröna och den digitala omställningen för att hitta nya sätt att bli konkurrenskraftiga och arbetstagare att förvärva kompetens som ökar deras produktivitet och ger dem tillgång till bättre arbetstillfällen. Sammantaget har sammanhållningspolitiken sedan covid-19-pandemins utbrott 2020 bidragit med över 160 miljarder euro till medlemsstaterna för att stärka resiliensen och främja social och regional konvergens.

EU har hela tiden understrukit de positiva effekter som energieffektivisering, utveckling av förnybara energikällor och marknadsintegration har för vår energitrygghet. ESI-fonderna har varit EU:s viktigaste verktyg för att tillhandahålla offentligt finansieringsstöd för ren energi, i synnerhet energieffektivitet, inklusive energirenovering, utveckling av förnybara energikällor och energinät. I detta avseende har sammanhållningspolitiken hjälpt medlemsstater och regioner att hantera energifattigdom, minska hushållens energiräkningar och utsläppen av växthusgaser samt skapa hållbara arbetstillfällen i byggsektorn. Rysslands invasion av Ukraina har bara bekräftat energitrygghetens avgörande betydelse samt behovet av att ställa om till en klimatneutral ekonomi.

Genomförandet av programmen framskrider väl, med en avsevärt ökad utgiftsnivå under 2020 och 2021, vilket visar på en stadig positiv utveckling. De senaste uppgifterna om det finansiella genomförandet, från den 30 september 2022, visar att genomförandetakten ökar allteftersom programperioden närmar sig sitt slut. Det är viktigt att de återstående medlen utan dröjsmål kommer till god användning för att genera tillväxt och skapa arbetstillfällen samt för att hantera de direkta och indirekta effekterna av såväl covid-19-pandemin som krisen i Ukraina och dess återverkningar på energipriserna.

För perioden 2021–2027 kommer de 370 miljarder euro som finns tillgängliga för sammanhållningspolitiken även fortsatt att satsas främst på investeringar i arbetstillfällen och tillväxt, med fokus på ett Europa för alla och en grönare, koldioxidsnål ekonomi.

ESI-fonderna kommer att förbli ett verksamt redskap för att hjälpa individer och små och medelstora företag. Sammanhållningspolitiken har visat en stark förmåga att reagera på de olika kriser som drabbat EU under de senaste åren, utan att ge avkall på det långsiktiga målet att minska skillnaderna mellan EU:s regioner och främja social och territoriell konvergens samt påskynda den gröna och den digitala omställningen.