Förslag till RÅDETS BESLUT om antagande av ett särskilt forsknings- och utbildningsprogram 2002-2006 (Euratom) inom området kärnenergi

MOTIVERING

Vid sitt möte den 23 och 24 mars 2001 riktade Europeiska rådet en uppmaning till rådet och Europaparlamentet, att före juni 2002 anta det ramprogram för forskning (2002-2006) som kommissionen föreslagit. Detta skedde i linje med det stöd Europeiska rådet uttryckt för det europeiska området för forskningsverksamhet vid mötena i Lissabon, Feira och Nice.

I det sammanhanget uppmanade Europeiska rådet framför allt till att, inom ramen för ett antal klart definierade prioriteringar, dra nytta av de nya instrument som skall ge det nya ramprogrammet de resurser som krävs för att bidra till inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet i enlighet med dess syfte.

Den 21 februari 2001 lade kommissionen fram sitt förslag till ramprogram. [1] Sedan dess har rådet och parlamentet haft möjlighet att börja granska och diskutera förslaget. Vid det informella mötet i Uppsala den 2 och 3 mars hade forskningsministrarna en första diskussion i ämnet och rådets instanser har nu börjat behandla frågan.

[1] KOM(2001) 94.

Europaparlamentet har å sin sida vid tre tillfällen haft möjlighet att diskutera förslaget, senast på grundval av svar från kommissionen på ett detaljerat frågeformulär i ämnet.

Genom att redan nu presentera förslagen till de särskilda programmen som skall användas för att genomföra ramprogrammet vill kommissionen underlätta den debatt som inletts inom institutionerna och på så sätt se till att den kan bygga på så komplett information som möjligt.

I detta syfte presenterar kommissionen samtidigt ett meddelande om möjligheterna att tillämpa artikel 169 i fördraget för att gemenskapen skall kunna delta i program som genomförs av flera medlemsstater gemensamt i samband med sammanslutningen av nationella forskningsprogram i nätverk.

Inom kort kommer kommissionen även att lägga fram förslag om "regler för deltagande samt för spridning av resultat" som skall gälla för ramprogrammet.

Särskilt följande huvuddelar av förslagen kommer att bidra till att skapa en bättre överblick över förslagen till organisation, innehåll och genomförande för det nya ramprogrammet:

- Strukturen i form av särskilda program.

- De nya instrumenten och deras funktion.

- Det planerade vetenskapliga och tekniska innehållet.

- De verksamheter som planerats på Euratom-området.

Strukturen

För genomförandet av ramprogrammet föreslås en struktur som grundas på följande fem särskilda program:

- För EG:s ramprogram:

- Ett särskilt program om "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet" för de två verksamhetsområdena "Att integrera forskningsverksamheten" och "Att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet" i förslaget till ramprogram.

- Ett särskilt program om "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet".

- Ett särskilt program för GFC:s verksamhet.

- För Euratoms ramprogram:

- Ett särskilt program för alla indirekta åtgärder på områdena för kärnklyvning och kärnfusion.

- Ett särskilt program för GFC:s verksamhet.

Denna struktur motsvarar den i ramprogrammet och överensstämmer väl med det strategiska mål som ligger bakom. Strukturen är enkel och tydlig och gör det möjligt att genomföra de olika föreslagna åtgärdstyperna på ett sammanhängande sätt samtidigt som det allmänna målet - inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet - och de speciella kännetecknen för dessa åtgärder beaktas.

Den förenar å ena sidan all forskning och forskningssamordning och å andra sidan verksamhet med syfte att strukturera olika nyckelaspekter för forskningsverksamheten på europeisk nivå.

Genom framför allt en enda programkommitté, med olika sammansättning beroende på område, kan genomförandet ske på ett konsekvent sätt i de olika fallen.

Den speciella typ av verksamhet som bedrivs inom GFC kräver för övrigt separata särskilda program för EG och Euratom.

Med hjälp av och tack vare uppgifterna i bilaga II till förslaget till ramprogram kan man se till att verksamheten överensstämmer med de olika verksamheterna som föreskrivs i fördraget, med avseende på både innehåll och budget.

De nya instrumenten

Det nya ramprogrammets bidrag till inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet grundas framför allt på de planerade interventionsformerna för genomförandet, i synnerhet de tre nya instrumenten spetsforskningsnätverk, integrerade projekt och deltagande i nationella program som genomförs gemensamt.

Dessa nya instrument, som välkomnades av rådet och Europaparlamentet i deras resolutioner om det europeiska området för forskningsverksamhet, krävs för att formerna för gemenskapens intervention på forskningsområdet skall kunna förändras. Detta utvecklingsbehov har betonats i olika rapporter om gemenskapens forskningspolitik, bland annat i utvärderingen av de senaste fem årens forskningsverksamhet inom ramprogrammet.

Så snart förslaget till ramprogram hade presenterats inleddes utvecklingen av dessa instrument. Ett flertal kontakter har tagits och ingående diskussioner hållits mellan kommissionen, de nationella myndigheterna och programanvändarna inom forskningsorganisationer, universitet och näringsliv om hur instrumenten skall fungera i praktiken.

Två seminarier organiserades särskilt i ämnet den 19 och 20 april 2001 [2].

[2] Arbetsdokument finns på följande webbplats: www.http://europa.eu.int/comm/research/.

Grundprinciperna och de allmänna villkoren för genomförandet av dessa nya instrument fastslogs på grundval av resultatet av arbetet kring detaljerna och diskussionerna. De sammanfattas i bilaga III till förslagen till särskilda program och omfattar i synnerhet följande:

- De mål som särskilt eftersträvas med hjälp av de olika instrumenten.

- Typ av verksamhet som omfattas.

- De allmänna villkoren för partnerskapens upprättande, funktion och utveckling.

- De allmänna villkoren för stöd från gemenskapen.

Dessa principer och regler är utformade så att de nya instrumenten på ett effektivt sätt skall kunna bidra till att det åsyftade målet nås - en djupgående integration av forskningsverksamhet och innovativ verksamhet i Europa - enligt de villkor om självständig verksamhet och flexibilitet som kännetecknar de åtgärder som skall kunna vidtas enligt det nya ramprogrammet.

Genomförandet kompletteras av åtgärder för att till fullo dra nytta av hela den forsknings- och innovationspotential som finns i Europa, särskilt genom att uppmuntra små och medelstora företag att delta i den berörda verksamheten.

Detta gäller huvudsakligen spetsforskningsnätverk och integrerade projekt. Gemenskapens deltagande i nationella program som genomförs gemensamt i enlighet med artikel 169 i fördraget är av ett annat slag och kräver en annan hantering. Syftet med det meddelande som kommissionen presenterar, och med dessa förslag, är att inleda den nödvändiga politiska debatten om detta sätt att genomföra ramprogrammet.

Det vetenskapliga och tekniska innehållet

Utöver organiseringen av det nya ramprogrammet för att förbättra strukturen och samordna forskningsinsatserna är koncentrationen av resurserna till ett begränsat antal väl definierade prioriteringar ett grunddrag i programmet, vilket också betonades av Europeiska rådet vid mötet i Stockholm.

Detta återspeglas i förslagen till särskilda program där uppgifterna i förslaget till ramprogram om mål, områden och särskilda teman som behandlas inom dessa beskrivs i detalj, utvecklas och klargörs.

Exakt vilka forskningsämnen som skall ingå i verksamheterna fastställs vid upprättandet av arbetsprogrammen och vid utformningen av verksamhetsprogrammen för spetsforskningsnätverken och de integrerade projekten.

Målen, innehållet och formerna för genomförandet för den verksamhet som skall bedrivas inom ramen för de särskilda programmen har varit föremål för en förhandsutvärdering. I det sammanhanget har en en särskild insats gjorts för att definiera mål som kan kontrolleras och mätas, i de fall detta är möjligt och lämpligt, i enlighet med förslaget till ramprogram.

Utöver de verksamheter som bedrivs inom de prioriterade temana innehåller det särskilda programmet "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet" flera verksamhetstyper som är nya eller bedrivs under nya former.

Dessa är följande:

- Verksamheter som genomförs under rubriken "Att förutse EU:s tekniska och vetenskapliga behov" för att möta gemenskapens strategiska behov på nya kunskapsområden och nya oförutsedda behov.

Dessa skall bedrivas med hjälp av ett förfarande för flerårig programplanering av verksamheter som bland annat genomförs genom en utvärdering och ett urval av forskningsteman varje år.

- Stödåtgärder för sammanslutning av nationella forskningsprogram i nätverk och samordning av verksamheter och strategier för forskning och innovation. För detta kommer enkla och flexibla metoder att användas.

Internationellt samarbete spelar en viktig roll i ramprogrammet. På det området skall verksamheter bedrivas i olika former: i det särskilda programmet "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet" skall det ske dels genom att spetsforskningsnätverk och integrerade projekt öppnas för forskare och institutioner från tredje land, dels genom vissa särskilda verksamheter; i programmet "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet" skall det ske genom stöd till internationell rörlighet för forskare från Europa och tredje land.

Inom verksamheten som syftar till att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet kommer åtgärder att vidtas för att stödja samarbetet med och mellan olika organisationer för vetenskapligt och tekniskt samarbete i Europa. Dessa organisationer kommer att ha fullständig tillgång till programmens olika verksamheter.

I beskrivningen av innehållet i programmet "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet" preciseras de former för genomförandet och de teman som kan ingå i strukturerande verksamheter där även starkare sammanslutning av aktörer på innovationsområdet i nätverk ingår, liksom olika nya former av stöd till rörlighet, samordnade initiativ på infrastrukturområdet samt teman och regler för verksamheter på området relationer mellan forskning och samhälle.

Vid genomförandet av de särskilda programmen skall de olika aspekterna av den regionala dimensionen av den europeiska forskningen beaktas fullt ut, liksom regionernas roll i innovationsprocessen.

Verksamheter på Euratom-området

Med hänsyn till verksamhetens form på grund av den särskilda rättsliga grunden är verksamheten på Euratom-området speciell. Frågorna kring det europeiska området för forskningsverksamhet tar en alldeles särskild form på området för kärnforskning.

Det kan verka lättare att inrätta det europeiska området för forskningsverksamhet på området för kärnklyvning än i övriga delar av det vetenskapliga och tekniska området. Detta beror på den begränsade omfattningen av den berörda forskarvärlden och industrin och det etablerade samarbetet inom dessa sektorer.

På området för kontrollerad kärnfusion har det europeiska området för forskningsverksamhet i stor utsträckning redan blivit verklighet tack vare ett integrerat europeiskt program för forskning om fusion på magnetisk väg.

I förslaget till särskilt program för indirekt kärnforskningsverksamhet utvecklas och preciseras i stor utsträckning de uppgifter som finns i motsvarande del i förslaget till ramprogram för Euratom.

På fissionsområdet finns ett tematiskt område i ramprogrammet - behandling och lagring av avfall. Verksamheterna på det området kan bedrivas med hjälp av två av de nya instrument som används inom de prioriterade tematiska områdena i programmet "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet" som ingår i ramprogrammet för EG, nämligen spetsforskningsnätverk och integrerade projekt.

Övrig verksamhet på fissionsområdet rör andra kärnsäkerhetsaspekter - strålskydd, studier av innovativa koncept och utbildning på kärnteknikområdet. Sådan verksamhet skulle kunna genomföras i form av projekt med begränsad omfattning och sammanslutning av nationella verksamheter i nätverk, med möjlighet att vid behov använda nya instrument.

På området för termonukleär fusion innehåller förslaget till särskilt program en redogörelse och en precisering av de riktlinjer som ingår i förslaget till ramprogram för Euratom, och som är en följd av resultatet från ministermötet den 19 januari 2001 om framför allt baserades på ett informationsdokument [3] från kommissionen.

[3] SEK(2001) 385.

Där preciseras de prioriteringar som föreslagits och den verksamhet som skall bedrivas under perioden 2002-2006 enligt "reaktor"-inriktningen av gemenskapsverksamheten på detta område och som det har bedömts vara önskvärt att fortsätta med - att delta i Next Step och att använda JET-anläggningarna.

För att konkretisera denna inriktning krävs vissa ställningstaganden. För att öka genomslagskraften för gemenskapens insatser på området, och i linje med tanken bakom det europeiska området för forskningsverksamhet, föreslås att resurserna koncentreras på multilaterala verksamheter som sammanför de europeiska forskningsaktörerna i gemensamma projekt, i likhet med JET idag och i framtiden ITER, om beslutet fattas att bygga denna nya anläggning.

Den övergripande samordningen på europeisk nivå, som har visat sig vara givande, fortsätter men medlemsstaterna tar framöver hand om en större del än idag av de verksamheter, där "reaktor"-inriktningen och anknytningen till Next Step är mindre markant.

Perioden 2002-2006 kommer att kännetecknas av en övergång till ett program där åtagandena i samband med Next Step kommer att dominera. Av de 700 miljoner euro som föreslås för all fusionsforskning avsätts 200 miljoner euro för bidrag till byggandet av ITER. Arbetet skulle kunna påbörjas under andra hälften av perioden för genomförandet av ramprogrammet, det vill säga 2005-2006, och kräver ett särskilt beslut.

Avsikten med huvuddelen av gemenskapens fusionsforskningsverksamhet 2002-2006 är därför att trygga övergången mellan de verksamheter som för närvarande bedrivs inom olika sammanslutningar och det som skall bli ett tillhörande program för fysik och teknik på fusionsområdet då ITER-projektet har fått marschfart efter 2006, om beslut fattas om att bygga anläggningen.

Ett effektivt genomförande

Ramprogrammet 2002-2006 har utformats för att underlätta inrättandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet och vilar på tre grundprinciper: koncentration på ett antal utvalda prioriteringar, strukturerande inverkan genom en stark koppling till de nationella insatserna och förenkling av formerna för genomförandet.

Rådet, Europaparlamentet, panelen för utvärderingen av de senaste fem årens forskningsverksamhet inom ramprogrammet och av framför allt revisionsrätten har vid ett flertal tillfällen understrukit att formerna för genomförandet för ramprogrammet och de särskilda programmen måste förbättras i den riktningen.

Förbättringen av formerna för genomförandet kommer huvudsakligen att ske genom att nya interventionsformer och nya instrument antas. Syftet med dessa är att det skall bli lättare att uppfylla de två målen fokusering och förstärkning av kopplingarna mellan insatserna på olika nivåer.

Spetsforskningsnätverken och de integrerade projekten är utformade med detta i åtanke och baseras på ett mer decentraliserat synsätt vilket dels ger deltagarna möjlighet att bedriva en självständig verksamhet, dels skapar nödvändig flexibilitet för genomförandet. I synnerhet är partnerskapen utformade så att de skall kunna vidareutvecklas - nya deltagare skall kunna ansluta sig och deltagare som varit med från början skall kunna dra sig ur, under hela partnerskapsperioden.

De grundläggande principerna för de nya instrumenten beskrivs i bilaga III till de olika förslagen till särskilda program. Detaljerade regler för genomförandet av dem beskrivs i reglerna för deltagande och spridning där målet att skydda gemenskapens finansiella intressen beaktas.

Andra delar av administrationen av verksamheterna i programmen kommer också att läggas ut externt, framför allt vissa delar av administrationen av forskningsverksamheter för små och medelstora företag och verksamheter för stöd till rörlighet.

En viktig debatt

När kommissionen lägger fram ett förslag till nytt ramprogram för forskning i EU uppstår alltid en omfattande och intensiv debatt.

Denna debatt, som redan har börjat, bör kunna omfatta mer än den diskussion om prioriteringar och områden som den oftast begränsas till, därför att

- ramprogrammet 2002-2006 framför allt kännetecknas av nya interventionsformer som har stora möjligheter att skapa positiva effekter för den europeiska forskningen och som bör genomföras under bästa möjliga förutsättningar,

genomförandet av ramprogrammet av det skälet kräver att de som är ansvariga för forskningen i Europa engageras i högre grad, på en hög beslutsnivå, i de nationella forskningsorganisationerna, universiteten och industrin, och att deltagarna tar initiativ och ansvar i större utsträckning.

2001/0125(CNS)

Förslag till RÅDETS BESLUT om antagande av ett särskilt forsknings- och utbildningsprogram 2002-2006 (Euratom) inom området kärnenergi

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 7 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [4],

[4] EGT

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [5],

[5] EGT

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [6], och

[6] EGT

av följande skäl:

(1) Genom beslut nr .../../Euratom [7] har rådet antagit Europeiska atomenergigemenskapens fleråriga ramprogram 2002-2006 för verksamhet inom området forskning och utbildning med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet (nedan kallat "ramprogrammet"), som enligt artikel 7 i fördraget skall genomföras genom särskilda forsknings- och utbildningsprogram som skall fastställa de närmare villkoren för programmens genomförande och längd och tillhandahålla de resurser som bedöms nödvändiga.

[7] EGT

(2) Detta program bör omfattas av reglerna för företags, forskningscenters och universitets deltagande i genomförandet av ramprogrammet som antagits genom rådets beslut nr .../../Euratom [8] (nedan kallade "regler för deltagande").

[8] EGT

(3) Kommissionens förvaltningsutgifter för programmets genomförande återspeglar det stora antalet anställda som placerats i laboratorier inom medlemsstaterna och inom ITER-projektet.

(4) Vid genomförandet av detta program bör man särskilt sträva efter att främja innovation och forskares rörlighet inom gemenskapen samt internationellt samarbete med länder utanför gemenskapen och med internationella organisationer. Kandidatländerna bör ägnas särskild uppmärksamhet.

(5) All forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta program bör vara förenlig med de grundläggande etiska principerna, bland annat de som fastställs i stadgan om grundläggande rättigheter i Europeiska unionen.

(6) I enlighet med kommissionens meddelande "Kvinnor och vetenskap" [9] och de resolutioner som antagits av rådet [10] och Europaparlamentet [11] i denna fråga kommer en handlingsplan att läggas fram i syfte att förstärka kvinnornas roll och position i gemenskapens forskning och vetenskap.

[9] KOM (1999) 76.

[10] Resolution av den 20 maj 1999, EGT C 201, 16.7.1999.

[11] Resolution av den 3 februari 2000, PE 284.656.

(7) Detta program bör genomföras på ett flexibelt, effektivt och öppet sätt, varvid hänsyn bör tas till berörda parters intressen, bland annat inom forskarvärlden, näringslivet, bland användarna och bland beslutsfattarna. Den forskningsverksamhet som genomförs inom ramen för detta program bör vid behov anpassas till gemenskapens politik och till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

(8) Kommissionen bör så småningom se till att en oberoende bedömning görs av den verksamhet som genomförs inom ramen för programmet.

(9) Samråd har ägt rum med den vetenskapliga och tekniska kommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel

1. I enlighet med ramprogrammet antas härmed ett särskilt forsknings- och utbildningsprogram inom området kärnenergi (nedan kallat "det särskilda programmet") för perioden från och med den [.....] till och med den 31 december 2006.

2. Målen och de vetenskapliga och tekniska prioriteringarna för det särskilda programmet anges i bilaga I.

Artikel

I enlighet med bilaga II till ramprogrammet uppgår det belopp som anses vara nödvändigt för genomförandet av det särskilda programmet till 900 miljoner euro, inbegripet maximalt 16,5% för kommissionens förvaltningsutgifter. I bilaga II till detta beslut återfinns en preliminär uppdelning av detta belopp.

Artikel

1. De närmare bestämmelserna för gemenskapens finansiella deltagande i det särskilda programmet är samma som avses i artikel 2.2 i ramprogrammet.

2. Det särskilda programmet skall genomföras genom de instrument som definieras i bilaga III.

3. Det särskilda programmet omfattas av reglerna för deltagande.

Artikel

1. Kommissionen skall utarbeta ett arbetsprogram för genomförandet av det särskilda programmet, med en detaljerad redogörelse för målen och de vetenskapliga och tekniska prioriteringarna i bilaga I, samt med ett tidsschema för genomförandet.

2. I arbetsprogrammet skall relevant forskningsverksamhet som genomförs av medlemsstaterna, associerade stater samt europeiska och internationella organisationer beaktas. Vid behov skall arbetsprogrammet uppdateras.

Artikel

1. Kommissionen skall ha ansvar för genomförandet av det särskilda programmet.

2. För att genomföra det särskilda programmet skall kommissionen biträdas av en rådgivande kommitté. Kommitténs sammansättning kan variera beroende vilka ämnen som skall tas upp. När det gäller frågor som handlar om kärnklyvning skall kommittén sättas samman och bedriva sin verksamhet enligt de bestämmelser i rådets beslut 84/338/Euratom, EKSG, EEG [12] som rör rådgivande och samordnande kommittéer. När det gäller frågor som handlar om fusion gäller de bestämmelser i rådets beslut av den 16 december 1980 som rör den rådgivande kommittén för fusionsprogrammet.

[12] EGT L 177, 4.7.1984 s. 25.

Artikel

1. Kommissionen skall i enlighet med artikel 4 i ramprogrammet regelbundet rapportera om vilka framsteg som gjorts i fråga om genomförandet av det särskilda programmet.

2. Kommissionen skall se till att den oberoende bedömning av programverksamheten som avses i artikel 5 i ramprogrammet genomförs inom de områden som omfattas av det särskilda programmet.

Artikel

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande [...]

BILAGA I

Vetenskapliga och tekniska mål och huvudlinjerna för verksamheten

1. Inledning

Kärnkraften står för 35 % av all el som produceras i Europeiska unionen. Den är därför en komponent i debatten om hur man skall kunna bekämpa klimatförändringen och minska EU:s energiberoende. Vi står emellertid inför stora utmaningar. Kontrollerad termonukleär fusion är ett av de långsiktiga energiförsörjningsalternativen, särskilt när det gäller en centraliserad försörjning av elektricitet för baslast. Målet är att göra framsteg som gör det möjligt att visa att det är vetenskapligt och tekniskt möjligt att producera energi genom fusion och att utvärdera dess egenskaper vad gäller hållbar utveckling. På kort sikt måste vi finna sätt att ta hand om kärnavfallet som samhället kan acceptera, och framförallt måste vi genomföra tekniska lösningar för hantering av långlivat avfall. Innovativa koncept för en säkrare användning av kärnklyvning bör också undersökas som ett möjligt bidrag till att täcka de energibehov som kommer att finnas i Europa under de kommande decennierna.

Det europeiska samarbetet, bland annat forskarutbyte och gemensamma forskningsprogram, är redan väl etablerat på detta området. Samarbetet när det gäller kärnavfall och andra områden kommer att intensifieras och fördjupas på program- och projektnivå. Målet är en bättre resursanvändning (både vad gäller mänskliga resurser och experimentanläggningar) och främjande av en gemensam Europeisk syn på nyckelproblem och tillvägagångssätt i linje med behoven hos det europeiska området för forskningsverksamhet. Länkar till nationella program kommer att upprättas, och nätverk med tredje land - särskilt USA, Kanada och Japan - kommer att främjas. När det gäller fusion kommer gemenskapen och medlemsstaterna att fortsätta sitt arbete inom ramen för ett integrerat verksamhetsprogram.

Samordning kommer att ske med GFC:s program för kärnsäkerhet och säkerhetskontroller.

2. Prioriterade tematiska områden

2.1 Forskning om fusionsenergi

Mål

Under den senare hälften av detta århundrade skulle fusionsenergin kunna bidra till utsläppsfri och storskalig produktion av elektricitet för baslast. De framsteg som hittills har gjorts inom fusionsenergiforskningen motiverar att man fortsätter att ge hög prioritet åt det långsiktiga arbetet mot att realisera en fusionskraftanläggning. Teoretiskt arbete och experimentella undersökningar i befintliga anläggningar världen över, särskilt JET, har gjort det möjligt att slå fast att kunskapen och tekniken är mogen för att konstruera ett nästa generationens projekt efter JET, med syfte att demonstrera att fusionsenergi är vetenskapligt och tekniskt genomförbar. Världsomfattande samarbete inom fusionsenergiforskning har lett till att man nu har en detaljerad teknisk utformning av en sådan "Next Step"-anläggning (ITER). Målet är en långvarig brinntid i induktiv drift med en förstärkningsfaktor Q > 10, som visar på en fusionskraftproduktion på 400 MW under cirka 400 sekunder och som skulle ge möjlighet att undersöka brinnande plasma under förhållanden som är relevanta för energiproduktion.

Tack vare den genomförda projekteringsverksamheten för ITER kan man fatta beslut om förverkligandet av Next Step. Detta ligger I linje med inriktningen av fusionsenergiforskningen inom gemenskapen mot en reaktor. Förutsatt att de internationella förhandlingarna om rättsliga och institutionella villkor för upprättande av ett ITER-organ och förhandlingarna om ett gemensamt genomförande (uppbyggnad, drift, användning och avveckling) faller väl ut, kan man eftersträva ett särskilt beslut under perioden 2003-2004, så att själva uppförandet skulle kunna påbörjas under perioden 2005-2006. Perioden 2003-2006 måste därför betraktas som en övergångsperiod under vilken den europeiska verksamheten måste rationaliseras på grund av programmets kraftiga inriktning mot Next Step. Enligt förslaget till budget för forskning inom fusionsenergi under perioden 2003-2006 skall 200 miljoner euro av det totala anslaget på 700 miljoner euro användas för genomförandet av ITER.

När ett eventuellt beslut har fattats kommer genomförandet av "Next Step" att kräva avsevärda mänskliga och ekonomiska resurser. När ett beslut väl har fattats om att gå vidare med projektet kommer genomförandet att kräva organisatoriska förändringar och att Euratoms europeiska partner anpassar sina nuvarande åtgärder inom fusion, särskilt i syfte att gemensamt leda det europeiska bidraget till ITER. Beloppet på 500 miljoner euro föreslås för att fortsätta ett meningsfullt FoU-program, inklusive övergången mellan verksamhet som för närvarande bedrivs av associeringar [13] och JET och det som kommer att bli det "tillhörande programmet" inom fusionsfysik och -teknik när uppförandet av Next Step/ITER-anläggningen har nått sitt stationära stadium efter 2006.

[13] Upprättade genom associeringskontrakt mellan gemenskapen och enheter i medlemsstaterna.

Prioriteringar

i) Associeringarnas program på fysik- och teknikområdet

Associeringarnas program kommer att innehålla

- forskning och utveckling inom fusionsfysik och plasmateknik, med inriktning på studier och utvärdering av metoder för magnetisk inneslutning där man bl.a. fortsätter att bygga stellaratorn Wendelstein 7-X och utnyttja befintliga anläggningar inom Euratomassocieringarna,

- strukturerad FoU-verksamhet inom fusionsteknik, särskilt forskning om fusionsmaterial och deltagande i FoU-verksamhet för avveckling av JET som planeras ske när verksamheten avslutas,

- undersökningar av socioekonomiska aspekter, med inriktning på utvärdering av ekonomiska kostnader och samhällets acceptans av fusionsenergi som komplement till ytterligare studier om säkerhet och miljöaspekter; samordning av medlemsstaternas civila forskning om 'inertial confinement' och möjliga alternativ, inom ramen för verksamhet för att hålla sig underrättad om utvecklingen; spridning av resultaten och information till allmänheten; utbildning och mobilitet.

I samband med bidraget till associeringarnas program kommer prioritet att ges åt multilaterala åtgärder för att koncentrera verksamheten till gemensamma projekt, t.ex. sådana som direkt berör driften av JET och Next Step/ITER och/eller personalutbildning. Beroende på beslutet om uppförandet av ITER och när detta sker, kommer nuvarande gemenskapsstöd till associeringarnas verksamhet att anpassas, och en avveckling av användningen av ett antal anläggningar kommer att övervägas. Tillräckliga medel kommer att ställas till förfogande för att bibehålla en stark europeisk samordning av verksamheten inom fusionsområdet som under årens gång har visat sig vara fruktsam.

Omfattningen av det tillhörande interna Europaprogrammet avseende fusionsfysik och -teknik, som krävs för att associeringarna och den europeiska industrin skall kunna dra full nytta av ITER, beror dels på Europas andel i ITER, och dels på var anläggningen placeras. Detta kan innebära investeringar som syftar till att bibehålla de experiment som utförs på fusionsanläggningar i Europa på en nivå som håller världsklass, även efter det att ITER satts i drift, och ett lämpligt program för teknisk utveckling.

ii) Användning av JET-anläggningarna

JET-anläggningarna kommer att fortsätta att användas inom ramen för det europeiska avtalet om fusionsutveckling (EFDA), för att komplettera användningen av de mekanismer för höjning av prestandan som håller på att tas fram. Användningen av JET-anläggningarna måste vid ett lämpligt tillfälle upphöra så att resurserna kan överföras till Next Step/ITER.

iii) Next Step/ITER

I förslaget till ett ramprogram för Euratom (2002-2006) ingår en fortsättning av Next Step-verksamheten för att bidra till dess uppbyggnad under andra hälften av perioden. Eftersom beslut om ITER inte endast fattas av EU:s institutioner utan även av EU:s internationella partner, måste emellertid det föreslagna verksamhetsprogrammet hållas öppet vad beträffar den slutliga placeringen och ramen när det gäller Next Step/ITER och det exakta innehållet i det tillhörande interna Europaprogrammet.

EU:s deltagande när det gäller ITER skulle bestå av bidrag till konstruktion av utrustning och installationer som ligger inom samma område som ITER och som behövs för dess användning. Bidragen skulle även gå till att täcka kostnader för personal och ledning samt stöd till projektet under konstruktionsfasen. Deltagandets omfattning och natur kommer att bero på resultaten av förhandlingarna med EU:s internationella partner, och vidare på var ITER-anläggningen placeras. Om ITER placeras i Europa skulle EU:s deltagande också bestå av bidrag till kostnaderna för Europa i egenskap av värdpart.

2.2 Behandling och slutförvaring av radioaktivt avfall

Mål

Ett av de största hindren för en fortsatt framtida användning av kärnenergi är att det saknas allmän enighet om hur avfallet skall hanteras och lagras. Detta gäller särskilt slutförvaring av avfallets långlivade beståndsdelar I geologiska förvar, vilket kommer att vara nödvändigt oberoende av vilken behandlingsmetod som man väljer för använt bränsle och högaktivt avfall. Enbart forskning kan inte garantera samhällets acceptans, men behövs för att utveckla och testa lagringstekniker, utforska lämpliga platser, främja grundläggande vetenskapligt samförstånd när det gäller säkerhet och metoder för säkerhetsbedömning, samt för att utveckla beslutsprocesser som upplevs som rättvisa och jämlika av de berörda intressenterna.

Det behövs även forskning för att undersöka potentialen hos nya reaktortyper och/eller bränslecykler som utnyttjar det klyvbara material bättre och ger mindre avfalls, samtidigt som kostnaderna hålls på en rimlig nivå. Vidare behövs det forskning för att ta reda på om man kan använda separering och transmutation - som teoretiskt sett skulle kunna minska avfallets risker - på industriell nivå på ett säkert sätt och till rimliga kostnader.

Forskningsprioriteringar

i) Forskning om geologisk deponering

Syftet är att bygga en solid teknisk bas för att demonstrera säkerheten hos geologisk förvaring av högactivt radioaktivt avfall och för att stödja utvecklingen av en gemensam europeisk ståndpunkt i de viktigaste frågorna kring slutförvaring av avfall.

- Förbättring av grundläggande kunskap och utveckling och testning av teknik: forskningen kommer att inriktas på de viktigaste fysiska, kemiska och biologiska processerna. Växelverkan mellan olika naturliga och konstruerade barriärer, deras långsiktiga stabilitet och sätt att genomföra lagringsteknik i underjordiska forskningslaboratorier.

- Nya och bättre verktyg: forskningen kommer att inriktas på modeller för funktions- och säkerhetsbedömning samt metoder för att demonstrera säkerhet på lång sikt, bland annat känslighets- och osäkerhetsanalyser, utvärdering av alternativa mått på funktion och processer kopplade till allmänhetens uppfattning om slutförvaring av avfall.

ii) Separering och transmutation - nya reaktortyper

Syftet är att fastställa praktiska metoder för att minska mängden och/eller riskerna med avfall som skall behandlas genom separering och transmutation samt att undersöka potentialen hos nya reaktorstyper.

- Separering och transmutation: forskningen kommer att inriktas på grundläggande utvärdering av konceptet som helhet, demonstration, i demonstrationsskalaav de mest lovande separationsteknikerna, ytterligare utveckling av transmutationsteknikerna, samt utvärdering av om de kan genomföras i praktiken.

- Nya reaktortyper: forskningen kommer i första hand att inriktas på högtemperatursreaktorn (HTR), särskilt när det gäller kraftomvandlingssystem för direktcykel, materialegenskaper i en högtempererad heliummiljö, innovativa bränslebeläggningar, processvärmetillämpningar och säkerhets- och licensfrågor.

3. Annan verksamhet på området för kärnsäkerhet och kontroller

Mål

Målet är att stödja EU:s strategier för hälsa, säkerhet och miljö, samt att bättre integrera europeisk forskning om kärnklyvning och övriga användningar av joniserande strålning.

Forskningsprioriteringar

i) Strålskydd

Målen är att främja gemenskapsstandarder för strålskydd och deras användning, att snabbt och flexibelt kunna reagera på nya behov och att stärka Europas kapacitet genom bättre integration av forskningsverksamheten. Forskningsverksamheten kommer att inriktas på

- kvantifiering av riskerna vid utdragen exponering vid låga doser motsvarande dem som man utsätts för i miljön och på arbetet, genom epidemiologiska undersökningar av lämpliga exponerade befolkningsgrupper tillsammans med cell- och molekylärbiologisk forskning. Det kommer att krävas samarbete med Ryssland och de andra nya oberoende staterna för att få tillgång till uppgifter om lämpliga exponerade befolkningsgrupper.

- bättre integrering av europeisk forskning, särskilt inom områdena hälsa och miljöskydd, radioekologi, katastrofhantering och miljöstyrning, medicinsk användning av strålning samt exponering för naturliga strålningskällor.

ii) Innovativa metoder för kärnenergiproduktion

Målet är att undersöka tänkbara innovativa koncept för kärnenergi. Forskningsverksamheten kommer att inriktas på

- ytterligare utveckling av innovativa koncept för kärnenergi som kan ge fördelar på längre sikt vad gäller säkerhet, avfallshantering, kostnader och uthållighet.

iii) Utbildning

Målet är en bättre integration av europeisk utbildning inom kärnvetenskap för att motarbeta trenden mot färre studenter och färre läroanstalter. Detta krävs för att man skall kunna få fram den nödvändiga kompetensen och sakkunskapen för en fortsatt säker användning av kärnenergi och andra användningar av strålning inom industri och medicin. Stödet kommer att inriktas på

- utveckling av en mer enhetlig strategi för utbildning inom kärnvetenskap och -teknik i Europa, samt genomförande av denna, tillsammans med bättre integration av nationella resurser och kompetenser.

Detta kommer att kompletteras med stöd för individuella stipendier, särskilda kurser, utbildningsnätverk och stipendier till unga forskare från före detta Sovjetunionen.

BILAGA II

PRELIMINÄR FÖRDELNING AV BELOPPET

>Plats för tabell>

BILAGA III - METODER FÖR ATT GENOMFÖRA PROGRAMMET

För att genomföra det särskilda programmet, och i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska atomenergigemenskapens fleråriga ramprogram 2002-2006 för verksamhet inom området forskning och utbildning med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet (2002/.../Euratom) och med reglerna för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i genomförandet av ramprogrammet (2002/.../Euratom) kommer kommissionen att använda sig av olika instrument.

Förslagen kommer att utvärderas i enlighet med de kriterier som framgår av ovannämnda beslut för att bedöma hur relevanta de är vad gäller programmets mål, den vetenskapliga och tekniska kvaliteten, mervärdet på gemenskapsnivå och den sökandes förmåga att förvalta projektet.

A. Nya instrument

A.1 Nätverk mellan spetsforskningscentra

Nätverken kommer i allmänhet att byggas upp kring en central grupp av deltagare som kan utvidgas med ytterligare deltagare. För att skapa ett virtuellt spetsforskningscenter kommer deltagarna att integrera en stor del av, eller till och med hela, sin forskningsverksamhet inom det berörda området. Dessa åtgärder kommer i flera fall att vara tvärvetenskapliga och inriktade mot långsiktiga mål, och inte mot på förhand definierade resultat vad gäller produkter, processer eller tjänster.

Utöver denna integrerade forskningsverksamhet kommer nätverkens gemensamma verksamhetsprogram även att innehålla verksamhet som skall föra deltagarna samman och verksamhet för spridning av forskningens resultat utanför nätverket.

För att uppnå dessa mål kommer nätverkens verksamhet att omfatta följande:

- Forskningsverksamhet som har samordnats av deltagarna.

- Integrerande verksamhet som särskilt omfattar följande:

- Anpassning av deltagarnas forskningsverksamheter så att de kompletterar varandra bättre.

- Utveckling och användning av elektroniska informations- och kommunikationsverktyg, och framtagning av virtuella och interaktiva arbetsmetoder.

- Kort-, medel-, och långsiktiga utbyten av personal, möjligheter till anställning eller utbildning för forskare från andra medlemmar i nätverket.

- Utveckling och användning av gemensam infrastruktur för forskning, och anpassning av befintliga hjälpmedel och anläggningar så att de kan användas gemensamt.

- Gemensam hantering och användning av den framtagna kunskapen, och innovationsfrämjande åtgärder.

- Spridning av spetsforskning bl.a. genom

- utbildning av forskare,

- information om nätverkets resultat och spridning av kunskap,

- tjänster för att stödja teknisk innovation, i första hand riktade mot införandet av ny teknik,

- analys av frågor som rör vetenskap och samhälle i samband med nätverkets forskning.

I samband med vissa delar av verksamheten (t.ex. utbildning av forskare) kommer nätverket att sträva efter öppenhet genom att publicera meddelanden om ansökningsomgångar.

Nätverkets storlek kan variera beroende på områden och ämnen. Som riktmärke bör emellertid antalet deltagare vara minst sex. Gemenskapens bidrag till ett nätverk kan i genomsnitt uppgå till flera miljoner euro per år.

Förslaget till nätverk bör innehålla följande delar:

- En allmän redogörelse för det gemensamma verksamhetsprogrammet och dess innehåll under det första året uppdelat på forskningsverksamhet, samordnandeverksamhet och verksamhet för spridning av forskningens resultat.

- Deltagarnas funktioner, med redogörelse för den verksamhet och de resurser som de kommer att samordna.

- Nätverkets drift (samordning och ledning av verksamheten).

- Planen för spridning av kunskap och utsikterna för användning av resultaten.

Inom ramen för gemenskapens ursprungliga bidrag kan samarbetet vid behov utvidgas genom att man tar in nya eller ersätter tidigare deltagare. Detta kommer oftast att ske genom publicering av ansökningsomgångar.

Verksamhetsprogrammet kan uppdateras varje år vilket kan leda till en omorientering av viss verksamhet eller inledande av ny verksamhet som inte ursprungligen planerats. Detta kan innebära att nya deltagare tas med i nätverket. Kommissionen kan offentliggöra ansökningsomgångar i syfte att tilldela ytterligare stöd för att t.ex. täcka kostnader för en utvidgning av det befintliga nätverkets integrerade verksamhet eller upptag av nya deltagare.

Gemenskapens bidrag kommer att utgöras av ett fast belopp länkat till genomförandet av ett visst arbete. Beloppet beräknas med utgångspunkt från de resurser som har anslagits till det gemensamma verksamhetsprogrammet och betalas ut årligen. Som komplement till deltagarnas egna resurser bör detta vara tillräckligt för att främja integration utan att skapa ett ekonomiskt beroende som skulle kunna äventyra nätverkets överlevnad på lång sikt.

A.2 Integrerade projekt

Syftet med detta instrument är att öka Europas konkurrenskraft respektive att bidra till att lösa stora samhällsproblem genom att samla en kritisk massa av de resurser och den kunskap inom forskning och teknisk utveckling som finns i Europa.

Varje integrerat projekt kommer därför att vara inriktat på att uppnå identifierbara vetenskapliga och tekniska resultat som kan tillämpas i produkter, processer eller tjänster. Verksamheten inom ramen för ett integrerat projekt kommer principiellt att ha klart definierade mål, även om det rör sig om explorativ forskning.

Projektdeltagarna kommer i allmänhet att ansluta sig kring en central grupp bestående av huvuddeltagarna. All verksamhet inom ramen för ett integrerat projekt kommer att definieras inom ramen för en allmän "genomförandeplan" som skall omfatta följande typer av verksamhet:

- Forskning, teknisk utveckling och/eller demonstration.

- Hantering, spridning och överföring av kunskap i syfte att främja innovation.

- Analys och utvärdering av den aktuella tekniken, samt av de faktorer som är förknippade med dess tillämpning.

För att uppnå projektets mål kan planen också omfatta verksamhet som berör följande:

- Utbildning av forskare, studenter, ingenjörer och företagsledning.

- Stöd till införande av ny teknik.

- Information och kommunikation, samt dialog med allmänheten om vetenskapliga och samhälleliga aspekter av den forskning som genomförs inom ramen för projektet.

De integrerade projektens storlek kan variera beroende på område och ämne, med hänsyn till den kritiska massa som krävs för att nå fram till de förväntade resultaten under bästa tänkbara förhållanden.

Kostnaderna för ett integrerat projekts samlade åtgärder kan variera från flera miljoner euro till flera tiotal miljoner euro.

De integrerade projekten omfattar oftast ett antal särskilda åtgärder inriktade på vissa aspekter av den forskning som krävs för att uppnå de definierade målen. Åtgärdernas storlek och struktur varierar beroende på uppgiften, och de genomförs i nära samordning med varandra. I vissa fall kan ett integrerat projekt också vara ett enda stort projekt med en enda programpunkt.

Integrerade projekt bör innehålla följande delar:

- Projektets vetenskapliga och tekniska mål.

- Genomförandeplanens viktigaste element och dess tidsplan, med angivande av de viktigaste uppgifterna avseende de olika delarna.

- Etappmålen i samband med genomförandet, och de resultat som förväntas vid varje etappmål.

- Konsortiedeltagarnas roller och deras särskilda kunskapsområden.

- Projektets organisation och förvaltning.

- En plan för spridning av kunskap och användning av resultaten.

- En uppskattning av den sammanlagda budgeten samt budgeten för de olika verksamheterna, inbegripet en finansieringsplan där de olika bidragen och deras ursprung tydligt visas.

Inom ramen för gemenskapens ursprungliga bidrag kan samarbetet vid behov utvidgas genom att man tar in nya eller ersätter tidigare deltagare. Detta kommer oftast att ske genom publicering av ansökningsomgångar.

Genomförandeplanen skall uppdateras varje år. Uppdateringen kan leda till omstrukturering av vissa verksamheter och införandet av ny verksamhet. I det senare fallet, och om det krävs extra bidrag från gemenskapen, skall kommissionen välja ut dessa verksamheter och de deltagare som skall genomföra dem med hjälp av en ansökningsomgång.

Gemenskapsbidraget kommer att utgöra en del av en finansieringsplan som kan omfatta stöd från andra finansieringsprogram, bland annat Eureka eller instrumenten från EIB och EIF. Gemenskapsstödet kan uppgå till maximalt 50 % av den sammanlagda projektbudgeten, indelad i olika budgetar för de olika verksamheterna. Det betalas ut årligen på grundval av den föreslagna genomförandeplanen.

B Övriga instrument

I syfte att genomföra programmet kan kommissionen också tillämpa följande:

- Särskilda riktade projekt för att bedriva forskning eller demonstrationsåtgärder.

- Integrerade infrastrukturåtgärder genom att kombinera åtgärder som är nödvändiga för att stärka och utveckla forskningsinfrastrukturer för tjänster på europeisk nivå.

- Utbildning och mobilitet.

- Särskilda samordnings- och stödåtgärder för att uppnå de mål som har definierats inom alla programmets områden.

- Kompletterande åtgärder i form av extra insatser för att uppnå de mål som satts för programmet eller förbereda kommande verksamhet inom ramen för gemenskapens strategi för forskning och teknisk utveckling.

C - Särskilda genomförandebestämmelser för forskning om termonukleär fusion

När det gäller genomförandet av verksamhet inom forskningsområdet kontrollerad termonukleär fusion gäller nedanstående bestämmelser:

I. Förfaranden

För projekt som genomförs inom ramen för FoTU-åtgärder med kostnadsdelning gäller de förfaranden som fastställs i

- associeringsavtalen med medlemsstaterna och de stater som är associerade till forskningsprogrammet eller organisationer i dessa stater,

- det europeiska avtalet om fusionsutveckling (European Fusion Development Agreement, EFDA),

- andra eventuella multilaterala avtal mellan gemenskapen och de associerade organisationerna (exempelvis avtalet om främjande av rörlighet) eller juridiska personer, som kan upprättas efter samråd med den behöriga rådgivande kommittén,

- andra avtal med begränsad löptid, bland annat med organisationer i de medlemsstater eller associerade stater som inte har associeringar,

- internationella avtal om projekt som utförs i samarbete med tredje land (t.ex. ITER) av juridiska personer som upprättats inom ramen för sådana avtal.

II. Finansiellt bidrag

Ramprogrammets finansiella bidrag till associeringarnas nuvarande utgifter och till tidsbegränsade kontrakt kommer under ramprogrammets löptid att minskas stegvis och kraftigt jämfört med nuvarande årliga andel.

Närmare bestämmelser för gemenskapens deltagande i den verksamhet som rör det gemensamma genomförandet av projekt inom ramen för internationellt samarbete (t.ex. ITER) fastställs i de olika internationella samarbetsavtalen och av de juridiska personer som kan upprättas inom ramen för dessa avtal. Lämpliga juridiska personer eller andra lämpliga organ kan inrättas av Euratom och de associerade organisationerna för att förvalta gemenskapens bidrag.

FINANSIERINGSÖVERSIKT

Politikområde: Forskning

Verksamhet: Forsknings- och utbildningsåtgärder inom ramen för Euratomfördraget

Åtgärdens beteckning

Förslag till rådets beslut om antagande av ett särskilt forsknings- och utbildningsprogram inom området "kärnenergi".

1. BERÖRDA BUDGETPOSTER (nummer och beteckning)

Underavsnitt B6-6 Indirekta åtgärder. Närmare uppgifter om posterna lämnas i början av 2003 års budgetförfarande med hänsyn tagen till den verksamhetsbaserade budgeteringsnomenklaturan, som är under utarbetande.

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1. Sammanlagda anslag för åtgärden (avsnitt B): 900 miljoner euro inom ramen för Euratomfördraget.

2.2. Tillämpningsperiod:

2002-2006

2.3. Flerårig total utgiftsberäkning:

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1)

Miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2)

Denna utgiftskategori är inte tillämplig på området i fråga.

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter (se punkt 7.2 och 7.3)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4. Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

|X| Förslaget är förenligt med den befintliga ekonomiska planeringen.

| | Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,

| | i nödvändiga fall med stöd av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet.

2.5 Påverkan på inkomsterna

| | Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

ELLER

|X| Inkomsterna påverkas enligt följande:

Vissa associerade stater bidrar till finansieringen av det särskilda programmet.

Associeringsavtalen är knutna till ett ramprogram. Förhandlingar om avtalsförnyelse kommer att föras efter det att ett nytt ramprogram har antagits. Det är därför inte möjligt att redan nu specificera inkomsterna.

I enlighet med vad som sägs i associeringsavtalen och inom ramen för dessa avtals förnyelse kommer de intäkter som inte förbrukats då det aktuella ramprogrammet löper ut (dvs. den 31 december 2002) att överföras till det nya ramprogrammet.

I enlighet med artikel 27 i budgetförordningen kan vissa inkomster användas på nytt.

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Artikel 7 i Euratomfördraget.

Förslag till rådets beslut om Europeiska atomenergigemenskapens fleråriga ramprogram (2002-2006) för verksamhet inom området forskning och utbildning med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet.

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1. Behovet av gemenskapsåtgärder

5.1.1 Mål för åtgärden

På högsta politiska nivå, på Europeiska rådets möten i Lissabon, Feira, Nice och senast i Stockholm, har det bekräftats att forskningen etablerat sig som en central del av ekonomin i det kunskapssamhälle som håller på att växa fram globalt. I Lissabon fastställde rådet unionens mål för nästa decennium, nämligen "att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning". Mer än någonsin fungerar forskningen som en av de viktigaste drivkrafterna för ekonomisk och social utveckling, och den utgör en viktig faktor för företagens konkurrenskraft, sysselsättningen och livskvaliteten. Vetenskap och teknik är också av grundläggande betydelse för den politiska beslutsprocessen, både på gemenskapsnivå och nationell nivå.

De strukturella svagheterna i gemenskapens forskningsverksamhet finns dock kvar. Det gäller framför allt följande fyra områden:

I. Investeringarna i forskning och teknisk utveckling, och i kunskapsuppbyggnad i största allmänhet, är för små och osammanhängande (FoTU, utbildning och programvara), vilket gör att EU kommer på efterkälken i den internationella konkurrensen. Under 1999 investerade Europeiska unionen 76 miljarder euro mindre än Förenta staterna i forskning och utveckling. EU ligger i dag efter sina konkurrenter när det gäller forskningsutgifternas andel av BNP (1999 uppgick investeringarna i unionen till 1,9 % jämfört med 2,6 % i Förenta staterna och 2,9 % i Japan) [15]. Under 1999 investerade Förenta staterna 9 % i kompetensutveckling och låg därmed framför EU (7,6 %) och Japan (6,9 %), och klyftan ökar.

[15] Fællesskabets Referencebureau

II. Mänskliga resurser inom forskningen är otillräckliga. Forskarna utgör 5,3 promille av unionens arbetskraft (1998), jämfört med 7,4 promille i Förenta staterna (1993) och 8,9 promille i Japan (1998), där det finns dubbelt så många forskare i företagen. De direkta offentliga utgifterna för högre utbildning motsvarar 0,9 % av BNP i EU, 1,4 % i Förenta staterna och 0,5 % i Japan (1997).

III. Begränsad förmåga att omvandla forskningsrön till innovativa och konkurrenskraftiga produkter och tjänster, trots goda vetenskapliga resultat. Antalet patentbrev som gemenskapens, Förenta staternas respektive Japans patentbyråer har utfärdat uppgår per miljon invånare till 32 i EU, 49 i Förenta staterna och 88 i Japan. 1998 uppvisade EU ett underskott på cirka 28 miljarder euro per år i handeln med högteknologiska produkter (samma tendens har gälltunder hela decenniet), medan Förenta staterna samma år hade ett underskott på 8 miljarder euro och Japan ett överskott på 39 miljarder euro. Riskkapitalinvesteringar i spjutspetssektorer uppgår till 80 % i Förenta staterna, medan motsvarande siffra för EU är 26 %, om än med ökande tendens, och 23 % för Japan.

IV. Splittrad europeisk forskningspolitik. EU har hittills inte haft någon egentlig gemensam forskningspolitik. Var och en av de femton medlemsstaterna för sin nationella forskningspolitik parallellt med ramprogrammet utan den samordning som krävs för att man effektivt skall kunna organisera verksamheten och utnyttja resultaten. Denna samordningsbrist gör det också svårt att upprätta och använda forskningsinfrastrukturer på ett effektivt sätt.

Det var mot bakgrund av dessa behov som kommissionen föreslog, och rådet och parlamentet godkände, upprättandet av ett "Europeiskt område för forskningsverksamhet". För att skapa detta område krävs det gemensamma insatser från EU, medlemsstaterna och forskningsaktörerna. Gemenskapens ramprogram för forskning (2002-2006) och de särskilda programmen kommer att bidra till detta framför allt genom dessa verksamheters starka hävstångseffekt på forskningens integrering, samordning och strukturering i unionen samt förstärkningen av grunden av det europeiska området för forskningsverksamhet.

För att man skall kunna ändra den vetenskapliga och tekniska strukturen i unionen på ett sätt som råder bot på ovannämnda svagheter krävs medel i en storleksordning som motsvarar ambitionsnivån. Enligt kommissionens förslag skall ramprogrammet finansieras med 17,5 miljarder euro, vilket motsvarar den tidigare finansieringen plus inflation och tillväxt (men som fortfarande inte utgör mer än ungefär 5-6 % av de offentliga FoTU-utgifterna). Enligt kommissionen räcker detta för att man på ett kännbart sätt skall kunna påverka själva forskningssystemet, förbättra åtminstone några av de globala forskningsindikatorerna och få stort genomslag inom ramprogrammets prioriterade områden, vilket kommer att leda till tillväxt i unionen. Allmänt sett skulle en finansiering i denna storleksordning göra det möjligt att under 2003-2006 hålla gemenskapens FoTU-ansträngningar, uttryckt i procent av BNP, på nuvarande nivå.

Det är tänkt att genomföra ramprogrammen med hjälp av fem särskilda program, varav tre bygger på EG-fördraget och två på fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget). Vart och ett av de särskilda programmen har lagts upp med hänsyn till särdragen av de instrument som används i enlighet med ramprogrammets mål och uppbyggnad enligt följande:

- Ett program kallat "Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet" med indirekta åtgärder under rubriken "Att integrera forskningen" respektive "Att förstärka grunden till det europeiska området för forskningsverksamhet", där forsknings- och samordningsåtgärder förs samman.

- Ett program kallat "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet" med övergripande åtgärder, stödåtgärder och strukturerande verksamhet.

- Två program under rubriken "Gemensamma forskningscentret (GFC)" omfattande direkta GFC-åtgärder inom respektive utanför kärnforskningen.

- Ett program "Kärnenergi" omfattande indirekta åtgärder på kärnenergiområdet.

Nedan redogörs för målen med det särskilda programmet "Kärnenergi" uppdelade efter åtgärdsområden, med en motivering och uppgift om åtgärdens europeiska mervärde.

1. Behandling och slutförvaring av radioaktivt avfall

Syftet är att utveckla och testa tekniker för slutförvaring, utforska lämpliga platser, främja grundläggande vetenskapligt samförstånd när det gäller säkerhet och metoder för säkerhetsbedömning, samt att utveckla beslutsprocesser som upplevs som rättvisa och jämlika av de berörda intressenterna.

Motivering och europeiskt mervärde

- Ett av de största hindren för att ta hand om avfallet från gamla anläggningar och en fortsatt framtida användning av kärnenergi är att det saknas allmän enighet om hur högaktivt avfall skall hanteras och slutförvaras.

- Enighet om detta skulle positivt påverka kostnader, säkerhet och trygghet i samband med energiförsörjningen.

- Befintligt radioaktivt avfall måste hanteras.

2. Forskning om fusionsenergi

Fusionsenergin skulle kunna bidra till utsläppsfri och storskalig produktion av elektricitet för baslast. De framsteg som hittills har gjorts inom fusionsenergiforskningen motiverar att man fortsätter att ge hög prioritet åt det långsiktiga arbetet mot att realisera en kraftproducerande fusionsanläggning.

Motivering och europeiskt mervärde

- Det är nödvändigt att ytterligare öka kunskapen om fusionsplasma under relevanta framtida reaktorförhållanden.

- Det skulle inte vara möjligt att använda de anläggningar, särskilt JET-anläggningarna, som uppförts med särskilt stöd, enbart på nationell nivå. Tills ITER sätts i drift, är JET världens kraftfullaste verktyg som kan användas för att driva studierna avseende fusionsplasma framåt.

- EU, som en gemensam part, får en mycket starkare position som deltagare i internationella projekt som ITER än vad varje medlemsstat för sig skulle få.

- Det behövs fler grundläggande studier och mer grundutbildning av unga forskare på fusionsområdet.

- Man måste se till att resultaten sprids i medlemsstaterna.

3. Annan verksamhet på området för kärnsäkerhet

Målet är att stödja EU:s politik inom hälsa, säkerhet och miljö, samt att bättre integrera europeisk forskning om kärnklyvning och övriga användningar av joniserande strålning.

Motivering och europeiskt mervärde

- Ökad kunskap om riskerna vid låg exponering möjliggör en mer kostnadseffektiv tilldelning av resurser inom strålskydd.

- Ökad integration är avgörande för att man allmänt skall kunna bevara kompetensen i fråga om en mogen eller minskande kärnteknisk industri.

- Man måste hävda sig gentemot viktiga konkurrenter.

- Antalet studenter och institutioner för utbildning på kärnområdet sjunker.

5.1.2 Åtgärder som vidtagits till följd av förhandsutvärderingen

I samband med utarbetandet av förslagen till de särskilda programmen genomförde kommissionens avdelningar en förhandsutvärdering. Arbetet gav bland annat följande resultat:

- Rekommendationerna i den femårsutvärdering av ramprogrammen och de särskilda programmen som genomförts av oberoende experter under år 2000.

- Kommissionens halvtidsutvärdering av femte ramprogrammet (1998-2002), som presenteras i KOM(2000) 612 av den 4 oktober 2000 och beskrivs i detalj i kommissionens arbetsdokument SEK(2000) 1780 av den 23 oktober 2000.

- Svar i samband med de konsultationer av berörda som genomförts i samband med de båda meddelandena om det europeiska området för forskningsverksamhet under loppet av år 2000 [16] och förslaget till ramprogrammet från början av 2001.

[16] KOM(2000) 6 av den 18 januari 2000. KOM(2000) 612 av den 4 oktober 2000.

- En rad undersökningar, som kommissionen själv utfört eller låtit utföra, beträffande ekonomi, politik och framtidsforskning ("foresight") och FoTU-verksamhetens genomslag.

Förhandsutvärderingens resultat har framför allt påverkat besluten om programmens struktur, mål och prioriteringar och genomförandeinstrument.

Målen och prioriteringarna fastställdes genomgående enligt regeln om ett europeiskt mervärde.

Det innebär att man undersökt följande faktorer med hänsyn till de utvalda prioriterade ämnena och åtgärderna, för vilka närmare uppgifter om respektive motivering och europeiskt mervärde återfinns i punkt 5.1 och de förväntade resultaten i punkt 5.2:

- Kostnaderna och omfånget för sådan forskning överskrider enskilda länders möjligheter, och det finns behov av att samla en "kritisk massa" av ekonomiska och mänskliga resurser.

- Ekonomiska skäl för samarbete (stordriftsfördelar). Samarbetet har positiv verkan på de privata forskningsinsatserna och ökar industrins konkurrenskraft.

- EU:s ställning inom strategiska FoTU-områden måste bibehållas och stärkas.

- Det finns behov av att koppla samman de komplementära kunskaper som finns i de olika länderna, inte minst för att man skall kunna ta sig an tvärvetenskapliga problem och genomföra jämförande undersökningar på europeisk nivå.

- Kopplingar till unionens prioriteringar och intressen, samt till gemenskapslagstiftningen och gemenskapens politik.

- Forskningen är till sin natur gränsöverskridande, på grund av problemens omfång eller av vetenskapsmetodologiska skäl.

Det har utvecklats två nya viktiga instrument för genomförandet som skall tillämpas inom ramen för Euratomprogrammet. På grund av sin särart kan de endast tillämpas på gemenskapsnivå. De skall användas för att uppnå följande:

- En kritisk massa och integration av forskningen.

- Starkare band mellan programmen och medlemsstaternas verksamhet samt samordning av de nationella programmen.

- Samarbete på områden av strategisk betydelse för EU och svar på EU:s stora utmaningar.

- Vetenskaplig och teknisk spetskompetens i gemenskapen samt attraktionskrat.

- Spridning och utnyttjande av vetenskapliga och tekniska resultat i EU.

Instrumenten är följande:

a) Nätverk mellan spetsforskningscentra

Syftet med detta instrument är att stärka den vetenskapliga och tekniska spetskompetensen i gemenskapen. Varje nätverk skall främja kunskapen på ett visst område genom att samla en kritisk massa av expertis. Eftersom de är inriktade på långsiktiga mål, syftar de berörda åtgärderna, som ofta är tvärvetenskapliga, inte till exakta, förutbestämda resultat i form av produkter, processer eller tjänster, utan till stegvis och varaktig integration av den forskningskapacitet som finns i gemenskapen på nationell och regional nivå. För att skapa virtuella spetsforskningscentra är det därför tänkt att nätverksdeltagarna skall genomföra ett gemensamt verksamhetsprogram som omfattar en avsevärd del av deras verksamhet eller all deras verksamhet på området i fråga.

b) Integrerade projekt

Syftet med detta instrument är att öka gemenskapens konkurrenskraft respektive att bidra till att lösa stora samhällsproblem genom att samla en kritisk massa av de medel och den FoTU-kunskap som finns i gemenskapen. Varje integrerat projekt kommer därför att vara inriktat på att uppnå ett visst antal exakta resultat i form av produkter, processer eller tjänster. Verksamheten inom ramen för ett integrerat projekt kommer principiellt att vara målinriktad, även om det rör sig om explorativ forskning. All verksamhet inom ramen för ett integrerat projekt kommer att följa en allmän "plan för genomförandet".

5.1.3 Åtgärder som vidtagits till följd av slututvärderingen

De rekommendationer som ingår i den femårsutvärdering av ramprogrammen och de särskilda programmen som genomfördes under år 2000 har beaktats i samband med sammanställningen av förslagen till de särskilda programmen. I synnerhet har man tagit hänsyn till följande:

- Gemenskapen måste hinna i kapp sina konkurrenter på FoTU-området.

- Medlemsstaternas och gemenskapens FoTU-politik måste vara komplementär och samstämmig. Kommissionen har en central roll när det gäller att uppnå detta mål.

- De positiva effekterna av ramprogrammet, som skall "avhjälpa en brist i gemenskapen genom att ge forskarna på universiteten och inom näringslivet möjlighet att tillsammans genomföra tillämpad forskning".

- De administrativa förfarandena i ramprogrammet 1998-2002 måste förenklas och det krävs "nya strukturer och ledningsmetoder för ramprogrammet".

- Infogandet av unionens forskningsåtgärder i ett större sammanhang inom ramen för en verklig europeisk forskningspolitik.

- Programmen måste vara mer koncentrerade.

- Genomförande av forskning som är nödvändig för att uppnå gemenskapens politiska mål.

- Strävan att utveckla en anpassad och mer flexibel samling av verktyg, med utgångspunkt i alla möjligheter som fördraget erbjuder.

Dessutom har halvtidsutvärderingen av femte ramprogrammet lett till anpassningar av de årliga arbetsprogrammen för de särskilda programmen, som har gått ut på att i större utsträckning fokusera insatserna och att starta pilotprojekt för de åtgärder som planeras för nästa ramprogram (nätverk, "kluster", industriella plattformar, större projekt osv.).

5.2. Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten

Nedan redogörs för de åtgärder som planeras för det särskilda programmet "Kärnenergi" uppdelade efter åtgärdsområden. Detta gör det möjligt att lyfta fram de förväntade resultaten, åtgärdernas bidrag till ramprogrammets eller gemenskapens överordnade mål samt potentiella resultatparametrar i samband med dessa mål. Uppgifterna skall ses som måttstockar och inte som fastställda mål.

För sambandet mellan åtgärdsområdena och de tillämpade instrumentslagen redogörs längre ned med hjälp av en tabell.

1. Behandling och slutförvaring av radioaktivt avfall

i) Forskning om geologisk deponering

(Förbättring av grundläggande kunskap och utveckling och testning av teknik; nya och bättre verktyg.)

ii) Separering och transmutation; nya reaktortyper

(Separering och transmutation; nya reaktortyper.)

Förväntade resultat, bidrag till överordnade mål eller potentiella resultatparametrar

- Sund teknisk bas för att demonstrera säkerheten hos lagring av högaktivt radioaktivt avfall i berggrunden.

- Utvärdering av genomförbarheten av separation och transmutation på industriell nivå.

- Framtagande av nya reaktortyper eller bränslecykler med kommersiell potential.

2. Forskning om fusionsenergi

i) Associeringarnas program på fysik- och teknikområdet

(Forskning och utveckling inom fysik och plasmateknik; strukturerad FoU-verksamhet inom fusionsteknik; undersökningar om socioekonomiska aspekter.)

ii) Användning av JET-anläggningarna

iii) Next Step/ITER

Förväntade resultat, bidrag till överordnade mål eller potentiella resultatparametrar

- Upprättande av ram för utformning och drift av ITER.

- Påbörjande av uppförandet av Next Step/ITER.

- Det är nödvändigt att använda JET-anläggningarna fullt ut.

- Idrifttagande av stellaratorn W-7-X.

- Mer ingående bedömning av fusionskonfigurationer liknande tokamaken.

- Fördjupad insikt i de socioekonomiska sammanhangen när det gäller fusion som energikälla.

- Vidareutveckling av fusionsenergins grundvalar inom fysik och teknik (särskilt i fråga om material).

3. Annan verksamhet på området för kärnsäkerhet

i) Strålskydd

ii) Innovativa metoder för kärnenergiproduktion

iii) Utbildning

Förväntade resultat, bidrag till överordnade mål eller potentiella resultatparametrar

- Bättre kvantifiering av riskerna vid låg exponering.

- Utveckling av innovativa metoder för kärnenergiproduktion och bedömning av deras potential.

- Utarbetande av ett gemensamt europeiskt utbildningsprogram inom kärnenergi.

- Bättre gemenskapsstandarder för ökat skydd av hälsa och miljö.

Stöd och finansiellt deltagande via ramprogrammet (alltefter mål):

>Plats för tabell>

1 Dessutom kan kompletterande åtgärder genomföras inom ramen för det särskilda programmet.

2 Forskning om fusionsenergi. För projekt som genomförs inom ramen för FoTU-åtgärder med kostnadsdelning gäller de förfaranden som fastställs i

- associeringsavtalen med medlemsstaterna och de stater som är associerade till forskningsprogrammet eller organisationer i dessa stater,

- det europeiska avtalet om fusionsutveckling (European Fusion Development Agreement, EFDA),

- eventuella andra multilaterala avtal mellan gemenskapen och de associerade organisationerna (exempelvis avtalet om främjande av rörlighet) eller juridiska personer, som sluts efter samråd med den behöriga rådgivande kommittén,

- andra avtal med begränsad löptid, bland annat med organisationer i de medlemsstater eller associerade statersom inte har associeringar,

- internationella avtal om projekt som utförs i samarbete med tredje land (t.ex. ITER) av juridiska personer som upprättats inom ramen för sådana avtal,

Det uppmuntras till upprättandet av konsortier för integrerade projekt med gemensam målsättning.

Gemenskapsstödet skall rikta sig till forskningscentra, universitet, företag och nationella eller internationella organ som är belägna i medlemsstaterna eller de associerade europeiska staterna och som finansierar forskningsverksamhet. De sistnämnda kan också fungera som mellanhänder för gemenskapens finansiella stöd. Om så behövs för att uppnå programmets mål kan internationella organisationer och organ i Oberoende staters samvälde (OSS) undantagsvis också erhålla gemenskapsstöd. För att en sådan finansiering skall vara motiverad krävs det att den är oumbärlig för uppnåendet av programmets mål.

5.3. Former för genomförande

Åtgärderna genomförs av kommissionen. Hjälp från externa organ kan komma att inhämtas i motiverade fall.

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1. Totala budgetkonsekvenser för avsnitt B (för hela programperioden)

Referensbeloppet som anslagits för Europeiska gemenskapens ramprogram är 16 275 miljoner euro. Det sammanlagda beloppet för ramprogrammen 2002-2006 uppgår till 17 500 miljoner euro.

6.1.1 EG:s finansiella stöd i miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

Fördelning

// Totalt

1. Behandling och slutförvaring av avfall // 150

2. Forskning om fusionsenergi // 700

3. Annan verksamhet på området för kärnsäkerhet // 50

TOTALT // 900

En årlig förfalloplan för varje mål är inte meningsfull i detta skede. En sådan plan skulle endast kunna vara strängt proportionell till planen för det särskilda programmet som helhet, som i sin tur följer planen för ramprogrammet.

Den årliga fördelningen kommer att fastställas senare inom ramen för arbetsprogrammen.

6.1.2 Tekniskt och administrativt stöd, stödutgifter och IT-utgifter (åtagandebemyndiganden)

Denna utgiftskategori är inte tillämplig på området i fråga.

6.2. Kostnadsberäkning per åtgärd för avsnitt B (för hela programtiden)

Inte heller här är det möjligt att i det nuvarande skedet redogöra för fördelningen på mål och åtgärdstyper, eftersom indirekta forskningsverksamheter leder till forskningsprojekt som efter en utvärdering väljs ut inom ramen för en ansökningsomgång. Det är därför svårt att kvantifiera dessa verksamheter i förväg.

7. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

Taket för administrativa utgifter för detta program är 16,5 % av de 900 miljoner euro som anslagits för hela åtgärden.

Detta beror på att 224 forskartjänster vikts åt detta program till en kostnad på 85 % av det begärda taket för hela perioden.

Det stora antalet tjänster beror på det sätt på vilket programmet genomförs. Av tjänsterna är nämligen 50 % utlånade antingen till laboratorier i medlemsstaterna i enlighet med associeringsavtal eller till ITER-projektet.

Dessutom gjordes under hela femte ramprogrammet ett antal omfördelningar för att minska personalen för programmet och bättre stämma av personalen med budgeten för 1999-2002.

De övriga programkostnaderna är förhållandevis låga, vilket främst beror på man bara behöver sköta få kontrakt. En tredjedel av dessa övriga kostnader gäller också ITER-projektet.

7.1. Personalbehov för åtgärden

>Plats för tabell>

För de indirekta forskningsverksamheterna finns en egen tjänsteförteckning med totalt 954 A-tjänster, 273 B-tjänster och 427 C-tjänster, sammanlagt alltså 1 654 tjänster (EG och Euratom, inklusive tilläggs- och ändringsbudget 3/2001).

Till detta kommer driftsbudgetens 166 tjänster utan ekonomisk inverkan på dessa programs budget, för deltagande i forskningspolitikens utarbetande och genomförande.

7.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal

>Plats för tabell>

Beloppen avser totala utgifter för programmets hela löptid.

7.3 Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden

>Plats för tabell>

Beloppen motsvarar de totala kostnaderna och gäller det särskilda programmets löptid på fyra månader, dvs. en total kostnad på 37,000 miljoner euro per år.

>Plats för tabell>

8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

8.1 Metod för uppföljning

De särskilda programmen är utformade för att bidra till skapandet av det europeiska området för forskningsverksamhet.De genomförs som komplement till och i nära samarbete med gemenskapens och medlemsstaternas övriga verksamhet inom detta område. Forskningsverksamhetens särdrag och mångfalden av åtgärder och aktörer på olika nivåer försvårar kartläggningen av orsakssammanhangen och gör övervakningen och utvärderingen av programverksamheten mycket komplicerad.

En rad instrument har tagits fram eller håller på att utvecklas på grundval av erfarenheten av tidigare program och pågående metodstudier. Syftet med dessa instrument är att fastställa vilka mål som skall uppnås och att följa upp resultaten och genomslagskraften av ramprogrammet, de särskilda programmen och den verksamhet som syftar till att skapa det europeiska området för forskningsverksamhet. Kommissionen kommer i god tid före programmens genomförande att undersöka hur långt man kommit med utvecklingen av dessa instrument.

På så sätt kommer man stegvis att införa ett strukturerat system för insamling av information och statistiska uppgifter.

Det är tänkt att ta fram allmänna indikatorer som är särskilt anpassade till ramprogrammets särdrag, främst för att man skall kunna bedöma programmens bidrag till lösningen av de svårigheter som unionen står inför enligt punkt 5.1 (investeringar i forskning och teknisk utveckling i största allmänhet och inom EU:s prioriterade områden, mänskliga resurser inom FoTU, utnyttjande av FoTU-resultat, samstämmighet mellan medlemsstaternas och gemenskapernas forskningspolitik, även med hänsyn till forskningsinfrastrukturer).

Man kommer dessutom att ta fram mer specifika indikatorer för programmens olika mål, bland annat i fråga om produktionen, administrationen, sammankopplingen till nät, utnyttjandet och effekterna av de kunskaper som uppkommer till följd av programverksamheten. De första tankegångarna i denna riktning återges i punkt 5.2 och gäller förväntade resultat, bidrag till överordnade mål respektive eventuella resultatparametrar.

8.2 Planerad form och tidsplan för utvärderingar

- Årlig uppföljning: Kommissionen kommer att löpande övervaka ramprogrammets och de särskilda programmens genomförande, vid behov med hjälp av lämpliga sakkunniga, för att se hur långt man nått på väg mot de fastställda målen. Undersökningen syftar i första hand till att fastställa om programmets mål, prioriteter, verktyg, finansiella medel och administration fortfarande är anpassade till lägets utveckling.

Målet är att påskynda och förbättra den systematiska insamlingen av grundläggande uppgifter, att göra uppgifterna mer enhetliga och att öka deras kvalitet, och på så sätt möjliggöra en effektiv analys och övervakning och ge ett viktigt bidrag till femårsutvärderingen. Det är också tänkt att ta fram ett gemensamt format för självutvärdering för att ytterligare uppmärksamma de forskningsansvariga i gemenskapen på frågor som gäller övervakningen av programmens genomförande, resultat och genomslagskraft. Vidare kommer man att vidta åtgärder för att bättre samordna övervakningen av ramprogrammet, de särskilda programmen och utvecklingen mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet.

Årsrapport: I en årsrapport som i enlighet med artikel 173 i fördraget läggs fram inför Europaparlamentet och rådet offentliggörs uppgifter om hur långt man kommit med genomförandet av ramprogrammet och de särskilda programmen. Årsrapporten kommer bland annat att omfatta resultaten av den årliga övervakningen, en redogörelse för den verksamhet som genomförts i fråga om forskning och teknisk utveckling, det europeiska området för forskningsverksamhet och spridning av resultat under det föregående året, samt ett arbetsprogram för det innevarande året.

- Femårsutvärdering: Innan kommissionen lägger fram sitt förslag till nästa ramprogram och de särskilda programmen, skall den låta oberoende framstående sakkunniga genomföra en extern utvärdering av genomförandet av gemenskapens verksamhet under de fem år som föregår utvärderingen, uppnåendet av målen och verksamhetens genomslagskraft, med beaktande av de mål som fastställts för de berörda perioderna. Kommissionen skall vidarebefordra slutsatserna från denna utvärdering till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, tillsammans med sina egna anmärkningar.

9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

När den ekonomiska samordnaren överlämnar rapporter, som kan komma att leda till en konsolidering av inkomsterna i deltagarnas bokföring, skall denne tillhandahålla kommissionen alla ekonomiska handlingar som behövs för räkenskapsgranskningar, med uppgift om tidsplanen och konsolideringen av deltagarnas bokföring.

Kommissionen kommer att genomföra sådana räkenskapsgranskningar vid behov, i synnerhet om det finns anledning att ifrågasätta bokföringens överensstämmelse med arbetsläget enligt verksamhetsrapporterna.

Gemenskapens räkenskapsgranskningar genomförs antingen av gemenskapens egen personal eller av revisorer som godkänts enligt lagen i det land där den ifrågavarande deltagaren är etablerad. Gemenskapen väljer revisorer fritt och söker härvid undvika alla intressekonflikter som den berörda deltagaren eventuellt gjort gemenskapen uppmärksam på.

Vid genomförandet av forskningsverksamheterna skyddar kommissionen dessutom Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen genom effektiva kontroller och, vid upptäckten av oegentligheter, effektiva åtgärder samt avskräckande och rimliga påföljder.

För detta kommer regler om kontroller, åtgärder och påföljder i enlighet med förordningarna nr 2988/95, 2185/96, 1073/99 och 1074/99 att införas i alla rättsliga instrument som används vid programmens genomförande, vilket även gäller de enskilda kontrakten och standardkontrakten.

Kontrakten måste bland annat innehålla följande:

- Särskilda kontraktsbestämmelser om skydd av EG:s ekonomiska intressen genom granskningar och kontroller vid kontraktstilldelningen.

- Deltagande i administrativa granskningar avseende bedrägeribekämpning i enlighet med förordningarna nr 2185/96, 1073/99 och 1074/99.

- Tillämpning av administrativa påföljder för alla oegentligheter som uppsåtligen eller till följd av oaktsamhet begås vid kontraktens genomförande, i enlighet med ramförordningen nr 2988/95, inklusive svartlistning.

- Hänvisning till att eventuella återbetalningsålägganden är verkställbara enligt artikel 164 i Euratomfördraget.