Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om På väg mot ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur

(yttrande på eget initiativ)

(2018/C 283/02)

Föredragande: Josep PUXEU ROCAMORA Medföredragande: Mário SOARES

Beslut av EESK:s plenarförsamling 15.2.2018 Rättslig grund Artikel 29.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarig facksektion Facksektionen för yttre förbindelser Antagande av facksektionen 26.4.2018 Antagande vid plenarsessionen 23.5.2018 Plenarsession nr 535 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 185/3/7

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK anser att ett avslutande av förhandlingarna (som redan har pågått alltför länge) om ett bra associeringsavtal mellan Mercosur och EU skulle kunna innebära stora fördelar för parterna. Inte minst EU skulle dra avsevärd nytta av undertecknandet av associeringsavtalet, särskilt på medellång och lång sikt, eftersom det skulle ge EU tillträde till en marknad med nästan 300 miljoner invånare. Mercosur skulle kunna diversifiera sina ekonomier och öka värdet på sin export, och dessutom få tillgång till en marknad med 500 miljoner människor. Associeringsavtalet bör främst vara resultatet av en dialog som präglas av deltagande och öppenhet.

1.2 Den aktuella internationella situationen, med minskande tilltro bland medborgarna till att globaliseringen gynnar alla, ökande handelsprotektionism, nya tariffära hinder och en preferens för bilaterala i stället för multilaterala förhandlingar, borde vara ett incitament för att ingå ett avtal som ledande aktörer på båda kontinenterna efterfrågar. Brexit är en relevant omständighet som bör beaktas i förhandlingarna.

1.3 EESK välkomnar Europaparlamentets betänkande om en ny ram för EU:s förbindelser med Latinamerika och Europeiska utrikestjänstens meddelande om en översyn av de strategiska förbindelserna med Latinamerika som en del av den globala strategin för EU:s utrikespolitik. Dessa initiativ, som betonar EU:s strategiska intresse av Latinamerika och som visar att förbindelserna mellan de båda regionerna bör vara mer än handelsrelaterade, sammanfaller tidsmässigt med andra initiativ från det civila samhället ( 1 ) , den akademiska världen och olika tankesmedjor ( 2 )

1.4 Ett avtal av detta slag är endast möjligt om det är välbalanserat, gynnar båda parter på medellång och lång sikt och inte missgynnar någon sektor (såsom jordbrukssektorn eller industrisektorn), region eller något land. Associeringsavtalet får inte under några omständigheter bygga på dåliga förhandlingar. Med hänsyn till allt som berör samarbetet och den politiska dialogen (två av de tre centrala pelarna för associeringsavtalet) vill EESK be förhandlingsparterna att visa prov på den stora politiska vilja som krävs för att ingå associeringsavtalet och göra sitt yttersta för att överbrygga sina meningsskiljaktigheter, som i nuläget gäller handelsfrågor. Man bör i sammanhanget erkänna de aspekter som är känsliga för vissa sektorer som ingår i förhandlingarna och göra en kartläggning av asymmetrier, en uppföljning av överenskomna beslut, kompletterande och kompenserande åtgärder, fastställande av undantag, utvecklingsplaner för att stödja de mest berörda sektorerna, främjande av investeringar, innovationsstrategier, kompensationsklausuler, övergångsbestämmelser och utvecklingsklausuler. EU:s samtliga politikområden måste dessutom involveras i de kompletterande åtgärderna och i andra.

1.5 Den djupgående digitala omvandling som äger rum på båda sidor av Atlanten kan vara en viktig faktor för ett bättre associeringsavtal mellan EU och Mercosur. Till de områden som skulle kunna påverkas positivt och förstärkas hör de globala värdekedjorna mellan EU och Mercosur, som för närvarande är mycket svaga. Ett associeringsavtal skulle också vara av betydelse för alla frågor som rör uppbyggnad av infrastrukturen, i synnerhet rörande sammanlänkning, utveckling av förnybara energikällor och, framför allt, telekommunikationssektorn med början i lanseringen av 5G i EU och Latinamerika.

1.6 Under alla omständigheter ber EESK förhandlingsparterna och i synnerhet EU att överväga den stora politiska och ekonomiska kostnaden för båda parter av ett uteblivet avtal eller ett obalanserat avtal, och det försuttna tillfälle som det skulle innebära. Kostnaden för ett uteblivet avtal bör inte bara beräknas på grundval av Mercosurländerna utan man bör ta hänsyn till hela Latinamerika och i synnerhet länderna i Stillahavsalliansen ( 3 ) , som har blivit ett av de mest intressanta områdena för EU genom den latinamerikanska regionala integrationsprocessen.

1.7 Det är mycket viktigt att associeringsavtalet är ambitiöst och omfattar alla aspekter av förbindelserna mellan EU och Mercosur. Den senaste tidens frihandelsavtal med Kanada och Japan bör beaktas. I detta sammanhang är det viktigt att man tar itu med de faktiska hinder som företagen ställs inför genom att samordna lagstiftningen och inverkan på de icke-tariffära hindren.

1.8 Associeringsavtalet bör innehålla en social, arbetsrättslig och miljömässig dimension som är helt integrerad i avtalet. En sådan dimension skulle garantera att de ekonomiska förbindelserna är i linje med de avtalade sociala och miljömässiga målen utan att man urholkar de bestämmelser och garantier som gäller hållbar utveckling ( 4 ) . Kommittén vill också understryka livsmedelssäkerhetens betydelse.

1.9 EESK anser att de sanitära och fytosanitära bestämmelserna måste lyftas fram och skyddas i ett eventuellt associeringsavtal för att säkerställa skyddet av konsumenter och producenter med avseende på rättvis handel.

1.10 EESK anser att associeringsavtalet bör användas som ett aktivt verktyg för att främja den sociala dialogen och efterlevnaden av de grundläggande ILO-konventionerna, framför allt konventionerna om anständigt arbete som ingår i deklarationen om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet från 1998. EESK anser därför att det bör finnas ett utökat socialt och arbetsmarknadsinriktat kapitel i avtalet för frågor som rör arbetslivet och för att främja dialogen mellan arbetsgivare och arbetstagare, något som skulle kunna gynna ökad social sammanhållning. Kapitlet bör innehålla ett erkännande av de arbetslivsrelaterade dokument som redan antagits av båda parterna, nämligen EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och Mercosurs arbetslivsdeklaration. På så vis säkerställer associeringsavtalet att kränkningar av principer och rättigheter i arbetslivet inte får utnyttjas av parterna för att vinna en legitim komparativ fördel i den internationella handeln. I sammanhanget bör det finnas mekanismer för att se till att bestämmelserna efterlevs.

1.11 EESK begär att såväl Mercosurs rådgivande ekonomiska och sociala forum (FCES) som EESK, i egenskap av representativa organ för det civila samhället i båda regionerna, ska involveras i förhandlingarna, konsekvensbedömningarna av associeringsavtalet och i de förslag som följer av dessa (EESK anser att det är ytterst nödvändigt att på förhand analysera konsekvenserna av ett eventuellt associeringsavtal och att inrätta mekanismer för att i efterhand kunna kontrollera att de frågor man enats om respekteras och hur de utvecklas), samt vid utarbetandet av ett särskilt kapitel i avtalet om den sociala, arbetsrättsliga och miljömässiga dimensionen.

1.12 EESK efterlyser också inrättandet av en gemensam övervakningskommitté för det civila samhället som består av företrädare för EESK och FCES. Den bör — ha en rådgivande funktion, — vara partssammansatt och balanserad med avseende på de tre sektorer som är företrädda i båda institutionerna, — kunna uttala sig på alla de områden som omfattas av associeringsavtalet (bl.a. kapitlet om handel och hållbar utveckling), — erkännas som direkt samtalspartner med de övriga gemensamma organen i associeringsavtalet, och — kunna rådfrågas av dessa organ, agera på eget initiativ, utarbeta sin egen arbetsordning och ges tillräcklig finansiering av respektive politiska myndigheter för att kunna utföra sina uppgifter.

1.13 EESK anser att det är onödigt och ineffektivt att det civila samhället är dubbelt företrätt, dels i associeringsavtalet generellt, dels i kapitlet om handel och hållbar utveckling. I detta sammanhang anser EESK att associeringsavtalet i sin helhet påverkar alla länder från båda parter. EESK uppmanar förhandlarna att lära sig av erfarenheterna från andra associeringsavtal ( 5 ) , där båda parter har inrättat inhemska rådgivande grupper från det civila samhället utan någon erkänd möjlighet att delta i dialogen inom ramen för avtalen. De uppenbara begränsningarna i denna modell visar att det inte är rimligt att varje Mercosurland har sin egen inhemska rådgivande grupp genom vilken det civila samhället skulle delta indirekt i associeringsavtalet. Detta gäller i ännu större utsträckning eftersom båda parter redan har rådgivande organ som är oberoende, välbalanserade, representativa och kapabla att fullgöra sitt uppdrag inom ramen för associeringsavtalet.

2. Inledning

2.1 Mercosur har en yta på 12 800 000 km 2 och en befolkning på 293 miljoner invånare, med en befolkningstäthet på 22,9 invånare/km 2 . Mercosur är den sjätte största ekonomin i världen, med en BNP på två biljoner dollar. Dessutom har Mercosur två ordinarie medlemmar i G20: Argentina och Brasilien. Det argentinska ordförandeskapet för G20 under 2018 är ett tecken på regionens växande betydelse.

2.2 Efter undertecknandet av ett interregionalt ramavtal i december 1995 inledde EU och Mercosur förhandlingar om ett associeringsavtal. På grund av svårigheter mellan parterna (oenighet om produktionsmodellerna inom jordbruket och deras inverkan på marknaden, och i fråga om uppfattningen om protektionism inom industri- och tjänstesektorn i Mercosur och EU) avbröts förhandlingarna 2004, framför allt på grund av parternas skilda förväntningar på Doharundan. Vid toppmötet mellan Latinamerika, Västindien och EU 2010 beslutades att förhandlingarna skulle återupptas. Utsikterna för att avtalet skulle slutföras i slutet av året var ljusa, men på grund av den grundläggande politiska oenigheten mellan Mercosurregeringarna om den regionala integrationen och förbindelserna med EU gick förhandlingarna i stå ännu en gång. Efter att den brasilianska regeringen ändrat sin inställning kunde de dock återupptas under 2013.

2.3 Mot bakgrund av de olika framväxande hoten mot de representativa demokratierna och den fullständiga tillämpningen av friheterna på båda sidor av Atlanten vill EESK betona att associeringsavtalet mellan EU och Mercosur kraftfullt bör främja demokratiska värderingar, principer och nationella och internationella politiska ramar.

2.4 Mot bakgrund av de förändringar som förhandlingarna mellan Förenade kungariket och EU skulle kunna innebära för associationsavtalet anser kommittén att dessa frågor bör tas upp på ett dynamiskt sätt, med beaktande av de mest troliga framtida konsekvenserna ( 6 )

3. De strategiska inslagen i associeringsavtalet mellan EU och Mercosur

3.1 Undertecknandet av ett associeringsavtal med Mercosur bör vara en del av den europeiska utrikespolitiken gentemot Latinamerika, som bygger på den särskilda karaktären i de biregionala förbindelserna, som skiljer sig helt från förbindelserna med andra regioner i världen. Även om det finns stora svårigheter (regionens fragmentering) skulle en förstärkning av förbindelserna med Latinamerika främja EU, liksom stärkta förbindelser med EU skulle främja Latinamerika.

3.2 Det krävs en stark politisk vilja för att utarbeta och främja associeringsavtalet, inte bara som ett frihandelsavtal utan också som ett mer övergripande strategiskt avtal som syftar till att ge alla ekonomiska och sociala aktörer i båda parterna långsiktiga fördelar när det gäller utveckling, säkerhet, migration och miljöutmaningar. Man måste också utnyttja alla befintliga mekanismer för att kunna ta hänsyn till de befintliga assymmetrierna mellan de båda regionerna, minska handelsliberaliseringens negativa konsekvenser för vissa sektorer, åtgärda den eftersläpning som finns i Mercosurs integration samt fastställa att socialt deltagande och öppenhet är centrala faktorer i de biregionala förhandlingarna.

3.3 Associeringsavtalet utgör en stor möjlighet att uppnå övergripande strategiska mål som är av gemensamt intresse. Det skulle vara ett sätt att bevara en internationell politisk och ekonomisk närvaro i en tid när den ekonomiska och politiska makten förskjuts från Atlanten till Stilla havet. Utöver avtalen inom Latinamerikanska integrationssammanslutningen (Aladi) har Mercosur inga frihandelsavtal med vare sig Förenta staterna eller de asiatiska stormakterna. Detta är en av skillnaderna i förhållande till Stillahavsalliansen. Utanför Latinamerika har Mercosur olika typer av avtal med Sydafrika, Indien, Pakistan, Turkiet och Marocko, och frihandelsavtal med Egypten, den palestinska myndigheten och Israel. EU har för sin del fler än 50 handelsavtal med olika länder i världen: I Latinamerika och Västindien med Mexiko, Chile, Centralamerika, Peru, Colombia, Ecuador och Cariforum. Sammantaget skulle ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur skapa ett biregionalt block med stor tyngd på den nya globala scenen.

3.3.1 De protektionistiska tendenserna, som har nått global nivå, påverkar starkt den internationella ekonomin. Ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur skulle kunna stärka atlantområdet och sända en signal om att det finns en alternativ väg för handelsrelationer och för att stimulera nationernas och regionernas utveckling. Denna nya generation frihandelsavtal, som tar hänsyn till farhågorna hos människor som löper risk att förlora anställning, inkomst och trygghet, är det bästa svaret på den ökande protektionismen och risken för en handelspolitik som lämnar medborgarna utan skydd.

3.3.2 Även om Mercosur inte har undertecknat något avtal med Kina har Kinas närvaro i regionen ökat exponentiellt under de senaste åren. Argentina och Brasilien är två viktiga brickor i den kinesiska inmarschen, som inte endast avser handel utan även en ökning av utländska direktinvesteringar och ekonomiskt stöd för att förbättra infrastrukturen.

3.3.3 EU skulle genom associeringsavtalet med Mercosur kunna få en strategisk allierad i sin strävan att globalt främja miljöskyddet. Miljön är i dag en av de frågor som väcker störst engagemang i medlemsstaterna, bland allmänheten och i det multilaterala systemet. EU går i spetsen för en grön politik och teknik. För Mercosur är naturtillgångarna en av de starkaste sidorna, men regionen är också ett av de områden som hotas mest av klimatförändringarna. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt att se över och på medellång sikt avskaffa intensiva icke-hållbara jordbruks- och djurhållningssystem.

3.3.4 För att det sistnämnda målet ska få det stöd som krävs är det nödvändigt att i associeringsavtalet införa ett omfattande avsnitt om ”energi, miljö, klimatförändringar, vetenskap, teknik och innovation”. Dessa frågor måste prioriteras i den del som behandlar utvecklingssamarbete.

3.4 Det är också viktigt att beakta erfarenheterna av befintliga allianser med andra länder i regionen. Det skapar en stabil grund och rätt klimat för investeringar, både på europeisk och lokal nivå, så att deras fulla potential kan utvecklas på ett hållbart sätt som drivkraft för välstånd, sysselsättning och välfärd. Känsliga förhandlingsfrågor

4. Trots fördelarna med ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur finns det svårigheter i förhandlingarna.

4.1 De kan sammanfattas i följande fem punkter: i) Förhandlingsagendans komplexitet vad gäller det kommersiella, industriella och tjänsterelaterade innehållet i avtalet. ii) De potentiella obalanserna mellan parterna i fråga om jordbruk. iii) De strukturella svagheterna i Mercosurs integration, som begränsar den fria handeln. iv) Den sociala och miljömässiga dimensionen i associeringsavtalet. v) Skillnaderna mellan parternas politiska vilja att uppnå ett avtal och följaktligen deras villighet att diskutera alla möjligheter att använda kompensationsmekanismer, i och utanför avtalet, för att kunna uppnå det. Alla dessa frågor analyseras i detta dokument på ett icke uttömmande sätt och med utgångspunkt i den dokumentation som finns att tillgå i dag.

4.1.1 Vad gäller handeln har svårigheterna identifierats efter utdragna förhandlingar. Ur europeiskt perspektiv är de koncentrerade till Mercosurländernas livsmedelssektor. Framför allt fruktar man en negativ effekt på sektorer som socker, nötkött, kyckling och fläskkött, samt frukt och grönsaker. Det finns också en misstanke om protektionism när det gäller industriprodukter (bilar, kemiska produkter som etanol) och ett antal bearbetade jordbruksprodukter (däribland vin), en risk att reglerna för skydd av ursprungsbeteckningar inte efterlevs, relativt svaga regler i fråga om livsmedelssäkerhet och miljöskydd samt brist på insyn vid offentlig upphandling.

4.1.2 För EU är det av avgörande betydelse att upprätthålla produktionsnormerna till gagn för konsumenterna och produktionen. Aspekter som livsmedelssäkerhet, miljöskydd och djurs välbefinnande (inbegripet utfodringsmetoder) bör omfattas av en tydlig ömsesidighet. Användningen av växtskydds- och djurhälsoprodukter och respekten för reglerna i detta avseende måste regleras tydligt i associeringsavtalet. Det bör även för all handel mellan parterna inrättas effektiva och jämförbara kontrollsystem för produktionsprocesserna som, när det gäller animalieprodukter, även omfattar transport och slakt. I detta avseende är kapitlet om respekt för skyddade geografiska beteckningar av avgörande betydelse för att försvara det gemensamma europeiska arvet, som växt fram under lång tid, och för att bekämpa plagiat och bedrägerier.

4.1.3 För produkter som omfattas av kvoter, som socker, etanol och nötkött, bör det finnas ett permanent och godkänt övervakningssystem för att vidta kompenserande åtgärder i händelse av betydande störningar och för att förhindra nedläggning av lokal produktion. När det gäller frukt och grönsaker bör man, om man upphäver systemet för införselpriser, inrätta ett observationsorgan för marknadens funktion för att skydda båda sidors intressen. Man bör då inrätta forum för utbyte av prognoser och information om marknadsstörningar.

4.2 Mercosur lägger å sin sida fokus på jordbruket. De europeiska farhågorna skulle kunna dämpas om man kunde uppnå efterlevnad av samma standarder – i fråga om miljö, livsmedelsäkerhet, djurskydd osv. – såväl för europeiska produkter som för produkter som importeras från Mercosur. Associeringsavtalet bör inte öka någon av parternas beroende av livsmedelsimport, och det bör innehålla de instrument som krävs för att man ska kunna undvika föga hållbara jordbruksmodeller, med beaktande av konsumenternas intressen.

4.3 När det gäller industriprodukter, där hindren inte är lika stora, verkar ett samförstånd troligare, såsom till exempel var fallet med EU:s avtal med Sydkorea om motorfordonsindustrin. Slutligen skulle andra frågor som immateriell äganderätt, som är särskilt känsliga för vissa Mercosurländer, däribland Brasilien, kunna omfattas av utvecklings- eller övergångsklausuler på grundval av WTO-avtalet. I detta sammanhang anser EESK att man bland annat skulle kunna utarbeta ett program för industriell äganderätt i syfte att stimulera tekniköverföring och bidra till att införa ett patentsystem som gäller i EU och Mercosur och som skulle kunna utvidgas till att omfatta hela Latinamerika.

4.4 Mercosurs strukturella svagheter kan utgöra ett hinder för associeringsavtalet. Det gäller framför allt de begränsningar som orsakas av den svaga infrastrukturen för sammanlänkning och den låga graden av integration i regionala värdekedjor på ett territorium som är tre gånger större än EU:s. Detta inbegriper den låga nivån av intraregional handel och den dominerande utomregionala handeln, en ofullständig tullunion, begränsad samordning av den makroekonomiska politiken och de svaga regionala institutionerna. Ett exempel är avsaknaden av en överstatlig domstol för Mercosur vars domslut skulle vara bindande för regeringarna, eller den låga effektiviteten i fråga om fredlig tvistlösning.

4.4.1 Trots att Mercosur år 2010 antog en ny gemensam tullkodex har denna ännu inte trätt i kraft, varför den gemensamma yttre tulltaxan fortfarande gäller. Mercosur är mer ett frihandelsområde än en tullunion.

4.5 De nuvarande förhandlingarna med ett Mercosur med fyra parter (Argentina, Brasilien, Paraguay och Uruguay) är ändå av mycket stort värde för EU. En eventuell utvidgning av blocket med nya involverade medlemmar skulle ytterligare försvåra förhandlingarna.

4.6 Kommittén är positiv till inrättandet av en multilateral domstol för lösning av investeringstvister ( 7 ) och till att Mercosurländerna och de associerade länderna kan ansluta sig till initiativet i syfte att skapa större rättssäkerhet för både latinamerikanska och europeiska investerare. EESK anser också att ett eventuellt framtida medlemskap i OECD bör göras avhängigt av ett effektivt genomförande och uppfyllande av Mercosurs avtal med EU och skapandet av ett klimat präglat av rättssäkerhet och full respekt för lagen i förhållande till alla ekonomiska och sociala aktörer på båda sidor av Atlanten.

5. Associeringsavtalets möjligheter

5.1 Det associeringsavtal som EU och Mercosur förhandlar om går mycket längre än ett frihandelsavtal eftersom det innehåller ytterligare två avgörande delar – politisk dialog och samarbete. Mot bakgrund av hoten mot multilateralismen och ansatserna till protektionism och handelskrig är detta rätt tillfälle för EU att visa sitt strategiska stöd för Latinamerika i allmänhet och Mercosur i synnerhet och dra fördel av de möjligheter som står till buds.

5.2 Ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur, med beaktande av dess geografiska utsträckning, befolkning och nuvarande handelsutbyte på mer än 84 miljarder euro per år, skulle göra det möjligt stärka de båda blockens respektive roll på den internationella scenen och bilda ett stort område för ekonomisk integration, vilket skulle få positiva effekter för båda parter och ge upphov till positiva externa effekter, även med avseende på övriga delar av Latinamerika. Av detta skäl bör ett associeringsavtal med Mercosur vara ett fördelaktigt avtal för båda parter.

5.3 EU är världens största ekonomi och Mercosur är den sjätte största. Mercosurländerna har börjat diversifiera sina ekonomier, som i hög grad vilar på jordbruk och livsmedelsproduktion, men också en växande industribas som bygger på värdefulla energitillgångar och tekniska resurser. Försöken till ekonomisk diversifiering, särskilt när det gäller att öka det sammanlagda värdet av Mercosurs export, utgör en viktig möjlighet för europeiska företag, särskilt inom teknik- och tjänstesektorerna.

5.4 Mellan 2012 och 2016 var det endast Paraguay som bibehöll sin tillväxttakt (8,4 %), medan tillväxten avstannade i Argentina (1,4 %) och Uruguay (2,9 %). I Brasilien var tillväxten negativ (-1,4 %). Det finns emellertid redan tecken på återhämtning i Argentina och Brasilien och prognoserna på medellång sikt är uppmuntrande.

5.5 Rättssäkerheten i de fyra Mercosurländerna är en relevant faktor som bör beaktas. Den kan och bör förbättras. Korruption har blivit ett allt större samhällsproblem för båda parter.

5.6 Den kvantitativa och kvalitativa betydelsen av den regionala marknaden varierar betydligt beroende på storleken på Mercosurs medlemsländer. I relativa termer har de mindre länderna större handel med EU. Under 2015 svarade EU för mer än 40 % av Paraguays handel, cirka 30 % av Uruguays handel och nästan en fjärdedel av Argentinas, men mindre än 10 % av Brasiliens. Siffrorna är ungefär desamma för export som för import.

5.7 När det gäller utländska direktinvesteringar har EU stor närvaro i Mercosur, och EU:s utländska direktinvesteringar är större än EU:s sammanlagda direktinvesteringar i Kina, Indien och Ryssland ( 8 ) . EU:s handel med länderna i Mercosur har stor tillväxtpotential trots ökningen av den kinesiska exporten och importen. En faktor som bör beaktas är emellertid det alltför stora beroendet av export av råvaror från Mercosur till Kina.

5.8 De europeiska små och medelstora företagen har ökat sin närvaro i Mercosurländerna under de senaste åren och några små och medelstora företag från Mercosur är på väg att komma in på den europeiska marknaden. Associeringsavtalet mellan EU och Mercosur skulle vara ett utmärkt tillfälle för europeiska små och medelstora företag att ytterligare öka sin närvaro och verksamhet i regionen.

5.8.1 EU exporterar huvudsakligen tillverkade varor, kapitalvaror, transportutrustning och kemiska produkter, och importerar livsmedels- och energiprodukter. Ett balanserat associeringsavtal har en mycket stor välståndskapande potential om det kan utnyttjas av arbetsgivare, arbetstagare och samhället i stort, i synnerhet om det kan öppna möjligheter för investeringar, särskilt i ny verksamhet som bygger på intensiv kunskapsanvändning och sysselsättning av hög kvalitet. Det skulle också stimulera grundandet av små och medelstora företag genom att skapa sysselsättningsnätverk och stimulera innovation och demokratisering av ny teknik och bidra till att sprida den, i synnerhet informations- och kommunikationsteknik (IKT). Både investeringar i teknik och ökad biregional handel skulle, om de nödvändiga förutsättningarna skapas, kunna främja nya arbetstillfällen.

5.8.2 Å andra sidan finns det särskilda faktorer som inte bara skulle kunna innebära affärsmöjligheter utan också utgöra ett viktigt bidrag till en hållbar utveckling: En utveckling av inkluderande infrastruktur som respekterar miljön och underlättar tillgången till grundläggande tjänster inom en ny ram för stadsutveckling och som främjar territoriell sammanhållning, främjande av investeringar i teknik och ingenjörskonst för att mildra den globala uppvärmningen samt användning av hållbar energi och ökad diversifiering genom användning av okonventionella, förnybara energikällor och utnyttjande av europeiska företags erfarenheter inom detta område för att göra framsteg i omställningen till en grön ekonomi.

5.8.3 Ett bra associeringsavtal skulle dessutom med lämpliga förutsättningar kunna gynna ekonomisk och social välfärd i båda regionerna, vilket utan tvekan skulle skapa sysselsättning, till exempel genom — nya affärsmöjligheter för företag på icke-traditionella områden som ny teknik, grön ekonomi och sociala nätverk, — expansion av traditionella marknader inom bland annat sektorerna för telekommunikation, bilar, läkemedel, el och banktjänster, — öppnande av nya marknader för små och medelstora företag, — tillhandahållande av naturresurser och livsmedel, samtidigt som man bidrar till att bevara den biologiska mångfalden och den miljömässiga hållbarheten, samt — främjande av en social, demokratisk och solidarisk ekonomi som en mekanism för att förbättra den socioekonomiska strukturen och formalisera den informella ekonomin.

5.9 Ett associeringsavtal med Mercosur skulle göra det möjligt för EU att stärka sina ekonomiska och geopolitiska band med en strategisk partner. Om ett associeringsavtal skulle slutas nu skulle detta biregionala avtal vara det första större avtal som Mercosur skriver under, vilket skulle ge EU ett försprång framför andra internationella konkurrenter, som Förenta staterna, Kina, Indien, Ryssland och Sydkorea. Ett associeringsavtal skulle dessutom stärka det strategiska partnerskapet med Brasilien – som inte innefattar handel –, ett land som har särskild betydelse i den internationella geopolitiken. Detta associeringsavtal skulle stärka EU:s närvaro i Latinamerika, en region med stora reserver av energi, livsmedel och vatten, tre resurser som är avgörande i det tjugoförsta århundradet. Associeringsavtalet skulle kunna bidra till att stärka de ekonomiska och geopolitiska banden mellan Atlanten och Stilla havet.

5.10 Ett associeringsavtal med EU skulle också vara gynnsamt ur strategisk synvinkel för Mercosur. Dels skulle det stärka dess ställning regionalt och underlätta de pågående insatserna för ett närmande till Stillahavsalliansen, dels skulle det förbättra dess position i internationella förhandlingar och det skulle kunna fungera som motvikt mot vissa asymmetrier mellan Mercosurländerna (och Latinamerika som helhet) i deras kommersiella och ekonomiska förbindelser med andra internationella konkurrenter. Mercosur skulle gynnas av tekniköverföring, vetenskapligt och utbildningsmässigt utbyte och skulle vara en viktig bundsförvant på den multilaterala scenen i frågor med övergripande påverkan, såsom klimatförändringar, hållbar utveckling och kampen mot globala hot.

5.11 EESK välkomnar den politiska viljan hos båda parter när det gäller samarbete och uppmuntrar parterna att på ett effektivt sätt använda sig av de befintliga finansiella instrumenten för att fördjupa samarbetet på följande områden: — Utbildning och akademiska utbyten: Erasmus EU-Mercosur. — Samarbete inom FoU och innovation mellan universitet, offentliga forskningscentrum och företag. Prioritering av tekniköverföring. — Hållbara utvecklings- och företagsprojekt. — Social sammanhållning: kampen mot fattigdom och ojämlikhet.

6. Det civila samhället och associeringsavtalet (9)

6.1 EESK anser att den biregionala karaktär som präglar associeringsavtalets innehåll är ett grundläggande särdrag i dessa förhandlingar och en referenspunkt för de ekonomiska förbindelserna i en allt mer globaliserad värld. Övertygad om värdet av dialog med det civila samhället i motparterna inom ramen för EU:s utrikespolitik har kommittén under mer än tjugo års arbetat med organisationerna i Mercosur, vad avser såväl övervakningen av förhandlingarna som upprätthållandet av en strukturerad och fortlöpande dialog som underlättar ömsesidig förståelse och lämnar ett kritiskt men konstruktivt bidrag till förbindelserna mellan de två regionerna.

6.2 EESK ser odelat positivt på förbindelserna mellan EU och Mercosur. Förbindelserna, som redan har en lång historia, bygger på starka historiska, kulturella och språkliga band och syftar till att fördjupa den regionala integrationen, att tillsammans hantera globaliseringens gemensamma utmaningar och att även fortsättningsvis betona att social sammanhållning och ekonomisk utveckling måste gå hand i hand. De civila samhällena på båda sidor har skapat ett nät av starka relationer som har bidragit till större samordning inom varje sektor (arbetsgivare, fackföreningar och tredje sektorn).

6.3 De senaste åren har detta arbete vunnit erkännande och de europeiska förhandlarna erkänner allmänt behovet av att införa bestämmelser om det civila samhällets deltagande i alla avtal, och en koppling till främjandet av en hållbar utveckling ( 10 ) . EESK välkomnar denna utveckling, men beklagar att det civila samhället har tilldelats en begränsad roll i de avtal som för närvarande är i kraft. Varje part (och varje avtalsslutande land av de utomeuropeiska länder som är en del av en region) har inrättat en inhemsk rådgivande grupp utan att avtalen formellt föreskriver möjligheten för dessa grupper att samarbeta. Ännu allvarligare är att inrättandet av partnerländernas inhemska rådgivande grupper uteslutande är beroende av deras regeringars vilja, vilket har lett till en obalans mellan sektorer, bristande representativitet, bristande oberoende i förhållande till regeringarna och bristande intresse – eller en öppet avvisande hållning – från de regeringar som ska inrätta dem.

6.3.1 EESK avvisar möjligheten att förhandlingarna om associeringsavtal med Mercosur återigen mynnar ut i en modell som bygger på deltagande av de inhemska rådgivande grupperna.

6.4 EESK erinrar åter om att Mercosur, liksom EU själv, förfogar över ett organ för deltagande av och samråd med det civila samhället, nämligen Mercosurs rådgivande ekonomiska och sociala forum (FCES). FCES företräder till lika delar områdena arbetsgivare, arbetstagare och övriga organisationer i det civila samhället. Dess ledamöter träffas regelbundet och för fram gemensamma ståndpunkter till de politiska instanserna i regionen. EESK:s stöd till FCES alltsedan dess inrättande har syftat till att lyfta fram betydelsen av att stärka detta organ som en viktig faktor för social och ekonomisk integration i regionen.

6.5 EESK bekräftar principerna om öppenhet och deltagande, i såväl förhandlingsprocessen som genomförandet av associeringsavtalet, i syfte att främja en positiv utveckling kännetecknad av förtroende för institutionerna och ökad legitimitet där det civila samhället i större utsträckning ställer sig bakom de förhandlingar som berör dem direkt. Kommittén beklagar därför bristen på insyn i förhandlingarna, som inte har byggt på den goda modell som tidigare etablerats i förhandlingarna om ett frihandelsavtal med Förenta staterna, och efterlyser systematisk information som är väsentlig och relevant för det civila samhället från alla berörda parter som deltar i förhandlingarna, i synnerhet dem som är kopplade till Mercosur.

6.6 Vi efterlyser, i enlighet med FCES:s och EESK:s gemensamma ståndpunkter (och de preliminära överenskommelser som ingicks under förhandlingarna före 2004 och som man senare enades om, där det fastställdes att båda organen skulle få ett gemensamt mandat inom associeringsavtalet) att det inrättas en gemensam övervakningskommitté för det civila samhället inom ramen för associeringsavtalet. Denna gemensamma övervakningskommitté ska — vara partssammansatt och bestå av företrädare för EESK och FCES, — företräda de tre sektorerna (arbetsgivare, arbetstagare och övriga organisationer) på ett balanserat sätt, — ha rådgivande funktioner som omfattar alla områden i associeringsavtalet, även handelskapitlet och uppföljningen av frågor som rör en hållbar utveckling, — i god tid få uppdaterad information från parterna om associeringsavtalets konsekvenser, — erkännas som samtalspartner med de övriga gemensamma organen i associeringsavtalet (associeringsrådet, associeringskommittén, det gemensamma parlamentariska organet samt rådet för handel och hållbar utveckling), — kunna rådfrågas av dessa organ men också agera på eget initiativ, — utarbeta sin egen arbetsordning, och — ges tillräckliga finansiella medel av respektive politiska myndigheter för att kunna utföra sina uppgifter (11).

6.7 En sådan gemensam övervakningskommitté skulle underlätta lösning av tvister som kan uppstå efter undertecknandet av associeringsavtalet och lösa potentiella blockeringar. Rent konkret, och i linje med den metod som används av befintliga organ i liknande avtal, bör övervakningskommittén övervaka konsekvenserna av associeringsavtalet vad gäller förbättringar i fråga om mänskliga rättigheter, arbetsrätt, sociala och miljömässiga aspekter (till exempel för att kontrollera om det förekommer social eller miljömässig dumpning i syfte att vinna marknadsandelar) och strikt respekt för internationella konventioner eller avtal som har ingåtts ( 12 ) . Det civila samhällets organisationer som ingår i den gemensamma övervakningskommittén är till sin natur de bäst lämpade att säkerställa att associeringsavtalet gynnar alla parter, och att medla eller underlätta kommunikationen med de berörda sektorerna. Den gemensamma övervakningskommittén bör därför kunna vidarebefordra den information som den har tillgänglig om enskilda fall, samt sina rekommendationer, till associeringsavtalets gemensamma organ för att få svar.

6.8 Enligt EESK är det nödvändigt att införa en social dimension i associeringsavtalet, som bör sträcka sig längre än de rent handelsmässiga aspekterna och som har starkare social sammanhållning som övergripande mål. Det bör särskilt omfatta avtalets inverkan på sysselsättningen, skyddet av lokalbefolkningarnas och de mest utsatta samhällsgruppernas intressen, skydd av och respekt för de mänskliga rättigheterna, miljöskydd och invandrares och arbetstagares rättigheter i allmänhet, konsumentskydd och främjande av den sociala ekonomin. Avtalet bör därför omfatta åtaganden från parterna om att tillämpa ILO:s grundläggande konventioner, så att kränkningar av de grundläggande principerna och rättigheterna i arbetslivet inte kan anföras eller utnyttjas för att vinna en konkurrensfördel i den internationella handeln. Införandet av ett socialt och arbetsmarknadsinriktat kapitel i avtalet för att ta itu med frågor som rör arbetslivet och för att främja dialogen mellan arbetsgivare och arbetstagare skulle kunna utgöra ett instrument för att genom avtalet skapa högkvalitativa arbetstillfällen och förbättra arbetskraftens sociala villkor, samt i hög grad bidra till en rättvisare fördelning av välståndet.

Bryssel den 23 maj 2018. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Yttrande på eget initiativ, ”Nya förutsättningar för de strategiska förbindelserna mellan EU och Celac och det civila samhällets roll” (EUT C 434, 15.12.2017, s. 23).

(2) Rapporten ”Why does Latin America matter”, utarbetad av Real Instituto Elcano.

(3) Stillahavsalliansen är ett regionalt integrationsinitiativ med fyra medlemsländer (Chile, Colombia, Mexiko och Peru) och ytterligare två officiella kandidatländer (Costa Rica och Panama).

(4) Som EESK rekommenderade i sitt yttrande ”Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal” (EUT C 227, 28.6.2018, s. 27).

(5) Centralamerika, Ukraina, Georgien och Moldavien.

(6) ”An Assessment of the Economic Impact of Brexit on the EU-27” (”En bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av brexit för EU-27”), P/A/IMCO/2016–13 March 2017, PE 595.374 EN.

(7) REX/501 ”En multilateral investeringsdomstol” (under utarbetande).

(8) EU:s utländska direktinvesteringar i Mercosur uppgick till 447 700 miljoner euro 2016, vilket är mer än EU:s utländska direktinvesteringar i Ryssland (162 000 miljoner euro), Kina (177 700 miljoner euro) och Indien (72 900 miljoner euro) tillsammans. Källa: Eurostat.

(9) Se även tidigare förslag från EESK i yttrandena EUT C 347, 18.12.2010, s 48, EUT C 248, 25.8.2011, s. 55 och EUT C 434, 15.12.2017, s. 23, och slutförklaringarna från de möten för det organiserade civila samhället som hålls vartannat år mellan EU och Celac.

(10) Sådana bestämmelser, mer eller mindre utvecklade, finns redan i avtalen med Centralamerika, Colombia/Peru/Ecuador, Chile och Cariforum, och ska införas i och med översynen av avtalet med Mexiko.

(11) Se i detta sammanhang det gemensamma uttalandet från FCES och EESK till EU:s förhandlare och Mercosur den 23 februari, i samband med förhandlingsrundan i Asunción (Paraguay).

(12) Exempel på detta är målen för hållbar utveckling och Agenda 2030, Parisavtalet om klimatförändringar, de grundläggande ILO-konventionerna, tillämpliga förklaringar om mänskliga rättigheter, internationella konventioner om bevarande av den biologiska mångfalden osv.