MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU /* COM/2012/0537 final */





MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU 1. En till stor del outnyttjad resurs för Europa 2020-strategin I hjärtat av våra samhällen finns kulturen som formar våra identiteter, strävanden och relationer med andra människor och världen i övrigt. Kulturen formar också de platser och omgivningar där vi bor och de livsstilar vi utvecklar. Kulturarv, bild- och scenkonst, film, musik, publikationer, mode och formgivning ger sig till känna på ett betydande sätt i vårt dagliga liv utan att man ännu till fullo erkänt det bidrag som den kulturella och den kreativa sektorn[1] kan tillföra EU:s sociala och ekonomiska utveckling. Vidare medför globaliseringen och övergången till digitalteknik stora utmaningar, men de nödvändiga anpassningarna måste ännu främjas för att dessa sektorer ska kunna förverkliga sin fulla potential och bättre ta tillvara Europas traditionellt utmärkta standard som en komparativ fördel på världsarenan. I meddelandet föreslås en strategi för att vidareutnyttja dessa sektorers potential att bidra till tillväxt och sysselsättning i EU. Sektorer med hög tillväxt De ekonomiska resultaten för de kulturella och kreativa sektorerna är erkända: i EU utgör de 3,3 % av BNP och ger sysselsättning åt 6,7 miljoner människor (3 % av den totala sysselsättningen)[2]. Siffrorna är också höga när man beaktar modeindustrin[3] och lyxindustrin[4] som är beroende av ett stort kulturellt och kreativt underlag. De står för 3 % av EU:s BNP var och ger sysselsättning åt fem miljoner respektive en miljon personer. Sysselsättningen inom lyxsektorerna förväntas uppnå två miljoner år 2020[5]. Mellan 2008 och 2011 var sysselsättningen i de kulturella och kreativa sektorerna mer hållbar än i EU:s ekonomi allmänt sett[6], fastän tillväxtandelarna varierade mellan undersektorerna. Denna tendens är desto mer intressant eftersom vissa sektorer sysselsätter fler ungdomar än näringslivet i övrigt. I några fall har de strategiska investeringarna på lokal och regional nivå i dessa sektorer gett sensationella resultat. Särskilt festivaler och Europeiska kulturhuvudstäder ger upphov till betydande ekonomiska vinster, ibland med ett tiofaldigt tillskott ur andra källor för varje investerad euro. Impuls till innovation De kulturella och kreativa sektorerna befinner sig i korsningen mellan konst, affärsliv och teknik, och är därför i en strategisk ställning för att igångsätta spillover-effekter till andra branscher. De levererar innehåll till IKT-tillämpningar, skapar efterfrågan för avancerad hemelektronik och telekommunikationsapparater. Kultur och kreativitet har också direkta effekter på sådana sektorer som turism och ingår i alla stadier av värdekedjan i andra sektorer som mode och lyxindustri där deras betydelse som centrala underliggande tillgångar ökar[7]. Mer allmänt har dessa sektorer effekter på innovation inom andra branscher. Som betonas i Innovationsunionen[8] drivs innovation i allt större utsträckning av icke-tekniska faktorer som kreativitet, formgivning och nya organisatoriska processer eller företagsmodeller. Innovation är i hög grad beroende av kreativa ekosystem där kvaliteten och partnerskapet i olika sektorer och hos olika typer av aktörer är avgörande. Det mest uppenbara exemplet är tillverkningsindustrins ökande användning av formgivning som tillför värde till produkter, tjänster, processer och markandsstrukturer. Företag som spenderar två gånger genomsnittsbeloppet på kreativa underlag kommer med 25% större sannolikhet att skapa produktinnovationer[9]. Denna drivkraftspotential kan också utgöra en viktig resurs för samhällelig innovation och ett svar på stora samhällsutmaningar som klimatförändring, hållbar utveckling, demografiska förändringar eller kulturell mångfald[10]. Till exempel kan den kulturella och den kreativa sektorn i partnerskap med utbildningssektorn bidra till att utveckla den kombination av färdigheter kring kreativitet och företagande, kritiskt tänkande, risktagande och engagemang som EU:s konkurrenskraft behöver i kunskapssamhället. Ett väsentlig inslag inom global konkurrens och mjuk makt Europas internationella partner investerar redan mycket i den kulturella och den kreativa sektorn. Förenta staterna har investerat i dessa sektorer i decennier, både som strategiska ekonomiska sektorer och som ett verktyg för att framhäva sin närvaro på det globala planet. Andra länder som Kina, Sydkorea eller Indien gör också stora investeringar för att höja sin ekonomiska potential och ”mjuka makt”. I detta syfte ingår de i en global tävling om kreativa förmågor. I Kina har till exempel offentliga investeringar i kultur ökat med 23 % per år sedan 2007 och det finns planer på att öka sektorns andel av BNP från 2,5 % till 5-6 % fram till 2015[11]. Medan Europas mode- och lyxindustri avsevärt bidrar till EU:s export[12] och främjandet av Europas utmärkta kvalitet i hela världen är potentialen i andra sektorer som film och musik fortfarande inte strategiskt utnyttjad utomlands. Det rör sig om att både öka exporten till gagn för EU:s ekonomi och skapa en dynamisk bild av ett attraktivt och kreativt Europa som är öppet för kulturer och begåvningar från hela världen. 2. Att omvanlda utmaningar till nya möjligheter till tillväxt och sysselsättning Den kulturella och den kreativa sektorn måste konfrontera en miljö i snabb förändring som drivs av globaliseringen och övergången till digitalisering, vilket innebär nya aktörer, samförekomst av mycket stora strukturer och mikroenheter, en successiv omvandling av värdekedjor och nya attityder och förväntningar hos konsumenterna. Dessa förändringar erbjuder stora möjligheter till lägre produktionskostnader eller nya distributionskanaler och manar samtidigt till handling på olika nivåer. I detta skiftande läge är tillgången till finansiering en bestående svårighet: banksektorn har inte den nödvändiga sakkunskapen för att analysera företagsmodeller i dessa sektorer och kan inte på ett bra sätt värdera deras immateriella tillgångar. Den finansiella och ekonomiska krisen förvärrar bara situationen just när investeringar behövs till anpassningen. Sektorerna kännetecknas också av betydande splittring enligt land och språk. Även om den kulturella mångfald som detta innebär är en klar europeisk tillgång leder detta till begränsad och mindre än optimal cirkulering över gränserna av kulturella och kreativa verk och operatörer inom och utanför EU, till geografisk obalans och följaktligen ett begränsat val för konsumenterna. Det finns en kraftfull dynamik i gränszonen mellan olika sektorer (till exempel på grund av allt större koppling mellan spel, film och musik) och med andra branscher (som mode, lyxindustri eller turism). Emellertid är dessa sektorer och åtgärder fortfarande ofta organiserade sektorsvis, vilket begränsar möjligheterna till synergieffekter samt nya lösningar och företag. Alla dessa utmaningar påverkar de olika sektorerna på olika sätt, men de manar till ett övergripande strategisk svar med medverkan av alla aktörer från den lokala nivån ända upp till EU-nivån. 3. Behovet av en strategi på flera nivåer – medlemsstaternas roll Ett övergripande tillvägagångssätt för integrerade strategier Trots den stora mångfalden av situationer i länder och regioner följer utarbetandet av lyckade strategier som kan omvandla de ovan beskrivna utmaningarna till nya möjligheter till tillväxt och sysselsättning vanligtvis samma mönster av etapper[13]. I regel bygger lyckade strategier för den kulturella och den kreativa sektorn på en fullständig kartläggning och mobilisering av de kulturella och kreativa resurserna på ett visst område. Strategierna är övergripande och efterlyser partnerskap mellan olika avdelningar (kultur, industri, ekonomi, utbildning, turism, fysisk planering osv.) och engagerar alla relevanta offentliga och privata aktörer för att höja ansvarskänslan. Strategierna måste underbyggas av forskning för att säkerställa genomslagskraft, resurseffektivitet och hållbarhet. För varje relevanta fråga – från utveckling av färdigheter till tillgång till finansiering eller tillträde till världsmarknaden fastställs i dessa strategier vad som kan hanteras med allmänna åtgärder och instrument och vad som kräver anpassade tillvägagångssätt. Detta gäller för alla styrnivåer: den lokala, regionala och nationella nivån ända upp till EU-nivån. Medan några medlemsstater, regioner och städer, exempelvis Förenade kungariket, Estland, Slovakien, Vallonien, Apulien, Barcelona eller Amsterdam, på senare år lyckats utnyttja den fantastiska potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn som ett sätt att främja socioekonomisk utveckling och med tiden utarbetat strategier från fall till fall, har andra bara börjat med detta. Där det finns strategier tenderar de att fokusera på förstärkningen av dessa sektorer och ännu inte på att främja partnerskap och spillovereffekter med andra sektorer. De viktigaste politiska drivkrafterna För att möta de stora utmaningarna behövs gemensamma insatser, i synnerhet på följande centrala områden. Att ta itu med nya behov av färdigheter Det behövs bättre partnerskap mellan den kulturella och den kreativa sektorn, arbetsmarknadens parter och utbildningsanordnare, både vad gäller grundutbildning och fortbildning i yrket. Detta torde ge sektorerna de olika färdigheter som behövs till kreativt företagande i en miljö i snabb förändring. Vidare lider vissa sektorer av bristen på anställda med tekniska och traditionella färdigheter och kunskaper, eftersom unga människor i synnerhet är mindre intresserade av att ägna sig åt den typen av färdigheter. Kreativa färdigheter måste förvärvas från tidig ålder, så att de utgör en grund för en ständig påfyllnad av kreativa talanger och främjar efterfrågan på mer varierade och avancerade kreativa innehåll och produkter. I ett perspektiv av livslångt lärande kan kreativa färdigheter bidra till att möta ändrade krav på arbetsmarknaden. Partnerskap med utbildningen kan också bidra till en stimulerande lärmiljö och hjälpa inlärare, särskilt dem med svårigheter, att förvärva grundläggande färdigheter och utveckla de kunskaper som de behöver i sitt framtida yrkesliv och på så sätt göra dessa personer mer anställbara. Kreativa och kulturella initiativ på lokal nivå kan bidra till integreringen av marginaliserade gemenskaper och erbjuda möjligheter till personer i mindre gynnande bostadsområden. Bättre tillgång till finansiering Eftersom företagen inom den kulturella och den kreativa sektorn är små, och efterfrågan på deras produkter osäker, deras företagsplaner komplexa och de saknar materiella tillgångar har de svårt att få extern finansiering. Medan finansiering med eget kapital, investering av företagsänglar, riskkapital och garantier är andra möjligheter till finansiering är de avsevärt underanvända. Det talas också om en brist på marknaden när det gäller finansiering av exporttransaktioner. Därför måste finansiella institutioner göras mer medvetna om dessa sektorers ekonomiska potential och utveckla sin förmåga att bedöma företag med tilltro till immateriella tillgångar. Parallellt bör man hjälpa företagare inom dessa sektorer att bättre förstå kraven inom företagsplanering och tilldelning av medel för finansieringen av deras verksamhet och tillväxt. Utvidgning av marknaden: nya partnerskap och företagsmodeller Institutioner och tjänster inom kultur och konst måste bli bättre på att utveckla sin publik, ta vara på nya möjligheter (särskilt över gränserna) och reagera på förändringar i publikens attityder och förväntningar. Nya tjänster som tar tillvara de möjligheter som IKT erbjuder och tillhandahållande av tjänster på nätet blir allt vanligare, och möter bättre konsumenternas efterfrågan på tillgång till många olika innehåll och produkter och större medverkan i den kreativa processen. Dessa nya tillvägagångssätt och tjänster bör också ge upphov till nya inkomstflöden. För att gå vidare starkt med skapande, produktion och distribution på alla plattformar med digitalt innehåll måste den kulturella och den kreativa sektorn ingå strategiska och rättvisa partnerskap med andra sektorer, vilket kan ge upphov till innovativa företagsmodeller som ger tillgång till innehåll på olika sätt och uppnår en jämvikt mellan rättighetsinnehavarens inkomster och allmänhetens tillträde till innehåll och kunskap, vilket på så sätt främjar kultur- och mediekunskap. I det sammanhanget bör den fulla potentialen i Europeana[14], den samlade ingångsplattformen för digitala samlingar på Europas bibliotek, museer och arkiv, utforskas i högre grad som en grund för ett nytt ekosystem för tillämpningar och databaserade produkter med inriktning på turism, utbildning , skapande och kultur. Att utvidga den internationella inriktningen En klok politik för internationalisering och exportfrämjande behövs för att de många små organisationerna och företagen ska kunna verka i en global miljö och nå ut till ny publik och nya marknader världen över. Man måste kartlägga de mest effektiva stödtjänsterna, underlätta tillträdet till utomeuropeiska marknader, förstärka dialogen på regleringsområdet och bedöma möjligheterna till riskdelning. Man skulle kunna undersöka ytterligare möjligheterna till samling av resurser och bättre samarbete mellan olika aktörer i EU för att främja en starkare kulturell och kreativ närvaro av Europa på världsarenan och en attraktiv bild av Europa som kopplar vår högsta nivå när det gäller kulturarv till dynamisk kreativitet idag. Förstärka korsbefruktningen över gränserna Den kulturella och den kreativa sektorn behöver mångtematiska miljöer där de kan träffa företag från andra branscher. Varje offentligt stöd för att vidareutveckla dem kräver korsbefruktning över gränserna. Detta förutsätter att man utarbetar och testar bättre instrument och åtgärder för företagsstöd som syftar till att underlätta kopplingar och spillover-effekter över sektorsgränserna. Det innebär att man främjar förändring i själva sektorerna och samtidigt lägger till nya färdigheter och kunskaper i andra branscher och tvärtom. Det kräver också ytterligare samarbete mellan olika politiska områden, vilket i synnerhet omfattar ekonomiska frågor, näringsliv, utbildning, turism, innovation, stads- och regionsutveckling och fysisk planering. I ljuset av det som sagts ovan uppmanas medlemsstater att på alla territoriella nivåer, och där så är lämpligt med medverkan av alla relevanta offentliga och privata aktörer, göra följande: - Fullt ut bedöma potentialen hos den kulturella och den kreativa sektorn[15] till smart och hållbar tillväxt för alla och ytterligare införliva sektorerna i medlemsstaternas utvecklingsstrategier på alla nivåer, särskilt i sammanhang med smarta specialiseringsstrategier[16]. - Förstärka samarbetet i hela den kulturella och den kreativa sektorn och med andra sektorer som IKT, turism osv., däribland via gemensamma initiativ för att främja förståelse mellan sektorerna och bidra till att få till stånd en mer öppen, innovativ och företagande mentalitet i näringslivet. - Uppmuntra och underlätta inrättandet av plattformar, nätverk och klustrar mellan alla offentliga och privata aktörer av betydelse för den kulturella och den kreativa sektorn. - Uppmuntra till strukturerade partnerskap mellan den kulturella och den kreativa sektorn, arbetsmarknadens parter och alla slags utbildningsanordnare, däribland lärlingsutbildningar. - Främja erkännandet av kvalifikationer som förvärvats inom informell och icke-formell utbildning på områden som är av relevans för den kulturella och den kreativa sektorn. - Göra de finansiella institutionerna mer redo att investera och den kulturella och den kreativa sektorn mer beredda att göra investeringar och utarbeta särskilda instrument för finansieringslösningar, i synnerhet garantisystem, inbegripet via lämplig användning av det kommande programmet Kreativa Europa och fonderna för sammanhållningspolitiken. - Stödja den kulturella och den kreativa sektorn i utforskningen och testningen av nya strategier för publikutveckling och företagsmodeller som är av betydelse vid övergången till digitalteknik. - Stödja digitaliseringen av kulturinnehåll och utarbetandet av nätplattformar i enlighet med relevanta EU-regler om statligt stöd. - Uppmuntra den kulturella och den kreativa sektorn att undersöka internationella marknader och förstärka sin närvaro på dem, bland annat genom internationella partnerskap och samarbete med tredjeländer. 4. Mervärde vid insatser på EU-nivå EU har en klar uppgift när det gäller att hjälpa till med inrättandet av den rätta miljön och stödja denna anpassningsagenda. Att främja den rätta regelverksmiljön Som del av småföretagsakten för Europa inför EU en rampolitik för små och medelstora företag för EU och dess medlemsstater i syfte att förbättra det allmänna synsättet på företagarskap[17]. Den är av särskild betydelse för den kulturella och den kreativa sektorn där småföretag och mikroföretag dominerar. Meddelandet ”En inre marknad för immateriella rättigheter”[18] fokuserar på behovet att gå framåt med fullbordandet av en fullständigt integrerad europeisk inre digitalmarknad och fastställer en plan för initiativ för ett EU-ramverk för immateriella rättigheter där man belönar kreativa insatser och underlättar gränsöverskridande verksamhet på den inre marknaden. Följaktligen har kommissionen antagit lagstiftningsförslag om verk av okända upphovsmän[19] och om förvaltning av kollektiva rättigheter[20]. Bedömningen av den audiovisuella sektorn har gjort framsteg till följd av grönboken om distribution av audiovisuella verk i Europeiska unionen: möjligheter och utmaningar med en digital inre marknad[21]. Kommissionen främjar en medlingsprocess med intressenter om avgifter för privatkopiering. Man planerar också att arbeta med en förbättring av värderingen av immateriella tillgångar, vilket är en väsentlig fråga när det gäller tillgång till privat finansiering. För den kulturella och den kreativa sektorn som är beroende av märkes- och kundlojalitet är moderniseringen och anpassningen av varumärkesystemet avgörande. Vad gäller Europeiska observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter behöver man dela med sig av bästa lösningar och upplysningsinsatser för att slagkraftigt och resurseffektivt bekämpa varumärkesförfalskning och piratkopiering. Mot denna bakgrund underlättar kommissionen samarbetet mellan innehavare av immateriella rättigheter och internetplattformar inom ramen för samförståndsavtalet om försäljning av varumärkesförfalskade varor via internet, där man på en Europa-omfattande nivå söker att minska utbudet av falska kulturprodukter på internet[22]. Enligt den digitala agendan för Europa[23], som inbegriper insatser för att undanröja hinder mot utvecklingen av Europas nätmarknader, kan vissa aspekter av initiativen för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn bidra till ett bättre utnyttjande av och tillträde till kulturtillgångar. En av de prioriterade insatserna i meddelandet om mervärdesskattens framtid[24] är att granska de nuvarande mervärdesskattesatsernas struktur. Enligt en av de principer som styr den granskningen bör liknande varor och tjänster omfattas av samma mervärdesskattesats och de tekniska framstegen bör beaktas i sammanhanget, så att frågan om konvergens mellan onlinemiljön och den fysiska miljön uppmärksammas. För att det ska finnas en välfungerande digital marknad som också erbjuder nya möjligheter för de kulturella och kreativa sektorerna, kommer kommissionen att fortsätta med genomförandet av de initiativ som anges i handlingsplanen för en elektronisk inre marknad för e-handel och nättjänster[25], inbegripet ett initiativ för förfaranden för anmälan och åtgärder och ett initiativ för nätets neutralitet. Inom ramen för moderniseringen av det statliga stödet [26] kommer man att överväga undantag från anmälan när det gäller stöd till den kulturella sektorn. Vidare kommer man att överväga stöd till innovation, däribland icke-teknisk innovation i den kommande översynen av gemenskapsramarna för statligt stöd för forskning, utveckling och innovation. Underlätta utbytet av bra lösningar och lärandet av varandra Initiativ på EU-nivå kan påskynda anpassningen, främja spridning av bra lösningar och förbättra nätverksamarbetet i den kulturella och den kreativa sektorn. Sedan den europeiska kulturagendan[27] antogs 2007 har nationella myndigheter samarbetat på detta område. En expertgrupp har tillsatts för att diskutera och validera nationella eller regionala bästa lösningar och föreslå samarbetsinitiativ[28]. Gruppen har publicerat en manual om en strategisk användning av EU:s fonder för sammanhållningspolitik för att främja kulturens potential för lokal, regional och nationell utveckling, särskilt genom att bidra till smarta specialiseringsstrategier. Gruppen kommer nu att koncentrera sig på internationalisering och exportstrategier. Ett annat exempel är det politiska kunskapsforum som inrättats inom alliansen för europeiska kreativa sektorer[29] för att främja utbyten och samarbete inom bättre företagsstöd, tillträde till finansiering och bästa nivå och samarbete i klustrar. Kommissionen har också för avsikt att stödja stadsmyndigheternas lärande av varandra och låta beslutsfattare på lokal nivå dela med sig av och jämföra erfarenheter om kulturens inverkan på det sociala och ekonomiska återupplivandet av städer. Mot 2020: Mobilisera en bred skala av specifika och generiska finansiella stöd Kommissionens förslag till program och instrument för den nya fleråriga budgetramen 2014-2020, bland annat Kreativa Europa[30], Erasmus för alla[31], sammanhållningsfonderna.[32], Horisont 2020[33], programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme)[34] och Fonden för ett sammanlänkat Europa[35] kan på ett betydande sätt bidra till att vidareutveckla den kulturella och den kreativa sektorn och förstärka deras bidrag till Europa 2020-strategin för tillväxt och sysselsättning. Syftet med Kreativa Europa är att främja kulturell och språklig mångfald i Europa och förstärka den kulturella och den kreativa sektorns konkurrenskraft. Programmet kommer att göra följande: - Stödja nätverkssamarbete över gränserna, partnerskap och lärande av varandra för att stärka sektorns förmåga att verka bortom de nationella gränserna och bidra till att möta sådana utmaningar som övergången till digitalteknik, globaliseringen och splittrade europeiska marknader. - Inrätta en särskild finansieringsmöjlighet som ger garantier för att underlätta tillgången till banklån för små företag och organisationer. Med denna möjlighet, som ingår i det framtida skuldinstrumentet för små och medelstora företag tillsammans med Horisont 2020 och programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme), kommer man också att söka uppnå en inverkan på hela den finansiella sektorn genom att förbättra de finansiella institutionernas förmåga att bedöma kulturella och kreativa projekt, samla den nuvarande begränsade sakkunskapen över nationsgränserna och stödja initiativ som syftar till att stärka investeringsberedskapen i sektorerna. - Stödja insatser för uppbyggande av kapacitet som syftar till publikutveckling och testande av företagsmodeller. - Stödja åtgärder för att hjälpa sektorer att vara verksamma på det internationella planet. Erasmus för alla kommer att stödja investering i allmän och yrkesinriktad utbildning, både som rörlighet i studiesyfte, partnerskap för innovation och stöd till politiken. Som en del av ansträngningarna att främja samarbete för innovation kommer programmet att stödja storskaliga partnerskap (kunskapsallianser) mellan högre utbildning och företag samt partnerskap mellan yrkesutbildning och företag (allianser för sektorspecifik kompetens). Detta kommer att ge stora möjligheter till partnerskap mellan den kulturella och den kreativa sektorn och utbildningssektorn. Genom att bygga på de många möjligheter som redan finns[36] kommer EU:s fonder för sammanhållningspolitik att fortsätta med att stödja investeringar i den kulturella och den kreativa sektorn, för att kulturen så långt som möjligt ska bidra till lokal och regional utveckling, stadsförnyelse, landsbygdens utveckling, anställbarhet och social inkludering. Investeringarna kan omfatta forskning, innovation, små och medelstora företagens konkurrenskraft och företaganden i den kulturella och den kreativa branschen, eller skydd för och framhävande av kultur- och naturarvet[37]. Dessutom kommer den europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling att fortsätta med stöd till upprustningen av kulturarvet på landsbygden och till bättre kulturtjänster på landsbygden genom att tillhandahålla investeringar och fortbildning till företagen inom den kulturella och den kreativa sektorn och främja deras nätverksarbete och utveckling av klustrar, särskilt via gemenskapsinitiativet för landbygdens utveckling (Leader)[38]. I detta sammanhang kommer man att ytterligare uppmuntra användningen av särskilt avsedda finansieringsinstrument, inbegripet i förhållande till den kulturella och den kreativa sektorn. I sin vision av den framtida sammanhållningspolitiken har kommissionen pekat ut dessa sektorer vad gäller smarta specialiseringsstrategier för lokal och regional utveckling[39]. Detta manar till en bättre integrering av strategier på lokal eller regional nivå och strategierna på nationell nivå. Man bör nu fokusera på att bedöma dessa sektorers potential i strategierna för regional utveckling i det kommande fastställandet av partnerskapsavtal och program för landsbygdens utveckling, med beaktande av den dynamiska kopplingen mellan traditionella kulturtillgångar, utvecklingen av kreativa företag och svaret på sociala och miljörelaterade utmaningar samt främja en bättre kombination av investering i infrastruktur och humankapital.[40] Programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) syftar till att stärka konkurrenskraften och hållbarheten hos EU-företag och små och medelstora företag och främja företaganda. Kommissionen föreslår insatser för att främja utveckling av klustrar och företagarnätverk i världsklass och för att påskynda framväxten av konkurrenskraftiga företag som bygger på verksamhet över sektorsgränserna, vilket är särskilt viktigt för den kulturella och den kreativa sektorn. Man föreslår konkreta insatser för att främja antagandet av nya företagsmodeller och kommersiell användning av kreativa idéer som leder till individanpassade varor och tjänster som motsvarar konsumenternas efterfrågan. Kommissionen föreslår också att man utarbetar verksamhet för att koppla samman och tillföra färdigheter och kunskaper inom formgivning, kreativitet och tillverkning. Horisont 2020 kommer att styra EU:s stöd till forskning och innovation och främja ett bättre utnyttjande av den industriella potentialen i politiken för innovation, forskning och teknisk utveckling. Programmet syftar till att stärka konkurrenskraften i en rad framväxande branscher och sektorer, vilket är av särskild betydelse för den kulturella och den kreativa sektorn. Det kommer att stödja teknisk utveckling i förhållande till dessa sektorer, till exempel innovativ teknik för att skapa och använda kreativt innehåll och innovativt material för kreativa branscher. Inom Horisont 2020 kommer man också att utforska nya former av innovation, till exempel social innovation och kreativitet, för att främja en positiv dynamik mellan kulturerna i Europa och med internationella partner. Fonden för ett sammanlänkat Europa är avsedd att ge impulser åt Europas transport-, energi- och datanätverk. Ur den kommer det att ges hållbar finansiering till Europeana (en samlad ingångspunkt till datoriserade samlingar i Europas bibliotek, museer och arkiv) och stöd till därtill kopplad verksamhet, som mekanismer för utbyte av upphovsrätts- och licensinformation eller kompetenscentrum för datorisering och bevarande av det datoriserade kulturarvet. På internationell nivå kan dialogen om politik mellan EU och tredjeländer, både på bilateral och regional nivå, användas för att bygga upp förtroende och öppna upp möjligheter för partnerskap till nytta för alla, däribland för den kulturella och den kreativa sektorn[41]. Genom samarbete kommer kulturen att även fortsättningsvis vara en viktig bärare av socioekonomisk utveckling och förstärkta mänskliga rättigheter, demokrati, det civila samhället och andra väsentliga inslag i goda styrformer[42]. Kommissionen kommer att göra följande: - Fortsätta med förbättringen av EU:s regelverk som gäller den kulturella och den kreativa sektorn. - Förhandla med rådet och Europaparlamentet om deras förslag till EU-finansieringsinstrument för åren 2014-2020 och förbereda deras genomförande. - Stödja utbytet av bra lösningar inom EU. Kortfristiga insatser på EU-nivå för att stödja de viktigaste politiska drivkrafterna På kort sikt kommer insatserna i medlemsstaterna på alla territoriella nivåer att kompletteras med en rad EU-initiativ för att stödja framväxten av kreativa ekosystem i alla sektorer på olika etapper av värdekedjan enligt följande: - Att ta itu med ändrade behov när det gäller färdigheter Man är i färd med att testa kunskapsallianser mellan högre utbildning och företag för att främja innovation. En allians mellan film och industri för kunskap och lärande (Cinema and Industry Alliance for Knowledge and Learning - CIAKL)[43] kommer att rapportera om sitt arbete 2013. EU bekostar den första etappen av ett branschspecifikt europeiskt kompetensråd inom sektorn för audiovisuella medier och scenkonst[44] och ett annat sådant kompetensråd inom sektorerna för textil, kläder och läder[45] för att analysera behoven av färdigheter. I slutet av 2013 kommer en grupp av sakkunniga i medlemsstaterna som inrättades inom ramen för den europeiska kulturagendan att lägga fram en rapport om främjandet av kreativa partnerskap mellan skolor och kulturella och kreativa företag och organisationer. - Bättre tillgång till finansiering Inom ramen för alliansen för europeiska kreativa sektorer bekostar EU fram till 2014 två partnerskap som gäller bättre tillgång till finansiering (Fame och C-I Factor). Mediaprogrammets produktionsgarantifond[46] underlättar tillgången till privata finansieringskällor för filmproducenter. Kommissionen kommer att bedöma möjligheten att upprätta en liknande garantifond för modebranschen. Inom ramen för strategin för immateriell äganderätt kommer kommissionen att lägga fram förslag till policy som syftar till att förbättra det ekonomiska utnyttjandet av immateriell äganderätt [47]. - Utvidga marknaden Under 2012 kommer kommissionen att göra följande: - Bekosta en förberedande insats för cirkulering av europeiska verk i dataåldern[48]. - Bekosta ett pilotprojekt för innovativ användning av IKT i den kulturella och den kreativa sektorn[49]. - Bekosta ett tematiskt nätverk om nya företagsmodeller för förlagsverksamhet i dataåldern[50]. - Anordna en konferens för europeiskt utbyte av bra lösningar[51] om publikutveckling. - Anta en rekommendation om europeisk film i dataåldern. I slutet av 2012 kommer en grupp av sakkunniga i medlemsstatera som inrättades inom ramen för den europeiska kulturagendan att lägga fram en rapport om politik och bra lösningar i offentliga institutioner när det gäller att främja en bättre tillgång till och deltagande i kulturverksamhet. Under 2013 kommer kommissionen att göra följande: - Stödja framställningen av kraftfullare och interaktiva verktyg för kreativa branscher och förutse framtida tendenser inom forskning och innovation via interaktion inom och mellan olika segment i dessa branscher[52]. - Starta pilotprojektet Worth för att främja marknadsorienterad stöd och rådgivning till små och medelstora företag inom mode eller designbaserade varor till personer, för att ta fram nya kreativa produkter och tjänster tack vare samarbete med formgivare. Initiativen Europeiska kulturarvsmärket[53] och Europeiska kulturhuvudstäder[54] kommer också att användas i större utsträckning för pilotverksamhet inom publikutveckling och medborgardeltagande. - Utvidga den internationellt utåtriktade verksamheten Under 2012-2013 kommer kommissionen att anordna särskilda evenemang i tredjeländer för knytande av kontakter för att stödja internationaliseringen av små och medelstora företag via klustrar, däribland inom den kulturella och den kreativa sektorn. Samarbetet beträffande den kulturella och den kreativa sektorn inom ramen för handelsprojektet EU-Kina som testetapp för förstärkt samarbete på detta område kommer att fortsätta. Dialoger om kulturpolitiken med parter i framväxande ekonomier kommer att inriktas på miljön för samarbete och utbyten inom den kulturella och den kreativa sektorn. Kommissionen kommer också att göra följande: - Testa hur genomförbart det är med riskdelning i befintliga försäkringssystem för exportkredit för små och medelstora företag. - I nära samråd med europeiska avdelningen för yttre åtgärder undersöka hur kulturen kan stärkas i yttre förbindelser. Under 2013 kommer en grupp av sakkunniga i medlemsstaterna som inrättades inom ramen för den europeiska kulturagendan att utarbeta en manual on stödstrategier för internationaliseringen av den kulturella och den kreativa sektorn. - Förstärka korsbefruktning över sektorsgränserna Fram till och med 2012 har kommissionen gjort följande: - Främjat kopplingar mellan sektorerna inom alliansen för europeiska kreativa sektorer. - Gett stöd till tre storskaliga demonstrationsprojekt som stöder kulturturism inom ramen för europeiska alliansen för transport- och trafikbranscherna. Under 2012-2013 kommer kommissionen också att göra följande: - Inrätta ett europeiskt centrum för innovation inom tjänster för att ge råd till regionala organisationer om innovation inom tjänster och kreativitet för att främja förändringar i industrin. - Offentliggöra en vägledning om hur man bättre kan använda fonderna för sammanhållningspolitiken för att tillvarata innovation inom tjänster, vilket är av särskild vikt för den kulturella och den kreativa sektorn. - Börja finansiera ett pilotprojekt som stöder två traditionella industriregioner i deras övergång till europeiska ”kreativa distrikt”[55]. - Se över utmaningarna och alternativet till åtgärder för att stärka konkurrenskraften i EU:s mode- och lyxindustri och beakta dokumenten från kommissionens avdelningar i detta ärende. - Bedöma de rekommendationer som ska läggas fram av branschpanelen för europeisk formgivning under 2012 och ta fram en handlingsplan för att påskynda utnyttjandet av formgivning i innovationspolitiken - Utarbeta och testa inom European Cluster Excellence Initiative utbildningsmoduler för att främja den roll som kreativitet, kreativa färdigheter och kreativa sektorer kan spela i förändringar inom traditionell industriverksamhet. - Starta ett samråd bland intressenter kring betydelsen av att inrätta en europeisk allians för upplevelseekonomi för att främja verksamhet över sektorsgränserna mellan den kulturella och den kreativa sektorn, fritid, idrott och turism och stödja utvecklingen av nya industriella värdekedjor. 5. Övervakning av framsteg Ett utnyttjande av hela potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn kan utgöra ett betydande bidrag till tillväxt och sysselsättning och påskynda övergången till ett kunskapsbaserat innovationssamhälle. För att denna potential ska förverkligas behövs insatser på nationell, regional och lokal nivå samt på EU-nivå, för att stödja genomförandet av den flernivåstrategi som beskrivits ovan. Strategin kommer också att främja samarbetet med EU:s partner. Den kommer att räkna med stöd från andra EU-institutioner och aktörer. För att övervaka framgången i genomförandet av strategin föreslår kommissionen att man använder den befintliga samarbetsramen, det vill säga den öppna samordningsmetoden inom kultur. [1] I dessa sektorer ingår i synnerhet arkitektur, arkiv och bibliotek, konsthantverk, den audiovisuella industrin (inbegripet film, television, videospel och multimedier), kulturarv, formgivning (inbegripet modedesign), festivaler, musik, scen- och bildkonst, förlagsverksamhet och radio. [2] 2010 års rapport om den europeiska konkurrenskraften. Andra källor ger högre uppskattningar: 4,5 % av BNP och 8,5 miljoner anställda (TERA Consultants, 2010). [3] Vilket inkluderar modedesign, tillverkning av modematerial och modevaror och deras spridning. [4] Vilket särskilt täcker haute couture-mode, smycken och klockor, accessoarer, lädervaror, parfym och kosmetika, möbler och hushållsapparater, bilar, båtar samt gastronomi, hotell och fritidsverksamhet. [5] Competitiveness of the EU fashion industries, Idea Consult, 2012; The value of the cultural and creative industries to the European economy, Frontier Economics, 2012. [6] Källa: Eurostat (EU-arbetskraftsundersökningen). [7] Vilket kan ses i ”fast fashion” där flera kollektioner kommer ut på marknaden varje år. [8] KOM(2010) 546 [9] Creating Innovation: Do the creative industries support innovation in the wider economy?, NESTA 2008. [10] Sostenuto – Culture as a factor of economic and social innovation, 2012, KEA European Affairs – Study on the impact of culture on creativity, 2009. [11] Kinas tolfte femårsplan (2011–2015). [12] Till exempel säljs 62 % av alla varor som tillverkas av Europas lyxmärken utanför Europa och värdet av den exporten uppskattas till 260 miljarder euro (dvs. cirka 10 % av all europeisk export). [13] Se http://ec.europa.eu/culture/our-policy-development/documents/120505-cci-policy-handbook.pdf [14] www.europeana.eu. [15] (Gäller inte den svenska versionen). [16] Se sida 10. [17] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/ [18] KOM(2011) 287 [19] KOM(2011) 289 [20] COM(2012) 372 [21] KOM(2011) 427 [22] http://ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement/stakeholders/index_en.htm#maincontentSec2 [23] KOM(2010) 245 [24] KOM(2011) 851 [25] KOM(2011) 942 [26] COM(2012) 209 [27] KOM(2007) 242 [28] http://ec.europa.eu/culture/news/cci_en.htm [29] https://www.howtogrow.eu/ecia/ [30] KOM(2011) 785 [31] KOM(2011) 788 [32] http://ec.europa.eu/regional_policy/what/future/proposals_2014_2020_en.cfm [33] KOM(2011) 809 [34] KOM(2011) 834 [35] KOM(2011) 665 [36] Undersökning om kulturens bidrag till lokal och regional utveckling, 2010. [37] SWD(2012) 61, del II. [38] http://enrd.ec.europa.eu/leader/en/leader_en.cfm [39] http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/c/document_library/get_file?uuid=a39fd20b-9fbc-402b-be8c-b51d03450946&groupId=10157 [40] Ibid. [41] Dialogerna om politik kan i synnerhet få stöd inom partnerskapsinstrumentet . [42] Sådana mål kommer att stödjas både inom geografiskt och tematiskt samarbete via instrumentet för utvecklingssamarbete, Europeiska grannskapsinstrumentet., instrument för stöd inför anslutningen, och elfte europeiska utvecklingsfonden, [43] http://ec.europa.eu/education/higher-education/ka1_en.htm [44] http://www.pearle.ws/en/projects/detail/16 [45] http://europeanskillscouncil.t-c-l.eu/eng/ [46] http://ec.europa.eu/culture/media/programme/overview/funding/index_en.htm [47] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/policy/intellectual-property/index_en.htm [48] http://ec.europa.eu/culture/media/programme/overview/digitaldistrib/prepaction/index_en.htm [49] http://ec.europa.eu/culture/news/12062012-pilotproject-eac10_en.htm [50] WP ICT PSP 2012, s.19. [51] http://ec.europa.eu/culture/news/20120316-conference-audience_en.htm [52] WP ICT PSP 2013, s. 10 och 81-85. [53] http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/label/european-heritage-label_en.htm [54] http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/european-capitals-of-culture_en.htm [55] http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=5782&lang=en