Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ämnen som bryter ned ozonskiktet och om upphävande av förordning (EG) nr 1005/2009

(COM(2022) 151 final – 2022/0100 (COD))

(2022/C 365/09)

Föredragande: Jacob PLAT

Remiss Europaparlamentet, 2.5.2022 Europeiska unionens råd, 10.5.2022 Rättslig grund Artikel 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö Antagande av sektionen 31.5.2022 Antagande vid plenarsession 15.6.2022 Plenarsession nr 570 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 123/0/2

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar förslaget till översyn av förordning (EG) nr 1005/2009 ( 1 ) , som har säkerställt att ozonnedbrytande ämnen har minskats avsevärt, men ytterligare minskningar är möjliga. De få ozonnedbrytande ämnen som fortfarande är tillåtna används vid framställning av andra kemikalier, som brandskyddsmedel i särskilda tillämpningar såsom ombord på flygplan och i laboratorier för analys. Den nu föråldrade användningen av ozonnedbrytande ämnen som blåsmedel i isoleringsskumplast är dock fortfarande relevant i dag, eftersom många av dessa skumplaster fortfarande finns i byggnader. När de når slutet av sin livslängd under de kommande årtiondena kommer de att avlägsnas, vilket kan leda till utsläpp. Att anpassa förordningen så att den stämmer bättre överens med den europeiska gröna given ( 2 ) och att förbättra dess struktur är bra initiativ.

1.2 EESK välkomnar att denna förordning är samstämmig med förordningen om fluorerade växthusgaser (förordning (EU) nr 517/2014) ( 3 ) . Det är viktigt att huvudreglerna i dessa förordningar är förenliga med varandra (t.ex. när det gäller tullkontroller, läckageregler och definitioner).

1.3 EESK noterar utifrån de olika rapporter som finns tillgängliga och den utvärdering som gjorts att den nuvarande förordningen ((EG) nr 1005/2009) uppnår de på förhand fastställda målen. Kommittén anser dock också att det är nödvändigt att höja ambitionsnivån för att uppnå målen i den gröna given och samtidigt ge medborgarna bästa möjliga skydd mot giftiga, cancerframkallande ämnen. EESK ställer sig därför bakom åtgärderna i förslaget för att ytterligare minska utsläppen av ozonnedbrytande ämnen.

1.4 God övervakning och registrering är viktiga faktorer för att uppnå goda resultat. EESK stöder ett övervakningssystem som är så öppet som möjligt och som vid behov kan tillgodose behovet av utvidgning, t.ex. till nya ozonnedbrytande ämnen som inte omfattas av den nuvarande förordningen. Målet bör vara ett universellt system som är tillämpligt i alla medlemsstater. Det bör dock också vara lätt att genomföra som ett registrerings- och övervakningssystem i länder utanför EU på grund av den banbrytande roll som EU för närvarande spelar.

1.5 EESK anser också att antalet undantag från förbuden bör begränsas till ett minimum och att undantag från förteckningen över förbjudna ämnen bara bör vara möjliga i nödvändiga undantagsfall. De undantagna användningarna bör kontrolleras strängt för att undvika missbruk och en därigenom förvärrad situation.

1.6 EESK fäster uppmärksamheten på det farliga och olösta problemet med ackumuleringen av stora mängder ozonnedbrytande ämnen i gammal utrustning och isoleringsskumplast, samtidigt som det inte finns någon internationell konvention som reglerar hantering eller destruktion av reserver av ozonnedbrytande ämnen. Kommittén efterlyser brådskande åtgärder för att införa ändamålsenlig lagstiftning i medlemsstaterna om att förhindra läckage av ozonnedbrytande ämnen i syfte att undvika att den atmosfäriska miljön och befolkningens levnadsvillkor äventyras.

1.7 Helst bör hanteringen av ozonnedbrytande ämnen ingå i ett redan befintligt avfallshanteringssystem (för kontroll, insamling, återvinning och behandling) med övergripande strategier, lagstiftning och bestämmelser för specifika avfallsflöden. Att hantera ozonnedbrytande ämnen i skumplast och andra reserver av ozonnedbrytande ämnen är en mycket stor utmaning, särskilt för utvecklingsländerna. EU måste uppvisa genomförbara lösningar och en lämplig rättslig ram.

1.8 Med tanke på den fortsatt stora produktionen och användningen av ozonnedbrytande ämnen för råmaterialsändamål och de tillhörande utsläppen, som kan vara underskattade, är kommittén oroad över att de kvantitativa gränserna för ozonnedbrytande ämnen som används som råmaterial helt har upphävts. Att minska råmaterialsundantagen i den nya förordningen har många miljöfördelar. Fokus bör ligga på miljövänliga alternativ.

1.9 Åtgärderna för att förhindra utsläpp av fluorkolväten (HFC) som biprodukter i samband med produktion av ozonnedbrytande ämnen bör stärkas genom ytterligare rapporteringskrav.

1.10 Åtgärder för att minska utsläppen av nya ozonnedbrytande ämnen bör införas, inklusive minskning av läckage och krav på återvinning, återanvändning och regenerering.

2. Bakgrund

2.1 Montrealprotokollet ( 4 ) om ämnen som bryter ned ozonskiktet är det banbrytande multilaterala miljöavtal som reglerar produktion och förbrukning av nästan 100 syntetiska kemikalier som kallas ozonnedbrytande ämnen. När dessa kemikalier släpps ut i atmosfären skadar de det stratosfäriska ozonskiktet, jordens sköld som skyddar människorna och miljön från skadliga nivåer av ultraviolett strålning från solen. Protokollet, som antogs den 15 september 1987, är det hittills enda FN-fördrag som ratificerats av alla världens länder – samtliga 198 FN-medlemsstater.

2.2 Förordning (EG) nr 1005/2009 om ämnen som bryter ned ozonskiktet ( ozonförordningen ) är det viktigaste instrumentet för att motverka ozonnedbrytande ämnen i EU. Dess allmänna mål är att förhindra utsläpp av ozonnedbrytande ämnen och se till att protokollet följs. Ozonförordningen lades fram för en Refit-utvärdering, där man konstaterade att förordningen i allmänhet var ändamålsenlig, men att den skulle kunna anpassas bättre till den europeiska gröna given och att dess utformning skulle kunna förbättras något. I detta sammanhang syftar förslaget till att ersätta ozonförordningen, samtidigt som en sträng kontrollnivå bibehålls, särskilt för att 1. anpassa åtgärderna till den europeiska gröna given genom att föreskriva ytterligare utsläppsminskningar som är genomförbara till rimliga kostnader, 2. säkerställa en mer omfattande övervakning av ozonnedbrytande ämnen, inklusive av ämnen som ännu inte kontrolleras, 3. förenkla och förbättra de befintliga reglernas effektivitet för att minska de administrativa kostnaderna, 4. förbättra tydligheten och samstämmigheten med andra regler.

2.3 Ozonnedbrytande ämnen har en global uppvärmningspotential (GWP) ( 5 ) som är många gånger större än den hos koldioxid, så för att bekämpa klimatförändringarna och skydda EU-medborgarnas hälsa och välbefinnande är det nödvändigt att minska utsläppen av dem.

2.4 Syftet med Montrealprotokollet är att fasa ut produktionen och användningen av ozonnedbrytande ämnen för utsläppsändamål. EU:s regler om ozonnedbrytande ämnen har alltid varit mer långtgående än Montrealprotokollet och har inneburit en fullständig utfasning av ozonnedbrytande ämnen för utsläppsändamål.

2.5 Eftersom produktionen och användningen av samt handeln med ozonnedbrytande ämnen till största delen redan är förbjuden är huvudsyftet därför att förhindra utsläpp av ozonnedbrytande ämnen från tidigare lagliga tillämpningar i produkter och utrustning och från andra processer, t.ex. råmaterial, som är undantagna från utfasningen enligt Montrealprotokollet.

2.6 Förslaget till ozonförordning hänger nära samman med förslaget om fluorerade växthusgaser (NAT/847 ( 6 ) ). I båda fallen rör det sig om växthusgaser som bidrar till den globala uppvärmningen. De två förordningarna måste gemensamt säkerställa att unionen fullgör sina skyldigheter avseende ozonnedbrytande ämnen och fluorkolväten enligt protokollet.

2.7 Förslaget syftar till att förhindra motsvarande 180 miljoner ton koldioxidekvivalenter och 32 000 ton ozonnedbrytande potential fram till 2050 genom åtgärder för att återvinna och destruera ozonnedbrytande ämnen från två typer av isoleringsskumplast.

3. Allmänna kommentarer

3.1 EESK stöder helhjärtat kommissionens förslag om att ändra ozonförordningen i syfte att minska utsläppen ännu mer och ge incitament att använda klimatvänliga alternativ.

3.2 EESK konstaterar att vissa åtgärder i den nuvarande förordningen som syftar till att förhindra olaglig verksamhet skulle kunna effektiviseras, och välkomnar därför att licenssystemet för ozonnedbrytande ämnen kopplas till miljön med en enda kontaktpunkt för tullen i EU ( 7 ) . EESK rekommenderar att sådana åtgärder även ska tillämpas på särskilda tullförfaranden, inklusive transitering och tillfällig lagring av ozonnedbrytande ämnen.

3.3 Kommittén är medveten om den stora betydelsen av ordentlig övervakning för att man ska kunna vidta förebyggande åtgärder och göra framsteg. Olagliga handelsmetoder kan kartläggas och därmed motverkas genom ändamålsenlig övervakning och rapportering. Med tanke på de allvarliga miljökonsekvenserna av olaglig handel med ozonnedbrytande ämnen välkomnar EESK införandet av miniminormer för maximala sanktioner för olaglig produktion och import samt olagligt utsläppande på marknaden av ozonnedbrytande ämnen, men efterlyser dessutom minimisanktioner. Den nya förordningen stämmer väl överens med kommissionens förslag om att se över direktivet om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser och ersätta direktiv 2008/99/EG ( 8 )

3.4 EESK stöder helhjärtat åtgärder som säkerställer återvinning för destruktion av ozonnedbrytande ämnen i skumplast, och framhåller denna åtgärds betydande potential att begränsa klimatförändringarna samt möjligheten till skapande av arbetstillfällen och forskning och utveckling inom återvinningsindustrin.

3.5 EESK välkomnar att man noga har beaktat samstämmigheten med befintliga politiska bestämmelser inom detta politikområde. Detta är nödvändigt för att i slutändan uppnå målen för både 55 %-paketet (2030) och den gröna given (2050).

3.6 Med tanke på att EU är ledande när det gäller att minska ozonnedbrytande ämnen föreslår EESK att EU också föregår med gott exempel när det gäller att få andra ekonomier att arbeta med samma regler, t.ex. genom att begränsa användningen av ozonnedbrytande ämnen som råmaterial och agens i tillverkningsprocessen där det finns alternativ. Under 2020 uppgick produktionen av kontrollerade ozonnedbrytande ämnen till 164 704 ton, främst för användning som råmaterial inom EU. Forskare har uttryckt farhågor för att de rapporterade utsläppen från råmaterialsprocesser är underskattade och på global nivå kan förklara de förhöjda atmosfäriska nivåerna av koltetraklorid (CTC) och CFC-113 ( 9 )

3.7 EESK utgår från att översynen inte kommer att leda till en alltför stor administrativ eller ekonomisk börda. Förslaget förväntas medföra ett antal förenklingsfördelar för företagen. Det är också bra att de reviderade bestämmelserna bara kan frångås i mycket exceptionella fall.

3.8 EESK anser att införlivandet av nya ozonnedbrytande ämnen som ännu inte omfattas av protokollet är en bra förbättring. År 2020 var produktionen av nya ämnen, uttryckt i ton, ungefär sex gånger större än produktionen av kontrollerade ämnen. Det är därför viktigt att övervaka utvecklingen på detta område, inklusive de mängder som används och produceras, och att minimera utsläppen av de nya gaserna för att minimera deras inverkan på ozonskiktet och klimatet.

3.9 EESK välkomnar den uppdaterade konsekvensbedömningen, särskilt vad gäller den viktigaste utsläppsminskningsåtgärden som avser återvinning och destruktion av isoleringsskumplast. Utvärderingsordningen i förslaget är nödvändig för att man ska kunna bedöma resultaten under tiden. Experterna spelar en viktig roll i detta avseende när det gäller isoleringsskumplast och utvecklingstendenserna. Den administrativa bördan måste också beaktas.

3.10 EESK välkomnar åtgärderna för att klargöra tullmyndigheternas och marknadskontrollmyndigheternas roll när det gäller att kontrollera handeln med ozonnedbrytande ämnen. Detta är nödvändigt eftersom olaglig handel fortfarande förekommer ( 10 )

3.11 Den tidigare överdrivna användningen av ozonnedbrytande ämnen som köldmedier och expansionsmedel har lett till att stora mängder ozonnedbrytande ämnen ackumulerats, t.ex. i gamla kylskåp, isoleringsskumplast eller behållare. Elektroniskt avfall som innehåller ozonnedbrytande ämnen kan också avge andra giftiga, cancerframkallande ämnen: bly, kadmium, polyklorerade bifenyler (PCB), flamskyddsmedel och många fler. Eftersom varken Montrealprotokollet eller någon annan internationell miljökonvention reglerar hanteringen och destruktionen av befintliga reserver av ozonnedbrytande ämnen, är det varje lands eget ansvar att inrätta ett framgångsrikt system för att hantera reserver av ozonnedbrytande ämnen i syfte att ta itu med denna viktiga utsläppskälla. Av dessa skäl anser EESK att det är viktigt att säkerställa målet att skydda atmosfären genom att förhindra läckage och utsläpp genom en ändamålsenlig hantering av reserver av ozonnedbrytande ämnen.

4. Särskilda kommentarer

4.1 Produktion och användning av samt handel med ozonnedbrytande ämnen för utsläppsändamål är redan förbjuden. EESK stöder därför syftet med det nya förslaget att framför allt förhindra utsläpp av ozonnedbrytande ämnen från produkter och utrustning där användningen av sådana ämnen tidigare var tillåten. Ett viktigt led i detta är skyldigheten att återvinna eller destruera ozonnedbrytande ämnen i vissa typer av isoleringsskumplast när byggnader renoveras eller rivs. EESK noterar dock att mer kan göras för att stödja användningen i EU av miljövänligare alternativ till ozonnedbrytande ämnen som råmaterial och agens i tillverkningsprocesser.

4.2 o C. Översynen av förordningen kommer att bidra till att uppnå målet i Parisavtalet ( 11 ) att helst inte överskrida en temperaturökning på 1,5C.

4.3 EESK välkomnar kravet på en lägsta utbildningsnivå för personal som arbetar med ozonnedbrytande ämnen. Vi hoppas dock att dessa minimikrav kommer att vara desamma för alla medlemsstater.

4.4 EESK noterar att betydande mängder ozonnedbrytande ämnen fortfarande används som råmaterial i kemisk produktion, trots att det finns alternativ i vissa råmaterialsprocesser. Den fortsatta användningen av HCFC-22 är särskilt oroande på grund av de stora utsläppen av den tillhörande biprodukten HFC-23, som har en global uppvärmningspotential (GWP) på 14 600 ( 12 ) . EESK noterar att minskade råmaterialsundantag enligt Montrealprotokollet skulle ha många fördelar ( 13 ) , och EU bör föregå med gott exempel genom att förbjuda fortsatt användning av ozonnedbrytande ämnen som råmaterial och agens i tillverkningsprocesser där det finns miljövänliga alternativ. Detta skulle kunna utgöra 38 % av alla ozonnedbrytande ämnen som används som råmaterial i EU.

4.5 Med tanke på farhågorna beträffande ozonnedbrytande ämnen som används som råmaterial och tillhörande utsläpp rekommenderar EESK att kommissionens möjlighet att anta genomförandeakter för att fastställa högsta tillåtna mängder och utsläppsnivåer samt en förteckning över tillåtna företag med avseende på agens i tillverkningsprocesser (i enlighet med artikel 7.3) utvidgas till att omfatta råmaterial genom att en motsvarande bestämmelse införs i artikel 6.

4.6 Med tanke på de potentiella utsläppen av HFC-23 i samband med användning av HCFC-22 välkomnar EESK försäkran om överensstämmelse som ett första steg för att bekämpa detta, och efterlyser ytterligare åtgärder, bl.a. rapportering, verifiering och obligatoriskt offentliggörande av ursprungsanläggningen, bevis på minskning av HFC-23 som biprodukt samt spårbarhet.

4.7 Med tanke på oron över inverkan av utsläpp av nya ämnen som ingår i bilaga II (t.ex. den snabbt ökande koncentrationen i atmosfären av diklormetan, som avsevärt – med mer än ett årtionde – skulle kunna försena ozonskiktets återhämtning ( 14 ) ) rekommenderar EESK att kraven på återvinning, återanvändning och regenerering (artikel 20) och läckagekraven (artikel 21) också tillämpas på de gaser som förtecknas i bilaga II. Dessutom bör företag ha en giltig registrering i licenssystemet före import eller export av gaser som förtecknas i bilaga II.

Bryssel den 15 juni 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EUT L 286, 31.10.2009, s. 1

(2) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52019DC0640&from=SV

(3) EUT L 150, 20.5.2014, s. 195.

(4) https://www.regeringen.se/contentassets/412e8b09940b4f199a93a1f483883c8e/so-198835

(5) Den globala uppvärmningspotentialen (Global Warming Potential, GWP) utvecklades för att möjliggöra jämförelser av olika gasers inverkan på den globala uppvärmningen. Närmare bestämt är den ett mått på hur mycket energi utsläppen av ett ton av en gas kommer att absorbera under en viss tidsperiod, i förhållande till utsläppen av ett ton koldioxid (CO2).

(6) Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fluorerade växthusgaser, om ändring av direktiv (EU) 2019/1937 och om upphävande av förordning (EU) nr 517/2014 (COM(2022) 150 final – 2022/0099 (COD)) (se sidan 44 i detta nummer av EUT).

(7) För mer information om miljön med en enda kontaktpunkt för tullen i EU, se https://ec.europa.eu/taxation_customs/eu-single-window-environment-customs_en.

(8) Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser och om upphävande av direktiv 2008/99/EG (COM(2021) 851 final – 2021/0422 (COD)) (EUT C 290, 29.7.2022, s. 143).

(9) Solomon et al. 2020. ”Unfinished business after five decades of ozone-layer science and policy”. Nature Communications 11:4272

(10) https://www.europol.europa.eu/media-press/newsroom/news/how-company-earned-to-%E2%82%AC1-million-illegally-trading-ten-tons-of-ozone-depleting-substances

(11) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:22016A1019(01)&from=SV

(12) Föreningen HFC-23 (trifluormetan eller CHF3), en kraftfull växthusgas med en 100-årig global uppvärmningspotential på 14 600, genereras som en biprodukt vid tillverkning av HCFC-22 (klordifluormetan eller CHClF2).

(13) Andersen et al. 2021. ”Narrowing feedstock exemptions under the Montreal Protocol has multiple environmental benefits”. PNAS 2021, vol. 118 nr 49. https://doi.org/10.1073/pnas.2022668118

(14) Hossaini, R., Chipperfield, M., Montzka, S. et al. ”The increasing threat to stratospheric ozone from dichloromethane”. Nature Communications 8, 15962 (2017). https://doi.org/10.1038/ncomms15962