Sammanfattning

I. Stödsystemen för förberedande studier och uppbyggnad av ny infrastruktur ingår i EU:s politik för utveckling av forskningsinfrastruktur på hög nivå i Europa. Bidragen till projekten inom sjätte ramprogrammet för forskning (2002–2006) uppgick till 140 miljoner euro.

II. Vid revisionen undersöktes om de två systemen hade främjat utvecklingen av ett system med forskningsinfrastruktur av högsta kvalitet och med de bästa resultaten i Europa samt ett optimalt utnyttjande av detta system på Europanivå baserat på de behov som forskarvärlden uttryckt. I synnerhet undersöktes om systemet för förberedande studier hade varit till hjälp för beslutsfattarna och om systemet för uppbyggnad av ny infrastruktur hade lett till att ny infrastruktur byggts upp. Revisionsrätten undersökte också de åtgärder som vidtagits för att uppmuntra användandet av kompletterande stöd till forskningsanläggningar.

III. Revisionsrätten drog följande slutsatser:

- De representanter för forskarsamfundet som intervjuades såg positivt på systemet för förberedande studier som enligt dem gav ett avgörande stöd på ett tidigt stadium i utvecklingen av ny infrastruktur och uppmuntrade till samarbete mellan europeiska forskningsinstitutioner som annars skulle ha konkurrerat med varandra.

- Gemenskapens stöd till uppbyggnad av ny infrastruktur hade en begränsad inverkan på framväxten av ett system med forskningsanläggningar i Europa. Systemet för uppbyggnad av ny infrastruktur hade liten katalysatoreffekt, och även om betalningarna från detta stödsystem ledde till vissa tekniska förbättringar av de berörda investeringsprojekten skulle de flesta projekten ha påbörjats oavsett om de beviljats EU-stöd eller inte.

- Kommissionens avdelningar främjade inte aktivt användandet av de olika finansieringskällor som fanns tillgängliga för forskningsinfrastruktur i Europa, trots att man förespråkat detta i olika offentliga uttalanden.

IV. Revisionsrätten rekommenderar kommissionen att överväga om projekt för uppbyggnad av ny infrastruktur ska finansieras via forskningsbudgeten med tanke på granskningsresultaten om det europeiska mervärdet. Systemets mål måste dessutom bli tydliga och realistiska. Kommissionen bör tänka över vad som ska uppnås genom användandet av kompletterande finansieringskällor. Om den anser att synergieffekter kan uppnås så att EU-medlen kan användas bättre bör den vidta de åtgärder som krävs för detta ändamål.

Inledning

1. Denna rapport omfattar EU:s utgifter för stödsystemen för förberedande studier och uppbyggnad av ny infrastruktur inom verksamhetsområdet forskningsinfrastruktur i sjätte ramprogrammet för forskning (2002–2006).

2. Begreppet "forskningsinfrastruktur" avser anläggningar och resurser för tillhandahållande av viktiga tjänster till forskarvärlden, både på det akademiska och/eller industriella området. Infrastrukturen kan bestå av en enda resurs på en enda plats, ett nätverk av spridda resurser eller till och med vara en "virtuell resurs" där tjänsten tillhandahålls på elektronisk väg [1].

Medfinansiering av FORSKNINGS- infrastruktur med medel från EU:s forskningsbudget

3. Gemenskapens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling (FoTU) finansieras sedan 1984 via fleråriga ramprogram där de vetenskapliga och tekniska mål som ska följas under en programperiod anges. Ett särskilt stöd till forskningsanläggningar infördes med andra ramprogrammet (1987–1991). Det ursprungliga målet var att förbättra forskarsamfundets tillgång till de nationella forskningssinfrastrukturerna, men det breddades så småningom så att det även omfattade stöd till samarbetsnätverk och forskningsverksamhet som skulle öka infrastrukturtjänsternas kvalitet och kvantitet och till utveckling av ny vetenskaplig utrustning [2]. Det finansiella stödet har ökat betydligt sedan andra ramprogrammet (se diagram 1).

Diagram 1

Utgifter för forskningsinfrastrukturprogram

+++++ TIFF +++++

Källa: Europeiska kommissionen.

4. Det övergripande målet för verksamhetsområdet forskningsinfrastruktur i sjätte ramprogrammet var att främja utvecklingen av ett "effektivt system med forskningsinfrastruktur av högsta kvalitet i Europa". Systemet skulle baseras på de behov som forskarvärlden uttryckt, och "europeiskt mervärde" skulle skapas genom att dessa infrastrukturer började användas i hela Europa.

5. Enligt en analys som kommissionen gjorde 2000 hindrades utvecklingen av högkvalitativa forskningsanläggningar i Europa av följande:

- Brist på samordnade mekanismer för behovsbedömning och fastställande av prioriteringar i flera länder och inom flera vetenskapsgrenar.

- Avsaknad av en enhetlig europeisk hållning när det gäller deltagande i internationella projekt.

- Svårigheten att upprätta multinationella finansieringsavtal.

- Hinder för tillgång till anläggningar över gränserna.

- En låg samordningsnivå bland infrastrukturoperatörerna och, som en konsekvens, en brist på kritisk massa när det gäller teknisk utveckling kopplad till infrastruktur [3].

6. Till hjälp för att lösa de svårigheter man kände till vid inrättandet av nya forskningsanläggningar föreslog kommissionen en modell för sjätte ramprogrammet med fokus på stöd till storskaliga forskningsanläggningar i Europa. Fem stödsystem med följande element definierades:

- Tillgång över gränserna.

- Integrerande verksamheter.

- Utveckling av kommunikationsnät.

- Förberedande studier.

- Uppbyggnad av ny infrastruktur.

7. En budget på 140 miljoner euro av de 715 miljoner euro som fanns tillgängliga för infrastrukturstöd tilldelades stödsystemen för förberedande studier och uppbyggnad av ny infrastruktur inom sjätte ramprogrammet (se översikten i diagram 2).

Diagram 2

Stödsystemen "Förberedande studier" och "Uppbyggnad av ny infrastruktur" i sjätte ramprogrammet

+++++ TIFF +++++

Förberedande studier

8. Projekten inom systemet för förberedande studier ska pröva hur genomförbara potentiella framtida forskningsanläggningar är (även utveckling av ny utrustning). Stödsystemet för förberedande studier skulle stödja genomförbarhetsstudier och tekniskt förberedande arbete inför utveckling av ny infrastruktur som skulle ha en tydlig europeisk dimension och vara av europeiskt intresse. Stöd kunde också ges till anläggningar av global betydelse som låg utanför Europa, men där europeiska organisationer avsåg att delta i verksamheten.

9. De projekt inom systemet för förberedande studier som revisionsrätten granskade (se bilaga I) handlade om ämnen som ljuskällor med fria elektroner, acceleratorer/kolliderare, stora optiska och infraröda teleskop samt uppbyggnad av centrum för vattenbruk. Ett exempel på en förberedande studie finns i ruta 1.

Ruta 1

Skadsprojektet

Ett av målen med den förberedande studien inför konstruktionen av ett teleskop med en total uppsamlande area på en kvadratkilometer (Square Kilometre Array Design Study, SKADS) var att utveckla kostnadseffektiv teknik för framtida radioastronomi. Det sammanlagda ekonomiska stödet från EU var 10,4 miljoner euro, ungefär en tredjedel av den totala kostnaden för projektet. Kontraktsparten, Skadskonsortiet, bestod av 26 deltagare från nio EU-medlemsstater, Australien, Kanada, Ryssland och Sydafrika.

Denna förberedande studie bekräftade att Ska (Square Kilometre Array), ett jätteradioteleskop spritt över flera kontinenter, skulle kunna byggas med enklare och billigare strukturer än de hundratals konventionella parabolantenner som från början planerades.

Senare inkluderades Skaprojektet i den europeiska färdplanen för forskningsinfrastruktur (se punkterna 16 och 17). Konstruktionen av fas 1 planeras till 2012–2016.

Uppbyggnad av ny infrastruktur

10. Målet för systemet för uppbyggnad av ny infrastruktur var att stödja utvecklingen av ny eller förbättrad infrastruktur. I likhet med systemet för förberedande studier kunde stöd också ges till anläggningar av global betydelse som låg utanför Europa, men där europeiska organisationer avsåg att delta i verksamheten. Stödberättigade projekt kunde vara traditionella byggnader, men också till exempel ett system med antenner i Atacamaöknen i Chile eller en virtuell infrastruktur, som ett spritt digitaliserat arkiv för förbättring av språkforskning (se bilaga II om granskade projekt inom systemet för uppbyggnad av ny infrastruktur). Ett exempel på ett projekt inom systemet för uppbyggnad av ny infrastruktur finns i ruta 2.

Ruta 2

CeMaceprojektet

Tjärnö marinbiologiska laboratorium (TMBL) är en fältstation för marinbiologi i Sverige. Tillsammans med Akademiska Hus, Sveriges största ägare av universitetsegendom, bygger TMBL nu centrumet för marin kemisk ekologi (Centre for Marine Chemical Ecology, CeMaCE). Denna sektorsövergripande anläggning ska ge europeiska forskare tillgång till laboratorier, utrustning och vetenskaplig sakkunskap. Centrumet, som har direkt tillgång till havet från Kosterfjordens stränder, förenar molekylärbiologi, ekologi och evolutionsbiologi – en kombination som bör kunna leda till ett innovativt förhållningssätt till marin ekologisk kemi.

EU:s ekonomiska stöd till projektet uppgick till över 900000 euro och användes främst till att bygga en marin ecotron, en anläggning som ger möjlighet att frambringa ekologiskt relevanta förhållanden för experiment och kontrollera flera miljöfaktorer, som bidrar till att skapa marinekologiska laboratorier. Den sammanlagda kostnaden för projektet uppgick till 9 miljoner euro.

Urval av projekt

11. Projekten inom stödsystemen för förberedande studier och uppbyggnad av ny infrastruktur i sjätte ramprogrammet valdes ut efter en ansökningsomgång som offentliggjordes i november 2003 [4]. Den högsta andelen medfinansiering för dessa projekt var 50 respektive 10 %. Ansökningsomgången var öppen för projekt inom alla vetenskapliga och tekniska områden, och kommissionen fick in 121 förslag som totalt uppgick till 387 miljoner euro. Kommissionen ansåg, liksom programkommittén som består av representanter från medlemsstaterna och de associerade staterna, att många bra förslag skulle uteslutas om man behöll ansökningsomgångens vägledande budget på 70 miljoner euro [5] och ökade därför budgeten för denna ansökningsomgång till 140 miljoner euro.

12. Projektförslagen utvärderades av en sektorsövergripande panel bestående av 62 oberoende experter enligt följande fyra kriterier:

- Europeiskt mervärde.

- Vetenskaplig och teknisk expertis.

- Relevans i förhållande till stödsystemets mål.

- Kvaliteten på förvaltningen.

13. Sjuttiosju projekt bedömdes ha en lämplig standard och trettio projekt fick ekonomiskt stöd. 92 miljoner euro tilldelades 19 projekt inom förberedande studier och 48 miljoner euro tilldelades nio projekt inom uppbyggnad av ny infrastruktur [6].

Forskningsanläggningar kan också medfinansieras genom strukturfonderna

14. Förutom finansiering från forskningsbudgeten, som kommissionen förvaltar, kan utveckling av forskningsanläggningar inom de olika ramprogrammen också tilldelas medel från EU:s strukturfonder som finansieras genom EU:s budget men förvaltas av medlemsstaterna. De 3 miljarder euro som fanns tillgängliga på området infrastruktur för forskning, teknisk utveckling och innovation (FoTUI) inom strukturfonderna för perioden 2000–2006 var betydligt större som källa till potentiell finansiering än de 715 miljoner euro som tilldelades forskningsinfrastruktur inom ramen för sjätte ramprogrammet. I diagram 3 redovisas de aktuella beloppen och maxgränsen för medfinansieringsandelen för de olika finansieringskällorna.

Diagram 3

Strukturfonder och FoTU-ramprogram – en jämförelse

| FP6 | Strukturfonder 2000–2006 | FP7 | Strukturfonder 2007–2013 |

Programperiod | 2002–2006 | 2000–2006 | 2007–2013 | 2007–2013 |

Budget för FoTUI (miljoner euro) | 17883 | 38815 | 53272 | 49744 |

Budget för FoTUI-infrastruktur (miljoner euro ) | 715 | 3128 | 1715 | 9758 |

Stödberättigande | EU och associerade länder | Mål 1: 2412 Mål 2: 681 EU-initiativ: 35 | EU och associerade länder | Konvergensregioner: 7363 Regioner inom ramen för målet regional konkurrenskraft och sysselsättning: 2247 Europeiskt territoriellt samarbete: 148 |

Maxgräns för medfinansieringsandelen | Förberedande studier: 50 % Uppbyggnad av ny infrastruktur: 10 % | Mål 1: 75–85 % Andra mål: 50 % | Förberedande studier: 50 % Uppbyggnad av ny infrastruktur: 3–6 miljoner euro per projekt | Konvergensregioner: 75–85 % Regioner inom ramen för målet regional konkurrenskraft och sysselsättning: 50–85 % Europeiskt territoriellt samarbete: 75–85 % |

Några förändringar i kommissionens utformning av sjunde ramprogrammet

15. Med sjunde ramprogrammet (FP7) [7] (2007–2013) införs några förändringar på området för forskningsinfrastruktur i förhållande till sjätte ramprogrammet. Utformningen av stödsystemet för förberedande studier är i stort sett oförändrad, men förändringar har gjorts i stödsystemet för uppbyggnad av ny infrastruktur när det gäller urval av projekt och finansieringens tyngdpunkt, som har förflyttats från konstruktionsfasen till den förberedande fasen.

16. När det gäller urval av projekt är sjunde ramprogrammet utformat mer efter modellen "uppifrån och ned", och de projekt som väljs ut och får stöd är vanligtvis de som ingår i den europeiska färdplanen för ny forskningsinfrastruktur. Detta är en förteckning framtagen av Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (Esfri).

17. Esfri är ett forum som strävar efter att skapa enhetlighet när det gäller utformningen av Europas forskningspolitik och består av personer utnämnda av medlemsstaternas och de associerade staternas ministrar med ansvar för forskning samt en representant från kommissionen. Färdplanen anger de vetenskapliga behoven på området för forskningsinfrastruktur i Europa under en 10–20-årsperiod och identifierar projekt som anses avgörande för utvecklingen av forskning och innovation i Europa.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

18. Revisionens syfte var att bedöma stödsystemen för förberedande studier och uppbyggande av ny infrastruktur och deras bidrag till att målen för verksamheten inom forskningsinfrastruktur uppnåddes under perioden för sjätte ramprogrammet (2002–2006).

19. Revisionen utgick från följande frågor:

a) Resulterade stödsystemet för förberedande studier i genomförbarhetsstudier och förberedande arbete som var till hjälp för beslutsfattarna vid skapandet av ny forskningsinfrastruktur?

b) Resulterade stödsystemet för uppbyggnad av ny infrastruktur i att ny infrastruktur skapades?

c) Vidtog kommissionen åtgärder för att främja användning av kompletterande stöd inom ramen för stödsystemen för förberedande studier och uppbyggnad av ny infrastruktur, i enlighet med beslutet om sjätte ramprogrammet?

20. Revisionen omfattade följande delar:

- En analys av den rättsliga grunden när det gäller forskningsinfrastruktur, i synnerhet avseende införandet av stödsystemen för förberedande studier och uppbyggnad av ny infrastruktur.

- En granskning av förfarandena för urval och övervakning av projekt (inbegripet alla relevanta utvärderingsrapporter).

- Intervjuer med kommissionens personal och representanter för de största europeiska forskningsorganen samt för forskningsministerier i åtta medlemsstater (Belgien, Tjeckien, Tyskland, Italien, Nederländerna, Polen, Sverige och Storbritannien).

- Granskningar på plats av ett urval som bestod av 9 av de 19 projekten för förberedande studier och alla 9 projekt för uppbyggnad av ny infrastruktur.

- En elektronisk undersökning bland alla sökande vars stödbegäran avslogs.

Den granskade perioden var perioden för sjätte ramprogrammet (2002–2006). En förteckning över de granskade projekten finns ibilagorna IochII.

Iakttagelser

Stödsystemet för förberedande studier

Målen uppnåddes till största delen

21. Målet för systemet för förberedande studier var att bidra till genomförbarhetsstudier och tekniskt förberedande arbete inför uppbyggnad av ny infrastruktur med en tydlig europeisk dimension. Revisionsrätten bedömde att systemet skulle vara framgångsrikt om

- EU-stödet underlättade förberedande studier som på medellång till lång sikt ledde till att systemet av forskningsanläggningar med en europeisk dimension utvecklades,

- de studier som medfinansierats uppvisade ett europeiskt mervärde.

22. Efter det att de olika revisionsintervjuerna ägt rum noterade revisionsrätten att deltagarna i allmänhet hade en positiv syn på stödsystemet för förberedande studier och att de ansåg att förekomsten av en "förberedande studie" ökade medvetenheten hos och stödet från de nationella beslutsfattarna. Flertalet av projekten inkluderades senare i Esfris förteckning (se punkterna 16 och 17), vilket ökade sannolikheten för att uppbyggnaden skulle ske (se diagram 4).

Diagram 4

Utveckling av de nio projekt inom stödsystemet för förberedande studier som revisionsrätten granskade

+++++ TIFF +++++

23. Under intervjuerna svarade projektsamordnarna och representanterna för medlemsstaterna också att EU-stödet för förberedande studier hade varit viktigt när det gällde att underlätta övergången från idéutveckling till själva genomförandet av ett projekt. Stödet hade gett forskare möjlighet att lägga fram och vidareutveckla sina förslag på ett strukturerat sätt. De flesta projektsamordnarna ansåg det också vara en värdefull och givande aspekt av stödsystemet att flera institutioner kunde samarbeta i gemensamma företag. I ruta 3 ges ett exempel på samarbete mellan stora europeiska forskningsinstitut som annars skulle ha konkurrerat med varandra.

24. Stödmottagarna och representanterna från forskningsorganisationerna uppgav att det när det gäller att säkra finansieringen är den förberedande fasen i ett infrastrukturprojekt den svåraste. Detta gäller särskilt när ett internationellt samarbete är nödvändigt. Stödsystemet för förberedande studier, där kommissionen stod för upp till 50 % av de totala kostnaderna, ansågs därför av de tillfrågade vara viktigt eftersom det erbjöd en ram för utveckling av storskaliga europeiska projekt. De tillfrågade ansåg det vara svårt att upprätta samarbete på alleuropeisk nivå genom mekanismer med mer nationellt eller regionalt programfokus.

Ruta 3

Eurofelprojektet

Den förberedande studien för Eurofel var en gemensam satsning där 16 europeiska forskningsinstitut förberedde utvecklingen av nästa generations ljuskällor med frielektronlaser som skulle byggas som en spridd infrastruktur i sju europeiska centrum.

Ursprungligen fanns sju olika konkurrerande projekt om utveckling av frielektronlaser i fem europeiska länder. Men kommissionen rådde de enskilda instituten att lämna in ett gemensamt förslag och på så sätt öka det europeiska samarbetet på området. För några deltagare var den största vinsten med projektet samarbetet mellan olika institut som annars skulle ha konkurrerat med varandra.

Det faktum att utvecklingsprojektet inkluderades i den europeiska färdplanen för forskningsinfrastruktur och ska genomföras inom de närmaste åtta till tolv åren visar på att den förberedande studien var framgångsrik.

Stödsystemet för uppbyggnad av ny infrastruktur

Katalysatoreffekten och europeiskt mervärde

25. Kriterierna för utbetalning av EU-medel inom stödsystemet för uppbyggnad av ny infrastruktur är inte tillräckligt specifika. Rådets beslut 2002/835/EG [8] anger att systemets finansiering skulle begränsas till det minimum som krävs för att "starta" (övers. anm.: "catalyse" i den engelska versionen av beslutet) verksamheten. Den största delen av kostnaderna för uppbyggnad och drift skulle säkras genom nationella eller andra finansieringskällor. En katalysator är något som skyndar på eller främjar en reaktion eller process. Efter vad revisionsrätten förstår innebär detta att betalningar för att finansiera uppbyggnad av ny infrastruktur ska resultera i genomförandet av projekt som annars inte skulle ha påbörjats.

26. Vidare anges det i beslut 2002/835/EG att stöd ska tillhandahållas på grundval av en detaljerad motivering som ska "baseras på ett europeiskt mervärde". Kommissionen tolkar i sitt arbetsprogram för sjätte ramprogrammet 2002–2003 kriteriet för berättigande till stöd för uppbyggnad av ny infrastruktur som att stödet ska vara tillgängligt "där ett sådant stöd kan ha en avgörande katalysatoreffekt när det gäller europeiskt mervärde". En sådan effekt skulle kunna påvisas, såsom nämns i arbetsprogrammet, genom att forskarvärlden i Europa blir mer attraktiv och/eller att tjänsterna till den förbättras genom

- bredare tillgänglighet till den föreslagna infrastrukturen,

- mer avancerad teknik,

- större flexibilitet när det gäller tvärvetenskapliga studier,

- bättre möjligheter till samarbete mellan olika institutioner inom forskarsamfundet.

27. Revisionsrätten granskade alla projekt inom uppbyggnad av ny infrastruktur och gjorde en bedömning av hur kommissionen hade tillämpat de ovan nämnda stödkriterier som fastställts i beslut 2002/835/EG och som beskrivs närmare i kommissionens arbetsprogram för 2002–2003.

28. När det gäller den viktiga frågan om de europeiska forskarnas tillgång till infrastrukturen fann revisionsrätten att kommissionens stöd var koncentrerat till finansiering av uppbyggnad eller inköp av utrustning och inte i tillräcklig grad säkrade tillgängligheten för forskarna.

lIten "KATALYSATOREFFEKT" ...

29. För att bedöma om stödet till uppbyggnad av ny infrastruktur hade haft en "katalysatoreffekt" undersökte revisionsrätten följande aspekter:

- Hur det tidsmässiga förhållandet såg ut mellan projektets startdatum och det datum då kontrakten med EU undertecknades, vilket skulle visa hur viktigt stödet var för att projektet skulle påbörjas.

- Om beslutet att bevilja eller avslå begäran om stöd till projekt var avgörande för projektets start eller fortskridande.

- Vilken uppfattning de viktigaste intressenterna hade om hur EU-investeringen hade fungerat som katalysator för andra investeringar i projekten.

Diagram 5

Tidslinje för projektstart och undertecknande av kontrakt

+++++ TIFF +++++

30. Revisionsrätten konstaterade vid sin revision att sju av de nio projekten för uppbyggnad av ny infrastruktur hade påbörjats före kommissionens beslut om dem och undertecknandet av kontrakten (se diagram 5). Ett åttonde projekt påbörjades efter kommissionens beslut men före undertecknandet av kontraktet.

31. Liksom i de flesta fall var projekten redan påbörjade innan kontrakten hade undertecknats, och eftersom EU-stödet till projekt inom uppbyggnad av ny infrastruktur var begränsat till maximalt 10 % av den totala kostnaden för projektet [9] fanns inga bevis för att EU-stödet var en avgörande faktor vid beslutet om huruvida projekten skulle påbörjas eller inte (se exempel i ruta 4).

32. I intervjuer uppgav representanterna för europeiska forskningsorganisationer och medlemsstaternas ministerier att systemet för uppbyggnad av ny infrastruktur inte fungerade som katalysatorer för de verksamheter som beviljats stöd. Orsaken till detta var den tillgängliga finansieringens ringa omfattning och det faktum att man bara kunde få medel till 10 % av den totala projektkostnaden, vilket per definition inte är tillräckligt för att skapa en katalysatoreffekt.

Ruta 4

Fas 1 i Diracprojektet

Syftet med att bygga den internationella acceleratoranläggningen vid Darmstadts centrum för antiproton- och jonforskning (Darmstadt Ion Research and Antiproton Centre, DIRAC) är att förbättra de befintliga acceleratorerna inför framtida forskning om universums ursprung. Projektet som ska medfinansieras av 14 partner (11 EU-medlemsstater, Indien, Kina och Ryssland) omfattar både ny infrastruktur (magnet) och förbättringar av befintlig infrastruktur (synkrotonaccelerator och spektrometer).

EU-stödet uppgick till 10,4 miljoner euro och skulle användas i projektets första fas som uppskattades kosta 104 miljoner euro. Den totala investeringen förväntas bli ungefär 1,2 miljarder euro. När kontraktet med kommissionen undertecknades hade projektet redan påbörjats.

33. En liknande iakttagelse gjordes i panelens bedömningsrapport (Evaluation Panel Report): Experterna ansåg att EU-stödet hade större inverkan på projekt inom systemet för förberedande studier jämfört med uppbyggnadsprojekt, eftersom uppbyggnaden skulle ske ändå, och det var inte alltid helt klart vilken nytta de 10 procenten från EU gjorde [10].

34. Nio av tio sökande som fått avslag och som svarade på revisionsenkäten bekräftade att kommissionens beslut om stöd inte hade någon betydande inverkan på om projekten förverkligades eller inte. De flesta sökande fortsatte med sina projekt trots att de fått avslag, ibland dock med en begränsad omfattning av projektet (se diagram 6).

35. När revisionsrätten ställde en liknande fråga till samordnarna för projekt inom uppbyggnad av ny infrastruktur som beviljats stöd svarade tre av fyra att ett negativt beslut från kommissionen inte skulle ha hindrat dem från att påbörja sina projekt (se diagram 6).

Diagram 6

Genomförande av projekt som beviljats respektive inte beviljats stöd

Fortsatte ni projektets genomförande trots det negativa beslutet om EU-stöd? | Skulle ett negativt beslut om EU-stöd ha hindrat projektets genomförande? |

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

| |

Undersökning bland sökande som inte beviljats stöd för sina förslag | Intervjuer med projektsamordnare |

... MEN stödet till uppbyggnad av ny infrastruktur ledde till inköp av mer eller bättre utrustning

36. EU-stödet, som bestod av ett tillägg på 10 % av de projektkostnader som man kommit överens om på nationell nivå, hade visserligen endast liten "katalysatoreffekt" när det gällde projekten som helhet, men gjorde det ändå möjligt att köpa in eller utveckla mer utrustning än vad som hade planerats i de ursprungliga projektförslagen. EU-stödet kompletterade därför den nationella finansieringen och gjorde det på så sätt möjligt att utrusta infrastrukturerna med mer eller bättre teknik. I några fall underlättade den också användning av olika anläggningar över forskningsområdenas gränser.

Stödets komplementaritet

Kommissionen förespråkade kompletterande stöd men vidtog bara begränsade åtgärder

37. Som redan nämnts i punkt 14 kan EU, förutom att finansiera infrastruktur genom forskningsbudgeten, också ge stöd genom strukturfonderna till stöd för regionalpolitik och sammanhållningspolitik. EIB kan också finansiera forskningsinfrastrukturprojekt med en europeisk dimension.

38. Dubbelfinansiering, det vill säga att begära stöd för en och samma utgift från olika stödsystem, är förbjudet. Medfinansiering av ett projekt genom olika EU-stödmekanismer är sällan möjlig på grund av de specifika regler om medfinansiering som gäller för varje instrument. Det är däremot tillåtet att använda finansieringskällor så att de kompletterar varandra. Komplementaritet i fråga om stöd innebär att man använder olika finansieringskällor för olika projektverksamheter som genomförs med kopplingar till varandra eller i följd [11].

39. Möjligheten att använda kompletterande finansiering från olika europeiska källor har förespråkats i flera EU-dokument. Europaparlamentet uppmanade i sitt betänkande av den 20 maj 2000 [12] kraftfullt till en kompletterande användning av stöd inom ramprogrammet för forskning och andra EU-åtgärder, särskilt strukturfonderna. Kommissionen angav i sitt meddelande Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet [13] att möjligheten att kombinera strukturfonder, EIB-lån och finansiering från sjätte ramprogrammet skulle utnyttjas på området för forskningsinfrastruktur.

40. Användningen av kompletterande finansiering när det gäller systemen för förberedande studier och uppbyggnad av ny infrastruktur togs också upp i de beslut som upprättade sjätte ramprogrammet [14] och det särskilda programmet "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet" [15]. Förberedande studier skulle genomföras på grundval av en systematisk undersökning av "potentiella användares behov och möjligheterna till bidrag från andra källor, exempelvis EIB eller strukturfonderna, för att finansiera sådan infrastruktur". Stöd från systemet för uppbyggnad av ny infrastruktur kan "komplettera bidrag från EIB eller strukturfonderna för finansieringen av infrastrukturen". Användningen av kompletterande finansiering nämndes också i arbetsprogrammet för forskningsinfrastruktur [16].

41. Syftet med att kombinera finansieringskällor från områdena struktur, sammanhållning och andra områden är främst att förverkliga den potential som finns i EU:s konvergensregioner när det gäller utveckling av industri och forskning.

42. Trots att kommissionen förespråkade användningen av kompletterande finansieringskällor i de ovan nämnda besluten och dokumenten tog den inte aktivt upp frågan under sjätte ramprogrammet. Det hade inte sammanställts något vägledande material till hjälp för samordnarna när de skulle söka efter möjliga finansieringssynergier och inga projekt inom uppbyggnad av ny infrastruktur drog därför nytta vare sig av stöd från strukturfonderna eller av EIB-lån under perioden. De flesta sökande som fått avslag på sina förslag och som deltog i undersökningen angav att de inte hade informerats om möjligheten att använda kompletterande finansieringskällor (se diagram 7).

43. Kommissionen behöver också vidta praktiska mått och steg för att kunna sköta det kompletterande stödet på ett lämpligt sätt, till exempel genom att kontrollera om det förekommer dubbelfinansiering eller icke berättigad medfinansiering. Följande aspekter förtjänar dock att påpekas:

(i) De berörda generaldirektoraten (GD Forskning och GD Regionalpolitik) införde ingen gemensam definition av begreppet "forskningsinfrastruktur".

(ii) De två generaldirektoraten hade inga möjligheter att koppla ihop information om projekt som var berättigade till stöd från både sjätte ramprogrammet och strukturfonderna.

(iii) Inom sammanhållningspolitiken hade inga särskilda verktyg eller databaser för förvaltning och samordning av stödets komplementaritet utvecklats.

Diagram 7

Information om kompletterande stöd – resultat från Europeiska revisionsrättens undersökning bland sökande som inte beviljats stöd

Informerade kommissionen eller den nationella kontaktpunkten er om möjligheten att komplettera stödet från forskningsinfrastrukturprogrammet med andra finansieringskällor inom EU?

+++++ TIFF +++++

Slutsats och rekommendationer

44. Revisionsrätten anser att systemet för förberedande studier huvudsakligen har uppnått sina mål, medan systemet för uppbyggnad av ny infrastruktur bedömdes ha gett ett lågt mervärde.

Var systemet för förberedande studier ett användbart verktyg för beslutsfattarna?

45. Representanterna för forskningssamfundet var i allmänhet positiva till systemet för förberedande studier. De ansåg att det gav en möjlighet att utveckla vetenskapliga idéer på ett strukturerat sätt genom att pröva genomförbarheten hos potentiella framtida forskningsanläggningar. Särskilt välkomnades att olika institutioner gavs möjlighet att samarbeta. Processen hjälpte beslutsfattarna att identifiera vilka projekt som förtjänade stöd, och de flesta av de granskade projekten inom förberedande studier togs med i Esfris förteckning.

Resulterade stödsystemet för uppbyggnad av ny infrastruktur i att ny infrastruktur skapades?

46. Finansieringen via systemet för uppbyggnad av ny infrastruktur hade ingen avgörande inverkan på genomförandet av projekten. Betalningarna av stödet till uppbyggnad av ny infrastruktur möjliggjorde några tekniska förbättringar av de berörda investeringsprojekten i och med att ny eller bättre utrustning kunde anskaffas. Systemet för uppbyggnad av ny infrastruktur ledde dock inte till uppbyggnad av ny infrastruktur, utan gav snarare extra finansiering till projekt som skulle ha påbörjats oavsett om systemet existerat eller inte.

Rekommendation 1

Kommissionen bör tänka över om projekt för uppbyggnad av ny infrastruktur inom framtida ramprogram ska finansieras via forskningsbudgeten, med tanke på revisionsrättens granskningsresultat om det europeiska mervärdet och katalysatoreffekten.

Kommissionen bör se till att systemets mål anges på ett tydligt och begripligt sätt för alla, och dessa mål bör vara realistiska i förhållande till den finansieringsnivå som planeras för projektet.

Vidtog kommissionen åtgärder avseende kompletterande stöd?

47. Trots att kommissionen i sitt beslut om sjätte ramprogrammet inkluderat möjligheten att finansiera projekt för förberedande studier och uppbyggnad av ny infrastruktur genom kompletterande källor i EU:s budget främjade den inte aktivt denna möjlighet, och alltså användes den inte.

Rekommendation 2

Kommissionen bör klargöra vad den avser att uppnå genom att i lagstiftningen införa möjligheten att använda kompletterande medel. Den bör överväga för- och nackdelar med ett sådant stöd samt åtföljande kostnader och nytta. Om kommissionen anser att värdefulla synergieffekter kan uppnås genom att man kombinerar öronmärkta EU-medel, EIB-lån och nationell finansiering bör den aktivt främja användningen av kompletterande finansieringskällor samtidigt som den måste se till att tillräckliga kontroller införs för att förebygga och upptäcka varje form av missbruk av denna möjlighet.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 5 maj 2010.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[1] Stödåtgärder för forsknings- infrastruktur inom sjätte ramprogrammets särskilda program om arbetsprogrammet 2002–2003 "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet", s. 1.

[2] Rådets beslut nr 1999/173/EG av den 25 januari 1999 om att antaga ett särskilt program för forskning, teknisk utveckling och demonstration om förbättring av den mänskliga forskningspotentialen samt den socioekonomiska kunskapsbasen (1998–2002) EGT L 64, 12.3.1999, s. 105).

[3] Se kommissionens arbetsdokument A European Research Area for Infrastructures (om ett europeiskt område för forskningsverksamhet för infrastrukturen), SEK(2001) 356 av den 27 februari 2001.

[4] Ansökningsomgång för sjätte ramprogrammet 2003, infrastruktur 4.

[5] Utvärderarna noterade att det begärda stödbeloppet för de inlämnade förslagen var omkring sex gånger så stort som den vägledande budgeten (70 miljoner euro). Också när det gällde mycket bra förslag var, enligt de poäng som tilldelades i rapporten, de begärda stödbeloppen två till tre gånger större än budgeten. Ansökningsomgång för sjätte ramprogrammet 2003, infrastruktur 4, panelrapport, 7 maj 2004.

[6] Ansökningsomgången var också öppen för en annan projektkategori (”kompletterande åtgärder”) som inte ingår i denna revision. Två projekt valdes ur denna kategori.

[7] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG (EUT L 412, 30.12.2006, s. 1).

[8] EGT L 294, 29.10.2002, s. 44.

[9] Enligt särskild klausul nr 34 för uppbyggnad av ny infrastruktur ska ersättningen av kostnader för andra särskilda stödverksamheter som uppkommit för kontraktsparter som tillämpar kostnadsrapporteringsmodellerna för fullkostnader, fullkostnader med schablonersättningar eller tilläggskostnader inte överstiga 10 % av de totala stödberättigande kostnaderna.

[10] Forskningsinfrastrukturåtgärd - ansökningsomgång för sjätte ramprogrammet 2003, infrastruktur 4. Panelens rapport, s. 4.

[11] Competitive European regions through research and innovation. Practical Guide to EU funding opportunities for research and innovation. (Konkurrenskraftiga regioner i Europa genom forskning och innovation. En praktisk vägledning till EU:s finansieringsmöjligheter för forskning och innovation), REV. 12 2/12/2008, s. 12–13.

[12] Betänkande om kommissionens meddelande Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet (KOM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS)).

[13] "Man måste utnyttja förhandlingarna om de strukturåtgärder som planeras för perioden 2000–2006 för att särskilt undersöka hur man kan [sic] på ett effektivare sätt kan kombinera dessa åtgärder [dvs. strukturfonderna] med projekt som drivs genom andra gemenskapsprogram". KOM(2000) 6, s. 18.

[14] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1513/2002/EG (EGT L 232, 29.8.2002, s. 1).

[15] Rådets beslut 2002/835/EG av den 30 september 2002 om antagande av ett särskilt program för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration: "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet" (2002–2006).

[16] Arbetsprogram (2002– 2003): Stödåtgärder för forskningsinfrastruktur inom sjätte ramprogrammets särskilda program "Att strukturera det europeiska området för forskningsverksamhet", första uppdateringen juni 2003.

--------------------------------------------------

BILAGA I

RESULTAT FÖR PROJEKT INOM SYSTEMET FÖR FÖRBEREDANDE STUDIER

Kategori | Projektakronym | Projektnamn | Projektets viktigaste resultat [1] | EU-stödets största inverkan [1] | Planerade uppbyggnadsprojekt [1] |

Frielektronlaser | Eurofel | European FEL Design Study (Europeisk förberedande studie om frielektronlaser) | Förberedelse av utvecklingen av nästa generations ljuskällor med frielektronlaser. Projetets inverkan är huvudsakligen teknisk när det gäller att lösa byggnadstekniska problem (utveckling av kritiska komponeneter). | Samarbete om tekniska aspekter mellan flera institutioner som förbereder liknande infrastrukturer. | Nätverk av spridda infrastrukturer, inkluderat i Esfris färdplan. |

Övrigt – Acceleratorer | EUROTeV | European Design Study Towards a Global Linear Collider (Europeisk förberedande studie inför en internationell linjäraccelerator) | Deltagande i ett internationellt projekt (internationell linjäraccelerator, ICL Global Effort). Arbetet består främst av forskning om delsystem för linjäracceleratorer och andra avgörande frågor som identifierats av ett internationellt utvärderingsteam. | Flera europeiska organisationer deltar i konsortiet (samordnaren skulle ha deltagit i det internationella linjäracceleratorprojektet även utan EU-stödet, om än i mindre omfattning). | Teknisk förberedande rapport om det internationella projektet planeras till 2012. En eventuell uppbyggnad skulle äga rum under den senare delen av 2010-talet. |

Astrofysik | ELT DESIGN STUDY | Extremely Large Telescope Design Study (Förberedande studie om jätteteleskop) | Utveckling av möjliggörande tekniker och koncept för att ett europeiskt optiskt infrarött jätteteleskop ska kunna byggas. | Nästan alla de största europeiska institutionerna medverkar i den förberedande studien. Projektet speglar en samsyn i hela det europeiska astronomisamfundet. | Det finns flera liknande konkurrerande projekt runt om i världen. Bara ett av dem kommer att slutföras och därför är det fortfarande osäkert om teleskopet kommer att uppföras. De förberedande verksamheterna inför uppförandet finansieras genom sjunde ramprogrammet. |

Kärnfysik | EURISOL DS | European Isotope Separation On-Line Radioactive Ion Beam Facility (Europeisk anläggning för radioaktiva jonstrålar) | Lösningar på förväntade större tekniska problem när det gäller uppförandet av den nya anläggningen, genomförbarhetsstudien, platsen för uppförandet och användarfrågor. | Projektet skulle inte genomföras utan EU-stöd; synergieffekter med andra europeiska projekt. | Finns ännu inte med i Esfris förteckning. |

Byggteknik | L-SURF | Large Scale Underground Research Facility on Safety and Security (Storskalig anläggning för underjordisk forskning om säkerhet och skydd) | Genomförbarhetsstudie, tekniska specifikationer, verksamhetsplan med möjligheter för olika finansieringsscenarier, bedömning av grunden för den juridiska personen. | Översikt av verksamheter för säkerhet och skydd i Europa. | Vid tidpunkten för besöket hade den juridiska personen ännu inte skapats. Finansieringen för ett eventuellt uppförande är inte säkrad. |

Miljö | DesignACT | Designing the Aquaculture Centre of Technology facing the unmet needs in European aquaculture (Utformning av teknikcentrumet för vattenbruk – att möta de behov som inte tillgodosetts i europeiskt vattenbruk) | Inventering av infrastrukturen för vattenbruk och definition av behoven på området, specifikationer om innehållet, kostnadskalkyler, miljöstudie, förvaltning, drifts- och finansieringsplaner, konstruktionsplan och utvecklingsstrategi, finansiering av en ny juridisk person. | Grunden för en unik, storskalig, experimentell och havsbaserad vattenbruksanläggning tillgänglig för utländska forskare, med stark koppling till informations- och kommunikationsteknik och med möjligheter att utbilda studenter. | Ännu inte med i Esfris förteckning, men utsikter om nationell finansiering finns. |

Kärnfysik | DIRAC secondary-Beams | Internal Target experiments with highly energetic stored and cooled secondary beams at the International Accelerator Facility, Darmstadt Ion Research and Antiproton Center, DIRAC (Experiment för interna mål med ytterst energiladdade, lagrade och nedkylda sekundärstrålar vid den internationella acceleratoranläggningen vid Darmstadts centrum för antiproton- och jonforskning) | Utveckling av tekniker, prototyper och acceleratorkomponenter, prövning och bevisning av genomförbarhet. | Många institutioner från hela världen deltog i projektet. Eftersom den förberedande fasen av projektet inte fick tillräcklig finansiering via nationella finansieringsmekanismer skulle förberedelserna för anläggningen inte ha kunnat bli så omfattande som de nu blev. | Uppförandet har påbörjats och förväntas bli klart senast 2016. |

Astrofysik | SKADS | Square Kilometre Array Design Study, SKADS (Förberedande studie inför konstruktionen av ett teleskop med en total uppsamlande area på en kvadratkilometer) | Inrättande av kostnadseffektiva tekniker och systemkoncept. | Många nya grupper inom radioastronomi över hela Europa har visat sitt intresse genom bidrag till och engagemang i utvecklingen av SKA. | Projektet finns med i Esfris förteckning. |

Övrigt – Astropartiklar | KM3NeT | Design Study for a Deep Sea Facility in the Mediterranean for Neutrino Astronomy and Associated Sciences (Förberedande studie inför en djuphavsanläggning i Medelhavet för neutrinoastronomi och närliggande vetenskapsgrenar) | Det viktigaste resultatet är en teknisk förberedande rapport inför ett neutrinoteleskop för djuphav och en plattform för marina vetenskaper. Frågor avseende plattformens placering har också analyserats. | EU-stödet hade stor inverkan: strategin inför uppförandet av anläggningen skulle ha varit svagare och skulle ha saknat övertygande utsikter. | Projektet finns med i Esfris förteckning, ytterligare några åtaganden på nationell nivå kan skönjas. |

[*] Slutsatser från revisionsintervjuer.

--------------------------------------------------

BILAGA II

EU-BIDRAG TILL PROJEKT INOM SYSTEMET FÖR UPPBYGGNAD AV NY INFRASTRUKTUR

Projekt-akronym | Datum för undertecknande av bidragsöverenskommelsen (kommissionen) | Datum för projektets start (och löptid) | Total budget efter förhandling (euro) | EU-bidrag (euro) | EU-bidrag/ ackumulerad finansiering (%) | Projektbeskrivning | Tilldelade EU-bidrag |

ALMA Enhancement | 19.10.2005 | 1.1.2006 (60 månader) | 284015100 | 8518360 | 3,00 % | Alma Enhancement ingår i det stora ALMA-projektet, Atacama Large Millimeter Array (ett jätteteleskop som ska lyssna av rymdens millimeterlånga vågor), ett gemensamt projekt för Europa och Nordamerika. ALMA är världens nu största markbaserade astronomiprojekt. Uppförandet av ALMA-infrastrukturen i Chile påbörjades redan 2003 och beräknas vara helt klart 2012. EU:s ALMA Enhancement-projekt möjliggör framställning av ytterligare hårdvaru- och mjukvarukomponenter till ALMA genom tillägg av ett femte våglängdsområde på skalan för millimeterlånga och mindre vågor, vilket gör det möjligt att få exaktare bilder och mätningsresultat från vattengångar med hög upplösning. | EU-bidraget riktar in sig på alla arbetspaket. De flesta arbetspaketen handlar om utformning, produktion, montering och verifikation av det femte våglängdsområdets mottagare. |

BINASP | 27.9.2005 | 15.3.2004 (60 månader) | 20869204 | 1912120 | 9,16 % | BINASP-projektet består av utveckling av ett system för forskningsinfrastruktur och anläggningar inom bionanoteknik vid AREA Science Park i Trieste. Projektet ska förverkligas genom sju insatser (bland annat uppförande av en byggnad för djurhållning, en enhet för avancerad mikroskopi och nanoskopi, ett laboratorium för optisk, molekylär avbildning etc.). Dessa insatser består främst av utveckling av ny teknik och inköp av nödvändig utrustning. | EU-bidrag på ungefär 7 % riktas in på alla föreslagna insatser som ska utföras inom projektets ram. EU-bidrag på 20 % begärdes enbart för insats 1 (förvaltning) och insats 10 (inrättande av en nanobiofotonisk anläggning). |

CeMaCE | 18.4.2005 | 5.3.2004 (36 månader) | 8996302 | 937432 | 10,42 % | CeMaCE-projektet syftar till att öka de nuvarande investeringarna i laboratorieanläggningar och specialiserad utrustning så att man kan inrätta ett centrum för integrerad vetenskap inom marin kemisk ekologi. De huvudsakliga uppgifterna är uppbyggnad av en marin ecotron och av ett laboratorium för marin kemisk ekologi samt förbättring av det molekylärbiologiska laboratoriet och av möjligheterna att hysa forskare från andra institutioner. | EU-bidrag begärdes för alla uppgifter utom för förbättring av möjligheterna att hysa forskare från andra institutioner. För uppgift 1 (uppbyggnad av en marin ecotron) uppgår det belopp man begärde bidrag för till 100 % av kostnaden för uppgiften, medan den finansiering man begärde för de två laboratorierna utgör mindre än 10 %. |

CISB | 21.3.2005 | 5.3.2004 (48 månader) | 18866474 | 1730000 | 9,17 % | Målet för detta projekt är att inrätta en ny infrastruktur, Centre for Integrated Structural Biology, CISB, ett centrum för integrerad strukturell biologi som ska kombinera resurser från tre ledande internationella institut (Europeiska molekylärbiologiska laboratoriet EMBL, Europeiska synkrotronljuskällan ESRF och Institut Laue-Langevin, ILL) tillsammans med Université Joseph Fourier. Förutom uppbyggnad och utrustning av ett nytt laboratorium (uppgifterna 1 och 2) har projektet som mål att tillhandahålla nya eller förbättrade tekniska plattformar för att främja postgenomisk strukturell biologi (uppgifterna 3 till 9). | Inga EU-bidrag begärdes för uppgifterna 1 och 2 (uppbyggnad och utrustning). Mer än 60 och 68 % (425 000 euro och 200000 euro) begärdes i bidrag för uppbyggnad av en diffraktometer för neutron-proteinkristallografi, LADI III, respektive inrättandet av en plattform för elektronmikroskopi med hög kapacitet. |

DAM-LR | 11.4.2005 | 1.1.2005 (36 månader) | 3596000 | 382000 | 10,62 % | DAM-LR-projektet är en helt och hållet spridd och virtuell infrastruktur. Det består av utveckling och utplacering av en infrastruktur för den del av det europeiska forskarsamfundet som har intresse av en enkel förvaltning av och tillgång till språkresurser av alla slag, som stora (multimedia)korpusar, lexikon, grammatiska och andra beskrivningar. DAM-LR integrerar parnterinstitutionernas språkresursarkiv så att det för användaren ser ut som ett enda stort arkiv. | Projektet består av tolv uppgifter. De första sju tar huvudsakligen upp lokala infrastrukturer och inget EU-bidrag har begärts. De resterande fem ägnas åt inrättandet av den spridda infrastrukturen, och det är denna del EU-bidraget riktas in på (mellan ungefär 35 och 55 %). |

DIRAC-PHASE-1 | 9.12.2005 | 1.10.2005 (48 månader) | 100951660 | 10405360 | 10,31 % | International Facility for Antiproton and Ion Research, FAIR. Detta projekt är det första utvecklingsstadiet för ett internationellt projekt för antiproton- och jonforskning, ett projekt för omkring 1,2 miljarder euro. DIRAC PHASE-1 har som mål att åstadkomma stora framsteg när det gäller prestationen och forskningsmöjligheterna hos acceleratorsystemet UNILAC/SIS18 på laboratoriet vid forskningscentrumet GSI i Darmstadt, så att den kan leverera högre strålningsinstensitet och strålningsenergier. Detta ska uppnås genom två förbättringar av synkrotronen för tunga joner, SIS18, anpassning av infrastruktur med R3B-magnet och förbättring av spektrometern HADES. | EU-bidraget tilldelas alla uppgifter i jämförbara delar undantaget en uppgift (definierad som "allmän uppbyggnad: alla andra uppbyggnadsuppgifter inom projektets löptid") för vilken man inte ansökt om något bidrag. |

EUTRICOD | 19.10.2005 | 1.11.2004 (48 månader) | 21814400 | 2060000 | 9,44 % | European Training and Research Centre for Imported and Highly Contagious Diseases. Målet för detta projekt är att upprätthålla och utöka forskningskapaciteten och att nå internationellt erkännande som ett europeiskt utbildnings- och forskningscentrum för importerade och mycket smittsamma sjukdomar. | Den största delen av EU-bidraget har begärts för tre specifika arbetspaket: utveckling av insektariet BSL 3 och av enheten BSL 4 samt förbättring av ett forskningsuniversitet i Ghana. |

ISIS TS2 | 21.4.2005 | 1.3.2005 (48 månader) | 165015111 | 11000000 | 6,67 % | ISIS TS 2 är en uppgradering av ISIS, en neutronkälla där kaskader av neutroner framkallas genom spallation, och möjliggör 18 nya instrument för neutronspridning med förbättrad och optimerad prestanda. Projektets mål är utveckling av de första sju instrumenten. | EU-bidraget begärdes främst för tre insatser omfattande utformning och konstruktion av tre instrument insats 1. LET, insats 5. NIMROD och insats 7. WISH). Visst bidrag begärdes också för övriga instrument. Det var bara ett instrument som man inte begärde något EU-bidrag för (Mål: Design and Construction of Extracted Proton Beam, utformning och konstruktion av extraherade protonstrålar, byggnader och tjänster). |

STAR | 18.4.2005 | 1.10.2004 (36 månader) | 103925000 | 11000000 | 10,58 % | Projektets mål är att bidra till inrättandet av en internationellt erkänd och unik Europabaserad forskningplattform för avancerad forskning och utveckling av kisel. Detta ska åstadkommas genom att man bygger ut infrastrukturen inom de 300-millimeterskompatibla processdrivna forskningspilotverksamheter som är under uppbyggnad vid IMEC, CEA/LETI och FhG med huvudsakligen kompletterande utrustning, och skapar kopplingar mellan de tre nya forskningsanläggningarna för att få en kiselskiva med optimalt utbyte som gör det möjligt att driva en så kallad anläggning för virtuell bearbetning. | EU-finansiering begärdes för alla arbetspaketen: 10 % för de första tre (som består av att 300-millimetersinfrastrukturen utökas vid var och en av de tre anläggningarna) medan 100 % begärdes för förvaltning och spridningsverksamhet. |

--------------------------------------------------