För det andra anges i meddelandet möjliga alternativ till nya och kompletterande åtgärder för att åtgärda luckor i EU:s uppgiftshanteringsstruktur. Kommissionen identifierade särskilt betydande informationsbrister vad gäller tredjelandsmedborgare som besöker Schengenområdet och, inom samma grupp, tredjelandsmedborgare som är undantagna från viseringskrav och reser in i EU via landgränserna. För närvarande registreras inte tredjelandsmedborgares passager över de yttre gränserna och det saknas information om tredjelandsmedborgare som är undantagna från viseringskrav innan de anländer till de yttre landgränserna. Som en uppföljning lade kommissionen fram lagförslag om att inrätta två nya informationssystem för att åtgärda dessa betydande luckor. I april 2016 lade kommissionen fram förslag om ett in- och utresesystem för EU för att modernisera förvaltningen av de yttre gränserna genom att förbättra kontrollernas kvalitet och effektivitet. I november 2016 lade kommissionen fram ett förslag om ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) för att samla in information om samtliga viseringsbefriade resande till Europeiska unionen för att på förhand kunna utföra kontroller avseende irreguljär migration och säkerhet.

·en gemensam identitetsdatabas med alfanumeriska uppgifter för olika informationssystem (inbegripet gemensamma personuppgifter såsom namn och födelsedatum).

Kommissionen inledde en diskussion om hur informationssystem i Europeiska unionen på ett bättre sätt kan stärka gränsförvaltningen och den inre säkerheten och inrättade en expertgrupp för informationssystem och interoperabilitet för att föra detta arbete vidare (se avsnitt II.3 nedan).

2. Framsteg för prioriterade ärenden vad gäller informationssystem

Gränskontrolltjänstemän, poliser, migrationstjänstemän och rättsliga myndigheter behöver tillgång till korrekta och fullständiga uppgifter för att kunna utföra sitt arbete. Därför är det mycket viktigt att Europaparlamentet och rådet gör framsteg vad gäller de prioriterade förslagen om informationssystem inom ramen för den första delen av meddelandet från april 2016. Såsom anges ovan är det här centralt för att effektivisera de befintliga informationssystemen för gränser och säkerhet, och därigenom åtgärdas betydande informationsluckor genom att det inrättas nya system som är nödvändiga för att säkra de yttre gränserna.

Det förslag som framskridit mest är EU:s in- och utresesystem. Det befinner sig i fasen med trepartsmöten och målet att slutföra arbetet i juni 2017, som fastställdes av Europeiska rådet, pågår planenligt. De tekniska diskussionerna fortsätter vad gäller EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias), men de båda institutionerna har ännu inte slagit fast sina förhandlingspositioner. Rådet planerar att anta sitt mandat i juni 2017, medan Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE) planerar att anta sitt förhandlingsmandat i september 2017. I den gemensamma förklaringen om EU:s lagstiftningsprioriteringar för 2017 gavs denna akt företräde för att säkerställa att den förverkligas före slutet av 2017. Kommissionen fortsätter att stödja medlagstiftarna för att detta mål ska uppnås. De båda institutionerna arbetar också med kommissionens förslag om att stärka Schengens informationssystem (SIS). Den första diskussionsomgången om de tre förslagen på arbetsgruppsnivå inom rådet kommer att slutföras under det maltesiska ordförandeskapet. Europaparlamentets föredragande planerar att lägga fram ett förslag till betänkande i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor senast i slutet av juni 2017. När det gäller lagförslaget om att stärka Eurodac enades rådet om en partiell allmän riktlinje i december 2016 medan Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor planerar att rösta om sitt betänkande i maj 2017. Fasen med trepartsmöten bör inledas direkt efter detta.

3. Arbetet i expertgruppen för informationssystem och interoperabilitet

I juni 2016 inrättade kommissionen expertgruppen för informationssystem och interoperabilitet. Expertgruppens uppgift var att bedöma de rättsliga, tekniska och operativa utmaningarna med de fyra alternativ som lagts fram för att uppnå interoperabilitet, inklusive hur nödvändiga de är, den tekniska genomförbarheten, proportionaliteten och konsekvenserna för uppgiftsskyddet. Expertgruppen ombads också att identifiera och beakta brister och potentiella informationsluckor som orsakas av informationssystemens komplexitet och fragmentering. Expertgruppen bestod av experter från medlemsstaterna och de associerade Schengenländerna och från EU-organen eu-LISA, Europol, Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och byrån för grundläggande rättigheter. EU:s samordnare för kampen mot terrorism och Europeiska datatillsynsmannen deltog som fullvärdiga medlemmar. Företrädare för sekretariatet för Europaparlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och rådets generalsekretariat deltog som observatörer.

Kommissionen välkomnar expertgruppens slutrapport av den 11 maj 2017. Expertgruppen drog slutsatsen att det är nödvändigt och tekniskt genomförbart att arbeta mot följande tre lösningar för interoperabilitet och att de i princip både kan ge operativa vinster och fastställas i överensstämmelse med uppgiftsskyddskraven:

·en europeisk sökportal,

·en gemensam biometrisk matchningstjänst och

·en gemensam databas med identitetsuppgifter.

Expertgruppen anser att möjligheten att sammankoppla systemen endast bör övervägas i vissa fall. Ett sådant fall är sammankopplingen av det föreslagna in- och utresesystemet och informationssystemet för viseringar. I kommissionens förslag om ett EU-system för in- och utresa fastställs att in- och utresesystemet systematiskt och automatiskt skulle söka i uppgifter i informationssystemet för viseringar för att lagra en liten del av uppgifterna (viseringsmärket, antal inresor, vistelsens längd), så att in- och utresesystemet kan behandla uppgifter om viseringsinnehavare korrekt i överensstämmelse med kraven om uppgiftsminimering och uppgifternas samstämmighet. Expertgruppen ansåg att, under förutsättning att det görs tillräckliga framsteg avseende de tre andra lösningarna för interoperabilitet, är behovet av att sammankoppla systemen bara för att förbättra utbytet av uppgifter inte lika stort.

I expertgruppens slutrapport framhölls också vikten av att inrätta och tillämpa de befintliga informationssystemen fullt ut. I rapporten behandlades också den decentraliserade Prümramen för utbyte av DNA-uppgifter, fingeravtryck och fordonsregistreringsuppgifter, och det föreslogs en genomförbarhetsstudie om utvecklingen mot en centraliserad dirigeringskomponent och eventuellt nya funktioner. Vad gäller det decentraliserade system som inrättats genom EU:s direktiv om passageraruppgifter (PNR-direktivet) rekommenderade expertgruppen en genomförbarhetsstudie om en central komponent för förhandsinformation om passagerare och passageraruppgifter som ett tekniskt hjälpmedel för att underlätta förbindelserna med lufttrafikföretag. Expertgruppen ansåg att detta skulle effektivisera enheterna för passagerarinformation så fort medlemsstaterna har genomfört EU-direktivet om passageraruppgifter.

Kommissionen kommer att fortsatt inrikta sig på att fullständigt genomföra de befintliga informationssystemen. Det är centralt att medlemsstaterna utnyttjar de befintliga systemen fullt ut och drar full nytta av deras potential. Kommissionen kommer att fortsätta att ge ett övergripande stöd, i linje med dess genomförandeplan, för att se till att alla medlemsstater införlivar EU-direktivet om passageraruppgifter senast i maj 2018. Kommissionen kommer att samarbeta nära med alla medlemsstater med att fullständigt inrätta Prümramen, särskilt med de fem medlemsstater som fortfarande behöver genomföra Prümbesluten. I enlighet med expertgruppens rekommendationer kommer kommissionen att undersöka olika sätt att stärka funktionen och effektiviteten hos dessa system när de tillämpas av medlemsstaterna.

Expertgruppen identifierade en informationslucka som rör EU-medborgares passage av de yttre gränserna. I dess slutliga rapport hänvisas till de nyligen införda systematiska kontrollerna mot relevanta databaser av alla personer som åtnjuter rätt till fri rörlighet enligt unionslagstiftningen när de lämnar och reser in i Schengenområdet. Det betonas att tid och plats för dessa kontroller inte registreras och konstateras att detta kunde ge brottsbekämpande myndigheter användbar information. Expertgruppen rekommenderade därför att proportionaliteten och genomförbarheten hos en systematisk registrering av alla EU-medborgares passage av de yttre gränserna analyseras ytterligare.

Kommissionen noterar att expertgruppens rapport inte visar att registrering av alla EU-medborgares passage av de yttre gränserna är nödvändig och proportionerlig. Skulle ytterligare uppgifter visa att en sådan registrering är nödvändig och proportionerlig är kommissionen beredd att bedöma om ytterligare åtgärder behövs. Under tiden kommer kommissionen att granska expertgruppens rekommendation om att arbeta för en eventuell registrering av träffar i Schengens informationssystem avseende personer som omfattas av en registrering som ett möjligt sätt att registrera resemönster hos de EU-medborgare som har identifierats vara potentiellt inblandade i terrorism eller andra former av allvarlig brottslighet.

Expertgruppen konstaterade också en informationslucka i samband med viseringar för längre vistelse, uppehållstillstånd och uppehållskort. Den noterade att medlemsstaterna har mycket begränsade möjligheter att kontrollera dessa handlingars giltighet när de har utfärdats av en annan medlemsstat, och föreslog att man kunde utforska alternativet med en centraliserad EU-databas som innehåller information om viseringar för längre vistelse, uppehållstillstånd och uppehållskort. Kommissionen kommer att bedöma om en sådan databas behövs, inbegripet om den är nödvändig, tekniskt genomför och proportionerlig.

Slutligen anges det i expertgruppens rapport att tullmyndigheterna är en mycket viktig aktör inom samarbetet mellan olika organ vid de yttre gränserna. Därför undersöker kommissionen ytterligare de tekniska, operativa och rättsliga aspekterna av interoperabilitet med tullsystemen.

1. Kommissionens mål för interoperabilitet mellan informationssystem senast 2020