it * EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 15.10.1997 
KOM(97)517 slutlig 
KOMMISSIONENS ARBETSPROGRAM FÖR 1998 
Politiska prioriteringar 

o 
LU När kommissionen nyligen lade fram "Agenda 2000", var det en milstolpe i dess 
arbete. Den nuvarande kommissionen har nu arbetat halva sin mandattid, och nyligen 
avslutades den regeringskonferens som resulterade i Amsterdamfördraget. Agenda 
2000 drar upp riktlinjerna för en utvidgad europeisk union och visar också hur arbetet 
för det målet skall fortgå under tiden ända fram till är 2006. Det är ett åtgärds- och 
reformprogram utan motstycke, och det syftar till att unionen med tillförsikt skall 
kunna vända sig mot framtiden, stark och väl rustad för att möta utmaningarna. 
Kommissionens arbetsprogram för 1998 leder sålunda ett steg vidare på den väg som 
öppnades genom Agenda 2000. Det omvandlar de allmänna riktlinjerna i denna till 
konkret verklighet. Ändå är det också en fortsättning på det arbete som kommissionen 
har utfört alltsedan 1995 och går i den riktning som kommissionen har stakat ut för sin 
mandatperiod. Kontinuitet och förnyelse utgör alltså den grund på vilken 
kommissionen vill bygga morgondagens EV. 
Kommissionen tänker inrikta sitt arbete under 1998 på fem politiska prioriteringar. 
- Sysselsättningen: de goda föresatserna måste följas av konkreta åtgärder och 
modiga initiativ. Liksom tidigare kommer kommissionen att stödja en 
övergripande och sammanhängande metod på medellång sikt. Den kommer 
att fortsätta att uppmana alla aktörer på alla nivåer ta sitt ansvar. I enlighet 
med Europeiska rådets slutsatser har den kraftfullt redan nu börjat genomföra 
den avdelning om sysselsättningen som ingår i Amsterdamfördraget-
därigenom kommer sysselsättningspolitiken i de olika medlemsländerna att 
kunna samordnas bättre. Kommissionen avser också att ge praktiskt uttryck 
åt målsättningen att ta hänsyn till en hög sysselsättningsnivå när 
gemenskapens politik och verksamhet utformas och genomförs. I detta 
avseende kommer Europeiska rådets särskilda möte om sysselsättningen att 
bli utgångspunkten för en ny dynamisk utveckling. 
- Euron: förberedelserna för att införa den gemensamma valutan måste bli 
färdiga till fastställt datum enligt bestämmelserna i fördraget. 1998 är det år 
då det kommer att beslutas vilka länder som skall gå över till euron i första 
omgången och då förhållandet mellan deltagarländernas valutor skall 
bestämmas. Kommissionens uppgift är att förbereda detta beslut och att 
bereda vägen för den ekonomiska och monetära unionens tredje etapp. 
- De reformer som föreslås i Agenda 2000 skall påbörjas utan dröjsmål. 
Unionen måste vara redo i tid för att ta upp de utmaningar som väntar. 
Övergripande åtgärder skall inledas på en rad områden som kommissionen i 
detalj har pekat ut i de tre delarna av Agenda 2000: om unionens politik, 
utvidgningsprocessen och de framtida ekonomiska ramarna. 
Unionen i världen: gemensamma och sammanhängande åtgärder bör arbetas 
fram. Ett starkt Europa är en faktor för fred, stabilitet och välstånd på den o 
Cvi 
g internationella scenen. Detta är ett mål som bör eftersträvas, så mycket mer 
Q. som unionen har avsevärda intressen i världen. 
LU 
ö 
Till sist måste vi anstränga oss för att bli effektivare när det gäller att sköta de 
europeiska frågorna i medborgarnas intresse, i synnerhet när det gäller 
deras hälsa och livskvalitet. 
1. SYSSELSÄTTNINGEN: SAMVERKAN 
Europeiska rådets möte om sysselsättningen den 21 november 1997 bör ge en 
stärkt ram för de åtgärder som vidtas såväl nationellt som pä 
gemenskapsnivå. 
Kommissionen kommer å sin sida att inom ramen för sina befogenheter göra 
fullt bruk av de möjligheter som den nya avdelningen om sysselsättningen i 
Amsterdamfördraget erbjuder. 
Som kommissionen gång på gång har understrukit, i synnerhet i sin 
förtroendepakt och i sitt förslag nyligen om riktlinjer för sysselsättningen, 
är det bara genom ett samlat grepp om problemen och med stöd av de femton 
medlemsstaternas och unionens förenade krafter, som 
sysselsättningssituationen kan förbättras. Det kommissionen eftersträvar är 
alltså en allmän mobilisering av alla resurser. 
Härvid måste alldeles särskild uppmärksamhet ägnas följande punkter: 
• En sund makrockonomisk politik är ett villkor för att tillväxten skall 
leda till fler arbetstillfällen. Kommissionen kommer därför att arbeta för 
att medlemsstaterna fortsätter att fa till stånd en tillnärmning och 
samordning av den ekonomiska politiken. Övergången till euron kommer 
att få gynnsamma effekter på tillväxten, investeringarna och 
marknadseffektiviteten, och därmed också på skapandet av nya 
arbetstillfällen. 
• Man måste framför allt utnyttja de fördelar den europeiska integrationen 
ger och dra nytta av att den inre marknaden fullbordas och att 
politikområdena utvecklas. Sålunda bör sysselsättningsdimensionen tas 
med på sådana områden som små och medelstora företag, regler för 
företagsbeskattning och företagsadministration och spjutspetssektorer som 
informationssamhället, forskningen och kunskapspolitiken i allmänhet. 
Initiativ som kommissionen har tagit, som de territoriella pakterna för 
sysselsättning, skall fullföljas och utvärderas för att eventuellt utvidgas. 
o • Utifrån de riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik som har 
tagits fram redan nu enligt Europeiska rådets slutsatser från Amsterdam 
ämnar kommissionen inrikta sig på att fa till stånd en bättre samordning 
av politiken medlemsstaterna emellan och låta sysselsättningspolitik och 
iu ekonomisk politik komplettera varandra bättre. Det är avgörande att tillse 
o att riktlinjerna följs upp ordentligt. Det är därför kommissionen 
g understryker vikten av att nationella åtgärdsplaner arbetas fram och att 
S medlemsstaterna lägger fram rapporter härom, så som det föreskrivs i det 
LU 
o 
• nya fördraget. Där så behövs kommer kommissionen att föreslå att 
specifika rekommendationer riktas (ill olika medlemsstater. 
En följd härav är att det måste undersökas mycket noga hur 
arbetsmarknaden kan fungera bättre och därifrån få all den draghjälp 
som går i kampen mot arbetslösheten. Att uppmuntra rörlighet, även över 
nationsgränserna, skapa nya former av arbetsorganisation och modernisera 
och anpassa de sociala skyddsnäten är exempel pä sädana åtgärder. 
Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt sänkning av indirekta 
arbetskraftskostnader och åtgärder för att uppmuntra företagen att anställa 
genom en minskning av skattebördan pä arbetskraften. Den sociala 
dialogen måste härvidlag spela en avgörande roll i linje med de initiativ 
som har tagits under 1997. 
Kommissionen kommer att utnyttja alla gemenskapsinstrument och alla 
lämpliga former av samarbete med medlemsstaterna för att främja 
framväxten av ett mer solidariskt Europa. Detta gäller i all synnerhet i 
kampen mot den sociala utslagningen som förvärras av den höga 
arbetslösheten. Kommissionen kommer också att arbeta för att öka 
jämställdheten. 
Kommissionen vill arbeta för att stärka grundvalen för ett socialt Europa. 
Den kommer att se till att arbetstagarnas nuvarande rätt att informeras och 
rådfrågas i frågor som gäller deras anställning respekteras. Den ämnar 
fortsätta att till arbetsmarknadens parter fora fram sitt initiativ för 
information och samråd på det nationella planet. Den kommer att stödja 
alla initiativ till avtal mellan arbetsmarknadens parter om en 
arbetsorganisation som syftar till att förbättra sysselsättningssituationen 
och företagens konkurrenskraft. Den tänker lägga fram ett nytt socialt 
åtgärdsprogram för perioden 1998-2000. 
2. EURON: SLUTSPURT 
I enlighet med fördraget kommer övergången till tredje etappen av den 
ekonomiska och monetära unionen (EMU) att inledas den 1 januari 1999 med 
att euron införs i de medlemsstater som är redo att tillhöra de första 
deltagarländerna. Beslutet om vilka det blir fattas under våren 1998 och är 
alltså nära förestående. 
Kommissionen har gjort allt för att fortsätta på den inslagna vägen och 
kommer att fortsätta med det ända fram till målet. Den har lagt fram de 
viktiga texter som har förväntats av den inför rådets beslut. Rådet har steg för 
steg fortsatt vägen framåt mot den gemensamma valutan och vid varje etapp 
Q markerat sin politiska vilja att fortsätta framåt. 
LU 
o De kraftiga konvergensansträngningar som medlemsstaterna har enats om 
Q och den egentliga övergången till euron är säkerheter för den stabilitet och 
g effektivitet som har uppnåtts för den inre marknaden, som är en av de största 
LU 
Ö 
integrerade marknaderna i världen. Den ekonomiska och monetära unionen 
och den process som leder dit bör på sikt bli en avgörande faktor för en 
ekonomisk expansion inom unionen och stärka dess roll och ställning valuta-
och handelsmässigt inom de internationella relationerna. Förverkligandet av 
den ekonomiska och monetära unionen är utan tvivel ett av de mest 
betydelsefulla framstegen i den europeiska integrationens historia. 
Kommissionen gör 1998 de slutliga tekniska förberedelserna for införandet 
av euron, och bland annat kommer då växelkurserna mellan de deltagande 
ländernas valutor och euron oåtcrkal Ici igen att fastställas. Den kommer också 
att överlägga med medlemsstaterna om de sista praktiska frågorna i samband 
med övergången till euron och kommer att stödja deras ansträngningar för att 
införandet av euron skall bli en framgång, i synnerhet när det gäller 
informationen till allmänheten. 
Genomförandet av den ekonomiska och monetära unionen kommer att få stor 
betydelse utåt. Man kan vänta sig att euron får en viktig roll som 
internationell valuta. Euron kommer att ha en gynnsam inverkan på 
världsekonomins utveckling och stärka det internationella valutasystemets 
stabilitet. 
3. AGENDA 2000: REFORMER 
Agenda 2000 innehåller forslag av stor betydelse både kvalitativt och 
kvantitativt. Dessa ska svara på en av de största utmaningarna som unionen 
har ställts inför. Hur skall man förbereda en utvidning utan motstycke, med 
många länder som är mycket olika i utveckling både sinsemellan och jämfört 
med unionens nuvarande medlemsstater, med bibehållande av det regelverk, 
de metoder och t.o.m. den anda som hittills har gjort den europeiska 
integreringen till en framgång? Med andra ord, hur genomföra utvidgningen 
utan att äventyra unionen? 
Agenda 2000 klargör situationen och öppnar, med hjälp av konkreta förslag, 
vägen till en både förstärkt och utvidgad union. Förslagen inriktar sig på tre 
områden: förstärka och anpassa befintlig politik, stegvis integrera de framtida 
medlemsstaterna och förändra unionens ekonomiska ramar inom de tak som 
tidigare är fastställda. Kommissionen föreslår att man utan dröjsmål börjar 
genomföra innehållet i Agenda 2000 och sätter igång de nödvändiga 
reformerna på följande sätt: 
3.1 Förstärka och anpassa unionens politik 
För en välfungerande inre marknad 
LU • Inrättandet av den inre marknaden är en av gemenskapens stora 
o framgångar. Emellertid begränsar de återstående talrika hindren dess 
g potential. Ett beslutsamt genomförande av kommissionens handlingsplan 
§ för den inre marknaden bör bidra till tillväxt, konkurrenskraft och 
Q 
LU 
O 
• sysselsättning. Kommissionen kommer därför att starta angivna initiativ 
och åtgärder enligt den fastställda tidsplanen. Det handlar om att förstärka 
reglernas effektivitet, avskaffa de snedvridningar som påverkar 
marknaden, undanröja de hinder som återstår inom vissa sektorer och 
ställa den inre marknaden till förfogande för alla medborgare i Europa. 
Arbetet med att modernisera och förenkla gemenskapsreglerna kommer att 
föras vidare. 
Beskattningen kommer att ägnas särskild uppmärksamhet. Förutom att de 
befintliga skattereglerna utgör hinder för att den inre marknaden skall 
fungera väl, har de också en negativ effekt på sysselsättningen. På 
grundval av det meddelande den har framlagt om beskattningen i Europa 
och Skattepolitiska gruppens arbete kommer kommissionen att föreslå en 
rad initiativ som syftar till att stegvis åtgärda dessa problem. 
• För övrigt kommer kommissionen även fortsättningsvis att strikt tillämpa 
de konkurrensregler som är nödvändiga för att marknaden skall fungera 
väl. Eftersom det inte finns något fast regelverk, sprids ofta medlen genom 
ofruktsamma och dyrbara försök att överträffa varandra och resurserna 
kommer på så sätt inte heller framtidssektorerna till godo. Samtidigt 
kommer kommissionen att sträva efter att förenkla dessa bestämmelser 
och modernisera kontrollmekanismerna. 
En konkurrenskraftig och tillväxtbärande ekonomi 
• Åtgärder kommer att vidtas för att förstärka företagens konkurrenskraft. 
Särskilt gäller detta de små och medelstora företagen vars potential att 
skapa nya arbetstillfällen är betydande. Deras bidrag till innovation och 
skapande är också av avgörande betydelse. De stoppas dock i sin 
utveckling av olika typer av hinder. Kommissionen kommer att dra 
slutsatser av andra fasen av pilotprojektet SLIM (Förenklad lagstiftning 
för den inre marknaden), liksom av arbetet inom arbetsgruppen BEST för 
förenkling av företagsmiljön (Business environment simplification task 
force) för att åstadkomma en förenkling av administrativa formaliteter och 
regler. Kommissionen kommer att föreslå åtgärder för att förbättra 
konkurrenskraften hos de små och medelstora företagen, t.ex. genom 
inrättandet av forskningscentrum och öppnande av nya former för tillgång 
till krediter och kapital, särskilt riskkapital, vilket är nödvändigt för 
innovationen. Andra områden där kommissionen avser att lägga fram 
initiativ är arbete för att främja företagaranda, utbildning, strukturella 
moderniseringar och nya samarbetsformer. 
• De stora transeuropeiska infrastrukturnäten bör bidra till den inre 
marknadens effektivitet. Utvecklingen av dem är alltså mycket viktig för 
9 våra företags konkurrenskraft, för det europeiska territoriets 
r- sammanhållning och därmed också för sysselsättningen. Kommissionen 
£° kommer att anstränga sig för att fä igång projekt till stora arbeten inom 
o transport-, telekommunikations- och energisektorerna, vilka alltför länge 
Q 
LU 
o 
o 
CO 
CM 
Q 
O 
oo Q 
Lli 
6 har bromsats i brist på lämplig finansiering. Därför kommer den alt stödja 
partnersskapslösningar mellan den offentliga och den privata sektorn. 
Framtidssektorer 
• Immateriella investeringar utgör fortsättningsvis en av de viktigaste 
drivkrafterna för vår ekonomiska utveckling. I detta sammanhang har 
Europa utmärkta trumfkort. De måste utnyttjas genom en äkta 
kunskapspolitik. 
Utbildningen är ett oundgängligt inslag i denna. Kommissionen kommer 
att använda bästa praxis inom områdena for godkännande av kompetens, 
språkkunskaper, utveckling av ett livslångt lärande och ett närmande 
mellan undervisningsväsendet och arbetslivet. Den nya generationen av 
befintliga program (Sokrates, Leonardo och Ungdom för Europa) ska 
presenteras. Tanken är att utveckla rörlighet, utbildning för innovation, 
kompetensförvärvande och att fullt ut integrera de nya pedagogiska 
verktyg och det pedagogiska innehåll som informationstekniken erbjuder. 
• Inträdet i informationssamhället måste ske under bästa möjliga villkor. 
Kommissionen kommer att noga följa att det nya regelverket för den 
avreglerade telekommunikationsmarknaden genomförs och fungerar. 
Elektronisk handel och multimediainnehåll är också kärnfrågor i denna 
förändring. Det regelverk som är nödvändigt för en harmonisk utveckling 
av dessa tjänster kommer att kompletteras. 
• Forskning och innovation spelar en förgrundsroll när det gäller att stärka 
industrins konkurrenskraft inom unionen. Forskningsansträngningarna bör 
också koncentreras på det som medborgarna främst oroar sig över: 
sysselsättning, livskvalitet, hälsa. 1998 börjar kommissionen genomföra 
de prioriteringar som framläggs i förslaget till femte ramprogrammet 
(1998-2002), bland annat med hjälp av de särskilda program genom vilka 
den nya satsningen på "målinriktad forskning" skall genomföras. Härvid 
kommer kommissionen att ha täta kontakter med forsknings- och 
industrivärlden. Kommissionen kommer att genomföra de reformer som 
krävs för att säkra att forskningsåtgärderna genomförs på effektivaste 
möjliga sätt. Kommissionen kommer också att fullfölja genomförandet av 
handlingsplanen om innovation. 
• På ett vidare plan utgör tjänstesektorn den huvudsakliga källan för 
skapande av sysselsättningstillfällen. Förutom att nya tjänster växer fram 
som en följd av informationssamhället, kommer sociala tjänster, 
audiovisuella tjänster och kulturell skaparkraft att behövas för att svara 
mot nya behov i samhället, och myndigheterna bör på ett starkt men också 
°. fantasirikt sätt uppmuntra att dessa uppfylls. 
Anpassa sig för att göra bättre framsteg 
I en värld som snabbt förändras är anpassning en nödvändighet. I 
Agenda 2000 anger kommissionen vilken väg man skall ta för att möta 
framtiden framgångsrikt. Stora reformer måste igångsättas särskilt på två 
stora områden inom gemenskapspolitiken: sammanhållningspolitiken och 
den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen kommer därför att 
lägga fram detaljerade förslag under första halvåret 1998, med följande 
inriktning: 
• Nödvändigheten att förstärka unionens ekonomiska och sociala 
sammanhållning ökar inför utvidgningen. Att minska skillnaderna i 
utveckling mellan unionens regioner är en politisk prioritet som avsevärt 
bidrar till en hållbar tillväxt och skapandet av arbetstillfällen. Den 
solidaritet som detta innebär är viktig för integrationen. De aktuella 
summorna innebär betydande insatser (275 miljoner ecu för 7 år) men 
samtidigt respekteras den ekonomiska ramen som fastställts i den 
interinstitutionella överenskommelsen. 
Kommissionen kommer att noggrant förbereda de beslut som skall fattas 
vad rör förvaltningen av strukturfonderna vid utgången av 
programplaneringsperioden 1994-1999 och grunda sig framförallt på 
behovet av en större geografisk och tematisk koncentration av de 
ekonomiska åtgärderna. Man bör ta lärdom av den befintliga 
programplaneringen för att öka fondernas effektivitet, särskilt vad gäller 
skapandet av arbetstillfällen, samtidigt som man främjar integreringen av 
blivande medlemsstater inom ramarna för finansprognosen. Som redan 
meddelats kommer kommissionen att föreslå en minskning av antalet 
beslutade mål (från 7 till 3). Tonvikten kommer också att läggas på en 
förenkling av förvaltningen av fonderna, större flexibilitet och ökad 
decentralisering vad gäller genomförandet av dem. Uppföljnings-, 
utvärderings- och kontrollsystemen kommer att förstärkas. 
• En anpassning av den gemensamma jordbrukspolitiken till de nya 
villkor som kommer av globaliseringen av marknaderna och utvidgningen 
är oundgänglig, även för att svara mot kravet att garantera jordbrukarna en 
rimlig inkomst. Kommissionen föreslår att göra nödvändiga anpassningar 
som en direkt förlängning av 1992 års reform. 
Världshandelsorganisationens regler, liksom utsikterna i de internationella 
förhandlingarna inom detta område under 1999 medför att unionen kan 
hävda sina intressen utifrån en styrkeposition. Därför kommer 
kommissionen att 1998 föreslå att de riktlinjer som fastställs i 
Agenda 2000 skall genomföras. Dessa riktlinjer kommer att vara 
nödvändiga, även utan någon utvidgning av unionen. Kommissionen o oj kommer att lägga fram förslag till rättsakter bland annat om spannmål, 
o oljehaltiga grödor, proteingrödor, nötkött, mjölk och mjölkprodukter, 
g tobak, olivolja och vin. En prispolitik som syftar till en tillnärmning till 
§ priserna på världsmarknaden kommer att föreslås inom denna ram. Direkt 
LU 
d 
o 
LU 
h-
O 
CD 
CM 
Q 
O 
oo 
Q 
LU 
O stöd kommer att ersätta de tidigare prisstödjande åtgärderna, med 
undvikande av överkompensation. Dessa förändringar skall åtföljas av en 
omorganisation av befintliga instrument inom landsbygdspolitiken och 
tillåta ett kvalitets- och miljömedvetet jordbruk. 
3.2 Att förbereda de nya medlemsstaternas integrering 
Kommissionen lämnade i juli 1997 in sina yttranden över de tio 
ansökningarna om medlemskap från länder i Central- och Östeuropa. På 
grundval av dem rekommenderade man att förhandlingar om medlemskap 
skall inledas med fem av länderna, nämligen Ungern, Polen, Estland, 
Tjeckiska republiken och Slovenien. Vad gäller Cypern har Europeiska rådet, 
efter det yttrande som kommissionen avgav 1993, beslutat alt förhandlingar 
skall inledas sex månader efter det alt regeringskonferensen avslutats. 
Kommissionen föreslår att utvidgningsprocessen skall ske genom ett stegvis 
inkluderande tillvägagångssätt, dvs. de länder som till att börja med inte 
omfattas av de förhandlingar som inleds deltar också i den process som så 
småningom skall leda till att de blir medlemmar i unionen, under 
förutsättning att de fastställda kriterierna för anslutning är uppfyllda vid den 
tidpunkten. En permanent europeisk konferens, som är öppen för alla 
associerade länder som en dag vill bli medlemmar i unionen, kommer att 
komplettera det föreslagna tillvägagångssättet och möjliggöra en konstruktiv 
diskussion kring frågor av gemensamt intresse. 
För att stödja de berörda länderna i deras förberedelser, i synnerhet när det 
gäller anpassningen till EU:s regelverk, föreslår kommissionen att den 
nuvarande strategin inför anslutningen förstärks. Det innebär följande: 
- "Partnerskap för medlemskap" skall upprättas med vart och ett av 
kandidatländerna i Central- och Östeuropa, med tonvikt pä de specifika 
svårigheter som varje land har och som har angivits i kommissionens 
yttranden. 
- Stödet inför anslutningen skall fördubblas år 2000, inom ramarna för 
finansprognosen. 
- Kandidatländerna skall delta i gemenskapsprogrammen. 
Kommissionen planerar också att utarbeta årliga rapporter, av vilka den 
första utgåvan bör komma i slutet av 1998, för att värdera de framsteg varje 
kandidatland har åstadkommit, i synnerhet vad gäller deras förmåga att 
tillägna sig EU:s regelverk. På denna grundval bör kommissionen kunna 
rekommendera rådet att inleda förhandlingar när villkoren för ett 
medlemskap är uppfyllda. 
3.3 Att anta lämpliga ekonomiska ramar 
Nya ekonomiska ramar måste fastställas då de nuvarande upphör 1999, (or 
att täcka alla förutsedda förändringar i unionens förvaltning på medellång 
och lång sikt. De måste 
- täcka en tillräckligt lång tidsperiod (till och med 2006), 
- tillåta finansiering av de grundläggande behoven för unionen fram till 
den första utvidgningen, 
- säkerställa en sund förvaltning av de offentliga finanserna. 
Enligt kommissionens bedömning, som förklarades närmare i Agenda 2000, 
är det i ett läge med budgetåtstramningar möjligt att både förstärka och 
anpassa unionens politik och att ta emot de första nya medlemsstaterna inom 
det nuvarande taket för egna medel, som är fastställt till 1,27 % av BNI. I 
själva verket visar analysen att utrymme kan skaffas under detta tak. 
Kommissionen kommer 1998 att lägga fram förslag till ny budgetplan för 
åren 2000-2006. Under året kommer kommissionen att utarbeta en rapport 
om hur systemet med egna medel fungerar. Det ligger i unionens intresse att 
snarast möjligt uppnå en klar och tydlig situation i denna fråga, inte bara för 
att på sikt ta emot de nya medlemmarna, också för att fram till dess under 
bästa möjliga förhållanden kunna genomföra nödvändiga inre förändringar. 
4. EU I VÄRLDEN: EN STÄLLNING OCH EN ROLL ATT HAVDA 
Det är ett känt faktum att Europa, trots sin ställning som den främsta 
handelsmakten och den största internationella bidragsgivaren i världen, inte 
har tillräcklig kapacitet till gemensam handling när det gäller de yttre 
förbindelserna för att motsvara sina medborgares växande krav på mer 
enighet, sammanhållning och effektivitet i fredens tjänst och för att främja 
stabilitet och välstånd i Europa och i världen. Europeiska unionen bör 
fortsätta att föra fram värden som demokrati och mänskliga rättigheter, ge 
bistånd åt mindre utvecklade länder och under humanitära kriser, samt stärka 
sin närvaro på den internationella scenen och på världsmarknaderna. 
Den kommande utvidgningen är en utmaning utan motstycke. Den bör göra 
det möjligt för Europeiska unionen att stärka sin ställning i världen och att bli 
ett område präglat av enighet och stabilitet. Vad det nu gäller är att 
innefatta de blivande medlemsländerna i vad som hittills har vunnits i fråga 
om fördjupat samarbete. 
9 Kommissionen ämnar också arbeta för att fördjupa förhållandet mellan 
K Europeiska unionen och Turkiet. 
g Det kommer också att bli viktigt att fördjupa förbindelserna med Ryssland, 
S Ukraina och de övriga nya oberoende staterna. 
o 
Kommissionen kommer att fortsätta med sina insatser och sitt stöd för freden 
på Balkanhalvön, främst genom återuppbyggnadsarbetet i Bosnien och den 
inriktning på regioner som unionen förordar för området. 
Också med sina partnerländer kring Medelhavet måste EU aktivt stärka sina 
band. Alla de möjligheter som Barcelonaprocessen ger bör utnyttjas. 
Unionen bör hävda en stärkt närvaro i Mellanöstern genom att stödja en 
integrering av ekonomierna där och genom att etablera sig som en av de 
viktigaste fredsfaktorerna i området. 
Unionen bör vidare intensifiera sina förbindelser med Förenta staterna genom 
att den nya transatlantiska dagordningen genomförs. 
Utvecklingssamarbetet är likaså en av de högst prioriterade åtgärderna för 
EU. Detta kommer att återspeglas inom det nya partnerskap som bör 
upprättas mellan EU och AVS-länderna i Afrika, Västindien och 
Stillahavsområdet, med iakttagande av att det finns politiska och ekonomiska 
skillnader mellan länderna. 
Asien är också ett av de områden i världen som måste ägnas särskild 
uppmärksamhet, i synnerhet genom Asien-Europa-mötena och kontakterna 
med ASEAN. Ett annat sådant område är Latinamerika, där kontakterna bör 
odlas genom att man utvecklar associeringsinstrument. 
Som aktör i världen bör Europeiska unionen vidare sträva efter att stärka sin 
politiska beslutsförmåga och se till att unionens åtgärder på olika områden 
hänger samman. Det är nödvändigt att en gemensam hållning i de yttre 
förbindelserna intas, liksom att unionens och medlemsstaternas åtgärder 
kompletterar varandra. 
EU kommer att fortsätta att spela en forstarangsroll i de multilaterala 
handelsförhandlingarna, i synnerhet inom ramen lör WTO, och kommer att 
fortsätta att stödja Rysslands och Kinas inträde i WTO. EU bör spela en aktiv 
roll inom det mulitlaterala handelssystemet, dels för att göra det lättare för 
dess varor och tjänster att fa tillträde till andra länders marknader, dels för att 
finna en lösning i fråga om de ekonomiska och handelsmässiga 
skiljaktigheter som ibland finns mellan EU och dess partnerländer. Samtidigt 
bör nödvändig uppmärksamhet ägnas åt andra hänsyn, som miljö- och 
hälsofrågorna. Unionen bör också låta sin inre politik komplettera politiken i 
fråga om yttre förbindelser, i synnerhet när det gäller den inre marknadens 
yttre potential och EMU. 
EU bör också bli bättre rustat att möta de globala utmaningarna: handeln med 
narkotika, den organiserade brottsligheten och hoten mot miljön. 
o 
uJ Ännu en viktig uppgift blir att göra EU:s yttre verksamhet mer synlig -
o unionen är den främsta givaren av utvecklingsbistånd och den främsta 
Q givaren av humanitärt bistånd. EU:s närvaro bör framhävas och förtydligas. 
o 
00 
Q 
LU 
O 
11 
5. I MEDBORGARNAS TJÄNST FÖR EN HÖGRE LIVSKVALITET 
Att arbeta för en bättre livskvalitet för medborgarna har alltid varit en 
prioritet för kommissionen. Det innebär att detta mål mer och mer kommer 
att bli allt viktigare när unionens politik utarbetas och genomförs och att hela 
förvaltningen av de europeiska frågorna, såväl på unionsnivå som på 
nationell nivå, måste utföras med största möjliga effektivitet, öppenhet och 
kompetens som normer. Kommissionen tänker i detta sammanhang föreslå 
ett antal åtgärder: 
OJ 
d • Med tanke på de växande kraven på en bättre folkhälsa kommer 
kommissionen att vaka över att höga skyddsnivåer iakttas i alla dess 
initiativ. 
I fråga om konsumenthälsan har medborgarnas krav stigit de senaste 
åren, och det med rätta. Högre skyddsnivåer kommer att krävas vid 
saluföringen av matvaror. Reglerna om varudeklaration och om 
granskning av tänkbara hälsorisker samt om kontrollen av 
tillverkningsprocesserna för varor som skall säljas på marknaden kommer 
att tillämpas noggrant av kommissionen för att ett strängt 
konsumentskydd skall kunna upprätthållas. Ändringar kommer att 
föreslås i en rad direktiv, i synnerhet på miljö- och jordbruksområdena. 
Respekten för grundläggande värderingar och det mänskliga livets 
värdighet utgör en prioritet. De tekniska framstegen, i synnerhet inom 
genetiken, tvingar oss att ställa frågor som rör etiken. Kommissionen 
kommer att ta upp dessa farhågor och därvid stödja sig på den rådgivande 
kommittén för etik inom biotekniken, en oberoende expertgrupp som har 
inrättats för detta ändamål. 
Unionen måste fa tillfälle att utvecklas i en god miljö. Miljöfrågorna är 
med all rätt mycket viktiga för Europeiska unionens medborgare. 
Kommissionen kommer att vinnlägga sig om att motsvara dessa krav. 
Miljöpolitiken har avgörande betydelse. Att upprätthålla en god miljö i 
Europa är inte oförenligt med kraven på ekonomisk tillväxt. Tvärtom bör 
det ge vinster i form av bättre konkurrensförmåga och lägre arbetslöshet, 
vilket också påpekades i kommissionens meddelande om miljö och 
sysselsättning. Kommissionen kommer att fortsätta att arbeta för dessa 
mål under 1998, bland annat genom att ta större hänsyn till miljöfrågorna i 
arbetet inom unionens övriga politikområden (som jordbruket och den inre 
marknaden) och genom att genomföra de prioriteringar som gjordes vid 
halvtidsöversynen av femte åtgärdsprogrammet för miljön. Särskild 
uppmärksamhet kommer också att ägnas de miljöfrågor som är förbundna 
med utvidgningen, i synnerhet vad gäller kärnsäkerheten, 
q 
rs. • Bättre levnadsvillkor betyder för unionsmedborgarna med nödvändighet 
m också rätten att röra sig fritt inom unionen och att utan hinder slå sig ned i 
§ det land de själva väljer. Kommissionen kommer att verka för att den fria 
Q rörligheten för personer skall bli verklighet i hela unionen, särskilt • 
12 
o 
LU 
f-
O CD 
<vj 
Q O 
00 
O 
UJ 
O utifrån rekommendationerna i Simone Veils rapport. Delta kommer att 
förverkligas parallellt med skapandet av ett EU präglat av säkerhet och 
rättvisa. 
Tack vare de nya perspektiv som Amsterdamfördraget medför i fråga om 
rättsliga och inrikes frågor kommer bättre möjligheter att ges för att 
möta utmaningarna: organiserad brottslighet, bedrägeri, korruption, 
människo- och narkotikahandel. 
När unionens politik utvecklas måste också förvaltningsmetoderna 
förändras. Därav följer att gemenskapens institutioner, och särskilt då 
kommissionen, kommer att behöva anpassa och modernisera sina 
förvaltnings- och beslutsstrukturer. 
Med tanke på dessa behov pågår nu ett omfattande reformprogram -
åtgärderna inom SEM 2000 och MAP 2000. Samtidigt undersöker 
kommissionen hur man skall nä ännu längre. Den har föresatt sig att pä 
sikt förändra sitt arbetssätt för att modernisera administrationen. 
13 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 517 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 06 11 
Katalognummer : CB-C0-97-532-SV-C 
ISBN 92-78-25895-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg