För att EU ska vara väl förberett inför nästa vinter bör påfyllningen av gaslagren i hela EU inledas nu. Under eldningssäsongen bidrar lagringen till att minska behovet av att importera ytterligare mängder. Lagringen bidrar till att absorbera försörjningschocker. Gaslagringen tillhandahåller 25–30 % av den gas som förbrukas under vintern. Gaslagringen har visat sig vara särskilt låg på anläggningar som ägs av enheter från ett tredjeland (dvs. Gazprom). Samtidigt bör systemansvariga för överföringssystem också samordna åtgärder för att uppdatera och optimera nätets tillgängliga kapacitet i händelse av påtryckningar och minskade eller inga flöden från öst.

Kommissionen erinrade i sitt meddelande om finanspolitisk vägledning för 2023 om att den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten fortsätter att gälla under 2022, vilket gör det möjligt för medlemsstaterna att vidta exceptionella åtgärder under de rådande exceptionella omständigheterna.

För att finansiera sådana nödåtgärder kan medlemsstaterna överväga tillfällig beskattning av exceptionella vinster. Enligt Internationella energiorganet skulle man genom sådana skatteåtgärder mot höga vinster under 2022 kunna frigöra upp till 200 miljarder euro för att delvis kompensera för de höjda energikostnaderna. Sådana åtgärder bör inte vara retroaktiva. De bör vara teknikneutrala, tillåta elproducenterna att täcka sina kostnader och skydda de långsiktiga marknads- och koldioxidprissignalerna. I bilaga 2 anges de villkor som dessa instrument bör uppfylla. Medlemsstaterna kan också använda de oväntat höga intäkterna från EU:s utsläppshandelssystem. Under perioden 1 januari 2021–28 februari 2022 uppgick inkomsterna från auktionering av EU:s utsläppsrätter till omkring 30 miljarder euro.

Ytterligare 15 miljoner ton förnybar vätgas utöver de 5,6 miljoner ton som planeras i 55 %-paketet kan senast 2030 ersätta 25–50 miljarder kubikmeter importerad rysk gas per år. Detta skulle utgöras av ytterligare 10 miljoner ton importerad vätgas från diversifierade källor och ytterligare 5 miljoner ton EU-producerad vätgas, vilket går utöver målen i EU:s vätgasstrategi och maximerar den inhemska vätgasproduktionen. Andra former av fossilfri vätgas, särskilt sådan som produceras med hjälp av kärnkraft, spelar också en roll när det gäller att ersätta naturgas.

2.2.1 Utbyggnad av solkraft, vindkraft och värmepumpar

Enligt 55 %-paketet ska EU:s solcells- och vindkapacitet fördubblas fram till 2025 och tredubblas fram till 2030, vilket innebär att den årliga gasförbrukningen minskar med 170 miljarder kubikmeter fram till 2030.

Genom att påskynda utbyggnaden av solcellssystem på taken med upp till 15 TWh i år skulle EU kunna spara in ytterligare 2,5 miljarder kubikmeter gas. Kommissionen kommer i juni att lägga fram ett meddelande om solenergi för att bidra till att frigöra solenergins potential som en viktig förnybar energikälla i EU. I solenergistrategin, som grundas på en analys av läget för solenergi i hela EU, kommer ett europeiskt initiativ för solenergi på taken att läggas fram, där hindren kommer att kartläggas och åtgärder föreslås för att påskynda utbyggnaden och se till att allmänheten fullt ut kan dra nytta av fördelarna med solenergi på taken.

Kommissionen kommer att bidra till att vidareutveckla värdekedjan för sol- och vindenergi samt för värmepumpar, vilket också ökar EU:s konkurrenskraft och åtgärdar strategiska beroenden. Om detta är nödvändigt för att locka fram tillräckliga privata investeringar kan åtgärderna komma att omfatta kanalisering av EU-finansiering till nästa generations teknik, mobilisering av InvestEU eller stöd från medlemsstaterna. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att öka investeringarna i omskolning och kompetenshöjning av arbetskraften, vilket är avgörande för att stödja omvandlingen.

Kommissionen, medlemsstaterna och industrin bör fortsätta att noga övervaka tillgången på råvaror av avgörande betydelse och andra råvaror, främja strategiska partnerskap för att trygga försörjningen och överväga att vid behov vidta andra åtgärder, t.ex. strategisk lagring.

Genom att fördubbla den planerade årliga utbyggnadstakten för värmepumpar under den första halvan av denna period skulle tio miljoner värmepumpar kunna installeras i EU under de fem närmaste åren. Tio miljoner värmepumpar som installeras i hemmen motsvarar en besparing på 12 miljarder kubikmeter. Den påskyndade spridningen av värmepumpar på marknaden kommer att kräva att hela leveranskedjan snabbt skalas upp och att åtgärder vidtas för att främja renovering av byggnader och modernisering av fjärrvärmesystem.

Förutom användningen inom bostäder och byggnadsprojekt skulle elförsörjning från vindkraft, solkraft och andra energikällor med låga utsläpp också minska vårt beroende av gas.

2.2.2 Utfasning av fossila bränslen i industrin

REPowerEU-planen skulle kunna påskynda införandet av innovativa vätgasbaserade lösningar och kostnadsmässigt konkurrenskraftig förnybar el i olika industrisektorer. Kommissionen skulle tidigarelägga genomförandet av innovationsfonden för att stödja övergången till elektrifiering och vätgas, bland annat genom ett EU-omfattande system för differenskontrakt för koldioxid, och för att förbättra EU:s tillverkningskapacitet för innovativ utrustning med inga eller låga koldioxidutsläpp, såsom elektrolysanläggningar, nästa generations sol- och vindenergi och annan teknik.

2.2.3 Snabbare tillståndsgivning

En förutsättning för att projekten för förnybar energi ska kunna påskyndas är att tillståndsgivningen blir enklare och snabbare. Långvariga administrativa förfaranden har utpekats som ett av de största hindren för investeringar i förnybar energi och därmed sammanhörande infrastruktur. Dessa bör åtgärdas genom att det gällande direktivet om förnybar energi snabbt införlivas fullt ut och att motsvarande reformer och åtgärder i medlemsstaternas återhämtnings- och resiliensplaner genomförs liksom bestämmelserna om tillstånd för infrastruktur i den reviderade TEN-E-ramen.

Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att se till att planering, uppförande och drift av anläggningar för produktion av energi från förnybara energikällor, anläggningarnas anslutning till nätet och nätet i sig anses ligga i det överordnade allmänintresset och omfattas av det mest fördelaktiga förfarande som deras planerings- och tillståndsförfaranden ger utrymme för.

Medlemsstaterna bör snabbt kartlägga, bedöma och säkerställa lämplig tillgång till mark- och havsområden för projekt som omfattar hållbar energi, i proportion till sina nationella energi- och klimatplaner, sina bidrag till det reviderade målet för förnybara energikällor för 2030 samt andra faktorer såsom deras tillgång till resurser och nätinfrastruktur samt målen i EU:s strategi för biologisk mångfald. I ett kommande lagstiftningsförslag om återställande av naturen kommer kommissionen att föreslå att medlemsstaterna, när de utarbetar sina nationella planer för att uppnå återställandemålen, tar hänsyn till begränsade och klart definierade områden som särskilt lämpliga, samtidigt som de i så stor utsträckning som möjligt undviker miljömässigt värdefulla områden. Medlemsstaterna kan använda översynen av sina planer enligt direktivet om fysisk planering i kust- och havsområden för att främja utbyggnaden av projekt för förnybar energi.

I maj kommer kommissionen att offentliggöra en rekommendation om snabb tillståndsgivning för projekt för förnybar energi och arbeta för att stödja användningen av all flexibilitet som EU-lagstiftningen redan ger utrymme för och undanröja återstående hinder, oavsett ursprung.

Senare i vår kommer kommissionen också att ge vägledning om när och hur regulatoriska sandlådor behövs för att göra det möjligt att testa innovativa tekniker, produkter och tjänster som syftar till att stärka samexistensen mellan utbyggnaden av förnybar energi och miljöskyddet. Genom vägledningen kommer de regulatoriska sandlådorna att avgränsas, t.ex. vad gäller tidsram, territorium och fortsatt rättslig tillsyn, i syfte att minimera eventuella risker.

Kommissionen och EIB-gruppen kommer under 2022 att dra slutsatser om vilka finansieringsmekanismer som är bäst lämpade för att främja utvecklingen av energiköpsavtal i EU, vilket redan är möjligt inom ramen för InvestEU. Bland annat överväger man hur tillgången till energiköpsavtal kan förbättras för nya leverantörer, såsom små och medelstora företag.

Slutsats

De senaste månadernas utveckling på energimarknaderna, och särskilt de senaste veckornas dramatiska förändring av vår säkerhetssituation, kräver att omställningen till ren energi påskyndas drastiskt för att EU:s energiberoende ska minskas.

Det är motiverat att vidta omedelbara åtgärder för att minska de höga prisernas effekter på hushållen, jordbruken, näringslivet och industrin.