Att säkerställa en rättvis omställning till klimatneutralitet och finansiering av omställningen är centrala delar som måste integreras i all politik. Den europeiska gröna given är en viktig del av kommissionens strategi för att genomföra Agenda 2030 och FN:s mål för hållbar utveckling.

Den europeiska gröna given sätter en ny ribba för kommissionens åtagande att bekämpa klimat- och miljörelaterade utmaningar. Kommissionen åtar sig att tydligt styra EU i en ny riktning med hållbar tillväxt för alla, samtidigt som EU:s naturkapital skyddas och stärks. Inom ramen för den gröna given har EU till syfte att

Sedan 2017 har det varit obligatoriskt att lämna in uppgifter till kommissionen (Eurostat) i enlighet med bilagorna IV till VI.

Tre ytterligare moduler lades till under 2014 (bilagorna IV till VI), enligt följande:

Sedan 2013 har det varit obligatoriskt att lämna in uppgifter till kommissionen (Eurostat) i enlighet med bilagorna I till III.

De europeiska miljöräkenskaperna baseras på den internationella statistiska standarden systemet för integrerade miljöräkenskaper 2012 – den centrala ramen. Denna standard har utarbetats och offentliggjorts under överinseende av FN, Europeiska kommissionen (Eurostat), FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Internationella valutafonden och Världsbanksgruppen.

Gällande bilagorna IV–VI (räkenskaper för miljöskyddskostnader, räkenskaper över sektorn för miljövänliga varor och tjänster respektive räkenskaper över fysiska energiflöden) inkluderade de verksamheter som utfördes 2016–2017 fram till den första rapporteringsfristen sent under 2017 förberedande arbete för den första obligatoriska uppgiftsinsamlingen, inbegripet i) årlig frivillig uppgiftsinsamling, ii) rådgivning från kommissionen (Eurostat), iii) framställning av handböcker, och iv) tillhandahållande av sammanställningsverktyg och -utbildning. Sedan 2018 har utbildningar fortsatt att ges och arbetet har fokuserat på att återkoppla till medlemsstaterna gällande de inlämnade uppgifternas kvalitet. Expertgrupper (arbetsgrupper) har utvecklat lösningar för två metodfrågor: i) fördelningen av utsläpp från vägtrafik avseende Nace-klassificering (huvudsakligen vad gäller bilagorna I och VI) och ii) uppdateringen av klassificeringen av miljövänliga ekonomiska aktiviteter (vad gäller bilagorna IV och V).

·Gällande bilaga I har följande problem lösts: avstämningen av uppskattningar för UNFCCC:s och Uneces rapporteringsskyldigheter (en lösning är under utarbetande med hjälp av internationella databaser över flygpassagerare och lastbilstransporter). Gällande bilaga II (miljörelaterade skatter efter ekonomisk aktivitet): i) fördelningen av skatteintäkter till icke-bosatta har avsevärt förbättrats sedan nästan 70 % av länderna till fullo rapporterar om denna aspekt, ii) fallen med olämpliga administrativa datakällor är nu begränsade till följd av granskningar av makroekonomisk statistik.

Det har gått att fastställa vissa områden och poster där länderna har problem med att säkerställa att uppgifterna är av god kvalitet. Kommissionen (Eurostat) fortsätter att samarbeta med medlemsstaterna för att lösa problemen på teknisk nivå. Fram till dess att dessa problem är helt lösta, och för att minimera informationsförlusten för användarna på grund av sådan ofullständig rapportering, har kommissionen (Eurostat) kompletterat de uppgifter som lämnats in av medlemsstaterna och de beräknade samlade uppgifterna för EU.

Genom förordningen krävs att medlemsstaterna och EES-länderna rapporterar uppgifter till Eurostat. Schweiz och några av kandidatländerna och potentiella kandidatländer rapporterade också vissa uppgifter på frivillig basis. Denna genomföranderapport fokuserar på den första gruppen med länder (EU/EES-länder). Eurostat validerar de uppgifter som har kommit in och offentliggör uppgifterna på sin webbplats, tillsammans med tekniska förklaringar (metadata) och ett särskilt avsnitt med bakgrundsinformation.

När det gäller den första punkten är räkenskaperna över utsläpp till luft (bilaga I till förordningen) ett exempel på hur befintlig information har omorganiserats. Räkenskaperna över utsläpp till luft använder information som redan samlats in för de inventeringar av utsläpp till luft som krävs enligt FN:s ramkonvention om klimatförändring (UNFCCC) och Uneces konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Ytterligare information läggs sedan till uppgifterna så att de överensstämmer med klassificeringarna och koncepten i nationalräkenskaperna. Räkenskaper över utsläpp till luft kan därefter kombineras med input-output-tabeller för att beräkna miljöavtrycket. Räkenskaperna kan användas med nationalräkenskaper för att beräkna hur mycket miljön bidrar till den ekonomiska tillväxten (detaljanalys).

För att uppfylla uppgiftskraven i förordningen kan medlemsstaterna anpassa befintliga uppgifter så att de överensstämmer med de koncept som används i systemet för integrerade miljöräkenskaper – den centrala ramen. Detta kan kräva särskilt arbete från medlemsstaternas nationella statistikbyråer. Eftersom miljöräkenskaper återanvänder befintliga uppgifter är den extra bördan på de uppgiftslämnande företagen och hushållen mycket liten, förutsatt att uppgiftskällorna finns och upprätthålls. Länder kan också välja särskilda processer för att samla in uppgifter för miljöräkenskaperna och därmed förbättra uppgifternas kvalitet. Ett exempel på detta är räkenskaperna över sektorn för miljövänliga varor och tjänster (bilaga V till förordningen), för vilka vissa länder genomförde särskilda undersökningar för att komplettera övriga uppgiftskällor. Undersökningarna görs årligen eller med längre mellanrum, och bördan på företagen är oftast liten.

Som helhet för bilagorna I–VI förbättrades uppgifternas kvalitet under perioden 2016–2018. De statistiska uppgifterna för bilagorna I–III som medlemsstaterna lämnat in i enlighet med förordningen är av hög kvalitet. Uppgifterna för bilagorna IV–VI har lägre mognadsgrad eftersom den obligatoriska rapporteringen inleddes först 2017, och fram till dess hade det bara genomförts två insamlingsomgångar. Bilagorna IV och V är dessutom mer komplexa än övriga bilagor och kräver andra källuppgiftskategorier. Kommissionen räknar med att kvaliteten på uppgifterna för bilagorna IV–VI kommer att förbättras under de kommande åren. Förbättringar måste dock fortfarande göras på ett antal områden. Kommissionen (Eurostat) fortsätter att samarbeta med medlemsstaterna för att lösa problemen på teknisk nivå. Såsom framgår av nästa avsnitt genomförs eller planeras en rad insatser för att förbättra kvaliteten.

(4)Förbättringsåtgärder

I detta avsnitt diskuteras förslag till att införa nya moduler för miljöräkenskaper och åtgärder för att förbättra uppgifterna och metoderna för insamling av uppgifter, i enlighet med artikel 10 i förordningen.

De initiativ som beskrivs i det här avsnittet har sin grund i två huvudstrategier. Den första är genomförandestrategin för systemet för integrerade miljöräkenskaper, vilket är den internationella statistiska standard som de europeiska miljöräkenskaperna följer. Denna världsomfattande genomförandestrategi rekommenderar en modulstruktur som ger flexibilitet för att kunna ta hänsyn till olika politiska behov och varierande tillgång till uppgifter.

Den andra är den europeiska strategin för miljöräkenskaper för perioden 2019–2023. Det är ett program om det fortsatta arbete som godkänts av kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna, och som antagits av kommittén för det europeiska statistiksystemet. Denna strategi samordnar de europeiska ansträngningarna och banar väg för eventuella nya moduler. Målsättningar för perioden 2019–2023:

·Att fortsätta förbättra kvaliteten på de befintliga europeiska miljöräkenskaperna, inbegripet långa tidsserier och aktualitet.

·Att bättre kommunicera relevansen och innehållet i de europeiska miljöräkenskaperna, inbegripet kommunikation om miljömodulerna som ett komplett system.

·Att bemöta användarbehov genom att erbjuda ytterligare utökningar, applikationer och indikatorer, inbegripet miljöavtryck, som utgår från de befintliga europeiska miljöräkenskaperna.

·Att bedöma behovet av att justera de europeiska miljöräkenskaperna utifrån nya prioriteringar och områden.

·Att med finansiella medel, utbildning, handböcker och sammanställningsverktyg stödja de i medlemsstaterna som utarbetar räkenskaperna.

·Att bidra till den vidare utvecklingen av internationella standarder för FN:s system för integrerade miljöräkenskaper och internationella initiativ, t.ex. att övervaka målen för hållbar utveckling.

Den europeiska strategin för miljöräkenskaper hindrar inte enskilda medlemsstater från att även införa andra arbetsområden utifrån nationella omständigheter, politiska behov och tillgängliga resurser.

Förslag till nya moduler

I artikel 10 i förordningen fastställs att genomföranderapporten, när så är lämpligt och med beaktande av resultaten från pilotstudierna, måste åtföljas av förslag till nya moduler i ett antal angivna områden.

Flertalet nya räkenskaper fortsätter att utvecklas, inbegripet de som anges i artikel 10 i förordningen, och programmet för pilotstudier som inrättades i enlighet med artikel 4.2 i förordningen fortsätter att användas. Under perioden 2016–2018 genomförde medlemsstaterna pilotstudier på ekosystemräkenskaper, miljöbidrag och liknande transfereringar, vattenräkenskaper samt räkenskaper för resursförvaltningskostnader.

Utöver dessa pilotstudier har även annat utvecklingsarbete genomförts (se nedan).

·Gällande miljöbidrag och liknande transfereringar har Eurostat genomfört frivillig uppgiftsinsamling sedan 2015. Runt 13 medlemsstater har hittills deltagit, men ett stort antal medlemsstater har ännu inte nåtts. På senare tid har arbete som rör subventioner av fossila bränslen genomförts med avseende på indikatorerna för målen för hållbar utveckling. Miljöbidrag är ett mer krävande område än miljöskatter, eftersom dokumentationen i statistiken över offentliga finanser är mer komplex.

·Vad gäller ekosystemräkenskaper har det skett en väsentlig utveckling genom kommissionens Inca-projekt (etapp 1 har slutförts och etapp 2 är pågående), med planerat avslut under 2020. Medlemsstaterna har ingen skyldighet att delta i detta skede men de kommer att hållas informerade och kommer att kunna delta om projektet blir lyckat. Utöver Inca-projektet bidrog kommissionen (Eurostat) till publiceringen av de tekniska rekommendationerna till stöd för räkenskaperna för experimentella ekosystemtjänster inom systemet för integrerade miljöegenskaper i december 2017 samt för granskningen av dessa räkenskaper, med planerat avslut under 2020.

·Vad gäller vattenräkenskaper har kommissionen (Eurostat) genomfört konceptarbete avseende räkenskaper för fysiska vattenflöden, vilket har dokumenterats i ett förslag till handbok. Ingen uppgiftsinsamling har inletts. Kommissionen (Eurostat) följer Europeiska miljöbyråns verksamheter för att kunna utarbeta vattenräkenskaper.

·För skogsräkenskaper har kommissionen (Eurostat) rationaliserat och förenklat en process för insamling av frivilliga uppgifter. Erfarenheten i vissa av de deltagande medlemsstaterna är att tidigare pilotstudier inte uppfyllde användarnas förväntningar och att arbetet avbröts på nationell nivå, medan efterfrågan i andra medlemsländer är stor.