Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 68/193/EEG om saluföring av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar"

(2000/C 268/11)

Den 18 februari 2000 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarade för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 21 juni 2000. Föredragande var Jean-Claude Sabin.

Vid den 374:e plenarsessionen den 12-13 juli 2000 (sammanträdet den 13 juli) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 65 röster för och 1 nedlagd röst.

1. Inledning

1.1. Ekonomiska och sociala kommittén ställer sig positiv till ändringen med förbehåll för nedanstående kommentarer. Kommittén följer med intresse hur reglerna utvecklas med avseende på möjligheterna att tillämpa biotekniken, bland annat inom vinodlingen. Produktionen av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar är första etappen i vinproduktionskedjan. Kommittén noterar att vin har avsevärda kulturella aspekter i Europeiska unionens länder och att det är viktigt att tillämpningen av de nya säkerhetsprinciperna för folkhälsan tar hänsyn till de specifika förhållandena inom denna näring.

2. Förslagets förutsättningar och huvudsakliga nya inslag

2.1. Direktiv 68/193/EEG om villkoren för saluföring av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar fördes in i gemenskapslagstiftningen redan 1968 och har varit föremål för en lång rad ändringar, speciellt i och med att nya medlemsstater har tillkommit. De föreslagna ändringarna avser endast direktivets text, medan anpassningen av bilagorna hänskjuts till Ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.

2.2. Inom vinsektorn syftar för närvarande de nationella undantagen avseende saluföring av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar till att få bättre genomslag för vingårdarnas kvalitetspolitik. De undantag som är möjliga avser således saluföringen av

- tidigare förökat material som är avsett för produktion av elitmaterial,

- förökningsmaterial som är avsett för försök och grundstamssticklingar.

2.2.1. Det är ett nationellt ansvar att godkänna sorter och certifiera förökningsmaterial. Ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk har befogenhet

- att ställa upp minimivillkor för godkännande av sorter (fastställande av kontrollkriterier),

- att bestämma villkor för märkning och förslutning av partier,

- att godkänna metoder för att förbättra certifieringen av förökningsmaterial.

2.3. Sedan åtskilliga år har kommissionen försökt harmonisera de olika gemenskapsregler som behandlar saluföring av utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.

2.4. Kommissionens viktigaste förslag avser införande av ny teknik för vegetativ förökning (mikroförökning, örtartade sticklingar), avskaffande av de nationella undantagen för "ursprungligt" förökningsmaterial samt hänsynstagande till direktiv 90/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön.

2.5. I sitt förslag om översyn av artikel 3.2 i direktiv 68/193/EEG stöder Europeiska kommissionen att man bevarar den genetiska mångfalden. Ekonomiska och sociala kommittén ställer sig bakom detta förslag, som syftar till att bevara den biologiska mångfalden. ESK hoppas att kommissionen vidtar de åtgärder som krävs för att säkra att fungerande regler sätts in på detta område.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Det finns två syften med att aktualisera direktivet, nämligen att befästa inre marknaden för vegetativt förökningsmaterial av vinstockar och att ta hänsyn till bestämmelserna i direktivet om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) i miljön. Trots de många ändringarna får kommittén konstatera att det inte föreligger någon officiell konsoliderad version av direktiv 68/193/EEG. Vi erinrar om att en aktualisering av direktiven bör ske på grundval av konsoliderad lagstiftning.

En inte försumbar ekonomisektor

3.2. Inledningsvis stöder kommittén denna åtgärd som är nödvändig för en betydande samhällsekonomisk sektor. Vinet svarade faktiskt för 6,6 % av det totala produktionsvärdet inom gemenskapens jordbruk år 1998(1). Det är också fallet att vinodlingens handelsbalans uppvisar ett ordentligt överskott. Den utgjorde nästan hälften av det positiva handelsbalanssaldot för Europeiska unionens jordbruksprodukter år 1998.

3.2.1. De förslag som framförts om saluföring av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar kan följaktligen ge inte försumbara ekonomiska effekter i vinets hela produktionskedja.

3.2.2. I Europa är den beräknade arealen(2) för moderplantor (grundstammar) 5700 ha respektive 4200 ha för ympplantor år 1999. Årsproduktionen av ympkvistar torde överstiga 400 miljoner exemplar. Det finns inga uppgifter om vare sig sektorns omsättning eller andel av exporten till tredje land, men med ett medelpris per planta på 1,21 euro kan man beräkna att vinplantsektorn omsätter omkring 500 miljoner euro.

3.2.3. Med tanke på denna första sammanfattning av läget, och även om förslaget inte får någon effekt på gemenskapens budget, föreslår kommittén att man utarbetar en rapport om den europeiska marknaden för vegetativt förökningsmaterial av vinstockar. En sådan skulle bidra till förståelsen av målsättningen och göra det möjligt att se vilka etapper i saluföringen av vinplantor som är känsliga.

3.2.4. Kommittén erinrar om att det står i artikel 2 i förordning (EEG) nr 357/79(3) (konsoliderad version) att varje medlemsstat skall tillställa kommissionen ett fullständigt enkätformulär vart tionde år och en etapprapport varje år. På grund av att uppgifterna från medlemsstaterna blir försenade rekommenderar kommittén kommissionen att bevaka att denna förordning tillämpas korrekt så att det går att få in information från medlemsstaterna, och att i förekommande fall vidta de åtgärder som krävs.

Användning av GMO inom vinodlingen

3.3. Kommissionen föreslår att bestämmelserna i direktiv 90/220/EEG om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön skall integreras i direktiv 68/193/EEG om saluföring av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar. Kommissionens initiativ bör stödjas i detta avseende. Kommittén konstaterar emellertid att direktiv 90/220/EEG håller på att ändras för att i högre grad ta hänsyn till riskerna med utnyttjande av GMO. Vi har dessutom redan - i yttrandet CES 1117/98 av den 10 september 1998 - uttryckt farhågor om villkoren för vertikal integration i direktiv 90/220/EEG.

3.3.1. Av detta skäl noterar kommittén att förslaget till ändring inte bara får gälla texten i direktiv 68/193/EEG. Kommissionen bör också lägga fram tekniska riktlinjer med avseende på GMO. Ett bredare samråd med kommissionens olika enheter kan göra det möjligt att väga in alla berörda aspekter.

3.3.2. ESK konstaterar att det inte föreligger någon rapport från Vetenskapliga kommittén om forskning beträffande GMO inom vinodlingen, trots att denna gjort vissa framsteg. När denna forskning fördjupats kommer den också att leda till att dessa typer av material kommer att cirkulera inom Europeiska unionen. Kommittén rekommenderar kommissionen att snarast genomföra en studie i ämnet i EU-länderna och att undersöka forskningsriktningarna i tredje land.

3.3.3. En ofullständig kartläggning(4) av den vetenskapliga forskningen om GMO inom vinodlingen i Europa och i världen visar att de huvudsakliga utvecklingslinjerna för närvarande är resistens mot virussjukdomar, svampar, kryptogama parasiter, bakterier och fytoplasma. Det verkar som om man genomfört mindre än 25 experimentella försök(5) om vinodling mellan 1986 och 1997 i hela världen.

3.3.3.1. Denna forskning syftar till att bekämpa utvecklingen av vissa sjukdomar som får följder för odlingsarealens avkastning eller vinstockarnas kvalitet. För närvarande bekämpas dessa sjukdomar på kemisk väg (svampar, sporväxter och skadedjur) eller genom tekniken upprotning av vinrankor.

3.3.3.2. När det gäller denna typ av forskning beror intresset för genetiskt modifierade organismer framför allt på förhållandet mellan fördelarna och nackdelarna för miljön (bevarandet av den biologiska mångfalden) och konsumentsäkerheten (förekomsten av resthalter) under förutsättning att modifieringen innebär en ekonomisk vinst för producenten.

3.3.3.3. Nya forskningsinriktningar håller dock på att utvecklas som syftar till att fysiskt förändra produkten för att t.ex. begränsa druvmustens oxidation eller förbättra resultatet med avseende på sockerhalt. Det är möjligt att på ett mera genomgripande sätt förändra vinstockarnas egenskaper eller utlokalisera produktionen. I Australien(6) planerar man att saluföra genmodifierade vinstocksplantor om 7 till 15 år. Frågan om genetiskt modifierade organismer som skall användas inom vinodling är därmed en fråga som inte bara är aktuell inom EU.

3.3.3.4. Kommittén anser att frågan om användningen av genetiskt modifierade organismer inom vinodlingsbranschen kan ställas på medellång sikt både inom EU och vad gäller EU:s handelsförbindelser med tredje länder. Den vertikala integreringen av direktiv 90/220/EG bör bestå i att

- klargöra kompatibiliteten mellan användningen av genetiskt modifierade organismer och den kvalitetsinriktade politiken för kvalitetsvin, samt kompatibiliteten mellan genetiskt modifierade organismer och den gemensamma marknadsordningen för vin,

- analysera fördelarna och nackdelarna med dessa genetiska modifieringar,

- beskriva hur godkännandeförfarandet för saluföring av genetiskt modifierade vinstocksplantor går till,

- möjliggöra en spårning av spridningen av dessa typer av plantor.

Genetiskt modifierade vinstocksplantor och bedömning

3.4. Med tanke på utvecklingen inom biotekniken välkomnar kommittén kommissionens initiativ för att påskynda saluföringen av genetiskt modifierade organismer inom vinbranschen. Kommittén betonar dock att kommissionen bör dra lärdom av hur frågan om genmodifierad majs behandlades i det inledande skedet och ta hänsyn till konsumenternas och medborgarnas reaktioner i frågan.

3.4.1. I detta sammanhang är det viktigt att påminna om att försiktighetsprincipen bör vägleda användningen av genetiskt modifierade organismer i jordbruket. I bedömningen bör fördelarna och riskerna för konsumenternas hälsa och miljön klargöras och tekniska aspekter tas upp. Kommittén konstaterar att det fortfarande inte finns något protokoll för att jämföra genetiskt modifierade vinstocksplantor med de ursprungliga plantorna. Olika aspekter som t.ex. konsumenternas hälsa, miljön, jordbruksaspekter och olika vinodlingstekniker bör belysas i protokollet.

3.4.2. Kommittén betonar vikten av försiktighetsprincipen, som måste ges större uppmärksamhet för att utveckla kunnandet. Genom att utveckla en mekanism för att övervaka den vetenskapliga utvecklingen skulle nya upptäckter kunna identifieras och följderna för miljön och livsmedelssäkerheten av användningen av ny bioteknik skulle kunna bedömas.

3.4.3. Den ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk bör fastställa minimivillkor för en klassificering av olika genetiskt modifierade sorter. Generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd ansvarar för kommittén. Den vetenskapliga kommittén kommer att ansvara för att godkänna saluföringen av genetiskt modifierade organismer. ESK understryker att det skulle vara lämpligt att förtydliga hur kommittén med företrädare för medlemsstaterna och den vetenskapliga kommittén skall fungera tillsammans, och vilka mekanismer för deltagande och öppenhet som skall gälla.

Genetiskt modifierade organismer och vinprodukternas kvalitet

3.5. Kommittén understryker vinprodukternas kulturella värde. Den politik för kvalitetsvin och större tonvikt på värdet av lokala produkter som förts på gemenskapsnivå sedan den gemensamma marknadsordningen för vin började tillämpas bör fortfarande ges högsta prioritet. Möjligheten att använda genetiskt modifierade organismer i vinprodukter bör inte påverka produkternas ursprungliga värde. Reglerna för hur förteckningen över vinstockssorter skall upprättas bör även omprövas.

3.5.1. Kommittén föreslår att man särskilt bör nämna vinprodukternas kulturella värde i skäl nr 7, så att protokollet för godkännande av saluföring av genetiskt modifierade organismer inom vinbranschen tar i beaktande den kvalitetsinriktade politik för vin som förs av gemenskapen inom den gemensamma marknadsordningen för vin:

"Den vetenskapliga och tekniska utvecklingen har nu gjort det möjligt att genetiskt modifiera vinstockssorter. Då medlemsstaterna beslutar sig för att godkänna eller inte godkänna genetiskt modifierade sorter, bör de i så fall inte bara försäkra sig om att dessas avsiktliga utsättning i miljön inte utgör någon risk för människors hälsa eller för miljön utan även att slutproduktens kulturella värde inte försämras eller att konsumenterna luras. Det bör då också upprättas ett förfarande enligt vilket förökningsmaterial av dessa sorter får saluföras."

Genetiskt modifierade organismer och möjligheten att spåra ursprunget

3.6. Vinstocksplantor är nödvändiga för att producera vin. Det är därför viktigt att upprätta ett system för att spåra genetiskt modifierade vinstocksplantor och den slutgiltiga produkten.

3.6.1. Kommissionens förslag att märka partier av vinstocksplantor är inte tillräckligt för att verkligen kunna spåra en produkts ursprung. Kommittén föreslår att den medföljande identifieringshandlingen bör utgöra den viktigaste delen av spårningen.

Certifiering och kontroller av vinstocksplantor

3.7. Europhyt är gemenskapens system för snabbt informationsutbyte vad beträffar problem med parasiter, svampar eller virussjukdomar inom produktionen av utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk. Kommittén noterar att mycket få anmälningar har registrerats inom ramen för detta system som medlemsstaterna ansvarar för. Kommittén rekommenderar att kommissionen helt skall ansvara för att förvalta detta system och vidta nödvändiga åtgärder för att göra det så effektivt som möjligt.

3.8. Kommittén kan inte göra annat än att stödja detta initiativ som innebär att nationella hinder för saluföringen av vegetativt ursprungligt förökningsmaterial avskaffas. Kommittén anser att genomförandet av den inre marknaden inom denna sektor kommer att möjliggöras genom att certifieringen och kontrollerna av vinstocksplantorna samordnas. Kommittén föreslår att kommissionen vidtar åtgärder i tre riktningar:

3.8.1. Kommittén uppmärksammar att kommissionen inte utarbetat en utvärderingsrapport om tillämpningen av detta direktiv om certifiering och kontroller som genomförs av medlemsstaterna. Förfarandet fastställs i direktivets bilaga. Kommittén föreslår att de nationella organen inte längre skall ha så stort inflytande över certifieringen.

3.8.2. Kommittén konstaterar att Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor inte gjort många kontroller av tillämpningen av gemenskapslagstiftningen om kontroller av sjukdomar på certifierade vinprodukter. Jämförande studier har gjorts mellan olika certifieringsorgan i medlemsstaterna för att förbättra tekniken för certifiering av olika sorter. Med tanke på de få kontroller som Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor genomfört, rekommenderar kommittén att kommissionen anslår tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser för att arbetet skall kunna utföras korrekt.

3.8.3. Kommittén rekommenderar en första harmonisering av certifieringskriterierna på EU-nivå. Ett första steg skulle kunna vara att utarbeta en rapport om tillämpningen av direktivet om saluföring av vinstocksplantor i medlemsstaterna.

3.9. För att säkerställa bästa möjliga livsmedelssäkerhet anser kommittén att kommissionen bör se till att det görs regelbundna utvärderingar av certifieringsförfaranden och kontroller. Kommittén föreslår att artikel 17 skall ändras enligt följande:

"1. Kommissionen skall bistås av ...

3. Kommittén skall själv fastställa sin arbetsordning.

4. Kommittén bör vart femte år utarbeta en utvärderingsrapport till kommissionen om genomförandet av detta direktiv."

Saluföring av "standardmaterial"

3.10. Under artikel 2 i den ständiga kommitténs arbetsordning föreslår kommissionen att medlemsstaterna under en begränsad tid skall kunna tillåta saluföring av förökningsmaterial av standardkategorin. Kommittén stöder detta tillvägagångssätt som syftar till att främja saluföringen av certifierat förökningsmaterial inom gemenskapen och understryker att det utgör ett komplement till den kvalitetsinriktade politik som i övrigt förs inom den gemensamma organisationen av marknaden för vin.

3.10.1. Kommittén konstaterar i alla händelser att det undantag som beviljats medlemsstaterna (fram till den 1 januari 2009) inte är motiverat med hänsyn till den tid det tar innan man kan börja odla vin på en jordlott (i genomsnitt 3 år). Vi föreslår att tidsgränsen sänks i proportion till detta, och att man fastställer sista datum för godkännande av saluföring av förökningsmaterial av standardkategorin till den 1 januari 2005.

3.10.2. I vissa medlemsstater påbörjades växtförädlingsarbetet ganska sent. Därför föreslås att man i dessa fall inför ett undantag under en rimlig tidsperiod i enlighet med reglerna för kommittéförfarande i direktiv 68/193/EEG. Under denna undantagsperiod bör reglerna för växtskydd följas och övervakas av lämpliga enheter inom Europeiska kommissionen.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Kommissionen föreslår att man skall skriva in mikroförökning i detta direktiv. Enligt artikel 3.3 får Ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk dessutom besluta om undantag för förökningsmaterial som framställts enligt denna metod. Kommittén vill fästa Europeiska kommissionens uppmärksamhet på de upprepade morfogenetiska förändringar som konstaterats vid in vitro-odling av vinstocksplantor. Mikroförökning in vitro ger ofta upphov till en föryngring av plantorna, och vissa aspekter av denna föryngring kvarstår i större eller mindre utsträckning ända fram till vinodlingsstadiet(7).

4.1.1. Kommittén har vissa reservationer när det gäller tillämpningen av mikroförökningsteknik in vitro som baseras på skottspets- eller meristemkulturer, med användning av hormoner för att förbättra produktionen. Det finns heller inga garantier med avseende på hälsoaspekterna. Vi har däremot inga tekniska invändningar när det gäller örtartad förökning i drivhus.

4.2. Kommissionen föreslår också att man skall skriva in definitionen av "klon" i artikel 2.1, till följd av möjligheten att använda mikroförökning. ESK vill framhålla att termen "klon" inte är särskilt lämplig i det sammanhanget. Klontekniken förknippas för det mesta med ett medvetet genetiskt urval. Därför anser vi att kommissionen bör välja en annan term och på så vis undvika all sammanblandning med sådana metoder som använts för experiment med djur.

4.3. Under artikel 9, 10 och 10a föreslår Europeiska kommissionen att etikettering och förpackning av certifierade vinstocksplantor skall standardiseras. Man föreslår också att det s.k. växtpasset skall kunna ersätta den officiella etiketten.

4.3.1. Kommittén konstaterar att det inte finns någon utvärdering av hur dessa växtpass har använts i respektive medlemsstat. Det finns heller ingen handbok för hur växtpassen skall hanteras i medlemsstaterna.

4.3.1.1. Vi rekommenderar Europeiska kommissionen att utarbeta en sådan handbok för att göra det lättare för samtliga berörda aktörer att förstå innehållet i detta dokument. Dessutom vill vi framhålla intresset av att behålla den medföljande identifieringshandlingen, som framför allt gör det möjligt för företagen att härleda vinstocksplantornas ursprung.

Ändring av direktivet i relation till utvidgningen

4.4. Kommittén konstaterar att två kandidatländer har begärt undantag från det nu gällande direktivet. Polen vill behålla de inhemska systemen för registrering, godkännande och certifiering av sorter, och Tjeckien har begärt en övergångsperiod fram till 2015 för certifiering av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar.

4.4.1. Vi ser gärna att samma metoder och praxis som används inom EU också tillämpas i kandidatländerna, men rekommenderar att man står fast vid en mer rimlig övergångsperiod.

5. Slutsatser

5.1. Kommissionens förslag gör det möjligt att förutse de två viktigaste utmaningarna inom sektorn för saluföring av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar, det vill säga möjligheten till saluföring av genmodifierade vinprodukter samt fri rörlighet för vinstocksplantor. Av den anledningen ställer sig kommittén positiv till genomförandet av det aktuella direktivet, med reservation för vissa förbehåll och ett antal justeringar av den föreslagna texten.

5.2. Införlivandet av rådets direktiv 90/220/EEG av den 23 april 1990 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön får inte ske automatiskt, med tanke på tidigare erfarenheter av mediabevakningen. Kommissionen måste tillämpa en helhetssyn för att kunna förutse alla konsekvenser och särskilda aspekter med avseende på alla olika sektorer. Mot den bakgrunden föreslår kommittén därför fyra nödvändiga villkor för vertikalt införlivande av detta direktiv:

- Att man gör en utvärdering av olika forskningsinriktningar inom sektorn.

- Att man inför ett protokoll för utvärdering av genetiskt modifierade organismer.

- Att man klargör samordningen mellan olika kommittéer i syfte att fastställa strikta regler för vad som skall skrivas in i förteckningen över genmodifierade vinprodukter.

- Att man preciserar villkoren för etikettering av genetiskt modifierade produkter.

5.3. Kommittén betonar att en mer enhetlig praxis för certifiering av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar i hela unionen är en absolut nödvändig förutsättning för att man skall kunna förverkliga en inre marknad på detta område. Därför behövs bättre kunskaper om de metoder som tillämpas av de organ som ansvarar för certifiering och kontroll samt om dessa organs befogenheter. Vi rekommenderar Europeiska kommissionen att försäkra sig om tillräckliga personalresurser och finansiella medel för att kunna täppa till de luckor som konstaterats med avseende på effektiviteten i Europhyt-systemet och tillämpningen av gemenskapsbestämmelserna på detta område.

5.4. När det gäller att införa nya metoder för vegetativ förökning, framför kommittén vissa reservationer med avseende på användning av mikroförökning in vitro. Europeiska kommissionen har för övrigt själv föreslagit nationella undantag för saluföring av plantor som framställts enligt denna teknik. Vi föreslår att tekniken i fråga inte skall ingå i direktivets tillämpningsområde.

5.5. Det finns inte tillräcklig grund för att behålla övergångsperioden för saluföring av förökningsmaterial av standardkategorin fram till 2009, i och med att produktionsrestriktionerna inte kan skjutas upp. För att inre marknaden skall kunna förverkligas så snart som möjligt, föreslår kommittén att tidsfristen fastställs till den 1 januari 2005, utom i välmotiverade undantagsfall (se punkt 3.10.2).

5.6. Den föreslagna förändringen har skrivits in i vitboken om livsmedelssäkerhet (förordning (EG) nr 258/97(8) om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser). Syftet(9) är att fastställa förfaranden för utvärdering och märkning av genetiskt modifierat förökningsmaterial för vinstockar. Kommittén betonar att kommissionens motiveringar för att ändra direktivet i första hand hänför sig till en strävan att förverkliga den inre marknaden. På ett mer allmänt plan konstaterar kommittén att de farhågor som väcks beträffande hälsoaspekterna och eventuell användning av genetiskt modifierade organismer i olika jordbruks- och livsmedelssektorer måste hanteras på samma sätt över hela linjen. Man får heller inte glömma bort de kvalitetsaspekter som förs fram i ändringsförslaget. Detta krav stämmer väl överens med en strävan att göra bestämmelserna mer läsbara för de olika aktörerna på området.

Bryssel den 13 juli 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice Rangoni Machiavelli

(1) Kommissionens statistik för 1998.

(2) "Onivins" producentindelning, produktionsstatistik och arealer med moderplantor år 1999 - Vinplantskolornas första kongress i januari 2000.

(3) Konsoliderad text nr 379R0357.

(4) Internationella vinbyråns informationsdag om genetisk forskning på vegetativt material, november 1999.

(5) Internationella vinbyråns informationsdag om genetisk forskning på vegetativt material, november 1999.

(6) Transgenic winegrapes, 1999 - Annual technical issue, s. 75-76.

(7) Micropropagation in vitro - comportement en serre, 1998 - Bulletin de l' Office international de la vigne et du vin nr 803/804, s. 6-19.

(8) EGT L 43, 14.2.1992, s. 1.

(9) Åtgärd nr 78 i vitboken om livsmedelssäkerhet - Europeiska kommissionen.