[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 13.6.2007

KOM(2007) 315 slutlig

2007/0118 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

OM BILDANDET AV DET GEMENSAMMA FÖRETAGET CLEAN SKY

(framlagt av kommissionen) {SEK(2007) 773}{SEK(2007) 774}

MOTIVERING Bakgrund

1. Motiv och syfte

Förslagets syfte

Gemensamma teknikinitiativ infördes genom sjunde ramprogrammet för forskning som ett sätt att skapa offentlig-privata partnerskap för forskning på europeisk nivå. De gemensamma teknikinitiativen speglar EU:s starka engagemang för samordning av forskningsinsatserna för att bidra till att upprätta det europeiska forskningsområdet och Europas mål för konkurrenskraften.

Gemensamma teknikinitiativ bygger framför allt på det arbete som utförs inom europeiska teknikplattformar. I ett begränsat antal fall har europeiska teknikplattformar uppnått en sådan omfattning och storlek att det kommer att krävas en mobilisering av stora offentliga och privata investeringar samt avsevärda forskningsresurser för att kunna genomföra viktiga delar av deras strategiska forskningsagendor. I sådana fall är gemensamma teknikinitiativ en effektiv lösning för att uppfylla behoven hos dessa europeiska teknikplattformar.

Inom ramen för det särskilda programmet Samarbete har sex potentiella områden för gemensamma teknikinitiativ identifierats: vätgas och bränsleceller, flygteknik och lufttransport, innovativa läkemedel, inbyggda datasystem, nanoelektronik och GMES (global övervakning för miljö och säkerhet).

Syftet med förslaget är att bilda ett gemensamt företag (det gemensamma företaget CLEAN SKY) som ett offentligt-privat partnerskap som skulle främja starka kopplingar mellan olika organisationer samt uppbyggnaden av FoU-kapacitet i Europa på området för flygteknik och lufttransporter.

Prognoser visar att lufttrafiken i Europa kommer att mer än fördubblas under de kommande 20 åren, för att tillgodose de globala ekonomiska kraven och trots ökande miljöfarhågor och ansträngningar för att minska utsläppen av skadliga gaser och buller.

Att utveckla ett miljövänligt lufttransportsystem är prioritet för europeisk tillväxt som förlitar sig på och drar fördel av det industriella nätverket inom luftfartssektorn, där försörjningskedjan är inriktad på att fungera i ett stort högteknologiskt industriprogram i överensstämmelse med sådana EU-initiativ som JET och ITER (fusion) samt Galileo (satellitnavigationssystem).

Clean Sky kommer att utveckla innovativa tekniker med en reducerad miljöpåverkan samt fastställa sociala och marknadsbaserade tekniska mål som påverkar lufttransportsystemet som helhet. Europeiska gemenskapen kommer att delta i och samfinansiera programmet för att bidra till att nå dessa mål.

Allmän bakgrund

Tidsperspektivet inom det flygtekniska området räknas i decennier. Ökningen av lufttransporten har skett utifrån sektoriella innovationer som möter marknadens behov utan att ägna särskilt uppmärksamhet åt flygtrafikens miljöpåverkan.

Det är avgörande med stora genombrott i miljövänlig teknik för lufttransporter som kan genomföras så snart som möjligt för att ta itu med klimatförändringar och samtidigt främja ekonomisk tillväxt och sociala framsteg. På grund av marknadsmisslyckanden kommer emellertid strategier som förlitar sig på marknadsmekanismer att begränsa FoU inom luftfarten till alltför låga nivåer utifrån en socioekonomisk synvinkel. Luftfarten står följaktligen inför följande stora utmaningar:

- Effekterna på miljön är på väg att bli ett stort hinder för ökad rörlighet.

- Luftfartsindustrin har stor betydelse för den ekonomiska och sociala välfärden och är central för att säkerställa rörlighet, är en mycket FoU-intensiv industri, har en betydande handelsbalans och sysselsätter högutbildad arbetskraft.

- Intervallet för förnyelse av flottan erbjuder en möjlighet att utnyttja miljövänlig teknik och på så sätt leverera FoU-resultat före 2015.

- Att minska flygets negativa klimatpåverkan, utsläpp och buller är en prioritet som kräver etappvisa tekniska förändringar för att nå de fastställda målen för minskade utsläpp och för att minska effekterna på miljön under produktens hela livscykel.

- EU:s luftfartsindustri är utsatt för hård konkurrens och den roll som offentligt FoU-stöd kan spela är ytterst viktig. De offentliga investeringarna i USA är omkring tre gånger så stora som investeringarna i Europa. Genom en s.k. Presidential Executive Order som nyligen utfärdades etablerades den första amerikanska FoU-policyn för luftfarten. Dessutom framträder andra konkurrenter på marknaden.

- Offentlig intervention är berättigad för att ta itu med marknadsmisslyckanden som hämmar FoU-investeringar inom luftfartsindustrin på grund av långa tidsskalor, de positiva yttre faktorer som är kopplade till klyftan mellan den sociala och den privata avkastningen och de negativa yttre faktorer som rör de sociala miljökostnaderna.

Gällande bestämmelser

Inga.

Förenlighet med EU:s övriga politik och målsättningar

En politik som är utformad för att stimulera FoU inom luftfartssektorn som leder till miljövänliga effektiva flygplan ingår i en bredare strategi för att minska luftfartens klimatpåverkan. Att främja FoU inom luftfartssektorn kompletterar sådana åtgärder som gemenskapens system för handel med utsläppsrätter (ETS). Europeiska gemenskapen har fastställt att FoU inom det flygtekniska området ska vara en prioritering i syfte att minska luftfartens miljöeffekter och förbättra den lokala luftkvaliteten, minska buller runt flygplatser och förbättra folkhälsan och livskvaliteten.

Forskning och utveckling inom luftfartssektorn kommer att bidra till genomförandet av EU:s strategiska mål så som de fastställts i den nya Lissabonstrategin. Miljövänligare teknik inom luftfartssektorn är förenlig med, och kommer att bidra till, unionens politik för ökad rörlighet inom ett utvidgat EU, vilket är av särskild betydelse för nya medlemsstater med snabbt ökande flygtrafik.

En politik som syftar till etappvisa förändringar med avseende på miljövänlig lufttransport som kan utnyttjas så snart som möjligt kommer att på ett hållbart sätt förbättra välfärden och levnadsvillkoren för nuvarande och framtida EU-generationer.

Det föreslagna initiativet ingår i en omfattande och ambitiös EU-strategi för att överbrygga innovationsklyftan och som bland annat också innehåller förslaget att upprätta ett europeiskt teknikinstitut (EIT). EIT ska integrera utbildning, forskning och näringslivet för att ge befintliga nätverk nya styrelsemodeller som kan leda till bättre samordning av deras verksamhet.

2. Samråd med berörda parter och konsekvensbedömning

Samråd med berörda parter och konsekvensbedömning

Samråd med berörda parter Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil

Regelbundna samråd genomfördes mellan kommissionen och berörda parter. Presentationer av Clean Skys tekniska innehåll och styrelsestruktur gjordes inför medlemsstaterna och de stater som är associerade till ramprogrammet.

Sammanfattning av svaren och av hur de har beaktats

Kommissionen, intressenter, nationalstater och panelen för miljömässiga och socioekonomiska konsekvenser samlade kontinuerligt in kommentarer och synpunkter på det tekniska innehållet, ledningsstrukturen och rättsliga aspekter med avseende på Clean Sky.

Kommissionen beaktade de ställningstaganden som gjordes i panelens slutrapport. I förslaget om ledningsstrukturen beaktades resultaten i rapporten.

Extern experthjälp

Berörda fackområden/sakkunskaper

Extern experthjälp anlitades under den miljömässiga och socioekonomiska konsekvensbedömningen och vid den första analysen av Clean Skys ledningsstruktur.

Metoder

Panelen för miljömässiga och socioekonomiska konsekvenser sammanträdde vid två tillfällen och samlades i kommissionens lokaler där en utfrågning med deltagande av intressenter inom näringslivet anordnades för att möjliggöra en mer ingående analys av särskilda frågor. Panelens föredragande utarbetade panelens rapport i samarbete med samtliga övriga panelmedlemmar.

Industrins utkast till förslag överlämnades till den panel som utsetts för att utvärdera ledningsstrukturen, tillsammans med ett mandat från kommissionen.

De viktigaste organisationer och experter som rådfrågats

Ledamöterna i panelen för miljömässiga och socioekonomiska konsekvenser utsågs av medlemsstaterna och de associerade staterna. Två experter med högt uppsatta funktioner inom förvaltningen av det gemensamma företaget JET gavs i uppdrag att utarbeta den studie i vilken Clean Skys ledningsstruktur analyserades.

Sammanfattning av avgivna och utnyttjade rekommendationer

Inga potentiellt allvarliga risker med oåterkalleliga konsekvenser har nämnts.

Vid den första bedömningen förordade panelen för miljömässiga och socioekonomiska konsekvenser att sammanhållningen och kopplingarna mellan de tekniska områdena borde ökas, att ytterligare makroekonomiska analyser för Clean Sky borde utarbetas och att ledningsstrukturen borde stärkas. Vid den andra bedömningen bekräftade panelen att dessa rekommendationer hade följts.

I studien om ledningsstrukturen identifierades viktiga ledningsmässiga frågor avseende Clean Sky, som beaktades i slutförslaget.

Offentliggörande av experternas rekommendationer

Panelrapporterna gjordes tillgängliga för intressenter samt presenterades och diskuterades vid möten med nationalstater.

Konsekvensbedömning

Flera olika faktorer låg till grund som de viktigaste kriterierna när de politiska alternativen beaktades:

- Investeringarnas omfattning och tidsperspektiv.

- Kontinuitet och sammanhållning.

- Hävstångseffekter för privata och offentliga investeringar.

- Kritisk massa av deltagare och ett sektorsövergripande tillvägagångssätt.

- Samordning och integration mellan deltagarna.

- Ledningsstrukturens effektivitet.

- Hög teknisk mognadsgrad.

Det första alternativet som undersöktes var ”inga EU-åtgärder” (nationella eller EU). Ett sådant alternativ måste förkastas eftersom flera olika marknadsmisslyckanden visar att det inte enbart går att förlita sig på marknadsmekanismer för att uppnå de stora innovationer som krävs för miljövänligare flygplan. En strategi med inga EU-åtgärder som begränsar FoU-stöd till nationell nivå är emellertid inte lämpligt eftersom omfattningen och storleken på forskningsagendan för miljövänligare flygplan går utöver vad enskilda medlemsstater själva kan uppnå, både i fråga om finansiellt stöd och den forskningskapacitet som krävs. Den nationella FoU-politiken är av central betydelse för att komplettera ett EU-program som syftar till att främja utvecklingen av miljövänlig teknik för lufttransporter, men kan inte ersätta åtgärder på gemenskapsnivå.

Det andra alternativet var att förlita sig på mellanstatliga initiativ, som till exempel Eureka. Detta möjliggör emellertid inte den budget eller det tidsperspektiv som krävs för att övervinna de stora tekniska och kommersiella risker som hindrar privata investeringar för att utveckla miljövänlig flygplansteknik. Det räcker inte med att påskynda utvecklingen och införandet av miljövänlig flygplansteknik av allmänt gemenskapsintresse.

Det tredje alternativet gick ut på att använda traditionella instrument för ramprogram, utformade för att stimulera grundforskning och inriktad industriell forskning för grundforskning och validering på delsystemsnivå eller systemnivå. Dessa instrument har emellertid en begränsad effekt när det gäller att påskynda utvecklingen av miljövänlig teknik för lufttransporter som så snabbt som möjligt kan sättas i produktion och som kräver storskalig systemdemonstration av tekniken (dvs. integration och demonstration av ett system av system). En enskild traditionell åtgärd för forskningssamarbete kommer inte att kunna ha en sådan omfattning eller samordningsnivå som är nödvändig för att eftersträva ett sådant mål på grund av

- en uppsplittring av forsknings- och utvecklingsinsatserna i separata projekt,

- en brist på nödvändig integration och samordning mellan deltagare,

- en oförmåga att validera tekniken vid dess lämpliga mognadsgrad,

- en brist på en rättslig struktur och ledningsstruktur som kan tillhandahålla den förvaltning som krävs.

Att utveckla individuella demonstratorer kommer inte att skapa samma miljöfördelar som ett integrerat tillvägagångssätt. Utan offentligt stöd kommer industrin att utveckla nya produkter inom ramen för en strategi som begränsar effekterna av marknadsmisslyckanden. Kostnadseffektivitet skulle vara den främsta drivkraften, med miljövänligare produkter som ett mervärde och inte en prioritering. Tidsplanen är avgörande mot bakgrund av konkurrens och förnyelse av flottan. Vid ett uppsplittrat tillvägagångssätt skulle den osäkerhet som skulle vara förknippad med att införliva resultaten från fristående projekt i produktutvecklingen vara hög. Miljöfördelarna skulle försenas eftersom flygtrafiken ökar snabbare än takten för de tekniska förbättringarna. Detta innebär att de utsläpp och bullerstörningar som flyget genererar skulle öka i en snabbare takt under 3–4 år än vad som skulle vara fallet om ett gemensamt program tillämpades. Ett uppsplittrat tillvägagångssätt kommer att försena genomförandet av resultaten och sociala fördelar. En annan social nackdel är minskad konkurrenskraft inom den europeiska luftfartsindustrin, vilket påverkar skapandet av nya arbetstillfällen och levnadsstandarden.

Det alternativ som föreslås går ut på att bilda ett gemensamt företag för att förvalta verksamheten inom Clean Sky, med ambitiösa forsknings- och teknikagendor som kräver stora offentliga och privata investeringar på europeisk nivå. Clean Sky betraktas som ett passande alternativ för att ta ett stort steg framåt mot genomförandet av ACARE:s strategiska forskningsagenda i fråga om miljön. Det förslag som läggs fram av industrin tydliggör att Clean Skys miljömål är så pass ambitiösa att tekniska genombrott måste valideras snabbare än vad som är fallet med den normala FoU-takten. Clean Sky, som tillämpar ett innovativt sektorsövergripande tillvägagångssätt, kommer att omfatta all teknik inom luftfarten och säkerställa en integration av ny teknik för komponenter, system och farkoster samt en fullskalig validering och demonstration av dessa, och på så sätt skapa förutsättningar där innovativa miljövänliga produkter kan lanseras till acceptabel risk.

Det gemensamma teknikinitiativet Clean Sky kommer att få ett stort positivt genomslag på flera områden.

- Det kommer att minska flygtrafikens negativa miljöeffekter på global nivå,

- förbättra luftfartsindustrin effektivitet,

- skapa ökad tillfredsställelse för passagerarna samt ökad rörlighet,

- säkerställa den europeiska flygteknik- och luftfartsindustrins konkurrenskraft genom hållbar utveckling.

Industrins investeringar är mycket omfattande vilket borgar för ett utnyttjande av resultaten. Clean Sky kommer att bidra till den ekonomiska tillväxten i Europa på makroekonomisk nivå. Eftersom efterfrågan på flygtransporter ökar i större utsträckning än vad som är fallet inom många andra sektorer, ökar även bidraget. Bidraget är också högt i fråga om sysselsättning: 3 miljoner medborgare i Europa är sysselsatta inom luftfartsindustrin. Clean Sky kommer följaktligen att ha en positiv effekt på ekonomin i hela Europa. Miljövänligare och tystare flygplan kommer att minska begränsningarna för en ökning av flygtrafiken. För att sammanfatta:

- Clean Sky tillhandahåller den kritiska massa och det sektorsövergripande tillvägagångssätt – som omfattar alla teknikområden – som krävs för att påskynda utvecklingen och göra stora framsteg med avseende på miljövänligare lufttransport. Ett instrument för forskningssamarbete på grund av uppsplittring inte att kunna åstadkomma den kritiska massa och det sektorsövergripande tillvägagångssätt som krävs för att nå målen.

- Clean Skys ledningsstruktur säkerställer integration och samordning mellan de olika verksamheterna, utnyttjar stordriftsfördelar med och ökar räckvidden av FoU på luftfartsområdet, vilket skapar synergieffekter mellan deltagarna. Ett ramprogram med enbart EU-åtgärder kan inte tillhandahålla samma egenskaper.

- Clean Sky kommer att utveckla och producera flera demonstratorer för att validera teknik vid en hög teknisk mognadsgrad, och därmed påskynda utvecklingstakten för nya produkter.

3. Rättsliga aspekter

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden

Ett förslag till rådets förordning om bildandet av det gemensamma företaget Clean Sky.

Rättslig grund

Artikel 171 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Subsidiaritetsprincipen

Subsidiaritetsprincipen är tillämplig, eftersom förslaget inte avser ett område där gemenskapen är ensam behörig.

Medlemsstaterna kan av följande skäl inte själva uppnå målen i förslaget i tillräcklig utsträckning:

- Luftfartsindustrin är global till sin natur. De gränsöverskridande utmärkande egenskaperna för lufttransporten innebär att det är nödvändigt att uppfylla internationella certifieringsstandarder som rör säkerhets- och spårbarhetsfrågor men som härrör från innovation. Till följd av detta kan ny teknik inte begränsas till nationell nivå. Olika FoU-nischer i olika medlemsstater skapar en europeisk teknisk grund på vilken man kan arbeta vidare med innovation inom ramen för ett system av system.

- Lufttrafikens miljöeffekter är en global fråga som rör olika aspekter av lufttransportsystemet. Intressenter i enskilda medlemsstater förfogar inte själva över de resurser som krävs. Den ledning och samordning som är nödvändig för att nå målen i rätt tid kräver ett internationellt projekt på europeisk nivå.

- Den europeiska luftfartsindustrin är verksam på en global men begränsad marknad. Detta leder till höga produktionskostnader och påverkar industrins investeringskapacitet i tekniska innovationer.

Det är följaktligen nödvändigt att sammanföra FoU-insatser på unionsnivå, vilket även krävs för att kunna uppnå en tillräcklig kritisk massa för att stärka innovation.

Målen i förslaget kan uppnås lättare med en åtgärd på EU-nivå av följande skäl:

324

- FoU-insatserna måste genomföras på Europanivå. Genomförandet av tekniska innovationer och utvecklingen av fullskaliga demonstratorer måste samordnas inom EU för att garantera ett maximalt utnyttjande av sociala fördelar i hela Europa och av ekonomiska fördelar längs hela försörjningskedjan. En sådan samordning kan enbart åstadkommas genom att rättsliga instrument som gemenskapen utarbetat för Clean Sky utnyttjas.

- Det partnerskap mellan den privata och offentliga sektorn som är nödvändigt för att maximera de synergieffekter som krävs för etappvisa förändringar av teknikens miljöpåverkan och för att tillhandahålla den lämpliga hävstångseffekten på EU-program och nationella program är endast tänkbart på europeisk nivå.

Gemenskapens insats kommer att möjliggöra en rationalisering av FoU-program. De tekniska kunskaperna kompletterar varandra i hög grad, vilket kommer att resultera i stordriftsfördelar och öka sannolikheten för att teknikdemonstratorerna levereras i rätt tid.

Den miljömässiga och socioekonomiska analysen visar att Clean Sky i betydande grad kommer att bidra till att minska lufttransportens negativa miljöeffekter, till den europeiska tillväxten och till skapandet av nya jobb i Europa tack vare en förstärkning av industrins konkurrenskraft.

Det alternativ som valts för Clean Sky kombinerar fördelarna med en brett baserad teknisk grund och kunskapsbas samt en tillräcklig kritisk massa, och producerar den hävstångseffekt som krävs och en ledningsstruktur som motsvarar uppgiften.

Förutom Europeiska kommissionen kommer 86 organisationer från 16 nationalstater att dela på förvaltningen av och den tekniska verksamhet som utförs inom Clean Sky. Ytterligare organisationer kommer att ansluta sig under utvecklingen av Clean Sky.

Förslaget är därför förenligt med subsidiaritetsprincipen.

Proportionalitetsprincipen

Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl:

Clean Sky kommer att samordna och föra samman FoU-insatser som är inriktade på lufttransportsystemets miljöeffekter. En passande ledning av detta program är nödvändig för att säkerställa att målen uppnås i tid. Modellen med ett gemensamt företag är det enklaste sättet att organisera ledningen av Clean Sky, eftersom det gör det möjligt att föra samman Europeiska kommissionen och den privata sektorn. Den ledningsstruktur som planeras för Clean Sky säkerställer den lämpliga nivå av flexibilitet och reaktionshastighet som krävs för att uppnå de tekniska målen, samt även den nivå av insyn och kontroll som är nödvändig med hänsyn till allmänintresset.

Den sammanlagda budgeten för Clean Sky har uppskattats till 1,6 miljarder euro för sju år, med en utgiftsprofil över tiden i budgetplanen. Detta belopp måste ses mot bakgrund av de belopp som för närvarande satsas på FoU inom luftfartssektorn i Europa, med hänsyn till miljöfördelarna, potentiella gynnsamma sidoeffekter och mervärde.

Val av regleringsform

Föreslagen regleringsform: förordning.

Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl:

- Bildandet av ett företag i vilket gemenskapen deltar kräver en rådsförordning.

4. Budgetkonsekvenser

I den preliminära budgetberäkningen förutses att gemenskapens utgifter kommer att uppgå till 47 miljoner euro år 1 med en ökande utgiftsprofil som når sin topp på 140 miljoner euro år 5 och en avvecklingsbudget på 267 miljoner euro år 6 och 7.

5. Övriga upplysningar

Simulering, pilotfas och övergångsperiod

Åtgärden har varit eller kommer att bli föremål för en övergångsperiod.

Översyn/ändring/tidsbegränsning

Förslaget innehåller en bestämmelse om översyn.

Förslaget innehåller en bestämmelse om tidsbegränsning.

Det gemensamma teknikinitiativet Clean Sky

Teknisk sammanfattning

Clean Sky syftar till att skapa ett radikalt innovativt lufttransportsystem som baseras på integrerad spjutspetsteknik och fullskaliga demonstratorer, med målet att minska flygets negativa påverkan på miljön genom minskade buller- och gasutsläpp samt en förbättring av flygplanens bränsleekonomi. Verksamheten kommer att omfatta alla segment av lufttransportsystemet och den därmed förenade underliggande teknik som identifierats i den strategiska forskningsagendan för flygteknik som utvecklats av teknikplattformen för det flygtekniska området (ACARE).

Clean Sky kommer att byggas upp runt 6 olika tekniska områden kallade integrerade teknikdemonstratorer (ITD), inom vilka preliminära studier och urval av arbetsinsatser kommer att göras, följt av storskaliga demonstrationer på marken eller under flygning, i syfte att föra fram innovativa teknologier till en mognadsgrad där de kan tillämpas på nya generationer av ”grönare flyg”. Åtskilliga mekanismer för samstämmighet och datautbyte kommer att säkerställas mellan de olika ITD:erna. Merparten av testbänkarna kommer att användas gemensamt av flera ITD:er. De sex ITD:erna utgörs av följande:

1. SMART fixed wing aircraft ITD (intelligenta flygplan med fasta vingar), inriktad på aktiv vingteknologi som känner av luftströmningen och anpassar sin form i enlighet med detta, samt på nya flygplansformer för att optimalt införliva dessa nya vingkoncept.

2. Green Regional Aircraft ITD (miljövänliga regionala flygplan), inriktad på konfigurationer med låg vikt och teknik som använder sig av smarta strukturer, konstruktioner för minskat buller och som integrerar den teknik som utvecklats inom andra ITD:er, t.ex. motorer, bränsleekonomi och nya konstruktioner.

3. Green Rotorcraft ITD (miljövänliga helikoptrar), inriktad på innovativ installering av rotorblad och motorer för minskat buller, förbättrad aerodynamik, dieselmotorer och elsystem för minskad bränslekonsumtion samt miljövänliga flygvägar.

4. Sustainable and Green Engine ITD (bärkraftiga och miljövänliga motorer) kommer att integrera teknologier för lågt buller och lättviktiga lågtryckssystem, hög effektivitet, låga kväveoxidutsläpp och lättviktskomponenter, nya konstruktioner som t.ex. öppen fläktkonstruktion eller mellankylare.

5. Systems for Green Operations ITD (system för miljövänlig drift), inriktad på helelektrisk flygplansutrustning och systemarkitektur, hantering av temperaturreglering, möjligheten till ”miljövänliga” flygvägar och uppdrag och förbättrad markdrift.

6. Eco-Design ITD (miljövänlig utformning) kommer att inriktas på materials och komponenters hela livscykel, med tonvikt på sådana frågor som ett optimalt utnyttjande av råmaterial, minskad användning av icke-förnybara material, naturresurser, energi, utsläpp av skadliga gaser samt återvinning.

Den tekniska utvärderingsmekanism (Technology Evaluator) som inrättas kommer att utgöra det första tillgängliga kompletta integrerade europeiska verktyget som skapar direkta kopplingar mellan spjutspetsteknik som fortfarande är under utveckling och lokal eller global miljöpåverkan på hög nivå. Den kommer att beakta sådana insatser som görs både inom och utanför ramen för ”Clean Sky” för att leverera miljömässiga mätmetoder och nivåer för flygplan, flygplatser och flygplansflottan.

Den tekniska utvärderingsmekanismen kommer att göra det möjligt att bedöma högnivåexperters antaganden, metoder och resultat och därigenom tillhandahålla en övervakningsfunktion som ger oberoende externa sakkunniga och allmänheten möjlighet att bedöma deras tillförlitlighet.

Eftersom flygplans bränsleekonomi även påverkas av strategin för styrning av flygvägen kommer Clean Sky att ha nära kontakter med det gemensamma företaget Sesar, som undersöker teknik för flygledningstjänsten (ATM) i samband med kommissionens initiativ om ”ett gemensamt luftrum”. Sådana kontakter kommer att etableras genom den tekniska utvärderingsmekanismen, samt genom den integrerade teknikdemonstratorn System som utvecklar den flygteknikutrustning som samverkar med ATM.

I tabellen nedan sammanfattas de tekniska mål som ska uppnås genom Clean Sky:

Teknisk utvärderingsmekanism |

08.07.01 10 | Icke oblig. utg. | DA[24] | NEJ | JA | JA | Nr 1A |

08.07.01 20 | Icke oblig. utg. | Icke diff. utg. | JA | JA | JA | Nr 1A |

4. FÖRTECKNING ÖVER MEDEL

4.1. Finansiella medel

4.1.1. Förteckning över åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Avsnitt nr | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 och följande budgetår | Totalt |

Driftsutgifter[25] |

Åtagandebemyndiganden | 8.1. | a | 45,000 | 86,375 | 119,375 | 129,375 | 136,375 | 259,500 | 776,000 |

Betalningsbemyndiganden | b | 38,250 | 80,169 | 114,425 | 127,875 | 135,325 | 279,956 | 776,000 |

Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[26] |

Tekniskt och administrativt stöd (icke-diff.) | 8.2.4. | c | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |

TOTALT REFERENSBELOPP |

Åtagandebemyndiganden | a+c | 47,000 | 90,000 | 123,000 | 133,000 | 140,000 | 267,000 | 800,000 |

Betalningsbemyndiganden | b+c | 40,250 | 83,794 | 118,050 | 131,500 | 138,950 | 287,456 | 800,000 |

Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[27] |

Personalutgifter och därtill hörande utgifter (icke-diff.) | 8.2.5. | d | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 | 2.457 |

Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet (icke-diff.) | 8.2.6. | e | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 |

Totala beräknade utgifter för finansiering av åtgärden |

TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e | 47,364 | 90,364 | 123,364 | 133,714 | 140,364 | 268,078 | 803,248 |

TOTALA BETALNINGSBEMYNDIGANDE inklusive personalutgifter | b+c+d+e | 40,614 | 84,158 | 118,414 | 132,214 | 139,314 | 288,534 | 803,248 |

För betalningsbemyndigandena förutses ett system för innehållande varvid 85 % av det nominella bidraget betalas i förskott och resterade 15 % efter det att rapporterna (den tekniska respektive ekonomiska) har godkänts. Detta förklarar omflyttningen mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

Samfinansieringsuppgifter

Om förslaget innefattar samfinansiering från medlemsstaterna eller andra organ (ange vilka) ska en beräkning av nivån på samfinansieringen anges i nedanstående tabell (ytterligare rader kan läggas till om det rör sig om flera organ):

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Samfinansierande organ | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 och följande budgetår | Totalt |

Andra medlemmar i det gemensamma företaget | f | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |

TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN, inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f | 49,481 | 94,106 | 127,106 | 137,456 | 144,106 | 275,812 | 828,067 |

Den samfinansiering som beaktas här är medlemmens bidrag till det gemensamma företagets driftskostnader, motsvarande kommissionens bidrag enligt 8.2.4. c) Resten av medlemmens bidrag kommer att tillhandahållas in natura , och leda till ett sammanlagt bidrag på 800 miljoner euro.

a+c+d+e+f Som redogjorts för i avsnittet om stadgarna är det gemensamma företaget strukturerat kring 6 tekniska områden kallade ”Integrerade teknikdemonstratorer” (ITD), och består av följande medlemmar:

- Europeiska kommissionen

- ITD-ledarna

- Associerade medlemmar i ITD

Kommissionen väntas bidra med sammanlagt 800 miljoner euro i kontantbidrag till det gemensamma företagets medel. De övriga medlemmarna i det gemensamma företaget och deras anknutna enheter tillhandahåller 776 miljoner euro in natura och 24 miljoner euro i kontanter för driftskostnaderna. I början av det gemensamma företagets drift bidrar ITD-ledarna med cirka 75 % eller 600 miljoner euro in natura , medan de anknutna enheterna bidrar med de återstående 25 % eller 200 miljoner euro.

För att utvidga deltagandet i det gemensamma teknikinitiativet kommer ITD-ledarna, under loppet av verksamheten inom det gemensamma teknikinitiativet, att överföra aktiviteter till ett värde av minst 200 miljoner euro till partners genom ansökningsomgångar (övervakade av kommissionen). Dessa partners kommer att bidra in natura under en begränsad tidsperiod och till särskilda verksamheter, och kommer inte att vara medlemmar i det gemensamma företaget.

Det är emellertid viktigt att konstatera att ITD-ledarna åtar sig att bidra (in natura) med de ytterligare 200 miljoner euro. I det (osannolika) fallet att inte någon av alla ansökningsomgångar besvaras, kommer de att utföra dessa uppgifter själva.

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

( Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[28] (dvs. mekanismen för flexibilitet eller revidering av budgetplanen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

( Förslaget påverkar inte inkomsterna

( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:

Miljoner euro (avrundat till en decimal)

Före åtgärden [år n-1] | Situation efter åtgärden |

Totalt antal personal | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 per år |

5. BESKRIVNING OCH MÅL

5.1. Behov som ska uppfyllas på kort eller lång sikt

Att bilda det gemensamma företaget som ett offentligt-privat partnerskap. Gemenskapens kontantbidrag till det gemensamma företagets medel kommer att användas för att samfinansiera forskningsverksamhet inom luftfartssektorn, med inriktning på ”miljövänligare” lufttransportsystem som bidrar till målen i ACARE:s andra strategiska forskningsagenda (se avsnitt 1 i motiveringen för en mer utförlig beskrivning).

5.2. Mervärde som tillförs genom gemenskapens deltagande och förslagets samstämmighet med övriga finansiella instrument samt eventuella synergieffekter

Detta behandlas i avsnitt 1 i motiveringen.

5.3. Mål, förväntade resultat och motsvarande indikatorer inom ramen för verksamhetsbaserad förvaltning

De allmänna målen behandlas i avsnitt 1 i motiveringen, och de kvantitativa målen i den tekniska sammanfattningen av Clean Sky.

Lämpliga indikatorer har identifierats i en oberoende socioekonomisk och miljömässig konsekvensbedömning som utförts av externa experter som medlemsstaterna utsett. I avsnitt 7.3 i konsekvensbedömningsdokumentet redogörs för deras rekommendationer.

5.4. Metod för genomförande (preliminär)

( Centraliserad förvaltning

( Direkt av kommissionen

( Indirekt genom delegering till

( genomförandeorgan

( organ som inrättas av gemenskapen enligt artikel 185 i budgetförordningen

( nationella offentliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter inom offentlig förvaltning

( Delad eller decentraliserad förvaltning

( Tillsammans med medlemsstaterna

( Tillsammans med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Kommentarer:

Det huvudsakliga styrande organet för Clean Sky är styrelsen, i vilken Europeiska kommissionen spelar en viktig roll. Styrelsen ansvarar för den strategiska inriktningen på verksamheterna inom det gemensamma teknikinitiativet. Den består av ITD-ledarna (totalt 12), samt en associerad medlem som företräder varje ITD, och slutligen kommissionen, som har vetorätt i alla frågor som rör allmänhetens intressen.

Direktören (understödd av personal) leder det löpande arbetet i det gemensamma företaget, är dess företrädare i rättsligt hänseende och är i sin tjänsteutövning fullständigt oavhängig.

Den tekniska ledningen sköts av respektive ITD-styrkommitté, som sammanför alla medlemmar som deltar i respektive ITD.

Det allmänna forumet sammanför en företrädare för varje deltagare i det gemensamma teknikinitiativet och är ett rådgivande organ som utfärdar rekommendationer till de centrala ledande organen.

Utanför det gemensamma företaget förutses kontakter med ett antal organ: ACARE följer upp de tekniska framstegen inom det gemensamma teknikinitiativet och i gruppen av företrädare för nationella stater finns specialister som övervakar hur arbetet framskrider inom det gemensamma teknikinitiativet, men som även fungerar som mellanhänder i syfte att å ena sidan hålla det gemensamma företaget informerat om relevanta nationella initiativ och program och å andra sidan informera sin nationella industri och sitt nationella forskningssamfund om eventuella ansökningsomgångar eller anbudsinfordringar som det gemensamma företaget Clean Sky utlyser.

Både det gemensamma företaget och kommissionen kan dessutom anlita tjänster från ett rådgivande organ bestående av oberoende experter, som kan lägga fram rekommendationer om vetenskapliga, tekniska och ekonomiska frågor samt ledningsfrågor.

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Kontrollsystem

Utkastet till det gemensamma företagets stadgar innehåller särskilda bestämmelser om intern kontroll.

6.2. Utvärdering

6.2.1. Förhandsutvärdering

Den konsekvensbedömning som bifogas detta förslag, och som bygger på en socio-ekonomisk konsekvensbedömning som genomförts i två steg av en panel av oberoende externa experter, innehåller den information som krävs för en förhandsutvärdering av bildandet av det gemensamma företaget Clean Sky.

6.2.2. Åtgärder som vidtagits efter en mellanliggande/efterhandsutvärdering (erfarenheter från liknande åtgärder)

Inte tillämpligt

6.2.3. Villkor för och tidsintervall mellan framtida utvärderingar

Den interna utvärderingen av det gemensamma företaget görs på grundval av en årlig lägesrapport om projektet. En rådgivande kommitté kommer att ombes att genomföra mellanliggande utvärderingar av hur arbetet framskrider och lägga fram rekommendationer om vetenskapliga, tekniska och ekonomiska frågor samt frågor som rör ledningen av företaget.

Dessutom planeras en halvtidsutvärdering som kommer att genomföras av ett externt konsultbolag för att utvärdera projektets utförande och lägga fram förslag till korrigeringar.

7. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

I artikel 14 i förordningen om bildandet av det gemensamma företaget Clean Sky fastställs särskilda bestämmelser om bedrägeribekämpning.

8. UPPGIFTER OM MEDEL

8.1. Förslagets mål i form av finansiella kostnader

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 och följande budgetår |

Tjänstemän eller tillfälligt anställda[30] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

Personal som finansieras[31] genom art. XX 01 02 |

Övrig personal[32] som finansieras genom art. XX 01 04/05 |

TOTALT | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |

8.2.2. Beskrivning av de uppgifter som ska utföras i samband med åtgärden

2 heltidsekvivalenter/AD-tjänster krävs för att utföra följande uppgifter:

- Teknisk uppföljning av hur arbetet inom det gemensamma teknikinitiativet framskrider.

- Upprätthållande av kontakter med gruppen av företrädare för nationalstater, ACARE och kommittén för transportprogram.

- Observation av ansökningsomgångar, anbudsinfordringar och antagande av nya medlemmar.

- Deltagande i möten, kommissionens representation i styrelsen och ITD-styrkommittéer.

- Organiserandet av halvtids- och slututvärdering.

- Utförande av kontroller på plats/revisioner

- Rapportering om hur arbetet inom det gemensamma teknikinitiativet framskrider.

Dessutom förutses en assistenttjänst (heltidsekvivalent) för att stödja ovan nämna uppgifter.

Dessa uppgifter kommer att täcka den uppföljning av det gemensamma teknikinitiativet som görs inom kommissionen (dvs. motsvarande uppgiften för 2 projekttjänstemän + stöd). De kommer därmed inte att avdelas till det gemensamma företaget.

8.2.3. Personalresurser (som omfattas av tjänsteföreskrifterna)

( Tjänster som för närvarande anslagits till förvaltning av det program som ska ersättas eller förlängas.

( Tjänster som redan har anslagits inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n.

( Tjänster som kommer att begäras i samband med den kommande årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget.

( Tjänster som ska omfördelas med hjälp av befintliga resurser inom förvaltningsavdelningen (intern omfördelning).

( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året.

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetrubrik (nummer och benämning) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 och följande budgetår | TOTALT |

Övrigt tekniskt och administrativt stöd |

- internt |

- externt | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |

Totalt tekniskt och administrativt stöd | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |

De belopp som anges ovan omfattar aktiviteter i samband med avvecklingen av det gemensamma företaget (beräknade att hålla på längre än till 2015). De representerar gemenskapens bidrag på 50 % till det gemensamma företagets driftskostnader.

Det utgås från en genomsnittlig kostnad på 117 000 euro per år för AD/AST och 51 000 euro/år för externa. Gemenskapens bidrag uppgår till 11,4 miljoner euro.

Övriga driftskostnader omfattar: övervakning av projekt, kommunikation, möten, resor och uppehälle, driftskostnader för kontor, revision etc. Gemenskapens bidrag uppgår till 12,6 miljoner euro.

8.2.5. Kostnader för personal och därmed sammanhängande kostnader som inte inkluderats i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 och följande budgetår |

Tjänstemän och tillfälligt anställda (08 07 01 01) | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 |

Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda etc.) (ange budgetrubrik) |

Totala kostnader för personal och därmed sammanhängande kostnader (Som INTE ingår i referensbeloppet) | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.351 | 0.702 |

Beräkning – Tjänstemän och tillfälligt anställda |

Genomsnittliga kostnader 117 000 euro per heltidsekvivalent per år |

Beräkning – Personal som finansieras inom ramen för artikel XX 01 02 |

[…] |

8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 och följande budgetår | TOTALT |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor[34] | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.026 | 0.091 |

XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten |

XX 01 02 11 03 – Kommittéer[35] |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd[36] | 0.350 | 0.350 | 0.700 |

XX 01 02 11 05 - Informationssystem |

2 Övriga förvaltningsutgifter totalt (XX 01 02 11) | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 |

3 Övriga administrativa utgifter (specificera genom att ange budgetrubrik) |

Totala administrativa utgifter, andra än personalkostnader och därmed sammanhängande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0.013 | 0.013 | 0.013 | 0.363 | 0.013 | 0.376 | 0.791 |

Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet |

[…] |

[1] EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

[2] EUT L 400, 30.12.2006, s. 86.

[3] 9039/03.

[4] 12339/03.

[5] 12487/04.

[6] KOM(2003) 226.

[7] 15717/06.

[8] 6044/07.

[9] 7224/07.

[10] Se KOM(2007) 2.

[11] Våren 2005 bekräftade Europaparlamentet och Europeiska unionens råd EU:s mål att begränsa den globala temperaturökningen till mindre än 2°C (2°C-målet).

[12] Artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Korrigendum i EGT L 25, 30.1.2003, s. 43.

[13] Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, EGT L 357, 31.12.2002, s. 72. Rättelse i EGT L 2, 7.1.2003, s. 39.

[14] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[15] EGT L 292.15, 15.11.1996, s. 2.

[16] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[17] EGT L 357, 31.12.2002 s. 72. Rättelse i EGT L 2, 7.1.2003, s. 39.

[18] EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

[19] EUT L 264, 25.9.2006, s. 13.

[20] En "större" ändring av budgeten anses vara allt från och med storleksordningen 10 % av den berörda ITD-budgeten.

[21] Denna kostnadsfördelning är i linje med normalt bruk för FoU-projekt inom luftfart, där den största delen av arbetet och investeringsriskerna tas av de stora deltagarna.

[22] Denna fördelning grundar sig på en bottom-up-metod där de budgetkraven för de enskilda ITD och den tekniska utvärderingsmekanismen jämförs med deras tekniska mål.

[23] EGT L 357, 31.12.2002 s. 72. Rättelse i EGT L 2, 7.1.2003, s. 39.

[24] Differentierade anslag.

[25] Utgift 08.07.01 10 – Samarbete – Transport (inbegripet luftfart) "Driftskostnader för forskningsverksamheten i det gemensamma företaget Clean Sky".

[26] Utgifter 08.01.04 60 – "Stödutgifter för driftskostnader i det gemensamma företaget Clean Sky".

[27] Utgifter i kapitel 08.07.01 annat än artiklarna 08.07.01.01 eller 08.01.04.60.

[28] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[29] Ytterligare kolumner kan läggas till vid behov, dvs. om åtgärden löper längre än 6 år.

[30] Kostnader som INTE täcks av referensbeloppet.

[31] Kostnader som INTE täcks av referensbeloppet.

[32] Kostnader som täcks av referensbeloppet.

[33] Det ska göras en hänvisning till den särskilda finansieringsöversikten för det eller de berörda genomförandeorganen.

[34] Antalet tjänsteresor för den kommissionspersonal som knyts till projektet är beroende av var det gemensamma företaget får sitt säte. Det förutsätts här att sätet kommer att ligga i Bryssel, och att styrelsen sammanträden äger rum där.För att beräkna kostnaden för tjänsteresor förutsätts en genomsnittskostnad på 1 300 euro. Det uppskattade antalet möten är: 2 tjänstemän, 4 gånger om året, som deltar i möten med ITD-styrkommittéer; 2 ytterligare tjänsteresor.

[35] Ange vilken typ av kommitté som avses samt vilken grupp den tillhör.

[36] En mellanliggande utvärdering och en slututvärdering förutses, beställd av kommissionen.