Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 83/477/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. INLEDNING

Asbest är ett synnerligen farligt ämne som kan orsaka allvarliga sjukdomar hos de personer som exponeras för ämnet (lung- och lungsäcksfibros, lung-, lungsäcks- och bukhinnecancer) och som fortfarande förekommer i olika former i många olika sammanhang på arbetsplatser. På den tiden då man använde asbest i mycket större omfattning antog rådet 1983, på förslag av kommissionen, direktiv 83/477/EEG [1] om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet, vilket senare uppdaterades och ändrades genom direktiv 91/382/EEG [2] och direktiv 98/24/EG [3].

[1] EGT L 263, 24.9.1983, s. 25.

[2] EGT L 206, 29.7.1991, s. 16.

[3] EGT L 131, 5.5.1998, s. 11.

a) Allmän bakgrund

- Efter att ha granskat genomförandet av direktiv 83/477/EEG i EU-medlemsstaterna och efter samråd med dessa antog kommissionen i september 1996 ett meddelande om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbete [4].

[4] KOM(96) 426 slutlig, 5.9.1996.

Kommissionen konstaterade vid denna tidpunkt att de åtgärder som föreskrevs i den gällande EG-lagstiftningen fortfarande var aktuella vad gäller det allmänna hälsoskyddet för arbetstagare som exponeras för asbest. Rådets direktiv 90/394/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet, som i en del fall föreskriver striktare skyddsåtgärder, kompletterade tills vidare vissa punkter i direktivet om asbest. Följaktligen ansåg kommissionen att en genomgripande översyn av direktiv 83/477/EEG inte skulle behöva göras förrän en radikal ändring i strategin för utsläpp av asbesthaltiga produkter på marknaden hade gjorts, med andra ord om man på EU-nivå beslutade att utvidga förbudet mot att använda asbest. I detta fall skulle direktivet kunna inriktas på de specifika och begränsade situationer där arbetstagare fortfarande löper risk att exponeras för asbest.

- År 1997 noterade rådet det meddelande från kommissionen som nämns ovan, och antog 1998 sina slutsatser om skydd för arbetstagare vid exponering för asbest [5].

[5] EGT C 142, 7.5.1998, s. 1.

Oberoende av de ytterligare åtgärder som kunde komma att vidtas och skulle behöva beaktas i fråga om utsläppande på marknaden och användning av krysotil, uppmanade rådet kommissionen bland annat att lägga fram förslag till ändring av direktiv 83/477/EEG med beaktande framför allt av fördelarna med att

- inrikta skyddsåtgärderna mot dem som nu löper störst risk,

- säkerställa att riskbedömningen återspeglar de olika risker som kan uppstå vid arbete där exponeringen för asbest är ofrånkomlig eller tillfällig,

- betona att man kan förebygga eller minimera exponeringen genom en rad åtgärder,

- se över exponeringsgränserna och bestämningen av asbestfibrer i luften.

- Ekonomiska och sociala kommittén beslutade 1997 att utarbeta ett yttrande om asbest.

Efter det att "sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna" utfört uppgiften, antog kommittén i mars 1999 ett yttrande [6], i vilket en lång rad förslag till åtgärder som Europeiska unionen skulle kunna vidta lades fram.

[6] EGT L 138, 18.5.1999, s. 24.

Även om huvudsyftet med yttrandet var ett totalförbud mot primäranvändning av alla slag av asbest, betonade kommittén i enlighet med rådets slutsatser att den var oroad över de yrkesgrupper som löper störst risk för närvarande.

Enligt kommittén exponeras arbetstagare i samband med reparations-, underhålls-, renoverings-, rivnings- och saneringsarbete ofta slumpmässigt för asbesthaltigt material i allt annat än perfekt tillstånd.

Kommittén uppmanade därför kommissionen att se över lagstiftningen om arbetarskydd för att vidta bl.a. följande nya åtgärder i syfte att minska riskerna för arbetstagare: högre gränsvärden och mer utbildning och information.

- I april 1999 utbytte Ekonomiska och sociala kommittén synpunkter med de berörda avdelningarna vid kommissionen. Europaparlamentets utskott för sysselsättning och socialfrågor [7] understödde Ekonomiska och sociala kommitténs ståndpunkt och föreslog en mer ingående diskussion om detta längre fram.

[7] Möte i Europaparlamentets utskott för sysselsättning och socialfrågor den 22 april 1999.

- I juli 1999 antog kommissionen efter åratal av diskussioner kommissionens direktiv 1999/77/EG [8] om anpassning till tekniska framsteg för sjätte gången av bilaga I till rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (asbest).

[8] EGT L 207, 6.8.1999, s. 18.

I detta rådsdirektiv ändrat genom det tidigare nämnda kommissionsdirektivet 1999/77/EG förbjuds senast från och med den 1 januari 2005 användning och utsläppande på marknaden av krysotil (typ av asbest som fortfarande får användas) och produkter som med avsikt tillförts krysotil. Det enda undantaget (diafragmer i befintliga elektrolysanläggningar) kommer kommissionen att se över på nytt före den 1 januari 2008.

Det är också på sin plats att påpeka att från och med den 27 augusti 1999 (ikraftträdandet av kommissionens direktiv 1999/77/EG) och fram till den 31 december 2004 får medlemsstaterna inom sina territorier inte tillåta införandet av nya användningsområden för krysotilasbest.

b) Skälet för en gemenskapsåtgärd

Rådets direktiv 83/477/EEG har varit en mycket viktig utgångspunkt för att harmonisera skyddsnormer för arbetstagare som exponeras för asbest. Trots detta direktiv och andra direktiv som hittills har antagits i fråga om miljön och den inre marknaden, är asbest fortfarande ett verkligt problem i arbetet.

Även om striktare förebyggande åtgärder inte kan förhindra uppkomsten av ett stort antal sjukdomar med anknytning till asbest under de kommande åren, eftersom sjukdomarna är en följd av kraftig exponering under 1945-1980, skulle en skärpning av de aktuella bestämmelserna onekligen utgöra ett framsteg när det gäller att förebygga dessa sjukdomar.

Även om förbudet på gemenskapsnivå mot primäranvändning av asbest, inklusive krysotil som är den enda typen av asbest som ännu är undantagen förbudet, träder i kraft först 2005, är det uppenbart att det är nödvändigt att inrikta de förebyggande åtgärderna på situationer där exponering för asbest faktiskt förekommer.

Rivningsarbeten, underhåll, reparationer samt el- och rörarbeten i byggnader är sådana aktiviteter där arbetstagarna ibland oväntat kan exponeras för asbest. Därför är jämförbara skyddsåtgärder i medlemsstaterna absolut nödvändiga.

En uppdatering av direktiv 83/477/EEG för att uppfylla dessa behov, som flera EU-institutioner för övrigt redan har övervägt, skulle också ge möjlighet att anpassa de förebyggande åtgärderna och arbetarskyddet till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

Denna åtgärd måste absolut följas av andra åtgärder, särskilt när det gäller att informera om mer säkra ersättningsmaterial eller om de risker som användning av dessa medför.

Uppdateringen av direktivet är också av stor betydelse med tanke på den kommande utvidgningen av Europeiska unionen, eftersom effekten av exponering för asbest på arbetstagarnas hälsa fortfarande är betydande i många av kandidatländerna. Uppdateringen av direktivet kommer att underlätta utarbetandet av nya åtgärder inom detta område och utvecklingen av en bättre förebyggande verksamhet.

c) Subsidiaritet

Förslaget strider inte mot subsidiaritetsprincipen, eftersom en lägsta skyddsnivå för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i alla medlemsstater endast kan säkerställas genom gemenskapsåtgärder. Med dessa åtgärder kan man även undvika en snedvridning av konkurrensen genom att man därigenom förhindrar att minimistandarder för arbetarskydd tillämpas olika i medlemsstaterna.

Vidare kommer detta förslag att främja större flexibilitet när det gäller gränsarbete, eftersom arbetstagare kan känna sig säkra på att minimikraven för skydd av hälsa och säkerhet beaktas i alla medlemsstater. Även arbetsgivarna kan vara förvissade om att produktionskostnaderna inte snedvrids till följd av olika nivåer för skydd av hälsa och säkerhet i arbetet.

d) Proportionalitet

Förslaget stämmer också överens med proportionalitetsprincipen. De ändrade bestämmelserna om hälsa och säkerhet uppfyller kraven för godtagbara minimiregler utan att lägga en onödig börda på arbetsgivarna. Bestämmelserna motverkar inte heller tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag.

2. De viktigaste särdragen i förslaget till ändring av direktiv 83/477/EEG

a) Tillämpningsområde

I och med att man 1989 antog rådets direktiv 89/391/EEG om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet [9], som gäller alla offentliga och privata sektorer, framstår tydligt behovet att anpassa alla lagstiftningstexter inom hälsa och säkerhet i arbetet till samma princip. Av detta skäl måste undantaget för sjöfart och luftfart från direktivets tillämpningsområde upphävas, så att samma skyddsnivå garanteras alla arbetstagare.

[9] EGT L 183, 29.6.1989, s. 1.

b) Definition av olika typer av fibriga silikat

För att definitionerna av fibrer skall var tydliga definieras de på nytt antingen enligt mineralogi eller numret i Chemical Abstract Service (CAS).

c) Förenkling av bestämmelser vid begränsad exponering

I det ursprungliga direktivet hade man valt att fastställa en väsentligt mycket lägre åtgärdsnivå (dvs. ¼ av gränsvärdet för andra fibrer än krokidolit) för att minska bestämmelserna av mer byråkratisk art (artiklarna 4 och 16) eller med betydande ekonomisk inverkan (artiklarna 7, 13, 14.2 och 15) i de fall där arbetstagarnas exponering ligger klart under gränsvärdena. Samma synsätt präglade det första ändrade direktivet 91/382/EEG).

Med de gränsvärden som föreslås i denna text skulle åtgärdsnivån ligga på en sådan nivå att det skulle bli svårt att utföra den föreslagna mätningen med stickprovtagning och avläsning.

Av detta skäl föreslås att den åtgärdsnivå som anges i det ursprungliga direktivet ersätts med särskilda arbetsförhållanden då arbetstagarnas exponering för det föreslagna gränsvärdet är obetydlig.

d) Mätning av asbesthalt i luften

Mot bakgrund av de framsteg som gjorts i samband med övervakning av koncentration av fibrer i luften på arbetsplatsen och i syfte att göra mätningen mer jämförbar föreslås i denna text att man helst skulle välja den metod med provtagning och beräkning av fibrer som rekommenderas av Världshälsoorganisationen [10].

[10] Determination of airborne fibre number concentrations. A recommended method, by phase-contrast optical microscopy (membrane filter method), WHO, Genève 1997 (ISBN 92 4 154496 1).

I denna metod anges bland annat fördelen med användning av faskontrastmikroskop och vilka egenskaper hos fibrerna som skall beaktas.

För att inte belasta arbetsgivaren med utgifter i onödan föreslås även objektiva villkor för när man inte behöver utföra kontroll av koncentration av fibrerna i luften.

Artikeln i fråga innehåller på ett förenklat sätt de relevanta bestämmelserna i bilaga I till det ursprungliga direktivet, som inte längre föreslås.

e) Gränsvärden för exponering av arbetstagare

Även om vetenskapliga rön anger att asbestens fibrogena och cancerogena egenskaper skiljer sig åt beroende på fibertyp, anges i detta förslag ett enda gränsvärde för arbetstagares exponering, i stället för de två i det ursprungliga direktivet. Detta beslut beror på två faktorer. Först och främst det faktum att amfibolasbest sedan många år är borta från den europeiska marknaden och att arbetstagarna därför kan exponeras endast för krysotil (med några få undantag i samband med befintliga rör i fibercement med stor diameter). För det andra är det med den mätningsmetod som föreslås i denna text svårt att mäta koncentrationer som är lägre än 0,1 fibrer per cm(, vilket är det värde som skulle gälla för amfibolasbest och som erkänns vara farligare för mänsklig hälsa. Det föreslagna värdet är betydligt lägre än de föregående (0,6 fibrer per cm( för krysotil och 0,3 fibrer per cm( för andra former av asbest.

f) Påvisande av asbest i byggnader

Eftersom det för närvarande är rivnings- och underhållsarbeten som huvudsakligen tycks utsätta arbetstagare för exponering, framför allt på grund av att förekomsten av asbest eller av material som innehåller asbest ofta inte är känd, åläggs arbetsgivaren genom detta direktiv att innan rivnings- och underhållsarbeten påbörjas undersöka om det finns material som innehåller asbets. I utförandet av denna uppgift bör man se till att såväl fastighetsägarna som hyresgästerna samarbetar.

g) Företagens ansvar

Det är ett erkänt faktum att avlägsnandet av asbest utgör ett av de arbeten som innebär störst risk för arbetstagarnas hälsa. Av detta skäl skall asbest som är oskadad inte avlägsnas, eftersom detta kan vara mer riskfyllt än att lämna kvar den. Vid avlägsnandet måste man också ta hänsyn till att inte man inte får sprida asbest utanför de byggnader eller områden där man arbetar. Denna aspekt täcks av yrkeshygieniska beprövade erfarenheter och stämmer således överens med artikel 137.2 i fördraget.

Om asbesten ändå avlägsnas är det väsentligt att detta arbete utförs på ett så säkert sätt som möjligt och att de företag som arbetar på detta område har lämpliga kunskaper och utrustning. Genom detta förslag åläggs dessa företag att tillhandahålla bevis på detta, vilket eventuellt skulle kunna ingå i ett certifieringsförfarande på nationell nivå.

h) Utbildning av arbetstagare

Utbildningen av arbetstagare har alltid ansetts som en effektiv del av åtgärder till förmån för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, vilket för övrigt betonas i alla gemenskapens direktiv på detta område.

Med beaktande av specificiteten och den höga risken i samband med exponering för asbets finns det i detta förslag en icke uttömmande förteckning över punkter som absolut måste ingå i utbildningen av arbetstagare innan de exponeras för eventuell inandning av asbestdamm.

i) Förande av register och journal

I grunddirektivet ålades arbetsgivare, eller om verksamheten hade avslutats, de behöriga myndigheterna, att spara individuella register av exponering och sjukjournaler under 30 år.

Med hänsyn till den långa latenstiden för neoplasi som orsakas av asbest och nödvändigheten att säkerställa enhetlighet med den övriga gemenskapslagstiftningen beträffande förebyggande av neoplasi som arbetssjukdom, särskilt rådets direktiv 90/394/EEG [11], föreslås i detta förslag att den tid under vilket ovannämnda handlingar skall sparas förlängs till 40 år.

[11] EGT L 196, 26.7.1990, s. 1.

j) Praktiska rekommendationer för hälsoundersökningen av arbetstagare

Hälsoövervakningen av arbetstagare som exponeras för asbest har under det senaste decenniet lett till mycket diskussion i nationella och internationella instanser. Det viktigaste inslaget i debattet är hur pass viktig hälsoövervakningen är för att förebygga och tidigt diagnostisera sjukdomar, särskilt av cancer, som orsakas av exponering för asbets.

Även om hälsoövervakningen har sina begränsningar får man inte underskatta det bidrag som den utgör för förebyggandet av sjukdomar som orsakas av asbest. Av detta skäl har bilagan till direktiv 83/477/EEG med praktiska rekommendationer för övervakningen ändrats i detta förslag för att bättre överensstämma med de aktuella riktlinjerna inom diagnostik.

3. samråd

Enligt bestämmelserna i artikel 137.2 i Fördraget om Europeiska unionen skall Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén höras.

2001/0165 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 83/477/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 137.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag som har utarbetats efter samråd med arbetsmarknadens parter och Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor [12],

[12] EGT C

med beaktande av yttrandet från Ekonomiska och sociala kommittén [13],

[13] EGT C

med beaktande av yttrande från Regionkommittén [14],

[14] EGT C

i enlighet med det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget [15], och

[15] EGT C 340, 10.11.1997, s. 1.

av följande skäl:

(1) I rådets slutsatser av den 7 april 1998 [16] om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest uppmanas kommissionen att lägga fram förslag till ändring av direktiv 83/477/EEG [17], med beaktande framför allt av fördelarna med att inrikta skyddsåtgärderna på dem som nu löper störst risk.

[16] EGT C 142, 7.5.1998, s. 1.

[17] EGT L 263, 24.9.1983, s. 25. Direktivet senast ändrat genom direktiv 98/24/EG (EGT L 131, 5.5.1998, s. 11).

(2) Ekonomiska och sociala kommittén kräver i sitt yttrande om asbest [18] att kommissionen vidtar nya åtgärder för att minska de risker som arbetstagarna utsätts för.

[18] EGT C 138, 18.5.1999, s. 24.

(3) Förbudet mot utsläppande på marknaden och användning av krysotil från och med den 1 januari 2005 i enlighet med rådets direktiv 76/769/EEG [19], ändrat 1999 genom kommissionens direktiv 1999/77/EG [20], kommer att leda till en avsevärd minskning av arbetstagarnas exponering.

[19] EGT L 262, 27.9.1976, s. 201. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 1999/77/EG (EGT L 207, 6.8.1999, s. 18).

[20] EGT L 207, 6.8.1999, s. 18.

(4) Alla arbetstagare måste skyddas mot risker orsakade av exponering för asbest och därför skall undantagen inom sjötransport- och lufttransportsektorn avskaffas.

(5) För att klargöra definitionen av fibrer, bör dessa omdefinieras antingen i mineralogiska termer eller med hänsyn till deras nummer i registret för Chemical Abstract Service (CAS).

(6) Utan att tillämpningen av andra gemenskapsbestämmelser om saluföring och användning påverkas, kommer en begränsning av verksamheter som medför exponering för asbest att spela en mycket viktig roll i förebyggandet av sjukdomar med anknytning till denna exponering.

(7) Anmälningssystemet för verksamheter som medför exponering för asbest bör anpassas till nya arbetsförhållanden.

(8) Med hänsyn till den senaste tekniska sakkunskapen är det nödvändigt att specificera mer exakt provtagningsmetoden för att mäta asbesthalten i luften och metoden för fiberräkning.

(9) Även om det ännu inte har fastställts någon nedre exponeringsgräns under vilken asbest inte utgör någon carcinogen risk, bör de yrkeshygieniska gränsvärdena för asbest sänkas.

(10) De personer som har ansvar för byggnader måste, innan rivnings- eller underhållsarbete påbörjas, fastställa förekomst eller trolig förekomst av asbest i byggnader eller installationer och meddela detta till andra som kan exponeras genom användning, underhåll eller annan verksamhet i eller på byggnaden.

(11) Det bör säkerställas att rivningsarbete eller arbete med avlägsnande av asbest utförs av företag som känner till alla förebyggande åtgärder som måste vidtas för att skydda arbetstagarna.

(12) En särskild utbildning för arbetstagare som exponeras eller som kan komma att exponeras för asbest bidrar avsevärt till att minska de risker som denna exponering medför.

(13) Register över exponering samt läkarjournaler enligt direktiv 83/477/EEG bör stämma överens med dem som anges i rådets direktiv 90/394/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) [21].

[21] EGT L 196, 26.7.1990, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 1999/38/EG (EGT L 138, 1.6.1999, s. 66).

(14) Det är lämpligt att uppdatera de praktiska rekommendationerna för den kliniska övervakningen av exponerade arbetstagare mot bakgrund av den senaste medicinska sakkunskapen när det gäller tidig upptäckt av asbestrelaterade sjukdomar.

(15) För att uppnå de önskade målen i direktiv 83/477/EEG är det i enlighet med proportionalitetsprincipen nödvändigt och lämpligt att ändra direktivet så som föreslås. Dessa ändringar går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen enligt tredje stycket i artikel 5 i fördraget.

(16) Ändringarna i detta direktiv utgör en konkret åtgärd för att förverkliga den sociala dimensionen på den inre marknaden.

(17) Dessa ändringar begränsas till ett minimum för att inte innebära en onödig börda för tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag.

(18) I enlighet med beslut 74/325/EEG [22] skall kommissionen samråda med Vetenskapliga kommittén för arbetarskyddsfrågor vid utarbetandet av förslag inom detta område.

[22] EGT L 185, 9.7.1974, s. 15. Beslutet senast ändrat genom anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige.

(19) Direktiv 83/477/EEG bör därför ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 83/477/EEG ändras på följande sätt:

1. Artikel 1.2 skall utgå.

2. Artikel 2 skall ersättas med följande:

"Artikel 2

I detta direktiv avses med asbest följande fibrösa silikat:

- Aktinolit, CAS-nr 77536-66-4*.

- Asbest grunerit (amosit) CAS-nr 12172-73-5*.

- Antofyllit, CAS-nr 77536-67-5*.

- Krysotil, CAS-nr 12001-29-5*.

- Krokidolit, CAS-nr 12001-28-4*.

- Tremolit, CAS-nr 77536-68-6*.

* Nummer i registret för Chemical Abstract Service (CAS)."

3. Artikel 3.3 skall ersättas med följande:

"3. Under förutsättning att den totala arbetstiden för alla arbetstagare inte överskrider två timmar under en sjudagarsperiod och om bedömningen enligt punkt 2 visar att gränsvärdet för exponering av asbest inte överskrids skall artiklarna 4, 15 och 16 inte tillämpas om arbetet innefattar

- inkapsling av asbest, asbestisolering eller hantering av asbesthaltiga isoleringsplattor eller,

- mätning av asbesthalten i luften, besiktning efter sanering eller insamling av prover för att fastställa om materialet innehåller asbest."

4. a) Artikel 4.2 skall ersättas med följande:

"2. Anmälan skall lämnas in av arbetsgivaren till behörig myndighet i medlemsstaten i överensstämmelse med nationella lagar och andra författningar. Den skall minst innefatta en kort beskrivning av

a) arbetsplatsen läge,

b) typer och kvantiteter av asbest som hanteras,

c) berörda verksamheter och tillverkningsprocesser,

d) tillverkade produkter.

Vid avlägsnande av asbest skall anmälan också innehålla upplysningar om den tidsperiod under vilken arbetet med att avlägsna asbest kommer att äga rum samt upplysningar om de åtgärder som kommer att vidtas för att begränsa arbetstagarnas exponering för asbest. Anmälan skall lämnas in innan arbetet med att avlägsna asbest påbörjas."

b) Artikel 4.4 skall ersättas med följande:

"4. Varje gång en förändring sker i de arbetsförhållanden som kan leda till en förändrad exponering för asbestdamm eller asbesthaltigt material, skall en ny anmälan lämnas in."

5. Artikel 6 skall ersättas med följande:

"Artikel 6

Vid allt arbete som avses i artikel 3.1 skall arbetstagarnas exponering för damm från asbest eller asbesthaltigt material på arbetsplatsen reduceras till en så låg nivå som möjligt, dock alltid under det gränsvärde som fastställs i artikel 8, bl.a. genom följande åtgärder:

1. Antalet arbetstagare som exponeras eller kan bli exponerade för damm från asbest eller asbesthaltiga material skall vara så lågt som möjligt.

2. Arbetsprocesserna skall i princip vara utformade så att spridning av asbestdamm i luften undviks.

3. Alla byggnader och utrustningar som används vid behandling av asbest skall kunna rengöras och underhållas regelbundet och effektivt.

4. Asbest eller asbesthaltigt material som avger damm skall förvaras och transporteras i lämplig sluten förpackning.

5. Avfall skall samlas ihop och avlägsnas från arbetsplatsen så snart som möjligt i lämplig sluten förpackning med etiketter som anger att den innehåller asbest. Denna åtgärd skall inte gälla vid brytning av asbesthaltigt bergmaterial.

Det avfall som avses i första stycket skall sedan tas om hand enligt rådets direktiv 91/689/EEG*.

*EGT L 377, 31,12,1991, s. 20."

6. Artikel 7 skall ersättas med följande:

"Artikel 7

1. Beroende på resultaten av den första riskbedömningen och för att säkerställa att bestämmelserna om gränsvärden i artikel 8 följs, skall asbestfibrerna i luften på arbetsplatsen mätas regelbundet.

2. Provtagningen skall vara representativ för arbetstagarens individuella exponering för damm från asbest eller asbesthaltiga material.

3. Provtagning skall göras efter samråd med arbetstagarna och/eller deras representanter på företaget.

4. Provtagningen skall utföras av tillräckligt kvalificerade personer. Proven skall därefter analyseras på laboratorier som är utrustade för detta och behöriga att tillämpa nödvändig identifikationsteknik.

5. Varaktigheten på provtagningen skall vara sådan att en representativ exponering kan fastställas för en period på åtta timmar (ett skift) genom mätningar eller genomsnittliga beräkningar.

6. Fiberräkning skall där så är möjligt utföras med hjälp av faskontrastmikroskop i enlighet med den metod som Världshälsoorganisationen rekommenderat 1997 [23].

[23] Determination of airborne fibre number concentrations. A recommended method, by phase-contrast optical microscopy (membrane filter method), WHO, Genève 1997 (ISBN 92 4 154496 1).

För mätningen av asbest i luften, enligt vad som avses i första stycket, skall endast fibrer med en längd av mer än 5 mikrometer och ett längd-breddförhållande som är större än 3:1 beaktas."

7. Artikel 8 skall ersättas med följande:

"Artikel 8

Arbetsgivarna måste säkerställa att inga arbetstagare exponeras för luftburen asbesthalt som överskrider 0,1 fibrer per cm3, som är en genomsnittshalt under åtta timmar (TWA)."

8. Artikel 9.1 skall utgå.

9. Artikel 10 skall ändras på följande sätt:

a) Punkt 1 första stycket skall ersättas med följande:

"Om det gränsvärde som fastställs i artikel 8 överskrids, skall skälen för att gränsvärdet överskrids klarläggas och lämpliga åtgärder för att lösa problemet skall vidtas så snart som möjligt".

b) Punkt 3 skall ersättas med följande:

"3. Om exponeringen inte kan reduceras med andra medel och om det visar sig nödvändigt att bära personligt andningsskydd, får denna lösning inte vara permanent och skall för varje enskild arbetstagare utnyttjas i minsta möjliga mån."

10. En ny artikel skall läggas till som artikel 10a:

" Artikel 10a

Innan rivnings- eller underhållsarbete påbörjas, skall arbetsgivare som övervakar arbetsplatsen, i förekommande fall genom att erhålla information från ägarna, vidta nödvändiga åtgärder för att identifiera material som kan tänkas innehålla asbest. Om tveksamhet råder när det gäller förekomst av asbest i ett material eller en konstruktion skall bestämmelser och förfaranden för avlägsnande av asbest följas."

11. Artikel 11.1 skall ersättas med följande:

"1. När det gäller viss verksamhet, såsom rivningsarbete och arbete med att ta bort produkter av asbest, om vilken det går att förutsäga att de fastställda gränsvärdena i artikel 8 kommer att överskridas trots tekniska förebyggande åtgärder för att begränsa halterna asbest i luften, skall arbetsgivaren vidta särskilt följande åtgärder för att säkerställa skydd av arbetstagarna medan de är sysselsatta i sådan verksamhet:

a) Arbetstagarna skall förses med lämpligt andningsskydd och annan personlig skyddsutrustning, som de skall bära.

b) Varningsskyltar skall sättas upp, som anger att det är troligt att gränsvärdet i artikel 8 kommer att överskridas.

c) Spridning av damm från asbest eller asbesthaltiga material utanför lokalerna/platsen där arbetet utförs skall förhindras."

12. I artikel 12.2 skall de två första styckena ersättas med följande:

"2. Den plan som avses i punkt 1 skall föreskriva de åtgärder som behövs för att säkerställa arbetstagarnas hälsa och säkerhet i arbetet.

Planen skall särskilt ange att

- man tar bort produkter av asbest och asbesthaltiga produkter innan rivning påbörjas,

- personlig skyddsutrustning enligt artikel 11.1 a tillhandahålls vid behov."

13. En ny artikel skall läggas till som artikel 12a:

"Artikel 12a

1. Arbetsgivarna skall tillhandahålla lämplig utbildning för alla arbetstagare som exponeras eller som kan komma att exponeras för damm som innehåller asbest. Sådan utbildning måste tillhandahållas med regelbundna mellanrum och utan kostnad för arbetstagarna.

2. Utbildningen skall vara lättförståelig för arbetstagarna och bland annat informera dem om

a) asbestens egenskaper och dess effekter på hälsan samt synergistiska effekter orsakade av rökning,

b) produkttyper eller material som troligen innehåller asbest,

c) verksamhet som kan medföra exponering för asbest och vikten av förebyggande kontroller för att minimera exponeringen,

d) säkra arbetsmetoder, kontrollåtgärder och skyddsutrustnisng,

e) syftet med andningsskydd, val och urval av dem, deras begränsningar och riktiga användning,

f) nödfallsåtgärder,

g) saneringsåtgärder,

h) avfallshantering,

i) bestämmelser om hälsokontroll.

3. Praktiska riktlinjer för utbildning av personal som arbetar med asbestsanering skall utarbetas på gemenskapsnivå."

14. En ny artikel skall läggas till som artikel 12b:

"Artikel 12b

För att utföra rivningsarbete eller arbete med att ta bort produkter av asbest, måste företagen visa prov på sin förmåga inom detta område."

15. Artikel 14.2 b skall ersättas med följande:

"b) Om resultaten överskrider gränsvärdet enligt artikel 8, skall de berörda arbetstagarna och deras representanter på företaget eller i verksamheten informeras så snart som möjligt om överskridandet och anledningen till det. Samråd skall ske med arbetstagarna och/eller deras representanter på företaget eller i verksamheten om de åtgärder som skall vidtas eller, i brådskande fall, information om de åtgärder som har vidtagits."

16. Artikel 16.2 skall ersättas med följande:

"2. Registret som avses i punkt 1 och läkarjournalerna enligt artikel 15.1 skall i överensstämmelser med nationella bestämmelser och/eller nationell praxis bevaras minst 40 år efter det att exponeringen upphört."

17. I artikel 16 skall en ny punkt 3 införas:

"3. Den behöriga myndigheten skall i enlighet med nationella bestämmelser och/eller nationell praxis ha tillgång till de dokument som avses i punkt 2, om företaget lägger ner sin verksamhet."

18. Bilaga I skall utgå.

19. Punkt 3 i bilaga II skall ersättas med följande:

"3. Hälsokontroll av arbetstagarna bör utföras enligt rådande principer och rutiner inom yrkesmedicinen. Undersökningen bör inbegripa följande åtgärder:

- Journal över arbetstagarens sjukdoms- och yrkesanamnes.

- Personlig intervju.

- Klinisk undersökning av bröstet.

- Undersökning av andningsfunktionen (spirometri och flöde-volym-kurva).

Läkaren och/eller den myndighet som ansvarar för hälsokontrollen skall i varje enskilt fall besluta om ytterligare undersökningar, såsom cytologprov av sputum, röntgenundersökning av bröstkorgen eller datortomografi, med hänsyn till de senaste rönen inom yrkesmedicinen."

Artikel 2

1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 31 december 2004. De skall omedelbart underrätta kommissionen om detta.

När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall dessa innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de bestämmelser i nationell lagstiftning som antas inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den [...]

För Europaparlamentet För rådet

Ordförande Ordförande

KONSEKVENSBEDÖMNING KONSEKVENSERNA AV FÖRSLAGET FÖR FÖRETAGEN, SÄRSKILT SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

Förslagets titel

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 83/477/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet

Dokumentnummer

..................

1. Förslaget

Med hänsyn till subsidiaritetsprincipen; varför krävs det gemenskapslagstiftning på det här området och vad är syftet med lagstiftningen-

Ett rådsdirektiv om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet har funnits sedan 1983 (83/477/EEG) [24], uppdaterat och ändrat genom rådsdirektiven 91/382/EEG [25] och 98/24/EG [26] *.

[24] EGT L 263, 24.9.1983, s. 25.

[25] EGT L 206, 29.7.1991, s. 16.

[26] EGT L 131, 5.5.1998, s. 11.

För att minimera exponeringen erinrade rådet [27], Ekonomiska och sociala kommittén [28] och Europaparlamentet [29] under åren 1998-1999 vid ett flertal tillfällen om behovet av att inrikta skyddsåtgärderna på de arbetstagare som numera är mest utsatta.

[27] EGT C 142, 7.5.1998, s. 1.

[28] EGT C 138, 18.5.1999, s. 24.

[29] Möte i Europaparlamentets utskott för sysselsättning och socialfrågor den 22 april 1999.

Jämfört med situationen på 70- och 80-talen är det i dag mycket få industriprodukter som innehåller asbest och då bara vit asbest (krysotil), eftersom användning av andra typer av asbest är förbjuden. Situationen kommer att förbättras till den 1 januari 2005, då kommissionens direktiv 1999/77/EG [30] senast skall vara genomfört. Detta direktiv innehåller ett förbud mot användning och utsläppande på marknaden av krysotil och av produkter till vilka krysotil med avsikt har tillsatts, med det enda undantaget diafragmer i befintliga elektrolysanläggningar, vilka kommer att tas bort från och med den 1 januari 2008.

[30] EGT L 207, 6.8.1999, s. 18.

De yrkesgrupper som för närvarande är mest utsatta för asbest är sådana som kommer i kontakt med asbest i samband med reparations-, underhålls-, renoverings- och rivningsarbeten. I dessa fall är exponeringen för asbest ofta oförutsedd eller oväntad. Vid underhålls- och rivningsarbeten måste man genom en riskbedömning utvärdera fördelarna och nackdelarna med att avlägsna oskadad asbest eller tillåta den sitta kvar. Under sådana förhållanden är risken för hög exponering av asbestfibrer vanligare och skyddsåtgärderna måste vara strängare.

De flesta EU-medlemsstater har redan strängare lagar än vad som föreskrivs i rådets direktiv 83/477/EEG, särskilt när det gäller yrkeshygieniska gränsvärden. Detsamma gäller förbudet mot att släppa ut och använda asbesthaltiga produkter på marknaden, vilket gällde i de flesta medlemsstater redan innan direktiv 1999/77/EG trädde i kraft.

Även om striktare förebyggande åtgärder inte kan förhindra uppkomsten av många asbestrelaterade sjukdomar under de närmaste åren (särskilt mesoteliom, där tiden mellan exponeringen för asbest och sjukdomens uppkomst ibland är längre än 30 år), eftersom dessa sjukdomar är en följd av en kraftig exponering under 1945-1980, skulle en skärpning av de aktuella bestämmelserna onekligen utgöra ett framsteg när det gäller att förebygga dessa sjukdomar.

De föreslagna ändringarna av direktiv 83/477/EEG tar hänsyn till framstegen när det gäller vetenskaplig kunskap och teknik inom området samtidigt som de utgör en anpassning av bestämmelserna till de förändringar som skett när det gäller de sätt på vilka de grupper som är mest utsatta exponeras.

Uppdateringen av direktivet är också av stor betydelse med tanke på den kommande utvidgningen av Europeiska unionen, eftersom effekterna av exponering för asbest på arbetstagarnas hälsa i många av kandidatländerna fortfarande är betydande. Uppdateringen av direktivet kommer att underlätta utarbetandet av nya åtgärder inom detta område och utvecklingen av en bättre förebyggande verksamhet.

Subsidiaritetsprincipen respekteras, vilket också anges i inledningen till motiveringen: En standardiserad miniminivå för skydd av arbetstagare som utsätts för synnerligen skadliga ämnen, såsom asbest, kan endast säkerställas, i alla medlemsstater och i kandidatländerna som vill ansluta sig till Europeiska unionen, genom åtgärder på gemenskapsnivå.

2. Konsekvenser för företagen

a) Vilka påverkas av förslaget-

- Företagen inom vilka sektorer-

Efter det att användningen av asbestfibrer stadigt minskat på marknaden fastställs i befintliga dokument och studier som utförts inom ramen för förbudet mot asbest följande två industrisektorer som för närvarande berörs:

- Framställning av produkter i cementasbest, som för närvarande sker vid 15 anläggningar i Spanien, Portugal och Grekland, varvid Spanien står för 68 % av den sammanlagda produktionen,

- Förädlingsindustrin, för produktion av särskilda bromsanläggningar, ugnspaneler för hög temperatur, särskilda packningar och tätningslister, filter till elektrolys.

Förutom dessa två sektorer, vars verksamhet kommer att minskas och med tiden försvinna parallellt med att man kontinuerligt utarbetar produkter för att ersätta asbest överallt där den ännu används, återstår byggsektorn (inbegripet skeppsvarv och järnvägar ) där asbest ständigt påträffas vid underhåll eller rivning av objekt som innehåller asbest.

- Företag av vilken storlek-

Företag för produktion av cementasbest samt förädlingsindustrin är i regel av omfattande storlek.

Tillgängliga uppgifter visar att för produktion av cementasbest är det ungefärliga antalet direkt berörda arbetstagare cirka 2 500 personer.

Däremot bör bygg- och vägbyggnadsföretag betraktas som små och medelstora företag, eftersom byggarbetsplatserna är tidsbegränsade, rörliga och vanligtvis omfattar ett lägre antal arbetstagare (färre är tio personer).

Eftersom det på grund av den ökade medvetenheten om de risker som är knutna till asbesten avlägsnas allt mer asbest från olika konstruktioner, t.ex. byggnader och fartyg, i medlemsstaterna, går det inte att fastställa antalet direkt berörda arbetsgivare (kanske i storleksordningen 80 000-100 000).

- Vilka geografiska områden-

Som angetts ovan kan man fastställa de geografiska områden som berörs av tillverkning av produkter i cementasbest (Spanien, Portugal, Grekland).

Vad gäller förädlingsindustrin och bygg- och vägbyggnadssektorn finns det inget särskilt geografiskt område där dessa är förlagda.

b) Vad måste företagen göra för att anpassa sig till förslaget-

Huvudsyftet med de föreslagna ändringarna av direktiv 83/477/EEG är att uppmärksamma arbetsgivarna på de arbetstagare som är mest utsatta för risker och på de förebyggande åtgärder som främst bör vidtas.

De föreslagna ändringarna (se nedan för en mer detaljerad beskrivning) är sålunda en fråga om en ändring av prioriteringarna för användningen av redan öronmärkta mänskliga och finansiella resurser för att skydda arbetstagares hälsa och säkerhet. Bortsett från artikel 8 och sänkningen av gränsvärdena för exponering medför de föreslagna ändringarna inga ytterligare utgifter, eftersom det endast är tal om att överta bestämmelser från redan existerande direktiv (som är bindande för arbetsgivare). Ändringarna är snarare avsedda att göra dessa bestämmelser mer synliga i en och samma rättsakt.

Den punkt som kan få störst betydelse för företagen är sänkningen av gränsvärdena för exponering (artikel 8).

Den föreslagna sänkningen av gränsvärdena för exponering kan medföra begränsade extrautgifter i samband med den tekniska kontrollen av arbetsplatser, utrustningen av dessa och eventuella inköp av ytterligare utrustning. Man bör dock beakta att företagen efter det att direktiv 83/477/EEG antogs har haft gott om tid att upprätta en teknisk infrastruktur som gör det möjligt att sänka asbesthalten på arbetsplatsen.

Även om man hänvisar till den metod som rekommenderades av Världshälsoorganisationen 1997 [31] vill man i förslaget att den metod för mätning av asbest som anges i direktiv 83/477/EEG skall användas, det vill säga optisk mikroskopi. Således åläggs företagen inte några ytterligare uppgifter.

[31] Determination of airborne fibre number concentrations. A recommended method, by phase-contrast optical microscopy (membrane filter method), WHO, Genève 1997 (ISBN 92 4 154496 1).

En annan viktig aspekt i förslaget gäller undersökning av förekomst av asbest eller material som innehåller asbest (artikel 10a) i byggnader eller andra strukturer, innan man företar underhålls- eller rivningsarbeten. Även här gäller det endast att bättre inrikta den riskbedömning som åligger arbetsgivaren enligt all gemenskapslagstiftning om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen på en viss aspekt.

Detta gäller även utbildning av arbetstagare (artikel 12a). I detta förslag till ändring av direktivet klargörs bara förfarandet och innehållet i denna bestämmelse som finns i alla direktiv om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen som ett väsentligt inslag i förebyggandet.

Sparandet av arbetstagarnas register och sjukjournaler (artikel 16) förlängs i detta förslag från 30 till 40 år. Genom förslaget anpassas bestämmelserna om exponering för asbest till andra agens som anses vara cancerframkallande och som omfattas av direktiv 90/394/EEG. Detta är motiverat på grund av de långa latenstider mellan exponeringen för asbest och uppkomsten av mesoteliom, som är den allvarligaste prognosen bland de cancerformer som orsakas av detta mineralfiber.

c) Vilka ekonomiska effekter förväntas förslaget få-

- För sysselsättningen

Förslaget kommer inte att få några direkta effekter på sysselsättningen inom sektorn.

- För investeringar

Förslaget kommer inte att få några direkta effekter på investeringarna inom sektorn.

- För företagens konkurrenskraft

Förslaget kommer inte att få några direkta effekter på den europeiska industrins konkurrenskraft vare sig på kort eller lång sikt.

d) Innehåller förslaget åtgärder för att ta hänsyn till de små och medelstora företagens särskilda situation (inskränkningar eller skillnader i kraven, etc.)-

Förslaget innehåller varken några befrielser eller särskilda åtgärder för små och medelstora företag, men det är egentligen i stor utsträckning riktat till mindre företag.

3. samråd

Förteckning över organisationer som rådfrågats om förslaget och som fört fram särskilda synpunkter.

Samrådet kring detta förslag har skett i tre riktningar:

(1) Informellt samråd (tre möten under tiden november 1998-juni 1999) med företrädarna för medlemsstaterna. Samrådet har lett till ett avtal om huvudlinjerna för hur man bäst följer rådets slutsatser av den 7 april 1998.

(2) Dubbelt samråd med arbetsmarknadens parter (avslutades i augusti 2000 respektive april 2001) enligt artikel 138.2 och 138.3 i fördraget. De organisationer som medverkat är de 43 organisationer som anges i bilagan till kommissionens meddelande om främjandet av den sociala dialogen [32].

[32] KOM(1998) 322, slutlig, 20.5.1998.

(3) Samråd med Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor som avslutades med plenarmötet den 19 december 2000.

Alla berörda parter har varit tämligen eniga om de centrala punkter som bör beaktas vid översynen av direktivet för att inrikta skyddsåtgärderna på de arbetstagare som för närvarande är mest utsatta, särskilt följande: behovet av att göra en asbestinventering, att ge upplysning, information och utbildning till berörda arbetstagare, att utarbeta riktlinjer samt att i framtiden sänka de yrkeshygieniska gränsvärdena och införa en enda metod för att mäta halten av asbestfibrer i luften.

Som svar på kommissionens förfrågan om huruvida de var villiga att inleda förhandlingsförfarandet på grundval av det förslag som beskrivs i samrådsdokumentet, i enlighet med artiklarna 138.4 och 139 i fördraget, ansåg arbetsmarknadens parter att Europeiska kommissionens lagstiftningsinitiativ var legitimt och borde ha bestånd.