EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 17.12.1998 
KOM(1998) 770 slutlig 
Interimsrapport från kommissionen till 
Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och 
sociala kommittén samt Regionkommittén om 
genomförandet av gemenskapens 
handlingsprogram på medellång sikt för lika 
möjligheter för kvinnor och män (1996-2000) 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
I ÖVERSIKT ÖVER PROGRAMMET 1 
1.1 Syften och mål 1 
1.2 Ekonomiska förutsättningar 2 
1.3 Förvaltningen av programmet 3 
1.4 Strategier som utvecklats inom programmet 4 
H ANALYS EFTER HALVA TIDEN AV PROGRAMMETS VERKSAMHET 
OCH RESULTAT 5 
II. 1 Analys av genomförandet av programmet för varje särskilt mål 5 
II. 1.1 Allmänna kommentarer. 5 
//. /. 2 Integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden 7 
II. 1.3 Skapa engagemang för jämställdhet 8 
II. 1.4 Jämställdhet i en föränderlig ekonomi 10 
II. 1.5 Att förena arbete och familjeansvar 13 
II. 1.6 En jämn könsfördelning i beslutsfattandet. 14 
II. 1.7 Tillämpning av jämställdhetsrättigheter 16 
II.2 Programmets roll i gemenskapens politik och åtgärder 18 
11.2.1 Allmänna kommentarer. 18 
II. 2.2 Strateginför att integrera ett jämställdhetsperspektiv på alla 
politikområden 19 
II2.3 Den europeiska sysselsättningsstrategin 20 
II. 2.4 Strukturfonderna 21 
II.2.5 Den europeiska jämställdhetslagstiftningen 21 
SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER 
Gemenskapens handlingsprogram på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och 
män (1996-2000) antogs av rådet i december 1995. Handlingsprogrammet byggde 
vidare på de erfarenheter som gjorts inom tidigare gemenskapsprogram för lika 
möjligheter och syftade inte bara till att befästa tidigare insatser, utan även till att reagera 
på nya idéer, krav och utmaningar. Många av dessa utmaningar hade formulerats vid 
FN:s fjärde världskonferens i Peking i september 1995. 
Genom denna interimsrapport fullgör kommissionen sin skyldighet enligt rådsbeslutet att 
efter halva tiden lägga fram en utvärdering av genomförandet av programmet. I 
rådsbeslutet anges de politiska målen med programmet (att integrera 
jämställdhetperspektivet i all politik och alla åtgärder, att få alla aktörer att engagera sig 
för att genomföra jämställdhet, att främja jämställdhet i en föränderlig ekonomi, att 
förena arbete och familjeansvar, att främja en jämn könsfördelning i beslutsfattandet samt 
att stärka förutsättningarna för utövandet av jämställdhetsrättigheter). I beslutet 
fastställs också vilken typ av gemenskapsinsatser och stödmekanismer som behövs för att 
uppnå dessa mål. 
Rapporten är upplagd på följande sätt: I avsnitt I beskrivs de grundläggande dragen i 
programmet och hur det organiseras och leds. I avsnitt II. 1 redogörs för resultaten av 
programmet med avseende på de sex mål som fastställs i beslutet, och i avsnitt II.2 
belyses programmets betydelse för och bidrag till olika utvecklingstendenser och 
politiska riktlinjer på gemenskapsnivå. 
Vid sidan av de sex främsta politiska målen finns de strategier som prövats under 
genomförandet av programmet, dvs. innovation, partnerskap och överföring av goda 
exempel. De har blivit en nödvändighet för effektiva insatser som bidrar till uppnåendet 
av de politiska målen och som innebär en vinst när det gäller organisatoriskt lärande för 
projektarbetsgrupperna. 
Integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikornråden är den övergripande 
principen för handlingsprogrammet. Integreringen är både ett politiskt mål i sig och en 
strategi för att åstadkomma förändring på alla andra valda politikområden. Det har visat 
sig vara en komplex, långsiktig strategi, men det är just på grund av denna komplexitet 
och detta långsiktiga perspektiv som dessa insatser i programmet har så stor betydelse. I 
dessa insatser har ingått utbyte av erfarenheter, utveckling av konkreta verktyg och 
ramar för genomförande och övervakning på olika politikområden. 
Integreringsstrategins betydelse har sedan bekräftats genom den europeiska 
sysselsättningstrategin och genom den deklaration som gjordes vid Europeiska rådets 
möte i Cardiff i juni 1998. Den vikt som lades vid integreringen av ett 
jämställdhetsperspektiv på alla politikområden i sysselsättningsriktlinjerna och av stats-
och regeringscheferna i Cardiff har stärkts avsevärt tack vare resultaten av olika projekt 
och studier som finansierats inom programmet och tack vare det arbete som utförts av 
programmets två expertgrupper. 
Ett annat viktigt huvudtema i programmet har varit betoningen på att programmet och de 
nationella insatserna eller handlingsplanerna för lika möjligheter skall komplettera 
varandra. Detta har skett i samarbete med förvaltningskommittén, som består av 
m 
företrädare för medlemsstaternas jämställdhetsorgan. Tack vare detta samarbete har 
positiva synergieffekter uppstått mellan programmet och medlemsstaternas 
jämställdhetsorgan. Denna goda samverkan har också visats genom att man inom 
programmet lyckats samarbeta på ett bra sätt med de olika ordförandeskap i rådet som 
följt på varandra och genom de viktiga ordförandeskapsevenemang som anordnats med 
stöd av programmet. 
Det mervärde som programmet skapar ligger i att det kan bidra till att åstadkomma 
faktiska operativa förändringar på det lokala, nationella eller europeiska planet. Detta 
"inbyggda" mervärde visas i projektresultaten och kommer att bli allt mer uppenbart då 
projektet går in i spridningsfasen. 
En annan viktig aspekt på programmets mervärde är utvecklingen av gemensamma ramar 
för samordnade insatser på europeisk nivå. Viktiga begrepp, som till exempel 
"integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden" och "jämn 
könsfördelning i beslutsfattandet", håller nu på att utvecklas i ett europeiskt sammanhang 
och kopplas i allt högre grad samman med EU:s politik, tack vare programmets funktion 
som analys- och diskussionsforum. Samtidigt skapar programmet en gemensam 
dagordning för jämställdheten i Europa. Denna framväxande konvergens mellan 
medlemsstaterna är en av de mest positiva sidoeffekterna av de insatser som görs inom 
programmet. 
IV 
Interimsrapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska 
och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av 
gemenskapens handlingsprogram på medellång sikt för lika möjligheter för 
kvinnor och män (1996 till 2000) 
I ÖVERSIKT ÖVER PROGRAMMET 
1.1 Syften och mål 
Gemenskapens handlingsprogram på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor och 
män (1996-2000)1 antogs genom ett rådsbeslut2. Handlingsprogrammet byggde vidare 
på de resultat som uppnåtts genom gemenskapens tre första handlingsprogram för lika 
möjligheter för kvinnor och män. Dessa tidigare program har spelat en viktig roll inte 
bara för att förbättra situationen för kvinnor på arbetsmarknaden och i samhället, utan 
också för att främja ett samarbete på alla nivåer i fråga om lika möjligheter. 
s 
ä 
Det mest innovativa inslaget i programmet jämfört med de tidigare programmen är att 
man har infört ett nytt begrepp - integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla 
politikområden (mainstreaming) - både som vägledande princip och som ett mål, i 
enlighet med artiklarna 2 och 3 i rådets beslut. Programmet bör ge en referensram som 
avser att stimulera till samspel och samarbete på alla områden och på alla plan, såväl det 
europeiska som det nationella, regionala och lokala. Syftet är att integrera lika 
möjligheter i gemenskapens och medlemsstaternas hela politik och i alla åtgärder. 
För att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 3 i rådets beslut (dvs. att integrera 
jämställdhetperspektivet i all politik och alla åtgärder, att få alla aktörer att engagera sig, 
att främja jämställdhet i en föränderlig ekonomi, att förena arbete och familjeansvar, att 
främja en jämn könsfördelning i beslutsfattandet samt att stärka förutsättningarna för 
utövandet av jämställdhetsrättigheter), har programmet enligt artikel 4 i rådets beslut 
följande instrument: 
© Stöd till projekt som syftar till att utbyta information och erfarenhet om goda 
exempel. 
© Genomförande av forskningsprojekt samt uppföljning av relevant politik på området. 
© Spridning av resultaten från påbörjade projekt och av all annan relevant information. 
Enligt artikel 5 i rådets beslut skall kommissionen och medlemsstaterna se till att de 
insatser som genomförs inom ramen för programmet står i överensstämmelse med och 
kompletterar dem som genomförs genom gemenskapens politik på andra områden eller 
genom andra insatser, bland annat dem som avser strukturfonderna, utbildning eller 
yrkesutbildning samt dem som genomförs av medlemsstaterna. 
Enligt artikel 12 i rådets beslut skall kommissionen senast den 31 december 1998 lägga 
fram en interimsrapport om genomförandet av programmet för Europaparlamentet, 
rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. Genom denna 
rapport fullgörs denna skyldighet. Rapporten avser programperiodens första hälft, från 
1996 till juli 1998. Inom kommissionen förbereds nu en öppen anbudsinfordran för de 
externa utvärderingar som föreskrivs i artikel 11 i beslutet. Dessa utvärderingar, som 
kommer att inledas i början av 1999, kommer att bidra till kommissionens arbete med att 
utarbeta den slutrapport som skall läggas senast den 31 december 2001. 
1.2 Ekonomiska förutsättningar 
Den totala budgeten för programmet uppgick 1996 till 9 000 000 ecu, varav 
8 970 604,02 ecu motsvarade åtaganden, och 1997 uppgick den till 8 250 000 ecu, varav 
8 089 835,95 ecu motsvarade åtaganden. 
Under de två första åren av genomförandet fördelades programmets budgetanslag mellan 
de tre delar som anges i artikel 4 i rådets beslut. Ett belopp på 11 798 254,56 ecu 
anslogs för att möjliggöra utbyte av information om och erfarenheter av goda exempel, 
och som stöd till projekt som syftar till att identifiera och utveckla goda exempel och 
sprida information om och erfarenheter från dessa. Åtagandena för exempelvis projekt 
och seminarier uppgick till 5 780 815,86 ecu för 1996 och till 6 017 438,70 ecu för 
1997. 
Under dessa två år uppgick programmets finansieringsåtaganden för bevakning och 
uppföljning av relevant politik och genomförande av studier till sammanlagt 
2 464 924,25 ecu. I denna verksamhet ingick 17 olika studier och att driva 
expertgruppen för rättsliga frågor och expertgruppen för kön och sysselsättning. 
Man har inom programmet investerat sammanlagt 2 797 261,16 ecu i att åstadkomma en 
snabb spridning av resultaten från påbörjade projekt och all annan relevant information, 
till exempel publicering av tidskrifter, tematiska publikationer och årsrapporten om lika 
möjligheter. Av detta belopp motsvarade 1 759 774,16 ecu åtaganden för 1996 och 
1 037 487 ecu åtaganden för 1997. 
PROGRAMMETS 
VERKSAMHET 
Utbyte av erfarenheter 
(t.ex. projekt och 
seminarier) 
Studier och uppfbljning 
Spridning av resultaten, 
informationsverksamhet 
TOTALT 1996 
5 780 815,86 
1 430 014,00 
1759 774,16 
8 970 604,02 1997 
6 017 438,70 
1 034 910,25 
1 037 487,00 
8 089 835,95 TOTALT 
11798 254,56 
2 464 924,25 
2 797 261,16 
17 060 439,97 
Det ekonomiska stöd som beviljats genom programmet uppgår enligt artikel 8 i rådets 
beslut till högst 60% av projektets totala kostnad. Resterande 40% utgörs av 
projektledarens egen delfinansiering. För många sökande har det varit ett problem att 
finna delfinansiering för 40 % av de totala kostnaderna för projektet. 
Skälen står att finna i programmets grundläggande natur, eftersom programmet är 
inriktat på utbyte av erfarenheter på transnationell nivå och därför inte kan förväntas ge 
ekonomiskt stöd till lokala, regionala eller nationella insatser. De flesta sökande har 
dock lättare att finna delfinansiering som är kopplad till det lokala, regionala eller 
nationella inslaget i projektet, än till själva utbytesinslaget. Ytterligare ett problem när 
det gäller små organisationer är att det är mycket vanligt att den enda delfinansiering de 
kan erbjuda är ett bidrag in natura i form av medlemmarnas arbetsinsatser. 
Det har därför varit svårt att få projekten att löpa friktionsfritt ur ekonomisk synpunkt 
under den aktuella perioden. Detta problem förväntas kvarstå under programmets andra 
hälft, såvida det inte blir lättare att ordna delfinansering för transnationella utbyten i 
medlemsstaterna. 
1.3 Förvaltningen av programmet 
När det gäller genomförandet av programmet biträds kommissionen av en kommitté som 
består av företrädare för medlemsstaterna. Denna förvaltningskommitté skall enligt 
artikel 9 i rådets beslut anta det årliga arbetsprogrammet, de allmänna riktlinjerna för 
gemenskapens stöd och bestämma hur de gemenskapsstödda projekten skall väljas ut. 
Kommittén skall dessutom sköta uppföljningen av projekten och spridningen av 
resultaten av de gemenskapsstödda projekten på medlemsstatnivå. Eftersom 
förvaltningskommittén består av företrädare för de nationella organen har den också 
spelat en viktig roll i utveckla programmet i medlemsstaterna och stärka samarbetet och 
utbytet av information och goda exempel mellan medlemsstaternas olika nationella organ. 
I tidigare gemenskapsprogram för lika möjligheter har kommissionen biträtts av en rad 
olika stödstrukturer och expertgrupper. Dessa strukturer och grupper, som har haft en 
viktig roll i utvecklingen av gemenskapens regelverk, har i detta program fått ge vika för 
en mer rationaliserad styrning av verksamheten som inte bara gör EU:s 
jämställdhetspolitik mer enhetlig, utan också bidrar till att skapa större uppmärksamhet 
kring den. I det aktuella programmet biträds kommissionen därför bara av två 
expertgrupper - expertgruppen för jämställdhetslagstiftning och expertgruppen för kön 
och sysselsättning. Varje grupp består av relevanta experter från alla 15 medlemsstater 
och två av EES-länderna (Island och Norge). 
Som ett led i denna strävan att rationalisera strukturer och resurser har kommissionen 
inrättat ett kontor för tekniskt stöd (Anima) för att tillhandahålla stöd och expertis när 
det gäller att välja ut vilka projekt som skall beviljas stöd, för att sköta den löpande 
uppföljningen av de gemenskapsstödda projekten, för att främja att de samverkar i 
nätverk, för att med kommissionens vägledning regelbundet producera och sprida 
information om genomförandet av programmet och, slutligen, för att se till att de 
gemenskapsstödda projekten bevakas kontinuerligt. 
Det finns också ett antal transnationella partnerorganisationer som deltar i 
projektledningen på operativ nivå. Antalet sådana organisationer som ingår i 
programmets verksamhet varierar mellan de olika projekten, men generellt kan sägas att 
det har skett en utveckling i positiv riktning från år till år under programmets 
genomförande. Man har nyligen byggt upp en databas med organisationer som kan vara 
intresserade av att bli partnerorganisation i programmet, och denna kommer 
kontinuerligt att utökas och förbättras av programmets kontor för tekniskt stöd. Under 
programmets andra hälft kommer denna databas att underlätta projektledarnas sökande 
efter en passande partnerorganisation för deras respektive projekt. 
Programmets verksamhet kan enligt artikel 6 i rådets beslut vara öppen för andra länder. 
Två EES-länder - Island och Norge - har deltagit sedan programmet startade. 
Kommissionen har inbjudit alla tio central- och östeuropeiska stater att delta och 
anordnade i juni 1997 ett tvådagars seminarium för att förklara de förfaranden som 
används i programmet. Sex stater har redan anmält sitt intresse för att delta i 
programmet. För tre av dem (Rumänien, Ungern och Litauen) håller de juridiska och 
praktiska förberedelserna för närvarande på att avslutas. 
Med tanke på de utmaningar som utvidgningen av Europeiska unionen kommer att 
innebära, avser man att under programmets andra hälft skapa större uppmärksamhet 
kring gemenskapens jämställdhetsengagemang i enlighet med programmet. 
1.4 Strategier som utvecklats inom programmet 
De strategier som prövats under genomförandet av programmet är innovation, 
partnerskap och överföring av goda exempel. Dessa tre strategier har blivit nödvändiga 
för effektiva insatser och bör därför ligga till grund för all verksamhet i programmet. De 
har visat sig ge ett väsentligt bidrag till uppnåendet av de politiska målen och innebär 
dessutom en vinst när det gäller organisatoriskt lärande för projektarbetsgrupperna. 
I ansökningarna angavs en rad olika innovativa inslag i förslagen till projekt, från 
prövade metoder till planerade insatser. När det gäller partnerskap har detta en naturlig 
anknytning till programmets utformning och genomförs genom olika berörda aktörer och 
genom de samarbetsmetoder som vuxit fram. När det slutligen gäller överföringen av 
goda exempel inriktas programmet på insatser som syftar till att utveckla bättre metoder 
för att skapa jämställdhet och/eller sprida exempel som redan har visat sig vara effektiva. 
Det mervärde som programmet skapar ligger i att identifiera goda exempel när det gäller 
lika möjligheter för kvinnor och män och att åstadkomma ett utbyte av information om 
och erfarenheter av dessa goda exempel mellan viktiga aktörer på området (myndigheter, 
icke-statliga organisationer, arbetsmarknadens parter). Detta kräver transnationella 
inslag, både när det gäller berörda partnerorganisationer och den verksamhet som 
projektet avser. 
Jämfört med rent nationella eller lokala insatser är de insatser som görs inom 
programmet värdefulla genom att de bidrar till att åstadkomma faktiska operativa 
förändringar på det lokala, nationella eller europeiska planet. Detta "inbyggda" mervärde 
visas i projektresultaten och kommer först att uppnås helt och fullt när projektet går in i 
spridningsfasen. 
För de flesta projektledarna har det fungerat bra att identifiera goda exempel och utbyta 
information om dem och sedan överföra dem till transnationell nivå. Den mer komplexa 
fasen med internationellt samarbete vid utformning och genomförande av åtgärder (t. ex. 
multilateralt utbyte av erfarenheter av goda exempel eller strategin för spridning av 
resultat) var dock inte ett inslag som man från början hade planerat för i alla projekt. En 
utveckling mot mer genomarbetade transnationella partnerskap har därför angetts vara 
ett mål för programmets andra hälft. 
O ANALYS EFTER HALVA TIDEN AV PROGRAMMETS 
VERKSAMHET OCH RESULTAT 
För att beskriva genomförandet av programmet under dess första hälft ges i avsnitt II. 1 
en redogörelse för verksamheten och resultaten indelad efter de särskilda målen för 
programmet enligt artikel 3 i rådets beslut. I avsnitt II.2 i rapporten beskrivs hur 
programmet bidrar till utvecklingen av gemenskapens politik och insatser på andra 
områden. 
ELI Analys av genomförandet av programmet för varje särskilt mål 
• 77. /. 1 Allmänna kommentarer. 
Under programmets första år (1996) fick kommissionen in olika förslag till projekt efter 
ett omfattande utskick till berörda organisationer och olika aktörer och efter att 
programmet presenterats i nästan alla medlemsstater. Förslagen utvärderades enligt de 
kriterier för stödberättigande som fastställs i beslutet. Förvaltningskommittén yttrade sig 
positivt om den förteckning över projekt som lades fram av kommissionen, och 69 
projekt fick sedan ett avtal som löpte fram till juni 1997. Av dessa var det endast 67 som 
fick stöd, eftersom två projekt drogs tillbaka efter det att avtalen hade utfärdats. 45 av 
projekten skulle löpa på flera år. Rapporteringen i slutet av den första avtalsperioden 
bestod därför enbart av en redogörelse för de resultat som dittills uppnåtts. 
En inbjudan att lämna förslag publicerades i Europeiska gemenskapernas officiella 
tidning som inledning på den andra projektomgången (budgetåret 1997). Efter ett 
urvalsförfarande som godkänts av förvaltningskommittén beviljades 71 projekt EU-stöd 
med avtal som löpte fram till juni 1998. 37 av projekten skulle enligt förslaget vara 
fleråriga. Man håller för närvarande på att lägga fram de olika rapporterna för 
avtalsperioden om de projekt som finansierats under det andra året. 
Samma förfarande har tillämpats för den tredje projektomgången som avser budgetåret 
1998. På förslag av kommissionen godkände förvaltningskommittén vid sitt möte i juni 
1998 förteckningen över de projekt som skall ges stöd från juli 1998 till juni 1999. 
Avtalen för dessa projekt håller nu på att utarbetas. 
Under de första två och ett halvt åren av programmets genomförande har företrädarna 
för medlemsstaterna sammanträtt tio gånger i förvaltningskommittén för att i enlighet 
med artikel 9 i rådets beslut utföra sina uppgifter när det gäller att biträda kommissionen. 
Kommittémedlemmarna har också flera gånger bjudits in att delta i projektledarnas 
möten. 
De kriterier som har använts vid urvalet av projekt har följt strategierna innovation, 
partnerskap och internationellt utbyte av goda exempel. En förklaring ges i avsnitt 1.4 i 
denna rapport. 
När det gäller arbete i nätverk har man hittills anordnat elva projektledarmöten, vilket har 
möjliggjort ett livligt och aktivt utbyte av erfarenheter och information och underlättat 
det transnationella inslaget i de först utvalda projekten. Två kurser har anordnats för 
projektledarna, dels för att informera projektledarna om gemenskapens 
jämställdhetspolitik, programmets roll i denna och deras egen roll inom programmet, dels 
för att tillhandahålla information och utbildning om finansiella bestämmelser och 
förfaranden för att möjliggöra en optimal och effektiv finansiell styrning av projekten. 
Expertgrupperna har sammanträtt sammanlagt åtta gånger, med ett gemensamt möte för 
de två nätverken varje år i syfte att underlätta förberedelserna av gemensamma 
arbetsuppgifter enligt kommissionens begäran. Två rundabordskonferenser har 
anordnats för att diskutera frågan om medhjälpande makar till egenföretagare3. Ett möte 
med journalister hölls i maj 1998 för att öka medvetenheten bland journalister och för att 
informera dem om ett viktigt informationsevenemang på europeisk nivå som skulle 
markera inledningen av programmets andra hälft. Denna kongress och utställning hölls i 
september 1998 och blev en stor framgång. 
De teman som behandlas i de 17 studier som hittills har fått stöd genom programmet har 
fastställts utifrån programmets behov av vetenskapligt kunnande. Olika forskningsinstitut 
svarade på den inbjudan att lämna förslag på studier som publicerades 1996 och på en 
begränsad anbudsinfordran 1997. Huvudkriterierna var kvaliteten på metoderna och 
forskarteamens meriter. De flesta av de utvalda studierna omfattar alla 15 
medlemsstater. Fyra av studierna avsåg lägesöversikter på viktiga politikområden som 
ingår i programmet: arbetsmarknad, att förena arbete och familjeansvar, beslutsfattande 
och medier. Förvaltningskommittén godkände vid sitt möte i juni 1998 teman för den 
tredje inbjudan att lämna förslag på studier. En begränsad anbudsinfordran kommer 
snart att gå ut. 
Spridningsstrategin har en viktig roll, eftersom ett av de viktigaste målen är att skapa 
större uppmärksamhet kring gemenskapens insatser på jämställdhetsområdet. För detta 
ändamål har man producerat en rad olika publikationer som alla riktar sig till en bestämd 
målgrupp: The Magazine som ges ut kvartalsvis (fem nummer hittills, med en upplaga på 
sammanlagt 51 150 exemplar) riktar sig till allmänheten och ger information om politiska 
frågor som rör lika möjligheter. Den interna bulletinen (fem nummer hittills, med en 
upplaga på sammanlagt 4 100 exemplar) riktar sig till läsare som redan är engagerade i 
programmet - projektledare, partnerorganisationer samt personer och organisationer som 
har uttryckt sitt intresse för programmet. The Equality Quarterly News (sex nummer, 
med en upplaga på sammanlagt 8100 exemplar) riktar sig särskilt till jurister i Europa. 
Denna tidskrift informerar om aktuell rättspraxis och situationen på lagstiftningsområdet 
både på europeisk nivå och på nationell nivå inom medlemsstaterna. Alla publikationer 
finns på engelska och franska, de flesta även på tyska. 
Man har gjort flera insatser för att ytterligare sprida den verksamhet som ingår i 
programmet. Ett årligt projektregister utarbetades 1996 och 1997 (på engelska, franska 
och tyska), med en upplaga på sammanlagt 2900. Registret innehöll översiktlig 
information om de gemenskapsstödda projekten under året4. Man har också utarbetat ett 
register över produkter (3000 exemplar) som visar resultaten av de projekt som 
finansierades under det första året av programmets genomförande5. 
Under återstoden av programmet kommer tonvikten att läggas vid att med hjälp av 
förvaltningskommittén anordna tematiska seminarier i medlemsstaterna. 
På utsändningslistan för programmets publikationer finns cirka 8200 adresser. Det är 
bland annat, förutom medlemmarna i förvaltningskommittén och Rådgivande kommittén, 
även ledamöter i Europaparlamentets utskott för kvinnors rättigheter och medlemmar av 
andra europeiska institutioner, icke-statliga organisationer på jämställdhetsområdet på 
europeisk, nationell och regional nivå, jämställdhetsorgan i medlemsstaterna, alla 
projektledare och de som har utfört studier inom aktuella och tidigare 
gemenskapsprogram samt, slutligen, personer som har anmält intresse för kommissionens 
verksamhet när det gäller lika möjligheter. 
• II. 1.2 Integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden 
Det är på grundval av en bedömning av tidigare resultat som man har antagit 
integreringsprincipen som den främsta drivkraften för programmet. De flesta åtgärder 
som hittills vidtagits för att främja lika möjligheter för kvinnor och män har varit 
punktinsatser. Dessa särskilda insatser har varit viktiga för att bekämpa bristande 
jämställdhet, och är det fortfarande. Det finns dock ett behov av mer generella, 
kompletterande insatser som kan utöva ett starkt inflytande på den allmänna politikens 
inriktning och på beslutsfattarna. Denna kombination, som av kommissionen 
definieras som en tvådelad strategi - särskilda åtgärder och integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv - anses vara det mest effektiva sättet att skapa jämställdhet. 
På grundval av denna iakttagelse har man antagit integreringsalternativet och det 
heltäckande angreppssätt som detta innebär både som vägledande princip och som det 
primära strategiska målet för programmet. Dess genomförande i praktiken har banat 
väg för nya insatser och en hel rad tidigare icke använda initiativ på alla plan. 
Två studier inleddes under 19976 för att skapa ökad förståelse för de faktorer som gör 
att en sådan integeringsstrategi kan lyckas, för de roller som olika aktörer har på olika 
plan, för de övervakningsmekanismer som används och för utvecklingen av 
resultatindikatorer. Dessa studier avser också att utveckla statistiska modeller med 
ett jämställdhetsperspektiv. 
Hittills har sammanlagt 14 projekt inriktats på en rad olika politiska nivåer och 
områden i syfte att främja integrering av ett jämställdhetsperspektiv på alla 
politikområden och utveckla verktyg och instrument för att genomföra detta. Inom 
programmet finns det många projekt på andra verksamhetsområden som bidrar till 
integreringsmålet, särskilt genom att införa partnerskapsstrategier, få viktiga aktörer 
att engagera sig, främja arbete i nätverk, bedriva upplysningsverksamhet riktad till 
beslutsfattare, främja kontakter med politiker samt genom att utveckla verktyg, 
databaser och vägledningar. 
Utifrån denna erfarenhet har vi sett att det sammanhang i vilket ett projekt kan sättas 
in är en faktor som starkt påverkar det angreppssätt som används. Lokal förvaltning 
har till exempel varit målgruppen för ett projekt som bedrivs av Equal Opportunities 
Commission i Storbritannien7. Projektet leds av ett partnerskap bestående av lokala 
förvaltningar och jämställdhetsorganisationer från fyra EU-länder. Man har med 
utgångspunkt från tidigare erfarenheter och partnerinstitutionernas organisatoriska 
intressen utvecklat en modell för en integreringsstrategi. 
Planering och utveckling, användning av arbets- och bostadslokaler, tidsanvändning 
och typ av infrastruktur i stad och på landsbygd är alla faktorer som på ett 
komplicerat men fundamentalt sätt påverkar jämställdheten. Genom programmet har 
man finansierat ett ambitiöst projekt som samordnas av det europeiska nätverket 
EuroFEM8 och inbegriper alla medlemsstater. Projektet behandlar rumslig planering, 
transport, bostäder och lokal utveckling, och syftar till att integrera ett 
jämställdhetsperspektiv i planering och utveckling. En "verktygslåda för integrering" 
avsedd för projektutvärdering med medvetenhet om jämställdhetsperspektivet, med en 
förteckning över goda exempel, har utarbetats med utgångspunkt från fallstudier om 
projekt i en rad europeiska länder. 
Women's Talent Bank,9 som har inrättats av European Women's Lobby (europeisk 
lobbygrupp för kvinnor), har utvecklat nya verktyg avsedda att underlätta 
integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i all politik och i alla åtgärder. Det är en 
databas med tusentals kvinnliga experter på alla de kompetensområden som 
gemenskapens politik omfattar. Denna informationskälla ställs nu till förfogande for 
europeiska och andra institutioner för att möjliggöra beslutsprocesser som bygger på 
såväl manlig som kvinnlig expertis. 
Efter antagandet av rådets -tieskt om att göra integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv på alla postområden till en vägledande princip och ett 
strategiskt mål för programmet, antogs ett meddelande i februari 1996 som har gjort 
integrering av ett jämstalidhetsjeirspokiv till oHdell WJ-foMkm. 
Integrering av ett jäm$tälidh$t^fr|pektiv på alla politikområden är en helt ny 
strategi för att skapa jämställdhet ;méllan kvinnor och män. Det kräver engagemang 
från alla politikområden och aktörer, även trän dem som inte är insatta i 
jämställd&etsfrågor. Det kräver'pê^i'mM^^^^^^B V& det gfflet attityder 
och beteenden. Efter endast tyå ;o£h"Ä jtösjst års projektverksamhet, satsMd 
forskning och arbete i nätve* ^^t^ *w* är mtegreriag av ett 
jäwtäÖdhet$perspelctiv på alla p^^^^^^i^måt ett begrepp $oftifceH#ver 
vi&ètttvecklas. Begreppet '• =|tv «^pi^^i; - komplext» ' vilket AJ%!^' ;< :&tt 
Mäniifigsprocessen - som ^DM^i;pi^$^x^--. måste fo'rtsatta;;^cï;-^eÙdas 
bêàe när det gäller $éùow^xiÊù^iv^^èM^it^ det gäller beslu^ttäma. 
II. 1.3 Skapa engagemang för jämställdhet 
Erfarenheten från EU:s tidigare insatser och program för lika möjligheter har visat att 
engagemanget hos de "traditionella" jämställdhetsaktörerna (dvs. nationella 
jämställdhetsorgan och kvinnoorganisationer) inte räcker till för att skapa ett helt 
jämställt europeiskt samhälle. Det krävs ett ökat engagemang hos alla viktiga aktörer 
i näringsliv och samhälle för att jämställdhetsmålet skall kunna uppnås på ett effektivt 
sätt. 
Det har blivit nödvändigt att bredda kretsen av aktörer och institutioner som verkar 
för att främja jämställdhet genom en strategi som syftar till att integrera jämställdheten 
i all politik och i alla åtgärder och till att främja attityder som är mer gynnsamma ur ett 
jämställdhetsperspektiv. Det krävs ökad medvetenhet hos alla viktiga aktörer, till 
exempel fackföreningar, lokala och regionala myndigheter, och detta är något man 
arbetar för inom programmet. 
Programmet har hittills stött cirka 30 projekt som främst avser detta mål. I dessa 
projekt ingår att fa viktiga aktörer att engagera sig på sina respektive 
verksamhetsområden och att påverka den allmänna opinionen. Projekten syftar 
8 
huvudsakligen till att a) öka medvetenheten och ändra attityderna hos viktiga 
beslutsfattare och opinionsbildare, b) främja ledarskap i olika sektorer av näringsliv 
och samhälle samt till att c) skapa egenansvar när det gäller samhällsförändringar och 
gradvis bygga upp en kritisk massa när det gäller opinion och insatser för att främja 
lika möjligheter. 
Kommissionen har fått nya aktörer att delta i programmet genom att fastställa 
urvalskriterier som betonar vikten av att få aktörer i näringsliv och samhälle - eller 
män, särskilt på chefsnivå - att engagera sig samt genom att främja ett nytt och starkt 
partnerskap och genom att fastställa prioriterade aktörer enligt bilagan till beslutet 
(t.ex arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer, lokala myndigheter). 
Att bygga upp expertkunskap och att ändra politiken på jämställdhetsområdet när det 
gäller arbetsmarknadens parter kräver insatser på flera plan som syftar till att ändra 
förhållningssätt och attityder när det gäller kollektivförhandlingar. 
Upplysningsverksamhet och utbildning för förhandlare, att lära in och utveckla en 
jämställdhetsstrategi är en av de främsta metoderna för att skapa engagemang hos de 
arbetsmarknadsparter som ingår i programmet. I Euro-Fiet-projektet11 ingår 
arbetsmarknadens parter för handels- och kontorsanställda samt privatanställda 
tjänstemän och fackförbunden inom metallindustrin (IG Metal och FIM CISL). 
Ledande organisationer i programmet är till exempel företag som det italienska 
järnvägsföretaget Ferrovia Nord Milano, Credito Italiano Bank och organ som 
exempelvis branschorganisationer och handelskammare från Spanien, Italien, Tyskland 
och Frankrike. 
Arbetsmarknadens parter, som till exempel Europeiska fackliga samorganisationen 
(EFS), det franska fackförbundet CFDT, det tyska Beamtenbund, en facklig 
organisation för offentliganställda, och det svenska energiföretaget Sydkraft driver 
alla viktiga projekt. Dessa aktörer engageras också som nationella och transnationella 
partner i många andra projekt. 
Ett informationsmöte hölls i Bryssel den 5 februari 1998 med UNICE, EFS och 
Europeiskt centrum för offentliga affärsverk och företag (CEEP) - arbetsgivar- och 
arbetstagarorganisationerna på europeisk nivå - i syfte att ytterligare stärka 
arbetsmarknadsparternas deltagande som prioriterade aktörer i programmet och för 
att uppmuntra dem att delta i gemensamma projekt för lika möjligheter. 
Att engagera nya aktörer har direkt samband med attitydförändringar. I linje med 
Charter on women in the Media12 som antogs i maj 1995 har flera radio- och TV-
företag engagerat sig aktivt i programmet. 
Inom projekten har man i många olika sammanhang engagerat och informerat viktiga 
lokala och nationella aktörer i deras arbete. Man har till exempel bedrivit 
lobbyverksamhet, arbetat i nätverk, tillhandahållit information och anordnat kurser. 
Manifest, databaser, videor, seminarier, informationsblad och konferenser har utgjort 
grunden för informationsstrategin. Informations- och spridningsstrategierna för 
projekten har inriktats på företrädare för större institutioner och på den allmänna 
opinionen, och man har framhållit fördelarna med lika möjligheter i en föränderlig 
värld för dessa institutioner. 
9 
laästa fas av prograrnt^ 
på detma vericsanmet^spÉ-W 
deltagande, särskilt n^ 1^ gpp 
eller lokala och regionala mp^ 
jämstätldhetsperspektrvet, n^e ipå; Sland priöoteringärt^ man skall lyckas 
//. 1.4 Jämställdhet i en föränderlig ekonomi 
Vid Europeiska rådets möte i Essen i december 1994 fastslogs att jämställdhet var en 
viktig uppgift för Europeiska unionen och dess medlemsstater och ett krav för den 
inre marknadens fortsatta utveckling. Att främja jämställdheten har allt sedan dess 
haft en central ställning i den ekonomiska planeringen och i politiken på europeisk 
nivå. 
Målet att skapa jämställdhet på arbetsmarknaden har stärkts betydligt under de 
senaste åren. Fler och fler företag drar nytta av mångfalden i arbetskraften. Trots att 
kvinnor har stått för de flesta nya arbetstillfällen som skapats under det senaste 
årtiondet, är sysselsättningen fortfarande betydligt lägre bland kvinnor än bland män. 
Dessutom är arbetsmarknaden fortfarande starkt segregerad. Kvinnor når sällan höga 
chefsbefattningar. Kvinnor tenderar också att utföra deltidsarbete, tillfälligt arbete 
och arbete i hemmet. 
Hittills har 20 transnationella projekt kommit igång, främst inriktade på sysselsättning 
och arbetsliv. Viktiga verksamhetsområden för detta mål är att fa in kvinnor i 
mansdominerade sektorer och yrken samt mentorprogram som syftar till att komma 
igenom glastaket på chefsnivå. Andra centrala teman som har behandlats i projekten 
är aktiva åtgärder, flexibilitet, organisatoriska förändringar och kvinnors företagande. 
När det gäller utbildning har man främst inriktat sig på pilotprojekt och goda 
praktiska exempel som rör särskilda målgrupper, till exempel invandrarkvinnor och 
deras integrering på arbetsmarknaden och i samhället som helhet. Man har särskilt 
strävat efter att undvika överlappning med Europeiska socialfondens initiativ och med 
gemenskapens insatser inom utbildning och yrkesutbildning (Leonardo- och Sokrates-
programmen). 
Att kvinnors företagande främjas avspeglas också hos allmänna organisationer som till 
exempel handelskammare13 och andra företag i ett projekt som stöds genom 
programmet. Inom Credito Italiano £a«£-projektet14, som bedrivs i samarbete med 
brittiska, belgiska och portugisiska partner, håller man exempelvis på att utveckla 
särskilda resurser för företag som drivs av kvinnor som uppföljning till en 
undersökning av kvinnors behov av finansiella verktyg som exempelvis leasing, 
projektfinansiering och elektronisk bankverksamhet. 
Sex studier har hittills inletts inom programmet på detta område. Exempel på dessa är 
en översikt över aktuella undersökningar om kvinnor på arbetsmarknaden15 och en 
undersökning om egenföretagare och deras medhjälpande makar16. Med 
utgångspunkt från den sistnämda studien har man under 1997 anordnat två 
rundabordskonferenser om medhjälpande makar till egenföretagare. Under 1997 
10 
inleddes också två studier17 18 om ett register över indikatorer för utvärdering av 
sysselsättnings- och arbetsmarknadspoUtiken ur ett jämställdhetsperspektiv och om 
löneskillnaderna mellan kvinnor och män enligt resultaten av Eurostats 
lönestrukturundersökning. Dessa studier pågår fortfarande. 
Jämställdhet på arbetsmarknaden kan inte på ett effektivt sätt uppnås utifrån. Man 
måste få viktiga aktörer att engagera sig för att stärka jämställdheten. Det går mycket 
bättre att integrera ett jämställdhetsperspektiv på företagen om insatserna har direkt 
anknytning till företagets behov och om besluten fattas gemensamt av 
fackföreningarna och ledningen. Som tidigare framhållits har man i programmet 
engagerat ett stort antal viktiga aktörer på området, som till exempel fackförbund, 
nationella och multinationella företag, handelskammare, som samarbetar med 
forskningscentrum och universitet som har stor erfarenhet på området. 
Ett bra exempel på hur man får olika aktörer att engagera sig i att ge kvinnor ökade 
möjligheter att göra karriär inom vetenskap, teknik och industri inom energisektorn är 
det det projekt som leds av det svenska företaget Sydkraft19. I projektet samarbetar 
svenska och irländska arbetsmarknadsparter och företag. Man satsar hårt på att ändra 
förhållningssätt och attityder, föra upp lika möjligheter på styrelsernas dagordning, 
och lägga fram förslag till särskilda åtgärder och upplysningsverksamhet. 
Även när det gäller en flexibel arbetsorganisation finns det exempel på att goda 
exempel överförs och att man skapar en brett engagemang bland olika aktörer. En 
flexibel arbetsorganisation betraktas idag oftast som en ekonomisk nödvändighet på 
en föränderlig arbetsmarknad. Den strategi som används i programmet är att 
fackföreningar och arbetsgivare kan samarbeta när det gäller att införa en flexibilitet i 
arbetet som gynnar både arbetsgivare och arbetstagare. Man håller inom ramen för 
olika projekt på att samla in positiva modeller för flexibilitet från olika medlemsstater, 
till exempel ett brittisk-holländskt fackligt samprojekt som leds av brittiska Trade 
Union Congress20. Detta projekt har lyckats utöva inflytande på den nationella 
debatten om flexibel arbetstid genom att visa positiva och genomförbara exempel på 
flexibilitet på arbetsplatsen. 
En särskild artikel i programmets tidskrift, The Magazine21, ägnades åt 
kommissionens grönbok Partnerskap för en ny arbetsorganisation i december 1997. 
I artikeln gavs en översikt över de projekt som behandlar frågor som hänger samman 
med kommissionens grönbok. Programmet har på detta sätt bidragit till den debatt 
och informationsinsamling som inleddes genom grönboken. 
Under det luxemburgska ordförandeskapet under andra halvåret 1997 anordnades 
med stöd av programmet en europeisk konferens om jämställdhetsaspekten när det 
gäller de nya formerna av arbetsorganisation22. Flera exempel på framgångsrika 
projekt som finansierats av programmet presenterades vid konferensen. En 
sammanfattning av konferensen har publicerats med stöd av programmet. 
Traditionella rollförväntningar och andra (indirekta) diskrimineringsmekanismer i 
företagskulturen hindrar fortfarande kvinnor från att delta i arbetslivet på samma 
villkor som männen. Denna länge förbisedda aspekt på bristande jämställdhet på 
arbetsmarknaden kan på ett effektivt sätt motverkas genom "mentorstrategin", som 
innebär att man får chefer på företag, offentliga förvaltningar och personalavdelningar 
att engagera sig för att driva fram en ny generation kvinnliga chefer. I programmet 
11 
stöds pilotprojekt och överföring av goda exempel på området, särskilt när det gäller 
högre chefsnivåer. 
Deutsche Jugendinstitut bedriver särskilt övergripande aktionsforskning23 som innebär 
att man kartlägger befintliga mentorprojekt i hela Europa och startar 
mentorverksamhet i de medlemsstater där mentormetoden ännu inte har införts. Det 
framgår av de resultat som hittills framkommit av projekten att mentorprogram inte 
bara är en oerhört nyttig erfarenhet för såväl mentorn som adepten, utan också att de 
kan påverka ledningens strategier och bidra till att förändra företagskulturen. 
Såväl arbetsmarknadspolitik som innovationer när det gäller arbetsorganisation och 
samhället i stort genomförs ofta utan att man har tänkt igenom konsekvenserna 
ordentligt ur ett jämställdhetsperspektiv. Man avser att med hjälp av verktyg som 
utarbetats på grundval av aktionsinriktad forskning och modeller som utvecklats inom 
programmet försöka påverka ledningens metoder positivt i riktning mot ökad 
medvetenhet om jämställdhetsperspektivet. Konkreta och resultatinriktade 
strategiverktyg som syftar till att åstadkomma förändringar i näringslivet håller på att 
utarbetas genom transnationella projekt på området (t.ex. det franska CFDT-
projektet24), som till exempel analys- och diagnosverktyg för jämställdhetsrevision, 
riktlinjer och handböcker för att införliva jämställdhetsfrågor i kollektivförhandlingar. 
Framsteg görs också i fråga om kvinnor på höga befattningar inom företagande, 
vetenskap och teknologi. Genom WITEC-databasen25, som omfattar Belgien, 
Spanien, Tyskland, Sverige, Danmark och Nederländerna, vill man bidra till att ändra 
det förhållandet att kvinnor är underrepresenterade inom mansdominerade sektorer 
och yrken genom att tillhandahålla en omfattande förteckning över framstående 
kvinnliga forskare och specialister på nästan alla tekniska och vetenskapliga områden. 
Inom ramen för projektledarnas reguljära möten har man anordnat 
samarbetsseminarier i syfte att skapa kopplingar mellan projekten och ett samarbete 
på detta område. Två särskilda bulletiner har publicerats på området, om 
utvecklingstendenser när det gäller kvinnors sysselsättning under 1990-talet i april 
199726 och om kön och arbetstid under 1990-talet i december 199727. 
sajÄtt Dessa aspekter, 
sorti har Érekt isaMlBllft galler jämställdhet, 
koinmer^ 
12 
77.1.5 Att förena arbete och familjeansvar 
Detta mål avser den ökade mångfalden i såväl arbetslivet som familjelivet och 
förändringar i förhållandet mellan de två. För att tillvarata kvinnors ekonomiska 
potential och deras önskan att komma in på eller återinträda på arbetsmarknaden 
måste man fortsätta att driva en politik som gör det möjligt att på ett bättre sätt förena 
arbete och familjeansvar. Hushållsstrukturer och förhållanden utvecklas som ett 
resultat av snabba förändringar i riktning mot mer "icke-traditionella" hushåll. Det 
finns dock stora skillnader mellan medlemsstaterna, och det gör insatserna på 
europeisk nivå mer komplexa samtidigt som det blir mer meningsfullt att utbyta 
erfarenheter och goda exempel. 
Att utveckla strategier och metoder för att på ett bättre sätt förena arbete och 
familjeansvar är en av de största utmaningarna i programmet. Det kräver 
informations- och upplysningsverksamhet riktad till både män och kvinnor, 
arbetsgivare och arbetstagare. Såväl strategiutveckling som informations- och 
upplysningsverksamhet ingår i projekten. 
En viktig lägesrapport om förenande av arbete och familjeliv när det gäller både män 
och kvinnor avslutades i juni 1997. I studien28 behandlas även kvaliteten på omsorgen 
och flexibelt arbete som ett sätt att förena arbete och familjeansvar, och det ingår även 
en analys av den potentiella risken att kvinnor får en mer otrygg arbetssituation. 
Under projektets två första år har 12 projekt finansierats. De är huvudsakligen 
inriktade på att förena arbete och familjeansvar och behandlar viktiga teman som till 
exempel hur möjligheten och tillgången till avlönat arbete samverkar med andra 
aspekter som rör familjeansvar, omsorg, fritid och samhällsliv. I projekten behandlas 
också könsroller inom familjen och ansvarsfördelningen inom hemmet, råd och stöd 
till arbetstagare som har omsorgsansvar samt den viktiga frågan om barnomsorg efter 
skoltid. 
Det finns flera projekt på det här området som är inriktade på åtgärder och strategier 
som gynnar både arbetsgivare och arbetstagare. Det företagsekonomiska argumentet 
för att främja flexibelt arbete så att arbetstagarna kan förena arbete och familjeansvar 
framgår tydligt i projekten, t.ex. när det gäller att anställa och behålla personal, ökad 
motivation samt minskad frånvaro och personalomsättning. 
Modellösningar och utbildningsmaterial är de konkreta resultaten av fallstudier och 
gemensamma transnationella pilotprojekt. De brittiska, svenska, norska och danska 
arbetslivsprojekten utgör underlaget för en forskningsrapport och en praktisk 
vägledning för hur man stöder arbetstagare med omsorgsansvar som utarbetats av det 
brittiska projektet Children in Scotland9. Konkreta goda exempel avseende de 
"tidsbanker" som utvecklats i flera italienska städer används nu för att utveckla 
liknande verksamhet i Salud y Faroi/ia-projektet30 i Barcelona, som är inriktat på 
tidsanvändning inom familjen och på att inrätta ett ömsesidigt stödsystem. 
I en rad projekt har man gått längre när det gäller att beakta männens intressen och 
motivation. I Reykjavik31 har man gjort en ingående studie av vad som motiverar män 
till föräldraledighet och vilka ytterligare insatser som kan göras för att få män att ta 
föräldraledigt. En TV-dokumentär om hur män utnyttjar föräldraledigheten under 
13 
hela ledighetsperioden har skapat en bredare debatt på Island om jämställdhetsfrågor 
och kommer att sändas även i andra europeiska länder. 
Ett annat exempel på hur man engagerar både kvinnor och män kan hämtas från 
belgiska Bond van Grote en Jonge Gezinnen (förbundet för stora och unga familjer)32, 
som tillhandahåller konkret och tilltalande utbildningsmaterial som underlag för 
gruppdiskussioner om könsroller inom familjen. Materialet, som redan har skapat 
bred debatt i Belgien, har nu tagits fram i en spansk version som fått stor användning i 
spanska diskussionsgrupper. Det portugisiska Graa/-projektet33 och det projekt som 
bedrivs av kvinnoinstitutet i den spanska baskiska regionen3 innebär också att män 
engageras i diskussioner och olika kurser. Dessa exempel på transationellt utbyte av 
innovation och god praxis vittnar om det europeiska mervärdet hos de projekt som 
stöds genom programmet. 
De två expertgrupperna i programmet utarbetade i mars 1998 en gemensam rapport 
med titeln Care in Europe (Omsorg i Europa)35 som ger en översikt över situationen i 
Europa när det gäller barnomsorg och äldreomsorg (se avsnitt II.2.2). 
Ett viktigt inslag i programmet när åu gäller demografiska utvecklingstendenser 
under de kommande åren kommer att vara att fastställa goda exempel som rör 
omsorg och i synnerhet att stärka männens deltagande i omsorgen (både inom 
fai*$jea,oeh i omsorgssektorn)., 
Desjsutom har frågan om httr mmh® ferem arbete och familjeansvar hittills främst 
behandlats genom studier Gchprojé1$ kom större företag. Eftersom arbetsvillkoren 
i inl^l^retag och små företag i viSf|Wse:endeti, skiljer sig avsevärt från de större 
föirÄÄs,bör man under progtårÄeft'$n&ra hälft också specifikt, befcandja frågQr 
wi&:får]m/m%& Î6tm^-^)>^,^^i^^^m^û t mikroföretag och sm|;lbretag; 
ÉftefSoin det har slagits fast atiiÄveeMuigeo av^a familjevänlig politik î arbetslivet 
tiUsliiÉitniiismed bättre möjligheter att förena arbete och familjeliv har lyfts;fram 
^^^^mf^igoti sysselsättÄgsril^jema, kan resultaten av dessa p 
II. 1.6 En jämn könsfördelning i beslutsfattandet. 
Att främja en jämn könsfördelning i beslutsfattandet är ett av de viktigaste målen för 
programmet. Trots att man idag är medveten om att det är viktigt med en jämn 
fördelning när det gäller kvinnors och mäns representation i beslutsfattandet, är 
kvinnor fortfarande underrepresenterade inom politik, offentliga och privata 
institutioner och generellt i beslutfattande ställning. I många europeiska länder håller 
de politiska strukturerna på att förändras till följd av politiska och ekonomiska kriser. 
Denna förändring innebär en möjlighet att snabbare stärka kvinnors representation i 
beslutsfattandet. Samhällsförändringarna innebär ett ytterligare erkännande av att en 
jämn könsfördelning i alla samhällssektorer inte bara är något som kvinnor kräver, 
utan ett oundvikligt inslag i ett modernt demokratiskt samhälle. 
14 
Gedigen information om kvinnors ställning på beslutsprocessens alla nivåer och inom 
alla sektorer är av avgörande betydelse för att man skall kunna engagera olika aktörer 
och fa dem att agera. Kommissionen har förbättrat de befintliga kunskaperna om 
denna fråga genom en översiktlig lägesrapport på det europeiska planet om kvinnor i 
det politiska, ekonomiska och samhälleliga beslutsfattandet i Europa36 som utarbetats 
under 1996 inom ramen för programmet. 
När det gäller politiskt beslutsfattande möjliggör den europeiska databas som skapats 
inom programmet av Frauen Computer Zentrum*1 utveckling av strategier eller 
kampanjer och därigenom upplysningsverksamhet angående den aktuella situationen, 
de framsteg som gjorts samt de kvarstående klyftorna och skillnaderna mellan 
medlemsstaterna. Tillgången på aktuella uppgifter om kvinnor i det politiska 
beslutsfattandet anses vara ett av de främsta resultaten som uppnåtts genom 
programmet och de uppgifter som har tillhandahållits genom programmet har redan 
använts i årsrapporten om lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska unionen 
1997. 
Ännu en studie om valsystemens inverkan på kvinnorepresentationen i parlamenten 
har inletts under 199738 och pågår fortfarande. 
Inom sammanlagt 16 projekt har man utvecklat en rad olika verksamheter som främjar 
en jämn könsfördelning i beslutsfattandet, särskilt inom politiken. Bland dessa kan 
nämnas inrättande och utvidgning av europeiska nätverk för kvinnliga politiker39, tre 
större europeiska konferenser40, upplysningskampanjer för att främja kvinnors 
deltagande i politiken41, ett utbytesprogram för svenska och spanska politiker42, flera 
insatser för kapacitetsutveckling och utbildning för kvinnor i ledarskapsställning43 
samt ett stort antal publikationer och transnationella möten. 
Seminarier för projekt på detta område har anordnats vid alla projektledarmöten i 
syfte att skapa kopplingar och stärka samarbetet på området. En särskild artikel i 
programmets tidskrift i juli 199744 ägnades åt könsfördelningen i beslutsfattandet och 
gav information om de framsteg som gjorts inom projekten. Ett temamöte 
anordnades genom programmet i januari 1998 med deltagande av ledamöter från 
Europaparlamentet, projektledare och experter. De diskuterade nya begrepp, 
strategier och möjliga insatser som. skulle kunna göras för att åstadkomma en jämnare 
fördelning i valresultatet för de kommande valen till Europaparlamentet. 
I projekten behandlas erfarenheter från olika nivåer av beslutsprocessen (lokal, 
nationell och europeisk) och från olika medlemsstater. Denna process har underlättats 
genom att det redan finns europeiska instrument och verktyg, som till exempel rådets 
rekommendation45, Atendeklarationen46, Romstadgan47 och vägledningen Så skapar 
man balans mellan könen i det politiska beslutsfattandet** som utarbetats under 
tidigare program för att främja lika möjligheter. 
Frågan är inte längre om kvinnor skall ha tillträde till den politiska arenan. Nu ställs 
istället mer kvalitativt inriktade frågor. Erfarenheten har visat att lika representation 
för kvinnor och män leder till organisatoriska förändringar och ökade möjligheter att 
integrera ett jämställdhetsperspektiv i all politik. Det är tydligt att fler och fler projekt 
som rör kvinnor i beslutsprocessen införlivar en sådan strategi i sin verksamhet. 
15 
Danske Kvinders Nationalråd har inom programmet systematiskt utvärderat lokala 
valkampanjer i Danmark49. Utvärderingen av uppgifterna, som också beaktar svenska 
uppgifter, tyder på att det särskilt när det gäller lokala valkampanjer är effektivt att 
engagera fler kvinnor för att uppnå en jämnare könsfördelning i resultatet. 
Utvärderingen av svenska valkampanjer visar att stödet från det politiska systemets 
toppskikt är av avgörande betydelse för att man skall kunna nå ett gott resultat. Det 
behövs också en stark organisation, helst över partigränserna. 
Flera projekt kan anses vara exempel på spridning av goda exempel, bland annat de 
informationsinsatser som gjorts av Regimprensa50, en regional tidning i 
Lissabonregionen. Olika aktörer har engagerats lokalt för att öka antalet kvinnor i 
lokala beslutsfattande befattningar. Det är också ett exempel på hur den regionala 
pressen kan spela en viktig roll när det gäller att öka medvetenheten om kvinnors 
deltagande i politiken. 
Goda exempel när det gäller ledarskapsutbildning och strategier för ökad 
delaktighet har utvecklats och spritts \mder denna fas av programmet. Insatserna 
syftar inte bara till att förbättra rfcvi&!Lors tillgång till beslutsfattande befattningar, 
utan även till att de skall kunna behålla sina befattningar i en krävande situation. 
Resultaten av ledarskapsutbildningenhar visat att det är ytterligare ett verkningsfullt 
instrument för att öka kvinnors delaktighet. 
För a|t öka kvinnors deltagande på alla nivåer i beslutsprocessen och i alla 
sanäälissetorer kommer man tsndef programmets andra hälft att prioritera de 
samhällssektorer (t.ex: kultur, nfëdiet oelt miljö) och typer av strategier (t.ex. 
utveckling av, reglermgsätgärder^ffc^ligä kampanjer och kvotsystem) som ännu 
in|e.!W/ianalyserats i^&^^^^^;0\^'j^2X kvantivativa som kvalitativa 
slaÉerl ' GeriomVpröjgrlim^^ även i fortsättningen att övervaka 
<Mg|f^^ lokala,, regionala, .nationella 
^^EL^ssMÔ^âp^^^^SE^' «iki^iâaq^yçMbL^r^ ^^^^y^^j^^^l^c^^SCi^^îÇ^ÎMC: stärka samarbetet med andra 
II. 1.7 Tillämpning av jämställdhetsrättigheter 
På europeisk nivå utgör formella jämställdhetsrättigheter genom lagstiftning och EG-
domstolens rättspraxis en unik och allmänt erkänd modell. Ändå är det så i de olika 
medlemsstaterna att såväl de som den europeiska jämställdhetslagstiftningen riktar sig 
till som merparten av dem som arbetar med dessa frågor ofta inte är medvetna om 
eller saknar kännedom om denna lagstiftning och rättspraxis. Denna uppenbara 
paradox gör att det är fullt berättigat med ett program på detta område. 
Två handlingslinjer har fastställts i programmet. För det första en rad insatser som 
syftar till att undanröja hindren för den faktiska tillämpningen av 
gemenskapslagstiftningen och, för det andra, insatser som syftar till att öka mängden 
information om jämställdhetsrättigheter och förbättra dess kvalitet, med särskild 
inriktning på kvinnor och jurister. 
16 
När det gäller lika lön för lika arbete har flera insatser gjorts för att underlätta 
genomförandet av denna grundläggande princip i gemenskapslagstiftningen. Bland 
dessa insatser ingår konferenser, seminarier och utbyte av projekt51 som visar i vilken 
utsträckning tillämpningen av jämställdhetsrättigheter behöver stärkas, såväl i 
domstolar som på andra håll, med hjälp av nya metoder och mekanismer. 
Kommissionen har publicerat en vägledning52 för tillämpning av lika lön för lika 
arbete, som har fått stor spridning och som utgör en referensverktyg på området. 
Den konferens som med stöd av programmet organiserades i Dublin den 25 november 
199653 bekräftade att orsakerna till dagens löneklyfta står att finna i 
arbetsutvärderingssystemen och i svårigheterna att genomföra effektiva sanktioner 
mot lönediskriminering. 
Två transnationella projekt har också ägnats åt temat lika lön. Inom ETUC-
projektet54 har man anordnat en rad nationella konferenser som syftar till att öka 
medvetenheten bland fackliga förhandlare och tillhandahålla information om 
lönediskriminering med tanke på deras arbete med kollektivavtal. Inom det belgiska 
arbetsmarknadsministeriet och i och med "klassificerings- och löneprojektet"55 har det 
skett en övergång från det strängt juridiska området till att identifiera andra metoder 
genom vilka man kan få ett slut på lönediskrimineringen. Resultaten har spridit ljus 
över de möjligheter man i medlemsstaterna har att främja lika lön med andra medel än 
med lagstiftning. De goda exempel som identifierats genom projektet består av dé 
insatser i fråga om de arbetsutvärderingssystem som används för att undanröja eller 
undvika den könsdiskriminering som - avsiktligt eller oavsiktligt - förekommer på 
arbetsmarknaden idag. 
Två frågor har skapat debatt och utbyte inom programmet på europeisk nivå. Det 
gäller situationen för makar till egenföretagare och individualiseringen av sociala och 
skatterelaterade rättigheter. 
Två rundabordskonferenser om makar till egenföretagare har anordnats under första 
halvåret 1997. En sammanfattning har publicerats56 och sprids i syfte att öka 
medvetenheten om denna fråga. Ett viktigt resultat av dessa konferenser anses vara 
att man har fastställt att det finns ett behov av att planera andra insatser än lagstiftning 
i syfte att synliggöra dessa makars arbete, genom till exempel upplysningsverksamhet, 
utbildning och registrering. 
Ett seminarium hölls i Paris i oktober 199757 om individualisering av rättigheter. 
Genom detta framträdde en tydligare bild av de olika strategier som används för 
socialförsäkrings- och skattesystemen i medlemsstaterna. 
Direkt information till kvinnor om deras rättigheter är ett projekt på lång sikt, som 
måste genomföras genom en rad olika kanaler. Den informationspolitik som 
utvecklas inom programmet är avsedd att trygga spridningen och populariseringen av 
information om kvinnors rättigheter genom olika publikationer. The Magazine 
innehåller en del om nyheter när det gäller jämställdhetsrättigheter i Europa. 
Dessutom utges periodiskt en åttasidig bilaga om det arbete som utförs av 
expertgruppen för jämställdhetslagstiftning. 
17 
Det grekiska projektet för kvinnors rättigheter58 illustrerar på ett mycket konkret sätt 
behovet av information och stöd, som är av avgörande betydelse för att kvinnors 
rättigheter skall tillämpas i praktiken. Att åtal för könsdiskriminering så sällan väcks i 
Sydeuropa avspeglar snarare den begränsade kunskapen om dessa rättigheter och 
frånvaron av lämpliga stödstrukturer, än någon verklig frånvaro av diskriminering. 
Inom projektet har man därför utvecklat en flerdimensionell verksamhet som särskilt 
inbegriper stödinsatser för att göra det lättare att vidta rättsliga åtgärder. Resultaten 
understryker kvinnors bristande kunskaper om deras rättigheter och deras behov av 
lämplig juridisk rådgivning. 
I det informations- och upplysningsprojekt som leds av det spanska 
jämställdhetsorganet Instituto de la Mujer59 fastställs också detta centrala 
informationsbehov. Genom att informera om gemenskapsrätten och genom att öka 
medvetenheten bland arbetsmarknadens parter och jurister anpassar och sprider man 
genom projektet befintliga mekanismer och åtgärder från de medlemsstater som har 
mer utvecklade informationsmekanismer. 
Behovet att stärka förutsättningarna för tillämpningen av jämstäEdhetsrättigheter 
understryks genom den europeiska lagstiMngens växande betydelse i såväl 
kvinnliga som manliga EU-medborgares dagliga Jiv. Information om rättigheter och 
andra insatser måste,; grundas på, «Mq^tÔ^^p^tt^^'^Q^^I^teit'; jbodE^KfiaaisJt^ii måste 
erkännas av och riktas till jiirister o^j|tim 
Upi%$nmg$kan^anje|::0,|to\j[|tt^ 44)^^^y^^^^^^^^ jf »"*-
områden, behöver ur*e^a&oÄ genöiÄ^''"^'' 
II.2 Programmets roll i gemenskapens politik och åtgärder 
• II.2.1 Allmänna kommentarer. 
Programmet har bidragit till att föra upp jämställdheten högt på EU:s politiska 
dagordning och har stimulerat till debatt om jämställdhetens betydelse när det gäller att 
utforma och utveckla viktiga gemenskapspolitiska riktlinjer. Mer konkret uttryckt har 
programmet berett vägen för att stärka jämställdhetsprincipens ställning och öka dess 
räckvidd på europeisk nivå (Amsterdamfördraget, jämstMdlietslagstifming). 
Integreringsstrategin har varit särskilt framgångsrik och har gett målet jämställdhet på 
arbetsmarknaden en central ställning i den europeiska sysselsättningsstrategin och 
kommissionens aktuella förslag om att reformera strukturfonderna (2000-2006). 
Nedan följer en beskrivning av hur relevanta programmets mål är när det gäller 
utveckling och riktlinjer inom olika gemenskapspolitiska områden. 
18 
11.2.2 Strategin för att integrera ett jämställdhetsperspektiv på alla 
politikområden 
En metodisk strategi som utvecklats inom programmet har valts för att genomföra 
integreringen av ett jämställdhetsperspektiv inom kommissionen. Det innebär ett nära 
samarbete mellan alla avdelningar, utnämning av ansvariga tjänstemän på hög nivå i 
samordning med de avdelningar som ansvarar för programmet, 
upplysningsverksamhet och utbildning, utveckling av konkreta verktyg och riktlinjer 
samt regelbunden övervakning och utvärdering av resultaten. 
Gemenskapens engagemang i att integrera ett jämställdhetsperspektiv har på ett 
avgörande sätt fått stöd i Amsterdamfördraget60. I artiklarna 2 och 3 i detta fördrag 
fastställs att en av gemenskapens uppgifter är att främja jämställdheten och att detta är 
en övergripande fråga som skall genomsyra all verksamhet. Införlivandet av dessa 
principer i fördraget har visat hur effektivt det är att integrera ett 
jämställdhetsperspektiv på alla politikområden och att engagera alla aktörer inom 
politik och samhälle när det gäller att uppnå jämställdhet. Det åtagande om att främja 
jämställdhet på alla gemenskapspolitiska områden som tydligt anges i det nya 
fördraget utgör en gedigen grund för de insatser som vidtas på gemenskapsnivå i syfte 
att integrera ett jämställdhetsperspektiv på alla områden. 
Två år efter antagandet av kommissionens meddelande61 om integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv på alla politikområden antogs den 4 mars 1998 en 
lägesrapport62 om genomförandet av integreringen av ett jämställdhetsperspektiv på 
alla politikområden. Betydande resultat har uppnåtts och är väl dokumenterade i 
lägesrapporten när det gäller utvecklingssamarbete och yttre förbindelser, 
informations- och personalpolitik samt utbildnings- och ungdomspolitik. Även när det 
gäller forskningspolitiken har man gjort avsevärda insatser för att öka kvinnors 
deltagande. 
Två europeiska nätverk med kvinnliga politiker har getts stöd genom programmet. 
Det gäller nätverket för förtroendevalda kvinnor på lokal och regional nivå i 
Europeiska samarbetsorganisationen för kommunala och regionala myndigheter 
(CEMR)63 samt konferensen för de nationella parlamentens jämställdhetsutskott 
(CCEO),64 som startats av den belgiska senaten. Båda har ytterligare engagerat sina 
medlemmar i frågor som rör regeringskonferensen och införlivandet av jämställdhet i 
det nya fördraget, och har underlättat jämställdhetspolitiken inom sina respektive 
institutioner, särskilt när det gäller frågor som rör programmets mål. Det europeiska 
kvinnonätverket EUDIF65 som får stöd genom programmet har velat stimulera till 
debatt om jämställdhet bland icke-statliga organisationer under regeringskonferensen. 
Komämamm ^ratc^x^^^'^M^HmS^^^'^^' /.jtoai^^tt*«*^pei^pdk^ på alla 
ç^jjpfc** «SVÄsftii .yjt^r%are 
noggranti;^^^ |fj|[w||^ oçn 
råil^^É(^'0-Cii;|pi^. jau||ie|||^i|§|{|^^ i|^^^p^^|^i|||^fö|||^l0^ •in^tii^i^^;>n1(t0' rör •Mtrn* 
Wqû zx'"':y^:'S 1,7 7)4} ??ss'j 
19 
II. 2.3 Den europeiska sysselsättningsstrategin 
66 Genom sysselsättningsriktlinjerna för 1998 som antogs av rådet i december 1997 
fick jämställdhetsaspekten en central ställning i den europeiska 
sysselsättningsstrategin. Jämställdheten är nu en av de prioriteringar som bör ligga till 
grund för den nationella sysselsättningspolitiken. Medlemsstaterna måste föra en 
politik som syftar till att komma till rätta med klyftan mellan könen och göra det 
möjligt för kvinnor och män att förena arbete och familjeansvar och att återgå till 
arbete efter en tids frånvaro. 
Gemenskapsprogrammet för lika möjligheter har hittills gett ett viktigt bidrag till att 
motivera, utforma och utveckla jämställdhetsaspekten i sysselsättningsriktlinjerna. 
Resultaten av olika forskningsprojekt och insatser har visat att det fortfarande finns en 
klyfta mellan könen på arbetsmarknaden och att kvinnor fortfarande inte har en 
ställning som är likvärdig männens. De erfarenheter som gjorts under genomförandet 
av programmet har varit väsentliga som stöd för att införliva jämställdhetsaspekten i 
sysselsättningsriktlinj erna. 
Utvecklingen när det gäller kvinnors ställning på arbetsmarknaden har bekräftats 
genom den forskning som har bedrivits av programmets expertgrupp för kön och 
sysselsättning. Denna arbetsgrupp har utarbetat en studie67 om sysselsättning och 
arbetstidsregler i Europa, som har stimulerat till debatt i den här frågan. 
Under 1997 avslutades ett forskningsprojekt om kvinnor och arbetsmarknaden inom 
programmet, och resultaten publicerades i juli 199868. Denna studie har gjort det 
möjligt att fastställa nästa steg inom forskningen. 
Den gemensamma rapporten Care in Europe, som har utarbetats inom programmet 
(se avsnitt II. 1.5), har legat till grund för kommissionens bakgrundsdokument inför 
rådsmötet för de ministrar som ansvarar för jämställdhetsfrågor i Belfast i maj 1998. 
Mötet i Belfast beredde vägen för den viktiga deklaration69 som Europeiska rådet 
gjorde vid sitt möte i Cardiff i juni 1998. Medlemsstaterna enades då om att stärka 
integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i sysselsättningsriktlinjerna och att främja 
insatser som gör det lättare att förena arbete och familjeliv. 
Expertgruppen för kön och sysselsättning har gjort en djupgående analys av de 
nationella handlingsplaner som medlemsstaterna enligt den gemensamma 
sysselsättningsstrategin skulle lämna in till kommissionen. Syftet med analysen var att 
stödja kommissionens förberedelser inför det gemensamma informella rådsmötet för 
social- och jämställdhetsministrarna i Innsbruck i juli 1998. 
Programmet kommer även under dess andra hälft att tillhandahålla dokumenterad 
information och modelleripr go*& exempel när det gäller kvinnornas ställning på 
den europeiska ar^p^J|i|Öen . ;öcii ^^|to^ys<^)%iMfe:?.;| ^ ^iWJ^ - cr^öa^i»^öa 
handlingsplanerna ur jamställdrietssynpunkt jaet -kêÊ^t^^à^k att bidra till 
att »Huka j#ns^^ ;,V<5< '•"^ '• ' tfe^yjjffg^-C. -X.»^.:-
20 
II. 2.4 Strukturfonderna 
Strukturfonderna är EU:s främsta styrmedel när det gäller att skapa ekonomisk och 
social sammanhållning. Den strategi för integrering av ett jämställdhetsperspektiv på 
alla politikområden som kommissionen har utvecklat inom programmet har bidragit 
starkt till att vidareutveckla medvetenheten om jämställdhetsfrågor inom de 
avdelningar på kommissionen som ansvarar för att utarbeta förslaget till reform av 
strukturfonderna. 
I kommissionens förslag till reform av strukturfonderna beaktas jämställdhetsaspekten 
i hög grad. Här ingår den "tvådelade strategin", dvs. både integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv och särskilda åtgärder. Införlivandet av integreringstrategin i 
allmänna och särskilda förordningar för de olika strukturfonderna kommer att 
genomsyra hela genomförandeprocessen, från programplaneringsfasen till 
rapporteringen. Stödet till särskilda insatser, till exempel när det gäller att bekämpa 
arbetslösheten, stödja dem som vill komma tillbaka in på arbetsmarknaden, förbättra 
tillgången till företagande och minska segregeringen på arbetsmarknaden, kommer att 
vara viktigt för att helt och fullt integrera kvinnor på arbetsmarknaden. 
Utan att föregripa resultaten av de pågående förhandlingarna om detta förslag inom 
EU-institutionerna kan man utan tvekan säga att jämställdheten har en central 
ställning i gemenskapens prioriteringar för strukturfondernas framtid. 
«MSW<W1»»!:».!:!;! 
Under andra hälften (a%fJ$g! 
eftersträva ytterligare ^äÉtA| 
med Europeiska sodal|?||emi]i 
information och resultat; 
som finansieras av5 BSB|$: 
programmets andra hÄ 
upplysningseveneniang i «led HnföranäépeHöd kommer man att 
; med $Ä^urfonderna och särskilt 
ter man särskilt att stärka utbytet av 
, #går i programmet och de projekt 
informations- och ^^lëfe 'UV'* •* 
M$t' ?^' 
II.2.5 Den europeiska jämställdhetslagstiftningen 
Under de två första åren av programmets genomförande har kommissionen fortsatt 
sitt lagstiftningsarbete för att slutföra de befintliga rättsakterna på områden som 
hittills inte har täckts helt. Under denna period antog rådet efter en livlig diskussion 
kommissionens förslag till ett direktiv om bevisbörda70 vid mål om könsdiskriminering 
på arbetsplatsen. Denna rättsakt är avsedd att stärka förutsättningarna för utövandet 
av rättigheter, eftersom den gör det lättare att väcka åtal i könsdiskrimineringsfall. 
Jämställdhetens relevans har getts ytterligare erkännande i rådets direktiv om 
ramavtalet om föräldraledighet, undertecknat av UNIÇE, CEEP och EFS71. Enligt 
direktivet har män och kvinnor en individuell rätt till minst tre månaders 
föräldraledighet som - i princip - inte kan överföras till den andra föräldern. Denna 
rättighet, som är lika för män och kvinnor, kan således bidra till att fördela 
familjeansvaret jämnare mellan kvinnor och män. Denna metod för att få män att 
21 
delta mer aktivt i omsorgen kommer därigenom att göra det lättare att få bukt med 
könsbaserade stereotyper. I programmet har man betonat projekt som syftar till att få 
män att delta i omsorgen72. 
En viktig rättsakt antogs av rådet 1996 - rekommendationen om en balanserad 
fördelning mellan kvinnor och män i beslutsprocessen73. I maj 1998 hölls inom 
programmet ett seminarium för regeringsföreträdare för att diskutera de framsteg som 
gjorts i medlemsstaterna när det gäller genomförandet av denna rekommendation och 
att på detta sätt göra det lättare för kommissionen att övervaka uppföljningen av 
rekommendationen. 
Expertgruppen för jämställdhetslagstiftning är ett grundläggande verktyg för 
kommissionens övervakning av utvecklingen på medlemsstatsnivå när det gäller 
jämställdhetsrättigheter. Expertgruppen producerar varje år en rapport om 
tillämpningen av jämställdhetsrättigheter i EU som läggs fram för kommissionen. 
Förutom informationen om utvecklingen när det gäller lagstiftning och rättspraxis på 
nationell och europeisk nivå, innehåller den en unik analys av den aktuella 
utvecklingen och en kontroll av att jämställdhetsaspekten beaktas när det gäller lagar 
och rättsliga förfaranden. Rapporten är ett referensverktyg för jurister i alla 
medlemsstater. Information om aktuell rättspraxis och lagstiftningssituationen i 
Europa och inom medlemsstaterna ges i Equality Quarterly News. 
Man kommer under prog» 
genomförandet av den europeisk||| 
att följa utvecklingen när det 
Särskilda insatser kommer 
1 Kallas hädanefter "programmet". 
2 Rådets beslut (95/593/EG), EGT L 335, 30.12.95, s. 37. 
3 Se fotnot 56 nedan. 
4 Europeiska kommissionen, handlingsprogrammet på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor 
och män, "Directory of Projects 1996" och "Directory of Projects 1997". 
5 Europeiska kommissionen, handlingsprogrammet på medellång sikt för lika möjligheter för kvinnor 
och män, "Directory of projects - Year 1". 
6 Centre for Regional Economic and Social Research (CRESR), "Criteria for success of a 
"Mainstreaming" approach to gender equality", SEDEP (Service de développement et d'évaluation de 
programmes de formation), "Mechanisms and indicators in the monitoring of the mainstreaming 
process", forskningsprogram 1997/98. 
7 Equal Opportunities Commission, "Mainstreaming Gender Equality in Local Government", 1996 
(UK1/52/96). 
8 EuroFEM, "Development of infrastructure for everyday life - Evaluation of EuroFEM projects", 1996 
(FN1/47/96) -1997 (FNa/47/97). 
9 European Women's Lobby, "Women's Talent Bank", 1996 (EUR5/66/96) - 1997 (EURa/66/97). 
10 Att införliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga 
insatser" (KOM(96)67 slutlig), 21.2.1996. 
11 Euro-Fiet: den europeiska organisationen för Internationalen för handels- och kontorsanställda samt 
privatanställda tjänstemän, "Transnational Women's Network in the Private Services Sector -
Mainstreaming in the Social Dialogue", 1997 (EURa/98/97). 
22 
\ ^ 
12 Charter for Equal Opportunities for Women in Broadcasting, antaget av europeiska TV- och 
radioorganisationer vid EBU/EG-konferensen den 5 maj 1995. 
13 Camara de Comercio e Industria de Toledo, "INNOVADONNA - the dynamism and 
internationalisation of women's entrepreneurial activityH, 1997 (ESb/80/97). 
14 Crédite Italiano Bruxelles - A.I.D.D.A., "W.E.PRO - Access to credit for women entrepreneurs in 
SMEs. Globalisation and international trade", 1997 (TTb/87/97). 
15 Se fotnot 10. 
16 EIM Small business research and consultancy, "Self-employed workers and assisting spouses", 
forskningsprogram 1996/97. 
17 ENGENDER asbl, "Inventory of indicators for the gender assessment of employment and labour 
market policies", forskningsprogram 1997/98. 
18 APPLICA sprl, "Earning differentials between men and women based on the results of the Eurostat 
structure of earning survey", forskningsprogram 1997/98. 
19 Sydkraft AB, "ENEQO: An overview of Equal Opportunities in the Energy Sector" (Ökad 
jämställdhet i energisektorn), 1997 (SWb/95/97). 
20 Trade Union Congress, "Gender and Flexibility: the organisation of work and time - an action 
programme", 1997 (UKb/97/97). 
21 Europeiska kommissionen, "Equal Opportunities Magazine" nr 3 - december 1997. 
22 Internationell konferens om arbetsorganisation, anordnad av det luxemburgska ordförandeskapet den 
23 oktober 1997 i Luxemburg. 
23 Deutsches Jugendinstitut e. V., "Mentoring on women in Europe - Research on existing mentoring 
and counselling projects in Europe and evaluation of examples of good practice" 1996 (DE2/06/96} -
1997 (DEb/06/97). 
24 Confédération Française Démocratique du Travail (CFDT), "Bargaining for equal opportunities" 
1997 (FRb/82/97). 
25 WITEC, "Development of a database of Women experts in science, engineering and technology on the 
World Wide Web", 1996 (EUR5/67/96). 
26 Europeiska kommissionen, "Equal Opportunities Magazine", nr 1 - april 1997. 
27 Europeiska kommissionen, "Equal Opportunities Magazine", nr 3 - december 1997. 
28 Thomas Coram Research Unit (TCRU) Institute of Education, University of London, "Overview state 
of the art study on reconciliation of work and family life for men and women and the quality of care 
services", forskningsprogram 1996/97. 
29 Children in Scotland, "Taking account of children and families in the environment structure and 
organisation of the workplace: Promoting Public Sector Action", 1996 (UK2/53/96) - 1997 
(UKb/53/97). 
30 Asociaciôn Salud y Familia, "Sharing : promoting a better distribution of time between women and 
men", 1997 (ESb/79/97). 
31 Reykjaviks stad - kommittén för jämställdhet i Reykjavik, "Fathers on Paternity Leave" 1996 
(IC2/68/96) -1997 (ICb/68/97). 
32 Bond van Grote en van Jonge Gezinnen, "European family dialogue leading to a new division of 
labour between women and men in the European family", (B1/01/96) - 1997 (Bb/01/97). 
33 GRAAL, "Towards an active society", 1996 (PT2/45/96) - 1997 (PTb/45/97). 
34 EMAKUNDE/ Instituto Vasco de la Mujer, " AUKERA: Shared responsibility for domestic tasks of 
women and men", 1997 (ESb/81/97). 
35 Francesca Bettio, Sacha PrechaL Salvatore Bimonte, Silvana Giorgi: "Care in Europe", gemensam 
rapport från expertnätverken för kön och sysselsättning respektive för kön och lagstiftning, enheten för 
jämställdhet, GD V, Europeiska kommissionen, mars 1998. 
36 University of Southampton, Department of Politics, "State of the art study of research on the quantity 
and quality of women's participation in European political, social and economic decision-making" 
forskningsprogram 1996/97. • . 
37 Frauen Computer Zentrum Berlin, "European Database - Women in decision-making" 1996 
(DE5/19/96)-1997(DEc/14/97). *' 
38 P & D Analytics, "Electoral Systems: a Gender Impact Assessment", forskningsprogram 1997/998 
Se fotnoterna 5 och 6. 
40 AFEM, (Association des Femmes de l'Europe Méridionale), "Concerted, specific strategies to promote 
women's access to decision-making in Southern Europe", 1996 (FR3/28/96) - 1997 (FRc/28/97) och 
ûberpartiUche Frauen initiative - Berlin, Stadt der Frauen e.V., "Citizen's Union: strategies and co­
operation for Europe in the year 2000", 1997 (DEa/71/97). 
23 
41 National Women's Council of Ireland, "Getting the balance right: A quality approach to gender 
equality in decision-making", 1996 (IRL3/32/96) - 1997 IRLc/32/97). 
42 Landstingsförbundet, "Nätverk för svenska och spanska kvinnliga regionpolitiker", 1996 
(SW3/50/96). 
43 Women of the North West Ltd., "Moygownah - Women in Leadership", 1997 (IRLc/84/97) 
Technische Universität Berlin, "Preparing women to lead: support for a new generation of women 
managers", 1997 (DEc/78/97). 
44 Europeiska kommissionen, "Equal Opportunities Magazine", nr 2 -juli 1997. 
45 Rådets rekommendation av den 2 december 1996 om en balanserad fördelning mellan kvinnor och 
män i beslutsprocessen (96/694/EC), EGT L 319, 10.12.96. 
46 Atendeklarationen undertecknades den 3 november 1992 av kvinnor i höga befattningar från EU:s 
medlemsstater, EFTA, de östeuropeiska länderna samt från Europaparlamentet, Europarådet och FN. 
Se rapporten "Lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska unionen 1996" (CE-98-96-566-EN) s. 
86. . -...* 
47 Romstadgan undertecknades den 18 maj 1996 av kvinnliga ministrar från 13 medlemsstater vid 
konferensen "Kvinnor för förnyelse i politik och samhälle" i Rom och har publicerats i "Så skapar man 
balans mellan könen i det politiska beslutsfattandet" (se hänvisning i fotnot 59), s. 73. 
48 "Så skapar man balans mellan könen i det politiska beslutsfattandet", en vägledning för genomförande 
av strategier som syftar till att öka kvinnors deltagande i det politiska beslutsfattandet utarbetad av 
Monique Leijenaar i samarbete med det europeiska expertnätverket kvinnor i beslutsprocessen (CE-01-
96-131-EN-C). 
49 Danske Kvinders Nationalrad, "To kon - et demokrati", (DKc/70/97). 
50 Regimprensa CRL, "Actors in local politics. When the essential issues become the women's cause", 
1996 (PT4/46/96) - 1997 (PTc/46/97). 
51 Se fotnoterna 53, 54 och 55. 
52 Vägledning för tillämpning av lika lön för lika arbete för kvinnor och män i arbetslivet, KOM (96) 
336 slutlig. 
53 Expertseminarium om lika lön för likvärdigt arbete, organiserat av irländska Equality Employment 
Agency (EEA) den 25 november 1996 för att lansera kommissionens vägledning för tillämpning av lika 
lön för lika arbete. 
54 Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), "Equal pay for work of equal value", 1996 
(EUR2/61/96). 
55 Ministerie van Tewerkstelling en Arbeid - Dienst Gelijke Kansen, "From classification to 
remuneration", 1996 (B2/02/96) -1997 (Bb/02/97). 
56 Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för sysselsättning, arbetsmarknad och socialpolitik, 
enhet V/D/5, "Assisting spouses of the self-employed - Report of the two round tables organised by the 
European Commission in Brussels on 7 February and 23 and 24 June 1997". 
37 Seminarium om individualisering av rättigheter, social trygghet och jämställdhet, organiserat av 
Université de Nanterre den 9-11 oktober 1997, Paris. 
58 Citizens for Athens, "Watch for Women's Rights in Athens", 1996 - (EL4/7/96) - 1997 (ELb/17/97). 
59 Institute de la Mujer, "Equal opportunities between women and men on the labour market", 1996 
(ES2/22/96)•-1997 (ESb/22/97). 
60 Amsterdamfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet 
Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem, undertecknat i Amsterdam den 2 
oktober 1997 (97/C 340), EGT C 340,10.11.97, s.l. 
61 Se fotnot 10. 
62 Lägesrapport från kommissionen om uppföljningen av meddelandet - Att införliva jämställdheten 
mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser (KOM(1998) 122 slutlig). 
63 Europeiska samarbetsorganisationen for kommunala och regionala myndigheter (CEMR), 
"Development of a European network of local and regional women politicians", 1996 (EUR 3/63/96) -
1997 (EUR c/63/97). 
64 Belgische Senaat, "Network of Equal Opportunities Committees of National Parliaments in the EU 
Member States and the Committee on Women's Rights of the European Parliament"(CCEO), 1996 
(B3/03/96) - 1997 (Bc/03/97). 
65 EUDIF, "Citizens in the Europe of equal representation", 1996 (EUR 4/65/96) - 1997 (EUR d/65/97). 
66 Rådets resolution av den 15 december 1997 om riktlinjer för sysselsättning under år 1998 (98/C 
30/01), EGT C 030, 28.1.98, s. 1. 
24 
67 Francesca Bettio, Emilia Del Bono, Mark Smith,; "Employment and working time policies: A gender 
perspective", det europeiska expertnätverket för kön och sysselsättning, rapport utarbetad på uppdrag av 
jämställdhetsenheten, GD V, Europeiska kommissionen, juli 1997. 
68 Institute of Economics, University of Utrecht, "Overview of the state of the art studies: the labour 
market", forskningsprogram 1996/97. 
69 Europeiska rådets möte i Cardiff, ordförandeskapets slutsatser av den 15-16 juni 1998, DOK/98/10. 
70 Rådets direktiv 97/80/EG av den 15 december 1997 om bevisbörda vid mål om könsdiskriminering, 
EGTL 14/6, 10.1.1998 
71 Rådets direktiv (96/34/EG) av den 3 juni 1996 om ramavtalet om föräldraledighet, undertecknat av 
UNICE, CEEP och EFS, EGT L 145,19.6.96, s. 4. 
72 Se fotnot 32. 
73 Rådets rekommendation av den 2 december 1996 om en balanserad fördelning mellan kvinnor och 
män i beslutsprocessen (96/694/pC), EGT L 319,10. Î2.96, s. 11. 
25 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 770 slutlig 
DOKUMENT 
SV 05 06 04 17 
Katalognummer ; CB-CO-98-778-SV-C 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
34