SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 7.10.2009 
SEK(2009) 1298 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
  
Följedokument till  
  
MEDDELANDET FRÅN KOMMISSIONEN  TILL EUROPAPARLAMENTET, 
RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA  OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT 
REGIONKOMMITTÉN 
 
om att investera i utvecklingen av teknik med låga koldioxidutsläpp  
(SET-planen) 
  
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
{KOM(2009) 519 slutlig} 
{SEK(2009) 1295} {SEK(2009) 1296} {SEK(2009) 1297} 
 
SV 2   SV ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
 
för meddelandet om att investera i utveck lingen av teknik med låga koldioxidutsläpp 
(SET-planen) 
1. PROBLEMDEFINITION : 
Klimatförändringarna är ett internationellt pr oblem som, om det lämnas därhän, kommer att 
leda till betydande och obotliga skador för hela världen. Som svar på detta har EU (inom sin energi- och klimatpolitik) satt upp målet att minska växthusgasutsläppen med 20 % och öka 
den andel av Europas energi som kommer fr ån förnybara källor till 20 % före 2020. I 
förlängningen bör koldioxidutsläppen ha mins kat med 80 % jämfört med de nuvarande 
nivåerna före 2050. En rad olika initiativ har upp stått med sikte på att uppnå målen, varav det 
viktigaste är det europeiska syst emet för handel med utsläppsrätter. 
En strategi är att utveckla teknik med låga koldioxidutsläpp. Den är av vital betydelse för 
energi- och klimatpolitikens mål, men är ocks å ett sätt att säkra Europas konkurrenskraft i 
framtiden. Den europeiska strategiska planen fö r energiteknik (SET-planen), som är ett led i 
energi- och klimatpolitiken, förväntas sätta fart  på utvecklingen av cen trala tekniker med låga 
koldioxidutsläpp och få ut dem på  marknaden snabbare än vad som annars skulle vara fallet. 
Konsekvensanalysen har till syfte att undersöka , beskriva och rekomme ndera vilka särskilda 
åtgärder som bör vidtas för att finansiera utvecklingen oc h utbyggnaden av den teknik med 
låga koldioxidutsläpp som beskrivs i SET-planen.  
2. S
UBSIDIARITET  
Detta avsnitt innehåller en översikt av motiven bakom EU-stöd i form av  
• hjälp att finna ytterl igare finansiering, 
• hjälp att samordna splittrade och divergerande instrument.  
Finansieringsunderskott 
Den teknik med låga koldioxidutsläpp som håller på att växa fram på EU:s energimarknad 
utsätts för många marknads misslyckanden och reglerings brister. Teknik med låga 
koldioxidutsläpp är att fö redra främst på grund av de lä gre koldioxidutsläppen; minskade 
utsläpp är dock en kollektiv nyttighet med stora miljörelaterade externa effekter som inte redovisas i energiräkningen. På samma sä tt producerar den grundläggande forskningen 
samhällsnyttiga förmåner som är långt stö rre än forskningsinstitu tets privata vinst 
(spridningseffekt). Därför kommer marknade n inte att stå för den socialt optimala 
finansieringsandelen i något av fallen; och därför är ett offentligt stöd motiverat. Bland övriga kritiska brister som hindrar utvecklingen av teknik med låga koldioxi dutsläpp märks följande: 
 
SV 3   SV – De höga tekniska, regleringsmässiga och mar knadsmässiga riskerna som leder till lägre 
investeringar i teknik med låga koldixoidutsläpp. 
– Ett högt antal brister knutna till energimarkna den, särskilt höga transaktionskostnader och 
hinder för marknadsinträde. Begränsad konkurrens kraft, en splittrad regleringsram för ny 
infrastrukturutveckling samt energ iinfrastrukturens inneboende tröghet. 
För att bekämpa dessa problem och brister oc h uppnå våra klimatmål ringar SET-planen in 
olika typer av tekniker som bör  främjas. En uppskattning av de n ytterligare finansiering som 
krävs för varje ny teknik om SET-planens mål ska uppnås, visar att det krävs ytterligare anslag på omkring 50 miljarder euro.  
Bristande samordning 
Å andra sidan är hindren för at t uppnå SET-planens mål inte e nbart finansiella – det finns 
även problem när det gäller de befintliga instrumentens struktur och samordningen av dem. Det finns idag en stor uppsättning instrume nt, bland annat program men för forskning och 
innovation, samt de finansiella instrumenten  under EIB-gruppen. Men i många fall är den 
allmänna samordningen och finansieringen ändå otillräckliga. Detta gäller särskilt storskaliga demonstrationsprojekt samt progr am för forskning och innovation. 
Generellt 
Övergången till en koldioxidsnå l ekonomi är både nödvändig och välgörande för samhället. 
Men med tanke på den stora och komplexa an strängning som behövs är det få medlemsstater 
som har kapacitet nog att driva igenom förä ndringen. Vi kan dock uppnå  betydande synergier 
på EU-nivå och genom samordning av olika stödordningar och konsolidering av den för 
tillfället fragmenterade mar knaden. Vi måste handla nu, och om detta görs på EU-nivå 
kommer vi att få betydande fö rdelar som går långt utöver va d medlemsstaterna kan uppnå på 
egen hand. Detta är skälet till att åt gärder på EU-nivå är motiverade. 
3. M
ÅL  
Syftet med konsekvensanalysen är att undersöka v ilka finansiella åtgärder som kan vidtas för 
att säkra att målen enligt SET-planen uppf ylls. Mot bakgrund av ovanstående bör de 
finansiella åtgärderna uppfylla följande särskilda mål: 
– Stimulera en betydande ökning av de privata investeringarna i forskning samt teknisk 
utveckling, demonstration och marknadsintroduk tion av de olika teknikerna i SET-planen. 
– Garantera tillräckliga, lämpliga och effektiva ekonomiska resurser till stöd för 
utvecklingen av sådan teknik med låga koldioxi dutsläpp som anges i SET-planen, så att vi 
får en innovationsnivå som leve r upp till EU:s politiska mål. 
I praktiken förutsätter detta  – minst fördubblade ekonomiska re surser till SET-planens teknik, 
– ett mer flexibelt och effektivare utnyt tjande av de nuvarande instrumenten,  
– införande (när så är lämpligt) av nya eller ändrade instrument. 
 
SV 4   SV 4. POLICYALTERNATIV  
För att fastställa det mest effe ktiva sättet att uppnå dessa må l beslutades det att de olika 
möjligheterna skulle delas in i fyra policyalternativ som illustrerar och exemplifierar den fulla skalan av möjligheter: 
(1) Fortsatt tillämpning av de existerande investeringsverktyge n enligt de nuvarande 
institutionella ramarna (”business as usual”). 
(2) Ökad finansiering med hjälp av de existe rande investeringsverktygen enligt de 
nuvarande institutionella ra marna (alternativ 1). 
(3) En förstärkning av de existerande invest eringsverktygen med ändrade institutionella 
ramar (alternativ 2). 
(4) Nya investeringsverktyg och särskilda instit utionella ramar, som fyller i luckorna och 
undanröjer de kvarvarande bristerna i de nuvarande investeringsverktygen. 
Vart och ett av dessa policyalternativ utgör en särskild, praktiskt möjlig väg framåt och 
innehåller förslag till hur frågor som forskning, innovation, skulder, eget kapital och 
riskkapital kan lösas. Tillsammans anses de fy ra alternativen utgöra tillräckligt underlag för 
att illustrera och exemplifiera de olika möjligheter som finns.  
5. K
ONSEKVENSBEDÖMNING  
Även om det anses nödvändigt med tillräckligt kraftiga åtgärder för att uppnå de mål som 
beskrivs ovan, är det viktigt att påpeka att den samlade energipoli tiken (som dessa åtgärder är 
en del av) mycket väl kan komma att kosta samhället en del i form av lägre BNP-tillväxt. Dessa kostnader kan dock mildras, eller t.o.m. mi nskas om man ser till att de nya åtgärderna 
genomförs korrekt och i full komplementaritet med de redan existerande mekanismerna för 
utsläppsminskning, framför allt systemet  för handel med utsläppsrätter.  
Samtidigt som det står klart att samtliga policyalternativ, både i ekonomiskt och socialt 
hänseende, överträffar det alterna tiv som innebär en oförändrad politik (”business as usual”), 
är det viktigt att påpeka att den största skilln aden mellan de olika alternativen ligger i hur 
snabbt effekterna visar sig, sn arare än i hur omfattande de bl ir. Hur snabbt de förväntade 
miljöfördelarna visar sig beror på hur snabbt SET-planen kan genomföras. De olika policyalternativen kommer att i nverka på hur snabbt teknik med låga koldioxidutsläpp kan 
införas, och därmed även på de totala koldioxidutsläppen i Europa. 
6. J
ÄMFÖRELSE MELLAN POLICYALTERNATIVEN  
Teknikgruppering  
För att analysen skulle bli tillfredsställande de lades de olika teknikerna i SET-planen in i tre 
grupper. På så sätt kunde bättre hänsyn tas till varje enskild tekniks särdrag och behov. 
Teknikgrupperna: 
 
SV 5   SV (1) Grupp I: Teknik som i stort sett reda n är konkurrenskraftig på marknaden1 
(2) Grupp II: Framväxande teknik på gränse n till genombrott på massmarknaden2 
(3) Grupp III: Ny teknik3 
Bedömningskriterier 
Med hänsyn till de särskilda åtgärder som måste vidtas analyserades varje policyalternativ 
mot bakgrund av ett särskilt kriterium, som gjor de det möjligt att granska deras egenskaper 
med avseende på följande: 
• Mobilisering – förmåga att mobilisera tillräcklig finansiering. 
• Lämplighet – den grad i vilken de planerade åtgärderna svarar mot den berörda teknikens 
krav.  
• Flexibilitet – den grad i vilken de planerade åtgärderna klarar anpassning till en förändrad 
situation. 
• Effektivitet – den grad i vilken de planerad e åtgärderna påverkar EU:s energisektor.  
Analys och slutsatser 
I vår analys i) undersökte vi vart och ett av de  fyra policyalternativens respektive starka och 
svaga punkter i förhållande till vart och ett av de fyra kriterierna (utan att därför göra en direkt 
jämförelse mellan alternativen eller ta hänsyn till teknikgrupperingen), i nnan vi ii) delade in 
teknikerna i de tre teknikgrupperna och rangor dnade policyalternativen enligt kriterierna 
ovan. 
Vi drog följande slutsats: 
• Policyalternativ två som innebär ”en förstärkni ng av de existerande investeringsverktygen 
med ändrade institutionella ramar” lämpade sig för samtliga teknikgrupper och skulle vara 
en fungerande väg framåt.  
• Policyalternativ ett, som inne bär ökad finansiering men med få  institutionella ändringar, 
kunde (med tanke på sin flexibilitet och om edelbara verkan) betraktas som en stark 
kandidat, men var generellt sett endast lämp lig att stödja sådan tekni k som i princip redan 
är konkurrenskraftig på marknaden. 
• Policyalternativ tre skulle vara lämplig t (på grund av dess ökade mobilisering av 
finansiering och förmåga att effektivt samordna  olika instrument) för teknik i grupp tre.  
• ”Business as usual”-alternativet vore starkt  olämpligt för alla tre teknikgrupperna. 
                                                 
1 Vindkraft, solenergi, solcellsteknik, första genera tionens biobränslen, elnät (överföring), fissionsenergi 
(G III+), kraftvärme, energieffektivitet i byggnader, inom transporter och i industrin. 
2 Offshore-vindkraft, solceller (tunnfilm), koncentrerad  solenergi, avskiljning och lagring av koldioxid, 
andra generationens biobränslen, elnät (distribution). 
3 Fissionsenergi - G IV, vätgas och bränsleceller, havsenergi, geotermisk energi. 
 
SV 6   SV Det bör noteras att dessa slutsatser inte utesluter en eventuell kombination av olika 
policyalternativ. De säger inte heller något om på  vilket sätt eller hur snabbt en strategi kan 
införas.  
Rekommendationer 
Vi rekommenderar därför att resurserna ökas till nödvändig nivå och att lämpliga vägar till 
förändrade institutionella ramar utforskas. Det akuta behovet av insatser innebär dock att policyalternativ 1 bör införas så snart som möj ligt över hela linjen, följt  av en gradvis och 
målinriktad introduktion av lämpliga åtgärder fr ån policyalternativ 2 och 3 när och om så 
visar sig nödvändigt.  
Vid utformningen av en stra tegi bör följande beaktas: 
• Det kan i många fall vara lämpligt att sikta på en kombinerad strategi med inslag från olika 
policyalternativ. 
• Många tekniker i grupp 1, särskilt energieffektiv itet, har potential på kort sikt, vilket kan 
tala för ett påskyndat införa nde av policyalternativ 2. 
• När det gäller grupp 3-teknik bör det noteras att många av dem redan omfattas av den typ 
av åtgärder som föreslås  under policyalternativ 2. 
7. Ö
VERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Den föreslagna finansieringsåtgärden kommer att omfattas av SET-planens övervaknings- och 
utvärderingssystem (SETIS) som infördes  nyligen. SETIS drivs av Gemensamma 
forskningscentret (GFC),  som garanterar dess oberoende och objektivitet. Övervakningen av 
finansiella forskningsinvesteringar i teknik med låga koldioxidutsläpp kommer att ske 
löpande, och årliga rapporter kommer att offentli ggöras i den ”Capacities Map” som ges ut av 
SETIS.  
SETIS kommer även att löpande övervaka forskn ingsfinansieringens effekter för utvecklingen 
och utbredningen av ny teknik. Analysen komme r att offentliggöras vartannat år i SETIS’ 
”Technology Map”. SETIS kommer dessutom att utvärdera den särskilda teknikutveckling 
som sker under SET-planen, vare sig den sker ge nom Europeiska närings livsinitiativ eller via 
andra program inom ramen för europeiska a lliansen för energiforskning. Utvärderingen 
kommer att ske regelbun det och grunda sig på resultatindikatorer som fastställs gemensamt av 
SETIS och intressenterna som ett led i utformningen av motsvarande initiativ enligt SET-planen, vilka kommer vara både teknik- och sektorsanknutna. Resulta tindikatorerna kommer 
att inriktas på de olika teknikernas  kostnader samt relativa prestanda.