MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA RÅDET, RÅDET OCH EUROPEISKA CENTRALBANKEN

Hantering av nödlidande lån efter covid-19-pandemin

Inledning

Covid-19-pandemin har lett till en kraftig konjunkturnedgång i EU och resten av världen. För att skydda hushåll och företag har EU:s lagstiftare och tillsynsmyndigheter agerat för att direkt stötta bankernas förmåga att fortsätta sin långivning och att absorbera förluster som uppstått till följd av pandemin. Framför allt var kommissionens covid-19-bankpaket, som innehöll ett tolkningsmeddelande om unionens ramverk för redovisning och tillsyn (Stöd till företag och hushåll under covid-19-pandemin) och de riktade snabbändringar som gjordes av EU:s tillsynsregler för banker (kapitalkravsförordningen – CRR), avsedda att se till att bankerna skulle kunna fortsätta att låna ut till hushåll och företag under krisens mest akuta fas. I dag är bankerna i själva verket en del av lösningen, huvudsakligen tack vare de omfattande reformer som genomfördes efter den finanskris som utbröt 2008 och som har gett dem en stark kapitalställning. Även medlemsstaterna har vidtagit kraftfulla åtgärder och infört stödprogram för att lindra likviditetsproblemen för hushåll och företag. I regel utgörs dessa program av offentliga garantier och/eller betalningsanstånd (”moratorier”). Dessa åtgärder hjälper låntagare med tillfälliga likviditetsproblem och förhindrar att de nödlidande lånen (NPL) ökar. Europeiska bankmyndigheten (EBA) har i det här sammanhanget nyligen beslutat att åter aktivera sina riktlinjer om lagstadgade och icke lagstadgade moratorier. Kommissionen har även antagit en tillfällig ram för att medlemsstaterna ska kunna dra maximal nytta av flexibilitetsutrymmet i statsstödsreglerna för att stötta ekonomin i samband med covid-19-utbrottet.

EU:s banksektor är efter den första ekonomiska och finansiella chock som orsakades av covid-19 fortfarande vid god finansiell hälsa, även om riskerna är nedåtriktade. Under andra kvartalet 2020 uppgick primärkapitalrelationen i EU:s banker totalt till i genomsnitt 16,4 %, medan andelen nödlidande lån uppgick till i genomsnitt 2,8 %. Likviditetstäckningskvoten i betydande finansinstitut låg på betryggande 165,5 %. Trots omfattande stödåtgärder både på EU-nivå och i medlemsstaterna har pandemin slagit hårt mot ekonomin och alla medlemsstater befinner sig nu i recession. Bankerna är exponerade mot företag och privatpersoner som har blivit ekonomiskt mer sårbara, i synnerhet små och medelstora företag vars inkomster och finansieringskällor är mindre diversifierade, samt mot särskilda branscher (t.ex. transportsektorn, turistnäringen och hotell- och restaurangbranschen). Det är därför av yttersta vikt att man noga övervakar lägesutvecklingen och eventuella risker för den finansiella stabiliteten, samt säkerställer att bankerna kan fortsätta att spela en konstruktiv roll i återhämtningen efter konjunkturnedgången. Det kan bli nödvändigt att vidta ytterligare strukturella åtgärder för att förhindra en uppbyggnad av nödlidande lån i bankernas balansräkningar på medellång sikt. Kommissionen rekommenderar att finansinstitut, tillsynsmyndigheter och beslutsfattare på unionsnivå och i medlemsstaterna gemensamt vidtar kraftfulla åtgärder för att stärka det finansiella systemets beredskap och därigenom stödja den finansiella stabiliteten och ekonomins återhämtning.

En viktig lärdom från den senaste ekonomiska krisen var att en förnyad uppbyggnad av nödlidande lån i bankernas balansräkningar måste förebyggas så tidigt som möjligt. I september 2020 anordnade kommissionen därför en rundabordskonferens med offentliga och privata aktörer för att diskutera olika aspekter av en effektiv strategi för att hantera nödlidande lån efter covid-19-pandemin. På grundval av diskussionerna under denna rundabordskonferens anser kommissionen att en effektiv strategi bör bestå av en mix av sinsemellan kompletterande åtgärder för att i) vidareutveckla andrahandsmarknaderna för problemtillgångar, så att nödlidande lån kan lyftas ut ur bankernas balansräkningar samtidigt som det säkerställs att låntagarna har ett tillräckligt skydd, och ii) reformera ramverken för insolvens och skuldindrivning för att säkerställa en lämplig avvägning mellan långivarens och låntagarens intressen.

Andrahandsmarknader och insolvensramverk var ett viktigt inslag redan i rådets handlingsplan för nödlidande lån från 2017 . Även om det har gjorts betydande framsteg i genomförandet av planen har centrala åtgärder – i synnerhet kommissionens förslag till ett direktiv om kreditförvaltare, kreditförvärvare och återvinning av säkerhet – fortfarande inte antagits av Europaparlamentet och rådet. Faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) kan dessutom ge betydande stöd till reformer som syftar till att minska nödlidande lån, inte minst genom att förbättra insolvensregler och juridiska och administrativa ramverk som ligger till grund för en effektiv avveckling av nödlidande lån. Bankerna bör slutligen få maximala incitament att agera proaktivt genom att i ett tidigt skede etablera ett konstruktivt samarbete med sina låntagare. Via instrumentet för tekniskt stöd kan kommissionen dessutom hjälpa medlemsstaterna att utforma nationella ramverk och stärka deras tillsynsmyndigheters kapacitet att hantera stigande volymer av nödlidande lån.

Med avstamp i rådets handlingsplan från 2017 behövs nu ytterligare riktade åtgärder för att hantera en eventuell uppbyggnad på medellång sikt av nödlidande lån till följd av covid-19-pandemin. I detta meddelande föreslår kommissionen därför en rad nya åtgärder för att hantera flöden av nödlidande lån framöver.

Eftersom de ekonomiska utsikterna under covid-19-pandemin fortfarande är mycket osäkra är det viktigt att göra en inventering av den mer allmänna politiska verktygslåda som står till buds för att hantera eventuella problem i enskilda banker. Genom att ta avstamp i kommissionens plan för inrättandet av kapitalförvaltningsbolag skapar detta meddelande ett ramverk för hur medlemsstaterna vid behov kan hantera de ekonomiska konsekvenserna av covid-19. Det handlar bland annat om hur förebyggande åtgärder kan vidtas i överensstämmelse med unionens regler om bankresolution och statligt stöd för att hantera effekterna av covid-19 på ekonomin, som ett komplement till de offentligfinansiella stödåtgärder som medlemsstaterna i varierande grad har infört för att hjälpa drabbade företag.

När man tar sig an utmaningen att hantera nödlidande lån är det viktigt att säkerställa att det finns ett lämpligt skydd för konsumenter och i synnerhet sårbara låntagare. En av de åtgärder som kommissionen redan har föreslagit, i synnerhet vad gäller marknaden för kreditförvaltare och kreditförvärvare, är att det skydd som berörda låntagare kommit överens med den ursprungliga långivande banken ska vara oförändrat när ett lån överförs till en annan investerare . Kommissionen har även välkomnat den ”bästa praxis” som överenskommits mellan finanssektorn och konsument- och företagsorganisationer för hur olika marknadsaktörer kan stödja medborgare och företag under krisen . Som en uppföljning av denna överenskommelse planerar kommissionen anordna en ny rundabordskonferens för att utvärdera de stödåtgärder som vidtogs under pandemins första våg i medlemsstaterna, samt diskutera i vilken utsträckning bästa praxis tillämpades i praktiken och om den visade sig vara användbar för att hjälpa hushåll och företag att dra nytta av nationella stödåtgärder. Kommissionen kommer när den vidtar ytterligare åtgärder framöver fortsätta att slå vakt om ett rättvist, starkt och enhetligt konsumentskydd.

För att säkerställa att den strategi som beskrivs i detta meddelande genomförs på ett effektivt sätt kommer kommissionen inrätta en rådgivande NPL-panel med företrädare för relevanta branschaktörer och konsumentorganisationer. Panelen ska bistå kommissionen i genomförandet av många av de föreslagna åtgärderna. Dess uppdrag ska vara att ge kommissionen råd om framtida förslag.

1.Den senaste utvecklingen när det gäller nödlidande lån

Efter en gradvis förbättring av andelen nödlidande lån i EU de senaste åren har det skett något av ett trendskifte på grund av covid-19-pandemins följdverkningar. De senaste siffrorna visar att bruttoandelen nödlidande lån för alla EU:s banker på grund av främst minskad försäljning och omstrukturering av nödlidande lån, samt nya fallissemang, först steg till 2,9 % första kvartalet 2020, från 2,6 % sista kvartalet 2019 (se figur 1). Det betydde att den allmänna nedåtgående trenden sedan fjärde kvartalet 2014 upphörde. Under andra kvartalet 2020 uppgick andelen nödlidande lån för alla EU:s banker till i genomsnitt 2,8 %. Tittar man på betydande institut är situationen delvis en annan, eftersom andelen nödlidande lån hos dessa uppgick till 2,94 % andra kvartalet 2020, vilket var något lägre än första kvartalet 2020 (3,05 %) och fjärde kvartalet 2019 (3,22 %). Reserveringskvoten förbättrades avsevärt till 63,4 % andra kvartalet 2020, vilket var en ökning med 1,6 procentenheter jämfört med kvartalet innan och med 4,5 procentenheter på 12-månadersbasis. Den absoluta andelen nödlidande lån (bruttovärdet) för alla banker i EU uppgår till 588 miljarder euro (andra kvartalet 2020), jämfört med 585 miljarder euro första kvartalet 2020 och 646 miljarder euro fjärde kvartalet 2019 . Tabell 1 visar att det fortfarande finns stora skillnader mellan medlemsstaterna.

De flesta medlemsstater har gjort positiva framsteg de senaste åren tack vare en kombination av ekonomisk tillväxt och kraftfulla åtgärder från bankernas, tillsynsmyndigheternas och beslutsfattarnas sida. Dessa åtgärder har gjort det möjligt att minska de nödlidande lånen både i fråga om volym och som procentuell andel. Kommissionen har dessutom fortsatt att ha ett konstruktivt samarbete med medlemsstaterna för att inom ramen för unionens regler om statligt stöd och bankunionens regler om krishantering möjliggöra fallspecifika lösningar för banker.

Figur 1: Andelen nödlidande lån i EU

Det är emellertid viktigt att komma ihåg att det relativt gynnsamma ekonomiska klimatet de senaste åren i flera medlemsstater har gjort det lättare att hantera nödlidande lån. Under de senaste månaderna har takten i minskningen av volymen nödlidande lån avtagit eller upphört helt på grund av pandemin och nedstängningsåtgärderna. Analyser som finns tillgängliga visar att det finns vissa problemområden när det gäller återbetalningsförmågan hos framför allt små och medelstora företag och vissa branscher som drabbats särskilt hårt av pandemin. Tills vidare har krishanteringsåtgärder som vidtagits på nationell nivå förhindrat mer utbredda betalningsinställelser när det gäller lån och därmed hållit tillbaka ökningen av nödlidande lån. Det är emellertid osäkert hur den stegvisa utfasningen av åtgärderna för att begränsa krisen kommer att påverka låntagarna och deras banker. Även om den omfattande användningen av företagsstödprogram har skyddat banker mot covid-19-förluster i flera medlemsstater, har bankerna samtidigt bildat den första försvarslinjen i länder som inte genomförde sådana program (eller bara genomförde mindre program).