[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 22.12.2008

KOM(2008) 880 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET SAMT EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

2007 ÅRS RAPPORT OM PHARE, FÖRANSLUTNINGSINSTRUMENTET FÖR TURKIET, CARDS OCH ÖVERGÅNGMEKANISMEN {SEK(2008) 3075}

Inledning

Sedan 2007 förmedlas EU:s föranslutningsstöd genom ett enda instrument, nämligen instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA), vars syfte är att ge målinriktat stöd till både kandidatländer och potentiella kandidatländer. IPA ersätter EU:s fem tidigare föranslutningsinstrument: Phare[1], Ispa[2], Sapard[3], föranslutningsinstrumentet för Turkiet[4] samt Cards[5].

Den här rapporten rör genomförandet av Phare, föranslutningsinstrumentet för Turkiet, Cards och övergångsmekanismen[6] under år 2007. Eftersom 2006 var det sista programplaneringsåret för Phare, föranslutningsinstrumentet för Turkiet och Cards, antogs inga nya program inom ramen för dessa instrument under 2007. Under 2007 gjordes programplaneringen för kandidatländer och potentiella kandidatländer istället inom ramen för det nya IPA-instrumentet och den kommer att presenteras i 2007 års IPA-rapport, i enlighet med artikel 13.6 i rådets förordning (EG) nr 1085/2006.

Syftet med Phare var att hjälpa kandidatländer och anslutande länder att stärka sina offentliga förvaltningar och institutioner så att dessa skulle kunna fungera på ett effektivt sätt inom Europeiska unionen, att främja en tillnärmning till Europeiska gemenskapens lagstiftning, att minska behovet av övergångsperioder samt att främja ekonomisk och social sammanhållning.

Syftet med Cards var att stödja länderna på västra Balkan (Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien, även Kosovo enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1244/99) i deras deltagande i stabiliserings- och associeringsprocessen. Denna process syftar till att skapa stabilitet i regionen och till att utveckla närmare förbindelser med Europeiska unionen.

Denna rapport innehåller även information om den övergångsmekanism som har införts för att kunna ge fortsatt stöd till institutionsbyggande i de nya medlemsstaterna även efter att de anslutit sig, för att stärka och befästa dessa länders institutionella och administrativa kapacitet att genomföra gemenskapens regelverk.

1. EN ÖVERBLICK ÖVER ÅRET

1.1. De viktigaste förändringarna i utvidgningsprocessen under 2007

Under 2007 gjordes framsteg på grundval av det förnyade samförståndet om utvidgningen som uppnåddes vid Europeiska rådets möte i december 2006. År 2007 började med Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen. Under 2007 gjordes även flera viktiga framsteg när det gäller Turkiet och länderna på västra Balkan: framsteg gjordes i anslutningsförhandlingarna och i stabiliserings- och associeringsprocessen, samtalen om Kosovos status gick framåt och det nya instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) infördes.

Den 6 november 2007 lade kommissionen fram sitt årliga strategidokument tillsammans med de årliga lägesrapporterna om de enskilda kandidatländernas framsteg och förslag om partnerskap för anslutning eller europeiskt partnerskap med kandidatländerna, de potentiella kandidatländerna[7] och Kosovo.Strategidokumentet bekräftade principerna och målsättningarna i utvidgningsstrategin och belyste flera viktiga utmaningar i de berörda länderna. I strategidokumentet fastställdes att man redan på ett tidigt stadium kommer att ge högre prioritet åt grundläggande frågor som rör styrelseformer, däribland institutionsbyggande, reform av rättsväsendet och förvaltningen samt förebyggande av organiserad brottslighet och korruption. Denna strategi överensstämmer med de rekommendationer som generaldirektoratet för utvidgning fastställt i sin interna utvärdering av reformen av den offentliga förvaltningen i de länder som omfattas av utvidgningsprocessen.

Ytterligare framsteg gjordes i anslutningsförhandlingarna med Kroatien och Turkiet. I december 2007 hade sexton förhandlingskapitel öppnats med Kroatien, varav två stängdes tillfälligt. I förhandlingarna med Turkiet öppnades sex kapitel, varav ett har stängts. I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2006 kommer åtta av förhandlingskapitlen inte att öppnas förrän Turkiet genomför tilläggsprotokollet till associeringsavtalet. Generaldirektoratet för utvidgning övervakade genomförandet av associeringsavtalet med Turkiet och stabiliserings- och associeringsavtalen med Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Inget av de tre länderna hade gjort tillräckliga framsteg inom de prioriterade områdena.

Under 2007 gjordes framsteg när det gäller att fullfölja stabiliserings- och associeringsavtalen med länderna på västra Balkan. Albanien fortsatte att genomföra interimsavtalet. Ett stabiliserings- och associeringsavtal med Montenegro undertecknades i oktober 2007. I juni 2007 återupptogs förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Serbien och i november 2007 paraferades avtalet. I december 2007 paraferades ett stabiliserings- och associeringsavtal med Bosnien och Hercegovina. Dessa avtal undertecknades på villkor att de relevanta kraven uppfyllts.

När det gäller länderna på västra Balkan fortsatte kommissionen att främja stabiliserings- och associeringsprocessen och samordna genomförandet av Thessalonikiagendan. Vid utgången av 2007 hade avtal om förenklade viseringsförfaranden och återtagandeavtal ingåtts med Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien. I strategidokumentet tillkännagavs också att en dialog skulle inledas om villkoren för en viseringsfri reseordning och att fler stipendier för högre utbildning skulle ges till studenter från regionen.

Samtalen om Kosovos status under överinseende av FN:s generalsekreterares särskilda sändebud Martti Ahtisaari avslutades under 2007 utan att parterna kom fram till någon slutgiltig lösning. De därpå följande direkta samtalen om Kosovos status mellan de båda parterna, i vilka en trojka med EU, USA och Ryssland agerade som medlare, ledde inte fram till någon överenskommelse. EU, däribland kommissionen, fortsatte att bistå med råd och stöd i denna process och i reformarbetet i Kosovo.

Vid den sydosteuropeiska samarbetsprocessens toppmöte i Zagreb i maj 2007 beslutades att man gradvis skulle låta regionen överta ansvaret för det regionala samarbetet. Eftersom stabilitetspakten i stort sett hade fyllt sin funktion, påbörjades arbetet med att ersätta den med ett nytt regionalt samarbetsråd inom ramen för den sydosteuropeiska samarbetsprocessen. En generalsekreterare för det nya regionala samarbetsrådet utnämndes och beslut togs om att förlägga rådets sekretariat till Sarajevo. I juli trädde det nya centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta) i kraft.

Information om utvidgningen fortsatte att vara en prioritet under 2007. För att uppmärksamma firandet av treårsdagen av utvidgningen med tio nya medlemsstater den 1 maj 2007 anordnades en rad olika aktiviteter, bland annat lades information om fallstudier, fakta och siffror, ett fotoalbum och audiovisuellt material från satelliter över Europa upp på webbportalen Europa. Dessutom organiserades journalistbesök till tre av de nya medlemsstaterna och en rad seminarier anordnades tillsammans med handelskamrarna i sju medlemsstater.

Under 2007 började kommissionen dessutom att utarbeta en ny finansieringsmekanism till förmån för det civila samhället. Insatserna inom ramen för denna mekanism kommer att inriktas på tre områden: i) stöd till lokala initiativ och kapacitetsuppbyggnad, ii) ett program för dialog människor emellan för att bekanta olika typer av aktörer med EU:s politik, institutioner och organ, samt iii) främjande av (internationell) partnerskapsverksamhet.

1.2. De viktigaste slutsatserna från mötena i Europeiska rådet 2007

Rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) välkomnade i december 2007 utvidgningsstrategin och drog följande slutsatser:

”I enlighet med den strategi för utvidgningen som Europeiska rådet beslutade om i december 2006 och rådets slutsatser av den 11 december 2006, välkomnar rådet kommissionens meddelande om en strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2007–2008 av den 6 november och noterar analysen och rekommendationerna i meddelandet. Det förnyade samförståndet om utvidgningen, som bygger på konsolidering av åtaganden, rättvisa men stränga villkor och bättre kommunikation, tillsammans med förmågan att integrera nya medlemmar, utgör fortfarande grundvalen för EU:s strategi för utvidgningen. En förbättrad kvalitet i utvidgningsprocessen garanterar att utvidgningen fortsätter att främja fred, demokrati och stabilitet på hela kontinenten och att ge konkreta fördelar i form av ökad handel, investeringar och ekonomisk tillväxt.

Nästa år är avgörande för att ytterligare konsolidera och genomföra EU:s strategi för utvidgningen och stödja övergångsprocessen i västra Balkan. Rådet erinrar om olika förslag som lagts fram i frågan och att västra Balkans framtid ligger inom Europeiska unionen. Mot denna bakgrund är ett konsekvent genomförande av det förnyade samförståndet viktigare än någonsin.

Rådet slår åter fast att tempot i förhandlingarna särskilt beror på de förhandlande ländernas framsteg när det gäller att hantera riktmärkena för öppning och stängning, liksom även kraven i förhandlingsramen, inbegripet genomförandet av anslutningspartnerskapen, som för närvarande ses över, där varje land bedöms utifrån egna meriter. Rådet erinrar om att de kapitel där de tekniska förberedelserna är klara kommer att öppnas i överensstämmelse med fastställda förfaranden, i enlighet med förhandlingsramen. I detta sammanhang ser rådet fram emot regeringskonferenserna med Turkiet och Kroatien senare denna månad. Det är även väsentligt att man i utvidgningspolitiken upprätthåller rättvisa men stränga villkor i alla skeden av förhandlingarna. I detta avseende välkomnar rådet kommissionens avsikt att fortsätta att stärka utvidgningsprocessens kvalitet genom att ta itu med de viktigaste prioriteringarna inom områdena offentlig förvaltning, reform av rättsväsendet och bekämpning av korruption i ett tidigt skede genom att till fullo utnyttja riktmärken och konsekvensanalyser och genom att göra processen mer öppen för insyn. Detta kommer att vara av betydelse för att säkerställa ett brett och fortsatt stöd från allmänheten för utvidgningsprocessen.”

Europeiska rådet ställde sig vid sitt möte i december 2007 bakom dessa slutsatser:

”Europeiska rådet noterar kommissionens meddelande om en strategi för utvidgningen och ställer sig bakom slutsatserna från rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) av den 10 december 2007.”

2. PROGRAMPLANERING OCH GENOMFÖRANDE AV PROGRAMMEN: ALLMÄN ÖVERSIKT

2.1. Phare, föranslutningsinstrumentet för Turkiet och Cards

Mot bakgrund av att instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) infördes i januari 2007 antogs inga nya program inom ramen för Phare, föranslutningsinstrumentet för Turkiet eller Cards under 2007. Istället fokuserades arbetet på att genomföra program från tidigare år och på att, vid behov, minska graden av eftersläpningar.

Närmare uppgifter om Phare, föranslutningsinstrumentet för Turkiet och Cards återfinns i del I (landavsnittet) i bilagan till denna rapport.

2.2. Övergångsmekanismen

Övergångsmekanismen för Bulgarien och Rumänien inrättades genom artikel 31 i anslutningsakten för att finansiera institutionsbyggande projekt. Stödet ska inriktas på det fortsatta behovet att förstärka den institutionella kapaciteten på vissa områden genom att vidta åtgärder som inte kan finansieras genom strukturfonderna eller landsbygdsutvecklingsfonden. Det är således fråga om en utvidgning av det föranslutningsstöd som gavs inom ramen för Phare. Genomförandet av EU-stöd inom ramen för övergångsmekanismen regleras av de samförståndsavtal som undertecknades mellan de bulgariska myndigheterna och Europeiska kommissionen den 21 juni 2007 och mellan de rumänska myndigheterna och Europeiska kommissionen den 5 september 2007.

De medel som tilldelades de nationella programmen för 2007 års övergångsmekanism fördelades enligt följande:

Bulgarien | 31,5 miljoner euro |

Rumänien | 46,5 miljoner euro |

Under 2007 utnyttjade de tio nya medlemsstaterna (Cypern, Tjeckien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Slovakien och Slovenien) den särskilda övergångsmekanism för institutionsbyggande som inrättats genom artikel 34 i anslutningsakten genom att fortsätta att upphandla projekt inom ramen för 2005 och 2006 års övergångsmekanism och att genomföra projekt inom ramen för 2004, 2005 och 2006 års övergångsmekanism. Denna rapport täcker det sista året för upphandling av projekt inom ramen för övergångsmekanismen för dessa tio nya medlemsstater.

2.3. Övergång till systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (Edis)

Kommissionens mål är att se till att mottagarländerna ges förmåga att förvalta gemenskapsmedel inom ramen för Edis, så att de redan före anslutningen har tillräcklig praktisk erfarenhet av att förvalta ett helt decentraliserat system så att de efter anslutningen kan förvalta strukturfonderna på ett effektivt sätt (i en miljö med gemensam förvaltning). För att kommissionen ska låta de olika relevanta genomförandeorganen verka inom ramen för Edis fordras att dessa kan påvisa att de har tillräckliga resurser, strukturer och system för att kunna garantera en effektiv förvaltning i rimlig tid av gemenskapens stöd.

Alla tio nya medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 tillämpar Edis sedan 2005.

När det gäller Phare och övergångsmekanismen tillämpar Bulgarien systemet för utvidgat decentraliserat genomförande (Edis) sedan juli 2007. Detta innebär att de bulgariska myndigheterna sedan dess har fullt ansvar för upphandling och genomförande av stöd. Det stöd som återstår att genomföra (cirka 700 miljoner euro) förvaltas av fyra ackrediterade genomförandeorgan[8].

Trots att systemet infördes och ackrediterades på grundval av de bulgariska myndigheternas åtaganden, fanns det 2007 fortfarande brister som behövde åtgärdas vad gäller det praktiska genomförandet och förvaltningen av stödet. Kommissionen har vidtagit åtgärder för att se till att de behöriga bulgariska myndigheterna på vederbörligt sätt uppmärksammar de brister som påpekades vid ackrediteringen[9].

Även Rumänien tillämpar Edis sedan början av 2007, vilket innebär att landet har fullt ansvar både för anbudsförfaranden och genomförande av stödprogrammen. De ackrediterade genomförandeorganen[10] förvaltar mer än 1,3 miljarder euro för genomförandet av 2004 och 2005 års Phareprogram, för upphandling av 2006 års Phareprogram samt för ytterligare stöd efter anslutningen inom ramen för övergångsmekanismen.

Även det rumänska systemet uppvisade en del brister under det första året som det tillämpades, då det inte fullt ut uppfyllde kraven för att fungera på ett korrekt sätt. Kommissionen har uttryckt vissa farhågor när det gäller de rumänska genomförandeorganens förmåga att sörja för en god förvaltning av EU-stöd. Den har därför beslutat att uppmana de ansvariga myndigheterna att åtgärda de återstående bristerna och att lägga fram bevis för att framsteg har gjorts när det gäller att se till att program för föranslutningsstöd genomförs inom ramen för ett välfungerande system för utvidgat decentraliserat genomförande (Edis).

De rumänska myndigheterna har därför vidtagit betydande åtgärder för att lösa de återstående viktigaste problemen. Rumänien uppvisade en mycket god förmåga att utnyttja medlen i 2005 års Phareprogram. Ansträngningar görs även för att försäkra en god förvaltning av föranslutningsstöd och av det stöd inom ramen för övergångsmekanismen som ännu inte har upphandlats.

Kommissionen övervakar noggrant hur systemet fungerar, eftersom genomförandeorganen fortfarande behöver stärka sin förmåga att förvalta medlen och eftersom de förfaranden som är på plats måste tillämpas effektivt för att projekten ska kunna genomföras effektivt och i rimlig tid och för att resultat ska kunna uppnås.

Bland länderna på västra Balkan är det bara Kroatien som tillämpar systemet för decentraliserat genomförande (DIS). Kommissionen beslutade den 7 februari 2006 att överlåta förvaltningen av Phare- och Cardsprogrammen till de kroatiska myndigheterna under överinseende av den nationella utanordnaren, samtidigt som den behöll befogenheten att förhandskontrollera anbuds- och upphandlingsförfarandena. I en uppföljande revision av DIS som generaldirektoratet för utvidgning utförde 2006 noterades flera brister i förvaltningen av systemet, vilka tog sig uttryck i en svag förmåga att utnyttja medel och bristfällig administrativ kapacitet som måste åtgärdas. Mot bakgrund av detta beslutade generaldirektoratet för utvidgning i december 2007 att tillfälligt dra tillbaka ackrediteringen av kontrakt inom ramen för 2006 års Phareprogram för Kroatien till dess att kommissionen på grundval av vissa riktmärken gör bedömningen att Kroatien har gjort tillräckliga förbättringar.

I en uppföljande revisionsrapport som avslutades i början av juni 2007 riktades skarp kritik mot förvaltningen av DIS i Turkiet. Genom att förstärka personalen på den centrala finansierings- och upphandlingsenheten och anta lagstiftning som stärker denna, kunde man avstyra den överhängande risken för att tillämpningen av DIS skulle avbrytas. Andra allvarliga brister som behövde åtgärdas genom en turkisk handlingsplan rörde programutanordnarens bristande kontroll av fackministerierna och bristfälliga kvalitetskontroll av upphandlingsärenden, bristande praktiska förfaranden vid hantering av oegentligheter, samt sena upphandlingar och ingående av kontrakt. Under andra halvåret 2007 gjordes betydande framsteg i ansträngningarna att stärka DIS, bland annat när det gäller att öka upphandlingstakten, stärka den centrala finansierings- och upphandlingsenheten och hävda programutanordnarens befogenheter över de huvudansvariga programtjänstemännen vid fackministerierna.

2.4. Samordning av gemenskapens föranslutningsstöd

- Syftet med Sapard[11] är att hjälpa kandidatländerna att hantera de problem som strukturanpassningen inom deras jordbrukssektorer och landsbygdsområden för med sig och att genomföra gemenskapens regelverk för den gemensamma jordbrukspolitiken och den därmed sammanhängande lagstiftningen.

- Det främsta syftet med Ispa[12] är att anpassa ansökarländernas standarder till gemenskapens infrastrukturstandarder. Stora infrastrukturprojekt på miljö- och transportområdet finansieras genom Ispa.

De olika föranslutningsinstrumenten samordnades på programplaneringsstadiet. År 2006 var det sista år som program planerades inom ramen för Sapard och Ispa. Från och med 2007 ersätter instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA) alla tidigare föranslutningsinstrument.

3. SAMARBETE MED EIB OCH INTERNATIONELLA FINANSINSTITUT

Samarbetet med Europeiska investeringsbanken (EIB) och internationella finansinstitut, särskilt Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Europarådets utvecklingsbank (CEB) associerad med tyska Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW), organiseras inom ramen för det reviderade samförståndsavtalet av den 26 april 2006 mellan Europeiska kommissionen och deltagande internationella finansinstitut till förmån för de länder som omfattas av utvidgningsprocessen.

Genom att införa horisontella program har möjligheterna till samarbete med internationella finansinstitut och till samfinansiering i form av lån från dessa institutioner i kombination med EU-stöd ökat betydligt. Dessa horisontella program har kompletterat investeringsprojekt som finansieras genom nationella program.

Följande fyra olika typer av program har utvecklats:

Finansieringsinstrumentet för små och medelstora företag syftar till att stärka kapaciteten hos finansiella intermediärer (t.ex. banker och leasingföretag) i stödmottagande länder så att de kan utvidga och upprätthålla sin finansieringsverksamhet gentemot små och medelstora företag. Projekt inom ramen för instrumentet omfattar lån, lånegarantier och leasing till lokala finansiella intermediärer i kombination med icke-återbetalningspliktigt finansiellt stöd. De finansiella intermediärerna lånar i sin tur vidare eller leasar till mikroföretag eller små och medelstora företag. Sedan 2005 är det endast Bulgarien, Kroatien, Rumänien och Turkiet som är berättigade till stöd inom ramen för detta instrument. I slutet av december 2007 var totalt 300 miljoner euro i EU-stöd öronmärkta för projekt inom detta instrument.

Instrumentet för kommunal finansiering syftar till att uppmuntra lokala finansiella intermediärer att vidga sina lån till att omfatta kommunerna. Programmet liknar finansieringsinstrumentet för små och medelstora företag. Under 2007 var utvecklingstakten och takten för att underteckna nya kontrakt generellt lägre än väntat på grund av höga administrativa kostnader, förseningar i lagstiftningsreformen i vissa länder samt kommunernas oerfarenhet när det gäller att förbereda kreditärenden. I slutet av december 2007 hade åtaganden för 60 miljoner euro i EU-stöd ingåtts för projekt inom detta instrument.

I enlighet med Europeiska rådets begäran på mötet i Nice 2002 har Europeiska investeringsbanken (EIB) och kommissionen inrättat ett infrastrukturinstrument för kommuner . Instrumentet inrättades i syfte att bidra till den sociala och ekonomiska utvecklingen i gränsregionerna i de dåvarande femton medlemsstaterna. För detta ändamål kombinerar instrumentet lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) med icke-återbetalningspliktigt finansiellt stöd från Phareprogrammet. Syftet är att påskynda slutförandet av investeringar i små lokala infrastrukturprojekt. I slutet av 2007 hade alla anslag från Phareprogrammet öronmärkts för 24 kommunala projekt.

Instrumentet för finansiering av effektivare energiutnyttjande inrättades 2006 för att tackla klimatförändringsfrågan. Det syftar till att stimulera investeringar i energieffektivitet i alla typer av byggnader och inom industrin genom att tillhandahålla de slutliga låntagarna lämplig finansiering. Målet är att instrumentet ska ge resultat i form av minskad energiförbrukning och en betydande minskning av koldioxidutsläpp.

Instrumentet kombinerar de krediter som finansiella intermediärer får av internationella finansinstitut med ekonomiska incitament för att göra utrustningar mer kostnadseffektiva och för att göra energiinvesteringar mer attraktiva, samt stöd till lokala finansiella intermediärer för att uppmuntra dem att ge lån till finansiering av effektivare energiutnyttjande. Instrumentet började att genomföras i april 2007 och i december samma år hade totalt 13,65 miljoner euro godkänts för de första projekten.

4. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

Det främsta syftet med uppföljnings- och utvärderingsmekanismen är att följa upp och utvärdera det finansiella stöd som mottagarländerna beviljas för att de ska kunna uppnå målen inför anslutningen, vilket sker genom att man bedömer resultaten av programmen och drar lärdomar därav. Det andra syftet är att se till att det finns en ansvarsskyldighet för förvaltningen av medel och för utnyttjandet av föranslutningsstöd. Det tredje syftet är att stödja mottagarländerna i att utveckla sin förmåga till uppföljning och utvärdering för att på så sätt bli bättre på att själva förvalta och kontrollera föranslutningsstöd.

4.1. Uppföljning och interimsutvärdering

Systemet med interimsutvärdering ledde för Turkiets vidkommande år 2007 till en övergripande utvärderingsrapport på landsnivå och två utvärderingsrapporter på sektorsnivå.

Systemet med interimsutvärdering infördes i Kroatien 2007 och inriktades på Phareprogrammet. År 2007 avslutades dessutom en särskild utvärdering av Cards i Kroatien.

Specifika resultat från interimsutvärderingarna beskrivs närmare i del II.3 i bilagan.

4.2. Utvärdering i efterhand

Undersökningsresultaten, slutsatserna och rekommendationerna från den stora efterhandsutvärderingen av Phare diskuterades med de berörda parterna, inklusive mottagarländerna, vid ett utvärderingsseminarium i april 2007. Ett annat seminarium anordnades särskilt för att följa upp resultaten från rapporten om efterhandsutvärderingen av reformen av den offentliga förvaltningen i de länder som omfattas av utvidgningsprocessen.

Specifika resultat från utvärderingarna beskrivs närmare i del II.3 i bilagan.

5. ANNAN VERKSAMHET

Kommissionen vidtog flera andra åtgärder för att förbättra programmens kvalitet 2007 och för att stödja utvecklingen av den lokala förmågan till uppföljning och utvärdering. Specifika åtgärder beskrivs närmare i del II.3 i bilagan.

[1] Phare, rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av den 18 december 1989.

[2] Strukturpolitiskt föranslutningsinstrument (Ispa), rådets förordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999.

[3] Särskilt föranslutningsprogram för jordbruket och landsbygdens utveckling (Sapard), rådets förordning (EG) nr 1268/1999 av den 21 juni 1999.

[4] Rådets förordning (EG) nr 2500/2001 av den 17 december 2001.

[5] Gemenskapsbistånd till återuppbyggnad, utveckling och stabilisering (Cards), rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000.

[6] Artikel 31 i anslutningsfördraget för Bulgarien och Rumänien.

[7] Kandidatländer: Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Turkiet.Potentiella kandidatländer: Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbien och Kosovo enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1244/99.

[8] Den centrala finansierings- och upphandlingsenheten, ministeriet för regional utveckling och offentliga arbeten, ministeriet för sysselsättning och socialpolitik och ministeriet för ekonomi och energi.

[9] I 2007 års verksamhetsrapport gjordes en reservation för eventuella oegentligheter i två bulgariska genomförandeorgans förvaltning av Pharemedel inom ramen för Edis (den centrala finansierings- och upphandlingsenheten och ministeriet för regional utveckling och offentliga arbeten). Den 23 juli 2008 drog kommissionen tillfälligt tillbaka ackrediteringen för dessa två genomförandeorgan, se KOM(2008) 496.

[10] Den centrala finansierings- och upphandlingsenheten, ministeriet för europeisk integration och arbetsmarknadsministeriet.

[11] För allmän information om Sapard hänvisas till GD Jordbruks webbplats.

[12] För allmän information om Ispa hänvisas till DG Regionalpolitiks webbplats.