[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 9.1.2007

KOM(2006) 873 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN

KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT TILL EUROPAPARLAMENTETOM TREDJELÄNDERS ANTIDUMPNINGS-, ANTISUBVENTIONS- OCH SKYDDSÅTGÄRDER MOT GEMENSKAPEN (2005)[SEK(2006) 1804]

DEL I

INLEDNING

Behovet att öppna marknader i tredjeländer och skapa nya handelsmöjligheter har fastställs som ett av huvudinslagen i Europas handelspolitik. För att europeiska företag skall dra fördel av sådana möjligheter måste de dock kunna konkurrera på rättvisa villkor på tredjeländernas marknader. Tyvärr riktas allt fler handelspolitiska skyddsåtgärder från tredjeländernas sida mot ökad export och Europeiska unionen, som är en betydande exportör i världsskala, utsätts ofta för sådana åtgärder. Samtidigt som det medges att tredjeländer givetvis får vidta handelspolitiska skyddsåtgärder där detta är nödvändigt i enlighet med Världshandelsorganisationens (WTO:s) bestämmelser, strider sådana åtgärder alltför ofta mot standarderna. De blir ett allvarligt och obefogat hinder för vårt legitima tillträde till marknaderna. Följaktligen anser generaldirektoratet för handel att man bör prioritera att våra handelspartner på ett rättvist och korrekt sätt genomför WTO:s instrument för handelsskydd och att allt görs för att säkerställa att vår export inte blir oberättigat lidande. Av detta skäl övervakar Europeiska kommissionen tredjeländers handelspolitiska skyddsåtgärder och hjälper företag och EU:s medlemssatser att fullt ut ta vara på sina rättigheter i egenskap av parter i enlighet med WTO:s regler.

Praktiskt sett innebär detta att kommissionen förmedlar information, analyserar klagomål och uppdagade fakta, ger råd till företag om relevanta lagar och andra författningar och, där så är nödvändigt, gör framställningar till undersökande myndigheter.

Kommissionens roll är viktigast i problematiska fall, som utgör enskilda eller systematiska brott mot de relevanta WTO-reglerna. Vi angriper dessa problem på diplomatisk väg, som vanligtvis är den snabbaste och mest effektiva för att lösa dessa frågor; om detta inte lyckas använder vi oss av tvistlösning inom ramen för WTO. Båda tillvägagångssätten har varit framgångsrika, och bland annat lett till att Indien avskaffat mer än tolv åtgärder efter samråd.

Våra insatser för att få tredjeländer att förbättra sina standarder är inte enbart inriktade på enskilda fall. Inom ramen för Doha-rundan, som i skrivande stund tyvärr har avbrutits, lade EU fram förslag för att stärka reglerna och disciplinen kring användningen av anti-dumpnings- och utjämningsåtgärder vilka, om de skulle ha antagits, skulle ha gjort det svårare för länderna att missbruka systemet. Dessa ansträngningar som användarna av instrumenten gör för att förbättra de övergripande standarderna förstärks ytterligare genom att man förhandlar om att ta med särskilda skyldigheter om rättvis användning av handelspolitiska skyddsinstrument i alla bilaterala handelsavtal med tredjeländer. Dessutom ägnar de tjänstemän som arbetar med handelsskydd vid generaldirektoratet för handel mycket tid och resurser åt tekniskt bistånd till tredjeländer beträffande användning av instrumenten, för att övertala dem att tillämpa reglerna på ett rättvist och avvägt sätt. Gemenskapen är väl lämpad för att ge råd i dessa frågor med tanke på våra egna höga standarder i hanteringen av dessa instrument. I denna rapport beskrivs närmare de särskilda fall som vi följt och de initiativ som vidtagits, och vi beskriver de framgångar som vårt arbete krönts med under 2005. Rapporten består av två delar, en om årets allmänna trender och den andra om specifika länder eller grupper av länder med fokus på några av de mest uppmärksammade fallen.

1. TRENDER

1.1. Översikt

I slutet av 2005 kunde vi glädja oss åt att de föregående årens trend vände, i och med att antalet införda handelspolitiska skyddsåtgärder mot gemenskapens exportörer minskade. Vid den tidpunkten var antalet gällande åtgärder mot gemenskapen 151, jämfört med 185 i slutet av 2004. Under 2005 avslutades 30 åtgärder och 23 löpte ut. Av dem som avslutades var det 12 som avslutades av Indien, som ett direkt resultat av landets revideringar av åtgärder mot gemenskapen vilka hade vidtagits till följd av den WTO-tvist som inleddes mot landet år 2003 .

Statistiskt sett fördelas gällande åtgärderna i slutet av 2005 mot gemenskapen på följande sätt: USA (27 %), Indien (15 %), Brasilien (6 %), Kina (6 %) och Sydafrika (5 %), Argentina, Australien, Kanada och Ukraina (4 % var), övriga (25 %).

Antalet nya ärenden som inletts mot gemenskapen under 2005 jämfört med 2004 minskade från 33 till 20. Denna nedgång i antalet åtgärder och undersökningar mot gemenskapen återspeglar den allmänna trenden, där WTO rapporterade att 2005 var det fjärde året i rad där antalet nya inledningar gick ner, och det andra året där antalet nya åtgärder minskade.

Det är dock viktigt att notera att antalet nya antidumpnings- och utjämningstullsundersökningar mot gemenskapen eller dess medlemsstater har minskat bara marginellt. Den sammanlagda minskningen av nya undersökningar mot gemenskapen under 2005 jämfört med föregående år (-13) förklaras huvudsakligen av en minskning av nya undersökningar avseende andra skyddsåtgärder. Detta gäller i synnerhet Vitryssland och Turkiet, vilka vidtog ett betydande antal undersökningar avseende skyddsåtgärder år 2004 (fyra och fem respektive), men inga under 2005.

Det bör påpekas att även om gemenskapens export sannolikt inte är det direkta målet för dessa undersökningar, drabbas EU:s exportörer icke desto mindre, eftersom skyddsåtgärder är allmänt tillämpliga, dvs. gäller all import oavsett ursprung.

Trots att antalet nya undersökningar i samband med skyddsåtgärder minskar utgör dessa fortfarande mer än hälften av de nya ärendena. Av de tjugo nya ärenden inom handelsskydd som inletts och som berörde gemenskapen 2005, var elva fall av andra skyddsåtgärder.

Detta utgör en fortsättning på en oroande utveckling som betonades i förra årets årsrapport, särskilt som, vilket nämns ovan, gemenskapens exportörer också utsätts för skyddsåtgärder även om det står klart att det inte är de som är orsaken till problemet. Det framgår att många länder ser andra skyddsåtgärder som enklare än mer invecklade nya antidumpnings- och utjämningstullsundersökningar.

I gemenskapen ses emellertid tillgripandet av andra skyddsåtgärder som en sista utväg, huvudsakligen eftersom de är allmänt tillämpliga och för att de rör rättvis import, till skillnad från dumpning eller subventionering som betraktas som orättvis praxis. För att säkerställa att de mycket höga kraven, särskilt vad gäller skada, är uppenbara, undersöks följaktligen noggrant alla ansökningar om att gemenskapen skall vidta andra skyddsåtgärder. Tyvärr verkar många tredjeländer använda sig av skyddsåtgärder i fall som i gemenskapen inte ens skulle berättiga inledandet av en undersökning Gemenskapen fortsätter att arbeta med denna fråga både inom ramen för WTO och bilateralt med tredjeländer för att stoppa all tilltagande användning av detta instrument.

Alltmedan man kan glädja sig åt denna relativa minskning av handelspolitisk skyddsverksamhet gentemot gemenskapen, är det omöjligt att förutse om trenden kommer att hålla i sig. På samma sätt är det mycket svårt att klart kartlägga vilka specifika faktorer som kan förklara denna minskning, även om den förstärkta euron kan ha varit en betydande orsak. Ytterligare en faktor är att generaldirektoratet för handel har övervakat tredjeländers insatser i drygt sex år och kontinuerligt sökt påverka andra användare att förbättra sin allmänna praxis samt ingripit i enskilda fall. Detta har gjorts såväl via direkta framställningar till de undersökande myndigheterna själva som genom att man använt den institutionella ram som inrättats via olika bilaterala avtal mellan gemenskapen och tredjeländer. Genom att utnyttja dessa möjligheter kan gemenskapen rikta uppmärksamheten på olika fall och utöva fler påtryckningar på tredjeländer, så att de använder sina instrument på ett korrekt sätt. Dessa insatser har säkert inverkat på tredjeländernas användning av handelspolitiska skyddsinstrument mot gemenskapen både kvalitativt och kvantitativt.

I de senaste årens rapporter har man nämnt att allt fler tredjeländer nästan uteslutande inledde antidumpningsförfaranden mot gemenskapen som helhet och inte mot enskilda medlemsstater. Detta gäller inte nödvändigtvis för 2005. Av de nio antidumpningsförfaranden som inleddes riktades fem mot specifika medlemsstater. Av de återstående fyra hade Kina inlett tre ärenden mot gemenskapen som helhet och Pakistan hade inlett en sådan undersökning.

Vad gäller ekonomi och handel kan inledandet av antidumpningsförfaranden mot gemenskapen som helhet eller enskilda medlemsstater få allvarliga följder för gemenskapens exportörer av de varor som undersökningarna omfattar. Det är oklart om det ena tillvägagångssättet är mer fördelaktigt än det andra, till exempel lägre dumpningsmarginaler på grundval av ett normalvärde baserat på priserna av all försäljning inom gemenskapen, jämfört med försäljningen i bara en medlemsstat eller tvärtom. Ur juridisk synvinkel strider inte inledandet av ett förfarande mot gemenskapen som helhet, med hänsyn till dess ställning som tullunion och självständig WTO-medlem, i sig självt mot GATT- och WTO-reglerna. Den avgörande frågan som tjänstemännen noggrant följer är om tredjeländerna tillämpar reglerna korrekt och handlar konsekvent när de genomför undersökningar, dvs. att de inte inleder förfaranden mot gemenskapen som helhet när den tillräckliga bevisningen om skadlig dumpning bara gäller vissa medlemsstater, eller att de inte väljer ut försäljning i bara en medlemsstat bara för att fastställa normalvärdet för en undersökning som gäller gemenskapen som helhet.

1.2. Sektorer

De produkter som handelspolitiska skyddsåtgärder mot gemenskapen oftast riktar sig mot är kemikalier. År 2005 gällde elva av de tjugo nya ärendena och nästan hälften av åtgärderna mot gemenskapen denna sektor. Eftersom denna sektor ligger på andra plats när det gäller omfattningen av gemenskapens export i hela världen är det dock inte överraskande att den ligger så högt på förteckningen över sektorer som är föremål för sådana åtgärder. Det är intressant att notera att denna sektor också globalt ligger högt vad gäller antidumpningsförfaranden som vidtagits under de senaste tio åren, och utgör nästan 20 % av alla inledda ärenden, på andra plats efter stålsektorn. Ingen annan sektor omfattas av så många handelspolitiska skyddsåtgärder som vidtagits under 2005.

2. ALLMÄNNA PROBLEM MED TREDJELÄNDER

I förra årets rapport fastställdes ett antal brister i tredjeländernas handelspolitiska skyddsåtgärder, inbegripet låga krav för inledande, otillräcklig information, brist på öppenhet samt allmän överanvändning eller till och med missbruk av instrumenten, särskilt av andra skyddsåtgärder. Alltmedan läget i vissa länder har förbättrats under 2005, särskilt vad gäller information, återstår tyvärr mycket att göra innan alla länder tillämpar standarder som helt och hållet överensstämmer med reglerna och andemeningen i de olika WTO-avtalen vad gäller handelspolitiskt skydd. De huvudsakliga systemiska problemen är följande:

2.1. Låga krav för inledandet

Låga krav för inledande är fortfarande ett problem bland många användare av handelspolitiska skyddsinstrument och leder till att somliga undersökningar inleds i onödan, vilket i sin tur har negativ inverkan på handelsflödena, även om inga åtgärder införs. Alltmedan det är klart att kraven för inledandet av en undersökning inte är desamma som för införandet av åtgärder kan man inte tolka ”tillräcklig bevisning” som ”minsta möjliga”. Emellertid finns det fortfarande många länder som inleder undersökningar på grundval av klagomål eller ansökningar som här i gemenskapen skulle avfärdas som otillräckliga på grund av brist på bevisning. Kommissionens avdelningar fortsätter att göra framställningar i enskilda ärenden till tredjeländernas myndigheter och betonar specifika brister i ärenden som inletts. Dessutom har tjänstemän som arbetar med handelsskydd hållit en rad seminarier där man redogjort för EU:s praxis och åsikter vad gäller krav för inledanden.

2.2. Berörda parters försvarsrätt, information och öppenhet

Att ha fullständiga och utförliga uppgifter tillsammans med tillträde till relevanta icke-konfidentiella uppgifter är avgörande för att säkerställa de berörda parternas rättigheter i förfaranden som gäller handelspolitiskt skydd. Det händer emellertid alltför ofta att europeiska exportörer stöter på bristfällig information, vilket gör det mycket svårt att förbereda ett effektivt försvar vid dessa förfaranden. Problemen består dels i bristande väsentlig information, vilket för det mesta motiveras med att uppgifterna i fråga bör förbli konfidentiella, dels det sätt på vilket informationen presenteras, vilket omöjliggör en givande analys. Dessa brister kommer fram vid förfarandenas olika huvudetapper: inledande, införande av provisoriska åtgärder och till sist slutliga åtgärder.

Ett antal europeiska exportörer som samarbetat i tredjeländers antidumpningsundersökningar har påpekat att de undersökande myndigheterna ignorerar många av de motargument som de framfört efter att ha fått information. Ett sådant tillvägagångssätt innebär att de berörda parterna nekas vissa rättigheter och det försvagar motiveringen för att senare införa åtgärder. Detta sker främst i förhållande till ”övriga faktorer” som myndigheterna måste ta upp när de fastställer orsakssambandet vid undersökningarna. Många tredjeländer ignorerar skriftliga kommentarer i detta hänseende fullständigt eller upprättar bara förteckningar över de frågor som de berörda partnerna tagit upp utan att behandla dem utförligare.

Sådana länder som Kina, Indien och Pakistan fortsätter att tänja på reglerna i dessa frågor alltmedan kommissionens tjänstemän kontinuerligt driver på för att få dem att förbättra sina rutiner antingen att ingripa i direkt samband med ärendena eller hålla seminarier där man förklarar EU:s praxis och förhållandesätt i dessa frågor.

2.3. Svag analys av skada och orsakssamband

En av de vanligaste och tydligaste bristerna i tredjeländernas handelsskyddsärenden är den svaga analysen av skada och orsakssamband. Av granskningarna av ärenden framgår ständigt vilka svaga standarder som tillämpas i detta hänseende. Alltför ofta är det så att trots att skadeindikatorerna visar positiva trender bekräftas förekomsten av skada med ledning av dåliga resultat under ett år, alltmedan man inte beaktar allmänna trender i någon större utsträckning. Detta sätt att välja ut vissa bitar är allmänt hos vissa tredjeländer och bryter klart mot WTO-lagstiftningen. Problemet förvärras ytterligare genom dåliga undersökningar av orsakssambandet med lite hänsyn till ”övriga faktorer”. I många fall skulle vår analys peka på andra tydliga skadeorsaker, men dessa bortser man ofta från vilket leder till ett omotiverat införande av åtgärder.

3. RESULTAT

Nedgången i slutet av 2005 av antalet inledda förfaranden och antalet gällande åtgärder mot gemenskapen eller medlemsstaterna är en positiv förändring mot föregående års trender. Även om denna utveckling inte enbart kan tillskrivas gemenskapens övervakning av ärenden som gäller tredjeländer anses den ha bidragit till detta.

Den mest uppenbara framgången 2005 var att Indien avslutade tolv åtgärder mot gemenskapen till följd av den översyn som gjordes efter WTO-tvisten som gemenskapen inledde mot Indien 2003. Indien har också från sin sida gjort vissa insatser för att förbättra vissa aspekter i förfarandena. Tyvärr återstår mycket att göra innan Indien tillämpar instrumentet på en nivå som motsvarar WTO:s krav.

En rad andra ärenden bör nämnas här:

- Ryssland: avslutande av tre ärenden med andra skyddsåtgärder beträffande kemikalier där andra faktorer var den klara skadeorsaken. Indikationer på ett positivt resultat i det pågående antidumpningsärendet rörande rostfritt stål.

- Argentina: avslutade utjämningsåtgärder beträffande olivolja.

- Pakistan: avslutad undersökning om bleckplåt från Tyskland, Frankrike, Italien och Förenande kungariket.

- Marocko: förhandlingar om kvoter för EG-exportörer av keramikplattor på sedvanliga exportnivåer.

- Ukraina: minskning av en antidumpningstull för skruvkompressorer från 75 % till 29 % genom åberopande av felaktig tillämpning av ukrainsk lag (denna tullnivå anses emellertid fortfarande alltför hög).

- Australien: avslutning av utjämningsåtgärder beträffande konjak (ej tappad på flaska) från Frankrike.

4. HUVUDVERKSAMHET I TREDJELÄNDER

4.1. USA

År 2005 inledde inte USA några nya undersökningar mot gemenskapen. Det gjordes översyn av ett antal utjämningsåtgärder vid giltighetstidens utgång vilken inleddes mot slutet av 2005 och där kommissionens fortsätter att vara aktiv. Till följd av denna översyn eller pågående amerikanska domstolsförhandlingar har USA varit tvungen att, eller kan bli tvunget att undanröja många utjämningsåtgärder under 2006, inbegripet några av de omtvistade åtgärderna om låganrikat uran och ett antal utjämningsåtgärder för stålprodukter från början av 1990-talet. I slutet av 2005 var antalet åtgärder som USA infört oförändrat jämfört med föregående år, nämligen 39.

Vid övervakningen av USA-ärenden under 2005 koncentrerade man sig på förfarandena i de pågående WTO-tvistlösningarna, särskilt ärendena som gällde ”nedsättning till noll” och ”privatisering”. I ”nollnedsättnings”-fallet kom en panelrapport i september 2005 och i april 2006 kom överprövningsorganets rapport. De antogs vid tvistlösningsmötet den 9 maj 2006. Gemenskapen lyckades få ett underkännande av de amerikanska undersökande myndigheternas metod att bortse från icke-dumpade exporttransaktioner i sina beräkningar (den så kallade ”nedsättningen till noll”-metoden), vilken leder till betydligt höjda dumpningsmarginaler. USA ska nu genomföra domen senast i april 2007. Utan denna praxis är det inte sannolikt att de amerikanska myndigheterna skulle ha kunnat konstatera dumpning och ålägga tullar i ett så stort antal fall. Praxis med ”nedsättning till noll” omfattar många hundra miljoner USD i handelsvolym för gemenskapens exportörer.

Vad gäller privatiseringsfallet inrättades på begäran av gemenskapen en panel för genomförande i september 2004, eftersom USA inte hade genomfört somliga aspekter av ett panelutslag från 2002. Panelens rapport kom i augusti 2005, och trots att gemenskapen inte lyckades få igenom alla sina krav vann det på de flesta punkter angående företagsprivatisering i ärenden som gällde stål från Förenade kungariket och Spanien. USA började genomföra resultaten i november 2005 och slutförde ärendet i maj 2006. USA beslöt att bibehålla gällande åtgärder, vilket var en besvikelse, men kommissionen väntar på resultatet av flera översyner vid giltighetstidens utgång innan man bestämmer om det blir lämpligt att agera vidare.

I ett tredje WTO-mål som gällde USA hade gemenskapen begärt WTO-konsultationer beträffande en antidumpningstull som ålagts ett brittiskt företag, Firth Rixson i målet Steel Bar from the UK. USA:s handelsdepartement hade straffat företaget med en antidumpningstull på grund av ”förekomst av negativa fakta” eftersom företaget inte var i stånd att lägga fram detaljerade uppgifter om kostnaderna för en liten fabrik som det hade förvärvat i samband med en sammanslagning och monterat ner innan undersökningen påbörjades. Två omgångar WTO-konsultationer samt en rad bilaterala interventioner hölls med USA under 2005 men utan resultat. Allt ytterligare agerande inom ramen för WTO ligger nere i väntan på resultaten av en administrativ översyn som företaget begärde i mars 2006.

4.2. Ryssland, Ukraina och övriga länder som inte är medlemmar i WTO

Under 2005 ökade målen som Ryssland inledde något (fyra jämfört med tre år 2004) medan Ukraina inledde bara ett mål jämfört med tre år 2004. Antalet gällande åtgärder i dessa två länder var åtta i slutet av 2005, jämfört med fem år 2004.

Under 2005 förekom mycket verksamhet beträffande dessa länder, inte bara i dessa nya mål utan också i ett antal mål som hade inletts föregående år och där det hände mycket under 2005, särskilt i Rysslands antidumpningsmål beträffade rostfritt stål där inga åtgärder förväntas. Det framgick att Rysslands tillvägagångssätt i vissa fall är rimligt, vilket bevisas av att de avslutat tre mål för andra skyddsåtgärder som inletts beträffande kemiska produkter. Naturligtvis är det sannolikt att om de tillämpat högre krav i granskningen av klagomålen skulle fallen i fråga aldrig ha inletts. Tyvärr visade Ryssland under 2005 också att landet är i stånd att inta en orimlig och omotiverad ståndpunkt genom att införa andra skyddsåtgärder, i ett fall med elektriska lampor, vilka åtgärder anses överdrivna. Detta överdrivna och oproportionerliga tillvägagångssätt var också tydligt när Ukraina ålade antidumpningsåtgärder rörande skruvkompressorer.

Icke-medlemmar av WTO som Ryssland och Ukraina utgör ett särskilt problem för övervakningen av deras handelspolitiska skyddsverksamhet mot gemenskapen, eftersom deras lagstiftning och normer inte nödvändigtvis motsvarar WTO-reglerna och man inte kan använda sig av WTO:s tvistelösning som en sista utväg; icke desto mindre används i övervakningen av deras ärenden relevanta WTO-standarder som riktmärken, trots att länderna befinner sig utanför WTO-systemet. Det faktum att dessa länder förhandlar om WTO-medlemskap utgör en viss påtryckning för att de ska förbättra sina standarder allmänt sett.

En ny användare tillkom också, nämligen Kroatien, som inledde ett fall med andra skyddsåtgärder.

4.3. Kina

År 2005 ökade Kinas handelspolitiska skyddsverksamhet på det globala planet avsevärt jämfört med föregående år. Under andra halvåret 2005 blev Kina det land som inledde flest antidumpningsmål bland WTO-medlemmarna.

Lyckligtvis återspeglas inte denna trend i Kinas handelspolitiska skyddsverksamhet mot gemenskapen, eftersom antalet nya ärenden under 2005 förbli stabilt med tre mål. Emellertid återspeglas denna ökade handelsskyddsverksamhet i det aktuella antalet gällande åtgärder mot gemenskapen, som gick upp från sju i slutet av 2004 till nio i slutet av 2005. Dessutom hade Kinas verksamhet globalt sett negativ inverkan på gemenskapens företag som har tillverkningsplatser i andra asiatiska länder och som exporterar till Kina.

Eftersom Kina fortfarande betraktas som en ny användare av handelspolitiska skyddsinstrument och med hänsyn till deras allt större användning av dessa instrument, bevakar man noggrant alla nya kinesiska undersökningar för att förutse och förebygga allvarliga och storskaliga problem. Under 2005 avslutade Kina sin allra första interimistiska översyn som gjordes på begäran av det inhemska näringslivet. För gemenskapens exportörer av katekol ledde detta tyvärr till en ökning av marginalerna.

I förra årets rapport påpekades att Kinas handelspolitiska skyddsverksamhet koncentrerades till kemisektorn och detta fortsatte under 2005. Alla slutgiltiga åtgärder som hade införts fram ill slutet av 2005 samt två eller tre av de förfaranden som Kina inledde mot gemenskapen gällde den sektorn. Detta kan förklaras med betydande import i denna sektor, även om den är ett av Kinas snabbast tilltagande områden.

4.4. Indien och Pakistan

Under andra halvåret 2005 gick Kina om Indien, globalt sett, som det land som inledde flest nya antidumpningsmål. Icke desto mindre är Indien fortfarande en av de största användarna av handelspolitiska skyddsinstrument i världsskala.

I år observerade man ännu en liten nedgång i antalet mål som Indien inledde mot gemenskapen, från tre föregående år till två år 2005 (och sju år 2003). Antalet gällande åtgärder mot gemenskapen minskade betydligt från 36 år 2004 till 22 i slutet av 2005. Detta är resultatet av det framgångsrika WTO-tvistemål som gemenskapens inledde mot Indien i slutet av 2003, och som ledde till att den stora merparten av de mest problematiska ärendena avslutades under 2005. Man får hoppas att det positiva resultatet av denna tvistlösning får en varaktig effekt på Indiens allmänna antidumpningspraxis. Man har i detta sammanhang märkt tydliga förbättringar i deras praxis överlag, men det återstår ännu mycket att göra.

Pakistan inledde tre antidumpningsmål mot bland annat gemenskapen under 2005, vilket avviker från deras sedvanliga ganska begränsade användning av de handelspolitiska skyddsinstrumenten hittills. Målen gällde myrsyra, bleckplåt och skodon. Gemenskapen har endast en gång berörts av åtgärder som vidtagits av Pakistan. Denna ökande verksamhet kan vara ett resultat av ökad medvetenhet hos de inhemska tillverkarna om målet med handelsskydd, eftersom de pakistanska myndigheterna har anordnat en rad seminarier för näringslivet för att förklara instrumenten. Vi är allvarligt bekymrade på grund av de mycket låga krav som Pakistan tillämpar i sin förvaltning av instrumenten: i fallet med myrsyra lade myndigheterna stora hinder i vägen när exportörerna ville ta del av informationen. Vi arbetar därför aktivt med dessa frågor tillsammans med dem och övervakar noggrant de pågående undersökningarna. Emellertid gläder vi oss åt att de avslutat två av de undersökningar som inleddes under 2005 utan att införa åtgärder (bleckplåt, skodon).

4.5. Latinamerika

De föregående årens låga verksamhetstrender hos länderna i Latinamerika bekräftades under 2005. Bara en ny undersökning inleddes av Brasilien (ett antidumpningsmål som avslutades under 2006 utan vidtagande av åtgärder), medan Argentina varken inledde några nya mål eller vidtog några slutgiltiga åtgärder mot gemenskapen under 2005. Trots att Argentina fortsatte att flitigt använda antidumpning globalt under 2005 är det andra året i följd som landet inte vidtog några åtgärder gentemot import från gemenskapen. Alltmedan gemenskapens export till Argentina har fortsatt att återhämta sig under senare år har den ännu inte nått nivåerna för år 2002, när landets valuta devalverades. Vi fortsatte emellertid att utöva tryck på Argentina under 2005 via WTO:s tvistelösningsmekanism beträffande deras utjämningstullar för vetegluten och olivolja.

Vad gäller Mexiko och Argentina utmärktes vårt arbete av samråd inom ramen för WTO:s tvistlösningsförfarande. Dessa samråd gällde utjämningstullar för jordbruksprodukter, nämligen olivolja (Mexiko och Argentina) och vetegluten (Argentina). Tyvärr ledde inte dessa samråd till att parterna kom närmare en lösning, och sedan dess har man inlett förberedelser för två WTO-paneler (Argentina avslutade åtgärderna för olivolja). Övrig verksamhet i samband med handelsskydd från Brasiliens och Mexikos sida gällde i synnerhet mål som inletts eller åtgärder som vidtagits före 2005 (till exempel slutliga fastställanden, översyn vid giltighetstidens utgång och avslutanden).

4.6. Turkiet

Även om Turkiet inte inledde några nya undersökningar under 2005 bör det erinras om att landet inledde ovanligt många undersökningar om andra skyddsåtgärder under 2004 (sammanlagt fem). Dessa undersökningar avslutades under 2005 och kommissionen hade en aktiv roll i dessa förfaranden under året. Allmänt sett var resultaten positiva för gemenskapen: tre mål av fem avslutades utan åtgärder och där åtgärder vidtogs i de två återstående fallen hade detta ringa inverkan för EG-exportörernas del, på grund av dessa åtgärders art och omfattning. Vi är dock fortfarande allvarligt bekymrade över Turkiets alltför nitiska användning av skyddsåtgärder.

5. SLUTSATS

Med tanke på den allmänna minskningen både av nya inledningar av mål och antalet införda åtgärder mot gemenskapen var 2005 en förbättring för Europas exportörer vad gäller handelspolitiska skyddsåtgärder. Det bör erinras om att minskningen av införda åtgärder till mycket stor del är kopplad till avslutningen av åtgärder till följd av översyner som utförts efter de WTO-tvistlösningar som inletts mot Indien. Vad gäller nya undersökningar är minskningen huvudsakligen kopplad till färre inledningar av undersökningar av allmängiltiga skyddsåtgärder för vilka gemenskans exportörer utsätts utan att alltid vara det direkta målet. Man får hoppas att denna trend fortsätter. Under tiden fortsätter gemenskapen att övervaka tredjeländers verksamhet för att säkerställa att dessa efterlever WTO-reglerna och de bilaterala reglerna; samt vidare bistå gemenskapens och medlemsstaternas företag, försvara deras intressen och sträva efter att minska den ekonomiska effekten av tredjeländernas åtgärder gentemot exportörer.

Problemen har hanterats på flera sätt antingen via direkt intervention i specifika fall där man tagit upp allmänna systemiska problem inom ramen för både formella och informella bilaterala kontakter med länderna i fråga, diskussioner i de relevanta kommittéerna inom ramen för WTO eller fortsatt utbildning för tredjeländer inom våra synpunkter och praxis i frågor som gäller handelspolitiska skyddsinstrument. Under 2005 deltog tjänstemän som sysslar med handelskydd vid tio sådana seminarier som riktade sig till exempelvis Kina, Ryssland och Mexiko.

Diskussionerna om antidumpning och utjämning fortsatte under 2005 inom ramen för WTO:s Doharunda i syfte att förbättra reglerna, särskilt vad gäller öppenhet, förutsägbarhet och tydlighet. I Hongkongförklaringen uppmanades medlemsstaterna att undvika att tillgripa antidumpningsåtgärder utan anledning och dessa pågående diskussioner kan kanske göra användarna medvetna om att dessa ska användas försiktigt.

Slutligen är det viktigt att se till att tredjeländer tillämpar samma höga normer vid tillämpningen av sina handelspolitiska skyddsinstrument som gemenskapen, eftersom det är en viktig faktor när det gäller att se till att det förbättrade marknadstillträde som uppnås i dessa länder inte urholkas. En aktiv roll i hanteringen av handelshinder, inbegripet korrekt och tydlig tillämpning av handelspolitiska skyddsinstrument, kommer att bidra till förbättrad konkurrenskraft för Europas industri i hela världen.