EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 03.09.1997 
KOM(97)430 slutlig 
Rapport till rådet och Europaparlamentet angående genomförandet av det 
fyraåriga utvecklingsprogrammet för miljödelen av gemenskapens statistik, 
antaget genom rådets beslut 94/808/EG av den 15 december 1994 
(framlagt av kommissionen) 

Rapport till rådet och Europaparlamentet angående genomförandet av det 
fyraåriga utvecklingsprogrammet för miljödelen av gemenskapens statistik, 
antaget genom rådets beslut 94/808/EG av den 15 december 1994 
1. SAMMANFATTNING 2 
2. BAKGRUND OCH MÅL 2 
3. PROGRAMMETS SAMMANHANG - MILJÖ 4 
4. PROGRAMMETS SAMMANHANG - STATISTIK 4 
5. RESURSER. 5 
6. VERKSAMHET OCH RESULTAT 5 
7. BELASTNING TILL FÖLJD AV MÄNSKLIG VERKSAMHET 5 
7.1 SAMARBETSPROJEKT 5 
7.2 UTSLÄPP 6 
7.3 AVFALLSSTATISTIK 6 
7.4 VATTENSTATISTIK 7 
7.5 PRODUKTION OCH KONSUMTION AV JORDBRUKS- OCH INDUSTRIPRODUKTER 7 
7.6 PRODUKTION OCH FÖRBRUKNING AV ENERGI 8 
7.7 TRANSPORTER 8 
7.8 ÖVRIGA OMRÅDEN 8 
8. EKONOMISKA OCH SAMHÄLLELIGA REAKTIONER 9 
8.1 PRODUKTION OCH KONSUMTION AV JORDBRUKS- OCH INDUSTRIPRODUKTER 9 
8.2 AVFALLSHANTERING 9 
8.3 TRANSPORTER 10 
8.4 OFFENTLIGA TJÄNSTER 10 
8.5 BEFOLKNINGSTILLVÄXT, HUSHALL OCH SOCIAL VÄLFÄRD 10 
9. MILJÖEKONOMISK INTEGRERING ..10 
9.1BELASTNINGSINDEXPROJEKTET 11 
9.2 INTEGRERING AV EKONOMISK STATISTIK OCH MILJÖSTATISTIK 12 
9.3 SATELLITRÄKENSKAPER PÄ MILJÖOMRÅDET 12 
10. SAMARBETEN 13 
10.1 FRÅGEFORMULÄR 13 
10.2 PUBLIKATIONER 14 
10.3 DATABASER 14 
11. EUROPEISKA MILJÖBYRÅN 17 
12. BEDÖMNING AV PROGRAMMET 16 
TABELL 1: DELOMRÅDEN INOM BELASTNINGSINDEXPROJEKTET 18 
TABELL 2: ARBETEN INDELADE EFTER TYP AV UPPGIFTER 19 
TABELL 3: ARBETEN INDELADE EFTER TYP AV ARBETE .» 20 
TABELL4: FÖRTECKNING ÖVER PUBLIKATIONER 1994 - 1:AHALVARET 1997 21 
TABELL 5: BUDGET 1994-1997 22 
1. SAMMANFATTNING 
För att utveckla miljödelen av gemenskapens statistik upprättades ett fyraårigt 
program genom rådets beslut 94/808/EG av den 15 december 1994. 
I enlighet med detta program utarbetar kommissionen regelbundet den officiella 
statistik som behövs för att mäta såväl miljöbelastning till följd av mänsklig 
verksamhet som ekonomiska och samhälleliga reaktioner i syfte att reducera denna 
belastning. Denna statistik skall samlas in och överföras till Eurostat av nationella 
statistikorgan, som skall använda sig av harmoniserade definitioner och metoder. 
Behovet av att integrera miljöstatistik i övrig statistik som upprättas inom 
gemenskapen, att använda internationella standarder för statistik och att samordna 
arbetet med Europeiska miljöbyrån är saker som särskilt betonas i beslutet. 
Denna rapport lämnas i enlighet med artikel 6 i beslutet. I rapporten beskrivs det 
arbete som har utförts och de resultat som har erhållits inom vart och ett av de 
arbetsområden som anges i beslutet. Det ingår även en helhetsbedömning av 
programmet. 
Granskningen av arbetet och resultaten visar att kommissionen och 
medlemsstaterna har lyckats med att utveckla de system - inklusive harmoniserade 
definitioner och metoder - som behövs för den fortsatta regelbundna överföringen 
av officiell statistik inom ett flertal av de mest betydelsefulla arbetsområden som 
anges i beslutet, i synnerhet inom avfallsstatistik och miljörelaterade utgifter. 
Arbetet med att upprätta regelbundna uppgiftsflöden har dock gått långsammare än 
förväntat. Detta har berott dels på det omfattande förberedelsearbetet, dels på brist 
på resurser i medlemsstaterna. 
Rapporten framhåller också den goda samordning som har uppnåtts tillsammans 
med Europeiska miljöbyrån. Så som tanken var i beslutet använder sig byrån i stor 
omfattning av statistik från medlemsstaternas officiella statistiksystem. Statistiken 
utgör ett stöd i utförandet av byråns uppgifter, framför allt uppgiften att 
regelbundet rapportera om tillståndet i miljön. 
För att det skall gå att slutföra de olika pågående projekten avseende metoder - i 
synnerhet inom områdena miljöindikatorer och gröna nationalräkenskaper - och att 
upprätta regelbundna uppgiftsflöden är det rapportens slutsats att det är lämpligt 
att föreslå att det fyraåriga programmet förlängs. 
2-
2. BAKGRUND OCH MÅL 
Den tilltagande mängden och omfattningen av pågående och planerade insatser på 
gemenskapsnivå på miljöområdet i slutet av åttiotalet gav upphov till en stor 
efterfrågan på statistik och information som berör miljöpolitiken. Följande steg 
togs för att möta denna efterfrågan: 
• 1985 antog rådet beslutet om Corine-programmet. 
• 1987 inrättades en särskild enhet för miljöstatistik inom kommissionens 
statistikkontor. 
• 1989 föreslog kommissionen inrättandet av Europeiska miljöbyrån (EEA) 
och av Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning 
(EIONET). 
• 1989 lämnade kommissionen ett förslag till ett fyraårigt utvecklingsprogram 
för statistik som rör miljön. 
I december 1994 fattade rådet till sist ett beslut om antagande av ett fyraårigt 
program för miljöstatistik. Programmets syfte är att utveckla miljödelen i den 
officiella statistiken och att miljöstatistik skall upprättas i alla medlemsstater. 
Enligt artikel 6 i beslutet skall en rapport lämnas till Europaparlamentet och rådet. 
Denna skyldighet uppfylls i och med den här rapporten, som innehåller 
- en beskrivning av de insatser som kommissionen har gjort, samt resultaten 
hittills, 
- en bedömning av utvecklingsprogrammet. 
Med "officiell statistik" avses i detta sammanhang uppgifter som vanligen inhämtas 
av, eller på uppdrag av, nationella statistikorgan. Dessa organ har i flertalet 
medlemsstater huvudansvaret för inhämtande av statistiska uppgifter från 
privatpersoner, företag, andra ekonomiska enheter och offentlig förvaltning. Inom 
kommissionen är det Eurostat som formellt ansvarar för upprättandet av statistik. 
Kommissionen föreslog detta utvecklingsprogram eftersom den såg behovet av att 
främja överföring av kunskap på området miljöstatistik mellan nationella 
statistikorgan, och att på så sätt dra nytta av de redan väl utvecklade systemen i 
vissa av medlemsstaterna. Detta skulle leda till att samtliga nationella statistikorgan 
skulle få kapacitet att samla in, bearbeta och validera statistik som rör miljön inom 
ett stort antal olika områden. För att uppnå högsta möjliga effektivitet skulle 
inhämtandet av uppgifter som rör miljön införlivas så mycket som möjligt i den 
befintliga datainsamlingen, exempelvis inom ramen för de undersökningar och 
register som gäller industriell verksamhet och jordbruk. 
Kommissionen föreslog även att användningen av gemensamt fastställda metoder 
skulle främjas, så att miljöstatistiken skulle bli mer enhetlig. Så långt det går skulle 
dessa metoder även fastställas - efter att gemenskapens intressen beaktats - på 
internationell nivå, så att statistiken skulle bli jämförbar världen över. 
3-
I den mån som de tillgängliga resurserna så medger skulle enligt förslaget både 
datainsamlingen och harmoniseringen av metoder omfatta samtliga de variabler och 
näringsverksamheter som anges i beslutets bilaga A. 
I förslaget sades det att den officiella statistiken och den information som EEA 
samlar in via EIONET skulle komplettera varandra. Tillsammans skulle de därmed 
tillgodose gemenskapens synnerligen breda informationsbehov i frågor som har att 
göra med miljöpolitiken och med miljöaspekter inom andra politikområden. 
Beslutet innehåller följaktligen särskilda bestämmelser beträffande samordning 
mellan Eurostat och EEA (artiklarna 1, 4 och 6 samt bilaga B). 
3. PROGRAMMETS SAMMANHANG-MILJÖ 
EU:s nuvarande miljöpolitiska mål finns i femte åtgärdsprogrammet för miljön1. 
I detta program nämns särskilt betydelsen av att utnyttja traditionell officiell 
statistik inom ekonomiska frågor och samhällsfrågor. Det finns en direkt koppling 
mellan statistikens roll och programmets fokus på specifika sektorer och styrmedel. 
Information i form av statistik är i själva verket ett styrmedel i sig, sägs det i den 
del av programmet som rör utveckling av fler styrmedel. 
4. PROGRAMMETS SAMMANHANG - STATISTIK 
Gemenskapens nuvarande politik beträffande allmänna statistikfrågor finns 
fastslagen i rådets beslut 93/464/EEG2 om ramprogram för prioriterade åtgärder 
för statistik 1993-1997 ("statistikprogrammet") och i rådets förordning (EG) nr 
322/973, som handlar om Eurostats roll när det gäller upprättande av statistik inom 
gemenskapen. Dessa rättsakter innehåller bl.a. bestämmelser om att Kommittén för 
det statistiska programmet (inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom4) 
skall bistå kommissionen. 
I beslutet om statistikprogrammet talas det om behovet av specifika åtgärder inom 
olika områden. Kommittén är ett forum där de nationella organ som har ansvaret 
för genomförandet av åtgärder rörande statistik kan ge sin syn på frågan om 
huruvida åtgärder är önskvärda och genomförbara. När det gäller framtagningen av 
miljöstatistik sägs det i beslutet att kommissionen själv far fatta beslut om vissa 
typer av åtgärder efter att ha samrått med kommittén. Innan beslutet antogs 
lämnade dock kommissionen en försäkran till rådet om att denna möjlighet skulle 
utnyttjas sparsamt och utan avsikt att kringgå rådets och Europaparlamentets 
1 Resolution från rådet och företrädare för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet den 
1 februari 1993 om ett gemenskapsprogram för miljöpolitik, miljöåtgärder och hållbar 
utveckling. EGT nr C 138,17.5.1993, s. 1. 
2 EGT nr L 219, 28.8.1993, s. 1. 
3 Rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997. EGT nr L 52, 22.2.1997. 
4 EGT nr L 181, 28.6.1989, s. 47. 
maktbefogenheter. Kommissionen har i själva verket ännu inte använt sig av denna 
möjlighet. 
5. RESURSER 
I den finansieringsöversikt som bifogades beslutet om det fyraåriga 
utvecklingsprogrammet för miljöstatistik angavs det att de planerade utgifterna 
(åtagandena) uppgick till 9 miljoner ecu för perioden 1994-1997 och att ordinarie 
budgetmedel för statistik, i kapitel B5-6, skulle användas (se Tabell 5). De totala 
resurser som till slut blev tillgängliga var något större (ungefär 10,4 miljoner ecu). 
Medlen från kapitel B5-6 blev lägre än vad som var sagt, medan det tillkom medel 
från kapitel B4-3 (miljö) och från andra budgetposter, vilket framgår av 
Tabell 5. Extramedlen från kapitel B4-3 ställdes till förfogande huvudsakligen för 
att påskynda genomförandet av de åtgärder som anges i meddelandet om 
miljöindikatorer och gröna nationalräkenskaper (se punkt 9). 
6. VERKSAMHET OCH RESULTAT 
Arbetet inom ramen för beslutet om det fyraåriga utvecklingsprogrammet kan delas 
in på två olika sätt. Antingen genom att man (såsom i artikel 2.3) skiljer på 
information om 
• miljöbelastning till följd av mänsklig verksamhet 
och 
• ekonomiska och samhälleliga reaktioner på miljöpolitiken och på ändringar 
i miljöns tillstånd. 
Eller genom att man delar in efter 
• arbetsområde (bilaga A.2) 
• typ av uppgifter (bilaga A. 2) 
• typ av arbete/metoder (artikel 2.4 och bilaga A.3). 
I denna rapport redovisas arbetet för tydlighetens skull indelat efter 
"miljöbelastning" och "reaktion" samt efter arbetsområde. Hänvisningar till "typ av 
uppgifter" och "typ av arbete" görs i sammanfattande tabeller (Tabell 2, Tabell 3). 
7. BELASTNING TILL FÖLJD AV MÄNSKLIG VERKSAMHET 
7.1 Samarbetsprojekt 
Samarbetsprojekten rörande belastning till följd av mänsklig verksamhet omfattar 
arbete inom områdena utsläpp, avfallsstatistik och vattenstatistik. Det ingår 
även arbete med att utveckla belastningsindikatorer och -index varmed man kan 
mäta belastningseffekterna av alla olika näringsverksamheter (se 9.1). 
7.2 Utsläpp 
Utsläpp: Eurostat tar in uppgifter om utsläpp av vissa luftföroreningar via 
Eurostats och OECD:s återkommande frågeformulär angående tillståndet i miljön 
(se 10.1). 
Eurostat förser även luftutsläppsregistret Corinair med statistik och teknisk 
information. Corinair sköts av Europeiska miljöbyrån och är ett system för 
sammanställning av enhetliga uppgifter om luftutsläpp i alla EU-länder, med nära 
koppling till nationella kartläggningar av emissioner. 
Eurostat och Europeiska miljöbyrån arbetar även med ett antal "gemensamma 
verktyg" för ett kommande sammanslaget utsläppsregister, som kommer att 
omfatta utsläpp i luft, vatten och mark av ett stort antal föroreningar. Inom detta 
projekt har Eurostat utarbetat ett utkast till en statistisk standard för klassificering 
av utsläppskällor (NOSE), med vars hjälp det går lättare att knyta emissionsdata till 
de i NACE definierade näringsgrenarna. 
I fråga om utsläpp från industriella källor planeras en förteckning över utsläpp i 
enlighet med bestämmelserna i artikel 15 i rådets direktiv om samordnade åtgärder 
för att förebygga och begränsa föroreningar, vilket antogs 1996. Om 
klassificeringen blir enhetlig kan uppgifter från denna förteckning användas i det 
kommande sammanslagna utsläppsregistret. 
7.3 Avfallsstatistik 
Sedan 1988 har statistik över generering och hantering av avfall regelbundet 
inhämtats av Eurostat som en del av Eurostats och OECD:s återkommande 
frågeformulär angående tillståndet i miljön (se 10.1). För att åstadkomma 
nödvändiga förbättringar avseende avfallsstatistikens täckning och jämförbarhet har 
Eurostat och medlemsstaterna arbetat tillsammans med att utveckla ett gemensamt 
system. Åtskilliga år av studier och pilotundersökningar har lett till ett utkast till ett 
förslag till en rådsförordning om avfallsstatistik som kommissionen kommer att 
lämna till rådet och Europaparlamentet senare under 1997. 
Enligt utkastet skall statistik över generering, insamling och behandling av avfall -
inklusive energiutvinning och materialåtervinning -regelbundet lämnas. Utkastet 
täcker avfall från alla olika näringsgrenar utom jordbruk, skogsbruk och fiske, och 
det täcker även hushållsavfall. För att avfallsslagen skall inrapporteras korrekt i 
statistiken delas de in enligt en sammanslagen och omstrukturerad version av den 
europeiska avfallskatalogen. I utkastet ingår det även detaljerade kodsystem för 
olika typer av avfallshantering och -behandling. 
Om förslaget antas kommer det att leda till ett regelbundet flöde av enhetlig 
avfallsstatistik. För att minska belastningen på företag och andra uppgiftslämnare 
har utkastet förenklats så att det endast omfattar sådana uppgifter som är 
nödvändiga för utarbetandet och uppföljningen av avfallspolitiken. 
Kommissionen införde även bestämmelser om statistik i sitt reviderade förslag till 
ett direktiv om deponering av avfall, vilket tidigare under 1997 har lämnats till 
rådet och Europaparlamentet. 
Om det antas en rättslig grund för avfallsstatistik kommer detta att ge en signal om 
att medlemsstaterna är villiga att ställa sig bakom ett mer regelbundet flöde av 
information beträffande avfall än vad som i nuläget är fallet. 
7.4 Vattenstatistik 
Sedan 1988 har vattenstatistik regelbundet inhämtats av Eurostat som en del av 
Eurostats och OECD:s återkommande frågeformulär angående tillståndet i miljön 
(se 10.1). Under perioden 1994-1997, har arbetet koncentrerats på att göra 
uppgifterna avseende vattenresurser, vattenanvändning inom olika sektorer 
samt avloppsrening mer fullständiga och jämförbara. En annan prioriterad fråga 
har varit utarbetandet av lämpliga indikatorer. Ei rostat föreslog förbättrade 
definitioner för dessa statistikområden och bad medlemsstaterna se över samtliga 
uppgifter som redan hade lämnats till Eurostat. Dessutom stöder Eurostat 
utarbetandet av vattenstatistik i de EU-länder där sådan statistik hittills inte har 
sammanställts regelmässigt. 
Metodstudierna inom detta område fortsätter. En av dessa studier har lett till en 
metod för erhållande av enhetliga skattningar av förnybara vattenresurser efter 
avrinningsområde eller administrativt område, med möjlighet att övervaka 
tillgängliga resurser på säsongsbasis. 
Redan det arbete som hittills är färdigt borde leda till en avsevärd förbättring av 
kvaliteten på den vattenstatistik som Eurostat regelbundet tar fram. 
7.5 Produktion och konsumtion av jordbruks- och industriprodukter 
Utöver de samarbetsprojekt som nämns ovan har användningen av 
bekämpningsmedel samt näringsbalanser fastställts såsom viktiga områden för 
förbättring av statistik över jordbrukets miljöbelastning. 
Användningen av bekämpningsmedel: Eurostat har börjat sammanställa mer 
detaljerad statistik över användningen av bekämpningsmedel än den som fanns 
tidigare. För att förbättra uppgifternas tillgänglighet har Eurostat givit stöd åt 
informationsutbyte mellan medlemsstaterna i fråga om metoder för de 
undersökningar rörande användningen av bekämpningsmedel som går ut till 
lantbrukare. Som ett hjälpmedel för dessa undersökningar har det tagits fram en 
databas som kopplar olika bekämpningsmedels handelsnamn till deras kemiska 
namn. En första publikation om statistik rörande bekämpningsmedel gavs ut 1996. 
Näringsbalanser: Eurostat har börjat sammanställa återkommande 
näringsbalanser för NUTS 3-regioner, där man använder en enhetlig metod som 
baseras på erfarenheterna från medlemsstaterna. Balanserna grundar sig på den 
utförliga jordbruksstatistik (antalet djur och användning av gödselmedel) som 
Eurostat redan samlar in. Balanserna ger upplysningar om kväveöverskott i 
jordbruksmark och följaktligen om utvecklingen när det gäller potentiella utsläpp 
till yt- och grundvatten, samt till luften, av kväve och andra ämnen. 
Uppgifter om bekämpningsmedel och uppgifter från näringsbalanser kommer 
tillsammans med andra uppgifter från medlemsstaterna att användas till att ta fram 
ett antal fasta indikatorer inom området jordbruk och miljö. Dessa indikatorer 
är helt överensstämmande med gemenskapens övriga jordbruksstatistik och 
tillsammans kommer de olika delarna att ge en allsidig bild av jordbrukssektorns 
ekonomiska och sociala betydelse samt av dess belastning på miljön. 
7.6 Produktion och förbrukning av energi 
Eurostat utnyttjar sin redan välutvecklade energistatistik och ger årligen ut statistik 
över koldioxidutsläpp från förbränning av fossila bränslen. Denna statistik består 
av skattningar som grundar sig på uppgifter om slutlig energiförbrukning från 
medlemsstaterna samt ett antal gemensamma utsläppsfaktorer. Från 1997 använder 
Eurostat IPCC: s standardfaktorer för emissioner. (IPCC = FN:s internationella 
vetenskapliga klimatpanel.) Statistiken kan användas för validering dels av de 
nationella kartläggningarna av koldioxidutsläpp, som medlemsstaterna lämnar i 
enlighet med rådets beslut 389/93, dels av de utförligare Corinair-kartläggningarna 
av emissioner (se 7.1). 
Övriga emissionsdata med anknytning till produktion och förbrukning av energi 
täcks in av det ovan beskrivna arbetet avseende utsläpp. 
Även om det inte omfattas av beslutet om utvecklingsprogrammet kan det noteras 
att Eurostat 1994 utökade den återkommande energistatistiken så att den nu även 
innehåller uppgifter om förnybara energikällor, inklusive bioenergi, solenergi och 
vindkraft (vattenkraft har alltid ingått). Denna statistik går tillbaka till 1989. 
7.7 Transporter 
I flera år har det i sådana Eurostat-skrifter som det regelbundet publicerade 
kompendiet Environment Statistics och Europe's Environment: The Dobris 
Assessment ingått ett antal indikatorer som mäter den utveckling på transport­
området som är relevant från miljösynpunkt samt transporternas miljöbelastning. 
Därutöver sammanställdes data om transportrelaterad miljöbelastning till skriften 
Road transport and the environment in the European Union. 
7.8 Övriga områden 
De övriga områden som anges i beslutets bilaga A är 
• utvinning och konsumtion av råvaror 
• anläggningsarbeten och bebyggelse 
• fritid och turism 
• befolkningstillväxt, hushåll och social välfärd 
• offentliga tjänster. 
Dessa områden ingår i samarbetsprojekten beträffande utsläpp, avfallsstatistik, 
vattenstatistik samt belastningsindikatorer och -index. 
8. EKONOMISKA OCH SAMHÄLLELIGA REAKTIONERS 
8.1 Produktion och konsumtion av jordbruks- och industriprodukter 
Systemet SERIEE, för statistik över utgifter for miljöskydd, som är kopplat till 
nationalräkenskaperna, har tagits fram och provats i studier och 
pilotundersökningar (se 9.3). En del uppgifter om industrins miljörelaterade 
utgifter har hämtats in via ett frivilligt frågeformulär som sändes ut till 
medlemsstaterna 1996 och via Eurostats och OECD:s frågeformulär angående 
utgifter för begränsning och bekämpning av föroreningar (se 10.1). Även om 
medlemsstaternas tillgång på statistik av detta slag har förbättrats sedan 1994 är 
statistiken fortfarande ofullständig. 
Rådet antog i början av 1997 en förordning om statistik rörande 
företagsstrukturer5. Denna förordning utgör en rättslig grund för regelbunden 
överföring från medlemsstaternas sida av statistik över miljöskyddsinvesteringar i 
"skorstensteknik" inom ramen för den ordinarie industristatistiken, med uppgifter 
från och med 1995. Enligt förordningen skall det också utföras pilotstudier 
beträffande investeringar i processintegrerad teknik (dvs. teknik som innebär 
förändrade produktionsprocesser istället för "skorstenslösningar") och beträffande 
löpande utgifter för miljöskydd. Förhoppningen är att antagandet av denna rättsliga 
grund varslar om en förbättrad förmåga att regelbundet tillhandahålla statistik i 
medlemsstaterna. Flertalet medlemsstater har dock begärt dispens från kravet att 
tillhandahålla statistik för år 1995. 
Miljörelaterade utgifter är ett mått på konsumtionen av vissa kategorier av 
miljörelaterade varor och tjänster. Eurostat har tillsammans med OECD även tagit 
fram internationellt godtagna definitioner på miljöbranscher, vilka producerar 
varor och tjänster som används för miljöskydd. I en inledande studie där dessa 
definitioner användes, som utfördes 1996, gjordes det skattningar av omsättningen 
och sysselsättningen i miljöbranscher i EU. Avsikten är att följa upp detta arbete 
med regelbunden datainsamling i samarbete med medlemsstaterna. 
Eurostat har också samarbetat med andra enheter inom kommissionen och med 
OECD i syfte att komma överens om definitioner som gör det möjligt att 
sammanställa statistik över miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel som har 
med miljöskydd att göra. 
8.2 Avfallshantering 
Bestämmelser angående statistik över avfallshantering ingår i den föreslagna 
rådsförordningen om avfallsstatistik, i det föreslagna direktivet om deponering av 
avfall samt i rådets förordning om statistik rörande företagsstrukturer (se 7.1). De 
tekniska förberedelser som skall till ingår i arbetet beträffande allmän 
avfallsstatistik och, i fråga om ekonomiska uppgifter, i arbetet beträffande utgifter 
för miljöskydd. 
5 Rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande 
företagsstrukturer. EGT nr L 14, 17.1.1997, s. 1. 
9-
8.3 Transporter 
En uppsättning ekonomiska och skatterelaterade indikatorer rörande transporter 
sammanställdes för första gången under 1996 och publicerades i skriften Road 
transport and the environment - energy and fiscal aspects. 
8.4 Offentliga tjänster 
SERIEE är även ett system för statistik över offentliga förvaltningars utgifter för 
miljöskydd. I detta sammanhang innefattar begreppet miljöskyddsverksamhet bl.a. 
avloppsrening (se 7.4) och avfallshantering (se 7.3 och 8.2). Uppgifter har hämtats 
in via ett frivilligt frågeformulär som sändes ut till medlemsstaterna 1996 och via 
Eurostats och OECD: s frågeformulär. Som fallet var med industrins 
miljörelaterade utgifter är även denna information från medlemsstaterna något 
ofullständig, fastän av andra orsaker. 
En undersökning av EU:s utgifter avseende miljöskydd är klar och resultaten 
kommer att publiceras under 1997. 
Statistik över offentliga budgetanslag till forskning och utveckling på 
miljöområdet ingår i Eurostats återkommande statistik över budgetanslag till 
forskning och utveckling. Den statistiska klassificeringsstandard som används 
(NABS) reviderades i samarbete med OECD 1994, vilket ledde till vissa 
förbättringar av avsnitten om miljöforskning. 
Det har utarbetats förslag om införlivande av miljörelaterade utgifter i ändamåls­
klassificeringen av den offentliga sektorns utgifter (COFOG), vilken utgör en del 
av Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS). 
8.5 Befolkningstillväxt, hushåll och social välfärd 
Sociala och demografiska indikatorer sammanställs och publiceras regelbundet av 
Eurostat och har inte blivit direkt berörda av åtgärderna i enlighet med beslutet om 
utvecklingsprogrammet. Det kan noteras att Eurostat har lagt ner ett omfattande 
arbete på att förbättra folkmängdsprognoserna, som är av särskilt intresse för 
miljöpolitiken. 
Det har utarbetats förslag om införlivande av vissa delar av hushållens 
miljörelaterade utgifter i ändamålsklassificeringen av individuell konsumtion 
(COICOP), vilken utgör en del av Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS). 
9. MILJÖEKONOMISK INTEGRERING 
I enlighet med beslutet (bilaga A) ingick det som en prioriterad uppgift i 
programmet att arbeta med att 
• utforma ett räkenskapssystem för att integrera ekonomiska uppgifter om miljön 
i heltäckande räkenskapssystem, som t.ex. satelliträkenskaper på miljöområdet 
och dessa räkenskapers koppling till nationalräkenskaper och 
naturresursräkenskaper, 
• bidra till att utveckla naturresursräkenskaper. 
-10-
Mot bakgrund av den stora vikt som läggs vid detta arbetsområde ägnade sig 
Eurostat och andra enheter inom kommissionen under 1993-94 åt en 
grundläggande genomgång av alternativa tillvägagångssätt. Resultatet av denna 
genomgång var den strategi som beskrivs i det av kommissionen i december 1994 
antagna meddelandet till rådet och Europaparlamentet om miljöindikatorer och 
gröna nationalräkenskaper6. 
Strategin grundar sig på följande tre idéer: 
• Målet är att konstruera statistiska hjälpmedel som kan användas för att styra 
politiken och informera allmänheten. Dessa hjälpmedel bör koppla samman 
miljöbelastningar, politikområden och olika näringsverksamheter. 
• Det bör ingå såväl ekonomisk information som fysikaliska data. 
• De vedertagna principerna i nationalräkenskaperna bör följas i möjligaste mån. 
För att uppnå det uppställda målet arbetar kommissionen med följande fem 
parallella insatser: 
Insats 1 Framtagning av en handbok med en gemensamt fastställd grund för 
gröna nationalräkenskaper. 
Insats 2 Upprättande av ett europeiskt system för miljöbelastningsindex (se 
9.1) 
Insats 3 Upprättande av ett europeiskt system för integrerade ekonomi- och 
miljöindex (se 9.2) 
Insats 4 Upprättande av satelliträkenskaper till nationalräkenskaperna på 
miljöområdet (se 9.3). 
Insats 5 Metodförbättring och utvidgning av den ekonomiska värderingen av 
skador på miljön. Denna insats utförs i första hand inom 
gemenskapens FoTU-program och ingår inte i Eurostats 
utvecklingsprogram. 
Insatserna, som började 1995, pågår parallellt och det kommer att läggas fram 
resultat i etapper under tiden 1997-1999. Av tekniska skäl ansågs det nödvändigt 
med parallella moment av det här slaget. Eftersom arbetet omfattas av många 
metodologiska innovationer hade det varit farligt att förlita sig på ett enda moment. 
9.1 Beläst n in gsindexprojektet 
Målet för belastningsindexprojektet är att ta fram ett antal index som mäter den 
totala miljöbelastningen inom vart och ett av de tio miljöpolitiska områden som 
anges i Tabell 1. Dessa områden är i stort sett identiska med dem som tas upp i 
femte åtgärdsprogrammet för miljön. (Se punkt 3). 
6 KOM(94) 670 slutlig. 
11 
Varje index kommer att utgöras av en sammanvägd kombination av minst fem 
olika belastningsindikatorer av betydelse inom området. Urvalet av indikatorer och 
bedömningen av viktfaktorer görs genom en serie utredningar utförda av experter 
inom varje område. 
Expertutredningarna utförs i etapper under perioden 1995-1997 och resultaten av 
andra omgången av urvalet av indikatorer blev klara i början av 1997. Arbetet med 
viktfaktorer kommer att gå vidare under perioden 1997-1998 och projektets första 
resultat kommer att publiceras 1998. 
För att koppla belastningsindexen till olika näringsverksamheter är det meningen 
att de valda belastningsindikatorerna skall kunna mäta hur mycket de olika sektorer 
som anges i femte åtgärdsprogrammet för miljön står för. För varje sektor - energi, 
tillverkning, transport, jordbruk, turism och avfallshantering - har det gjorts studier 
för fastställande av relevanta indikatorer och för bedömning av uppgiftskällor. 
För att få kapacitet att göra skattningar och lagra de data beträffande 
miljöbelastningar som erfordras, utökas för närvarande databasen Envstat (se 
Databaser) till ett informationssystem för miljöbelastning (kallat EPIS). 
9.2 Integrering av ekonomisk statistik och miljöstatistik 
För att integrera ekonomisk statistik och miljöstatistik arbetar Eurostat med att 
skapa ett system där miljö variabler ingår i en nationell räkenskapsmatris. Detta har 
redan gjorts i ett antal medlemsstater, inklusive i Nederländernas NAMEA-system 
(National Accounting Matrix including Environmental Accounts) och liknande 
system i Danmark, Tyskland, Österrike och Sverige. Alla medlemsstater arbetar nu 
med system av NAMEA-typ. Dessa kommer inledningsvis att baseras på en 
indelning av samhällsekonomin i 60-70 grenar (produktionsverksamhet plus 
hushållens konsumtion) samt miljövariabler inklusive utsläpp och utgifter för 
miljöskydd. System av detta slag kan i princip utökas till att innehålla fler 
indikatorer och ihopsatta belastningsindex, som är knutna till ovannämnda 
miljöpolitiska områden (se 9.1). 
Medlemsstaternas samordnade arbete inleddes 1995 och nya resultat i form av 
pilotsystem av NAMEA-typ kommer att läggas fram i slutet av 1997 från vissa 
länder. Däremot kommer det att ta längre tid att helt integrera de nationella 
tabellerna i ett gemensamt system för gemenskapen. 
9.3 Satelliträkenskaper på miljöområdet 
Satelliträkenskaper föreskrivs inom ENS7 vara det normala verktyget för att infoga 
speciella statistikbehov i det övergripande nationalräkenskapssystemet. 
Satelliträkenskaper utgör hjälpmedel för utveckling och övervakning av specifika 
politiska områden, exempelvis hälso- och sjukvård, utbildning, social välfärd och 
miljö. De kan tillgodose informationsbehov genom att vara mer utförliga, genom 
att ha ändrade grundprinciper och genom att komplettera systemet med 
information som inte är av ekonomisk art. 
Europeiska nationalräkenskapssystemet, 1995. 
-12 
Ihop med nationella statistikorgan arbetar Eurostat för att ta fram följande två 
grupper av satelliträkenskaper på miljöområdet: 
• Redovisningen av utgifter för miljöskydd (som bygger på definitionerna i 
SERIEE). För denna redovisning används uppgifter om utgifter för miljöskydd, 
uppgifter om miljöbranscher och miljöskatter samt andra uppgifter om 
finansieringsflöden i medlemsstaterna (se 8.1 och 8.4). Genom denna 
redovisning förses de politiska beslutsfattarna med information om miljöskydds­
utgifternas påverkan på samhällsekonomin (inklusive sysselsättningen) på 
nationell nivå och på EU-nivå. 
• Naturresursräkenskaper avseende skogs-, vatten- och mineraltillgångar (inkl. 
fossila resurser), enligt definitionen i SEEA-systemet {System of Integrated 
Environmental and Economic Accounting)*. I dessa räkenskaper sammanförs 
uppgifter om fysiska stockar och flöden med uppgifter om motsvarande 
ekonomiska transaktioner. Naturresursräkenskaperna förser de politiska 
beslutsfattarna med information om sambandet mellan resursutnyttjandet och 
ekonomin. Denna information är intressant med avseende på utvärdering av den 
förda politiken med hänsyn till kriterierna för hållbar utveckling. 
Sedan 1993 har det pågått arbeten med satelliträkenskaper. Det har tagits fram 
"piloträkenskaper" för allt fler ämnesområden och EU-länder. Arbetena hämmas 
dock av bristande personella och ekonomiska resurser i medlemsstaterna. 
Utöver detta bör det nämnas att ENS nu föreskriver redovisning i 
huvudräkenskaperna av uttömning av vissa privatägda eller offentligt ägda 
naturresurser. 
10. SAMARBETEN 
10.1 Frågeformulär 
Sedan 1988 har det regelbundna inhämtandet av uppgifter från medlemsstaterna 
varit inriktat på Eurostats och OECD:s frågeformulär angående tillståndet i 
miljön. Detta innehåller avsnitt om luft, inre vatten, hav, skogar, markanvändning, 
naturliv, buller och avfall. Frågeformuläret sänds till medlemsstaterna vartannat år. 
Det har blivit en inofficiell standard för tabeller och definitioner omfattande ca 
2500 miljövariabler, som länderna uppmanas lämna uppgifter om. Frågeformuläret 
är godtaget av alla OECD:s medlemsländer såsom en bas för frivillig datainsamling. 
Med förbehåll för bristande jämförbarhet i fråga om somliga variabler utgör det en 
grund för jämförelser av utvecklingen på miljöområdet inom EU respektive i övriga 
OECD-länder. 
Eftersom frågeformuläret omarbetades i sin helhet under 1990-1992 fanns det 
inget behov av några större förändringar under den period som omfattas av det 
fyraåriga utvecklingsprogrammet. Smärre förbättringar gjordes dock i både 1994 
och 1996 års frågeformulär. 
8 SEEA reference here 
-13-
Ett extra frågeformulär från Eurostat och OECD - angående utgifter för 
begränsning och bekämpning av föroreningar - lades till år 1996. OECD hade 
på egen hand använt tidigare versioner av detta formulär. Eurostat har dock 
medverkat i utarbetandet av det, och så långt det går bygger det på principer och 
definitioner som stämmer överens med SERIEE-systemet. 
Ett nytt frågeformulär angående regionernas miljö började användas av Eurostat 
1996. I detta uppmanas medlemsstaterna att ge uppgifter om ca 50 variabler på 
NUTS 2-nivå. Dessa variabler utgör en del av dem som ingår i Eurostats och 
OECD:s frågeformulär. De har valts ut för att användas som grund för indikatorer 
för bedömning av miljöinvesteringar via EU:s strukturfonder. Detta formulär 
används även för inhämtande av uppgifter från de länder i Central- och Östeuropa 
som har ansökt om medlemskap i EU. De första resultaten kommer att stå klara i 
slutet av 1997. 
10.2 Publikationer 
I artikel 2.4 sägs att spridning av data ingår i de verksamheter som skall omfattas 
av utvecklingsprogrammet för miljöstatistik. 
Under programmets gång har Eurostat spridit såväl metodologisk information som 
statistik i en rad olika publikationer (se 
Tabell 4). Dessutom har valda delar av miljöstatistiken tagits med i ett antal 
allmänna publikationer (Eurostat Yearbook, Basic Statistics of the Community, 
Europe in Figures m.fl.). Eurostat har också lämnat betydande bidrag till 
publikationer från Europeiska miljöbyrån (Europe's Environment: the Dobris 
Assessment (1995) och Environment in the European Union 1995). 
I spridning av data ingår även information som ges som svar på förfrågningar som 
ställs till Eurostat. Utöver detta har resultaten från en del studier lämnats ut till 
specialister i form av arbetsdokument. 
10.3 Databaser 
Eurostat har utvecklat en produktionsdatabas, Envstat, för förvaring av data som 
hämtats in från medlemsstaterna och andra uppgiftslämnare. Envstat har möjlighet 
att vid sidan av statistik hantera metodologisk och annan information och kan 
därmed förbättra kvaliteten på informationen. Den kan också räkna fram viss 
härledd statistik och möjliggör i vissa fall skattning av ytterligare serier. 
Data som skall spridas kopieras till domänen MILIEU i Eurostats referensdatabas 
New Cronos, som medger direktåtkomst för vissa externa användare. MILIEU-
data tillhandahålls även på elektroniska medier. 
11. EUROPEISKA MILJÖBYRÅN 
I artikel 4 och i bilaga B i beslutet om utvecklingsprogrammet för miljöstatistik 
finns det bestämmelser rörande programmets samordning med Europeiska 
miljöbyråns (EEA) arbetsprogram. 
Genom följande fyra åtgärder har en effektiv samordning uppnåtts: 
14-
• Ett avtal mellan Eurostat och byrån undertecknades i maj 1995. Detta anger 
grundläggande regler och förfaranden både för det allmänna samarbetet mellan 
de båda organisationerna och för genomförandet av bestämmelserna i beslutet 
om utvecklingsprogrammet för miljöstatistik och i EEA-förordningen9. 
Eurostat har varit särskilt noga med att utforma sina årliga arbetsprogram och 
fördela resurser till sina projekt så att man kompletterar och understödjer de 
projekt som har ingått och ingår i byråns årsprogram och fleråriga 
arbetsprogram. Eurostat har även arbetat tillsammans med byrån för att finna 
områden där det finns statistik eller där sådan kan tas fram för att användas i 
EE A-projekt. Detta gäller framför allt utarbetandet av rapporter om tillståndet i 
miljön. Eurostat levererade under 1992-1995 ett omfattande statistiskt underlag 
till Dobris-projektets europeiska rapport om tillståndet i miljön. Detta banade 
väg för 1995 års utgivning av EEA: s rapport Europe 's environment: the Dobris 
assessment samt handboken Statistical Compendium utgiven av Eurostat, ECE, 
OECD och WHO (se Tabell 4). 
• Såsom det angavs i beslutet har det årliga statistiska arbetsprogram som läggs 
fram för Kommittén för det statistiska programmet även lagts fram för byråns 
styrelse. Detta förfarande inleddes i och med 1996 års arbetsprogram, som var 
det första årsprogram som upprättades efter antagandet av beslutet. 1996 års 
arbetsprogram granskades av byråns styrelse den 22 september 1995 och 
godkändes med ett fåtal kommentarer. 1997 års arbetsprogram granskades av 
byråns styrelse den 12 december 1996. Vid detta tillfälle bad styrelsen Eurostat 
ändra planerna för utgivning av material avseende skattade utsläpp av koldioxid 
(se 7.6). Eurostat har gått med på denna ändring. 
• Eurostat deltar aktivt i de diskussioner angående byråns arbetsprogram som 
sker mellan byrån, kommissionen och medlemsstaterna. En viktig del i denna 
process är de återkommande mötena med byråns arbetsgrupp för de nationella 
kontaktpunkterna och EIONET10. En annan viktig del är kommissionens årliga 
formella yttrande över byråns årsprogram. 
Helhetsresultatet av denna samordning är att det till dags dato har gjorts mycket 
lite dubbelarbete, vilket gäller både inhämtande av uppgifter och metodutveckling 
från Eurostats och byråns sida. På vissa områden har båda organisationerna i stället 
dragit nytta av varandras information och sakkunskap så att arbetet har gått 
snabbare framåt. Det behöver emellertid göras mer för att behålla detta 
kompletterande system. I synnerhet fordras det insatser för att se till att byrån och 
de europeiska ämnescentren inte drar igång nya datainsamlingsarbeten på områden 
som redan täcks av gemenskapens statistik. 
9 Rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 om inrättande av Europeiska 
miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformauon och miljöövervakning. 
EGTnrL 120, 11.5.1990, s. 1. 
10 EIONET: Europeiska nätverket för miljöinformauon och miljöövervakning (Environment 
Information and Observation Network). 
15 
12. BEDÖMNING AV PROGRAMMET 
I många EU-länder har man tillgång till mycket av den miljöstatistik som 
specificeras i beslutet om utvecklingsprogrammet. Denna statistik överförs 
regelbundet till Eurostat och blir tillgänglig för politiska beslutsfattare och andra 
användare. Nu finns det också erforderliga standarder och system för 
harmonisering av denna statistik och, i princip, av annan statistik, som ännu inte 
regelmässigt överförs till Eurostat. I vissa av de mest betydelsefulla fall där man 
ännu inte har uppnått en regelmässig överföring av harmoniserad statistik pågår det 
arbete för att nå detta mål. (Detta gäller i synnerhet den föreslagna 
rådsförordningen om avfallsstatistik). I denna utsträckning har 
utvecklingsprogrammet lyckats nå de tilltänkta resultaten. 
Det kvarstår dock svårigheter och dessa bör analyseras. För det första är, i fråga 
om ny statistik, tillgången till mänskliga och ekonomiska resurser i 
medlemsstaterna alltid begränsad. De resurser som har anslagits till miljöstatistik 
har ökat i vissa medlemsstater under de gångna fem åren. Trots det är de 
avdelningar som har ansvaret för miljöstatistik fortfarande små i flertalet 
medlemsstater. De är små sett i relation till den arbetsbelastning som skulle läggas 
på dem om man satte igång med regelbunden insamling av all den information som 
behövs för de nationella politiska beslutsfattarnas skull, för gemenskapens statistik 
eller för Europeiska miljöbyråns olika projekt. 
För det andra kommer de nya system som nu utvecklas och provas (se punkt 9) att 
ha en benägenhet att leda till ett behov av mer detaljerad statistik, t.ex. med en mer 
detaljerad indelning efter samhällsekonomisk gren (se 9.2). I vissa fall finns redan 
den statistik som behövs, men i andra fall kommer det att fordras att nya uppgifter 
hämtas in. 
En besläktad fråga rör de fall då ny, detaljerad statistik har lämnats till Eurostat i 
samband med pilotprojekt inom ramen för utvecklingsprogrammet. Det finns ett 
behov av att lägga ner ett betydande arbete på att granska och integrera denna 
statistik och att dra slutsatser i form av förslag om regelbundet inhämtande av 
uppgifter. Den begränsande faktorn i denna process är ofta bristen på personal med 
nödvändiga fackkunskaper. 
Slutligen finns det onekligen betydande områden där det behövs ytterligare 
utvecklingsarbete inriktat på att utarbeta enhetliga metoder och nå 
överenskommelser med medlemsstaterna om regelbunden överföring av statistik. 
Till dessa områden hör bl.a. 
• ekonomiska och fysikaliska data för miljöindikatorer av miljöpolitiskt intresse, 
inklusive indikatorer avseende hållbar utveckling, transport, jordbruk och 
turism, 
• fysikaliska data rörande storstadsområden samt markanvändning exklusive för 
jordbruk, 
• fysikaliska data avseende produktion och användning av ämnen som är farliga 
eller har låg förekomst i naturen, 
16-
• ekonomiska och fysikaliska data för färdigställandet av de planerade 
naturresursräkenskaperna. 
Det finns betydande möjligheter att utnyttja uppgifter från administrativa källor, 
men det behövs ytterligare arbete med att anpassa och harmonisera dessa uppgifter 
för statistiska ändamål. Dessutom finns det utrymme att lägga in mer insamling av 
miljöuppgifter i de undersökningar som görs inom sektorerna tillverkning, 
jordbruk, energi och transport. Utvecklingen på detta område har gått 
långsammare än förväntat. Detta beror på trycket att inte göra undersökningarna 
mer invecklade och därigenom öka bördan på dem som skall svara, och då i 
synnerhet på företagen. 
Det finns också möjlighet att förbättra kopplingen mellan lagstiftningen på 
miljöområdet och inhämtandet av uppgifter. De krav på rapportering som finns i 
gällande miljölagstiftning kan i en majoritet av fallen inte användas för att 
åstadkomma regelbundna flöden av enhetlig statistik. I lagstiftning av senare snitt 
(t. ex. direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa 
föroreningar, det föreslagna direktivet om deponering av avfall och det föreslagna 
ramdirektivet om vattenresurser) tas det större hänsyn till behovet av regelbundna 
statistikflöden av detta slag och till de närstående frågorna om statistisk 
harmonisering. 
Kommissionen anser att de resultat som har uppnåtts inom det fyraåriga 
programmet totalt sett har varit bra. Detta om man beaktar den komplicerade 
metodutveckling som har fordrats inom de olika arbetsområdena och den 
bestående resursbristen inom berörda organ i medlemsstaterna. Det är emellertid 
klart önskvärt både att fortsätta den ovannämnda metodutvecklingen och att sätta 
fokus på de åtgärder som behövs för att uppnå ett kontinuerligt flöde av data inom 
de områden där det omfattande metodutvecklingsarbetet är slutfört. Därför anser 
kommissionen att det är lämpligt att föreslå att det fyraåriga programmet förlängs. 
Ett förslag om detta kommer att utarbetas före 1997 års utgång. 
17-
TABELL 1: DELOMRÅDEN INOM BELASTNINGSINDEXPROJEKTET 
Klimatförändring 
Uttunning av ozonlagret 
Minskad biologisk mångfald 
Utarmning av naturresurser 
Spridning av miljögifter i naturen 
Avfall 
Luftföroreningar 
Havsmiljö och kustområden 
Vattenföroreningar och vattenresurser 
Problem i städer, buller och olägenhet genom lukt 
18 
TABELL 2: ARBETEN INDELADE EFTER TYP AV UPPGIFTER 
Typ av uppgifter 
Arbetsområden Produktions- Avfalls- Användning av Offentliga och 
processer, generering och naturresurser privata utgifter 
utsläpp -hantering 
Utvinning och konsumtion 
av råmaterial 
Produktion och konsumtion 
av jordbruks- och industri­
produkter 
Produktion och förbrukning 
av energi 
Anläggningsarbeten och 
bebyggelse 
Fritid och turism 
Transporter 
Befolkningstillväxt, hushåll 
och social välfärd 
Offentliga tjänster 
19 
TABELL 3: ARBETEN INDELADE EFTER TYP AV ARBETE 
Typ av arbete 
Arbetsområden Metodstudier 
och princip­
studier Praktiska Pilotunder- Datainsamling Spridning 
undersökningar sökningar 
Utvinning och konsumtion + 
av råmaterial 
Produktion och konsumtion + 
av jordbruks- och industri­
produkter 
Produktion och förbrukning + 
av energi 
Anläggningsarbeten och + 
bebyggelse 
Fritid och turism 
Transporter 
Befolkningstillväxt, hushåll + 
och social välfärd 
Offentliga tjänster 
Utveckling av system för + 
integrering av ekonomisk 
statistik och miljöstatistik 
-20 
TABELL 4: FÖRTECKNING ÖVER PUBLIKATIONER 1994 - 1:A HALVÅRET 1997 
Compendium Kompendium Compendium 
1997 Environment statistics 1996 Umweltstatistik 1996 Statistiques de l'environnement 
1996 
Special compendium! Sonderkompendiums Compendium* spéciaux 
1995 
1997 Europe's environment: statistical 
compendium for the Dobris 
assessment 
Indicators of sustainable 
development: a pilot set following 
the methodology of the UN-CSD Indikatoren fur Nachhaltige Indicateurs de développement 
Entwicklung: eine Pilotstudie durable: une étude pilote selon la 
gemäfl der Méthodologie der KNE- méthodologie de la CDD-NU 
VN 
Domain-specific publications Spezielle Vcröffcntlichungen Publications liées aux domaines 
spécifiques 
1994 
1996 
1997 SERIEE 1994 version 
Environmental protection 
expenditure: data collection 
methods in the public sector and 
industry 
The distribution of nitrogen inputs 
to agriculture 
Carbon dioxide emissions from 
fossil fuels 1985-1993 
EUR 12 Trade in valuable waste 
materials Verteilung des Stickstoffeintrags in 
den Boden durch die 
Landwirtschaft 
Kohlendioxidemissionen von 
fossilen Brenstoffen 1985-1993 
Abfallstoffe mit Handelswert im 
Auusenhandel der EUR 12 La répartition des apports d'azote 
dans l'agriculture 
Emissions de dioxide de carbone 
des combustibles fossiles 1985-
1993 
Echanges de déchets à valeur 
commerciale de l'EUR 12 
Statistics in Focus Statistik kurzgefasst Statistiques en bref 
1995 
1996 Road transport and the 
environment in the EU 
Overview of pesticide data in the 
EU 
Road transport and the 
environment - energy and fiscal 
aspects Strafienverkehr und Umwelt in der 
EU 
Uberblick ûber die Pestiziddaten in 
der EU 
Strafienverkehr und Umwelt -
Energie- und Steueraspekte Les transports routiers et 
l'environnement dans 1XJE 
Aperçu sur les données de 
pesticides dans 1TJE 
Transport routier et environnement 
- aspects énergétiques et fiscaux 
Eurostat general statistics Eurostat allgemeine Statistik Eurostat statistiques générales 
Basic statistics of the Community 
Europe in figures 
Social portrait of Europe 
Eurostat yearbook Statistische Grundzahlen der 
Gemeinschaft 
Europa in Zahlen 
Sozialportrait Europas 
Eurostat Jahrbuch Statistiques de base de la 
Communauté 
Europe en chiffres 
Portrait social d'Europe 
Annuaire Eurostat 
*=translation not yet availabie/Ubersetzung noch nient vorhanden/traduction pas encore disponible 
21-
TABELL 5: BUDGET 1994-1997 
Åtaganden (i tusen ecu) 
1994 1995 1996 1997 TOTALT 
Planerade Enl. finansieringsöversikten till 
rådets beslut 1500 2200 2800 2500 9000 
Utfall B5-6 Statistik (Not 1) 
B4-3 Environment (Not 2) 
Andra budgetposter 
TOTALT utfall 1595 
418 
2013 1150 
633 
312 
2095 1300 
2000 
150 
3450 1000 
1500 
300 
2800 5045 
4551 
762 
10358 
Noter 
1. Omfattar berörda utgifter inom statistikprogrammets ämnen 88 och 89 (miljö) samt 29 (nationalräkenskaper). De budgetmedel 
som har anslagits för miljöräkenskaper inom ämne 29 uppgår till ca 200 000 ecu per år fr.o.m. 1995. 
2. Fr.o.m. 1996 ingår extra resurser som har anslagits i enlighet med meddelandet om miljöindikatorer och gröna 
nationalräkenskaper. 
22-

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 430 slutlig 
DOKUMENT 
SV 17 14 
Katalognummer : CB-CO-97-434-SV-C 
ISBN 92-78-23860-0 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
23> "