ÄNDRINGSSKRIVELSE NR 2 TILL DET PRELIMINÄRA BUDGETFÖRSLAGET FÖR 2002 - AVSNITT III - KOMMISSIONEN

(framlagt av kommissionen)

Europeiska kommissionen lägger härmed fram ändringsskrivelse nr 2 till 2002 års preliminära budgetförslag i enlighet med bestämmelserna i

- artikel 272 i Fördraget om upprättandet av Europeiska Gemenskapen,

- artikel 78 i Fördraget om upprättande av Europeiska kol- och stålgemenskapen,

- artikel 177 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

- artikel 14 i budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [1], senast ändrad genom förordning (Euratom, EEG, EKSG) nr 762/2001 [2] av den 9 april 2001,

[1] EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

[2] EGT L 111, 20.4.2001, s. 1.

Skälen anges i motiveringen.

***

En teknisk bilaga om finansieringen av denna ändringsskrivelse upprättas separat.

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. ALLMÄN INLEDNING

1.1. Jordbruksutgifter

1.2. Strukturfonderna: att skapa en struktur i budgeten för programmet för omstrukturering av fiskeflottan

1.3. Externa åtgärder: aktualisering av utgiftsprognoserna med hänsyn till ingångna fiskeavtal

1.4. Preliminär beräkning av överskottet från genomförandet av 2001 års budget

2. RUBRIK 1: GARANTISEKTIONEN INOM EUGFJ

2.1. Underrubrik 1 a: utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken exklusive utgifter för landsbygdsutveckling

2.1.1. Gemensamma marknadsorganisationer och relaterade utgifter

2.1.2. Ändringar i lagstiftningen

2.1.3. Euro/dollarkursen

2.1.4. Utvecklingen inom varje enskild sektor

2.2. Underrubrik 1 b: Landsbygdens utveckling

2.3. Ändring av kontoplanen och budgetanmärkningarna - indragning av punkter

3. RUBRIK 2: STRUKTURÅTGÄRDER3.1. Allmänt

3.1.1. Bakgrund

3.1.2. Planerade åtgärder

3.1.3. Kostnader för den särskilda åtgärden

3.1.4. Former för gemenskapens insatser

3.1.5. Praktiska former för utnyttjandet av budgetanslag

3.1.6. Förändringar i kontoplanen: en ny avdelning införs

3.1.7. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för den nya budgetrubriken

3.1.8. Budgetanmärkningar till den nya rubriken

4. EXTERNA ÅTGÄRDER: Internationella fiskeavtal

5. Sammanfattningstabell över budgetplanen

MOTIVERING

1. ALLMÄN INLEDNING

Enligt det interinstitutionella avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet som undertecknades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 6 maj 1999 får kommissionen "... om den finner det nödvändigt, lägga fram en särskild ändringsskrivelse till budgetmyndigheten, i syfte att aktualisera de uppgifter som ligger till grund för beräkningarna av jordbruksutgifterna som återges i det preliminära budgetförslaget och/eller för att, mot bakgrund av de senaste tillgängliga uppgifterna om de fiskeavtal som är i kraft den 1 januari budgetåret i fråga, justera fördelningen av anslag som tagits upp i driftsbudgeten för de internationella fiskeavtalen och de anslag som tagits upp i reserven". En sådan ändringsskrivelse skall i så fall läggas fram för budgetmyndigheten före oktober månads utgång.

Kommissionen lägger härmed fram den särskilda ändringsskrivelsen för 2002 års budget, med förslag om ändringar på följande punkter:

1. Jordbruksutgifter.

2. Strukturfonder: att skapa en lämplig struktur i budgeten för programmet för omstrukturering av fiskeflottan.

3. Externa åtgärder: aktualisering med hänsyn till ingångna fiskeavtal.

4. Preliminär beräkning av överskottet efter genomförandet av 2001 års budget.

1.1. Jordbruksutgifter

Aktualiseringen av de siffror som angavs i det preliminära budgetförslaget visar på en markant förbättrad situation, då utgiftsprognoserna har kunnat revideras nedåt betydligt jämfört med det ursprungliga förslaget.

Jordbruksbudgeten gynnas av förbättrade utsikter på de flesta marknader, vilket tillsammans med en fortsatt stark dollar i förhållande till euron för med sig betydande besparingar (den kurs som tillämpas för perioden 1 juli till 30 september är 1 euro = 0,89 USD, jämfört med 1 euro = 0,92 USD som användes vid upprättandet av det preliminära budgetförslaget). De minskade behoven är mest uppenbara i sektorerna för jordbruksgrödor (- 781 miljoner euro), mjölkprodukter (- 424 miljoner euro) och fårkött (- 298 miljoner euro). Även om dessa besparingar i viss mån tas ut av ökade utgiftsprognoser inom andra sektorer (bomull, + 253 miljoner euro, produkter inom vinsektorn, + 117 miljoner euro, samt utgifter som följer av räkenskapsavslutningen, + 200 miljoner euro), förväntas ändå de totala behoven minska med flera hundra miljoner euro.

Behoven i samband med krisen inom nötköttssektorn, i synnerhet för bekämpning av BSE och mul- och klövsjukan, förväntas bli mindre än vad som förutsågs i de tidigare prognoserna. Den reserv på 1 miljard euro som avsatts för nötköttssektorn och veterinärutgifter bedöms inte längre vara nödvändig, och kommissionen föreslår därför att dessa anslag frigörs. Detta har framför allt två orsaker: vad gäller bekämpningen av mul- och klövsjukan har 400 miljoner euro belastat 2001 års budget, och motsvarande belopp kan dras av från anslagsbehoven för 2002. För det andra har situationen på nötköttsmarknaden utvecklats på ett mindre ogynnsamt sätt än väntat, vilket framgår av det faktum att stora anslag förblivit outnyttjade under 2001. Som en följd av detta förutses utgifterna för nötköttssektorn och veterinärutgifterna rymmas inom de ordinarie ramanslagen för dessa kapitel.

1.2. Strukturfonderna: att skapa en struktur i budgeten för programmet för omstrukturering av fiskeflottan

Det faktum att fiskeavtalet med Marocko inte förnyats har fått konsekvenser för den europeiska fiskeflottan. Europeiska rådet behandlade detta problem vid sitt möte i Nice och uppmanade i sina slutsatser kommissionen "...att med iakttagande av budgetplanen föreslå ett särskilt handlingsprogram för omstrukturering av den fiskeflotta från gemenskapen som har bedrivit fiske inom ramen för det gamla avtalet och förlänga det nuvarande systemet för stöd till denna flotta för att den skall avstå från att bedriva någon verksamhet" [3]. Kommissionen föreslog således den 18 juli 2001 ett program för främjande av omställning av de fartyg och fiskare i den berörda regionen. Kommissionen upprepade i samband med detta att den anser att detta program till sin natur bör hänföras till rubriken för strukturfonderna i budgetplanen, och utgöra ett komplement till befintliga anslagen inom Fonden för fiskets utveckling. Programmet bör förvaltas på samma sätt som program inom strukturpolitiken, och således följa såväl FFU:s genomförandekriterier som strukturfondsbestämmelserna.

[3] Dokument SN 400/00 ("ordförandeskapets slutsatser"), punkt 59.

Eftersom det emellertid inte fanns någon marginal under utgiftstaket i budgetplanen, framläggs samtidigt med denna ändringsskrivelse ett förslag om att utnyttja den flexibilitetsmekanism som föreskrivs i artikel 24 i det interinstitutionella avtalet, på så sätt att utgiftstaket anpassas för att inrymma det aktuella anslaget. Kommissionen föreslår därför att en ny avdelning B2-2 med beteckningen "Övriga särskilda åtgärder" införs i 2002 års budget, med en ny artikel B2-20 för "Särskilda åtgärder för främjande av omställning av de fartyg och fiskare som fram till 1999 var beroende av fiskeavtalet med Marocko." För 2002 beräknas anslagsbehoven för kommissionens förslag, som fortfarande är under behandling, uppgå till 197 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 39,4 miljoner euro i betalningsbemyndiganden.

1.3. Externa åtgärder: aktualisering av utgiftsprognoserna med hänsyn till ingångna fiskeavtal

Enligt bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet skall kommissionen justera fördelningen av anslag efter de senaste uppgifterna om fiskeavtalen. Beloppet i reserven för punkt B7-8000, "Internationella fiskeavtal", uppgick i det preliminära budgetförslaget till 148 367 500 euro. Här föreslår kommissionen nu en minskning med 104 543 500 euro till ett nytt totalbelopp på 43 824 000 euro. Denna minskning motsvaras av de av avtalen med Marocko, Komorerna, Madagaskar, Kap Verde, Guinea-Bissau och Mauretanien som undertecknats under 2001 och som antingen har lagts fram för budgetmyndigheten eller kommer att läggas fram inom kort. Anslaget för avtalet med Mauretanien har ökats med 33 miljoner euro i förhållande till det preliminära budgetförslaget, bland annat till följd av att avtalet med Marocko inte förnyats. I reserven ingår nu anslagen för avtalen med Gabon, Seychellerna, Senegal, Republiken Guinea samt Angola, vilka ännu är under förhandling.

Under rubriken i driftsbudgeten, d.v.s. punkt B7-8000, infördes 120 671 000 euro i det preliminära budgetförslaget. Kommissionen föreslår nu att detta belopp höjs till 144 969 000 i åtagandebemyndiganden för att täcka de nya avtal som nämns ovan. Eftersom alltså reserven minskar med ca 104 miljoner euro och rubriken i driftsbudgeten endast ökar med 24 miljoner euro frigörs ca 80 miljoner euro som inte längre bedöms var nödvändiga för fiskeavtalen. Räknat i betalningsbemyndiganden skrivs behoven i det preliminära budgetförslaget ned med 82 962 500 euro. Den marginal på 128 miljoner euro som därmed uppstår bör enligt kommissionens uppfattning bibehållas på denna nivå för att täcka de behov som förväntas komma att uppstå i fråga om bistånd till tredje land.

1.4. Preliminär beräkning av överskottet från genomförandet av 2001 års budget

Liksom förra året har kommissionen för avsikt att utöver de poster som traditionellt ingår ta upp en ytterligare post i den årliga särskilda ändringsskrivelsen, nämligen behandlingen av saldot för 2001. Enligt artikel 32 i budgetförordningen skall saldot för ett budgetår tas upp i budgeten för nästföljande budgetår, som en inkomst om det rör sig om ett överskott och som en utgift om det rör sig om ett underskott. I andra stycket i samma artikel anges att en beräkning av denna utgift eller inkomst skall föras in i den följande budgeten under budgetförfarandet, vid behov genom en ändringsskrivelse.

Kommissionen anser i detta skede att en försiktig uppskattning om ett överskott på 1 miljard euro kan föras in i det preliminära budgetförslaget för 2002. I motsats till föregående år beror detta inte på ett förväntat överskott på inkomstsidan utan på ett underutnyttjande av 2001 års anslag, vilket framför allt kan hänföras till rubrik 1, den gemensamma jordbrukspolitiken, samt rubrik 2, strukturåtgärder. För jordbruksutgifterna kan inga säkra siffror för anslagsutnyttjandet fastställas förrän i november, då en stor del av EUGFJ:s utgifter i form av medlemsstaternas ersättningsansökningar blir kända. Vad gäller strukturfonderna har medlemsstaterna beräknat i sina senaste prognoser att ersättningar kopplade till de nya programmen - för vilka utgifterna hittills ligger långt under de 13 miljarder euro som anslagits i budgeten - helt kommer att absorbera 2001 års anslag. En betydande del förväntas tas i anspråk under det sista kvartalet, trots att den 31 oktober är sista datum för att lämna in ansökningar om utbetalning till kommissionen.

2. RUBRIK 1: GARANTISEKTIONEN INOM EUGFJ

Målet är att se till att de ekonomiska data och de uppgifter om ny lagstiftning som ligger till grund för jordbruksbudgeten är så aktuella som möjligt. I början av oktober fick kommissionen tillgång till de första uppgifterna om 2001 års produktion (skörd), vilka behövs för att en rimlig beräkning av anslagsbehoven för 2002 skall vara möjlig. När 2002 års preliminära budgetförslag utarbetades gick det inte att göra någon tillförlitlig beräkning av de ekonomiska effekterna av de kriser på jordbruksmarknaderna och de behov inom det veterinära området som utlöstes till följd av nya utbrott av bovin spongiform encefalopati (BSE) samt epidemin av mul- och klövsjuka. På grund av denna osäkerhet föreslog kommissionen som en del av det preliminära budgetförslaget en tillfällig reserv på 1 miljard euro avsedd för marknadsinterventioner och veterinärutgifter kopplade till dessa sjukdomar.

Liksom tidigare år har kommissionen systematiskt aktualiserat alla prognoser för jordbruksutgifter, uppdelade per enskild budgetrubrik. Förutom marknadsaspekter tas det i denna ändringsskrivelse hänsyn till de beslut om ny lagstiftning inom jordbruksområdet som fattats sedan det preliminära budgetförslaget färdigställdes, samt till de förslag om ny lagstiftning som lagts fram. De beslut som har fattats är sammantaget mer eller mindre neutrala i budgethänseende. Vad gäller förslagen märks främst reformförslaget inom sektorn för får- och getkött, vilket kommissionen hoppas att rådet skall anta i tid för att den minskning av behoven med ca 400 miljoner euro som förutses i denna ändringsskrivelse skall omsättas i praktiken.

Vad avser rubrik 1 a i budgetplanen (utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken exklusive utgifterna för landsbygdens utveckling) förväntas behoven enligt den nya beräkningen bli väsentligt mindre än vad som förutsågs i det preliminära budgetförslaget (- 1 971 miljoner euro). Utvecklingen på jordbruksmarknaderna har i huvudsak varit mera gynnsam än vad som förväntades i maj. En positiv tendens kan observeras redan under 2001, då utgifterna blivit klart mindre än vad som anslogs i årets budget. Kommissionen anser att den reserv på 1 miljard euro för utgifter för bekämpning av mul- och klövsjukan som föreslogs i det preliminära budgetförslaget inte längre är nödvändig, främst därför att 400 miljoner euro redan belastat 2001 års budget samt att marknadsutgifterna inom nötköttssektorn ligger något lägre än vad som förutsågs nr förslaget upprättades. Vidare konstateras betydande besparingar i flera nyckelsektorer (jordbruksgrödor, mjölkprodukter, fårkött), som endast delvis vägs upp av förväntade ökningar inom andra sektorer (frukt och grönsaker samt produkter inom vinsektorn). De totala behoven inom underrubrik 1 a i budgetplanen bedöms nu till ca 39 656 miljoner euro, vilket är 1 971 miljoner euro (4,7 %) lägre än i det preliminära budgetförslaget. Marginalen under utgiftstaket för underrubrik 1 a blir därmed 2 336 miljoner euro.

Det bör dock noteras att situationen inom jordbrukssektorn fortfarande präglas av stark osäkerhet, inte bara i fråga om utvecklingen på marknaderna utan också vad gäller arbetet med utrotning av djursjukdomar.

Enligt rådets förordning om budgetdisciplin skall ändringsskrivelsen baseras på den euro/dollarkurs som noterats under perioden 1 juli-30 september 2001. Denna kurs beräknas i detta fall till 0,89, d.v.s. 1 euro = 0,89 USD, vilket medför besparingar på ca 83 miljoner euro i förhållande till det preliminära budgetförslaget, som grundades på kursen 1 euro = 0,92 USD.

Inom området för landsbygdens utveckling (underrubrik 1 b) föreslår kommissionen att de anslag som föreslagits för 2002 bibehålls på samma nivå som utgiftstaket. Medlemsstaternas beräkningar per den 30 september tyder på att utgifterna skulle hamna något över utgiftstaket, varför kommissionen kommer att begränsa dessa belopp ned till utgiftstaket i enlighet med förordning 1750/2000.

I följande tabell återges budgetprognoserna för de olika kapitlen för EUGFJ:s garantisektion, samt marginalen under utgiftstaket i budgetplanen.

Ändringsskrivelse 2/2002 Rubrik 1

miljoner euro

>Plats för tabell>

2.1. Underrubrik 1 a: utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken exklusive utgifter för landsbygdsutveckling

2.1.1. Gemensamma marknadsorganisationer och relaterade utgifter

För underrubrik 1 a (den gemensamma jordbrukspolitiken exklusive landsbygdsutveckling) förväntas utgifterna bli betydligt lägre än vad som förutsågs i det preliminära budgetförslaget (- 1 971 miljoner euro).

Detta beror i första hand på att utgifterna för bekämpning av BSE och mul- och klövsjukan nu förväntas bli väsentligt mindre än vad som beräknades i maj. Det bör därför enligt kommissionens uppfattning bli möjligt att täcka utgifter för nötköttssektorn respektive veterinärutgifter inom ramen för totalanslagen inom dessa två kapitel i budgeten, varför den ytterligare reserv på 1 miljard euro som avsatts för sådana utgifter bör kunna dras tillbaka. Vad gäller bekämpningen av mul- och klövsjukan har 400 miljoner euro belastat 2001 års budget, och motsvarande belopp kan dras från anslagsbehoven för 2002. För det andra har situationen på nötköttsmarknaden utvecklats på ett mindre ogynnsamt sätt än väntat, vilket framgår av det faktum att stora anslag förblivit outnyttjade under 2001.

Vidare konstateras betydande besparingar i flera nyckelsektorer som endast delvis vägs upp av förväntade ökningar inom andra sektorer. Utgiftsprognoserna har kunnat skrivas ned betydligt när det gäller jordbruksgrödor (- 781 miljoner euro). Detta beror i huvudsak på att ett förskott på direktstöden till Spanien och Portugal betalats redan under 2001, att prognoserna för övriga direktstöd aktualiserats på grundval av medlemsstaternas deklarationer samt att det direktstöd för ris som i det preliminära budgetförslaget budgeterades i enlighet med förslaget till reform inom rissektorn nu har återförts till kapitlet för ris. En annan faktor som har bidragit till de sjunkande behoven inom denna sektor är minskade spannmålslager. Andra betydande besparingar kan konstateras inom mjölksektorn (- 424 miljoner euro), till följd av en gynnsammare marknadssituation, diverse nedskrivningar av bidrags- och stödsatser samt offentliga interventioner. behoven har också minskat inom sektorn för getkött (- 298 miljoner euro). Eftersom marknadspriserna har hållits uppe på en gynnsam nivå såsom en konsekvens av BSE-krisen inom nötköttssektorn samt mul- och klövsjukan.

Behoven inom bomullssektorn har däremot fått räknas upp kraftigt (+ 253 miljoner euro) mot bakgrund av medlemsstaternas senaste produktionssiffror i kombination med vikande marknadspriser. Anslagen för vinsektorn måste räknas upp (+ 117 miljoner euro) som en följd av högre förväntade kostnader för destillering. Slutligen budgeteras de inkomster som är förknippade med avslutningen av räkenskaperna till ett lägre belopp än i det preliminära budgetförslaget (- 200 miljoner euro), i väntan på avgörande i domstolen i några fall som rör tilläggsavgiften på mjölk.

Övriga förändringar är mindre markanta. Några som förtjänar att nämnas gäller sektorerna för socker (- 19 miljoner euro, till följd av något ökade världsmarknadspriser och en mer gynnsam euro/dollarkurs), olivolja (- 23 miljoner euro på grund av minskade producerade kvantiteter), frukt och grönsaker (+ 12 miljoner euro), fjäderfäkött (+ 14 miljoner euro, till följd av en revidering uppåt av exportbidragen), livsmedelsprogram (- 8 miljoner euro) i linje med exportbidragssatsernas utveckling), säljfrämjande åtgärder (+ 10 miljoner euro) samt agromonetärt stöd (- 33 miljoner euro).

Totalt sett beräknas behoven uppgå till 39 656 miljoner euro, vilket ligger 1 971 miljoner euro (4,7 %) lägre än vad som förutsågs i det preliminära budgetförslaget och lämnar en ny marginal på 2 336 miljoner euro under taket i budgetplanen, att jämföra med en marginal på 365 miljoner euro i det preliminära budgetförslaget.

2.1.2. Ändringar i lagstiftningen

Rådet (jordbruk) fattade en rad viktiga beslut i juni och juli 2001. Jämfört med kommissionens förslag är emellertid rådets beslut sammantaget mer eller mindre neutrala vad gäller effekter på 2002 års budget. Eftersom de ekonomiska konsekvenserna av dessa beslut redan införlivades i det preliminära budgetförslaget påverkar de inte denna ändringsskrivelse i någon större utsträckning.

Besluten gäller i första hand reformen av sockersektorn (rubrik B1-11) samt stödprogrammen till förmån för de franska utomeuropeiska departementen, Azorena och Madeira samt Kanarieöarna (B1-32). Dessa beslut fattades av rådet i juni 2001. I förhållande till det preliminära budgetförslaget begränsar sig de ökade kostnaderna till 16 miljoner euro för sockersektorn.

Vad gäller "planen i sju punkter" inom nötköttssektorn nådde rådet en slutlig kompromiss i juli. Kommissionen fattade beslut om den särskilda uppköpsordningen redan i mars 2001. Dessa beslut avviker endast i små detaljer från de ursprungliga förslagen och påverkar i alla händelser inte 2002 års budget.

I det preliminära budgetförslaget togs också hänsyn till den föreslagna reformen inom sektorn för får- och getkött. Rådets behandling av förslaget är långt framskriden och ett beslut förväntas före 2001 års utgång. Även om ett sådant beslut kan komma att avvika från kommissionens ursprungliga förslag förväntas de besparingar som beräknats för 2002 års budget att bestå (dessa besparingar följer av den planerade omläggningen av vissa förskott till 2003). Om kommissionens förslag av någon anledning inte hinner antas i tid för att bli tillämpligt från januari 2002 kommer den nuvarande ordningen att fortsätta tillämpas åtminstone ett helt regleringsår till, vilket i så fall skulle leda till ökade behov för 2002. Dessa ytterligare behov beräknas till ca 400 miljoner euro om de relativt stabila marknadspriserna består under 2002, men skulle också kunna bli betydligt större om marknadspriserna viker.

I ändringsskrivelsen har kommissionen tagit hänsyn till konsekvenserna på 2002 års budget av det faktum att rådet ännu inte har antagit reformförslaget för rissektorn. Även om dessa belopp inte har någon väsentlig inverkan på de övergripande behoven måste nu den förflyttning av anslag för rissektorn (B1-185) till sektorn för jordbruksgrödor (B1-10) som föreslogs i det preliminära budgetförslaget ställas in (i reformförslaget föreslogs att direktstöd skulle inrättas och finansieras som jordbruksgrödor). Samtidigt lyfter kommissionen ut de två föreslagna punkter som var avsedda att finansiera hektarstödet för ris ur kapitlet för jordbruksgrödor (B1-1048 och B1-1054).

Mer detaljerade uppgifter redovisas i det avsnitt som behandlar de enskilda sektorerna.

2.1.3. Euro/dollarkursen

Rådets förordning om budgetdisciplin (förordning [EG] nr 2040/2000 av den 26 september 2000) innebär kraftigt ändrade regler för de växelkurser som skall användas när jordbruksbudgeten upprättas. Medan man tidigare tillämpat samma växelkurs under hela budgetförfarandet och även under genomförandet av budgeten, fastställs i den nya förordningen om budgetdisciplin (artikel 8.1) att kursen skall vara den genomsnittliga marknadskursen under det senaste kvartal som avslutats minst tjugo dagar innan kommissionen antar ett budgetdokument (alltså även om dokumentet är en ändringsskrivelse). För denna ändringsskrivelse tillämpas därför genomsnittskursen för perioden 1 juli-30 september 2001. Den genomsnittliga kursen under den perioden var 1 euro = 0,89 USD, vilket innebär en något svagare euro än enligt den kurs som det preliminära budgetförslaget byggde på (1 euro = 0,92 USD). Detta innebär att de begärda anslagen kan minskas med ca 83 miljoner euro. Med den dollarkurs på 1,15 som Agenda 2000 byggde på skulle behovet ha blivit flera hundra miljoner euro större än i denna ändringsskrivelse.

Det bör samtidigt påpekas att när det gäller tilläggs- och ändringsbudgetar anges det i artikel 8.2 i förordningen om budgetdisciplin att den växelkurs som används skall grundas på den faktiska kursen.

2002 är vidare det sista år då en monetär reserv (250 miljoner euro) tas upp i jordbruksbudgeten.

2.1.4. Utvecklingen inom varje enskild sektor

I detta avsnitt redogör kommissionen för de viktigaste orsakerna till de förändringar i anslagsbehoven som inträffat inom varje kapitel mellan det preliminära budgetförslaget och ändringsskrivelsen.

Kapitel 10 - Jordbruksgrödor (anslag - 781 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 18 697 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 17 916 miljoner euro

Behoven bedöms nu bli ca 4,2 % lägre än vad som beräknades vid upprättandet av det preliminära budgetförslaget. De största förändringarna gäller utgifterna för interventionslager (- 290 miljoner euro) och för direktstöd (- 498 miljoner euro).

Däremot har inte de förväntade anslagsbehoven för exportbidrag ändrats särskilt mycket jämfört med det preliminära budgetförslaget (- 1 miljon euro). Prognosen för exporterad volym har höjts en aning jämfört med tidigare beräkningar, närmare bestämt till 27 miljoner ton i stället för 26,3 miljoner ton. Man räknar vidare med att exporten av vete och korn kommer att ske utan bidrag. Själva bidragssatserna har ökat något för majs, men har minskat väsentligt för råg och havre.

Omfattande besparingar väntas i fråga om offentlig lagring (- 290 miljoner euro) som en följd av att de förväntade lagrade kvantiteterna kunnat revideras nedåt:

>Plats för tabell>

(PBF = preliminära budgetförslaget, ÄS=efter ändringsskrivelsen)

Anslagsbehoven för direktstöd har kunnat skrivas ned med 498 miljoner euro. Därav utgörs 161 miljoner euro av de hektarstöd för ris som skulle ha belastat kapitel B1-10 enligt det reformförslag för den gemensamma marknaden för ris (KOM(2000) 278) som inte hunnit antas i tid för att kunna tillämpas för regleringsåret 2001/2002, varför beloppet i stället kommer att finansieras genom kapitel B1-18 enligt förordning nr 3072/95.

Ytterligare 155 miljoner euro i minskade anslagsbehov kan hänföras till kommissionens beslut att låta Spanien och Portugal betala ut en del av stödet för 2001/2001 redan under 2001. Dessa utbetalningar borde normalt ha skett under nästa budgetår, men de ogynnsamma väderförhållandena har förstört en del av grödorna och hotar att försätta jordbrukarna i svåra ekonomiska trångmål. Resten av nedskrivningen har att göra med nya prognoser om odlad areal och skördade kvantiteter.

Kapitel 11 - Socker (anslag -19 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 1 420 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 1 401 miljoner euro

Inom sockersektorn bedöms behoven nu bli 19 miljoner euro lägre än vad som förutsågs i det preliminära budgetförslaget. Kommissionen förväntar sig i första hand en viss återhämtning vad gäller världsmarknadspriserna. Vid beräkningen av exportbidragssatserna har ett världsmarknadspris på 210 USD/ton använts i stället för de 200 USD/ton som användes i det preliminära budgetförslaget, samtidigt som euro/dollarkursen ger upphov till en viss besparing. Den sammanlagda effekten av dessa faktorer är att exportbidraget per ton kan skrivas ned från 460 euro till 441 euro. Med hänsyn tagen till förväntade ändringar i den exporterade kvantiteten beräknas den totala besparingen uppgå till 40 miljoner euro.

Den reform inom sockersektorn som antogs av rådet i maj 2001 innehåller vissa övergångsbestämmelser vars syfte är en smidig övergång till det nya systemet, där bland annat stödordningen för lagring skall tas bort. Eftersom dessa övergångsbestämmelser inte ingick i kommissionens förslag togs kostnaderna för dem inte heller upp i det preliminära budgetförslaget. Det krävs därför ytterligare anslag på 16 miljoner euro för lagring av C-socker, som förs över från regleringsåret 2000/2001 och skall täcka kostnader fram till slutet av den obligatoriska perioden.

Kapitel 12 - Olivolja (anslag - 23 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 2 389 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 2 366 miljoner euro

De förväntade anslagsbehoven för olivolja har kunnat skrivas ned, främst på grund av att produktionen minskar. De beräknade behoven i det preliminära budgetförslaget var baserade på en första uppskattning av produktionen. Sedan den faktiska produktionen har deklarerats har det dock visat sig att Portugal endast producerat 22 000 ton under regleringsåret 2000/2001 i stället för tidigare förväntade 43 000 ton. Totalt sett minskar de begärda anslagen för produktionsstöd med 17 miljoner euro.

Under rådande omständigheter förefaller också det belopp på 20 miljoner euro som anslogs för privat lagring i det preliminära budgetförslaget vara onödigt högt, och kommissionen föreslår därför att beloppet skrivs ned till 14 miljoner euro.

Kapitel 14 - Spånadsväxter och silkesmaskar (anslag + 253 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 703 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 956 miljoner euro

Utgifterna för bomull förväntas stiga väsentligt jämfört med vad som tidigare beräknades (+ 253 miljoner euro). Detta följer dels av en revidering av prognosen för producerad kvantitet, dels av ett kraftigt sjunkande världsmarknadspris.

Enligt de deklarationer från medlemsstaterna som lades fram den 10 september (eller tidigare) i enlighet med gällande lagstiftning skulle produktionen bli 1 096 000 ton i Grekland och 314 000 ton i Spanien. Det preliminära budgetförslaget grundades på en genomsnittlig produktion för de senaste åren, vilket gav volymerna 1 250 000 ton för Grekland och 350 000 ton för Spanien). De nya beräkningar som lagts fram av medlemsstaterna fortsätter att ligga under beloppsgränsen för den s.k. stabiliseringsmekanismen, vilket tyder på att det inte bör förutsättas någon nedskärning av tilläggsstöden. Vilken nivå stödet slutligen hamnar på kommer inte att kunna fastställas förrän under 2002, i takt med att medlemsstaterna presenterar sina slutliga produktionssiffror i slutet av juni.

Förutom att produktionssiffrorna (ur EU-budgetperspektiv) utvecklas i en ogynnsam riktning förväntas också fallande världsmarknadspriser. I början av oktober 2001 låg världsmarknadspriset för orensad bomull under 40 cent/lbs (US cents per lbs=pund). Detta pris används således som antagande för regleringsåret 2001/2002 såsom grundval för denna ändringsskrivelse, vilket skall jämföras med det pris på 59 cent/lbs som låg till grund för det preliminära budgetförslaget). Detta innebär ett pris på endast 204 euro i stället för 345 euro, vilket i sin tur för med sig att stödet ökar med mellanskillnaden 141 euro/ton.

Kapitel 15 - Frukt och grönsaker (anslag + 12 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 1 638 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 1 650 miljoner euro

Vad gäller ersättningen för att befrämja bearbetning av citrusfrukter, ligger stödnivån och uppskattningen av stödberättigande kvantiteter kvar på samma nivå, medan däremot utnyttjandet av stöden förväntas ske i högre takt (+ 35 miljoner euro).

När det preliminära budgetförslaget utarbetades bedömde kommissionen att 20 miljoner euro kommer att behövas under 2002 förhandserkännande av producentgrupper. Enligt vad som nu beräknas förefaller dessa behov dock inte överstiga 5 miljoner euro (- 15 miljoner euro jämfört med dt preliminära budgetförslaget).

Anslagen för ersättning för återtag och uppköp har reviderats nedåt med 5 miljoner euro som en följd av minskade kvantiteter av vissa produkter.

Kapitel 16 - Produkter inom vinsektorn (anslag + 117 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 1 275 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 1 392 miljoner euro

Anslagsbehoven för lagring av vin och must förväntas nu bli högre än vad som beräknades i samband med det preliminära budgetförslaget (+ 11 miljoner euro), vilket även gäller för destillation (+ 46 miljoner euro, främst p.g.a. ökningen av s.k. krisdestillation), lagring av alkohol (+ 58 miljoner euro) och för stöd för användningen av must (+ 4 miljoner euro). De förväntade behoven för exportbidrag och för omstrukturering ligger kvar på samma nivåer som tidigare, d.v.s. 25 miljoner euro respektive 422 miljoner euro. Den beräknade produktionen för 2000/2001 ligger i allt väsentligt kvar på den nivå som låg till grund för det preliminära budgetförslaget (den senaste beräkningen är 173 miljoner hektoliter, att jämföra med den tidigare prognosen 174 miljoner hektoliter). Enligt de uppgifter som först lades fram av medlemsstaterna förefaller vinproduktionen under regleringsåret 2001/2002 förbli relativt oförändrad i förhållande till 2000/2001. Jämfört med det preliminära budgetförslaget beräknas i så fall en betydligt större kvantitet vin behöva återtas från marknaden genom s.k. krisdestillaton, vilket i så fall skulle leda till ökade kostnader inte bara för destillation utan även för lagring av den producerade alkoholen.

Utgifterna under 2002 kommer också att påverkas av de stora befintliga lagren, som lagts upp till följd av stora destillerade kvantiteter under 2000/2001.

Kapitel 17 - Tobak (anslag - 1 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 984 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 983 miljoner euro

Sedan reformen inom tobakssektorn trädde i kraft har priserna varit relativt stabila. De två former av gemenskapsinsatser som finns kvar är bidragen, som beviljas enligt ett system med produktionskvoter per tobakssort, samt Gemenskapsfonden för forskning och upplysning.

Nedskrivningen av de förväntade behoven i ändringsskrivelsen med 1 miljon euro jämfört med det preliminära budgetförslaget kan hänföras till utgifterna för bidrag, och beror på vissa förändringar i fördelningen mellan de olika tobakssorterna.

Kapitel 18 - Andra vegetabiliska sektorer och produkter (behov + 136 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 164 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 300 miljoner euro

Under detta kapitel finansieras en rad olika åtgärder, bl.a. produktionsstöd för utsäde, hektarstöd för humle samt interventioner och inkomststöd inom ramen för den gemensamma marknaden för ris.

För utsäde bedömer kommissionen att anslagen behöver ökas med 5 miljoner euro i förhållande till det preliminära budgetförslaget, främst beroende på större stödberättigande kvantiteter än beräknat (370 000 ton jämfört med 350 900 ton). Inga förändringar noteras för humle.

Den påtagliga anslagsökningen för ris (+ 131 miljoner euro, B1-185) beror på att förslaget till reform av den gemensamma marknadsorganisationen inte har antagits i tid för att kunna tillämpas för 2001/2002. Det anslagsbehov som beräknades i det preliminära budgetförslaget, 47 miljoner euro, måste därför ökas till 178 miljoner euro genom denna ändringsskrivelse.

Vad gäller exportbidrag ligger beräkningen kvar på 32 miljoner euro. För regleringsåret 2000/2001, varav 30 % belastar 2002 års budget, revideras prognosen för exporterad kvantitet nedåt med motsvarande 5 600 ton slipat ris jämfört med beräkningen i det preliminära budgetförslaget. Detta kompenseras dock genom en höjd exportbidragssats (271 euro istället för 259 euro/ton enligt det preliminära budgetförslag), som blivit nödvändig p.g.a. de sjunkande världsmarknadspriserna. För regleringsåret 2001/2002 har exportbidraget per ton endast behövt revideras marginellt (från 222 euro/ton till 224 euro/ton), samtidigt som de kvantiteter som förväntas exporteras med bidrag skulle ligga kvar under Världshandelsorganisationens (WTO) tak på 133 400 ton.

I den föreslagna reformen för sektorn var avsikten att hektarstödet för ris skall integreras i kapitel B1-10 och regleras genom rådets förordning nr 1251/2000. Eftersom detta förslag ännu inte antagits kommer dock det gamla systemet med finansiering under kapitel B1-18 att fortsätta tillämpas, vilket inenbär en extra belastning motsvarande 114 miljoner euro för 2002 inom det kapitlet. I reformförslaget ingick också att ordningen för interventionsuppköp skulle avskaffas. Eftersom inte heller denna ändring kommer att omsättas i praktiken i detta skede förväntas också utgifterna för lagring att stiga från 17 miljoner euro till 32 miljoner euro. Konsekvenserna av detta torde dock bli något mindre allvarliga än vad som kunde ha blivit fallet, eftersom de ingående lagren ligger 107 000 ton lägre än vad som antogs i det preliminära budgetförslaget.

>Plats för tabell>

Kapitel 20 - Mjölk och mjölkprodukter (anslag - 424 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 2 366 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 1 912 miljoner euro

Situationen på marknaden för mjölk och mjölkprodukter har förbättrats sedan det preliminära budgetförslaget utarbetades. Kommissionen har som en följd därav kunnat minska ett flertal bidrags- och stödsatser, och även prognoserna för marknadsinterventioner.

Minskade exportbidragssatser för skummjölkspulver och "andra produkter" förväntas leda till besparingar av 72 miljoner euro respektive 196 miljoner euro. Minskningen uppgår till 26 miljoner euro för ost och 20 miljoner euro för smör och smörolja.

Vad gäller interventioner i form av stöd till användning av skummjölk förväntas minskade stödberättigande kvantiteter leda till besparingar motsvarande 37 miljoner euro för skummjölkspulver som används för utfodring av kalvar, medan en minskad stödsats för skummjölk som bearbetas till kasein beräknas leda till att anslagsbehovet minskar med 11 miljoner euro.

Beträffande de offentliga interventionslagren för smör och skummjölkspulver har de interna priserna hållit en såpass hög nivå att avskrivningen vid årets början har kunnat sättas till 0 % istället för tidigare förväntade 40 %. Besparingarna uppgår till 11 miljoner euro för smör och 6 miljoner euro för skummjölkspulver.

Eftersom det fasta bidraget för privat lagring av ost har sänkts förväntas även här behoven minska (- 14 miljoner euro).

Kapitel 21 - Nötkött (anslag - 276 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 8 371 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 8 095 miljoner euro

Kommissionen har nu kunnat skaffa sig en betydligt bättre bild av vilka anslagsbehov som kommer att uppstå i denna sektor jämfört med vad som var fallet då det preliminära budgetförslag utarbetades. Ett antal viktiga åtgärder som beräknas bidra till en bättre kontroll över kostnaderna har också godkänts och inletts sedan dess.

Enligt de senaste prognoserna synes konsumtionen var på väg att återhämta sig från de mycket låga nivåerna i början av 2001. För kalenderåret 2001 som helhet beräknas konsumtionen inte ha minskat med mera än 10 % jämfört med den normala trenden före BSE-krisen. För 2002 förväntas konsumtionen ligga kvar på i genomsnitt ca 7 % under den normala. Denna utveckling ligger mer eller mindre i linje med kommissionens antaganden då den utarbetade sin s.k. plan i sju punkter, antaganden som också återspeglades i det preliminära budgetförslaget.

För budgetåret 2002 beräknas konsumtionen hamna ca 8,5 % under den normala trend som skulle förväntas utan BSE-problemen. Detta motsvarar en intern konsumtion på 7,03 miljoner ton, vilket ligger något under det antagande om 7,09 miljoner ton som det preliminära budgetförslaget grundades på. Emellertid förväntas produktionen av nötkött inom EU bli betydligt mindre än vad som antogs i den inledande prognosen. Det faktum att boskap hållits kvar på gårdarna längre tid har haft mindre effekter på 2002 års produktionsprognoser än vad som förutsågs när det preliminära budgetförslaget utarbetades. Nettoproduktionen för budgetåret 2002 har därför justerats nedåt till 7,7 miljoner ton istället för de 8,0 miljoner ton som antogs i det preliminära budgetförslaget. Det är främst denna reviderade prognos för produktionen som leder till de minskade behoven av interna marknadsinterventioner.

Den reserv som föreslås i det preliminära budgetförslaget (1 miljard euro) bedöms därför inte längre vara nödvändig. Situationen är emellertid fortfarande osäker. En stor del av djuren hålls fortfarande kvar på gårdarna, i väntan på att marknadspriserna skall stiga. Dessa djur kommer emellertid att behöva säljas före vintern eftersom det inte finns tillräckligt utrymme för att hålla så mycket boskap under tak. Man kan därför förvänta sig att trycket på marknaden ökar eller åtminstone bibehålls, men konsekvenserna av detta går ännu inte att mäta.

Anslagsbehoven för exportbidrag (488 miljoner euro) förväntas inte avvika mycket från anslagen i det preliminära budgetförslaget, eftersom minskade kvantiteter jämfört med maj månads prognoser förväntas kompensera de ökade exportbidragssatserna.

Behoven för lagring, som nu förväntas uppgå till 522 miljoner euro, ligger 273 miljoner euro under den nivå som antogs i det preliminära budgetförslaget. Detta beror främst på en mera gynnsam prognos för inköpta kvantiteter än vad som angavs i det preliminära budgetförslaget. Även om BSE-krisen fortfarande påverkar balansen på marknaden förväntas effekterna av särskilda åtgärder (som destruering och särskilda uppköpsordningar) i kombination med en positiv trend mot normal konsumtion att dämpa behoven av offentlig lagring.

De senaste bedömningarna av behoven för djurbidragsordningarna (6 162 miljoner euro) ligger nära de prognoser som användes för det preliminära budgetförslaget. Ökade behov förväntas för extensifieringsbidraget på grundval av de senaste uppgifterna från medlemsstaterna, som också tyder på ett ökat antal djur (ökning med 140 miljoner euro till totalt 891 miljoner euro). För slaktbidrag beräknas däremot behoven minska eftersom färre djur har behövt slaktas jämfört med beräkningarna i det preliminära budgetförslaget (- 187 miljoner euro).

Vad gäller de åtgärder som infördes efter 1996 års BSE-kris har behoven för programmet för frivillig slakt i Förenade kungariket skrivits upp med 56 miljoner euro, och hamnar därmed på 390 miljoner euro. Detta följer av att såväl de utestående beloppen som antalet berörda djur visat sig större än väntat. Däremot bibehålls den tidigare prognosen på 75 miljoner vad gäller programmet för selektiv obligatorisk slakt. Totalkostnaden för marknadsåtgärder (inklusive lagring) kopplade till den första BSE-krisen bedöms nu uppgå till 5 050 miljoner euro under perioden 1996-2002, varav 359 miljoner euro kan hänföras till 2001 års budget och 465 miljoner euro till 2002 års budget efter denna ändringsskrivelse.

Beträffande de särskilda åtgärderna som infördes efter BSE-fallen år 2000, slutligen, har anslagsbehoven för det särskilda uppköpsprogrammet skrivits ned till 256 miljoner euro (en minskning med 165 miljoner euro) på grund av en förväntad minskning av uppköpt kvantitet. För återstående betalningar för destrueringsprogrammet bedöms behoven bli 210 miljoner euro.

Kapitel 22 - Fårkött och getkött (anslag - 298 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 970 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 672 miljoner euro

Förutom ett litet anslag för privat lagring hänför sig alla utgifter i detta kapitel till tackbidrag och getbidrag. Anslagsbehoven uppskattas i första hand på grundval av marknadsprisernas utveckling och de bidragsberättigande djurbesättningarnas storlek.

Utgifterna under budgetåret 2002 täcker ca 75 % av bidragsutgifterna för regleringsåret 2001, medan återstående 25 % belastar 2001 års budget (betalningar av inledande förskott i vissa medlemsstater).

På grund av den svängning i konsumtionen från nötkött till fårkött som konstaterades som en följd av BSE-krisen har priserna på fårkött stigit väsentligt. Enligt kommissionens beräkningar rådde ett genomsnittspris på 4 000 euro/ton för regleringsåret 2001, vilket kan jämföras med de 3 700 euro/ton som förutsågs i det preliminära budgetförslaget. Anslagsbehoven för tackbidrag bedöms därför bli betydligt lägre än förväntat, beräknat på grundval av skillnaden mellan baspriset och marknadspriset (10,78 euro per tacka i stället för 15,48 euro/tacka).

Vad gäller den bidragsberättigande djurbesättningen bygger beräkningen i allmänhet på de senaste uppgifterna om faktiskt utnyttjande av rätten till bidrag. I april 2001 förfogade kommissionen endast över ofullkomliga uppgifter från regleringsåret 2000. Nu är emellertid bidragsutbetalningarna för det regleringsåret så väl kartlagda att man kan dra slutsatser om djurbesättningarnas storlek, och därmed vilken prognos man bör utgå ifrån vid beräkningen av anslagsbehoven. På grundval av dessa uppgifter räknar kommissionen med 72,7 miljoner bidragsberättigande djur under 2001, vilket innebär att beräkningen i det preliminära budgetförslaget får justeras nedåt med 500 000 djur.

Det bör också nämnas att den förbättrade situationen på marknaden (se ovan) förväntas leda till kraftigt minskade anslagsbehov för privat lagring (från 15 miljoner euro till 8 miljoner euro).

De anslag som infördes i det preliminära budgetförslaget var grundande på den nya ordning som kommissionens föreslagit för denna gemensamma marknadsorganisation. Ändringarna rör först och främst bidragen för får- och getkött, och kommissionen har därvidlag föreslagit att det faktiska bidraget, som idag grundas på skillnaden mellan baspriset och marknadspriset, borde ersättas av en fast bidragssats. Ett sådant bidrag skulle vara förutsebart för uppfödarna och göra det lättare att förvalta stödordningen. Enligt förslaget skall heller inga förskott i fortsättningen kunna betalas ut före den 16 oktober varje år. Detta innebär att förskottsutbetalningarna enligt det nya systemet skulle inledas först från och med den 16 oktober 2002, och således falla under EUGFJ:s räkenskapsår 2003. Detta ger upphov till en engångsbesparing i 2002 års budget på 650 miljoner euro.

Rådet och parlamentet har granskat kommissionens förslag, och ett beslut väntas i slutet av 2001. Om så sker kommer den nya ordningen att kunna tillämpas från och med regleringsåret 2002, och de besparingar som kommissionen här förutser omsättas i praktiken. Totalt sett uppgår de beräknade besparingarna till 400 miljoner euro förutsatt att marknadspriserna förblir stabila.

Kapitel 23 - Griskött, ägg och fjäderfän samt andra åtgärder för animaliska produkter (anslag +14 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 147 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 161 miljoner euro

Utgifterna inom kapitlet utgörs av exportbidrag, samt vad gäller griskött även interventionsutgifter vid privat lagring. De täcker också åtgärder för att förbättra produktionen och saluföringen av honung.

Skillnaden gentemot det preliminära budgetförslaget beror helt och hållet på ökade exportbidragssatser för fjäderfäkött (+ 15 miljoner euro).

Kapitel 30 - Produkter som ej omfattas av bilaga I (oförändrade anslag)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 415 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 415 miljoner euro

Kapitlet avser produkter från bearbetning av jordbruksråvaror, t.ex. spannmål, socker, mjölkprodukter och ägg. Det omfattar särskilt alkoholhaltig dryck som tillverkats på spannmål, chokladprodukter, beredningar för dietetiskt och kulinariskt bruk, bagerivaror, etc.

Totalanslagen för detta område begränsas genom ett utgiftstak på 415 miljoner euro som fastställts av WTO. Även om detta tak således förblir konstant har kommissionen gjort vissa ändringar i beräkningarna för de enskilda basprodukterna och bidragssatserna.

>Plats för tabell>

Kapitel 31 - Livsmedelsprogram (anslag - 8 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 314 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 306 miljoner euro

Anslagsbehoven för exportbidrag i samband med livsmedelsstöd har kunnat skrivas ned med 8 miljoner euro som en följd av sänkta bidragssatser inom de berörda sektorerna samt minskade kvantiteter ris till följd av den senaste tidens utveckling.

Kapitel 33 - Veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder (anslag + 150 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 419,5 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 569,5 miljoner euro

Detta kapitel är avsett att finansiera en rad insatser inom det veterinära området och växtskyddsområdet, i synnerhet åtgärder för att utrota BSE och mul- och klövsjukan.

Vad gäller utrotningen av mul- och klövsjukan anlogs i det preliminära budgetförslaget 250 miljoner euro till Fonden för nödfallsåtgärder på veterinärområdet (B1-332). Vid denna tidpunkt var det mycket svårt att bedöma de totala kostnaderna för BSE och mul- och klövsjukan, och kommissionen beslutade också att införa en särskild reserv för ändamålet, avsedd att täcka såväl vererinärutgifter som marknadsrelaterade utgifter kopplade till dessa sjukdomar.

I oktober 2001 överfördes 400 miljoner euro till ovan nämnda fond från 2001 års budget, i syfte att finansiera förskott till de fyra medlemsstater där sjukdomarna bröt ut, i väntan på fortsatta kontroller från kommissionens sida. Detta belopp förväntas utnyttjas under 2001 och således innebära minskade behov i 2002 års budget.

Situationen är fortfarande instabil, och kommissionen måste iaktta stor försiktighet. På grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna bedömer kommissionen dock att de totala anslagen på 800 miljoner euro bör ställas till förfogande för att täcka gemenskapens andel av medlemsstaternas kostnader för mul- och klövsjukan. Detta belopp inrymmer en viss marginal för att täcka kostnader för framtida fall, i synnerhet i Förenade kungariket. Eftersom 400 miljoner euro redan har belastat 2001 års budget bör återstoden, ett lika stort belopp, anslås i 2002 års budget. Kommissionen föreslår därför att det anslag på 250 miljoner euro som infördes i det preliminära budgetförslaget för att finansiera Fonden för nödfallsåtgärder på veterinärområdet bör höjas med 150 miljoner euro. Däremot bedöms inte längre den särskilda reserven (1 miljard euro) vara nödvändig.

Kommissionen understryker att det i nuläget är omöjligt att ange några slutliga belopp för vad utrotningen av mul- och klövsjukan kommer att kosta EU-budgeten totalt. Innan detta blir möjligt måste kommissionen slutföra sina kontrollbesök för att försäkra sig om att medlemsstaterna har följt gemenskapens lagstiftning, och med tanke på det stora antalet djur kommer dessa kontrollbesök att en hel del tid. Kommissionen håller dock fast vid sin målsättning att täcka alla fastställda och stödberättigande kostnader i tid, med hjälp av medel får såväl 2001 som 2001 års budget.

Vad gäller de övriga kostnader som omfattas av kapitel B1-33 föreslår kommissionen att de medel som anslogs i det preliminära budgetförslaget hålls oförändrade.

Kapitel 37 - Avslutande av tidigare års räkenskaper samt minskning eller tillfällig indragning av förskott (anslag + 200 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: -EUR700 million

Anslag efter ändringsskrivelsen: -EUR500 million

Vad gäller avslutandet av tidigare års räkenskaper (punkt B1-3700) infördes en negativ korrigering på - 600 miljoner euro i det preliminära budgetförslaget, vilket grundades på resultaten från tidigare budgetår. Historiskt sett har ofta korrigeringar till följd av otillräcklig tillämpning av tilläggsavgiften för mjölk utgjort en relativt betydande del av den negativa korrigeringen. Medlemsstaterna emellertid lagt fram en rad ärenden för efterhandsavgörande i EG-domstolen just vad avser denna avgift, i synnerhet för den andel av korrigeringen som gällde leveranser från producenter som hävdat att de inte varit skyldiga att betala avgiften och väckt talan i nationell domstol. Enligt generaladvokaternas slutsatser borde korrigeringar inte ha vidtagits för de ärenden som är föremål för rättslig tvist. I juli beslutades därför att den korrigering som gjorts för "ad hoc-beslut" nr 7 skulle minskas med så mycket att alla belopp som berörde de omtvistade ärendena uteslöts. Den totala negativa korrigeringen i 2002 års budget förväntas som en följd av detta hamna på ca 400 miljoner euro i stället för 600 miljoner euro.

I väntan på domstolens avgöranden föreslår kommissionen därför att beloppet - 400 miljoner används som prognos för den negativa korrigeringen i 2002 års budget.

Kapitel 38 - Säljfrämjande åtgärder (anslag + 10 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 66,8 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 76,8 miljoner euro

Programmet för att främja den interna konsumtionen av nötkött har försenats en del under 2001. Ett ytterligare anslag på 5 miljoner euro förväntas bli nödvändigt under 2002 för att täcka de åtgärder som normalt skulle ha genomförts redan under innevarande budgetår.

Det nya systemet för att främja försäljning av jordbruksprodukter i tredje land tillämpades för första gången under 2001, med nya regler och förfaranden för godkännande av program. Eftersom programmen godkänns under den senare delen av 2001 förväntas framför allt budgetåret 2002 belastas när det gäller såväl genomförandet av 2001 år program som för de nya initiativ som inleds under 2002. Kommissionen bedömer därför att anslagsbehoven bör skrivas upp med 5 miljoner euro.

Kapitel 39 - Andra åtgärder (agromonetärt stöd) (anslag -33 miljoner euro)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 304 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 271 miljoner euro

Under detta kapitel finansieras dels stöd enligt det gamla systemet före införandet av euron. Vid beräkningen inför det preliminära budgetförslaget antog kommissionen att Italien skulle betala ungefär hälften av det sista delbeloppet under budgetåret 2001 och resten under 2002. Eftersom denna betalning har försenats bör man nu utgå ifrån att hela beloppet, dvs. 43 miljoner euro, måste hänföras till 2002 års budget.

Den andra typen av stöd infördes för att kompensera för inkomstbortfall efter eurons införande och det samtidiga avskaffandet av de s.k. gröna kurserna (övergångsordningen). Enligt de senaste uppgifterna förefaller behovsprognoserna i det preliminära budgetförslaget i stort sett gälla fortfarande. I ändringsskrivelsen föreslås anslag på 115 miljoner euro, att jämföra med 120 miljoner euro i det preliminära budgetförslaget.

Slutligen återstår den tredje kategorin av agromonetära stöd som hör till det nya systemet. Dessa är begränsade till medlemsstater som inte inför euron och skall kompensera nedgångar (i nationell valuta) av pris och/eller direkta stöd som beror på apprecieringar av dessa länders valuta i förhållande till euron. Utgifterna sjunker enligt beräkningarna från 161 miljoner euro i det preliminära budgetförslaget till 139 miljoner euro i ändringsskrivelsen.

2.2. Underrubrik 1 b: Landsbygdens utveckling

Kapitel 40 - Landsbygdens utveckling (oförändrade anslag)

Anslag i det preliminära budgetförslaget: 4 595 miljoner euro

Anslag efter ändringsskrivelsen: 4 595 miljoner euro

Medlemsstaterna har inom tidsgränsen 30 september 2001 meddelat kommissionen sina beräkningar av utgifterna för 2002, i enlighet med förordning 1750/2000. Totalt överskrider dessa beräkningar taket för rubrik 1 b i budgetplanen för 2002. Kommissionen föreslår följaktligen att medel anslås upp till detta utgiftstak, vilket för övrigt redan skedde i det preliminära budgetförslaget.

Kommissionen har alltså inte ändrat sin position angående den totala anslagsnivån, men har aktualiserat anslagsfördelningen mellan de olika åtgärderna med utgångspunkt i medlemsstaternas ovan nämnda meddelanden.

2.3. Ändring av kontoplanen och budgetanmärkningarna - indragning av punkter

Rådet har som tidigare sagts ännu inte fattat något beslut om reformen i rissektorn. Kommissionen föreslår därför att två budgetrubriker som särskilt inrättades för ändamålet i det preliminära budgetförslaget stryks. Det gäller punkt B1-1048 rörande småproducenter och B1-1059 rörande storproducenter, båda inom kapitel B1-10, "Jordbruksgrödor".

Kommissionen föreslår även att punkt B1-1514 lyfts ut. Punkten gäller produktionsstöd för ananaskonserver, och kommissionen har redan föreslagit att detta stöd, som bara är tillämpligt i franska utomeuropeiska departement, skulle överföras till punkt B1-3201, "Andra åtgärder (Poseidom)". Kommissionen försummade att i samband med detta stryka punkt B1-1514, vilket korrigeras genom denna ändringsskrivelse.

Som tidigare nämnts föreslår kommissionen alltså också att den rubrik som togs upp i det preliminära budgetförslaget för en ytterligare reserv (1 miljard euro) för behov i samband med BSE och mul- och klövsjukan lyfts ut, eftersom den inte längre bedöms vara nödvändig.

Sammanfattning - strukna budgetrubriker:

- Punkt B1-1048 - Stöd för ris

- Punkt B1-1059 - Stöd för ris

- Punkt B1-1514 - Produktionsstöd för ananaskonserver

- Punkt B0-4000 - Avsättning för ytterligare behov avseende mul- och klövsjukan och BSE

3. RUBRIK 2: STRUKTURÅTGÄRDER

3.1. Allmänt

3.1.1. Bakgrund

Det tidigare fiskeavtalet mellan EU och Marocko blev ogiltigt den 30 november 1999. I detta skede tvingades således 4300 fiskare att avbryta sin verksamhet och 406 fiskfartyg att tas ur bruk. Den 7 december 2000 uppmanade Europeiska rådet vid sitt möte i Nice kommissionen att "med iakttagande av budgetplanen föreslå ett särskilt handlingsprogram för omstrukturering av den fiskeflotta från gemenskapen som har bedrivit fiske inom ramen för det gamla avtalet [med Marocko] och förlänga det nuvarande systemet för stöd till denna flotta för att den skall avstå från att bedriva någon verksamhet" [4].

[4] Dokument SN 400/00 ("ordförandeskapets slutsatser"), punkt 59.

Sedan det tidigare fiskeavtalet upphörde att gälla har de fiskare som berörs kompenseras genom det tillfälliga stöd som införs genom rådets förordning (EG) nr 2792/1999 [5], med bistånd från Fonden för fiskets utveckling (FFU). I våras tvingades emellertid rådet att konstatera att förhandlingarna om ett nytt fiskeavtal strandat. Eftersom avbrottet i de berörda fiskarnas verksamhet liksom i användningen av fiskefartygen i marockanska vatten därmed riskerar att bli permanent ansåg man att en övergripande omstruktureringsplan måste övervägas.

[5] Artikel 16.1 b i förordningen

Detta skulle ske som ett komplement till de åtgärder som redan samfinansieras av FFU under de pågående fiskeriprogrammen för 2000-2006 samt de åtgärder för socioekonomisk diversifiering i kustområden inom de strukturfondsprogran (mål 1) som genomförs i de mest direkt berörda regionerna (Andalusien, Galicien och Kanarieöarna vad gäller Spanien samt Azorerna vad gäller Portugal).

I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Nice beslutade kommissionen den 18 juli 2001 att lägga fram ett förslag till en rådsförordning föreslå en rådets förordning om en särskild åtgärd för främjande av omställning av de fartyg och fiskare som fram till 1999 var beroende av fiskeavtalet med Marocko [6]. Den föreslagna förordningen, som grundar sig på artiklarna 36 och 37 i fördraget, är nu under behandling i rådet.

[6] Förslag till rådets förordning om främjande av omställning av de fartyg och fiskare som fram till och med 1999 var beroende av fiskeavtalet med Marocko. KOM(2001) 384 slutlig,18.7.2001

3.1.2. Planerade åtgärder

Den särskilda åtgärden gäller särskilt följande:

- Skrotning av fiskefartyg eller överföring av dem till annan verksamhet.

- Slutgiltig överföring av fiskefartyg till tredje land, även inom ramen för gemensamma företag.

- Modernisering av fartyg.

- Omskolning eller förtidspensionering av fiskare.

Som angavs i utkastet till lagstiftningsförslaget och i linje med den gemensamma fiskeripolitiken måste minst 40 % av anslaget användas för skrotning av fartyg eller överföring av dem till annan verksamhet, högst 28 % får användas för export av fiskefartyg, gemensamma företag och modernisering av fartyg, och minst 32 % måste användas till socioekonomiska åtgärder.

3.1.3. Kostnader för den särskilda åtgärden

På grundval av uppgifterna i de nationella planer som lagts fram av spanska och portugisiska myndigheter bedöms det att totalt 406 fiskefartyg antingen måste monteras ned, överföras till tredje land eller moderniseras och att ca 4300 fiskare är i behov av ny utbildning inom eller utanför fiskerinäringen eller av åtgärder till stöd för förtidspensionering.

Med hjälp av de detaljerade uppgifter som finns tillgängliga om de enskilda fartygen (ålder, tonnage och därmed referensbidrag för skrotning) och genom att tillämpa de medfinansieringsgrader som används i mål 1-regioner, inklusive de undantagsbestämmelser som föreslogs för de särskilda åtgärder som berörs här, går det att beräkna att gemenskapens utgifter för omställning av fiskefartyg och fiskare totalt sett bör uppgå till ca 281 miljoner euro.

Sedan hänsyn tagits till den finansiering som gemenskapen redan bidrar till genom FFU-programmen för 2000-2006, föreslår kommissionen att den särskilda åtgärd som föreslås i förordningsförslaget högst för får medföra ytterligare kostnader på 197 miljoner euro (d.v.s. utöver FFU-finansieringen), d.v.s. ca 70 % av det begärda gemenskapsstödet.

I följande tabell anges vägledande belopp för den särskilda åtgärden, sammanlagt för båda de berörda länderna.

>Plats för tabell>

* Gemenskapsstöd

Fördelningen mellan Spanien och Portugal beräknas utifrån den förteckning över fiskefartyg som varit i bruk under fiskeavtalet med Marocko, vilket ger 186,36 miljoner euro (94,6 %) för Spanien och 10,64 miljoner euro (5,4%) för Portugal.

3.1.4. Former för gemenskapens insatser

Det föreslagna beloppet 197 miljoner euro kommer att bli föremål för ett samlat åtagande som belastar anslagen för 2002 års budget. En delutbetalning planeras äga rum efter det att förordningen antagits (39,4 miljoner euro under 2002). Därefter kommer gemenskapen att betala ut stödet i form av ersättningar för faktiska utgifter, följt av en slutbetalning av återstående belopp, om vilka ansökan måste läggas fram senast den 30 juni 2004.

Åtgärden kommer att förvaltas i form av två strukturpolitiska program, ett för Spanien och ett för Portugal, och skall lyda under FFU:s genomförandekriterier samt de gällande bestämmelserna för strukturfonderna.

FFU:s gängse medfinansieringsgrader för strukturpolitiska program skall tillämpas. De myndigheter som utsetts som ansvariga för förvaltning och utbetalning vad gäller FFU-program i Spanien och Portugal skall ansvara för genomförandet av även denna åtgärd och ha samma ansvar och skyldigheter som inom övriga FFU-program.

3.1.5. Praktiska former för utnyttjandet av budgetanslag

För att den särskilda åtgärden skall kunna finansieras via gemenskapsbudgeten krävs att en ny budgetrubrik för ändamålet inrättas i det preliminära budgetförslaget (B2-200 N, i det nya kapitlet B2-20). Budgetrubriken kommer att hänföras till verksamheten "strukturåtgärder" inom ramen för politikområdet "fiske", och i budgettekniskt hänseende se ut på följande sätt:

>Plats för tabell>

Eftersom alla åtgärder som ingår skulle ha varit stödberättigande enligt FFU:s kriterier och de grundläggande bestämmelserna i förordningarna om strukturfonderna och om FFU kommer att tillämpas måste den nya budgetrubriken finansieras inom rubrik 2 i budgetplanen. Enligt det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 (punkt 10 fjärde stycket) får specifika utgiftsposter genomföras så länge de inte medför att utgiftstaket för ändamålet överskrids.

Strukturåtgärderna budgeteras ju emellertid generellt ända upp till utgiftstaket. Som kommissionen angav i samband med förslaget till förordning framläggs därför [,samtidigt med denna ändringsskrivelse,] också ett förslag till utnyttjande av flexibilitetsmekanismen, på så sätt att de nödvändiga anslagen överförs till rubrik 2 i budgetplanen (jfr. punkt 24 i det interinstitutionella avtalet).

FÖRSLAG TILL ÄNDRINGAR I DET PRELIMINÄRA BUDGETFÖRSLAGET

3.1.6. Förändringar i kontoplanen: en ny avdelning införs

Ny avdelning: B2-2 N Övriga särskilda strukturåtgärder

Nytt kapitel: B2-20 N Övriga särskilda strukturåtgärder

Ny artikel: B2-200 N Särskilda åtgärder för främjande av omställning av de fartyg och fiskare som fram till 1999 var beroende av fiskeavtalet med Marocko.

3.1.7. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden för den nya budgetrubriken

Åtagandebemyndiganden: 197 000 000

Betalningsbemyndiganden: 39 400 000

3.1.8. Budgetanmärkningar till den nya rubriken

Den förväntade förfalloplanen för betalningarna i förhållande till åtagandena är följande:

>Plats för tabell>

Detta anslag är avsett att täcka kostnader för den särskilda åtgärden för främjande av omställning av de fartyg och fiskare som fram till 1999 var beroende av fiskeavtalet med Marocko.

Rättslig grund

Förslag till rådets förordning om främjande av omställning av de fartyg och fiskare som fram till 1999 var beroende av fiskeavtalet med Marocko, KOM (2001) 384 slutlig, 18.7.2001.

4. EXTERNA ÅTGÄRDER: Internationella fiskeavtal

Kommissionen föreslår att det preliminära budgetförslaget ändras enligt följande:

* Punkt B7-8000 (Internationella fiskeavtal): För de avtal som är i kraft den 31 december 2001 anslås totalt 144 969 000 euro i åtagandebemyndiganden (+ 24 298 000 jämfört med det preliminära budgetförslaget) och 148 321 000 euro i betalningsbemyndiganden (+ 21 900 000). Fem avtal har förnyats under 2001, nämligen med Komorerna, Madagaskar, Kap Verde, Guinea-Bissau och Mauretanien. I det preliminära budgetförslag togs visserligen hänsyn till att vissa ökade utgifter var väntade, men däremot inte till de fulla konsekvenserna av ett nytt avtal med Mauretanien, vilket innebär en ökning av behoven med 33 miljoner euro jämfört med det tidigare årsgenomsnittet. Ett antal faktorer ledde fram till denna ökning, inte minst den i politiskt hänseende "pådrivande" effekten av att avtalet med Marocko inte förnyades. Fiskemöjligheterna har också ökat, i synnerhet vad gäller bestånd av högt värde, såsom bland annat skaldjur, bläckfiskar and djuphavsfisk. Slutligen bör noteras att beloppet för betalningsbemyndiganden under rubrik B7-800 totalt sett är 3,5 miljoner euro större än för åtagandebemyndiganden, eftersom det finns en del utestående åtaganden att täcka.

* Å andra sidan har beloppen i reserven kunnat skäras ned väsentligt eftersom många av de osäkerhetsfaktorer som fortfarande var aktuella då det preliminära budgetförslag utarbetades nu kan avfärdas. Under de preliminära anslagen i kapitel B0-40 föreslås i denna ändringsskrivelse ett totalbelopp på 43 824 000 euro i åtagandebemyndiganden (en minskning med 104 543 500 euro jämfört med det preliminära budgetförslaget) och 43 505 000 euro i betalningsbemyndiganden (en minskning med 104 862 500 euro). Enligt slutsatserna från rådets möte den 25 april står det nu klart att de 125 miljoner euro som vara avsatta i reserven för ett eventuellt nytt avtal med Marocko inte kommer att användas. Detta belopp bibehölls fortfarande vid rådets första behandling av det preliminära budgetförslaget som en säkerhet för eventuella ökningar under andra förhandlade protokoll, i synnerhet eftersom en del ekonomiskt omfattande avtal höll på att förnyas. Nu återstår avtalen med Ekvatorial-Guinea, som har suspenderats och för vilket medlen därmed förs upp i reserven för 2002, samt med Senegal. Kostnaderna för det sistnämnda avtalet låg stabilt under 2001, och tas upp i reserven för 2002. I reserven måste också finnas medel för slutande av nya avtal, varav de med Gabon och Seychellerna redan har undertecknats, medan avtalen med Senegal (se ovan), Republiken Guinea och framför allt Angola återstår. Om alla troliga ökningar tas med i beräkningen blir det ändå möjligt att minska reserven med ca 104 miljoner euro.

* Reserven minskas med totalt 104 miljoner euro, varav 24 miljoner euro förs över till punkt B7-8000. Nettoeffekten blir en minskning av de totala anslagen för internationella fiskeavtal (d.v.s. punkt B7-8000 plus anslag för ändamålet i reserven i kapitel B0-40) med 80 miljoner euro, vilket ökar marginalen under rubrik 4 i budgetplanen till ca 128 miljoner euro. Kommissionen föreslår att marginalen bibehålls på i stort sett denna nivå, som en säkerhetsåtgärd med tanke på det internationella läget och de potentiella hjälpbehoven i Asien och Mellanöstern .

5. Sammanfattningstabell över budgetplanen

>Plats för tabell>

(*) Inklusive 167 miljoner euro som avser personalens avgifter till pensionssystemet, enligt fotnot 2 till tabellerna för budgetplanen och för de ekonomiska ramarna för ett framtida EU med 21 medlemsstater (se bilagorna till interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999).

(**) Sedan flexibilitetsmekanismen tagits i anspråk med 200 miljoner euro i åtagandebemyndiganden.