EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 26.10.1995 
KOM(95)502 slutlig 
MEDDELANDE FRÄN KOMMISSIONEN 
HANTVERKSSEKTORN OCH SMÅFÖRETAGEN 
NYCKELN TILL TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING I EUROPA-
Resultat från andra Europeiska konferensen för hantverkssektorn och småföretagen, 
Berlin 26-27 september 1994. 
Uppföljningsåtgärder och rekommendationer till medlemsstaterna 

I sin resolution av den 10 oktober 1994 uppmanade rådet kommissionen att analysera 
resultaten av den andra Europeiska konferensen för hantverkssektorn och småföretagen, som 
hölls i Berlin den 26-27 september 1994, och att förelägga rådet en rapport före utgången av 
1995 om hur kommissionen avser att följa upp dessa slutsatser, samt om de initiativ som skulie 
kunna rekommenderas medlemsstaterna. 
Demia rapport, med rubriken "Hantverkssektorn och småföretagen - nyckeln till tillväxt och 
sysselsättning i Europa", är kommissionens svar på rådets uppmaning och ett 
diskussionsunderlag som presenterar ett antal prioriterade insatser. Till denna politiska rapport 
hör två bilagor: 
- Bilaga 1, i vilken man redovisar de önskemål som deltagarna i Berlinkonferensen lagt fram 
till kommissionen, andra institutionerna inom EU och medlemsstaterna. 
- Bilaga 2, i vilken kommissionen, i enlighet med rådets begäran och som svar på deltagarnas 
önskemål, presenterar en första sammanfattning av de insatser som den har gjort sedan 
Berlinkonferensen. 
A. INLEDNING 
Kommissionen vill stärka medlemsstaternas och Europeiska unionens vilja att göra 
gemensamma ansträngningar för att förbättra de europeiska företagens utveckling och 
konkurrenskraft, i synnerhet vad gäller hantverkssektorn och småföretagen, för att på detta sätt 
anta den växande utmaningen av att skapa arbetstillfällen och kämpa mot arbetslösheten. 
Idag finns det omkring sexton miljoner hantverksföretag och småföretag inom Europeiska 
unionen, vilka sammanlagt sysselsätter mer än 40 miljoner personer. Dessutom spelar dessa 
företag en viktig roll i skapandet av nya arbetstillfällen, eftersom de svarar för mellan 60 - 80 
% av de arbetstillfällen som skapats under de senaste fem åren. 
Dessa företag kan skapa nya arbetstillfällen endast om förutsättningarna för deras 
konkurrenskraft uppfylls. Genom att initiera en bred diskussion med hantverkssektorn och 
småföretagen såväl inom ramen för förberedelsen av Berlinkonferensen som under själva 
konferensen har kommissionen därför försökt att fastställa vilka utmaningar hantverkssektorn 
och småföretagen står inför, samt göra en analys av tänkbara svar på dessa funderingar och 
urskilja ett antal insatser och rekommendationer som bör prioriteras. 
B. BAKGRUNDEN TILL KONFERENSEN 
I. De utmaningar som hantverkssektorn och småföretagen står inför 
Hantverkarna och ledarna för småföretagen inom industri- och tjänstesektorn står inför allt fler 
utmaningar både inifrån och utifrån. 
aV Utifrån kommer det en växande konkurrens till följd av 
de stora företagens intrång, på grund av en flex'be1 automatisering av produktionen, i 
de nischer på marknaden som traditionellt tillhört småföretagen, 
ändringar av jämvikten på grund av nya former för handel och distribution 
(skapandet av stora handelsprojekt, typ stormarknader, där ett arbetstillfälle som skapas 
eliminerar ett eller flera arbetstillfällen inom hantverks- eller detaljhandelssektorn), 
konsumenternas nya levnads- och beteendemönster (utbredningen av gör-det-själv­
andan), 
utbredningen av den informella sektorn och arbete som inte deklareras. 
Dessutom lider hantverkare och småföretag av ett ogynnsamt läge ur konkurrenssynpunkt på 
grund av att de inte får betydelsefull information i tid och att de ofta inte har tillräckliga 
resurser för att 
följa europeiska normer och certifieringar, som i allt större utsträckning ersätter 
nationella regler, 
införa nya certifieringsförfaranden inom området kvalitet som alltmer efterfrågas av 
både offentliga och privata beställare, 
följa lagar om skydd och förvaltning av miljön. 
De höga arbetskraftskostnaderna tvingar dem att all oftare använda sig av ny teknik, medan 
den snabba tekniska utvecklingen inom materialsektorn, alltmer kostsamma metoder och den 
snabba ökningen av informationen som skall bearbetas försätter dem i en defensiv situation. 
Slutligen leder globaliseringen av världsmarknaderna till en ökad konkurrens inom 
tillverkningssektorn, särskilt inom sådan legotillverkning som ingår i hantverkssektorn, och i 
en mindre grad, inom de tjänster som tillhandahålls huvudsakligen lokalt eller regionalt 
(reparationer, kundservice, personliga tjänster och rengöring m.fl.). 
b) Inifrån måste företagare i hantverks- och småföretag anta ett rad utmaningar, soni delvis är 
förknippade med själva företagsorganisationen: begränsade resurser, sociala och administrativa 
kostnader samt skattekostnader, begränsade kunskaper inom strategisk förvaltning och 
företagsorganisation, finansieringproblem, rekrytering av kvalificerad personal, utbildning av 
företagets personal. 
Detta växande antal utmaningar pekar på att hantverkare och småföretag, med tanke på det 
europeiska näringslivets ökande komplexitet ur juridisk och teknisk synpunkt, borde kunna få 
effektiv hjälp hos organ som till exempel yrkessammanslutningar, hantverksföreningar och 
stödorgan, som genom rådgivning direkt kan hjälpa ett stort antal företag. 
Dessa stödorgan får ofta endast föga information om gemenskapens insatser och är inte 
tillräckligt inkopplade i de rådgivande kommittéernas arbete på europeisk nivå. De har alltså 
bristande kunskaper vad gäller den europeiska integrationsprocessen. 
II. Berlinkonferensen 
Andra Europeiska konferensen för hantverkssektorn och småföretagen, under namnet 
"Hantverkssektorn och småföretagen - nyckel till tillväxt, sysselsättning och innovation", 
anordnades av kommissionen i Berlin den 26-27 september 1994 i nära samarbete med det 
tyska ordförandeskapet för rådet och i förbindelse med europeiska och nationella 
organisationer för hantverk och småföretag, däribland Hantverksföreningen i Berlin. 
Konferensen var ett mötestillfälle för 1300 företrädare för hantverkssektorn och småföretag 
från 31 länder i närvaro av ett antal ministrar och tjänstemän på hög nivå från Europeiska 
unionens medlemsstater och andra länder i Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet. 
Denna konferens utgjorde ett nytt betydelsefullt steg i att uppmärksamma hantverkssektorn på 
europeisk, nationell och regional nivå. 
Deltagarna ansåg allmänt att Berlinkonferensens stora framgång kunde tillskrivas tre faktorer: 
1. Den första var de framsteg som hade gjorts av nationella och europeiska organisationer 
för hantverkssektorn och småföretagen sedan den första Europeiska konferensen för 
hantverkssektorn i Avignon i oktober 1990. Tack vare att dessa organisationer blivit 
medvetna om sin växande politiska och ekonomiska roll på gemenskapsnivå hade de 
avsevärt utvecklat sitt samarbete under de två åren före Berlinkonferensen. Trots 
definitions- och organisationsskillnader inom hantverkssektorn och småföretagen1 visar 
det sätt på vilket arbetet under Berlinkonferensen genomförts att företrädarna för 
hantverkssektorn och småföretagen inom handel och tjänster uppfattar dessa skillnader 
som en berikande källa för Europa. Dock, oberoende av traditioner och 
familjeföretagskultur måste de anta nya utmaningar för vilka de ofta är otillräckligt 
eller inte alls förberedda. Inför denna nya osäkerhet söker företrädarna för 
småföretagen att intensifiera samarbetet på europeisk nivå för att förstärka sin 
representation i olika organ. 
2. Den andra orsaken var kvaliteten på det förberedande arbetet. För att säkerställa 
deltagandet av företrädare för hantverkssektorn och småföretagen i förberedelserna för 
Berlinkonferensen arrangerades under 1993 och 1994 med kommissionens stöd 12 
förberedande seminarier, ett per medlemsstat, i vilka över 2000 företrädare för 
offentliga och privata organisationer deltog tillsammans med företrädare för 
regeringar, företagsledare, sakkunniga och rådgivare inom hantverks- och 
småföretagssektorn. 
Ämnesvalet för de förberedande seminarierna återspeglar både det hopp och den oro som 
hantverkarna och småföretagarna hyser inför den europeiska integrationsprocessen och 
marknadernas globalisering, nämligen: 
*Med hänsyn till stora skillnader mellan medlemsstaterna och utan en gemensam definition, så inkluderas ( i denna 
rapport ) i begreppet hantverksindustrin och småindustrin, även småföretag från industriella sektorn och 
servicesektorn. Detta syftar främst på några verksamheter inom livsmedels-och hälsosektorn, foretag involverade i 
byggnadsindustrin, underleverantörer och konsthantverk. Den sistnämda verksamheten är den vanligaste för 
begreppet hantverkssektorn i flertalet medlemsländer 
Utbildning inom hantverk och kunskaper hos företagare, ledningspersonal och 
personer som startar företag, Luxemburg, november 1993. 
Hantverkssektorns integrering i den inre marknaden , Rom, december 1993. 
Hantverkssektorn som partner i miljöskyddet i Europa, Diisseldorf, februari 
1994. 
Kvalitet, hantverk och småföretag, Paris, februari 1994. 
Bistånd till företag - yrkessammanslutningarnas och myndigheternas roll, 
Lissabon, mars 1994. 
Kvinnor som företagsledare och som delar företagandet i familjeföretag, 
Saloniki mars 1994. 
Gränsområden - möjligheter eller risker för småföretag, Möns, april 1994. 
Samarbete med länderna i Central- och Östeuropa, Amsterdam, maj 1994. 
Tillgång till marknaderna för hantverkssektorn och småföretagen, Barcelona, 
maj 1994. 
Den ekonomiska betydelsen av modernt konsthantverk, London, maj 1994 
Företagens livscykel: från grundande till övertagande- framgångens faktorer, 
Dublin, juni 1994. 
Innovation i hantverkssektorn och småföretagen, Köpenhamn, juni 1994. 
Med ledning av resultaten från dessa förberedande seminarier förberedde 
kommissionen ett sammanfattande arbetsdokument som överlämnades till deltagarna i 
Berlinkonferensen på Europeiska unionens språk. 
Tredje anledningen till konferensens framgång ligger i kvaliteten och kunnigheten hos 
talarna från regeringarna (inlägg från ministrarna i Trojkan), Europaparlamentet, 
Ekonomiska och sociala kommittén2, samt talare från den privata sektorn på europeisk, 
nationell eller regional nivå, och kommissionen. 
Utanför själva konferensen träffade dessutom den 27 september höga 
regeringstjänstemän med ansvar för hantverkssektorn och småföretagen kommissionen 
för att förbereda konferensens slutsatser. 
I slutsatserna från de förberedande sammanträdena framstod sex prioriterade områden 
(se bilaga 1) som fördjupades inom ramen för sex seminarier under själva 
Berlinkonferensen. 
2 Ekonomiska och sociala kommittén hade förberett ett utförligt yttrande om "Små och medelstora foretag samt 
hantverksföretag" (SCHLEYER-rapporten: CES IND/455 av den 22 oktober 1992), i vilket det begärde att 
kommissionen i en högre grad skulle ta hänsyn till hantverkssektorns och de små och medelstora företagens behov i 
genomförandet av den inre marknaden. 
1. Hantverks sektorn och småföretagen i gemenskapens politik. 
2. Yrkesutbildning och vidareutbildning av företagsledare och medhjälpande makar 
3. Förstärkning avföretagens konkurrenskraft. 
4. Finansiering av företagen och tillgång till krediter 
5. Hantverk och småföretag i gränsområden 
6. Samarbetet med Central- och Östeuropa. 
I anknytning till Berlinkonferensen anordnades utställningen "Hantverk i Europa" som 
blev en stor framgång. Företrädare för femton länder presenterade sina främsta 
verksamhetsområden och hantverksproduktion. Mångfalden av hantverksområden, 
integreringen av modern teknik samt samspelet mellan hantverk och formgivning var 
nyckelbegreppen på denna utställning. Hantverkare från de nya tyska delstaterna 
kompletterade dessutom presentationen med levande verkstäder. Det tyska 
ordförandeskapet, kommissionen och ett antal europeiska sammanslutningar 
presenterade sig för besökarna genom att anordna träffpunkter vid utställningen. Denna 
utställning blev på detta sätt ett kommunikationsforum av europeisk dimension. 
Redogörelsen för Berlinkonferensen kommer att offentliggöras av kommissionen på 
Europeiska unionens språk, precis som det gjordes för den första Europeiska 
konferensen i Avignon. 
III. Utvärdering av Berlinkonferensens resultat. 
De europeiska organisationerna för hantverkssektorn och små och medelstora företag 
som gav sitt stöd till Berlinkonferensen (UEAPME, EUROPMI och ett antal handels 
förbund på europeisk nivå) företräder ungefär fem miljoner företag med sammanlagt 
20 miljoner anställda. 
Antalet deltagare var jämfört med första Europeiska konferensen för hantverkssektorn i 
Avignon (oktober 1990) fyra gånger högre. Ungefär en tredjedel av deltagarna var 
valda ordföranden (på regional, nationell eller europeisk nivå) eller generalsekreterare 
(bland annat de femtio talarna på programmet) från horisontella organ eller 
branschorgan, från både den offentliga och den privata sektorn. 40 % av deltagarna 
var företagare. 
Trots skillnaderna i sektorns organisation i de olika länderna var företagarna och deras 
stödorgan medvetna om att genomförandet av den inre marknaden och globaliseringen 
av marknaderna innebär nya utmaningar som kräver ett nytt positivt synsätt på den 
europeiska integreringsprocessen. 
^Merparten av dessa företag är faktiskt verksamma huvudsakligen på lokal eller regional 
nivå och en minoritet har affärskontakter med företagare i andra medlemsstater. Dock 
tyder allt på att den andel småföretag som är redo att engagera sig internationellt 
tilltar. 
Traditionellt har hantverkare och småföretagare varit förbehållsamma gentemot 
strukturförändringar vars räckvidd de har svårt att mäta, och som kan ha ett negativ 
effekt på deras konkurrensställning. Därför har de ofta inte engagerat sig i den 
europeiska 
integrationsprocessen, som har uppfattats mer som ett tvång (lagstiftning, teknisk 
reglering, normer, certifiering, vilka av hantverkare och småföretagare kräver 
betydande ekonomiska ansträngningar för anpassning, oavsett om de är verksamma på 
nationell eller europeisk nivå) än som en ny chans, i synnerhet som den fria 
rörligheten för tjänster i gränsområden fortfarande hindras av bestämmelser som inte 
harmoniserats. Detta föga positiva perspektiv orsakas bland annat av det svaga 
deltagandet av företrädare för hantverkssektorn och småföretagen i 
förberedelseprocessen av gemenskapsbeslut. 
Under dessa omständigheter bör man glädja sig åt att valda företrädare från hantverks-
och småföretagssektorn eller deras stödorgan så mångtaligt deltagit i Berlinkonferensen 
och uttalat sig på den. 
Vad beträffar konferensens resultat lade företrädarna för hantverkssektorn och 
småföretagen fram 144 förslag till grundläggande riktlinjer, riktade huvudsakligen till 
kommissionen men även till andra gemenskapsinstitutioner och medlemsstater. Dessa 
förslag skall huvudsakligen vara till förmån för företagare och deras stödorgan. 
Dessa förslag från hantverkssektorn och småföretagen återfinns i bilaga 1 
Företrädarna för hantverkssektorn och småföretagen är väl medvetna om att deras 
sektorer i betydande mån kan bidra till tillväxten, skapandet av nya arbetstillfällen och 
innovationer. Men i gengäld vill de att de ekonomiska förutsättningarna gynnar enskilt 
initiativ och utvecklingen av deras företag, för att dessa skall kunna tillvarata sin fulla 
utvecklingspotential och därigenom skapa arbetstillfällen. Det är faktiskt endast 
konkurrenskraftiga företag som kan utvecklas och skapa trygga och kvalificerade 
arbetstillfällen. 
IV. Kommissionens uppföljning. 
Kommissionen har i samarbete med en arbetsgrupp som företräder stödorganisationer 
upprättat en förteckning över 144 förslag (bilaga 1) som utarbetats av konferensens 
deltagare; dessa förslag representerar inte nödvändigtvis kommissionens eller 
medlemsstaternas åsikter. 
Dessa förslag uttrycker hur angelägna företrädarna för hantverkssektorn och 
småföretagen är att spela en större roll i den europeiska politiken. Deras ambitioner 
betonar bland annat de begränsade resurserna som hantverks- och småföretag förfogar 
över i samband med ständigt ökande administrativa krav till följd av europeisk 
lagstiftning eller reglering, som hela tiden utvecklas och som i lika hög grad berör 
företag som tillverkar för den nationella som för den europeiska marknaden. 
I deltagarnas önskemål framhävs fyra aspekter: 
a) Deltagarna önskar att den europeiska ekonomiska politiken i första hand skall 
inriktas mot fördelarna i att förbättra affärsförutsättningarna för småföretag och 
hantverkare för att möjliggöra för dem att ge ytterligare bidrag i form av tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning. 
b) Deltagarna begär att gemenskapsprogrammen i större utsträckning tar hänsyn till de 
behov som deras företag har, genom att de bättre integreras i beslutsfattandet på 
regional, nationell eller europeisk nivå, som till exempel strukturfonderna. 
c) De begär också att stödorganisationerna för hantverkssektorn och småföretagen 
kopplas närmare till utarbetandet och genomförandet av gemenskapsprogram som berör 
dessa företag, för att påskynda deras integrering i den inre marknaden och på så sätt 
förbättra deras konkurrenskraft. 
d) Slutligen begär man att en del av stödet går till utbildning av stödorganisationer, för 
att de bättre skall kunna ge råd till företagen om de europeiska strategiska 
valmöjligheterna eller underlätta deras tillgång till gemenskapsprogram. 
Kommissionen har gjort en utvärdering av förslagen. 
Den kom fram till slutsatsen att vad gällde ungefär hälften av önskemålen hade 
kommissionen vidtagit ett antal åtgärder strax före eller strax efter Berlinkonferensen 
(bilaga 2). 
- Detta gäller i synnerhet det nya yrkesutbildningsprogrammet Leonardo som trädde i 
kraft den 1 januari 1995 och i vilket en ny prioritering ges till små och medelstora 
företag samt hantverksföretag, till deras ledare och makar som gemensamt driver 
företag. 
- Detsamma gäller för de särskilda programmen inom forskning och teknisk 
utveckling, där man för varje program har infört en avdelning för små och medelstora 
företag. 
-Vad beträffar samarbetet med små och medelstora företag i Central- och Östeuropa 
prioriterar redan de befintliga programmen Phare och Tacis utvecklingen av sådana 
företag. 
Dock kvarstår det att företrädarna för småföretagarna anser att antalet hantverksföretag 
och småföretag som deltar i dessa insatser och gemenskapsprogram är alltför 
otillräckligt. 
Kommande insatser 
Kommissionen är medveten om att utvecklingen av gemenskapens åtgärder till förmån 
för små och medelstora företag skulle bli värdefullare om dessa åtgärder inriktades mer 
på de behov som hantverkssektorn och småföretagen inom tillverkning och tjänster 
känner, alltmedan man tar full hänsyn till subsidiaritetsprincipen. 
För närvarande skiljer man i kommissionens program oftast inte på små och 
medelstora företag, och därför är det svårt att på ett säkert sätt uppskatta de små 
företagens och hantverksföretagens andel i gemenskapsprogrammen. 
Vad gäller de andra förslagen från företrädarna för hantverkssektorn och de småföretag 
som ännu inte omfattas av gemenskapsinitiativ, är kommissionen medveten om att 
merparten motsvarar ett verkligt behov; dock kan de endast gradvis genomföras på 
grund av budgetbegränsingar. 
Ett antal förslag skall direkt kunna tas upp i förslaget om det tredje utökade 
flerårsprogrammet till förmån för små och medelstora företag samt hantverkssektorn 
(1997-2000), som kommissionen snart skall förelägga gemenskapsinstitutionerna. 
Detta program bör i en större grad inriktas på en bättre integrering av små företag 
inom tillverkning, hantverk och tjänster i den inre marknaden, åt deras utveckling och 
på förbättringen av deras konkurrenskraft. Dessa företag har faktiskt stora möjligheter 
att skapa nya arbetstillfällen i Europa. 
Med full hänsyn till subsidiaritetsprincipen och med förbehåll för de nödvändiga 
finansiella och mänskliga resurserna bör de insatser som anges nedan särskilt 
prioriteras. 
1. Administrativ förenkling 
Att, fortsätta den administrativa förenklingen och införa ett förfarandet med 
utvärderingsblanketter för att se hur företagen påverkas. 
Att i den nya gemenskapslagstiftningen i möjligaste mån ta hänsyn till 
hantverkssektorns och småföretagens situation och begränsade resurser. 
Att förenkla förfarandet för deltagande i gemenskapsprogrammen. 
2. Integrering av småföretagen i den inre marknaden 
Att öka hantverkssektorn och småföretagens deltagande i arbetet med 
standardisering, bland annat genom att stärka de medel som står till förfogande 
för den europeiska sammanslutning som håller på att bildas, och som har till 
uppgift att företräda hantverkssektorn och de små och medelstora företagens 
specifika förutsättningar i de europeiska standardiseringskommittéerna. 
Ungefar 500 nya europeiska standarder antas varje år. De är i princip frivilliga 
och riktas till alla företag i gemenskapen, vare sig de exporterar sina produkter 
eller inte, och de nationella standarder som är inaktuella måste tas bort. Den 
nyligen genomförda åtgärden Euromanagement standardisering/certifiering har 
dock visat bristerna hos de små och medelstora företagen på detta område. 
Att ge stöd till anslutningen till nätverk av nationella företrädande organ för 
hantverkssektorn och småföretagen för att skapa billiga certifieringssystem. 
Offentliga uppdragsgivare och stora beställare begär faktiskt allt oftare av de 
små och medelstora företagen och av hantverksföretagen en 
" kval itetssty rnings " -certifiering. 
Att följa upp Euromanagement-verksamheten som bland annat påvisade det 
låga deltagandet av hantverks- och småföretag vad gäller kvalitet, 
standardisering, certifiering, och säkerhet på arbetsplatsen. 
3. Stöd till småföretag och hantverksföretag i tillhandahållandet av tjänster över 
gränserna 
Att som förstärkning av kommissionens pågående pilotverksamhet stödja upprättandet 
av kontor för gränsöverskridande utveckling för de gränser mellan medlemsstaterna 
som ännu inte har sådana kontor. Dessa kontor bör vara nära knutna till 
hantverkssektorn och organisationerna för små och medelstora företag, och ha till 
uppgift att informera och ge råd i syfte att minska hindren för hantverks- och 
småföretag att tillhandahålla sina tjänster till angränsande länder. Dessa företag stöter 
på ett stort antal bestämmelser som inte är harmoniserade och som förhindrar deras 
verksamhet över gränsen eller gör den mycket kostsam. Man föreslår att dessa kontor 
ingår i ett europeiskt nätverk. 
4. Samarbete över gränserna 
En undersökning som har gjorts på uppdrag av kommissionen visar att det inte 
är avståndet som är den avgörande faktorn för ett framgångsrikt samarbete 
mellan småföretag.Tvärtom, just dessa företag kan dra nytta av ett sådant 
samarbete för att bättre nå marknader i andra länder. 
Att stärka det internationella samarbetet mellan hantverkare med stöd från 
hantverksorganisationer som underlättar kontakterna mellan företagen. Stöd till 
10 
deltagandet av småföretag från olika medlemsstater vid mässor och 
utställningar i Europeiska unionens medlemsstater, i gemensamma montrar . 
5. Förbättring av hantverkssektorn internationella konkurrenskraft 
Att starta eller stärka samarbetet med organisationer och företag i Central- och 
Östeuropa samt i Medelhavsländerna, i nära samordning med andra 
gemenskapsprogram. 
Att stödja ett mindre antal insatser för att underlätta hantverkarnas deltagande 
vid mässor och utställningar i länder utanför gemenskapen, i gemensamma 
montrar. 
6. Insatser inom utbildning och vidareutbildning av ledare för hantverks- och 
småföretag, makar som gemensamt driver företag, lärlingar och personer inom 
stödorgan, vilka inte omfattas av andra gemenskapsprogram 
Att genomföra utbildningar av personal inom stödorgan (anställda i 
hantverksföreningar och yrkessammanslutningar) inom frågor som berör hela 
gemenskapen, däribland frågor förknippade med standardisering, certifiering 
och miljöstyrning. 
Att stödja bildandet av europeiska nätverk för kvinnliga företagsledare, 
utbildning av makar som gemensamt driver företag och kvinnliga 
företagsledare, för att ge dem en bättre kunskap om de utmaningar som den 
inre marknaden medför. 
Att stödja bildandet av ett europeiskt nätverk för utbyte av unga hantverkare 
för att underlätta kompletterande utbildning genom praktik på begränsad tid i 
hantverksföretag i andra medlemsstater. Användning av moderna förvaltnings­
metoder kommer att påskynda och underlätta inplaceringen av unga arbetare i 
de branscher och medlemsstater som de väljer. 
7. Gemensamt utarbetande av kvalifikationer 
Att uppmuntra Cedefop till att starta ett gemensamt utarbetande av 
kvalifikationer; på detta sätt skall man i samråd med yrkesorganisationerna 
underlätta erkännandet av diplom i hela gemenskapen, vilket kan leda till 
erkännandet av utbildning varvad med praktik, samt utarbetandet, av 
hantverkssektorns företrädande organ, av europeiska diplom som från början 
är tänkta som sådana. 
8. Integrering av hantverkssektorn och småföretagen i informationssamhället 
Att i nära samarbete med kommissionens övriga avdelningar göra det möjligt 
för yrkesorganisationerna att bättre hjälpa hantverks- och småföretagen att 
utnyttja de många möjligheter som den nya informationstekniken erbjuder. 
Man föreslår att det i detta syfte vidtas ett antal åtgärder för att identifiera nya 
möjligheter och underrätta stödorganen om dem. 
11 
9. Förbättring av småföretagens och hantverksföretagens tillgång till 
finansiering. 
Att utveckla ömsesidiga garantier. 
Att främja samarbetet mellan banker och företag genom en bättre dialog inom 
rundabordsmöten för banktjänstemän på hög nivå. 
10. Förbättring av hantverkssektorns och småföretagens representation och 
synlighet på europeisk nivå 
Att stödja inrättandet av en europeisk akademi för hantverk och småföretag, 
som skall vara en punkt för information, utbyte och samråd för sektorn, för att 
den skall kunna befästa sin identitet, sin roll, sin specifika karaktär och sin 
närvaro i Europas regioner. Naturligtvis skall sektorns företrädande 
organisationer ta initiativet till upprättandet. 
Att ekonomiskt bidra till europeiska tävlingar för unga hantverkare från olika 
yrkesgrenar för att ge ökat värde åt den europeiska identiteten. 
Att inrätta ett europeisk pris inom konsthantverk, eftersom konsthantverk utgör 
gemenskapens viktigaste gemensamma nämnare för hantverket och 
småföretagen. Detta pris skulle bestå dels av ett europeisk pris för erkända 
hantverkare som uppskattning av deras talang och kunnande, och dels av ett 
pris som tilldelas unga hantverkare som uppmuntran till deras yrkesval. 
Att förbättra kunskapen om sektorns ekonomiska betydelse genom att företa 
strukturerade ekonomiska analyser av hantverks- och småföretag, kvinnliga 
företagsledare och makar som gemensamt driver företag. Att tillsammans med 
Eurostat och nationella statistikbyråer utarbeta statistik, enligt förfaranden som 
inte ytterligare belastar småföretagen men dock ger tillfredsställande resultat. 
Att ge större vikt åt hantverks- och småföretagen i styrelsen för 
gemenskapsprogrammen ( i synnerhet strukturfonderna och forskning och 
teknisk utveckling), däribland genom en mer systematisk rådfrågning av 
stödorganen. Analys av hantverks- och småföretagens deltagande, identifiering 
av hindren och anordnande av en europeisk konferens om undersökningens 
resultat. 
Kommissionen kommer att närmare specifisera de åtgärder man skall 
genomföra som föreskrivs i det tredje fleråriga programmet till förmån för de 
små och medelstora företagen samt hantverkssektorn (1997-2000) och 
framlägga ett förslag om hur de skall finansieras. 
V. Identifiering av möjliga rekommendationer till medlemsstaterna samt nationella 
och europeiska standardiseringkommittéer. 
I sin resolution av den 10 oktober 1994 anmodade rådet kommissionen att precisera de 
rekommendationer som skulle göras till medlemsstaterna för att genomföra slutsatserna 
från Berlinkonferensen. Kommissionen kommer att genomföra en konsultation för att 
identifiera de områden som har tagits med. 
12 
Kommissionen är medveten om de stora skillnader som råder på nationell nivå vad 
beträffar traditioner, reglering, organisation och representation av hantverks- och 
småföretagen inom tillverkning. Dessa skillnader underlättar inte utarbetandet av 
rekommendationer, eftersom dessa inte alltid tar hänsyn till företagens specifika 
situationer vilka ofta går tillbaka till en lång tradition. Dessutom kan man inte överföra 
intressanta erfarenheter från en medlemsstat till andra medlemsstater med samma 
framgång, när det inte finns erfarna offentliga eller privata organ, eller 
yrkessammanslutningar för hantverkare och småföretag vilka styrs av utvalda 
företrädare för företagsledarna. 
Dock kan flera rekommendationer formuleras. På detta stadium koncentreras de på 
utbyte av erfarenheter och bästa rutiner. Kommissionen kommer att i samarbete med 
medlemsstaterna, de europeiska standardiseringskommittéerna och företrädare för 
hantverkssektorn och småföretagen utreda områdena nedan för att fastställa om en 
rekommendation från kommissionen skulle kunna tillföra ett mervärde. 
1. Att stärka medverkan av företrädande organ för småföretag och 
hantverkssektorn i utarbetandet av nationella ståndpunkter inom ramen för 
gemenskapsprogram: 
Stödorganen för hantverkssektorn och småföretagen har en avgörande roll för 
utvecklingen av företagen, både vad gäller yrkesutbildning och stöd. I de 
medlemsstater där ett finns utvecklade strukturer av stödorgan som till exempel 
handelskamrar (som oftast är organ som styrs av valda företrädare för 
företagsledare), erhåller hantverks- och småföretagen tjänster av hög kvalitet 
som gör det möjligt för dem att öka sin konkurrenskraft. Dessa stödorgan kan 
få viktiga funktioner inom ekonomiskt och tekniskt stöd till företag vad gäller 
grund- och vidareutbildning, samt utbildning av ledningspersonal, särskilt vad 
gäller rådgivning till företagen inom nya utmaningar som till exempel 
kvalitetssäkring och miljöstyrning. 
Vad beträffar de företrädande organisationernas medverkan i lokala, regionala 
och nationella samrådsinstanser, finns det olika praxis och lagstiftning 
beroende på medlemsstaterna. Med tanke på de stora möjligheter som 
småföretagen har vad gäller skapandet av arbetstillfällen är det dock önskvärt 
att man tillhandahåller rådgivning, på nationell och regional nivå, för dessa 
stödorgan. 
= > Erkänna den roll och det ansvar som hantverkssektorns och småföretagens 
representativa organisationer har vad gäller utbildning, stöd och medverkan i lokala, 
regionala och nationella samrådsinstanser 
2. Att främja lärlingsutbildning och studier varvade med praktik 
Inom yrkes- och lärlingsutbilning ger studier varvade med praktik utmärkta resultat 
både för lärlingarna själva, för hantverks- och småföretagen och för hela ekonomin. 
13 
Medan lärlingarna genomgår en utbildning i yrkesskolor integreras de i företagslivet 
och på detta sätt har de det lättare att hitta arbete efter avgångsexamen. På så sätt kan 
man bättre bekämpa ungdomsarbetslösheten. 
> Främja införandet av lärlingsutbildning och studier varvade med praktik 
Att främja företagsskaparandan och inrättandet av en inkomstgaranti för de anställda 
som startar företag. 
Grundandet av nya och självständiga företag kräver ett nytt politiskt synsätt. 35 till 45 
% av nya anställningstillfällen skapas tack vare att hantverks- eller småföretag startas. 
Man måste dock konstatera att initiativandan och viljan att starta företag har under de 
senaste åren minskat avsevärt, vilket har lett till en minskning av antalet 
egenföretagare, småföretag och hantverksföretag. 
Denna minskning verkar delvis vara nära förknippad med att man förlängt 
utbildningstiden. Viljan att bli egenföretagare och starta ett företag minskar ju längre 
tiden för grundutbildningen är. Studier gjorda i flera medlemsstater visar att bara 
mellan 5 - 20 % av nyföretagarna har slutfört högskoleutbildning. Det verkar alltså 
som om skol- och högskoleutbildningssystemen inte sätter tillräckligt värde på 
initiativandan vad gäller att starta företag och bli företagsledare, egenföretagare eller 
hantverkare. De har till och med en avskräckande effekt på unga människor och de har 
många hinder för att utveckla en nyföretagaranda: begränsad flerdisplinär inriktning, 
alltför stor vikt läggs vid att arbeta i stora organisationer och att vara anställd, dålig 
kännedom om affärsvärlden och om hur det är att vara egen företagare Det vore 
särskilt önskvärt att man förbättrade informationen och förståelsen av vad startandet av 
företag innebär för att den nya generationerna skall kunna uppfatta situationen som 
egenföretagare som ett yrkesval likvärdig med en löntagares. 
= > Att skapa gynnsamma förutsättningar för hantverks- och småföretag genom att 
stärka företagsskaparandan, bland annat genom att utveckla en pedagogik och en ny 
metod för att ta hänsyn till företagsstartandet i utbildningssystemen, från grundskolans 
lågstadium till och med högskolan. 
4. Öka tillgången till rådgivning. 
Ett startat företags överlevnad kan bara säkerställas om den som startat företaget 
effektivt kan anta de många utmaningar som uppstår både i samband men startandet 
och driften av företaget, i synnerhet på det administrativa planet. Alltför ofta kan den 
som startat företaget inte finna varaktiga lösningar och måste lägga ner verksamheten. 
Däremot ökar företagets livsduglighet med antalet och kvaliteten på de råd som fås. 
Man bör alltså öka och förbättra rådgivningen till personer som startar företag, både 
under själva starten och senare. Denna rådgivning måste omfatta såväl organisatoriska 
aspekter, som administrativ och ekonomisk förvaltning, marknadsföring och 
användning av ny teknik i företaget. 
14 
= > Öka möjligheterna till rådgivning till personer som startar företag och till 
nystartade företag, bland annat genom utbyte av erfarenhet om inflytandet av en 
tidigare minimal utbildning (i synnerhet vad gäller ekonomisk förvaltning och 
företagsledning) för att öka de nystartade hantverksföretagens överlevnadschanser. 
5. Att ta mer hänsyn till hantverks- och småföretagens intressen vid teknisk 
standardisering. 
Ungefär 500 nya europeiska normer antas varje år. Även om de är frivilliga, måste de 
i praktiken tillämpas av de små företagen, oavsett om de exporterar eller inte, eftersom 
de gamla nationella normerna måste tas bort av de nationella standardiseringsorganen. 
Insatser som Euromanagement-standardisering/kvalite har visat att små och medelstora 
företag för det mesta inte känner till europeisk standardisering och bara i en ringa 
utsträckning deltar i den europeiska standardiseringsverksamheten; dock finns det stora 
skillnader mellan de olika medlemsstaterna. 
Det vore lämpligt om Europeiska standardiseringskommittéerna, de nationella 
standardiseringskommittéerna och de europeiska sammanslutningarna för små och 
medelstora företag som godkänts av Europeiska standardiseringskommittéerna 
analyserade sitt inflytande på de små och medelstora företagen och hantverkssektorn 
vid utarbetandet av nya europeiska tekniska normer. 
= > Rekommendera de nationella och europeiska organen för standardisering att 
införa ett förfarande med utvärderingsblankett för små och medelstora företag inom 
standardisering. 
15 
VI. Slutsatser. 
Andra Europeiska konferensen för hantverkssektorn och småföretagen utgjorde ett steg på 
vägen. Hantverkarna och småföretagarna kommer att stöta på ytterligare utmaningar som måste 
bemötas med debatt och erfarenhetsutbyte på europeisk nivå, samt med åtgärder för att bättre 
integrera hantverkssektorn och småföretagen i den inre marknaden och förbättra deras 
konkurrenskraft. Därför bör särskild uppmärksamhet ges till informationssamhället och de 
möjligheter som det öppnar för dessa företag, samarbetet mellan hantverkssektorn och 
småföretagen i Medelhavsområdet, hantverkssektorn och småföretagens roll i den lokala 
utvecklingen, på landsbygden och i städerna, förbättringen av kvalitetets- och miljöstyrning. 
För att kunna utvärdera de framsteg som gjorts inom dessa områden föreslår kommissionen att 
man anordnar en tredje Europeisk konferens för hantverkssektorn och småföretagen under 
1997. 
16 
«»juli 1995 
Andra Europeiska konferensen för hantverkssektorn och småföretagen 
Berlin 26-27 september 1994 
Förteckning över förslagen från företrädarna för hantverkssektorn och småföretagen 
-r7 
I denna handling återfinns förslagen från företrädarna för hantverkssektorn och småföretagen, både på europeisk nivå och i 
medlemsstaterna samt från företagsledare. Förslagen lades fram under de förberedande seminarierna, mötena mellan experter och 
seminarierna under själva Berlinkonferensen. Handlingen innehåller inte Europeiska kommissionens åsikter eller ståndpunkter. 
Den vänder sig till kommissionen och de andra gemenskapsinstitutionerna, till medlemsstaterna samt till hantverks- och 
småföretagssektorn. 
HANTVERKSSEKTORN OCH SMÅFÖRETAGEN I GEMENSKAPSPOLITIKEN 
Allmän politik 
1. Kunskap om sektorns 
ekonomiska roll 
2. Mätning av 
EU-lagstiftningens inverkan Målsättning 
1. Visa sektorns ekonomiska roll, 
särskilt vad gäller skapandet av 
sysselsättning, tack vare igångsättandet 
av statistiska analyser som är 
jämförbara på europeisk nivå, och 
särskilda undersökningar. 
2. Främja ekonomiskt och socialt 
forskningsarbete på nationellt och 
europeiskt plan. 
Att ta hänsyn till 
gemenskapslagstiftningen inverkan på 
hantverks- och småföretagen genom att 
undersöka inverkningarna på de 
administrativa, juridiska och fiskala 
planen och genom att forenkla det 
administrativa förfarandet för 
företagen på alla nivåer av deras 
verksamhet Åtgärder 
Inrättande av en grupp experter inom statistik från hantverkssektorns nationella 
föreningar, med uppgift att fastställa och inrikta användbara statistiska 
analyser samt igångsättande av dessa analyser, i samarbete med Eurostat. 
Starta tematiska undersökningar på europeisk eller nationell skala inom 
områden som fastställs tillsammans med hantverksorganisationerna och 
medlemsstaterna 
Att anordna ett seminarium om identifikations- och identitetskriterier för 
hantverkssektorn och småföretagen i medlemsstaterna 
Undersöka den nya europeiska lagstiftningens inverkan på hantverkssektorn och 
småföretagen genom att systematisera förfarandet med utvärderingsblanketter 
för hantverkssektorn och småföretagen 
Göra det möjligt för europeiska hantverksföreningar att delta i kommittéer för 
administrativ förenkling och för förbättring avförutsättningarna för företagen 
Införa principen att man förlänger tidsfristen och även befriar småföretagen helt 
eller delvis från tillämpningen av gemenskapslagstiftningen, vilket skall 
undersökas i varje enskilt fall (den lokala marknaden) eller för vissa yrken i 
förhållande till de investeringar som krävs för anpassning till lagstiftningens 
krav. Kom. 
X 
X 
X 
X 
X Riktade till 
Andra Medlems 
EG-inst. -st. 
X 
X 
Vö Allmän politik 
3. Förstärkning av Europeiska 
unionens representation och 
värdering av hantverkets 
anseende Målsättning 
1. Inrätta en avdelning för hantverk 
och småföretag inom GD 23 
2. Upprätta en Europeisk akademi för 
hantverk och småföretag, som skall 
fungera som en informations-, utbytes-
och samrådspunkt Åtgärder 
Sörja för att hantverks- och småföretagen får den nödvändiga tiden på sig att 
tillämpa gemenskapslagstiftningen under de bästa förhållandena för dess 
genomförande, på grund av de nödvändiga investeringarna 
Inrätta ett informations- och rådgivningscentrum som gör det möjligt för 
hantverksföreningarna att få tydliga upplysningar om gemenskapslagstiftningen 
och hur den överförs till medlemsstaterna 
Ändring av organigrammet för GD 23 
Stöd till bildandet av en reflektionsgrupp för att fastställa akademins 
målsättning 
Stöd till det förberedande arbetet (möten mellan experter, pilotverksamhet) för 
upprättandet av akademin Kom. 
X 
X 
X 
X 
X Riktade til 
Andra 
EG-inst. 1 
Medlems 
-st. 
X 
X 
Ê8 Allmän politik 
' 
4. Samråd med representativa 
organisationer för hantverks­
sektorn och småföretagen och 
inkoppling i dialogen mellan 
| arbetsmarknadens parter Målsättning 
3. Underlätta samråd och gruppering 
mellan representativa organisationer 
1. Koppla in de europeiska 
organisationerna för hantverkssektorn 
och småföretagen i utarbetandet av 
gemenskapens lagtexter Åtgärder 
Främja grupperingar av representativa organisationer på europeisk nivå 
Utveckla ett program för språklig utbildning för tjänstemän i organisationernas 
ledning inom ramen för Lingua 
Utveckla det internationella utbytet av tjänstemän inom organisationernas 
ledning i form av praktik 
Utveckla systemet för 'möten för experter inom hantverket'inom bestämda 
områden och underlätta utbytet av bästa rutiner. 
Utarbeta, inom ramen för Leonardo-programmet, en utbildningsplan för 
tjänstemän i ledande ställning, rådgivare till företag och ledare i 
hantverksorganisationer beträffande gemenskapsfrågor. 
Övervaka att man regelbundet aktualiserar 'guiden till organisationerna inom 
hantverkssektorn och småföretag" och utvidga den till att omfatta EU:s nya 
medlemsstater. ] 
Kom. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Riktade till 
Andra 
EG-inst. 
CES Medlems 
-st. 
X 
X 
X 
c Allmän politik 
5. Deltagande i 
gemenskapsprogram Målsättning 
2.Deltagande av europeiska föreningar 
för hantverk och småföretag i 
rådgivande kommittéer och 
arbetsgrupper på gemenskapsnivå, 
däribland i dialogen mellan 
arbetsmarknadens parter 
3. Systematisera principen att höra 
företrädare för föreningar för hantverk 
och småföretag i Europeiska 
Parlamentets arbete 
1. Ta hänsyn till hantverkets särart och 
särskilda behov i gemenskaps­
programmen, vid behov genom att i 
första hand bevilja medel till 
småföretagen 
2. Förbättra informationen om 
gemenskapsprogrammen 
3. Utvidga principen för 
"genomförbarhetspremier" som 
underlättar tillgången till 
gemenskapsprogram för småföretagen Åtgärder 
Analysera i vilken utsträckning man tar hänsyn till deltagandet av småföretag 
och deras rådgivande organ i gemenskapsprogrammen, inom ramen för 
utbildningsprogrammen, forsknings- och utvecklingsprogrammen samt 
strukturfonderna, däribland programmen för gemenskapsinitiativ 
Sprida gemenskapsinformation till regionala och lokala strukturer, bland annat 
genom att upprätta Euro-info-centers vid nationella föreningar för hantverket Kom. 
X 
X 
X 
X Riktade till 
Andra Medlems 
EG-inst. -st. 
EP 
ESK 
RK 
PE 
(V Allmän politik 
6.Kunskap om och beaktande 
av småföretagens och 
hantverks-sektorns särskilda 
situation Målsättning 
4. Uppmuntra deltagandet av 
föreningar för hantverk och 
småföretag i förvaltningen av 
gemenskapsprogram på nationell och 
regional nivå (nationella 
samordningskommittéer) 
1. Underlätta beaktandet av 
hantverks— och småföretagens 
särskilda situation på grund av deras 
geografiska avstånd, särskilt företagen 
i de mest avlägsna regionerna och 
öarna 
2. Förstärkning av hantverks- och 
småföretagsaspekten i Europeiska 
unionens Medelhavspolitik 
3. stödja hantverks.- och 
småföretagens verksamhet på det 
lokala planet (städer och landsbygd) i s •—' 
Åtgärder 
Rikta en rekommendation till medlemsstaterna 
Anordna ett europeisk seminarium om hantverks— och småföretag på avlägsna 
öar, för att fastställa de medel som skall främja den lokala utvecklingen samt 
utbytet utåt för dessa företag 
Analys av situationen och erfarenheterna, särskilt vad gäller samarbete och 
utbildning 
Anordna ett europeiskt seminarium för hantverksföreningar och företag i hela 
Medelhavsområdet 
Främja ett bättre deltagande av företagen inom ramarna för Leader och Urban ] 
Kom. 
X 
X 
X 
X Riktade til 
Andra 
EG-inst. Medlems 
-st. 
X 
X 
X 
YRKESUTBILDNING OCH VIDAREUTBILDNING FOR HANTVERKARE, FÖRETAGSLEDARE OCH MAKAR SOM GEMENSAMT DRIVER FÖRETAG 
Allmän politik 
1. Omvärdering av 
lärlingsutbildning och 
främjande av studier varvade 
med praktik Målsättning 
1. Kunskap om och utbyte av 
befintliga system av studier varvade 
med praktik 
2. Få lärlingsutbildning erkänd i alla 
medlemsstaternas lagtexter 
3. främja samarbetet skola-företag 
4. främja utbytet av erfarenhet om 
ställningen för unga som genomgår 
utbildning och för utbildare Åtgärder 
Genomförande av en jämförelsestudie av befintliga system för studier varvade 
med praktik i EU-länderna (Cedefop) 
Analysera genomförbarheten av överföringen av de befintliga systemen till 
andra länder med hänsyn till de nationella socio-kulturella särdragen 
Rekommendation till medlemsstaterna 
Genomförande av en undersökning om de insatser som görs i medlemsstaterna 
av hantverksföreningarna, offentliga myndigheter och yrkeskåren, analys av de 
bästa rutinerna 
Anordna möten för experter eller arbetsgrupper i Cedefop:s regi 
Finansiering av samarbetsverksamhet skola-företag inom ramen för Leonardo­
programmet Kom. 
X 
X 
X 
X 
X Riktade til 
Andra 
EG-inst. 1 
Medlems 
-st. 
X 
X 
X 
Allmän politik Målsättning 
5. skapa en positiv profil för 
hantverket och dess karriärmöjligheter 
hos ungdomarna, deras familjer och 
lärarkåren 
6. koppla in hantverksföreningarna i 
administrationen av studier varvade 
med praktik på nationell och europeisk 
nivå 
7. främja samarbetet mellan 
utbildningscentrum och utbytet av 
utbildare 
8. fastställa likvärdighet mellan allmän 
utbildning och yrkesutbildning, vilket 
bör leda till ömsesidigt erkännande av 
dessa utbildningar och godkännande 
på europeisk nivå av diplom Åtgärder 
Lansering av en europeisk kampanj för att främja lärlingsutbildning 
Inspelning och partiell finansiering av en videofilm som visar fördelarna med 
hantverksföretag och deras möjligheter 
Deltagande av organisationerna i rådgivande kommittéerna för 
gemenskapsprogrammen, särskilt Leonardo 
Bildande av en arbetsgrupp GD 23, GD 22, Gd 5, Cedefop, 
hantverksföreningar på europeisk nivå 
Verka för att de beaktas i Leonardo-programmet 
Bevis om yrkesutbildning ] 
Kom. 
X 
X 
X 
X 
X Riktade till 
Andra 
EG-inst. 
X Medfems 
-st. 
X 
-4 
Allmän politik 
2. Företagsledarnas 
kvalifikationer och utveckling 
av vidareutbildning 
3. Utöka lärlingsutbytet och 
utbyte efter avslutad utbildning 
4. Öka deltagandet i 
gemenskapsprogram Målsättning 
1. 1) särskilda utbildningar för varje 
företag, 2) allmänna utbildningar av 
europeiskt intresse 3) utbildning av 
utbildare och 4) utveckling av 
metoder för distansundervisning och 
datastödd undervisning 
2. utveckla utbildningen för rådgivare 
till företag 
3. främja utbildning för personer som 
avser att starta företag 
1. utveckla kunskaperna hos framtida 
företagare och löntagare i företag 
1. Bekanta ledare för 
hantverksföretag, makar som 
gemensamt driver företag och 
ungdomar med progammens 
målsättningar Åtgärder 
Igångsätta en särskilt analys av behoven på dessa olika områden genom 
Cedefop, genom att använda de nationella hantverksföreningarnas metoder 
Genomförande, inom ramen för Leonardo- och Sokrates-programmen, av 
särskilda pilotutbildningar för ledare för hantverksföretag, däribland för språk 
(Lingua) 
Stöd till användningen av telematiska medel i utbildningen, i 
utbildningscentrumen och iföretagen 
Igångsätta en analys av bästa rutiner och erfarenheter som gjorts i 
medlemsstaterna 
Genomföra ett pilotprogram för att stödja nationell verksamhet inom utbildning 
av personer som avser att starta företag 
Utvärdering av befintlig erfarenhet 
Stöd till verksamhet inom ramen för sammankoppling mellan 
hantverksföreningar 
Igångsättande av en analys av de unga praktikanternas sociala ställning 
Utvärdering och ökning av hantverkssektorns deltagande i de europeiska 
utbildningsprogrammen Kom. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Riktade till 
Andra Medlems 
EG-inst. -st. 
X 
Allmän politik 
5. Stödja den ekonomiska och 
sociala rollen hos makar som 
gemensamt driver företag 
6. Öka kvalifikationerna hos 
makar som gemensamt driver 
företag 
7. Europeisk politik för 
utbildning till förmån för 
småföretag och 
hantverkssektorn Målsättning 
1. Klarlägga den sociala rollen hos 
makar som gemensamt driver företag 
2. Stödja bildandet av ett europeiskt 
nätverk för organisationer som verkar 
för makar som gemensamt driver 
företag 
3. främja samarbetet mellan 
föreningar för makar och 
utbildningsorgan 
1. Samla och sprida information om de 
befintliga utbildningsprogrammen i 
medlemsstaterna 
2. främja utbildningen för makar .,_. j. 
Åtgärder 
Företa en särskilt undersökning av den ekonomiska betydelse som makarna har, 
deras juridiska ställning och status 
Undersöka de bästa befintliga nationella erfarenheterna 
Utarbeta en guide till organisationer för makar som gemensamt driver företag 
Stödja bildandet av ett europeiskt nätverk av sammanslutningar för 
samarbetande makar 
Tas med i det europeiska ramprogrammet för jämställdhet eller i Leonardo­
programmet 
Informationsspridning 
Inskrivning av utbildningen för makar bland prioriteringarna i Leonardo­
programmet 
Utveckling av ett experimentellt utbildningsprogram över gränserna 
Integrera hantverkssektorns behov och prioriteringar inom ramen för 
programmet "1996- Europaàret för utbildning" och koppla in föreningarna för 
hantverkssektorn och småföretagen i förberedelsen och genomförandet av 
programmet ] 
Kom. 
X 
X 
X 
X 
X 
X Riktade till 
Andra 
EG-inst. Medlems 
-st. 
OJ 
STÄRKNING AV FÖRETAGENS KONKURRENSKRAFT 
Allmän politik 
1. Stöd till genomförandet av 
kvalitetspolitiken, hänsyn till 
de särskilda begränsningarna 
för småföretag vad gäller 
tekniska regler Målsättning 
1. Uppmärksamma hantverksföretagen 
på det arbete som utförs av europeiska 
organisationer inom standardisering 
och certifiering, eftersom hantverks­
företagen inte känner till dessa normer 
som ofta upplevs som tvång, särskilt 
vad gäller normer för produkter, 
normer för säkerhet av maskiner och 
CE-märkning. 
2. Uppmärksamma de nationella 
lagstiftarna och certifieringsorganen på 
inverkan på småföretag av kraven i 
samband med tillämpningen av 
tekniska regler och normer, bland 
annat vad gäller anpassningskostnader. Åtgärder 
Information och ökad medvetenhet i samarbete med föreningarna för 
hantverkssektorn och småföretagen för att öka medvetenheten hos företagen, 
med utgångspunkt från erfarenheten hops nationella organisationer och 
resultaten av arbete på gemenskpasnivå 
Bekosta, på varje medlemsstats nivå, informationsseminarier som utgör 
mötespunkter för hantverksföreningar, certifieringsorgan och berörda offentliga 
myndigheter. 
Införa en utvärderingsblankett för europeisk standardisering 
Undersöka de problem som uppstår för hantverks- och småföretagen genom 
tillämpningen av normer 
Spridning av slutsatserna från Euromanagement-Standardisering, certifiering, 
kvalitet Kom. 
X 
X 
X Riktade til 
Andra 
EG-inst. 1 
Medlems 
-st. 
X 
X 
-v 
Allmän politik Målsättning 
3. Underlätta deltagandet för 
småföretagsorganisationer i arbetet 
med standardisering och certifiering, 
både på nationell och europeisk nivå, 
bland annat genom ett 
standardiseringskontor 
4. Stödja utarbetandet av 
referensdokument av normerande 
karaktär och vägledningar till goda 
rutiner Åtgärder 
Kommissionens interventioner vid Europieksa standardiseringskommittén 
Stöd till en europeisk standardiserings byrå för små-, och medelstora företag och 
hantverkssektorn, som kan delat i arbetet vid europeiska 
standardiseringsorganisationer 
Stöd till nationella organisationer med hänsyn till deras deltagande i arbetet vid 
nationella standardiseringsorganisationer 
Analysera pågående verksamhet i medlemsstaterna 
Planera för ett ekonomiskt stöd till yrkesorganisationer för att hjälpa dem att 
utarbeta europeiska regler för goda rutiner ] 
Kom. 
X 
X Riktade til] 
Andra 
EG-inst. Medlems 
-st. 
X 
X 
fc 
Allmän politik Målsättning 
5. utbilda experter i föreningarna för 
hantverkssektorn och småföretagen 
inom standardisering, certifiering och 
kvalitet 
6. informera och stödja småföretagen i 
deras kvalitetskampanjer Åtgärder 
Underlätta, inom ramen för gemenskapsprogrammen, utbildning över 
gränserna i hantverksföreningarna inom standardisering, certifiering och 
europeisk kvalitet 
Starta ett program "Euromanagement-kvalitet för hantverkssektorn' 
Utbyte av bästa rutiner inom stöd till kvalitetshöjning i hantverksföretagen 
Stöd till framställning och spridning av effektiva pedagogiska hjälpmedel för att 
öka medvetandet och stödja självstudier Kom. 
X 
X 
X 
X Riktade till 
Andra Medlems 
EG-inst. -st. 
0-» 
Allmän politik 
2. Påskynda insatser inom 
miljöskydd for hantverks­
företagen Målsättning 
1. anpassa nationella och europeiska 
regler till hantverks- och 
småföretagens särart 
2. koppla in nationella och europeiska 
organisationer i 
regelutformningsarbetet på nationellt 
och europeiskt plan 
3. underlätta att företagen respekterar 
regelverket Åtgärder 
Fastslå principen för gemenskapstexterna att ha en längre anpassningstid för 
småföretagen i genomförandet av regelverket och vid behov föreskriva ett system 
för undantag när det inte gäller grundläggande hygien-, hälso- eller 
säkerhetskrav 
Förenkla och kodifiera lagstiftningen om genomförande 
Fastställa en europeisk förordning om sänkning av skatter om företagen 
tillämpar miljönormer 
Utveckla inom ramen för EIB- och EIF-fonderna stöd till investeringar för 
införande av ren teknik ] 
Kom. 
X 
X 
X Riktade till 
Andra 
EG-inst. Medlems 
-st. 
X 
X 
Y 
Allmän politik 
3. utveckling av forskning, 
tekniköverföring och stöd till 
innovation Målsättning 
4. informera och stödja företagen 
genom att införa nya stödåtgärder 
1. känna till de situationer som uppstår Åtgärder 
Underlätta inom ramen för gemenskapsprogrammen utbildningen över 
gränserna av experter i hantverksföreningarna 
Stödja framställningen och spridningen av effektiva pedagogiska hjälpmedel för 
att öka medvetandet och stödja självstudier 
Undersöka på europeisk skala befintliga rutiner i medlemsstaterna inom stöd till 
införande av miljömässiga åtgärder i hantverksföretagen och analys av de bästa 
rutinerna 
Stöd till upprättande av centrum för resurser och rådgivning inom miljö för 
hantverkssektorn 
Stöd till utarbetande av utbildnings- och kvalifikationsmoduler inom miljö 
Ta hänsyn inom miljörevision till småföretagens behov 
Lansera en pilotverksamhet "Euromanagement- miljö' för hantverks- och 
småföretag 
Analysera pågående verksamhet och åtgärder i medlemsstaterna vad gäller stöd 
till innovation och överförande av teknik till hantverkssektorn 
Analysera deltagandet av hantverks- och småföretagen i de europeiska 
programmen för forskning och teknisk utveckling Kom. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Riktade til 
Andra 
EG-inst. 1 
Medlems 
-st. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
* 
Allmän politik 
4. Öka samarbetet mellan 
företagen Målsättning 
2. främja överförandet av teknik till 
olika sektorer och geografiska 
områden och tillgången till 
högteknologi 
1. analysera särskilda problem 
2. förbättra gemenskapens medel för 
samarbete för småföretagen 
3. främja genomförandet av 
samordnade insatser för saluföring 
(guider, försäljningscentraler, 
gemensamt deltagande i mässor och 
utställningar) och inköp Åtgärder 
Sprida en katalog över centrum för tekniköverföring 
Stödja småföretagens deltagande ifiärde gemenskapsprogrammet för forskning 
och teknisk utveckling 
Möten för experter i organisationer i medlemsstaterna 
Deltagande för hantverksföretagen inom ramen för mötena i samarbetet 
'Europartenariat " 
Underlätta utvecklingen av Interprise-hantverket, särskilt i gränsområden 
Stödja pilotprojekt för samarbete inom hantverket 
Inbegripa hantverket i nätverk för underleverantörer ] 
Kom. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Riktade till 
Andra 
EG-inst. 1 
Medlems 
-st. 
X 
Allmän politik 
5. Uppmuntra användningen av 
konstnärlig och industriell 
formgivning 
6.1 Stödja startandet och 
övertagandet av företag Målsättning 
1. främja utbildning inom formgivning 
2. instifta ett europeiskt pris för 
formgivning inom hantverk och 
konsthantverk 
1. känna till hantverks- och 
småföretagens specifika behov och 
situationer 
2. förbättra utbildningen för personer 
som tänker starta eller ta över företag Åtgärder 
Förteckning över de bästa undervisningsrutinerna i medlemsstaterna 
Utarbetande av den katalog över organ som specialiserar sig i utbildning och 
rådgivning inom industriell formgivning 
Stöd till utarbetandet och spridning av utbildningsmoduler inom ramen för bl. a. 
Leonardo-programmet 
Stöd till en expertgrupp som skall utarbeta principerna för dessa priser 
Lansering av ett pilotprojekt 
Stöd till upprättandet av ett Europeiskt observationscentrum av startande och 
övertagande avföretag 
Utbyte av bästa erfarenheter vad gäller bistånd till startande och övertagen 
Stödja i gemenskapsprogrammen utbildningen för personer som tänker starta 
eller överta företag 
Uppmuntra personer som tänker startat företag att delta i utbildning Kom. 
X 
X 
X 
X 
X 
X Riktade till 
Andra Medlems 
EG-inst. -st. 
X 
X 
X 
OJ 
Allmän politik Målsättning 
3. Förbättra villkoren för att starta ett 
företag 
4. Förbättra villkoren för att överta 
företag Åtgärder 
Fastställa de administrativa svårigheterna med formaliteterna för att starta 
företag 
Främja upprättandet av formalitetscentrum för företag 
Utbyte av bästa erfarenheter genom konferenser 
Genomförande av en pilotverksamhet för insamling av medel utifrån för att bistå 
småföretagen i början av verksamheten 
Stärka programmen för gemenskapsstöd till kvinnor som startar företag 
Fastställa de negativa faktorerna som hindrar övertagande avföretag: rapport 
och rekommendation 
Analysera de befintliga bästa rutinerna i medlemsstaterna ] 
Kom. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X Riktade til 
Andra 
EG-inst. 1 
Medlems 
-st. 
X 
X 
X 
X 
X 
FINANSIERING OCH TILLGÅNG TELL KREDITER 
Allmän politik 
1 .Kännedom om hantverks- och 
småföretagens särskilda 
situation, däribland situationer 
för kvinnliga företagsledare vad 
gäller finansiering och tillgång 
till krediter 
2. Stärkning av samarbetet 
mellan banker och företag Målsättning 
1. främja samarbetet mellan banker 
och företag 
2. främja upprättandet och 
utvecklingen av centrum för 
förvaltning och centrum för 
finansierings- och bokförings-
formaliteter Åtgärder 
Redigera ett meddelande om 
- utbytet av bästa erfarenheter beträffande utbildning inom ekonomisk 
förvaltning avföretag 
- tillgång till krediter på nationell och europeisk nivå 
-förstärkning av egna medel 
- andra former av finansiering 
Stöd av en arbetsgrupp i de berörda sektorerna för att föreslå praktiska 
åtgärder 
Undersökning och analys av de befintliga systemen i medlemsstaterna 
Utveckla i Europa ' godkända förvaltningscentrum" eller "centrum för bistånd i 
skattefrågor" för att underlätta företagens skatte- och bokföringsplikter 
Bistånd till möten och utbyte av bästa rutiner mellan centrumen Kom. 
X 
X 
X Riktade till 
Andra Medlems 
EG-inst. -st. 
X 
X 
Allmän politik 
3. Erbjuda produkter och 
finansieringsvillkor som är 
anpassade till småföretagen Målsättning 
1. utveckla ömsesidiga garantier 
2. ta hänsyn till småföretagens särart 
och begränsningar inom ramen för 
finansieringsinstrumenten Åtgärder 
Skapa system för ömsesidiga garantier i de länder som ännu inte har sådana, i 
samarbete mellan yrkesfolk, banker, offentliga myndigheter, de europeiska 
institutionerna 
Harmonisera skatterna i samband med ömsesidiga garantier på basis av avdrag 
av vinsterna som lagts till reserverna 
Öka de ömsesidiga garantiernas kapacitet 
Ge företagen för ömsesidiga garantier möjligheten att utnyttja 
gemenskapsfonderna 
Utbyte av de bästa erfarenheterna av systemet 
Inrikta EIB och EIFpå investeringar av normativ karaktär 
Skapa globala anslag som beviljas finans— eller garantiinstitut för att 
möjliggöra stöd till "mikrolån ' till enskilda företag ] 
Kom. 
X 
X 
X Riktade til 
Andra 
EG-inst. 
X l 
Medlems 
-st. 
X 
v. 
GRÄNSOMRÅDEN 
Allmän politik 
1. Förbättra förfarandet i 
samband med formaliteter vid 
verksamhet över gränserna Målsättning 
1. Analys av tekniska begränsningar 
och hinder som förekommer 
2. Fortsätta arbetet med förenkling, 
administrativ, tekniks juridisk och 
fiskal avreglering som är nödvändig 
för en verklig frihet i 
tillhandahållandet av tjänster över 
gränserna 
3. harmonisera den social situationen i 
de berörda områdena 
4. Påskynda arbetet med införandet av 
ett slutgiltigt system för tillämpning av 
mervärdesskatt i ursprungslandet Åtgärder 
En rapport från kommissionen om begränsningarna och svårigheterna som 
småföretagen stöter på i gränsområden 
Inrättande av ett 'biståndscentrum " på kommissionsnivå som kan behandla de 
tvistemål som inte kan behandlas lokalt och som är förknippade med de 
begränsningar och hinder som småföretagen stöter på 
Koppla in föreningarna för hantverket och småföretag i analyserna av 
gemenskapslagstiftningens inverkan 
Främja inrättandet av grupper för analys och utbyte i gränsområdena för att 
behandla konkurrenshindren mellan lokala företag och företag i grannlandet, 
och lansera pilotverksamhet för bistånd och samråd (mötesdagarf (Internen) 
Främja inrättandet av formalitetscentrum som har till uppgift att ge råd till 
företag eller sköta deras formaliteter, däribland skatteformaliteterna Kom. 
X 
X 
X 
X 
X Riktade til 
Andra 
EG-inst. I 
Medlems 
-st. 
X 
X 
X 
X 
Allmän politik 
2. Förbättra 
verksamhetsförhållandena för 
företag Målsättning 
1. Förbättra informationen till 
företagen om villkoren för utövande 
av deras verksamhet i det angränsande 
landet, samt om kunskapen om 
marknaden och 
utvecklingsmöjligheterna samt stödja 
översättningen av relevant regelverk 
till den angränsande statens språk 
2. Främja möten för information över 
gränsen och samarbete mellan företag 
3. Upprätta utbildningsprogram som 
är anpassade till verksamheten över 
gränsen, med bland annat språkliga, 
ekonomiska och kulturella aspekter 
4. Stöd till samarbetet mellan 
organisationerna för makar som 
gemensamt driver företag i 
gränsområden 
5.Stöd till utbyte av lärlingar mellan 
företag i gränsområden Åtgärder 
Stödja inom ramen för Internen, -programmet avfattandet av broschyrer och 
informationsmaterial om flera regioner avsedda för hantverksföretag 
Lansera ett stödprogram för översättning av lagtexter och administrativa 
handlingar och formulär 
Ge tillstånd till genomförandet av Interprise-möten eller liknande evenemang 
mellan två gränsområden, och inte nödvändigtvis mellan tre stater 
Skapa ett program för bistånd till direkt samarbete mellan två företag, vilket 
gör det möjligt att stödja övervakandet av samarbetsprojekt, vad gäller 
samarbete inom handel, teknik och forskning/utveckling 
Prioritera inom ramen för leonardo, utbildning över regionerna 
Stöd genom Leonardo-programmet Kom. 
X 
X 
X 
X 
X 
X Riktade til 
Andra 
EG-inst. 1 
Medlems 
-st. 
X 
X 
X 
X 
Ur 
C* 
Allmän politik 
3. Stöd till företagsledare Målsättning 
1. utveckla överregionala strukturer 
för stöd till småföretag inom den 
privata sektorn 
2. främja utbildningen av ekonomiska 
rådgivare som verkar över gränserna Åtgärder 
Utveckla och förstärka kommissionens initiativ för stöd till upprättande av 
byråer som verkar över gränserna 
Stödja anslutningen i nätverk av dessa byråer 
Ge ett perspektiv på medellång och lång sikt till dessa byråer 
Möjliggöra inom Leonardo-programmet, utbildningsinsatser inom verksamhet 
över gränserna riktade till företagsrådgivare Kom. 
X 
X 
X 
X Riktade til 
Andra 
EG-inst. I 
Medlems 
-st. 
X 
X 
X 
X 
SAMARBETE MED CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 
Åtgärd Allmän politik Målsättning 1er 
Kom. Riktade till 
Andra 
EG-inst. Medlems 
1. Kunskap om situationen för 
småföretag i Central- och 
Östeuropa Socio-ekonomisk analys av situationen 
och behoven Företa en undersökning för att erhålla juridiska och ekonomiska uppgifter om 
småföretagens situation och roll samt deras ekonomiska behov 
3. Kunskap om lokala 
representationsorganisationer 
och bistånd till deras utveckling Stöd till upprättandet av stöd 
strukturer (företags- och 
hantverkskammare) som styrs av 
företagen, och stöd till deras 
verksamhet Identifiera de befintliga organisationerna 
Stöd till samarbete och sammankoppling med hantverksföreningar och 
yrkesorganisationer i EU, bland annat genom utbytes- och utbildningsprogram 
för tjänstemännen i ledarställning och rådgivarna 
Ekonomiskt stöd till organisationernas verksamhet 
Stöd till att tjänstemän från organisationer i EU skickas ut för att starta 
organisationer i Central- och Östeuropa X 
S 
Allmän politik 
3. Främja en politik på regional 
och nationell nivå till förmån 
för hantverkssektorn och 
småföretagen 
4. Främja utvecklingen av 
hantverks- och småföretag Målsättning 
Hjälpa myndigheterna att införa 
åtgärder för att främja utveckling av 
hantverkssektom och småföretagen 
1. organisera särskilda 
utbildningsprogram på ort och ställe Åtgärder 
Information /utbildning av administrativa beslutsfattare, bland annat genom 
utbytesprogram mellan förvaltning på europeisk nivå och i medlemsstaterna 
Finansiera pilotprogram för vidareutbildning i hantverksföretag, inom teknisk 
utveckling, ekonomisk förvaltning,, bokföring och marknadsföring 
Starta ett pilotprogram för utbildning av makar, program för språkträning för 
rådgivare till företag och företagsledare, program för utbildning av utbildare, 
pilotprogram för studier varvade med praktik; genomföra alla dessa program, 
inom ramen för Phare eller Tacis och i samarbete med organisationer i EU. Kom. 
X 
X 
X Riktade til 
Andra 
EG-inst. 1 
Medlems 
-st. 
X 
X 
X 
Å 
Allmän politik Målsättning 
2.ö främja samarbetet inom handel och 
teknik mellan hantverksföretagen 
3. sörja för den särskilda utvecklingen 
av hantverksföretag i regioner som 
gränsar till EU-länderna Åtgärder 
Genomföra, inom ramen för Phare eller Tacis, ett pilotprogram för 
individualiserat stöd till företag, genom samarbete mellan organisationer i EU 
och Central- och Östeuropa, i form av att man skickar ut experter från 
hantverksföreningar i EU-länderna 
Ekonomiskt bistånd till deltagande av hantverksföretag från Central- och 
Östeuropa i yrkesmässor i EU 
Bekosta samarbetsverksamhet mellan företag, huvudsakligen genom Interprise 
och Jopp 
Utveckla tillsammans med de berörda organisationerna ett nätverk för 
partnersökning och stödja samarbetsverksamheten mellan företagen 
Inrätta byråer för utveckling över gränserna mellan hantverksorganisationer och 
småföretag i de berörda regionerna 
Stöd till pilotverksamhet inom samarbete, bland annat för utvecklingen av 
mässor för samarbetsparter och utställningar för flera regioner och möten f 
för företag (Phare och Internen) ] 
Kom. 
X 
X 
X 
X 
X 
X Riktade till 
Andra 
EG-inst. Medlems 
-st. 
X 
X 
X 
Ê 
Allmän politik 
5. Utveckling av Tacis- och 
Phareförfarandena Målsättning 
4. förbättra de finansiella 
förutsättningarna för företagen 
l.Göra Phare- och Tacisverksamheten 
mera tillgänglig för hantverks- och 
småföretagsorganisationerna 
2. intensifiera samordningen mellan 
gemenskapens och medlemsstaternas 
medel Åtgärder 
Inrätta en arbetsgrupp med barnexperter och företrädare för hantverks- och 
småföretagsorganisationer i EU och Central- och Östeuropa 
Främja inrättandet av fonder för ömsesidiga garantier och för riskkapital 
(startkapital) 
Utveckla "mikrolån " inom ramen för Phare och Tacis 
- Koppla in i en större utsträckning representationsorganisationerna i Central-
och Östeuropa i valet och genomförandet av åtgärder 
- Bevilja direkt gemenskapsfonder till organisationerna för att de självständigt 
förvaltar dem Kom. 
X 
X 
X 
X 
X 
X Riktade til 
Andra 
EG-inst. 1 
Medlems 
-st. 
X 
X 
12 oktober 1995 
Andra Europeiska konferensen för hantverkssektorn och småföretagen 
Berlin 26-27 september 1994 
Svar från Europeiska kommissionen 
angående förslagen från företrädarna för hantverkssektorn och småföretagen 
I denna handling återfinns Europeiska kommissionens svar angående forslagen från företrädarna för hantverkssektorn och 
småföretagen, vilka framställdes under de förberedande seminarierna, mötena mellan experter och seminarier under 
Berlinkonferensen. Den vänder sig till kommissionen och de andra gemenskapsinstitutionerna, till medlemsstaterna samt till 
hantverks- och småföretagssektorn. 
n.n. = Kommissionen vill inte göra några åtaganden avseende denna åtgärd i ljuset av den aktuella situationen vad gäller 
budgetmedel och personalresurser. 
HANTVERKSSEKTORN OCH SMÅFÖRETAGEN I GEMENSKAPSPOLITIKEN 
Allmän politik 1: Kunskap om sektorns ekonomiska roll 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. Visa sektorns ekonomiska 
roll, särskilt vad gäller 
skapandet av sysselsättning, 
tack vare igångsättandet av 
statistiska analyser som är 
jämförbara på europeisk nivå, 
och särskilda undersökningar 
2. Främja ekonomiskt och 
socialt forskningsarbete på 
nationellt och europeiskt plan Inrättande av en grupp experter inom statistik från hantverkssektorns nationella 
föreningar, med uppgift att fastställa och inrikta användbara statistiska 
analyser samt igångsättande av dessa analyser, i samarbete med Eurostat. 
Starta tematiska undersökningar på europeisk eller nationell skala av ämnen 
som fastställs tillsammans med hantverksorganisationerna och medlemsstaterna 
Att anordna ett seminarium om identifikations- och identitetskriterier för 
hantverkssektorn och småföretagen i medlemsstaterna Denna expertgrupp kommer att sammanträda för första gången i 
december 1995 vid Istituto Tagliacarne i Rom. 
n.n. 
Kommissionen är beredd att stödja en begäran om att anordna ett 
seminarium på hantverkssektorns och småföretagens initiativ. 
Allmän politik 2: Mätning av EU-Iagstiftningens inverkan 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
Att ta hänsyn till 
gemenskapslagsti ftningen 
inverkan på hantverks- och 
småföretagen genom att 
undersöka inverkningarna på de 
administrativa, juridiska, 
fiskala planen och genom att 
förenkla det administrativa 
förfarandet för företagen på alla 
nivåer av deras verksamhet Att undersöka den nya europeiska lagstiftningens inverkan på hantverkssektorn 
och småföretagen genom att systematisera förfarandet med 
utvärderingsblanketter för hantverks sektorn och småföretagen. 
Att göra det möjligt för europeiska hantverksföreningar att delta i kommittéer 
för administrativ förenkling och för förbättring av företagsklimatet. 
Att införa principen att man förlänger tidsfristen och även befriar småföretagen 
helt eller delvis från tillämpningen av gemenskaps-lagstiftningen, vilket skall 
undersökas i varje enskilt fall (den lokala marknaden) eller för vissa yrken i 
förhållande till de investeringar som krävs för anpassning till lagstiftningens 
krav. 
Inrätta ett informations- och rådgivningscentrum som gör det möjligt för 
hantverksföreningarna att få tydliga upplysningar om gemenskapslagstiftningen 
och hur den överförs till medlemsstaterna. Utvärderingsblankettema utarbetas främst för små och medelstora 
företag och i särskilt viktiga fall. De avser därför endast i 
undantagsfall hantverksforetagen och småföretagen. 
Europeiska organisationen för hantverkssektorn samt små och 
medelstora företag (UAPME) får delta som observatör i den kommitté 
för administrativ förenkling som inrättats av GD 23. 
Principen om delvis eller fullständig befrielse från tillämpningen av 
gemenskapslagstiftningen är inte alltid i hantverksföretagens och 
småföretagens intresse, eftersom konsumenten ofta söker efter de 
produkter som har den bästa kvaliteten. Dessutom bibehåller 
medlemsstaterna ofta en anpassningsmarginal på det nationella planet. 
n.n. 
5 
Allmän politik 3: Förstärkning av Europeiska unionens representation och värdering av hantverkets anseende 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. Inrätta en avdelning för 
hantverk och småföretag inom 
GD23 Ändring av organigrammet för GD 23 Kommissionen planerar en kommande ändring av organigrammet för 
GD23. 
2. Upprätta en Europeisk 
akademi för hantverk och 
småföretag, som skall fungera 
som en informations-, utbytes-
och samrådspunkt Stöd till bildandet av en reflektionsgrupp för att fastställa akademins 
målsättning 
Stöd till det förberedande arbetet (möten mellan experter, pilotverksamhet) och 
till inrättandet av akademin Kommissionen stöder tanken på att anordna ett förberedande 
seminarium om detta tema och inväntar förslaget från UAPME 
angående inrättandet av denna akademi. 
3. Underlätta samråd och 
gruppering mellan 
representativa organisationer Att främja grupperingar av representativa organisationer på europeisk nivå 
Att utveckla inom ramen för Lingua ett program för språkutbildning för 
tjänstemän i organisationernas ledning 
Att utveckla det internationella utbytet av tjänstemän inom organisationernas 
ledning i form av praktik 
Att utveckla systemet för "möten för experter inom hantverket ' 
ämnen och underlätta utbytet av bästa rutiner. om bestämda Kommissionen ser positivt på grupperingar av representativa 
organisationer på europeisk nivå i syfte att stärka sektorns 
representation utåt. Ett sådant initiativ kan dock bara komma från 
organisationerna själva. 
Program av den här typen fanns inom ramen för Force och Lingua 
(åtgärd III) och är också möjliga inom Leonardo (del III. l.b) 
n.n. 
Fem expertmöten på särskilt prioriterade områden (t.ex. att minska 
bördorna, tillgång till kredit och statistik) har anordnats före 
konferensen i Berlin. GD 23 är berett att återigen stödja denna typ av 
verksamhet (t.ex. tekniska normer, miljö, bagerier, bryggerier och 
yrkesutbildning) inom ramen för sin budget. 
Att utarbeta inom ramen för Leonardo, en utbildningsplan för tjänstemän i Leonardo-programmet (del III) möjliggör stöd till utformningen av 
ledningsställning, rådgivare till företag och ledare i hantverksorganisationer planer för yrkesutbildning över gränserna på förslag av ett företag eller 
beträffande gemenskapsfrågor. en sammanslutning av företag. 
Att övervaka att man regelbundet aktualiserar 'guiden till organisationerna Aktualiserandet av guiden kommer att inledas under 1996. 
inom hantverkssektorn och småföretag" och utvidga den till att omfatta EU:s 
nya medlemsstater. 
Allmän politik 4: Samråd med representativa organisationer för hantverkssektorn och småföretagen och inkoppling i dialogen mellan arbetsmarknadens parter 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. Koppla in de europeiska Dessa organisationer konsulteras vid utarbetandet av grönböcker och 
organisationerna för vitböcker, vilket föregår utarbetandet av lagtexter, 
hantverkssektom och 
småföretagen i utarbetandet av 
gemenskapens lagtexter 
2. Deltagande av europeiska I samband med genomförandet av protokollet om socialpolitik ( slutlig 
föreningar för hantverk och Com 600 den 14.XII. 1993), har kommissionen klassat 
småföretag i rådgivande samarbetskommitten " UEAPME/EUROPMI och andra anlutna 
kommittéer och arbetsgrupper organisationer" som en organisation som skall rådfrågas innan beslut 
på gemenskapsnivå, däribland i tas på förslag inom socialområdet. Inom ramarbetet för permananta 
dialogen mellan arbets- arbetskommitten finns en samarbetskommitte arbetsgivare som inbjuds 
marknadens parter till möten där UEAPME representerar hantverksföretag och små-och 
medelstora företag. Kommissionen stöder de olika medlemmarna av 
samarbetskommitten, inklusive UEAPME, så att de kan hålla 
förberedande möten innan kommissionens plenarmöten. 
Allmän politik 5: Deltagande i gemenskapsprogram 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. Ta hänsyn till hantverkets Analysera i vilken utsträckning man tar hänsyn till deltagandet av småföretag GD 23 kommer att begära att alla utvärderingsrapporter avseende 
särart och särskilda behov i och deras rådgivande organ i gemenskapsprogrammen, inom ramen för gemenskapsprogram klart beaktar hantverksföretagens och de små och 
gemenskapsprogrammen, vid utbildningsprogrammen, forsknings- och utvecklingsprogrammen samt medelstora företagens deltagande. 
behov genom att i första hand strukturfonderna, däribland programmen för gemenskapsinitiativ 
bevilja medel till småföretagen 
2. Förbättra informationen om Sprida gemenskapsinformation till regionala och lokala strukturer, bland annat n.n. 
gemenskapsprogrammen genom att upprätta Euro-info-centers vid nationella föreningar för hantverket 
3. Utvidga principen för Hantverkssektorn och småföretagen beaktas i de program till vilka GD 
"genomförbarhetspremier" som 23 har tagit initiativet. När det gäller andra gemenskapsprogram sprids 
gör det underlättar tillgången principen om genomförbarhetspremier mer och mer, särskilt när det 
till gemenskapsprogram för gäller forskning och teknisk utveckling. 
småföretagen _________________^^ 
4. Uppmuntra deltagandet de Rikta en rekommendation till medlemsstaterna Med hänsyn till subsidiaritetsprincipen faller initiativet tillbaka på 
av föreningar för hantverk och medlemsstaterna, 
småföretag i förvaltningen av 
gemenskapsprogram på 
nationell och regional nivå 
(nationella 
samordningskommittéer) | 
Allmän politik 6; Kunskap om och beaktande av småföretagens och hantverkssektorns särskilda situation 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. Underlätta beaktandet av Anordna ett europeisk seminarium om hantverks- och småföretag på avlägsna Kommissionen gett sitt stöd till en konferens om detta tema på 
hantverks- och småföretagens öar, för att fastställa de medel som skall främja den lokala utvecklingen samt Martinique den 21-23 september. 
särskilda situation på grund av utbytet utåt för dessa företag 
deras geografiska avstånd, 
särskilt företagen i de mest 
avlägsna regionerna och öarna 
2. Förstärkning av hantverks- Analys av situationen och erfarenheterna, särskilt vad gäller samarbete och n.n 
och småföretagsaspekten i utbildning 
Europeiska unionens Medel- Anordna ett europeiskt seminarium för hantverksföreningar och företagen i hela 
havspolitik | Medelhavsområdet | Denna åtgärd planeras för 1996. 
YRKESUTBILDNING OCH VIDAREUTBILDNING FÖR HANTVERKARE, FÖRETAGSLEDARE OCH MAKAR SOM GEMENSAMT DRIVER FÖRETAG 
Allmän politik 1; Omvärdering av lärlingsutbildning och främjande av studier varvade med praktik 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. kunskap om och utbyte av Genomförande av en jämförelsestudie av befintliga system för studier varvade Cedefop har gjort en undersökning, "Lärlingsutbildning i EU:s 
befintliga system av studier med praktik i EU-länderna (Cedefop) medlemsstater - en jämförelse". Denna innehåller en jämförelse 
varvade med praktik lärlingsutbildningssystemen i medlemsstaterna (12) och beräknas finnas 
tillgänglig i slutet av juli 1995. 
2. Få lärlingsutbildning erkänd Rekommendation till medlemsstaterna Kommissionen utesluter inte att en sådan åtgärd studeras som förefaller 
i alla medlemsstaternas lämplig på gemenskapsplanet inom ramen för ett utbyte av bästa 
lagtexter rutiner. 
3. främja samarbetet skola- Organisera möten för experter eller arbetsgrupper i Cedefop: s regi Cedefop kan på hantverkssektorns initiativ åta sig denna roll. 
företag 
Finansiering av samarbetsverksamhet skola-företag inom ramen för Leonardo- En anmodan om förslagsgivning har offentliggjorts inom ramen för 
programmet Leonardo-programmet (EGT nr C 128, 24.5.1995). 
4. främja utbytet av erfarenhet n.n. 
om ställningen för unga som 
genomgår utbildning och för 
utbildare , 
5. skapa en positiv profil för Inspelning och partiell finansiering av en videofilm som visar fördelarna med Denna verksamhet kommer att inledas under 1996. 
hantverket och dess hantverksföretag och deras möjligheter 
karriärmöjligheter hos 
ungdomarna, deras familjer och 
lärarkåren ( 
>-0 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
6. koppla in Deltagande av organisationerna i rådgivande kommittéerna för UAPME deltar i den rådgivande kommittén för Leonardo, 
hantverksföreningarna i gemenskapsprogrammen, särskilt Leonardo 
administrationen av studier 
varvade med praktik på 
nationell, och europeisk nivå 
7. främja samarbetet mellan Bildande av en arbetsgrupp GD 23, GD 22, Gd 5, Cedefop, n.n. 
utbildningscentrum och utbytet hantverksföreningar på europeisk nivå 
av utbildare 
Verka för att de beaktas i Leonardo-programmet 
8. fastställa likvärdighet mellan Bevis om yrkesutbildning Ett pilotprojekt avseende "personlig portfölj" genomfördes mellan 
allmän utbildning och november 1993 och februari 1995 som uppföljning av rådets idé om en 
yrkesutbildning, vilket bör leda "passerseder avseende yrkesutbildning och det europeiska "yrkespass" 
till ömsesidigt erkännande av som rekommenderats av Europaparlamentet och ESK i deras yttranden 
dessa utbildningar och om Leonardo-programmet. Dessutom; direktivet 92/51 EEC som tillhör 
godkännande på europeisk nivå ett andra allmänt system som poängterar yrkesutbildning, kommer att 
av diplom underlätta den ömsesidiga förståelsen av denna utbildning. 
Kommissionen planerar att lägga fram ett utkast till direktivförslag om 
de yrken som för närvarande täcks av direktivet " traditionella 
1 åtgärder" 
Allmän politik 2; Företagsledarnas kvalifikationer och utveckling av vidareutbildning 
Målsättning Föreslagna åtgärder _ Kommissionens svar 
1. 1) särskilda utbildningar för Igångsätta genom Cedefop en särskilt analys av behoven på dessa olika Cedefop gjorde 1990 en "guide till företagsledarutbildning", men 
varje företag, 2) allmänna områden genom att använda de nationella hantverksföreningarnas metoder någon uppdatering planeras inte. 
utbildningar av europeiskt 
intresse 3) utbildning av Genomförande inom ramen för Leonardo- och Sokrates-programmen, av Företagsledarna i små och medelstora företag är berättigade att delta i 
utbildare och 4) utveckling av särskilda pilotutbildningar för ledare för hantverksföretag, däribland vad denna typ av yrkesutbildningsverksamhet inom ramen för programmen 
metoder för gäller språkkunskaper (Lingua) Leonardo (del II) och Lingua, 
distansundervisning och 
datastödd undervisning Stöd till användningen av telematiska medel i utbildningen, i Anmodan om förslagsgivning har offentliggjorts inom ramen för 
utbildningscentrumen och iföretagen programmen Leonardo, Adapt och Telematik. 
2. utveckla utbildningen för Igångsätta en analys av bästa rutiner och erfarenheter som gjorts i n.n. 
rådgivare till företag medlemsstaterna 
Allmän politik 3: Utöka lärlingsutbytet och utbyte efter avslutad utbildning 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. utveckla kunskaperna hos Utvärdering av befintlig erfarenhet n.n 
framtida företagare och 
löntagare i företag Stöd till verksamhet inom ramen för sammankoppling mellan Åtgärder av denna typ är möjliga inom ramen för Leonardo-
hantverksföreningar programmet. 
n.n. 
Igångsättande av en analys av de unga praktikanternas sociala ställning | 
Allmän politik 4: Öka deltagandet i gemenskapsprogram 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. Sätta in ledare för Utvärdering och ökning av hantverkssektorns deltagande i de europeiska I målsättningarna för det nya Leonardo-programmet beaktas ledare for 
hantverksföretag, makar som utbildningsprogrammen hantverksföretag, makar som gemensamt driver företag samt lärlingar 
gemensamt driver företag och och gesäller. 
ungdomar i progammens 
målsättningar | | 
Allmän politik 5: Stödja den ekonomiska och sociala rollen hos makar som gemensamt driver företag 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. Klarlägga den sociala rollen Företa en särskilt undersökning av den ekonomiska betydelse som makarna har, n.n. 
hos makar som gemensamt deras juridiska ställning och status 
driver företag 
Undersöka de bästa befintliga nationella erfarenheterna Kommissionen har stött flera åtgärder med denna målsättning: ett 
seminarium om "situationen för de kvinnor som driver företag med 
sina makar i små och medelstora företag i Europa" i Bryssel den 25 och 
26 oktober 1993, som gav upphov till en utförlig rapport som 
omfattade de 12 medlemsstaterna; en konferens om kvinnliga 
företagsledare och samarbetande makar i Thessaloniki i mars 1994; 
samt deltagande i Paris-forumet angående förenkling den 22 och 23 
I 1 juni 1995. 
2. stödja bildandet av ett 
europeiskt nätverk för 
organisationer som verkar för 
makar som gemensamt driver 
företag Utarbeta en guide till organisationer för makar som gemensamt driver företag 
Stödja bildandet av ett europeiskt nätverk av sammanslutningar för 
samarbetande makar Kommissionen anser det lämpligt att som ett första steg göra en 
inventering av de yrkesutbildningsåtgärder som finns att tillgå för 
samarbetande makar. Europeiska företagsledarorganisationen (FEM) 
har inom ramen för en anmodan om förslagsgivning från 1991 
sammanställt en handbok om dessa yrkesutbildningar i de 12 
medlemsstaterna. 
Kommissionen har tagit kontakt med Europeiska organisationen för 
hantverkssektorn samt små och medelstora företag (UAPME) i denna 
fråga. 
3. främja samarbetet mellan 
föreningar för makar och 
utbildningsorgan Tas med i det europeiska ramprogrammet för jämställdhet eller i Leonardo­
programmet Inom ramen för Leonardoprogrammets del II planeras särskilda 
åtgärder för kvinnliga företagsledare och samarbetande makar. 
Allmän politik 6; Öka kvalifikationerna hos makar som gemensamt driver företag 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
2. främja utbildningen för 
makar Inskrivning av utbildningen för makar bland prioriteringarna i Leonardo­
programmet 
Utveckling av ett experimentellt utbildningsprogram över gränserna Temat yrkesutbildning för samarbetande makar beaktas i Leonardo­
programmets del II. 
Denna typ av yrkesutbildning tillåts i Leonardo-programmets del II. 
Allmän politik 7; Europeisk politik för utbildning till förmån för småföretag och hantverkssektorn 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
Integrera hantverkssektorns behov och prioriteringar inom ramen för 
programmet "1996- Europaàret för utbildning" och koppla in föreningarna för 
hantverkssektorn och småföretagen i förberedelsen och genomförandet av 
programmet Kommissionen (GD 23) står i direkt kontakt med företrädarna för 
hantverkssektorn och småföretagen. 
^ 
f* 
STÄRKNING AV FORETAGENS KONKURRENSKRAFT 
Allmän politik 1; Stöd till genomförandet av kvalitetspolitiken, hänsyn till de särskilda begränsningarna för småföretag vad gäller tekniska regler 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
2. Uppmärksamma de Införa en utvärderingsblankett för europeisk standardisering Kommissionen har redan använt utvärderingsblanketter inom ramen för 
nationella lagstiftarna och tekniska direktiv. När det gäller normer avses framför allt ett 
certifieringsorganen på oberoende arbete som utförs av de europeiska standardiseringsorganen, 
inverkan på småföretag av 
kraven i samband med Undersöka de problem som uppstår för hantverks- och småföretagen genom 
tillämpningen av tekniska tillämpningen av normer Kommissionen har inom ramen för Euromanagement-programmet låtit 
regler och normer, bland annat utföra en revision av 850 företag. Slutrapporten från den europeiska 
vad gäller Spridning av slutsatserna från Euromanagement Standardisering, certifiering, samordnaren Afhor kommer att offentliggöras i slutet av 1995. 
anpassningskostnader. kvalitet 
3. Underlätta deltagandet för Kommissionens interventioner vid Europeiska standardiseringskommittén Kommissionen har vid flera tillfällen för CEN framhållit behovet av att 
småföretagsorganisationer i engagera de små och medelstora företagens och hantverkssektorns 
arbetet med standardisering och organisationer i standardiserings- och certifieringsarbetet. CEN är 
certifiering, både på nationell öppet i denna fråga om samarbete. 
och europeisk nivå, bland annat 
genom ett standardiserings- Stöd till en europeisk standardiseringsbyrå för små-, och medelstora företag och Kommissionen instämmer i att stöd bör ges till en europeisk 
kontor hantverkssektorn, som kan delta i arbetet vid europeiska sammanslutning för små och medelstora företag och hantverkssektom 
standardiseringsorganisationer | avseende standardisering. Denna sammanslutning håller på att inrättas. 
Ö 
5. utbilda experter i Underlätta inom ramen för gemenskapsprogrammen, utbildning över gränserna n.n. 
föreningarna för i hantverksföreningarna inom standardisering, certifiering och europeisk 
hantverkssektorn och kvalitet 
småföretagen inom 
standardisering, certifiering och 
kvalitet 
6. informera och stödja Starta ett program 'Euromanagement kvalitet för hantverkssektorn' Kommissionen hoppas att detta program kan lanseras. Det beror dock 
småföretagen i på om en ökning av budgetanslagen beviljas. 
deras kvalitetskampanjer 
Utbyte av bästa rutiner inom stöd till,kvalitetshöjning i hantverksföretagen Kommissionen har redan stött flera evenemang på området, och avser 
att även i fortsättningen stödja denna typ av åtgärder. 
Stöd till framställning och spridning av effektiva pedagogiska hjälpmedel för att Ansökan om bidrag till denna typ av åtgärder kan lämnas till 
öka medvetandet och stödja självstudier kommissionen inom ramen för Leonardo-programmet. 
Allmän politik 2: Påskynda insatserna inom miljöskydd till förmån för hantverksföretagen 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. Anpassa de nationella och Förenkla och kodifiera lagstiftningen om tillämpning Kommissionen har påbörjat kodifieringsarbetet 
europeiska regelverken till 
hantverks- och småföretagens 
särart 
2. koppla in nationella och Kommissionen kommer att sträva efter att få till stånd samråd med den 
europeiska organisationer i privata sektorn, och kommer även att ta med de små och medelstora 
regelutformningsarbetet på företagens och hantverkssektorns organisationer. 
nationellt och europeiskt plan 
3. underlätta att företagen Utveckla inom ramen för EIB- och EIF-fonderna stöd till investeringar för På Europaparlamentets begäran har ett program med temat "tillväxt och 
respekterar regelverket införande av ren teknik miljö" genomförts under 1995. En utlåning på sammanlagt 150 
1 miljoner ecu är möjlig. 
$ 
4. informera och stödja 
företagen genom att införa nya 
stödåtgärder Underlätta inom ramen för gemenskapsprogrammen utbildningen över 
gränserna av experter i hantverksföreningarna 
Stödja framställningen och spridningen av effektiva pedagogiska hjälpmedel för 
att öka medvetandet och stödja självstudier 
Undersöka på europeisk skala befintliga rutiner i medlemsstaterna inom stöd till 
införande av miljömässiga åtgärder i hantverksföretagen och analys av de bästa 
rutinerna 
Stöd till upprättande av centrum för resurser och rådgivning inom miljö för 
hantverkssektorn 
Stöd till utarbetande av utbildnings- och kvalifikationsmoduler inom miljö 
Ta hänsyn inom miljörevision till småföretagens behov 
Lansera en pilotverksamhet "Euromanagement- miljö' för hantverks- och 
småföretag n.n 
Kommissionen har gett Euro-info-centrumen i uppgift att utarbeta en 
handbok om miljöstyrning i företagen 
n.n 
n.n. 
n.n. 
Kommissionen kommer att stödja 50 företag på deras väg mot 
miljörevisionscertifiering inom ramen för det nya Euromanagement-
programmet Miljö. 
Allmän politik 3: Utveckling av forskning, tekniköverföring och stöd till innovation 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. känna till de situationer som Analysera deltagandet av hantverks- och småföretagen i de europeiska Det arbete som utfördes inför Berlinkonferensen och de undersökningar 
uppstår programmen för forskning och teknisk utveckling som kommissionen gjort visar att småföretagen endast i undantagsfall 
deltar i forsknings- och utvecklingsarbete på gemenskapsnivå. 
2. främja överförandet av Sprida en katalog över centrum för tekniköverföring Kommissionen har inom ramen för Sprint gett ut en handbok om 
teknik till olika sektorer och tekniköverföringscentrum. 
geografiska områden och Stödja småföretagens deltagande i fiärde gemenskapsprogrammet för forskning Kommissionens undersökningar har visat att småföretagen och 
tillgången till högteknologi och teknisk utveckling hantverksföretagen endast i undantagsfall deltar i 
gemenskapsprogrammen, t.ex. det fjärde programmet för forskning 
1 och teknisk utveckling. 
Allmän politik 4: Öka samarbetet mellan företagen 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. analysera särskilda problem Möten för experter i organisationer i medlemsstaterna Kommissionen möter vid behov experter från 
hantverksorganisationema i medlemsstaterna. 
2. förbättra gemenskapens Deltagande för hantverksföretagen inom ramen för mötena i samarbetet Vid Europartnerskap-mötet i Dortmund den 21 och 22 mars 1995 kom 
medel för samarbete för "Europartenariat" en tredjedel av utställarna från hantverkssektorn. 
småföretagen 
Underlätta utvecklingen av Interprise-hantverket, särskilt i gränsområden Interprise-åtgärderna för hantverkssektorn har genomförts och kommer 
att följas upp. 
Stödja pilotprojekt för samarbete inom hantverket Kommissionen har lanserat ett samarbetsprogram för 
hantverksföretagen med stöd från deras stödorgan. 
3. främja genomförandet av Stödja ett gemensamt deltagande av hantverkare från minst 3 medlemsstater vid n.n. 
samordnade insatser för mässor och utställningar. 
saluföring 
(guider, försäljningscentraler, 
gemensamt deltagande i mässor 
och utställningar) och inköp | ] 
Allmän politik 5: Uppmuntra användningen av konstnärlig och industriell formgivning 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. främja utbildning inom Utarbetande av den katalog över organ som specialiserar sig i utbildning och Kommissionen har inom ramen för Sprint-programmet utarbetat en 
formgivning rådgivning inom industriell formgivning handbok på detta område. 
Stöd till utarbetandet och spridning av utbildningsmoduler inom ramen för bl. a. Kommissionen inväntar förslag från respektive parter på detta område. 
Leonardo-programmet 
2. instifta ett europeiskt pris för Stöd till en expertgrupp som skall utarbeta principerna för dessa priser Kommissionen har beviljat ekonomiskt stöd. 
formgivning inom hantverk och 
konsthantverk Lansering av ett pilotprojekt Kommissionen inväntar förslag på gemensam utvärdering från den 
berörda organisationerna. 
Allmän politik 6: Stödja startandet och övertagandet av företag 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. känna till hantverks- och Utbyte av bästa erfarenheter vad gäller bistånd till startande och övertagen Kommissionen antog inom ramen för det integrerade programmet för 
småföretagens specifika behov små och medelstora företag samt hantverkssektom en rekommendation 
och situationer om överlåtelse av små och medelstora företag samt hantverksföretagen 
7 december 1994, och anordnar ett forum om dessa frågor som 
kommer att hållas i Madrid den 16 och 17 november 1995. 
2. förbättra utbildningen för Stödja i gemenskapsprogrammen utbildningen för personer som tänker starta I Leonardo-programmet ges möjlighet till stöd till företagsledare och 
personer som tänker starta eller eller överta företag de som vill starta eget företag. 
ta Över företag 
1 Uppmuntra personer som tänker starta företag att delta i utbildning j 
u~. 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
3. Förbättra villkoren för att Fastställa de administrativa svårigheterna med formaliteterna för att starta Kommissionen har gett sitt stöd till ett forum om administrativ 
starta ett företag företag förenkling som hölls i Paris den 19 och 20 juni 1995. 
Främja upprättandet av formalitetscentrum för företag Sådana centra finns redan i områden som täcks av strukturfonderna 
Utbyte av bästa erfarenheter genom konferenser Kommissionen har gett sitt stöd till och deltagit i konferenser om dessa 
teman. 
Genomförande av en pilotverksamhet för insamling av medel utifrån för att bistå Kommissionen lanserade 1989 ett pilotprogram avseende startkapital, 
småföretagen i början av verksamheten och stödjer genom strukturfonderna speciellt genom EU BICs nätverk, 
inrättandet av ett flertal närhetsfonder. EU BICs stöder entreprenörer 
Stärka programmen för gemenskapsstöd till kvinnor som startar företag genom rådgivning och omfattande hjälp. 
n.n. 
4. Förbättra villkoren för att Fastställa de negativa faktorerna som hindrar övertagande av företag: rapport Kommissionen kommer att till rådet lämna in en rekommendation 
överta företag och rekommendation angående detta. 
Analysera de befintliga bästa rutinerna i medlemsstaterna Kommissionen anordnade 1994 ett seminarium om detta tema som togs 
upp vid forumet om administrativ förenkling som hölls i Paris den 19 
J I och 20 juni 1995. 
A 
FINANSIERING OCH TILLGÄNG TELL KREDITER 
Allmän politik 1: Kännedom om hantverks- och småföretagens särskilda situation, däribland situationer för kvinnliga företagsledare vad gäller finansiering och tillgång till 
krediter 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
Redigera ett meddelande om 
- utbytet av bästa erfarenheter beträffande utbildning inom ekonomisk Kommissionen lade i november 1993 fram ett meddelande avseende 
förvaltning avföretag frågan om finansiering för små och medelstora företag, vilket 
- tillgång till krediter på nationell och europeisk nivå kompletteras genom ett meddelande i september 1995 som särskilt 
avser kapitalmarknaderna för snabbt expanderande företag. 
-förstärkning av egna medel Kommissionen kommer före utgången av 1995 att lägga fram ett 
[ - andra former av finansiering | meddelande om kapitalmarknaderna för snabbt expanderande företag. 
Allmän politik 2: Stärkning av samarbetet mellan banker och företag 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. främja samarbetet mellan Stöd av en arbetsgrupp i de berörda sektorerna för att föreslå praktiska Kommissionen stöder "rundabordskonferensen" med högt uppsatta 
banker och företag åtgärder företrädare för banksektorn. Denna består av företrädare för 15 banker 
och 7 organisationer för små och medelstora företag, och har till 
uppgift att lägga fram förslag på detta område. 
2. främja upprättandet och Undersökning och analys av de befintliga systemen i medlemsstaterna Kommissionen inväntar förslag om dessa centrer från den privata 
utvecklingen av centrum för sektorn. 
förvaltning och centrum för Utveckla i Europa "godkända förvaltningscentrum" eller "centrum för bistånd i 
finansierings- och skattefrågor" för att underlätta företagens skatte- och bokföringsplikter 
bokföringsformaliteter 
• Bistånd till möten och utbyte av bästa rutiner mellan centrumen 
3 
Allmän politik 3: Erbjuda produkter och finansieringsvillkor som är anpassade till småföretagen 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. utveckla ömsesidiga Skapa system för ömsesidiga garantier i de länder som ännu inte har sådana, i Kommissionen gav sitt stöd till inrättandet av Europeiska 
garantier samarbete mellan yrkesfolk, banker, offentliga myndigheter, de europeiska sammanslutningen för ömsesidiga garanti fonder, som har stött 
institutionerna inrättandet av ömsesidiga garantifonder i Portugal och förnyat 
verksamheten i Grekland.. 
2. ta hänsyn till småföretagens Inrikta E1B och EIFpå investeringar av normativ karaktär Kommissionen stöder inom ramen för pilotprogrammet "tillväxt och 
särart och begränsningar inom miljö" genom att tillåta påverkan av FEI mot att lämna bankgarantier 
ramen för till intermediärer för beviljning av lån till de företag under 50 anställda 
finansieringsinstrumenten som gör miljöinvesteringar eller ny- teknik-investeringar. 
Skapa globala anslag som beviljas finans- eller garantiinstitut för att Inom ramen för EIB:s verksamhet beviljas lån på sammanlagt 2 till 3 
möjliggöra stöd till "mikrolån" till enskilda företag miljarder ecu per år. Under 1994/1995 var pilotprojektet om 
räntesubventioner i sysselsättningsskapande syfte, med en budget på 1 
miljard ecu, väl placerat på marknaden för att gynna investerare som 
I | skapar nya arbetstillfällen inom små och medelstora företag. 
SN 
GRÄNSOMRÅDEN 
Allmän politik 1: Förbättra förfarandet i samband med formaliteter vid verksamhet över gränserna 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. Analys av tekniska En rapport från kommissionen om begränsningarna och svårigheterna som Kommissionen kommer att lägga fram en fullständig rapport 1996 om 
begränsningar och hinder som småföretagen stöter på i gränsområden förverkligandet av den inre marknaden och eventuella hinder för detta. 
förekommer 
2. Fortsätta arbetet med Inrättande av ett "biståndscentrum" på kommissionsnivå som kan behandla de Dispyter skall i princip lösas bilateralt. Företagen har dock möjlighet 
förenkling, administrativ, tvistemål som inte kan behandlas lokalt och som är förknippade med de att anföra klagomål vid kommissionens generalsekretariat. 
tekniks juridisk och fiskal begränsningar och hinder som småföretagen stöter på 
avreglering som är nödvändig 
för en verklig frihet i Främja inrättandet av grupper för analys och utbyte i gränsområdena för att n.n. 
tillhandahållandet av tjänster behandla konkurrenshindren mellan lokala företag och företag i grannlandet, 
över gränserna och lansera pilotverksamhet för bistånd och samråd (mötesdagar( (Internen) 
Främja inrättandet av formalitetscentrum som har till uppgift att ge råd till Till följd av ett anbudsförfarande stöder kommissionen inrättandet av 
företag eller sköta deras formaliteter, däribland skatteformaliteterna sex formalitetscentrum utöver de som redan finns. 
4. Påskynda arbetet med Kommissionen ser naturligtvis positivt på denna målsättning och 
införandet av ett slutgiltigt undersöker hur den kan sättas i verket. 
system för tillämpning av 
mervärdesskatt i 
ursprungslandet . j 
* 
Allmän politik 2: Förbättra verksamhetsförhållandena för företag 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. Förbättra informationen till Stödja inom ramen för Internen, -programmet avfattandet av broschyrer och n.n. 
företagen om villkoren för informationsmaterial om flera regioner avsedda för hantverksföretag 
utövande av deras verksamhet i 
det angränsande landet, samt 
om kunskapen om marknaden 
och utvecklingsmöjligheterna 
samt stödja översättningen av 
relevant regelverk till den 
angränsande statens språk 
2. Främja möten för Ge tillstånd till genomförandet av Interprise-möten eller liknande evenemang I handboken om Interprise-programmet föreskrivs att minst tre partners 
information över gränsen och mellan två gränsområden, och inte nödvändigtvis mellan tre stater från tre olika medlemsstater deltar. 
samarbete mellan företag 
Skapa ett program för bistånd till direkt samarbete mellan två företag, vilket Kommissionen lanserade 1994 ett program för små och medelstora 
gör det möjligt att stödja övervakandet av samarbetsprojekt, vad gäller företag om samarbete mellan hantverksföretag och andra 
samarbete inom handel, teknik och forskning/utveckling samarbetspartners, och ett program om forskning och teknisk 
utveckling med särskild inriktning på småföretagen. 
3. Upprätta utbildningsprogram Prioritera inom ramen för Leonardo, utbildning över regionerna Denna åtgärd är möjlig inom ramen för Leonardo-programmet (del I, II 
som är anpassade till och III). 
verksamheten över gränsen, 
med bland annat språkliga, 
ekonomiska och kulturella 
aspekter 
4. Stöd till samarbetet mellan n.n. 
organisationerna för makar som 
gemensamt driver företag i 
gränsområden 
5.Stöd till utbyte av lärlingar Stöd genom Leonardo-programmet Kommissionen stöder lärlingsutbytet mellan företagen inom ramen för 
mellan företag i gränsområden | | Leonardo-programmet. 
Allmän politik 3; Stöd till företagsledare 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. utveckla överregionala Utveckla och förstärka kommissionens initiativ för stöd till inrättande av byråer n.n 
strukturer för stöd till som verkar över gränserna 
småföretag inom den privata 
sektorn Stödja anslutningen i nätverk av dessa byråer n.n. 
Ge ett perspektiv på medellång och lång sikt till dessa byråer Kommissionen ser mycket positivt på inrättandet av byråer som verkar 
över gränserna, även om det är svårt att lansera nya verksamheter. 
Den regel som tillämpas är principen om successiv minskning av stödet 
från kommissionen så snart startfasen slutförts, i syfte att stimulera 
^ byråerna till att klara sig på egen hand på medellång sikt. 
2. främja utbildningen av Möjliggöra inom Leonardo-programmet, utbildningsinsatser inom verksamhet Stöd till produktion och spridning av nyskapande stödmaterial är 
ekonomiska rådgivare som över gränserna riktade till företagsrådgivare möjligt inom ramen för I_eonardo-programmet. 
verkar över gränserna | | 
SAMARBETE MED CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA 
Allmän politik 1: Kunskap om situationen för småföretag i Central- och Östeuropa 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
Socio-ekonomisk analys 
situationen och behoven av Företa en undersökning för att erhålla juridiska och ekonomiska uppgifter om 
småföretagens situation och roll samt deras ekonomiska behov Kommissionen har varit med och finansierat en undersökning om detta 
tema sedan länderna i Central- och Osteuropa öppnades upp till 
marknadsekonomier. Dessutom kommer den organisation som har 
ansvar för Europeiska observationsorganet för små och medelstora 
företag att göra en genomgång av de uppgifter som finns att tillgå 
avseende små och medelstora företag i Central- och Östeuropa, så att 
dessa referenser på ett lämpligt sätt skall kunna komplettera 
Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag. 
Allmän politik 2: Kunskap om lokala representationsorganisationer och bistånd till deras utveckling 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
Stöd till upprättandet av stöd 
strukturer (företags- och 
hantverkskammare) som styrs 
av företagen, och stöd till deras 
verksamhet Identifiera de befintliga organisationerna 
Stöd till samarbete och sammankoppling med hantverksföreningar och 
yrkesorganisationer i EU, bland annat genom utbytes- och utbildningsprogram 
för tjänstemännen i ledarställning och rådgivarna 
Ekonomiskt stöd till organisationernas verksamhet 
Stöd till att tjänstemän från organisationer i EU skickas ut för att starta 
organisationer i Central- och Östeuropa n.n 
COOPME-programmet, som finansieras inom ramen för Phare, 
omfattar samarbetsåtgärder och sammankoppling. 
Vissa åtgärder har finansierats av kommissionen. 
n.n. 
Allmän politik 3: Främja en politik på regional och nationell nivå till förmån för hantverkssektorn och småföretagen 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
Hjälpa myndigheterna att införa 
åtgärder för att främja 
utveckling av hantverkssektorn 
och småföretagen Information /utbildning av administrativa beslutsfattare, bland annat genom 
utbytesprogram mellan förvaltning på europeisk nivå och i medlemsstaterna Kommissionen tar emot ett antal administrativa beslutsfattare från dessa 
länder inom enheter som har ansvar för hantverkssektorn och de små 
och medelstora företagen, men inom Phare-programmet vidtas inga 
åtgärder som är särskilt inriktade på hantverkssektorn. 
Allmän politik 4: Främja utvecklingen av hantverks- och småföretag 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
1. organisera särskilda Finansiera pilotprogram för vidareutbildning i hantverksföretag, inom teknisk n.n. 
utbildningsprogram på ort och utveckling, ekonomisk förvaltning,, bokföring och marknadsföring 
ställe 
Starta ett pilotprogram för utbildning av makar, program för språkträning för Sådana åtgärder vidtas redan i de flesta länder i Central- och 
rådgivare till företag och företagsledare, program för utbildning av utbildare, Östeuropa. Kommissionen avser att lansera ett antal kompletterande 
pilotprogram för studier varvade med praktik; genomföra alla dessa program, åtgärder, förutsatt att en ökning av budgetanslagen beviljas. 
inom ramen för Phare eller Tacis och i samarbete med organisationer i EU. 
2. främja samarbetet inom Genomföra, inom ramen för Phare eller Tacis, ett pilotprogram för Europeiska organisationen för hantverkssektorn samt små och 
handel och teknik mellan individualiserat stöd till företag, genom samarbete mellan organisationer i EU medelstora företag (UAPME) anordnar inom ramen för Phare-
hantverksföretagen och Central- och Östeuropa, i form av att man skickar ut experter från programmet utbyten och uppdrag för experter från Europeiska unionen. 
hantverksföreningar i EU-länderna 
Ekonomiskt bistånd till deltagande av hantverksföretag från Central- och Kommissionen har infört exportfrämjande program som kompletterar 
Östeuropa i yrkesmässor i EU de nationella programmen. 
Bekosta samarbetsverksamhet mellan företag, huvudsakligen genom Interprise Kommissionen lanserat ett initiativ på detta område. 
och Jopp 
Utveckla tillsammans med de berörda organisationerna ett nätverk för 
partnersökning och stödja samarbetsverksamheten mellan företagen 
3. sörja för den särskilda Inrätta byt'åer för utveckling över gränserna mellan hantverksorganisationer och n.n. 
utvecklingen av småföretag i de berörda regionerna 
hantverksföretag i regioner som 
gränsar till EU-länderna Stöd till pilotverksamhet inom samarbete, bland annat för utvecklingen av n.n. 
mässor för samarbetsparter och utställningar för flera regioner och möten f 
I för företag (Phare och Internen) | 
Målsättning Föreslagna åtgärder Kommissionens svar 
4. förbättra de finansiella inrätta en arbetsgrupp med bankexperter och företrädare för hantverks- och n.n. 
förutsättningarna för företagen småföretagsorganisationer i EU och Central- och Östeuropa 
främja inrättandet av fonder för ömsesidiga garantier och för riskkapital Kommissionen vill gynna dessa inrättningar och har gett sitt stöd till ett 
(startkapital) pilotprojekt avseende riskkapital i Ungern. 
utveckla "mikrolån" inom ramen för Phare och Tacis Denna typ av lån finns redan i Ungern och håller på att studeras i 
Rumänien och Bulgarien. 
Allmän politik 5: Utveckling av Tacis- och Phareförfarandena 
Målsättning Föreslagna åtgärder * Kommissionens svar 
1. Göra Phare- och - koppla in i en större utsträckning representationsorganisationerna i Central- n.n. 
Tacisverksamheten mera och Östeuropa i valet och genomförandet av åtgärder 
tillgänglig för hantverks- och 
småföretagsorganisationerna - bevilja direkt gemenskapsfonder till organisationerna för att de självständigt Inom Phare-programmet ges inte möjlighet till verksamhet av den här 
förvaltar dem typen, inte ens vid anmodan om förslagsgivning. I syfte att bevara 
klara och tydliga kriterier är det inom ramen för COOPME-
programmet möjligt med direkta avtal mellan sammanslutningarna 
(som t.ex. samarbetsorganet för Europas handelskamrar) och sedan 
med deras medlemmar. 
2. intensifiera samordningen Kommissionen ser positivt på denna åtgärd. 
mellan gemenskapens och 
medlemsstaternas medel 
Öv. 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 502 slutlig 
DOKUMENT 
SV 08 04 10 
Katalognummer : CB-CO-95-544-SV-C 
ISBN 92-77-94710-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
*T