[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 10.8.2007

KOM(2007)466 slutlig

2007/0167(CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk

(framlagt av kommissionen) {SEC(2007)1062}

MOTIVERING

1. Förslagets bakgrund och syfte

Redan 1994 betonade Europeiska kommissionen i sitt första meddelande om immigrations- och asylpolitik[1] värdet av att inrätta en mekanism för en övergripande och EU-täckande övervakning av migrationsströmmarna. Detta ledde till att en genomförbarhetsstudie genomfördes 1996[2].

Efter Amsterdamfördragets ikraftträdande den 1 maj 1999 och Europeiska rådets möte i Tammerfors i oktober 1999 åtog sig Europeiska unionen att utarbeta en gemensam invandrings- och asylpolitik i syfte att sörja för en effektivare hantering av migrationsströmmarna till EU. I åtagandet läggs tonvikten vid rättvis behandling av tredjelandsmedborgare, partnerskap med ursprungsländerna, ett balanserat förhållningssätt till hanteringen av migrationsfrågor och utveckling av ett gemensamt europeiskt asylsystem.

I slutsatserna från Europeiska rådets möte i Laeken i december 2001 uppmanades kommissionen att inrätta ett ”system för utbyte av information om asyl, migration och ursprungsländer”. Som svar på behovet av mer och bättre information om migrationsfrågor infördes en ny budgetrubrik (rubrik 18 03 05 (ex B5-814)) i Europeiska gemenskapernas budget för 2002 som ett pilotprojekt med syftet att inrätta ett europeiskt centrum för övervakning av migration och förbättra statistiken på asyl- och migrationsområdet. På grund av att inrättandet av nätverket försenades började den verksamhet som finansierades genom budgetrubriken i 2002 års budget i praktiken inte förrän 2003 och sedan dess har det varit ett års förskjutning från det att anslagen förts in under budgetrubriken till dess att de utnyttjats. Projektet som slutligen fick namnet ”Europeiska migrationsnätverket” fortsatte från 2003 som en förberedande åtgärd tills 2006 (budgetrubrik i 2005 års budget).

Vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki i juni 2003 erkände stats- och regeringscheferna ”vikten av övervakning och analys av det flerdimensionella migrationsfenomenet” och gav sitt stöd för inrättandet av det europeiska migrationsnätverket. De var också positiva till att undersöka möjligheterna att inrätta en permanent struktur i framtiden.

Haagprogrammet, som godkändes av Europeiska rådet i november 2004, bygger vidare på ramen för Tammerforsprogrammet och syftar till att fastställa en ny dagordning för frihet, säkerhet och rättvisa i EU. I samband med den pågående utvecklingen av EU:s invandrings- och asylpolitik framhålls i Haagprogrammet vikten av att ”stärka insamlingen, tillhandahållandet, utbytet och en effektiv användning av uppdaterade upplysningar och data om all relevant migrationsutveckling” och behovet av att harmonisera dessa upplysningar och data på medlemsstatsnivå.

Den kontinuerliga utveckling av en gemensam EU-politik i migrations- och asylfrågor som skett sedan Amsterdamfördraget trädde i kraft behöver stöd av jämförbara, pålitliga och objektiva upplysningar och uppgifter, både på nationell nivå och på EU-nivå. En gemensam politik för en bättre hantering av migration kräver en gemensam analys av migrationsfenomenet. Som framgick redan av 1996 års genomförbarhetsstudie och bekräftades genom 2005 års utvärdering av det europeiska migrationsnätverket[3] är det nödvändigt att viktig information på asyl- och migrationsområdet finns tillgänglig för beslutsfattare både på EU-nivå och i medlemsstaterna. Varje framtida struktur inom nätverket bör bidra till att detta förverkligas.

För det första är det nämligen, trots de enorma mängder information om många aspekter av internationell migration som produceras, inte lätt att få tillgång till informationen, eftersom den är spridd och inte centralt tillgänglig. En gemensam referenspunkt som kan fungera som sorteringsenhet för att filtrera och sammanställa denna information vore därför till mycket stor nytta för EU-institutionerna och medlemsstaterna, både för beslutsfattare och allmänheten.

För det andra finns det inte tillräckligt med tillförlitlig, jämförbar och uppdaterad information och analyser om den rättsliga och politiska utvecklingen i fråga om asyl och migration, vare sig på nationell nivå eller EU-nivå. Det finns heller inte tillräckligt med information om effekterna av EU:s och medlemsstaternas politik på detta område. Dessutom har EU och medlemsstaterna ett växande behov av att få snabba svar på specifika frågor som rör migration och asyl. För att fylla dessa informationsluckor krävs någon form av nätverksstruktur som kan nå ut till alla medlemsstater, kombinerad med en viss grad av central samordning.

För det tredje är bristen på exakta, uppdaterade och jämförbara statistiska uppgifter om migration och asyl ett stort problem. Kommissionens nyligen antagna förslag till förordning om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd[4] kommer att angripa detta problem, men det kommer också fortsättningsvis att finnas behov av komparativa analyser av sådan statistisk information.

I syfte att underlätta den inledande fasen av pilotprojektet/den förberedande åtgärden rörande det europeiska migrationsnätverket antogs en bottom-up-strategi där det första steget var att inrätta nationella kontaktpunkter. Dessa kontaktpunkter, som utsågs av medlemsstaterna, är kärnan i det europeiska migrationsnätverket och ägnar sig åt dokumentation, analyser och forskning. De förväntas också inrätta nationella nätverk med deltagare som bidrar med åsikter och sakkunskap i de olika frågor som behandlas. Europeiska kommissionens generaldirektorat för rättvisa, frihet och säkerhet har övervakat det europeiska migrationsnätverkets övergripande utveckling med hjälp av en vetenskaplig och administrativ samordningsgrupp som valts ut genom öppen anbudsinfordran.

Med hänsyn till att det europeiska nätverkets verksamhet måste fortsätta och stärkas för att uppfylla kravet i Haagprogrammet på ”ett effektivt tillhandahållande av uppdaterade upplysningar och data om all relevant migrationsutveckling” och bidra till att politikutformningen och beslutsfattandet sker på bättre underlag i den pågående utvecklingen av en gemensam europeisk invandrings- och asylpolitik föreslås nu att det europeiska migrationsnätverket formaliseras genom att ett lämpligt rättsligt instrument (ett rådsbeslut på grundval av artikel 66 i EG-fördraget). Det föreslås att flera delar av dess befintliga struktur behålls även om det införs några viktiga ändringar för att förbättra migrationsnätverkets sätt att fungera. I rådsbeslutet kommer de viktigaste beståndsdelarna i migrationsnätverkets verksamhet att fastställas, nämligen dess målsättning, arbetsuppgifter, struktur, system för informationsutbyte, finansieringssätt och förbindelser med andra organisationer.

2. Gällande bestämmelser på det område som förslaget omfattar

Det nuvarande europeiska migrationsnätverket verkade först som ett pilotprojekt och därefter som en förberedande åtgärd, som inte krävde någon egentlig rättslig grund och som finansierades genom en särskilt budgetrubrik (budgetrubrik 18 03 05 (ex B5-814)) i gemenskapsbudgeten[5]. Enligt artikel 49.2 b i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[6], får förberedande åtgärder inte pågå längre än tre år. För det europeiska migrationsnätverkets fortsatta verksamhet krävs det därför att ett rättsligt instrument inrättas.

3. Samråd

I syfte att samråda med berörda parter om migrationsnätverkets framtid antog kommissionen den 28 november 2005 en ”grönbok om det europeiska migrationsnätverkets framtid”[7] som, på grundval av en utvärdering av hur nätverket fungerat under den förberedande perioden, handlade om frågor som det europeiska migrationsnätverkets uppdrag och framtida struktur.

Genom grönboken inleddes ett öppet samråd som pågick till och med den 28 januari 2006. Det inkom 32 bidrag, varav ungefär hälften från medlemsstaterna och resten från migrationsverkets nuvarande nationella kontaktpunkter, från federala och regionala myndigheter i medlemsstaterna samt från andra institutioner, främst inom den akademiska världen[8].

Den 6 april 2006 hölls en hearing i Bryssel med utvalda experter om framtiden för det europeiska migrationsnätverket. Vid hearingen presenterade kommissionen de viktigaste slutsatserna från det offentliga samrådet och flera experter höll presentationer om migrationsnätverkets framtida uppdrag och struktur.

Det offentliga samrådet och hearingen med experter visade att det rådde stor enighet om behovet av att fortsätta det europeiska nätverkets verksamhet med dess aktuella uppdrag och struktur som grund.

Slutligen har kommissionen vid två tillfällen (den 29 april 2005 och den 20 juni 2006) vänt sig till experter från medlemsstaterna i frågor med anknytning till det europeiska nätverkets framtid inom ramen för kommittén för frågor om invandring och asyl. Vid båda tillfällena gav medlemsstaterna sitt stöd för kommissionens planer på att formalisera migrationsnätverket.

4. Sammanfattning av den föreslagna åtgärden

Huvudsyftet med förslaget är att formalisera det europeiska migrationsnätverket och förse det med en rättslig grund där målen med nätverket beskrivs liksom dess uppgifter, struktur och andra viktiga aspekter av dess funktion, däribland finansieringen och inrättandet av ett system för informationsutbyte som är öppet för allmänheten.

Målsättning

I förslaget beskrivs det europeiska migrationsnätverkets mål på följande sätt: ”att tillgodose behovet av information för gemenskapsinstitutionerna, medlemsstaternas myndigheter och institutioner samt allmänheten i frågor som rör migration och asyl genom att tillhandahålla uppdaterad, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om migration och asyl i syfte att stödja politikutformningen och beslutsfattandet i Europeiska unionen på dessa områden”.

Verksamhet

I syfte att uppnå det ovannämnda målet bör det europeiska migrationsnätverket genomföra en rad aktiviteter som beskrivs i artikel 2. I dessa ingår bland annat att samla in och utbyta befintlig aktuell data och information från flera källor, analysera denna data och information, offentliggöra rapporter, inrätta och underhålla ett internetbaserat system för informationsutbyte samt samarbeta med andra relevanta europeiska och internationella organ.

Struktur

Det europeiska migrationsnätverket är sammansatt av nationella kontaktpunkter, som utses av medlemsstaterna, och av Europeiska kommissionen.

För att sörja för ett aktivt deltagande från medlemsstaternas sida och kunna ge det europeiska migrationsnätverket politisk vägledning ska en styrelse upprättas där samtliga medlemsstater, kommissionen och Europaparlamentet är representerade.

Styrelsen kommer framför allt att

- delta i utarbetandet av migrationsnätverkets årliga verksamhetsprogram,

- bedöma migrationsnätverkets framsteg och vid behov rekommendera nödvändiga åtgärder,

- minst en gång om året lägga fram en lägesrapport för samtliga EU-institutioner om migrationsnätverkets pågående verksamhet och de viktigaste resultaten av dess studier,

- fastställa de lämpligaste strategiska formerna för samarbete med andra behöriga enheter inom området migration och asyl,

- ge råd och hjälp till de nationella kontaktpunkterna om hur de kan förbättra sin verksamhet.

De nationella kontaktpunkterna måste uppfylla vissa krav, bland annat måste de ha tillgång till sakkunskap på området asyl och migration, IT-kompetens och IT-utrustning, förmåga att inrätta system för samarbete och nätverkande med andra nationella organisationer och enheter, samt förmåga att arbeta och skriva på ytterligare ett av Europeiska unionens officiella språk.

Varje medlemsstat ska utse en enhet som fungerar som nationell kontaktpunkt. Den nationella kontaktpunkten bör vara sammansatt av minst tre experter. Den av experterna, som kommer att vara den nationella samordnaren för den nationella kontaktpunkten, måste vara tjänsteman eller annan anställd vid den utvalda enheten. De återstående experterna kan tillhöra denna enhet eller andra privata eller offentliga nationella och internationella organisationer som är baserade i medlemsstaten.

De nationella kontaktpunkterna kommer att utarbeta rapporter, bidra med nationella data till migrationsnätverkets system för informationsutbyte, utveckla kapacitet att ställa och snabbt besvara särskilda förfrågningar till respektive från andra nationella kontaktpunkter samt inrätta ett nationellt migrationsnätverk bestående av ett brett urval av organisationer och enskilda personer som är verksamma inom området migration och asyl, även när det gäller arbetskrafts- och utbildningsaspekter liksom aspekter rörande yttre förbindelser och utveckling i samband med migration, och som representerar alla berörda parter.

Kommissionens ansvarsområden kommer att omfatta följande:

- Svara för den allmänna samordningen av det europeiska migrationsnätverket.

- Anta det europeiska nätverkets årliga verksamhetsprogram.

- En representant från kommissionen kommer att sitta i styrelsen och inneha ordförandeposten. Han eller hon kommer att bistås av två vetenskapliga experter som utses av kommissionen.

- Se till att det europeiska migrationsnätverkets arbete återspeglar gemenskapens politiska prioriteringar i fråga om migration och asyl.

- Utse en tjänsteleverantör som ska att bistå kommissionen i den löpande förvaltningen av migrationsnätverket, däribland nätverkets system för informationsutbyte. Kommissionen kommer att noggrant övervaka tjänsteleverantörens verksamhet genom att fastställa en tydlig ansvarsfördelning och arbetsmetoder och vid behov inbjuda arbetsgrupper vid de nationella kontaktpunkterna till ett nära samarbete med tjänsteleverantören i särskilda aktiviteter.

- Kommissionen kommer också att se till att de nationella kontaktpunkterna är i stånd att genomföra de uppgifter som de åläggs. I detta ingår att kontrollera att de nationella kontaktpunkter som medlemsstaterna föreslår uppfyller alla nödvändiga krav och att föreslå styrelsen nödvändiga åtgärder när den konstaterar bestående brister i arbetet vid en nationell kontaktpunkt, som kan få negativ inverkan på migrationsnätverkets verksamhet.

- Slutligen kommer kommissionen att bevilja bidrag till administrativa utgifter för att samfinansiera de årliga arbetsprogrammen för de nationella kontaktpunkter som uppfyller samtliga krav.

Att utse en tjänsteleverantör som ska bistå kommissionen motiveras av vissa samordningsuppgifters tekniska karaktär, i synnerhet inrättandet av IT-systemet och en webbplats och utarbetandet av sammanfattande rapporter, och av den komplicerade uppgiften att säkerställa ett fungerande samarbete mellan de 26 nationella kontaktpunkterna.

System för informationsutbyte och studier

Det är väsentligt att det europeiska migrationsnätverket, med hjälp av de mest avancerade tekniska hjälpmedlen däribland en särskild webbplats, ger stor spridning åt den information som det producerar i form av studier och rapporter. Systemet för informationsutbyte ska förvaltas av den tjänsteleverantör som kommer att bistå kommissionen, under kommissionens överinseende. Det ska vara öppet för allmänheten och informationen i princip tillgänglig för alla. Undantag från denna allmänna regel är emellertid möjliga om migrationsnätverkets medlemmar lämnar känslig eller konfidentiell information.

Systemet för utbyte av information kommer bland annat att omfatta de studier och rapporter som migrationsnätverket utarbetat, en tesaurus om migration och asyl och en databas med nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning på detta område.

Finansiering

De budgetmedel som krävs för migrationsnätverkets drift kommer att föras in som årliga anslag i Europeiska unionens allmänna budget. Dessa medel kommer att samfinansiera (upp till 80 % av) de nationella kontaktpunkternas stödberättigande kostnader, täcka kostnaderna för tjänsteleverantören plus andra utgifter, däribland utvärdering, särskilda aktiviteter och stöd till nyligen inrättade nationella kontaktpunkter. De tillgängliga årliga anslagen ska godkännas av budgetmyndigheten inom budgetramens begränsningar där anslagen för det europeiska migrationsnätverket beräknas till 59,7 miljoner euro för perioden 2007–2013. De 3 miljoner euro som anslagits för 2007 kommer emellertid inte att användas eftersom migrationsnätverket inte förväntas vara operativt förrän den 1 januari 2008. För perioden 2008–2013 uppgår anslagen därför till 56,7 miljoner euro. Detta innebär också att det inte längre kommer att vara ett års förskjutning mellan budgetrubriken och genomförandeåret.

Det kommer att åligga kommissionen att bevilja anslag till de nationella kontaktpunkter som uppfyller de krav som ställs och att upprätta ett avtalsförhållande med tjänsteleverantören.

Konsekvensanalysen och finansieringsöversikten innehåller mer information om finansieringen av det europeiska migrationsnätverket.

5. Rättslig grund

Rådets beslut har sin rättsliga grund i artikel 66 i EG-fördraget. Enligt protokollet om artikel 67 i Nice-fördraget vidtas dessa åtgärder sedan den 1 maj 2004 genom omröstning med kvalificerad majoritet i rådet och i samråd med Europaparlamentet.

Artikel 66 i fördraget gäller administrativt samarbete mellan de relevanta enheterna i medlemsstaternas förvaltningar på ett antal områden, däribland migration och asyl, liksom samarbete mellan dessa enheter och kommissionen. Medlemsstaternas förvaltningar kommer att spela en viktig roll genom utnämningen av de nationella kontaktpunkterna och sitt deltagande i styrelsen. Eftersom många av de nationella kontaktpunkterna sannolikt kommer att utgöras av regeringsorgan kommer de nationella förvaltningarna att med säkerhet ta aktiv del i migrationsnätverkets verksamhet. Det är av dessa skäl som artikel 66 i EG-fördraget valts som den rättsliga grunden för förslaget.

Avdelning IV i EG-fördraget är inte tillämplig på Förenade kungariket och Irland, såvida inte dessa medlemsstater beslutar annorlunda i enlighet med förfarandet i det protokoll om Förenade kungarikets och Irlands ställning som fogats till fördragen. Avdelning IV är inte heller tillämplig på Danmark, i enlighet med det protokoll om Danmarks ställning som är fogat till fördragen.

6. Subsidiaritet

Förslaget är ett led i upprättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som nämns i fördragen och som betonades av Europeiska rådet vid dess möten i Tammerfors och i Haag. Närmare bestämt syftar åtgärden till att föra samman myndigheter, den akademiska världen, forskare och andra berörda aktörer inom området migration och asyl i medlemsstaterna så att de kan förse gemenskapen, dess medlemsstater och allmänheten med objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om situationen när det gäller migration och asyl både på europeisk och nationell nivå. Eftersom målet att förbättra samarbetet, ta fram data och göra analyser för hela EU inte kan uppnås av medlemsstaterna på egen hand måste det vidtas åtgärder på gemenskapsnivå. Förslaget till beslut strävar efter att uppnå en samordnad och enhetlig förbättring i hela unionen av de informationsmekanismer som har anknytning till samtliga migrationsfenomen.

7. Proportionalitet

Förslaget är begränsat till att stärka samarbetet mellan nationella förvaltningar och andra organisationer på området migration och asyl i syfte att förse gemenskapen, dess medlemsstater och allmänheten med objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om situationen när det gäller migration och asyl både för EU i stort och på nationell nivå. Man har valt en nätverksbaserad struktur för att bibehålla den federala strukturen och säkerställa att samtliga medlemsstater representeras rättvist.

Förslaget inskränker sig till det minimum som krävs för att nå målen och går inte utöver vad som är nödvändigt för detta. Det påverkar inte befintliga mekanismer och strukturer för samarbete.

8. Det europeiska nätverkets förhållande till andra instrument eller strukturer för informationsutbyte i migrations- och asylfrågor

Det föreslagna målet för det europeiska nätverket är att förse gemenskapen, medlemsstaterna och allmänheten med objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om migrations- och asylsituationen på europeisk och nationell nivå i syfte att stödja politikutformningen och beslutsfattandet i Europeiska unionen på dessa områden. Detta innebär självfallet att bedriva forskning och göra analyser, öka medvetenheten om alla aspekter av migrationsfenomenen samt förse beslutsfattare och allmänhet med data, rapporter och studier som kan användas som underlag för en välinformerad diskussion om asyl och migration.

Det europeiska migrationsnätverket kommer inte att vara gemenskapens enda instrument eller struktur vars syfte är att samla och utbyta information om migration och asyl. I jämförelse med andra instrument eller strukturer, som exempelvis ICONet, byrån för grundläggande rättigheter (inbegripet Raxen-nätverket), Eurostat, Cirefi, nationella kontaktpunkter om integration eller systemet för ömsesidigt informationsutbyte, har det europeiska migrationsnätverket ett antal särdrag som kan sammanfattas i tre följande aspekter:

- Stor bredd på arbetsuppgifterna.

- Stark tonvikt vid analyser och kopplingar till den akademiska världen.

- Bred spridning av nätverkets resultat (både till allmänheten och beslutsfattare).

Kommissionen kommer att sträva efter att i möjligaste mån skapa synergier och undvika överlappning av nätverkets arbete och aktiviteter inom ramen för andra närliggande instrument och strukturer. I syfte att uppnå detta mål kommer kommissionen att utnyttja sin möjlighet att föreslå migrationsnätverkets årliga verksamhetsprogram i enlighet med artikel 4.2 a.

Bilaga 1 till konsekvensanalysen innehåller mer detaljerad information om skillnaderna mellan det europeiska migrationsnätverket och andra liknande instrument och strukturer.

2007/0167(CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 66,

med beaktande av kommissionens förslag[9],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[10],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[11],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[12], och

av följande skäl:

(1) 2003 inrättade kommissionen en förberedande åtgärd på tre år för att inrätta ett europeiskt migrationsnätverk[13] i syfte att förse gemenskapen och dess medlemsstater med objektiva, tillförlitliga och uppdaterade uppgifter om migration.

(2) Europeiska rådet uttryckte i slutsatserna[14] från sitt möte i Thessaloniki i juni 2003 sin tillfredsställelse med att det europeiska migrationsnätverket inrättats med hänsyn till vikten av att övervaka och analysera det flerdimensionella migrationsfenomenet, och uppgav att det skulle undersöka möjligheten att inrätta en permanent struktur i framtiden.

(3) Den 4 november 2004 antog Europeiska rådet ett flerårigt program, kallat Haagprogrammet[15], för ett stärkt område med frihet, säkerhet och rättvisa. I detta uppmanas till utveckling av den andra etappen av en gemensam politik på området för asyl, migration, viseringar och gränser som inleddes den 1 maj 2004, på grundval av ett närmare praktiskt samarbete mellan medlemsstaterna och ett förbättrat informationsutbyte. Det fastställs i Haagprogrammet att ”den pågående utvecklingen av den europeiska asyl- och migrationspolitiken bör grunda sig på en gemensam analys av alla aspekter av migrationsfenomen. Det är synnerligen viktigt att stärka insamlingen, tillhandahållandet, utbytet och en effektiv användning av uppdaterade upplysningar och data om all relevant migrationsutveckling.”

(4) I syfte att samråda med berörda parter om det europeiska migrationsnätverkets framtid antog kommissionen den 28 november 2005 en ”grönbok om det europeiska migrationsnätverkets framtid”[16] som, på grundval av en utvärdering av hur nätverket fungerat under de första åren av den förberedande perioden, handlade om frågor som det europeiska migrationsnätverkets uppdrag och framtida struktur.

(5) Vid det offentliga samrådet framkom att de flesta aktörer var positivt inställda till att fortsätta och stärka migrationsnätverkets verksamhet och att hålla fast vid dess ursprungliga målsättning, dvs. att tillhandahålla uppdaterad, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om migrations- och asylfrågor. Det framkom också att de flesta aktörer önskade att nätverket också i fortsättningen skulle vara knutet till kommissionen.

(6) Det europeiska migrationsnätverket bör undvika att göra samma arbete som befintliga gemenskapsinstrument och gemenskapsstrukturer vars syfte är att samla in och utbyta information på migrations- och asylområdet och i stället erbjuda ett mervärde i jämförelse med dessa, särskilt genom bredden på arbetsuppgifterna, den tydliga inriktningen på analys, kopplingarna till den akademiska världen och allmänhetens tillgång till dess resultat.

(7) För att uppnå sina mål behöver nätverket hjälp av en nationell kontaktpunkt i varje medlemsstat. De nationella kontaktpunkternas verksamhet bör samordnas på gemenskapsnivå av kommissionen, som bör bistås av en tjänsteleverantör med tillräcklig sakkunskap för att organisera rutinarbetet inom nätverket, däribland att inrätta dess system för informationsutbyte.

(8) För att säkerställa att de nationella kontaktpunkterna har den sakkunskap som krävs för de mångfacetterade aspekterna av migration och asylfrågor bör de vara sammansatta av minst tre experter som, enskilt eller tillsammans, har kompetens när det gäller beslutsfattande, lagstiftning, forskning och statistik. Dessa experter kan komma från medlemsstaternas förvaltningar eller från vilken annan organisation som helst.

(9) Varje nationell kontaktpunkt bör inrätta ett nationellt migrationsnätverk som består av organisationer och enskilda personer, som är aktiva på området migration och asyl, och som omfattar exempelvis universitet, forskningsorganisationer och forskare, statliga och icke-statliga samt internationella organisationer, så att alla berörda aktörer kan göra sin stämma hörd.

(10) En styrelse bör ge migrationsnätverket politisk vägledning, bland annat genom att delta i utformningen av nätverkets årliga verksamhetsprogram.

(11) I syfte att säkerställa bredast möjliga spridning av den information som produceras av migrationsnätverket i form av studier och rapporter, bör informationen vara tillgänglig med hjälp av de mest avancerade tekniska hjälpmedlen, däribland genom en särskild webbplats.

(12) Migrationsnätverket bör ha möjlighet att upprätta samarbete med andra enheter som är verksamma på området migration och asyl när detta är nödvändigt för att det ska kunna uppnå sina mål. När sådant samarbete upprättas bör särskild hänsyn tas för att sörja för gott samarbete med enheter i Danmark, Norge, Island, Schweiz, kandidatländerna, de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken samt Ryssland.

(13) Det europeiska migrationsnätverket bör samfinansieras genom bidrag från kommissionen i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002[17].

(14) Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter[18] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter[19] bör beaktas i samband med migrationsnätverkets system för informationsutbyte.

(15) I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det protokoll om Danmarks ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut som därför inte är bindande för eller tillämpligt i Danmark.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

Härmed inrättas ett europeiskt migrationsnätverk.

Det europeiska migrationsnätverkets mål ska vara att tillgodose behovet av information för gemenskapsinstitutionerna, medlemsstaternas myndigheter och institutioner samt allmänheten i frågor som rör migration och asyl genom att tillhandahålla uppdaterad, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om migration och asyl i syfte att stödja politikutformningen och beslutsfattandet i Europeiska unionen på dessa områden.

Artikel 2

Uppgifter

I syfte att uppnå målet enligt artikel 1 ska det europeiska migrationsnätverket

a) samla in och utbyta uppdaterad data och information från en rad olika källor, däribland från den akademiska världen,

b) analysera den data och information som avses i a och presentera den i lättillgänglig form,

c) utveckla metoder för att förbättra jämförbarheten, objektiviteten och tillförlitligheten för data på gemenskapsnivå genom att fastställa indikatorer och kriterier som gör informationen enhetligare och bidrar till utvecklingen av gemenskapsåtgärder med anknytning till migrationsstatistik,

d) offentliggöra återkommande rapporter om situationen när det gäller migration och asyl i gemenskapen och i medlemsstaterna,

e) inrätta och underhålla ett internetbaserat system för informationsutbyte som ger tillgång till relevanta dokument och publikationer på migrations- och asylområdet,

f) öka medvetenheten om migrationsnätverket genom att ge tillgång till den information den samlar in och sprida migrationsnätverkets resultat,

g) samordna information och samarbeta med andra relevanta europeiska och internationella organ.

Artikel 3

Sammansättning

Det europeiska migrationsnätverket ska vara sammansatt av

1. nationella kontaktpunkter som utses av medlemsstaterna och

2. kommissionen.

Artikel 4

Styrelse

1. Det europeiska migrationsnätverket ska ledas av en styrelse som består av en företrädare från varje medlemsstat, en representant för Europaparlamentet och en representant för kommissionen som ska bistås av två vetenskapliga experter.

Kommissionens representant ska vara styrelsens ordförande.

Varje medlem av styrelsen ska ha en röst, även ordföranden. Beslut ska fattas med två tredjedels majoritet av de avgivna rösterna.

2. Styrelsen ska bland annat

a) delta i utformningen av migrationsnätverkets årliga verksamhetsprogram på grundval av ordförandens förslag,

b) bedöma migrationsnätverkets framsteg och vid behov rekommendera nödvändiga åtgärder,

c) minst en gång per år lägga fram en kortfattad lägesrapport för Europaparlamentet, rådet, kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om migrationsnätverkets pågående verksamhet och de viktigaste resultaten från dess studier,

d) fastställa den lämpligaste strategin för samarbete med andra behöriga enheter inom området migration och asyl och, vid behov, godkänna de administrativa arrangemangen för sådant samarbete i enlighet med artikel 10,

e) ge de nationella kontaktpunkterna råd om hur de kan förbättra sin verksamhet, och hjälpa dem att vidta nödvändiga åtgärder när konstaterade bestående brister i de nationella kontaktpunkternas arbete kan få negativa konsekvenser för migrationsnätverkets arbete.

3. Styrelsen ska efter kallelse från ordföranden sammanträda minst två gånger per år.

Den ska anta sin egen arbetsordning.

Artikel 5

Nationella kontaktpunkter

1. Varje medlemsstat ska utse en enhet som ska fungera som nationell kontaktpunkt.

Den nationella kontaktpunkten ska vara sammansatt av minst tre experter. Den av experterna, som ska fungera som nationell samordnare, måste vara tjänsteman eller annan anställd vid den utvalda enheten. De återstående experterna kan tillhöra denna enhet eller andra privata eller offentliga nationella och internationella organisationer som är baserade i medlemsstaten.

2. Varje nationell kontaktpunkt ska ha

a) sakkunskap på området asyl och migration som omfattar politikutformning, lagstiftning, forskning och statistik,

b) IT-kompetens och IT-utrustning,

c) förmåga att inrätta system för samarbete och nätverkande med andra nationella organisationer och enheter,

d) kapacitet att samarbeta på europeisk nivå samt

e) förmåga att arbeta och skriva på ett annat av EU:s officiella språk utöver språket (språken) i den medlemsstat där kontaktpunkten är belägen.

Medlemsstaterna ska meddela kommissionen namnen på och fullständig adress till experterna i de nationella kontaktpunkterna samt uppge hur kontaktpunkterna uppfyller kraven i led a till e ovan.

3. De nationella kontaktpunkterna ska utföra migrationsnätverkets uppgifter på nationell nivå och bland annat

a) utarbeta nationella rapporter, däribland de rapporter som avses i artikel 9,

b) bidra med nationella data till det system för informationsutbyte som avses i artikel 8,

c) utveckla kapacitet att ställa och snabbt besvara särskilda förfrågningar till respektive från andra nationella kontaktpunkter,

d) inrätta ett nationellt migrationsnätverk bestående av ett brett urval av organisationer och enskilda personer som är verksamma på området migration och asyl, och som företräder samtliga berörda parter. Medlemmar i det nationella migrationsnätverket kan anmodas att hjälpa till i europeiska migrationsnätverkets verksamhet, särskilt med avseende på artiklarna 8 och 9.

4. Experterna i den nationella kontaktpunkten ska mötas regelbundet för att diskutera sitt arbete, vid behov med medlemmar i det nationella migrationsnätverket enligt 3 d, och för att utbyta information om den pågående och den framtida verksamheten.

Artikel 6

Samordning

1. Kommissionen ska samordna det europeiska migrationsnätverkets arbete och se till att det på lämpligt sätt återspeglar gemenskapens politiska prioriteringar på området migration och asyl.

2. För organisationen av det europeiska migrationsnätverkets arbete ska kommissionen bistås av en tjänsteleverantör som väljs ut genom ett upphandlingsförfarande. Tjänsteleverantören ska uppfylla kraven i artikel 5.2 samt alla andra relevanta krav som fastställts av kommissionen.

Tjänsteleverantören ska under kommissionens överinseende bland annat

3. organisera den löpande verksamheten,

4. inrätta och förvalta det system för informationsutbyte som avses i artikel 8,

5. samordna de uppgifter som lämnas in av de nationella kontaktpunkterna,

6. förbereda de möten som avses i artikel 7,

7. utarbeta sammanställningar och sammanfattningar av de rapporter och studier som avses i artikel 9.

3. Efter samråd med styrelsen och de nationella kontaktpunkterna ska kommissionen, inom ramen för det allmänna mål och de arbetsuppgifter som anges i artiklarna 1 och 2, anta det europeiska migrationsnätverkets årliga verksamhetsprogram. I programmet ska målen och de tematiska prioriteringarna specificeras. Kommissionen ska övervaka genomförandet av det årliga verksamhetsprogrammet och regelbundet rapportera om dess genomförande och migrationsnätverkets utveckling till styrelsen.

4. Mot bakgrund av de råd som inhämtats från styrelsen enligt artikel 4.2 e ska kommissionen vidta nödvändiga åtgärder på grundval av överenskommelserna om bidrag enligt punkt 5 i denna artikel.

5. Kommissionen ska, med utgångspunkt i migrationsnätverkets årliga verksamhetsprogram, fastställa de preliminära belopp som är tillgängliga för bidrag och kontrakt inom ramen för ett finansieringsbeslut enligt artikel 75 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002.

Kommissionen ska bevilja bidrag till de nationella kontaktpunkter som uppfyller kraven i artikel 5.1 och 5.2 på grundval av individuella ansökningar om bidrag från de nationella kontaktpunkterna. Den övre gränsen för gemenskapens samfinansiering ska vara 80 % av de totala stödberättigande kostnaderna.

Bidragen ska, i enlighet med artikel 113.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, inte omfattas av principen med successiv nedtrappning om de förnyas.

Artikel 7

Möten

1. Det europeiska migrationsnätverket ska sammanträda minst fem gånger per år.

2. Var och en av de nationella kontaktpunkterna ska representeras av minst en av sina experter vid nätverkets möten. Högst tre experter från varje nationell kontaktpunkt ska närvara vid mötena.

3. En representant från kommissionen ska sammankalla till nätverkets möten och också vara ordförande för dessa.

4. Syftet med nätverkets återkommande möten ska vara att

a) ge de nationella kontaktpunkterna möjlighet att utbyta kunskap och erfarenheter, särskilt om hur nätverket fungerar,

b) bedöma framstegen i nätverkets arbete, särskilt när det gäller utarbetandet av de rapporter och studier som avses i artikel 9,

c) utbyta data och åsikter, särskilt när det gäller strukturen och organisationen av, innehållet i och tillgången till den information som avses i artikel 8,

d) tillhandahålla en plattform för diskussioner om medlemsstaternas praktiska och rättsliga problem på området migration och asyl, i synnerhet diskussioner om de särskilda förfrågningar som avses i artikel 5.3 c,

e) samråda med de nationella kontaktpunkterna vid utformningen av nätverkets årliga verksamhetsprogram enligt artikel 6.3.

5. Enskilda personer och enheter som inte ingår i nätverket får inbjudas till nätverkets möten om deras närvaro anses nödvändig. Gemensamma möten med andra nätverk eller organisationer får också anordnas.

Artikel 8

System för informationsutbyte

1. Ett internetbaserat system för informationsutbyte som är tillgängligt via en särskild webbplats ska inrättas i enlighet med denna artikel.

2. Innehållet i informationsutbytessystemet ska normalt vara tillgängligt för allmänheten.

Tillgången till konfidentiell information får emellertid begränsas till nätverket.

3. Systemet för informationsutbyte ska omfatta minst följande:

a) Tillgång till gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning, rättspraxis och politik på området migration och asyl, däribland särskilda migrationsordningar för särskilda kategorier av migranter.

b) En funktion för särskilda förfrågningar enligt artikel 5.3 c.

c) En tesaurus om migration och asyl.

d) Direkt tillgång till det europeiska migrationsnätverkets samtliga publikationer, däribland de rapporter och studier som avses i artikel 9 samt ett regelbundet återkommande nyhetsbrev.

e) En e-brevlåda som är tillgänglig via nätverkets webbplats dit allmänheten kan skicka frågor om migration och asyl som faller inom ramen för nätverkets verksamhet.

f) En förteckning över forskare och forskningsinstitut på området migration och asyl.

1. För tillgången till den information som avses i punkt 3 får nätverket vid behov länka till andra webbplatser där originalinformationen finns.

2. Nätverkets webbplats ska underlätta tillgången till jämförbara initiativ för information till allmänheten inom närliggande områden samt till webbplatser med information om situationen när det gäller migration och asyl i medlemsstaterna och i tredjeländer.

Artikel 9

Rapporter och studier

1. Varje nationell kontaktpunkt ska årligen utarbeta en rapport där situationen i landet avseende migration och asyl beskrivs och som omfattar den politiska utvecklingen och statistiska uppgifter.

2. Inom ramen för det årliga verksamhetsprogrammet ska de nationella kontaktpunkterna utarbeta andra studier om särskilda migrations- och asylrelaterade frågor som behövs som stöd vid politikutformning och beslutsfattande.

Artikel 10

Samarbete med andra enheter

1. Det europeiska migrationsnätverket ska samarbeta med enheter i medlemsstaterna eller i tredjeländer, däribland internationella organisationer med kompetens på asyl- och migrationsområdet.

2. De administrativa arrangemangen för det samarbete som avses i punkt 1, som vid behov kan omfatta att kommissionen ingår avtal på gemenskapens vägnar, ska godkännas av styrelsen.

Artikel 11

Budgetmedel

De budgetmedel som tilldelas de åtgärder som omfattas av detta beslut ska föras in som årliga anslag i Europeiska unionens allmänna budget. De anslag som står till förfogande för varje budgetår ska godkännas av budgetmyndigheten inom budgetramen.

Artikel 12

Genomförande av budgeten

Kommissionen ska verkställa gemenskapsstödet i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002.

Artikel 13

Översyn

Senast tre år efter det att detta beslut har trätt i kraft, och därefter vart tredje år, ska kommissionen lägga fram en rapport om det europeiska migrationsnätverkets utveckling för Europaparlamentet, rådet, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Rapporten ska vid behov åtföljas av förslag till ändring av beslutet.

Artikel 14

Inrättande av det europeiska migrationsnätverkets grundläggande beståndsdelar

Senast tre månader efter det att detta beslut har trätt i kraft ska medlemsstaterna meddela kommissionen de upplysningar som krävs enligt artikel 5.2.

Artikel 15

Ikraftträdande

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 januari 2008.

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Detta dokument ska åtfölja och komplettera motiveringen. Vid ifyllandet av finansieringsöversikten bör information inte upprepas som redan förekommer i motiveringen. Denna strävan får dock inte påverka läsbarheten. Kontrollera även de särskilda riktlinjer som utarbetats för att klargöra och ge vägledning avseende nedanstående poster innan mallen fylls i.

1. FÖRSLAGETS BENÄMNING

Förslag till rådets beslut om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk

2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGEN

Politikområde/verksamhet som berörs:

Invandrings- och asylpolitik

3. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER

3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster)) – nummer och benämning:

18 03 05 - Europeiskt centrum för övervakning av migration

3.2. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och inverka på budgeten:

2008 och framåt. Budgetkonsekvenserna har beräknas enbart för perioden 2008–2013.

3.3. Budgettekniska uppgifter (lägg till rader vid behov) :

Budgetrubrik | Typ av utgifter | Nya | Bidrag från Eftaländer | Bidrag från ansökande länder | Rubrik i budgetplanen/budgetramen |

18 03 05 | Icke-oblig. utg. | Diff. anslag[20]/ | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 3A |

4. SAMMANFATTNING AV RESURSBEHOVEN

4.1. Finansiella resurser

4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Avsnitt nr | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följande budgetår | Totalt |

Driftsutgifter[21] |

Åtagandebemyndiganden | 8.1. | a | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 |

Betalningsbemyndiganden | b | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 |

Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[22] |

Tekniskt och administrativt stöd | 8.2.4. | c |

TOTALT REFERENSBELOPP |

Åtagandebemyndiganden | a+c | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 |

Betalningsbemyndiganden | b+c | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 |

Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[23] |

Personalutgifter och därtill hörande utgifter | 8.2.5. | d | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,404 |

Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet | 8.2.6. | e |

Totala beräknade utgifter för åtgärden |

TOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e | 6,734 | 9,034 | 10,334 | 10,534 | 10,734 | 10,734 | 58,104 |

TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | b+c+d+e | 3,024 | 8,344 | 9,684 | 10,434 | 10,634 | 10,734 | 52,854 |

Uppgifter om samfinansiering

Om förslaget innefattar samfinansiering från medlemsstaterna eller andra parter (ange vilka) ska en beräkning av nivån på samfinansieringen anges i nedanstående tabell (ytterligare rader kan läggas till om det gäller flera parter):

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Samfinansierande part | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följande budgetår | Totalt |

26 medlemsstater (Danmark undantaget). Beloppen omfattar samfinansiering för samtliga 26 medlemsstater | f | 1,175 | 1,669 | 1,944 | 1,986 | 1,986 | 1,986 | 10,751 |

TOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f | 7,909 | 10,703 | 12,278 | 12,520 | 12,720 | 12,720 | 68,850 |

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

X Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[24] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetplanen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

X Förslaget påverkar inte inkomsterna.

( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:

Obs.: Den metod som använts för att beräkna påverkan på inkomsterna ska redovisas närmare på ett separat blad som bifogas finansieringsöversikten.

Miljoner euro (avrundat till en decimal)

Före åtgärden[år n-1] | | Situation efter åtgärden |

Personal totalt (antal) | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

5. BESKRIVNING OCH MÅL

Bakgrunden till förslaget ska lämnas i motiveringen. Detta avsnitt i finansieringsöversikten ska innefatta följande kompletterande uppgifter:

5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt.

Att stärka insamling, tillhandahållande, utbyte och en effektiv användning av uppdaterade upplysningar och data om all relevant migrationsutveckling.

5.2. Mervärdet av en åtgärd på gemenskapsnivå – förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekter.

Den föreslagna åtgärden syftar att skapa ett nätverk mellan myndigheter, den akademiska världen, forskare och andra berörda parter på området migration och asyl i medlemsstaterna så att de kan ge gemenskapen, dess medlemsstater och allmänheten objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om situationen när det gäller migration och asyl på europeisk och nationell nivå. Eftersom målet att förbättra samarbetet, ta fram data och genomföra forskning för hela EU inte kan uppnås av medlemsstaterna på egen hand måste det vidtas åtgärder på gemenskapsnivå.

Synergier och kopplingar till andra initiativ, nätverk osv. redogörs för i motiveringen och i konsekvensanalysen.

5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningen.

Det huvudsakliga syftet med förslaget är att inrätta en struktur som kan förse gemenskapen, medlemsstaterna och allmänheten med objektiv, tillförlitlig och jämförbar information om situationen när det gäller migration och asyl på europeisk och nationell nivå. Det föreslås därför ett nätverk som består av kommissionen och av nationella kontaktpunkter i alla medlemsstater. De ska ha ansvaret för att utföra nätverkets uppgifter enligt artikel 2 i förslaget och förverkliga de mål som anges i avsnitt 4 i konsekvensanalysen.

De resurser som anslås till nätverket måste täcka de två viktigaste verksamhetsmålen: direkt stöd till de nationella kontaktpunkterna och stöd till nätverkets verksamhet utanför kontaktpunkterna. Det sistnämnda omfattar följande:

- Stöd till kommissionen till samordningsuppgifterna.

- Kostnader för utvärdering.

- Reserv för särskild eller oförutsedd verksamhet med anknytning till de områden som omfattas av det europeiska migrationsnätverket.

- Kontakter med andra enheter.

- Särskilt stöd till nya nationella kontaktpunkter under de första åren av åtgärdens genomförande.

Tabellen i avsnitt 8.1 redovisar den finansiella kostnaden för de ovannämnda målen.

5.4. Metod för genomförande (preliminär).

Ange den eller de förvaltningsformer[26] som valts för åtgärden.

X Centraliserad förvaltning

X Direkt av kommissionen

( Indirekt genom delegering till

( genomförandeorgan

( organ som inrättats av gemenskapen enligt artikel 185 i budgetförordningen

( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

( Delad eller decentraliserad förvaltning

( Tillsammans med medlemsstaterna

( Tillsammans med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Anmärkningar:

De budgetmedel som krävs för nätverkets drift kommer att föras in som årliga anslag i Europeiska unionens allmänna budget. Dessa medel kommer att samfinansiera kostnaderna för de nationella kontaktpunkterna och täcka kostnaderna för den tjänsteleverantör, som valts ut för att hjälpa till med samordningsarbetet, plus andra utgifter, däribland för utvärdering, särskilda aktiviteter och stöd till nyligen inrättade nationella kontaktpunkter. De tillgängliga årliga anslagen ska godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetramens begränsningar.

Det kommer att åligga kommissionen att bevilja anslag till de nationella kontaktpunkter som uppfyller de krav som ställs och att upprätta ett avtalsförhållande med den tjänsteleverantör som valts ut för att hjälpa till med samordningsarbetet och andra tjänsteleverantörer.

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Övervakningssystem

En av styrelsens uppgifter kommer att vara att ”bedöma nätverkets framsteg” (artikel 4.2 b). Detta kommer att ta sig uttryck i ett kontinuerligt övervakningssystem. I detta sammanhang kommer kommissionen att ha en viktig roll eftersom den kommer att ”övervaka genomförandet av det årliga programmet och regelbundet rapportera om dess genomförande och nätverkets utveckling till styrelsen” (artikel 6.3).

6.2. Utvärdering

6.2.1. Förhandsutvärdering

På GD JLS:s uppdrag gjordes en utvärdering av det europeiska migrationsnätverket som förberedande åtgärd där det ingick en förhandsbedömning av det framtida migrationsnätverket. Utvärderingen gjordes av en tjänsteleverantör (GHK – Epec) och en slutlig utvärdering överlämnades till kommissionen i juli 2005.

6.2.2. Åtgärder som har vidtagits med anledning av en interims- eller efterhandsutvärdering (lärdom som dragits av erfarenheter från liknande åtgärder)

Vid utarbetandet av rättsakten beaktades de positiva erfarenheterna med och bristerna i det nuvarande europeiska migrationsnätverket som förberedande åtgärd. Nedan följer några exempel:

- Det blir obligatoriskt för medlemsstaterna att inrätta nationella kontaktpunkter enligt förslaget. Detta för att undvika den nuvarande situationen där flera medlemsstater inte deltar i migrationsnätverkets arbete, eftersom de inte har utsett någon nationell kontaktpunkt (för närvarande är deltagande frivilligt).

- I förslaget beskrivs tydligt de olika aktörernas roller (de nationella kontaktpunkterna, kommissionen) för att undvika oklarhet om vem som gör vad i nätverket.

- Medlemsstaternas politiska deltagande säkerställs i förslaget genom deras deltagande i styrelsen. Detta deltagande saknades under det europeiska migrationsnätverkets första fas (som förberedande åtgärd).

- Nationella kontaktpunkter måste uppfylla ett antal krav och vara sammansatta av flera experter som täcker olika områden. På så sätt kommer det att säkerställas att alla nationella kontaktpunkter tillhandahåller resultat av hög kvalitet.

6.2.3. Villkor och tidsintervall för framtida utvärderingar

Enligt den rättsliga grunden (artikel 13) ska kommissionen utarbeta en rapport om det europeiska nätverkets utveckling senast tre år efter det att beslutet har trätt i kraft, och därefter vart tredje år. De nödvändiga resurserna för utvärdering har avsatts i den ekonomiska planeringen.

7. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Kommissionen ska se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras inom ramen för denna åtgärd. Detta ska ske genom att förebyggande åtgärder vidtas mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, med hjälp av effektiva kontroller och genom att belopp som felaktigt betalats ut återkrävs samt, om oegentligheter upptäcks, genom effektiva, proportionerliga och avskräckande påföljder i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 och (Euratom, EG) nr 2185/96, och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999.

För de gemenskapsåtgärder som finansieras enligt denna åtgärd ska med begreppet oegentligheter enligt artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avses varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en bestämmelse i ett avtal som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för gemenskapernas allmänna budget eller budgetar som de förvaltar, genom en otillbörlig utgift.

Kontrakt och avtal ska särskilt innehålla bestämmelser om övervakning och finansiell kontroll som ska utföras av kommissionen eller (eller av någon befullmäktigad företrädare för denna) och revisioner som ska utföras av revisionsrätten, i förekommande fall på plats.

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOV

8.1. Kostnader för förslaget fördelade på mål [27]

Mål | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Totalt 2008-2013 |

1 Stöd till nätverkets verksamhet utanför de nationella kontaktpunkterna | 1 600 000 | 1 825 000 | 2 125 000 | 2 150 000 | 2 450 000 | 2 450 000 | 12 600 000 |

Åtgärd 1 Samordningsstöd till kommissionen | 1 000 000 | 1 100 000 | 1 500 000 | 1 500 000 | 1 600 000 | 1 700 000 | 8 400 000 |

Åtgärd 4 Kontakter med andra enheter | 100 000 | 125 000 | 125 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 800 000 |

TOTALA KOSTNADER | 6 500 000 | 8 800 000 | 10 100 000 | 10 300 000 | 10 500 000 | 10 500 000 | 56 700 000 |

8.2. Administrativa utgifter

8.2.1. Personal – antal och typ

Typ av tjänster | Personal (befintlig plus ev. tillkommande) som krävs för att förvalta åtgärden (antal tjänster/heltidsekvivalenter) |

År n | År n + 1 | År n + 2 | År n + 3 | År n + 4 | År n + 5 |

Tjänstemän eller tillfälligt anställda[28] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

Personal som finansieras[29] genom art. XX 01 02 |

Övrig personal[30] som finansieras genom art. XX 01 04/05 |

TOTALT | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig

Samordna nätverkets arbete, övervaka tjänsteleverantörens arbete, hålla kontakten med samordningsenheten och de nationella kontaktpunkterna, se till att kontrakten med nätverkets medlemmar förvaltas korrekt.

8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodoses

(Om fler än en källa anges ska uppgifter lämnas om hur många tjänster som härrör från var och en av källorna.)

X Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som ska ersättas eller förlängas.

( Tjänster som redan har avdelats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n.

( Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag.

( Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning).

( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året.

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetrubrik (nummer och benämning) | År n | År n + 1 | År n + 2 | År n + 3 | År n + 4 | År n+5 och följande budgetår | TOTALT |

Övrigt tekniskt och administrativt stöd |

– internt |

– externt |

Totalt tekniskt och administrativt stöd |

8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | År n | År n + 1 | År n + 2 | År n + 3 | År n + 4 | År n + 5 och följande budgetår |

Tjänstemän och tillfälligt anställda (XX 01 01) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |

Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda etc.) (ange budgetrubrik) |

Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 |

Beräkning – Tjänstemän och tillfälligt anställda

I tillämpliga fall ska en hänvisning göras till punkt 8.2.1.

2 x 117,000 € = 234,000 €

Beräkning – Personal som finansieras inom ramen för artikel XX 01 02

I förekommande fall ska en hänvisning göras till punkt 8.2.1.

Ej tillämpligt

8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |

År n | År n + 1 | År n + 2 | År n + 3 | År n + 4 | År n + 5 och följande budgetår | TOTALT |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor |

XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten |

XX 01 02 11 03 – Kommittémöten[32] |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |

XX 01 02 11 05 – Informationssystem |

2 Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) |

3 Övriga utgifter av administrativ karaktär (specificera genom att ange budgetrubrik) |

Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) |

Beräkning - Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Ingen uppgift

[1] KOM(94) 23 – Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on Immigration and Asylum Policies

[2] 1996 Feasibility Study for a European Migration Observatory.

[3] Utvärdering av europeiska migrationsnätverkets verksamhet, 2005.

[4] KOM(2005) 375.

[5] Se 2003 års budget, avdelning B5-8, område med frihet, säkerhet och rättvisa.

[6] EGT L 248, 16.9.2002.

[7] KOM(2005) 606.

[8] Samtliga dokument i samband med det offentliga samrådet, däribland bidragen från de berörda parterna, finns på

http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/emn/news_contributions_emn_en.htm

[9] EUT C […], […], s. […].

[10] EUT C […], […], s. […].

[11] EUT C […], […], s. […].

[12] EUT C […], […], s. […].

[13] EMN.

[14] Rådets dokument 11638/03.

[15] Rådets dokument 14292/1/04 rev 1.

[16] KOM(2005) 606.

[17] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 av den 13 december 2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1).

[18] EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

[19] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

[20] Differentierade anslag

[21] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.

[22] Utgifter som omfattas av artikel xx 01 04 i avdelning xx.

[23] Utgifter som omfattas av andra artiklar inom kapitel xx 01 än artiklarna xx 01 04 eller xx 01 05.

[24] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[25] Ytterligare kolumner kan läggas till vid behov, dvs. om åtgärdens löptid är länge än 6 år.

[26] Om fler än en förvaltningsform anges ska ytterligare uppgifter lämnas under avsnittet ”Anmärkningar” i denna punkt.

[27] I bilaga 2 till konsekvensanalysen finns en förklaring av hur de ökade resurserna kommer att användas liksom ett förtydligande om de grundläggande resultat som ligger till grund för de belopp som beviljas de nationella kontaktpunkterna.

[28] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[29] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[30] Kostnaderna för dessa ingår i referensbeloppet.

[31] Det ska göras en hänvisning till den särskilda finansieringsöversikten för det eller de berörda genomförandeorganen.

[32] Ange vilken typ av kommitté som avses samt vilken grupp den tillhör.