SV Europeiska unionens officiella tidning C 226/17

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Stadgan för europeiska ömsesidiga bolag: det civila samhällets uppfattning, roll och bidrag” (yttrande på eget initiativ)

2014/C 226/03

Föredragande utan studiegrupp: Mario CAMPLI

Den 22 januari 2014 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

”Stadgan för europeiska ömsesidiga bolag: det civila samhällets uppfattning, roll och bidrag” (yttrande på eget initiativ).

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 mars 2014.

Vid sin 497:e plenarsession den 25–26 mars 2014 (sammanträdet den 25 mars) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 140 röster för, 1 röst emot och 5 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Slutsatser

1.1.1 Ömsesidiga bolag ingår i den europeiska ekonomiska och sociala modellen på samma sätt som kooperativ, stiftelser och föreningar. De många olika formerna av företag, även inom den sociala ekonomin, är – oberoende av den rättsliga definitionen av företag i de olika medlemsstaternas lagstiftning – ett grundläggande inslag på EU:s inre marknad även när det gäller att främja, investera i och utveckla den europeiska entreprenöriella mångfalden.

1.1.2 De ömsesidiga bolagen har rätt till en europeisk stadga för att tillgodose behovet av att täcka risker särskilt i fråga om det sociala skyddet och hälsoskyddet av arbetstagarna, företagen och allmänheten.

1.1.3 De ömsesidiga bolagen vägrar att ge upp den ömsesidiga företagsformen, och EESK vill för sin del uppvärdera mångfalden av företagsformer, bl.a. av aktörerna i den sociala ekonomin, för att bevara det europeiska ekonomiska och sociala arvet. En informationskampanj, om en sådan är till nytta, kan dock inte ersätta den nödvändiga rättsliga ramen.

1.1.4 Det finns många olika slags ömsesidiga bolag i Europa (ca 40 typer har kartlagts), men om man bortser från deras mångfald har 95 % av dem samma styrningsprinciper.

1.2 Rekommendationer

1.2.1 I enlighet med sina åtaganden vid evenemanget om socialt företagande i Strasbourg uppmanar EESK kommissionen att snabbt lägga fram ett förslag till förordning om en stadga för europeiska ömsesidiga bolag.

1.2.2 Den ömsesidiga modellen bör erkännas genom en samstämmig rättslig ordning på EU-nivå som motsvarar dess ekonomiska betydelse och sociala roll.

1.2.3 Stadgan bör vara en stadga om styrningen och inte om verksamheten i syfte att bevara mångfalden av ömsesidiga bolag.

1.2.4 Stadgan bör inte syfta till att harmonisera medlemsstaternas lagstiftning och bör vara frivillig.

1.2.5 En detaljerad tidsplan för förfarandet för framläggande och antagande av förslaget till stadga för europeiska ömsesidiga bolag bör offentliggöras.

2. Inledning

2.1 Syftet med detta yttrande är att så mycket som möjligt påskynda framläggandet av ett förslag till förordning från kommissionen om en stadga för europeiska ömsesidiga bolag.

2.2 Det europeiska civila samhällets och de berörda parternas uppfattning är att utan en lämplig rättslig grund kommer de ömsesidiga bolagens verksamhet – på EU-nivå – i praktiken att hindras. Detta skulle få allvarliga konsekvenser på det sociala området i ett läge där de offentliga insatserna minskar, på hälsoområdet (mindre rättvis tillgång till vård för EU:s invånare), på sysselsättningsområdet (förlorade möjligheter till sysselsättning, även specialiserad sådan) samt för förstärkningen av den sociala sammanhållningen i EU och den europeiska integrationsprocessen.

2.3 Man har länge diskuterat en europeisk stadga, tvekat och inte fattat något beslut.

2.3.1 Förslaget om en stadga för europeiska ömsesidiga bolag har en mycket lång historia som går tillbaka till 1993 och EU:s försäkringsdirektiv. I detta sammanhang begärde de ömsesidiga bolagen att deras ursprungliga styrningsform som handelsbolag skulle erkännas i en europeisk stadga.

2.3.2 Ett första förslag till förordning drogs tillbaka 2006: Trots att kommissionen i ett meddelande om bolagsrätt från 2003 åtog sig att införa nya europeiska rättsliga former för bl.a. ömsesidiga bolag, ett åtagande som upprepades i handlingsplanen om modernisering av bolagsrätten och företagsstyrning från 2006, strök den i stället förslaget till stadga för europeiska ömsesidiga bolag från sin dagordning 2006.

2.3.3 År 2007 tog de europeiska sammanslutningarna för ömsesidiga bolag ett nytt initiativ för att få upp förslaget på dagordningen igen.

2.3.4 Europaparlamentet antog i mars 2010 en skriftlig förklaring där man stödde en stadga för europeiska ömsesidiga bolag och lade i juli 2011 fram en rapport om de ömsesidiga bolagens roll i Europa, där man konstaterade att ett förslag till stadga behövs.

2.3.5 I mars 2013 antog Europaparlamentet enhälligt Luigi Berlinguers initiativbetänkande om möjligheterna att införa en stadga för europeiska ömsesidiga bolag.

2.3.6 Samtidigt beslutade kommissionen inom ramen för inremarknadsakten att finansiera en studie om de ömsesidiga bolagens situation och svårigheter på den inre marknaden (känd som Panteia-studien). Denna viktiga studie, som offentliggjordes den 12 oktober 2012 och leddes av kommissionen, gjorde det möjligt att för första gången få en heltäckande bild av de ömsesidiga bolagens rättsliga, ekonomiska och sociala förhållanden i EU:s medlemsstater (1).

2.3.7 Därefter anordnade kommissionen ett offentligt samråd om studiens slutsatser (vars resultat offentliggjordes i oktober 2013) (2). Samrådet blev en sådan framgång (mer än 300 svar, varav två tredjedelar var positiva) att kommissionen beslutade att göra en konsekvensbedömning av möjligheterna att föreslå en stadga för europeiska ömsesidiga bolag.

2.4 I sitt yttrande om ”Olika företagsformer” (3) (från oktober 2009) framhöll EESK att ”de många varierande företagsformerna erkänns i såväl fördraget som i praktiken genom de olika former av rättslig ställning som redan godkänts och som är under behandling”. Kommittén inkluderade ömsesidiga bolag i företagsformerna i den sociala ekonomin.

2.5 I bilagan till den deklaration som avgavs i Strasbourg vid det evenemang om socialt företagande som kommissionen och EESK anordnade gemensamt den 16–17 januari 2014 står det att många berörda parter anser att åtgärderna till förmån för socialt företagande bör omfatta alla företag i den sociala ekonomin (kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar, stiftelser osv.), och att EU bör föreslå en europeisk stadga för ömsesidiga bolag som gör att de kan bedriva gränsöverskridande verksamhet, gå samman och anta utmaningarna i Solvens II-direktivet, samt en europeisk stadga för föreningar. Vid detta evenemang tillkännagav Antonio Tajani, kommissionsledamot med ansvar för näringsliv och företagande, att kommissionen skulle lägga fram ett lagstiftningsinitiativ beträffande stadgan.

3. Beskrivning av ömsesidiga bolag

3.1 Det finns många olika rättsliga former för ömsesidiga bolag i de olika EU-länderna. Dessa olika former av ömsesidiga bolag och deras roll beror på kulturen och den ömsesidiga rörelsens historia i respektive land. Historiskt sett införde de ömsesidiga bolagen de första formerna av social trygghet i Europa. I dag är de ömsesidiga bolagens främsta uppgift inom EU att tjäna sina medlemmar i ett allmännyttigt sammanhang och täcka risker för sina medlemmar genom att erbjuda dem försäkringstjänster, sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster samt personliga stödtjänster.

3.2 Sammanlagt har nästan 40 typer av ömsesidiga organisationer kartlagts inom EU. Nästan 95 % av de ömsesidiga bolagen har fem gemensamma styrningsprinciper: 1. Organisationen måste vara privaträttslig, dvs. vara oberoende gentemot staten och inte få stöd med offentliga medel. 2. Organisationen måste vara en sammanslutning av personer och inte av kapital. 3. Styrningssystemet måste vara demokratiskt enligt principen om en person, en röst. 4. Principen om solidaritet tillämpas mellan medlemmarna: Medlemmarna måste kunna ansluta sig fritt, utan urvalskriterier. 5. Vinsterna måste användas till förmån för medlemmarna.

3.3 De ömsesidiga organisationernas marknadsandel uppgår till i genomsnitt 15,8 % i Europa (12,8 % för livförsäkring och 20,5 % för annan försäkring). Dessutom uppskattas det att de ömsesidiga organisationerna tillhandahåller hälso- och sjukvårdstjänster samt sociala tjänster åt nästan 230 miljoner EU-invånare, varav cirka 100 miljoner täcks inom ramen för förvaltningen av obligatorisk sjukförsäkring. De sysselsätter omkring 3 50 000 människor i Europa. Den allmänna uppfattningen är att ekonomin drar nytta av mångfalden av strukturer som den består av eftersom denna mångfald förbättrar reaktionsförmågan vid förändringar på marknaden. I kristider ger de ömsesidiga organisationernas långsiktiga perspektiv dem dessutom en fördel jämfört med kapitalbolag.

4. Allmänna kommentarer till förslaget till en stadga för europeiska ömsesidiga bolag: Varför behövs en stadga för europeiska ömsesidiga bolag?

4.1 I EU är det bara aktiebolag och kooperativ som har en europeisk stadga, och för stiftelser är förslaget till europeisk stadga under behandling. De ömsesidiga bolagen har ingen europeisk stadga (4).

4.2 Den europeiska integrationsprocessen har lett till att arbetstagarnas, företagens och medborgarnas rörlighet har ökat. Det måste vara möjligt att täcka deras hälsorisker, sociala risker och andra försäkringsrelaterade risker inom hela EU och undvika glapp i rättigheter, förmåner och former av skydd.

4.3 Kommissionen och rådet arbetar för närvarande med finans- och försäkringstjänster (Basel III och Solvens II) samt utstationering av arbetstagare och deras rörlighet. Ett nytt direktiv om gränsöverskridande vård gäller i medlemsstaterna sedan den 1 januari 2014. De ömsesidiga bolagen i medlemsstaterna har dock ingen rättslig möjlighet att delta i denna europeiska integrationsprocess och utvecklingen av den inre marknaden utan att ombilda sig för att kunna bli europeiska kooperativa föreningar eller Europabolag. De ömsesidiga bolagen vägrar att gå med på detta, och EESK vill för sin del uppvärdera mångfalden av företagsformer, bl.a. av aktörerna i den sociala ekonomin, för att bevara det europeiska ekonomiska och sociala arvet.

4.4 Dessutom är tillsynsramen för försäkringsgivare ”Solvens II” ytterligare en faktor som talar för en stadga för europeiska ömsesidiga bolag: Den skulle ge de ömsesidiga bolagen möjlighet att dra nytta av diversifiering samt ägna sig åt återförsäkringsverksamhet och kapitalförvaltning för att minska sina kostnader till förmån för medlemmarna.

4.5 De ömsesidiga bolagen har inte tillgång till kapitalmarknaderna och har därför behov av gemensamma samarbetsverktyg, även på EU-nivå, för att undvika att gå under på en mycket konkurrensutsatt marknad.

4.6 De ömsesidiga bolag som bedriver verksamhet på EU-nivå motiveras inte bara av konkurrens och jakten på nya marknader, utan främst av viljan att förbättra tjänsterna till medlemmarna.

4.7 De ömsesidiga bolagen i allmänhet har behov av officiellt erkännande från EU:s sida, vilket skulle ge dem en rättslig grund och legitimitet som berörd aktör i den europeiska integrationsprocessen.

4.8 En stadga för europeiska ömsesidiga bolag skulle innebära ett erkännande av de ömsesidiga bolagens verklighet, deras ekonomiska och sociala betydelse samt deras särskilda roll när det gäller hantering av risker för personer, särskilt inom socialt skydd och hälsa.

4.9 Sammanfattningsvis vill EESK att den ömsesidiga modellen ska erkännas genom en samstämmig rättslig ordning på EU-nivå som motsvarar dess ekonomiska betydelse och sociala roll. Detta skulle dessutom göra det möjligt att undvika onödiga administrativa bördor, uppnå stordriftsfördelar och utveckla den ömsesidiga modellen i alla EU-medlemsstater (även i de fyra medlemsstater där den ömsesidiga modellen inte existerar) genom att till fullo utnyttja denna nya stadga, etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster.

5. Särskilda kommentarer till förslaget till en stadga för europeiska ömsesidiga bolag: Vad bör stadgan för europeiska ömsesidiga bolag omfatta?

5.1 Det finns många olika typer av ömsesidiga bolag i Europa (ca 40 typer har kartlagts), men om man bortser från deras mångfald har 95 % av dem samma styrningsprinciper. Därför bör stadgan vara en stadga om styrningen och inte om verksamheten.

5.2 Dessutom gör stadgans gruppform det möjligt att bevara mångfalden i väven av europeiska ömsesidiga aktörer i dess ursprungliga form: Den gör det möjligt att bevara strukturerna i deras identitet samtidigt som stordriftsfördelar kan uppnås med detta gemensamma verktyg (gemensamma inköp, gemensamma produkter). För att den nationella mångfald av strukturer som den rättsliga formen ”ömsesidigt bolag” kännetecknas av i Europa ska kunna bevaras rekommenderar EESK att största möjliga frihet för medlemmarna att utforma stadgar och struktur ska vara ett utmärkande inslag.

5.3 Stadgan bör vara frivillig för att inte påverka medlemsstaternas lagstiftning.

5.4 Det är viktigt att ge de ömsesidiga bolagen möjlighet att gå samman samt att främja gränsöverskridande verksamhet för att utveckla den ömsesidiga modellens europeiska dimension.

5.5 Förslaget till förordning bör möjliggöra inrättande — av ett europeiskt ömsesidigt bolag av fysiska personer som är bosatta i olika medlemsstater eller av juridiska personer som är etablerade i enlighet med olika medlemsstaters lagstiftning, — av ett europeiskt ömsesidigt bolag genom en gränsöverskridande fusion av flera befintliga ömsesidiga bolag, — av ett europeiskt ömsesidigt bolag genom ombildning av ett nationellt ömsesidigt bolag utan att detta behöver upplösas, om detta ömsesidiga bolag har sitt säte och sitt huvudkontor i en medlemsstat och ett driftsställe eller ett dotterbolag i en annan medlemsstat, — av en europeisk ömsesidig koncern.

5.6 De europeiska ömsesidiga bolagen skulle i likhet med nationella ömsesidiga bolag fortsätta att omfattas av medlemsstaternas allmänna bestämmelser: bestämmelser om arbetstagarnas inflytande i beslutsfattandet, arbetsrätt, sociallagstiftning, skatterätt, konkurrensrätt, industriell och immateriell äganderätt samt insolvensförfaranden och förfaranden vid betalningsinställelse. Särskilda nationella bestämmelser om de ömsesidiga bolagens verksamhet och tillsynsmyndigheternas kontroll bör gälla fullt ut för europeiska ömsesidiga bolag. Bestämmelserna i medlemsstaternas lagstiftning och i unionsrätten ska således tillämpas på de ovannämnda områdena samt på andra områden som inte omfattas av denna förordning.

5.7 Bestämmelserna om arbetstagarinflytande i europeiska ömsesidiga bolag fastställs i direktiven om arbetstagares rättigheter, som utgör ett oskiljbart komplement till denna förordning och måste tillämpas tillsammans med denna.

5.8 I stadgan för europeiska ömsesidiga bolag bör det vara möjligt att fastställa att stämman ska bestå av medlemmar eller av delegater för medlemmarna. Vad gäller rösträtt bör det utöver lika rösträtt för alla medlemmar (”en person, en röst”) även vara möjligt med olika röstviktning.

Bryssel den 25 mars 2014 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Henri MALOSSE

(1) Study on the current situation and prospects of mutuals in Europe, http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/files/mutuals/prospects_mutuals_fin_en.pdf.

(2) http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/social-economy/mutuals/index_en.htm.

(3) EUT C 318, 23.12.2009, s. 22.

(4) EESK:s yttranden om