Yttrande från Regionkommittén om:

- "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning 'Sokrates'",

- "Förslag till rådets beslut om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning 'Leonardo da Vinci'", och - "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram 'Ungdom'"

(1999/C 51/13)

BAKGRUND

- Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning "Sokrates" (KOM(98) 329 slutlig - 98/0195 COD) (); Förslag till rådets beslut om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för yrkesutbildning "Leonardo da Vinci" (KOM(98) 330 slutlig - 98/0196 SYN) (); och Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta gemenskapens åtgärdsprogram "Ungdom" (KOM(98) 331 slutlig - 98/0197 COD) ().

- Rådets beslut av den 15 september 1998 och den 1 oktober 1998 (Sokrates- och Ungdomsprogrammen) och Europeiska kommissionens beslut av den 1 september 1998 (Leonardoprogrammet) att i enlighet med artiklarna 126, 127 och 198c första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende.

- Regionkommitténs presidiums beslut av den 13 maj 1998 att ge utskott 7 "Utbildning, yrkesutbildning, kultur, ungdomsfrågor, idrott, medborgerliga rättigheter" ansvaret för att utarbeta ett yttrande i detta ärende.

- Utkastet till yttrande (CdR 226/98 rév.) antaget av utskott 7 den 1 oktober 1998 (föredragande: John Evans).

- I Amsterdamfördraget gav medlemsstaterna uttryck för sin fasta beslutsamhet att främja utvecklingen av högsta möjliga kunskapsnivå för sina folk genom en bred tillgång till utbildning och kontinuerlig fortbildning.

- I Amsterdamfördraget utvidgades de områden där Regionkommittén obligatoriskt skall rådfrågas till att även omfatta yrkesutbildning, och detta som ett erkännande av den betydelsefull roll som de lokala och regionala myndigheterna har på detta område.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén enhälligt vid sin 26:e plenarsession den 18-19 november 1998 (sammanträdet den 19 november) följande yttrande.

1. Inledning

1.1. ReK ser positivt på den roll som tilldelats kunskapspolitiken genom Amsterdamfördraget och Agenda 2000, med tanke på att man här finner det som kommer att vara av störst betydelse för Europeiska unionens framtida utveckling. Kommissionen utlovade i dokumenten Agenda 2000 och För ett kunskapens Europa ett kommande beslut om att lägga fram tre förslag rörande utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. När ReK avgav sitt yttrande () över det senare dokumentet ställde man sig mycket positiv till att skapa ett öppet och dynamiskt europeiskt utbildningsområde och gav sitt stöd till utformningen av en mer strategisk ram för utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor i EU.

1.2. Kommissionen vill bygga vidare på de nuvarande programmen, nämligen Sokrates (utbildning), Leonardo da Vinci (yrkesutbildning) och Ungdom för Europa (ungdomsfrågor). I första hand skall man behålla namnen - eftersom de nu är bekanta för många EU-medborgare - samtidigt som man skall försöka använda EU:s fonder på ett bättre sätt samt påverka resurserna och ge dem en tydligare inriktning. De tre förslagen vittnar om en vilja att använda en integrerad metod, särskilt i form av gemensamma åtgärder. ReK ser positivt på att graden av integration ökar, eftersom detta bör leda till en maximering av insatsernas resultat, särskilt när det gäller att bekämpa social utslagning.

1.3. Följande tre mål har satts upp för de tre programområdena utbildning, yrkesutbildning och ungdomspolitik:

- Att främja sysselsättningen i linje med Europeiska rådets beslut i Luxemburg genom att utveckla de färdigheter, den kompetens och den företagskultur som blivit nödvändiga genom arbetets och arbetsorganisationens utveckling.

- Att öka kunskapspotentialen för att skapa de sociala och tekniska villkor som krävs för att skapa innovationer, vilka utgör ett viktigt medel för att främja den ekonomiska tillväxten och öka levnadsstandarden.

- Att säkerställa att medborgarna får tillgång till en europeisk erfarenhet som kan stärka en känsla av gemensam identitet och av att tillhöra en gemensam miljö.

1.4. Europeiska kommissionen, ministerrådet, Europaparlamentet och andra EU-institutioner betraktar arbetslösheten och den sociala utslagningen som de två största problem de står inför. Med tanke på dessa problem ser ReK positivt på att gränsen mellan utbildning och yrkesutbildning, formell och informell utbildning samt grundutbildning och fortbildning blir alltmer utsuddad. Denna tendens kommer till uttryck i de gemensamma, förenklade och integrerade inslagen i de reviderade programmen och i de samband man vill införa mellan dessa program och strukturfonderna, i synnerhet Europeiska socialfonden. Kampen mot social utslagning och arbetslöshet kommer helt klart att underlättas av denna komplementaritet och helhetssyn.

1.5. I de riktlinjer för sysselsättningen som utformades vid Europeiska rådets möte om sysselsättningen i november 1997, och som bekräftas av de kommissionsinsatser som skall genomföras enligt de reviderade programmen, anges att formell och informell utbildning samt yrkesutbildning i ett brett perspektiv är en viktig dimension av anställbarhet och anpassningsförmåga. Detta är något ReK välkomnar. Det kan ge starkt stöd åt processen att utveckla företagsamhet och är ett viktigt stöd för främjande av lika möjligheter. Regionkommittén vill särskilt uppmärksamma de handikappades berättigade krav på insatser när nu åtgärder för denna grupp integrerats i utbildningsprogrammen.

1.6. ReK har i många av sina tidigare yttranden framhållit att de ständigt alltmer utvecklade krav som människor ställs inför på arbetsplatsen, bl.a. nya arbetssystem och anpassning till ny teknologi, fordrar att arbetskraften genomgår en ständig fortbildning. Människor kan inte längre räkna med livslång anställning - utbildning och yrkesutbildning enligt en strategi för livslångt lärande kan därför visa sig vara ett avgörande instrument för att få fram kompetent arbetskraft, något som är en central förutsättning för hållbar ekonomisk och social utveckling. Det bör inte enbart vara den privata sektorn - i regel arbetsgivarna - som skall svara för denna fortlöpande utbildning, utan även - och framför allt - kommunerna och regionerna. ReK vill särskilt betona vikten av insatser för fortbildning av lärare inom den europeiska dimensionen samt utnyttjande av datorn i undervisningen.

1.7. ReK ser positivt på att man framhåller utbildningens, yrkesutbildningens och ungdomspolitikens roll för att människor i full utsträckning skall kunna utöva sitt medborgarskap, och betonar att tillträde till utbildningssamhället är en grundläggande aspekt av medborgarnas Europa som gör det möjligt med ett mer omfattande deltagande i det ekonomiska, sociala och samhällspolitiska livet.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Varje program har specifika insatser som är en funktion av målsättningarna, men de genomförs med användning av en eller flera av följande sex åtgärder: fysisk rörlighet, virtuell rörlighet, nätverk för samarbete, språkkunskaper, innovation och nyskapande samt bättre kunskaper om utbildningssystemen. ReK ställer sig positiv till denna gemensamma kärna i verksamheten som grundval för en mer målinriktad och integrerad uppläggning.

2.1.1. Fysisk rörlighet

2.1.1.1. ReK konstaterar att åtgärderna för fysisk rörlighet i de tre nuvarande programmen har varit lyckade, men vi vill understryka att man måste åstadkomma lika möjligheter att komma i åtnjutande av rörlighetsåtgärder, särskilt för missgynnade grupper.

2.1.1.2. Kommittén stöder åtgärder som främjar ömsesidigt erkännande av meriter och kunskaper och insatser för att undanröja hinder för rörlighet. I yttrandet om kommissionens grönbok "Grundutbildning - vidareutbildning - forskning: Hinder för rörlighet över gränserna" () ställde vi oss bakom insatser för att utvidga det europeiska meritöverföringssystemet, särskilt för att täcka in yrkesutbildningssektorn och utveckla ömsesidigt erkännande av inhämtade färdigheter eller informell yrkesskolning genom ackreditering.

2.1.1.3. Det är glädjande att man vill främja rörlighet för lärlingar och utbildning med arbetsplatsanknytning via Leonardo och införa en "Europass"-utbildning som skall leda fram till intyg om kunskaper som inhämtats på kurser i en annan medlemsstat. Detta noterade kommittén i sitt yttrande om förslaget till rådets beslut om främjandet av europeiska banor för varvad utbildning, däribland lärlingsutbildning ().

2.1.1.4. ReK noterar att ungdomsprogrammet gett ett värdefullt bidrag genom att ge speciellt missgynnade ungdomar möjlighet att delta i Leonardo och Sokrates trots att de brister i kvalifikationer. Det är ofta dessa ungdomar som ställs inför de största svårigheterna när de skall inordnas i samhälls- och yrkeslivet. Ungdomsutbyte kan hjälpa dem att bemästra dessa svårigheter.

2.1.1.5. Det är positivt att programmet "Europeisk volontärtjänst för ungdomar" förts in under en sammanhängande ungdomspolitisk ram; detta ligger i linje med kommitténs yttrande om programmet (). Vi vill betona att volontärtjänstprogrammet bidragit till informella utbildningserfarenheter som gynnar ungdomars personliga, sociala och yrkesmässiga utveckling, och särskilt framhålla att det ger unga människor en chans att bidra aktivt som EU-medborgare och befästa solidariteten, inte bara volontärerna emellan utan också med deltagande kommuner och regioner.

2.1.1.6. ReK välkomnar möjligheterna att förstärka kopplingarna mellan utbildningsväsendet och arbetslivet i rörlighetsutbytet, antingen genom praktikplatser för elever och utbildare (Leonardo) och lärare (Sokrates) eller genom utbyte mellan företag/universitet och yrkesutbildningsinstitutioner (Leonardo). Ansträngningarna att bygga ut länkarna mellan dessa båda sektorer bör förstärkas, som ReK tidigare rekommenderat i sitt yttrande om de lokala och regionala myndigheternas roll i samband med att länka samman utbildningsinstitutioner med företag ().

2.1.1.7. ReK anser det vara ett viktigt inslag i utbildningen i skolan att eleverna efter slutförda program träffas och att det anordnas möten mellan elever från deltagande länder i syfte att utvärdera den egna insatsen i projekten.

2.1.2. Virtuell rörlighet

2.1.2.1. ReK ställer sig bakom fortsatta ansträngningar att påskynda skolornas uppkoppling till Internet och utvecklingen av pedagogiskt multimediamaterial, men vi upprepar kommentarerna i yttrandet om kommissionens meddelande "Att lära i informationssamhället - Handlingsplan för ett europeiskt utbildningsinitiativ" () med avseende på behovet att ställa tillräckliga finansiella resurser till förfogande. Vi återkommer också till behovet av åtgärder för att förstärka utnyttjandet av ny teknik inom yrkesutbildningen och vuxenutbildningen.

2.1.2.2. Vi understryker att man särskilt måste se till att den nya tekniken inte ökar den sociala klyftan mellan dem som har tillgång till den och dem som inte har det. Därför är det helt nödvändigt att få i första hand lärarna att inse vikten av att man i skolorna inför instrument som ger eleverna tillgång till det nya multimediala informationssamhället. Man får inte heller bortse från hur viktigt det är med ett mänskligt mellanled i form av lärarstöd. Regionkommittén upprepar kommissionens önskan om att den nya tekniken skall utnyttjas för att bekämpa social marginalisering. Följaktligen förordar kommittén största möjliga tillgång till dessa resurser.

2.1.2.3. ReK betonar därför att det krävs multimediautbildning på alla nivåer för att hjälpa människor att ta till sig den information som tas emot via den nya tekniken och bygga upp ett informationssamhälle som omfattar alla.

2.1.3. Samarbetsnät och nätverkskontakternas betydelse

2.1.3.1. Detta är ett nytt inslag som är tänkt att sammanföra offentliga och privata aktörer ute i medlemsstaterna på region- eller sektornivå, i form av nätverk som syftar till att bygga upp en gemensam bank av lokalt kunnande i ett givet ämne och förstärka informationsspridningen. Vid uppbyggnaden av ett europeiskt sammarbetsnätverk betonar ReK vikten av att där så är möjligt bygga på redan etablerade regionala/lokala nätverk, för att undvika dubbelarbete.

2.1.3.2. ReK välkomnar uppbyggnaden av sådana samarbetsnät över hela EU, särskilt sådana som omfattar lokala och regionala aktörer. Vi hävdar att det finns rika kunskaper och erfarenheter på lokal och regional nivå, och att det är på denna nivå som större delen av de kreativa och nyskapande metoderna finns. I många tidigare yttranden har ReK förespråkat att denna värdefulla resurs skall utnyttjas effektivare genom spridning av välfungerande metoder via nätverk. Sådana nät har avgörande betydelse för utvecklingen av den allmänna politiken och för att hitta sätt att bekämpa social utslagning. De kan också bidra till utvecklingen av en samordnad strategi för utbildning, industri och sysselsättning, som gynnar både regionen, näringslivet och medborgarna.

2.1.3.3. De lokala och regionala myndigheterna måste vara anknutna till dessa nät, vilket vi underströk i yttrandet om de lokala och regionala myndigheternas roll i samband med att länka samman utbildningsinstitutioner med företag. De har en strategisk nyckelroll i att samordna partnerskap och föra samman alla berörda aktörer, särskilt utbildningsväsendet och arbetslivet.

2.1.3.4. Kommittén vill speciellt framhålla hur viktigt det är att alla centrala aktörer blir fullt delaktiga i dessa nätverk - arbetsmarknadens parter och intresseorganisationer, utbildningsinstitutioner, föräldrar, studerande osv. - och vi betonar behovet att sprida välfungerande lösningar för hur nätverk byggs upp på dessa områden.

2.1.3.5. ReK noterar med tillfredsställelse att Leonardoförslagen lägger en tonvikt vid nätverkens roll att främja analyser och prognoser av kunskapsbehovet. Att engagera lokala och regionala myndigheter i denna process kan bli en garanti för att kunskapsinhämtandet motsvarar lokala arbetsmarknadsbehov och passar in i de lokala utvecklingsstrategierna.

2.1.3.6. Kommittén efterlyser flexibla anknytningar till ESF-stödet, när det gäller funktionsaspekterna och till ERUF när det gäller investeringsaspekterna, så att åtgärderna kan förstärkas på detta område.

2.1.4. Främjande av språkkunskaper

2.1.4.1. ReK stöder ett främjande av språkkunskaper och betonar deras betydelse för att öka både den kulturella medvetenheten och anställbarheten - språkkunskaperna är ju en avgörande förutsättning för rörligheten.

2.1.4.2. Regionkommittén vill särskilt betona hur viktigt det är stödja minoritetsspråk och att främja rörlighetsåtgärder i områden där "smalare" språk talas.

2.1.5. Stöd till nyskapande projekt och produkter

2.1.5.1. ReK framhåller att spridning av goda lösningar och nyskapande metoder måste säkerställas. Detta kan bli ett viktigt bidrag till att utveckla politiken och verksamheten på dessa områden över hela EU. Kommittén vill också betona hur viktigt det är att stödja transnationella pilotprojekt för att främja ett nytänkande och sprida detta inom utbildnings- och ungdomsverksamheten.

2.1.6. Förbättring av gemenskapsinformationen och kunskapen om systemen

2.1.6.1. Utveckling av källor för referensmaterial, data och information har avgörande betydelse för en dynamisk utbildnings- och ungdomspolitik. ReK ser positivt på det nya europeiska "utbildningsobservatorium" som skall inrättas för att förstärka informationsinsamlingen på utbildningsområdet och samla verksamheter som berör informations- och erfarenhetsutbyte.

2.1.6.2. Kommittén upprepar sin uppmaning till kommissionen att utnyttja befintliga nätverk och utveckla samarbetet på områdena för kvalitetssäkring och ackrediteringssystem, i linje med tidigare rekommendationer i yttrandena om vitboken om utbildning () och förslaget till rådets rekommendation om europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildning ().

2.1.6.3. Cedefops roll i samband med informationsinsamling på yrkesutbildningens område bör stödjas, särskilt analysen av tillgången till yrkesutbildning och meritackreditering. Man skall också uppmärksamma den know-how som finns vid Europeiska stiftelsen för yrkesutbildning när det gäller att ta fram relevant information på yrkesutbildningsområdet till partnerländerna, bland annat de central- och östeuropeiska staterna. ReK framhåller att arbetet vid olika databaser och institutioner måste vara samordnat och komplettera vartannat på ett effektivt sätt, för att undvika dubbelarbete.

2.1.7. Gemensam infordran av förslag

2.1.7.1. ReK ställer sig positiv till tanken på gemensam förslagsinfordran, som skulle göra det möjligt att utveckla ett gemensamt informationssystem, ett samordnat system för studier av välfungerande metoder i samband med livslångt lärande och gemensamma insatser på området för utbildningsmultimedia samt europeiska kunskapscentra på regional nivå.

2.1.7.2. Regionkommittén anser att man bör uppmärksamma spridningseffekten av de projekt som påbörjats och de resultat som uppnåtts, genom att upprätta ett centralt bibliotek på Internet för vart och ett av de tre aktuella programmen. Detta bör innehålla en kort beskrivning av de projekt som tilldelats stödmedel och deras resultat (på exempelvis max 10 rader) med e-postadresser till projektets kontaktpersoner.

2.1.7.3. Kommissionen skriver att syftet med dessa europeiska kunskapscentra är att åstadkomma regionala och lokala kontakter och samverkansformer mellan programmens olika aktörer, i syfte att stödja regional och lokal politik för livslångt lärande genom spridning av information och resultat och främjande av aktiv samverkan mellan de tre programmen. Redan från början av den första mandatperioden efterlyste Regionkommittén lokala och regionala kunskapscentra. Dessa kan bidra på ett avgörande sätt till att förbättra tillgången till grund- och yrkesutbildningsmöjligheter via ny teknik, särskilt för missgynnade kategorier, liksom även till att förbättra de sociala kontakterna och till att möta de nya kontaktbehoven i vår tid.

2.1.7.4. Vi är emellertid medvetna om de lokala och regionala myndigheternas ekonomiska begränsningar och förespråkar inte några nya inrättningar på platser där det finns anläggningar som bara behöver kompletteras för att komma upp i den standard som krävs för att integrera högteknologi.

2.1.7.5. Kommittén efterlyser flexibla anknytningar till ESF-stödet, så att åtgärderna kan förstärkas på detta område.

2.1.7.6. I programmen nämns inte landsbygdsområdena specifikt. ReK anser att deras särskilda behov måste uppmärksammas i högre grad - vissa täcks av strukturfondernas mål 5b och 6. Vi betonar också att de europeiska centra för livslångt lärande kan lämna ett värdefullt bidrag genom att erbjuda tillgång till grund- och yrkesutbildning i sådana områden.

2.1.8. Förbättrade och förenklade förfaranden

2.1.8.1. ReK välkomnar kommissionens ansträngningar att strömlinjeforma förfarandena och anpassa dem bättre till användarna. Vi är positiva till att programmet decentraliseras, vilket medför att omfattande resurser tilldelas varje medlemsstat, och vi hoppas att en decentralisering även kommer att ske inom varje medlemsstat.

2.1.8.2. Det är också gynnsamt att de nya programmen ger möjlighet till flerårsfinansiering, vilket ger ökad flexibilitet och gör att initiativen kan utvecklas i olika takt.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Sokrates

3.1.1. Sokratesprogrammets målsättning är att främja utbildningskvalitet genom att uppmuntra samarbete, öka rörligheten och utveckla den europeiska dimensionen inom alla utbildningssektorer. Det är positivt att en europeisk dimension specificeras i programmets målsättning, och vi önskar att denna skall tolkas i bredast möjliga bemärkelse, inte enbart genom språkundervisning. Kommittén vill också att man särskilt nämner det mervärde som finns inom den mellankulturella undervisningen - att man kan utrota rasistiska och främlingsfientliga stämningar i samhället och stödja integreringen av alla medborgare, oberoende av ursprung - och som beskrivits i ReK:s yttrande om mellankulturell utbildning (). Kommittén understryker att åtgärder till stöd för mellankulturell utbildning och förståelse bör inledas så tidigt som möjligt inom systemets ram. Vi vill även betona vikten av insatser för fortbildning av lärare inom den europeiska dimensionen.

3.1.2. Vi välkomnar den föreslagna rapporten från medlemsstaterna som två gånger om året skall detaljbeskriva den faktiska uppbyggnaden av det europeiska utbildningsområdet under ifrågavarande period. Vi betonar att de lokala och regionala myndigheterna måste anknytas till utarbetandet av denna.

3.1.3. Det är positivt att antalet målsättningar i programmet minskas från nio till fyra: att förstärka den europeiska dimensionen inom utbildningen på alla nivåer; att främja samarbete inom alla utbildningssektorer och på alla nivåer; att bidra till att undanröja hindren för detta samarbete; samt att uppmuntra till innovationer när det gäller utbildning inom gemenskapen. ReK välkomnar denna tydligare formulering av de politiska målsättningarna, som kan bidra till att initiativ och projekt på ett logiskt och konsekvent sätt koncentreras till de åtgärder som krävs för att uppfylla dem.

3.1.4. Kommittén är positiv till att antalet åtgärder minskas från 27 till 8 och täcker de tre grundläggande stadierna i det livslånga lärandet (Comenius - skolutbildning, Erasmus - högre utbildning samt Grundtvig - andra utbildningsmöjligheter, inklusive vuxenutbildning) och de övergripande frågorna (Lingua - språk, Atlas - multimedia, observation och innovation, gemensamma åtgärder och kompletterande åtgärder).

3.1.5. Som stöd för programmets andra målsättning välkomnar ReK att ökad tonvikt skall läggas vid den andra utbildningsetappen, i undervisning för vuxna och personer som lämnat skolan utan meriter, via den nya "Grundtvig-åtgärden" som främjar nya informella undervisningsmetoder avsedda att underlätta livslång kunskapsinhämtning. Det är särskilt välkommet med förslag inom denna åtgärd om att utveckla ackreditering för inhämtade kunskaper.

3.1.6. Det är positivt att kommissionen reagerat på yttrandet om behovet av större tonvikt vid nyskapande verksamhet, vilket återspeglas i programmets fjärde målsättning. Vi ser speciellt positivt på att programmet kan motsvara nya behov som eventuellt uppstår under löptiden.

3.1.7. ReK noterar med tillfredsställelse att kommissionen stöder projekt som slår broar mellan de olika utbildningssektorerna i syfte att uppmuntra till livslångt lärande. Det är emellertid en besvikelse att målsättningarna inte uttryckligen nämner det livslånga lärandet. Livslångt lärande i form av vuxenutbildningen tas visserligen upp i bilagan till Sokratesprogrammet, men det begränsas till avdelningen för gemenskapsåtgärder och hänvisar felaktigt till "livslånga kunskaper", ett område där individen behöver kontinuerlig aktualisering.

3.1.8. Programmet måste även i fortsättningen driva på för erkännande av studieperioder utomlands och utländska studiemeriter.

3.1.9. Det är tillfredsställande att kommissionen säger sig vilja ha ökat samarbete mellan alla aktörer på utbildningens område, även föräldrarna, och motsvarande formulering i det remitterade beslutet.

3.1.10. ReK ser positivt på att man samlar alla åtgärder med koppling till skolor och lärarnas grundutbildning och praktik till enstaka åtgärder, och att universiteten ges möjlighet att följa samma förfarande.

3.2. Leonardo da Vinci

3.2.1. Leonardo da Vinci-programmet har tre mål:

3.2.2. Att förbättra och förstärka ungdomars integration i samhället och yrkeslivet, bland annat genom varvad utbildning och lärlingsutbildning.

3.2.3. Att utvidga och utveckla tillgången till vidareutbildning av god kvalitet och till kompetensutveckling under hela livet, särskilt i samband med ny teknik och organisation och investeringar i utbildning.

3.2.4. Att stödja systemen för yrkesutbildning för grupper som är utsatta på grund av bristande eller föråldrade kunskaper för att på bästa sätt integrera dessa personer på arbetsmarknaden och befästa deras återinträde i arbetslivet.

3.2.5. ReK rekommenderar att programmets andra mål omformuleras till tillgång till kompetensutveckling och aktualisering under hela livet, för att därigenom undvika antydningen att kunskaper inte behöver uppdateras. Kommittén vill även framhålla vikten av att på yrkesutbildningsområdet i EU främja ömsesidigt erkännande av meriter och tillägnade färdigheter genom ackreditering.

3.2.6. Kommittén välkomnar koncentrationen till tre mål i stället för nitton, som i det nuvarande Leonardo da Vinci-programmet. ReK välkomnar också förslaget till sex transnationella åtgärder (uppräknade i punkt 2.1) i stället för tjugotre, som under den första fasen. Genom denna rationalisering blir det möjligt att utnyttja och rikta resurserna på ett bättre sätt.

3.2.7. ReK noterar med tillfredsställelse att Leonardo da Vinci har börjat utnyttjas som ett europeiskt innovationslaboratorium, och kommittén är förvissad om att de innovativa pilotprojekten även fortsättningsvis kommer att leda till nya produkter och utbildningsmetoder som senare kan erkännas. ReK föreslår att de resultat och produkter som erhållits från projekt som genomförts på europeisk nivå sprids, för att en verklig multiplikatoreffekt skall kunna erhållas.

3.2.8. ReK välkomnar kommissionens förslag att ge programmet en bättre ram för pedagogik och handledning, samt att utforma gemensamma kvalitetsprinciper. ReK kräver för sin del en större öppenhet vad gäller urvalskriterierna för projekten.

3.2.9. ReK välkomnar de fortsatta åtgärderna för att främja språkkunskaper och för att skapa gemenskapliga referensramar för yrkesutbildningen.

3.2.10. ReK välkomnar att det upprättas en fast prioriteringsram för en period på tre år med ett årligt urvalsförfarande i kombination med förslaget att i mitten av perioden utfärda en andra allmän inbjudan att lämna förslag som skulle kunna fastställa nya prioriteringar eller ändra de som antogs från början.

3.2.11. Regionkommittén välkomnar det stöd för begreppet livslångt lärande som ges i artikel 1, där man talar om ett livslångt lärande och inte gör skillnad mellan grund- och vidareutbildning som man gjorde i det tidigare Leonardo-programmet.

3.2.12. Av de tre programmen är det kanske Leonardo da Vinci-programmet som kan ge störst bidrag till genomförandet av en gemenskapsstrategi för de små och medelstora företagen, de arbets- och tillväxtskapande motorerna. ReK vill betona behovet av fler åtgärder till stöd för nätverk mellan företag på lokal och regional nivå. Sådana nätverk kan främja spridningen av know-how och färdigheter samt strategier för hur man på ett effektivt sätt kan starta nya företag. De kan även främja medfinansieringsstrategier för ett gemensamt resursutnyttjande i avsikt att stödja utbildningsprogram och uppmuntra till investeringar i yrkesutbildning. ReK ser gärna att det skapas flexibla broar med hjälp av Europeiska socialfonden som gör det möjligt att förstärka åtgärderna på detta område.

3.3. Ungdom

3.3.1. Syftet med programmet är att göra det möjligt för ungdomar att förvärva kunskaper och färdigheter och att utöva ett ansvarsfullt medborgarskap för att delta aktivt i samhällslivet, framför allt genom att främja de unga kvinnornas roll.

3.3.2. Kommittén välkomnar att antalet mål för programmet har minskats från tio till följande tre mål:

3.3.3. Att förstärka ungdomars solidaritet genom att låta ungdomar bosatta i en medlemsstat delta i transnationell verksamhet i samhällets tjänst, inom gemenskapen eller med tredje land, särskilt i de länder som har samarbetsavtal med gemenskapen.

3.3.4. Att främja ungdomars deltagande i byggandet av Europa genom att de deltar i transnationell utbytesverksamhet, inom gemenskapen eller med tredje land. Sådant utbyte låter dem upptäcka mångfalden inom Europa och lära känna nya miljöer, vilket bidrar till kampen mot rasism, antisemitism och främlingsfientlighet.

3.3.5. Att uppmuntra ungdomars initiativförmåga, företagsamhet och kreativitet för att låta dem delta aktivt i samhällslivet och samtidigt främja erkännandet av värdet av en informell europeisk utbildningserfarenhet.

3.3.6. Kommittén välkomnar förslaget till fyra typer av huvudprogram: volontärtjänst för unga, ungdomsutbyte, ungdomsinitiativ och kompletterande åtgärder som riktar sig till ungdomsansvariga och ungdomar (med sex underprogram) i stället för åtta huvudprogram (med tjugo underprogram) som i det föregående programmet.

3.3.7. Regionkommittén välkomnar beslutet att avsätta budgetmedel för multilateralt utbyte samt att detta underlättas genom att förfarandena förenklas.

3.3.8. ReK välkomnar kommissionens föreslagna insats "En chans för ungdomar" inom området samarbete och medborgarskap som ett kompletterande och motiverande verktyg för utbildning och yrkesutbildning för Europas ungdomar. ReK har genomgående förespråkat en utveckling av projekt som inbegriper ungdomars egna initiativ, eftersom sådana projekt kan hjälpa till att skapa självaktning och ansvarskänsla samt främja kreativitet.

3.3.9. ReK välkomnar kommissionens förslag att stödja studier som kan bidra med systematiska analyser av den effekt europeiska program har på ungdomars liv.

3.3.10. ReK välkomnar de särskilda ansträngningar som föreslås från kommissionens och medlemsstaternas sida för att hjälpa ungdomar som av kulturella, sociala, fysiska, ekonomiska eller geografiska orsaker har svårt att delta i de åtgärdsprogram som finns på gemenskapsnivå och på nationell, regional eller lokal nivå, och att hänsyn därför skall tas till de svårigheter som drabbar denna målgrupp.

3.4. Lokala och regionala myndigheters roll i samband med de nya programmen

3.4.1. Den centrala roll som lokala och regionala myndigheter inom EU spelar för alla dessa program omnämns i mycket ringa omfattning. Kommissionen bör uppmärksammas på detta faktum. Ingressen till beslutsförslaget måste inkludera ett särskilt omnämnande så att lokala och regionala myndigheter inte endast sammanfattas under beteckningen lokala och regionala organ och organisationer (artikel 4).

3.4.2. ReK har på ett flagrant sätt förbigåtts i artikel 12.4 i förslaget till Leonardo da Vinci-program, där det anges att kommissionen skall lämna en delrapport om genomförandet senast den 30 juni 2003 och en slutrapport senast den 31 december 2005 till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén.

3.4.3. Regionkommittén medger att yrkesutbildning för närvarande inte ingår i dess rådfrågningsområde, men detta kommer att ändras, och i och med att Amsterdamfördraget ratificeras av medlemsstaterna förväntas detta läggas till Regionkommitténs befogenheter i slutet av år 1998, och Regionkommittén måste då obligatoriskt rådfrågas i ärenden som gäller yrkesutbildning, inklusive Leonardo da Vinci-programmet. Det verkar därför vara synnerligen välmotiverat att inkludera ett omnämnande av Regionkommittén i de nya förslagen redan från början i stället för att vänta på det officiella godkännandet och sedan begära ett nytt yttrande om Leonardo da Vinci-programmet, som då mycket väl redan kan vara på väg att påbörjas. Det står helt klart att detta förbigående av Regionkommittén måste rättas till.

3.4.4. Enligt kommissionen skall det bildas arbetsgrupper som består av välkända personer från berörda områden, och dessa skall hjälpa till vid genomförandet av de tre programmen. ReK välkomnar att principen om lika möjligheter tillämpas när dessa grupper upprättas. Kommittén önskar emellertid att man säkerställer att lokala och regionala myndigheter deltar i dessa arbetsgrupper liksom i de kommittéer som upprättas för att bistå kommissionen vid genomförandet av programmen. Dessa myndigheter måste även vara helt delaktiga under utvärderingsprocessen.

3.5. Finansiering

3.5.1. Enligt finansöversikten föreslås hela budgeten för de tre programmen omfatta ca 3 miljarder ecu. Totalsumman kan delas upp på följande sätt: 1,4 miljarder ecu till Sokrates; 1 miljard ecu till Leonardo da Vinci och 0,6 miljarder till Ungdom.

3.5.2. Detta uppgår sammanlagt till 0,67 % av hela årsbudgeten, vilket utgör en mycket liten del för detta viktiga område. Det innebär emellertid också en ökning med 60 % i förhållande till de nuvarande fyra programmens totala finansieringsnivå. Det skulle vara mycket välkommet om detta gick att uppnå med tanke på att Europaparlamentets föredragande för "För ett kunskapens Europa" fördömde den hittillsvarande otillräckliga finansieringen av programmen, och Europaparlamentet har - med stöd av Regionkommittén - krävt en betydande ökning av anslagen till Sokrates. Otillräckliga anslag leder endast till att ökade förväntningar och ambitioner inte kan motsvaras. För en effektivare administration skulle det emellertid vara lämpligt med bättre information om och spridning av de indikatorer som beaktas vad gäller ökning eller minskning av beloppen för olika program och åtgärder.

3.5.3. ReK befarar att låga anslag i kombination med den förväntade ökningen av antalet ansökningar om deltagande i programmen skulle leda till program för den privilegierade elit av individer och institutioner som har de största ekonomiska resurserna. Detta skulle strida mot principen om lika möjligheter. Man måste dock se till att man vid tilldelning av stödmedel till enskilda projekt inte fastställer eller prioriterar så höga beloppsramar att det lägger hinder i vägen för mindre projekt eller mer småskaligt samarbete, som till sitt innehåll kan vara lika banbrytande och kulturellt nyskapande som de stora projekten. Ur lokal- och regionalpolitisk synvinkel kan det finnas en risk för att man genom att stödja dyra projekt underlättar administrationen av programmen men inte beaktar gemensamma projekt och andra former av samarbete mellan kommuner och regioner i Europa.

3.5.4. Med tanke på programmens ambitiösa och omfattande utformning skulle det behövas anslag på omkring 3 miljarder ecu eller mer. Man måste komma ihåg att bestämmelserna är sådana att ökade EU-resurser innebär att minst samma summa tillkommer i form av lokala anslag eller resurser.

3.5.5. ReK ger sitt stöd till upprättandet av flexibla broar till andra finansieringskällor inom EU som har kompletterade verksamhet, särskilt Europeiska socialfonden, för att de möjligheter som står till buds till fullo skall kunna utnyttjas.

3.5.6. ReK upprepar att större investeringar i utbildning, yrkesutbildning och ungdomsprogram inom gemenskapen inte bara bidrar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom EU, utan även hjälper till att bygga ett verkligt "medborgarnas" Europa som kan få verklig betydelse för människors liv, något som beskrivs i kommitténs yttrande om budgetrevisionen av Sokrates-programmet ().

3.6. Öppning av programmen

3.6.1. Något som hänger samman med den ekonomiska situationen är öppnandet av de tre nya programmen för deltagare utanför EU, både för kandidatländerna och för Malta och Turkiet. ReK välkomnar denna utveckling. Även här gäller att om utvidgningsmålet skall genomdrivas på ett kraftfullt sätt måste resurserna vara anpassade och tillräckliga, så att de motsvarar de berättigade förväntningar som uppkommer genom dessa program.

3.6.2. ReK betonar det värdefulla bidrag som samarbete inom detta område ger för att stärka de ekonomiska, sociala och demokratiska reformprocesser som pågår i dessa länder.

4. Slutsatser

4.1. Sammanfattningsvis kan sägas att kommissionens övergripande strategi att presentera dessa tre nya program på samma gång välkomnas.

4.2. De fyra föreslagna åtgärderna kommer, om de genomförs, att möjliggöra ett vidgat deltagande och engagemang i alla sektorer så att de angivna målen kan uppnås.

4.3. De nya förenklade administrativa procedurerna kommer att leda till att de länder som deltar i programmet får större inflytande och ett mer konsekvent handlingssätt.

4.4. Kommissionen och andra gemenskapsinstitutioner måste inse och erkänna den avgörande och centrala roll som lokala och regionala myndigheter spelar inom EU. De flesta har ett direkt ansvar för att tillhandahålla och genomföra undervisning och ungdomsaktiviteter, och många är även ansvariga för yrkesutbildningen - oftast i samband med förnyelse och ekonomiska utvecklingsstrategier. Denna centrala roll måste erkännas vid genomförandet och utvärderingen av programmen. ReK anser därför att lokala och regionala representanter måste inkluderas i de kommittéer och arbetsgrupper som bildas för att bistå kommissionen vid genomförandet av programmen, samt att dessa representanter måste engageras till fullo i utvärderingsprocessen.

Bryssel den 19 november 1998.

Regionkommitténs ordförande

Manfred DAMMEYER

() EGT C 314, 13.10.1998, s. 5.

() EGT C 309, 9.10.1998, s. 9.

() EGT C 311, 10.10.1998, s. 6.

() CdR 432/97 fin - EGT C 180, 11.6.1998, s. 49.

() CdR 393/96 fin - EGT C 215, 16.7.1997, s. 1.

() CdR 431/97 fin - EGT C 180, 11.6.1998, s. 43.

() CdR 86/97 fin - EGT C 244, 11.8.1998, s. 47.

() CdR 346/96 fin - EGT C 116, 14.4.1998, s. 98.

() CdR 368/96 fin - EGT C 116, 14.4.1998, s. 89.

() CdR 115/96 fin - EGT C 182, 24.6.1996, s. 15.

() CdR 285/97 fin - EGT C 64, 27.2.1998, s. 76.

() CdR 194/96 fin - EGT C 215, 16.7.1997, s. 21.

() CdR 151/97 fin - EGT C 379, 15.12.1997, s. 17.