Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet – Främja ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet

(2022/C 159/07)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM FÖLJANDE:

1. Europeiskt ungdomsmål nr 10 enligt bilagan till EU:s ungdomsstrategi, med titeln ”Ett hållbart grönt Europa”, går ut på att ”skapa ett samhälle där alla ungdomar är miljöaktiva, utbildade i miljöfrågor och kan åstadkomma förändring i den egna vardagen”.

2. I FN:s Agenda 2030 för (1) hållbar utveckling konstateras att de unga är ”avgörande bärare av förändring” i fråga om hållbar utveckling. I FN:s globala ungdomsprogram World Programme of Action for Youth (2) uppmuntras unga att vara aktiva i samhället.

3. Europeiska unionen sluter upp bakom FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess mål för hållbar utveckling, för att bygga morgondagens värld på ett mer miljövänligt, fredsamt och rättvist sätt (3).

4. Europeiska unionen och dess medlemsstater sluter upp helt bakom Parisavtalet, som antogs under FN:s klimatförändringskonferens (COP21) i Paris i december 2015. För att syftet och målen med Parisavtalet ska uppnås understryker Europeiska unionen vikten av alla sex delarna av åtgärderna för ökat klimatmedvetande, erkänner den avgörande roll som unga har som drivkrafter för förändringar i samband med klimatåtgärder och efterlyser ett större engagemang från de ungas sida i klimatpolitiken, på internationell, europeisk, nationell, regional och lokal nivå, och när det gäller att frigöra potentialen i åtgärderna för ökat klimatmedvetande.

5. Miljöskydd är ett centralt mål för Europeiska unionen, som framför allt ska säkerställa ”en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö” (4) och uppnå klimatneutralitet senast 2050 (5).

6. Europaåret för ungdomar 2022 (6), som syftar till att öka ansträngningarna från Europeiska unionens, medlemsstaternas och de regionala och lokala myndigheternas sida för att stödja unga och arbeta med dem medan vi tar oss ur pandemin, syftar också till att främja de nya tillfällen och möjligheter som den gröna och den digitala omställningen ger. Dessa omställningar bör vara inkluderande och rikta fokus på integration av unga med begränsade möjligheter.

7. Den europeiska gröna given (7) är en färdplan för att skapa ett hållbart samhälle i Europeiska unionen genom att säkerställa en rättvis och inkluderande omställning för alla. Den uppmärksammar behovet av att fokusera på de yttersta randområdena, som är särskilt sårbara för klimatförändringar och naturkatastrofer.

SOM ÄR MEDVETNA OM FÖLJANDE:

8. Det finns en allt större medvetenhet och önskan bland unga att engagera sig i frågor som rör hållbar utveckling, framför allt miljö- och klimatfrågor (8). Det har skett en stark mobilisering av unga på lokal, regional, nationell, europeisk och internationell nivå i syfte att öka medvetenheten om miljöfrågor, däribland klimatförändringarna, genom påverkansarbete, klimatmarscher, mobiliseringskampanjer online och på andra sätt.

9. Många unga förespråkar kraftfulla miljöåtgärder och åtgärder som syftar till att bekämpa klimatförändringarna (9) och förlusten av biologisk mångfald. Vissa av dem tillämpar miljövänliga metoder som kan tjäna som förebild för resten av samhället. Unga delegater från hela världen, inklusive från alla Europeiska unionens medlemsstater, presenterade vid COP26 i Glasgow manifestet Youth4Climate Manifesto och uppmanade världsledarna att agera (10).

10. Mobiliseringen och engagemanget varierar från den ena unga personen till den andra: höga nivåer av utbildningsmässigt (11), kulturellt och socialt kapital hänger vanligtvis samman med högre nivåer av engagemang.

11. Den globala hälsokrisen till följd av covid-19 och den tillfälliga avmattningen i den ekonomiska aktiviteten i världen, som har fått betydande ekonomiska och sociala konsekvenser, framför allt för unga, har visat på den direkta inverkan som viss mänsklig verksamhet har på miljön (12). De olika nationella och europeiska stimulanspaketen och planerna för att övervinna krisen är möjligheter att driva på en hållbar och grön omställning där alla unga bör få tillfälle att engagera sig fullt ut som drivkrafter för förändringar.

ANSER FÖLJANDE:

12. Det är viktigt att säkerställa att alla unga, oavsett sådana faktorer som kön, funktionsnedsättning, utbildningsnivå, social och ekonomisk bakgrund, ursprungsland eller bostadsort, förstår den hållbara utvecklingens utmaningar och är medvetna om de konsekvenser som beslut, handlingar och livsstilsval får för miljön, den biologiska mångfalden och klimatet. Alla generationer, inklusive de unga, bör ha den kompetens som krävs för att vidta relevanta åtgärder.

13. För att kunna delta fullt ut bör unga ha tillgång till tillförlitlig faktabaserad information och data så att de kan göra välgrundade bedömningar beträffande utmaningar och lösningar som rör miljö, biologisk mångfald och klimatförändringar och så att de kan utveckla och stärka sin förmåga till kritiskt tänkande. Det bör också göras ansträngningar för att motverka desinformation om miljön och klimatförändringarna.

14. Det är också viktigt att främja dialog, såväl bland unga som mellan generationerna, om de etiska frågor som hänger ihop med hållbar utveckling, miljöskydd och respekt för levande varelser, genom att öppna utrymmet för diskussioner så att de unga och samhället i stort kan reflektera över de värden och de meningsmotsättningar som ryms inom området.

15. Arbetet med att engagera unga i miljöfrågor och åtgärder för att hantera klimatförändringar, föroreningar och förlust av biologisk mångfald bör avspeglas i politiken på lokal, regional och nationell nivå och på EU-nivå. Politiken bör inte bara i största möjliga utsträckning motsvara de ungas förväntningar, utan bör också ge dem möjlighet att på ett aktivt och meningsfullt sätt delta i utarbetandet och genomförandet av denna politik.

16. För att unga ska engagera sig i miljöarbete krävs informationsinsatser och lärande, formellt, icke-formellt och informellt, om miljöfrågor, från mycket låg ålder.

17. För att unga, även unga med begränsade möjligheter, verkligen ska kunna föreslå och utarbeta praktiska lösningar för att hantera miljöfrågor bör man stödja dem när de som volontärer eller som företagare genomför projekt, och de bör få praktiskt och tekniskt stöd genom såväl offentliga bidrag som privata investeringar.

FRAMHÅLLER FÖLJANDE:

18. Det är viktigt att uppmuntra alla unga att delta i utformandet av de egna lokalsamhällena, när så är möjligt också genom utbildningsinstitutioner, ungdomsorganisationer och ungdomarbetsorganisationer, samt lokala och regionala myndigheter, så att de kan bli aktörer och drivkrafter för förändring som förbättrar miljöskyddet och bidrar till hanteringen av klimatförändringar och förlusten av biologisk mångfald.

19. Samarbetet mellan beslutsfattare, utbildningsinstitutioner, ungdomsorganisationer och ungdomsarbetsorganisationer och andra berörda parter på miljöområdet är avgörande för att det ska vara möjligt att stödja unga och ge dem möjlighet att agera. Ömsesidigt förtroende och samarbete under beslutsprocesser som gäller miljön bör främjas.

20. Solidaritet och rättvisa mellan generationerna bör behandlas under beslutsprocesser om miljöskydd så att fördelarna för nuvarande generationer inte hamnar i konflikt med kommande generationers rättigheter.

NOTERAR FÖLJANDE:

21. De idéer och åsikter från unga som kom upp vid EU:s ungdomskonferens i januari 2022, i början av den nionde cykeln av EU:s ungdomsdialog, gällde följande: a) Fem åtgärdsområden identifierades. Under hela den nionde cykeln av EU:s ungdomsdialog måste unga och beslutsfattare tänka och arbeta utifrån dessa specifika områden för att fastställa konkreta förslag. b) Först och främst måste de färdigheter som erhålls genom icke-formell utbildning erkännas som en fullständig inlärningsprocess. Såväl lokala myndigheter som ungdomsorganisationer har ett ansvar att arbeta tillsammans för att ge unga möjlighet att lära sig mer om miljön och att hitta lösningar. Utbildning är den mest värdefulla investeringen i demokrati. c) På området för handling och egenmakt måste unga ges möjlighet att spela en aktiv roll i beslut som kommer att forma deras och framtida generationers liv. Unga måste delta i beslutsprocessen på alla nivåer. De glöms ofta bort och är underrepresenterade trots att de uttrycker idéer och farhågor som borde vara av intresse för äldre beslutsfattare. d) När det gäller samhällsstyrning utgör unga under 30 år mindre än 2,6 % av ledamöterna i de nationella parlamenten. Det måste säkerställas att ungas närvaro inte används för så kallad youthwashing, dvs. att unga bjuds in för syns skull. Befintliga strukturer, såsom EU:s ungdomsdialog och Europeiska ungdomsparlamentet, måste ges ändamålsenliga verktyg för att kunna fungera som strukturer för beslutsfattande. Under den nionde cykeln av EU:s ungdomsdialog är det nödvändigt att arbeta på ett hållbart och inkluderande sätt för ungas deltagande i beslutsprocessen. Det är också grundläggande att unga har tillräckligt med stöd, finansiering och information för att kunna delta på ett meningsfullt sätt. Det är nödvändigt att granska beslutsprocesserna på nationell nivå för att säkerställa att de är så hållbara och inkluderande som möjligt. e) På området för rörlighet och solidaritet har man sett att rörlighet inte är lika åtkomligt eller möjligt för alla unga. Forskningen ger oss möjlighet att identifiera de unga som inte deltar i rörlighetsprogrammen. Det är nödvändigt att övergå till mer gynnsamma metoder som hjälper samhället att bättre förstå solidaritetsprogrammen och nå alla samhällets medlemmar. f) Sist men inte minst kan tillgången till infrastruktur framstå som ett mindre viktigt område, men det finns en nära koppling mellan infrastrukturen och ungas livskvalitet och utbildning. Beroende på om unga kommer från ett landsbygdsområde eller ett stadsområde påverkar det deras sätt att fatta beslut. I landsbygdsområden är offentliga kommunikationer ett verkligt problem. Transportproblem kan leda till att unga isoleras. Följaktligen kan utestängningen av vissa grupper av unga inte leda till ett inkluderande samhälle. Alternativ som är hållbara och ekonomiskt överkomliga för alla måste säkerställas.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT, I ENLIGHET MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PÅ LÄMPLIGA NIVÅER, GÖRA FÖLJANDE:

22. Stödja ungdomsarbete, ungdoms- och miljöorganisationer och andra relevanta experter och berörda parter i deras roll som leverantörer av information till unga och göra det möjligt för dem att sprida information och data om klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald, föroreningar och andra miljöfrågor som är tillförlitliga, korrekta och av god kvalitet, som grundar sig på forskning, som lämpar sig för mottagare i olika åldrar och med olika bakgrund och som är avpassade för varje geografisk miljö, inklusive öar och tropiska miljöer.

23. Erbjuda aktörer inom formell utbildning och inom icke-formellt och informellt lärande, inklusive ungdomsarbetare, möjligheter till utbildning och yrkesmässigt lärande inom ramen för interaktiva, praktiska, lösningsorienterade inlärningsmetoder och inlärningsstrategier, i syfte att bättre informera, utbilda och stödja unga när det gäller miljöfrågor och sociala frågor samt klimatförändringarna.

24. Bättre utrusta unga med de färdigheter som krävs för att förstå och agera i miljöfrågor, genom formell utbildning och icke-formellt och informellt lärande.

25. Uppmuntra och göra det möjligt för barn och unga att vid behov komma i kontakt med naturen genom särskilda aktiviteter samt utveckla gröna initiativ, med stöd från berörda aktörer i miljöfrågor. En sådan kontakt är viktig för att öka medvetenheten om frågor som rör klimatet och den biologiska mångfalden.

26. Stimulera utveckling av partnerskap mellan utbildnings-, ungdoms-, idrotts- (13) och kultursektorerna samt alla relevanta sektorer, i syfte att utveckla övergripande, samordnade och kompletterande kunskapshöjande och utbildningsbaserade strategier för frågor som rör miljön, den biologiska mångfalden och klimatförändringarna.

27. Uppmuntra och stödja anordnande av inkluderande och ungdomsinriktad peer learning-verksamhet och utbyte av bästa praxis i frågor som rör miljön och klimatförändringarna, såsom programmen för unga ambassadörer och mentorsprogrammen eller TCA (Training and Cooperation Activities, Erasmus+) och NET (Networking Activities, Europeiska solidaritetskåren), i syfte att öka medvetenheten bland alla unga, också unga med begränsade möjligheter, och uppmuntra dem att agera för att skydda miljön och bekämpa klimatförändringarna.

28. Främja lämplig utbildning för ungdomsarbetare för att säkerställa att den ungdomsverksamhet som anordnas för och med unga är miljövänlig och hållbar samt vidareutveckla lämpliga initiativ inom ungdomsarbete inriktade på att engagera unga i miljöfrågor, framför allt i att bekämpa klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden.

29. Uppmuntra och stödja de offentliga myndigheternas, den privata sektorns och det civila samhällets erkännande och tillvaratagande av ungas engagemang för att skydda miljön och av de generella färdigheter, framför allt sociala färdigheter, som de har förvärvat på detta sätt.

30. Skydda och skapa hållbara (14) långsiktiga, säkra, tillgängliga och inkluderande medborgerliga utrymmen för samarbete med lokala, regionala, nationella, europeiska och internationella politiska beslutsfattare, där de ungas röster, i alla åldrar, deras farhågor och deras förslag till åtgärder för att skydda miljön och bekämpa klimatförändringarna hörs, så att de inte bara konsulteras utan också kan bli aktivt delaktiga i beslut som rör dessa frågor.

31. Främja unga forskare och deras arbete med hållbar utveckling för att ta itu med miljöutmaningar, dels så att de fungerar som förebilder för unga, dels för att mer direkt uppmuntra och främja utbyte av forskningsresultat med unga och ge dem egenmakt att agera.

32. Stödja skapandet av utbildningsreferenser för klimat-, miljö- och hållbarhetsfrågor, för alla åldersgrupper och för alla nivåer och typer av inlärning och utbildning.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT, INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN, PÅ LÄMPLIGA NIVÅER OCH MED HÄNSYN TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN, GÖRA FÖLJANDE:

33. Ta hänsyn till de särskilda behoven och åsikterna hos alla unga, framför allt unga med begränsade möjligheter, i lokala, regionala, nationella och europeiska miljöpolitiska strategier och program, framför allt sådana som bekämpar klimatförändringarna och bevarar den biologiska mångfalden, genom att främja deras deltagande i framtagandet och genomförandet av dessa politiska strategier och program.

34. Stödja och lära sig av initiativ från unga och ungdomsorganisationer för att anordna och genomföra informationsaktiviteter och informationskampanjer, inklusive digitala sådana, om klimat, föroreningar, biologisk mångfald och andra miljöfrågor.

35. Uppmuntra, erkänna och i lämpliga fall finansiellt stödja åtgärder och program på miljöområdet som initieras och leds av unga, framför allt sådana som bekämpar klimatförändringarna och bevarar den biologiska mångfalden, så att de kan bli aktörer för förändring inom samhället som helhet, inom sina utbildningsinstitutioner, institutioner för högre utbildning, ungdomsorganisationer och ungdomsarbetsorganisationer, lokalsamhällen och bland sina kamrater.

36. Främja volontärverksamhet där unga tar itu med miljöfrågor, framför allt verksamhet för att bekämpa klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden, och underlätta tillgången till denna verksamhet genom att särskilt säkerställa att dessa möjligheter finns allmänt tillgängliga och kommuniceras via lämpliga portaler på nationell nivå och EU-nivå, t.ex. Europeiska ungdomsportalen och andra relevanta kanaler, samt främja erfarenheter av volontärverksamhet där lokal eller nationell volontärverksamhet kombineras med transnationell volontärverksamhet genom att i lämpliga fall uppmuntra synergier och komplementaritet mellan nationella system och aktiviteter, inklusive nationella system och aktiviteter för volontärverksamhet eller samhällsnyttigt arbete där sådana finns, och EU-system för volontärverksamhet, i syfte att fördjupa unga volontärers engagemang, öka deras färdigheter och stärka deras känsla av samhörighet med Europeiska unionen.

37. När så är lämpligt investera i den gröna ekonomin och hjälpa unga att förvärva nödvändig kompetens och underlätta deras tillgång till utbildning som förbereder dem för morgondagens gröna jobb.

38. I tillämpliga fall stödja unga företagare som vill utveckla projekt med fokus på praktiska lösningar i miljöfrågor, särskilt när det gäller att ta itu med klimatförändringarna och bevara den biologiska mångfalden och ägna särskild uppmärksamhet åt projekt som utvecklats av unga med begränsade möjligheter som har ytterligare svårigheter att starta ett företag.

39. I tillämpliga fall utveckla mentorskapsprogram som leds av yrkesverksamma och företagare som aktivt deltar i sökandet efter miljölösningar, särskilt sådana som bevarar den biologiska mångfalden och bekämpar klimatförändringarna, i syfte att ge stöd och vägledning till unga som vill spela en aktiv roll inom denna sektor.

40. Öka unga EU-medborgares medvetenhet om och deltagande i FN:s miljöpolitik och miljöinitiativ genom att stärka samarbetet med lämpliga FN-organ som FN:s miljöprogram (Unep), Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), FN:s utvecklingsprogram (UNDP) och konventionen om biologisk mångfald.

UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT GÖRA FÖLJANDE:

41. Se till att alla unga kan förstå och ta ansvar för den europeiska gröna given och de initiativ som följer av den (t.ex. Bauhausinitiativet (15)) och de olika europeiska miljöprogrammen samt aktivt främja alla aspekter av den europeiska klimatpakten för alla unga.

42. Se till att offentliga samråd om EU:s miljöpolitik är tillgängliga för unga och ungdoms- och ungdomsorganisationer och att Europeiska kommissionen genom dessa samråd ger både medborgare och berörda parter möjlighet att framföra sina synpunkter innan lagstiftningsförslagen färdigställs, och på samma sätt uppmuntra unga och ungdomsorganisationer att på ett meningsfullt sätt delta i initiativ för medborgarengagemang som omfattas av Europeiska unionens uppdrag (16).

43. Främja och uppmuntra europeiska möjligheter till rörlighet och initiativ inom miljösektorn inom ramen för programmen Erasmus + och Europeiska solidaritetskåren, för att säkerställa att alla unga som så önskar kan engagera sig aktivt i miljöfrågor, inbegripet unga med begränsade möjligheter, särskilt unga från de yttersta randområdena samt från öregioner, landsbygden och avlägsna områden, samt se till att miljövänliga transportsätt prioriteras i dessa initiativ, i syfte att minska koldioxidavtrycket från ungdomsrörlighetsprojekt och samtidigt säkerställa att de är anpassade till behoven i de yttersta randområdena, som brottas med begränsningar på grund av att de är avlägsna.

44. Genomföra peer learning-verksamhet, i samarbete med ungdomsorganisationer och unga, om ungas engagemang när det gäller miljöfrågor, bevarande och återställande av den biologiska mångfalden och bekämpning av klimatförändringar och föroreningar, i syfte att identifiera befintlig bästa praxis i medlemsstaterna och underlätta utbytet av denna praxis mellan medlemsstaterna.

UPPMANAR ALLA AKTÖRER SOM DELTAR I EUROPEISKA SAMARBETSINITIATIV PÅ OMRÅDENA FÖR UNGDOMSFRÅGOR, MILJÖFRÅGOR OCH FRÅGOR SOM RÖR KLIMATFÖRÄNDRINGARNA ATT GÖRA FÖLJANDE:

45. Utveckla volontärverksamhet som tar upp miljöfrågor för Europeiska solidaritetskårens stödmottagare och andra nationella eller internationella volontärprogram och öka medvetenheten bland alla volontärer, oavsett vilka områden de är involverade i, om miljöfrågor och om miljökonsekvenserna av deras uppdrag, så att de kan vara särskilt uppmärksamma på sitt koldioxidavtryck under denna verksamhet.

46. Stärka det europeiska samarbetet genom att utbyta verktyg och bästa praxis när det gäller ungas engagemang och deltagande i miljöinsatser, särskilt när det gäller att bekämpa klimatförändringar och föroreningar och bevara den biologiska mångfalden, på europeisk nivå, bland annat genom att fullt ut utnyttja de möjligheter som erbjuds genom Erasmus +, Europeiska solidaritetskåren och andra relevanta EU-finansieringsinstrument.

(1) Resolution 70/1 antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015. Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling).

(2) United Nations World Programme of Action for Youth, juni 2010: https://www.un.org/esa/socdev/unyin/documents/wpay2010.pdf

(3) Rådets slutsatser, Att uppnå ett hållbart Europa senast 2030 (10 december 2019): https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14835-2019-INIT/sv/pdf

Rådets slutsatser, En övergripande strategi för att påskynda genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling – bättre återuppbyggnad efter covid-19-krisen (22 juni 2021) https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9850-2021-INIT/sv/pdf

(4) Artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen.

(5) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag).

(6) Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022), EUT L 462, 28.12.2021, s. 1.

(7) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Den europeiska gröna given. COM(2019) 640 final.

(8) Europeiska kommissionen, Flash Eurobarometer 478 (2019), How do we build a stronger, more united Europe? The views of young people: report

https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/99cb705b-fa13-11e9-8c1f-01aa75ed71a1/language-en

(9) Pan-European survey, Main multi-country report, #Climate of change, 2021: https://eeb.org/wp-content/uploads/2021/04/IPSOS-Multi-Country-Report-complete.FINAL_.pdf

(10) Youth4Climate Manifesto är ett resultat av evenemanget Youth4Climate: Driving Ambition, som sammankallades av Italiens regering. Det innehåller idéer och konkreta förslag beträffande några av de mest angelägna frågorna på klimatagendan, däribland utbildning för hållbar utveckling.

(11) David E. Campbell, What is the impact of education on civic and social engagement? Measuring the effects of education on health and civic engagement. Proceedings of the Copenhagen symposium, OECD 2006, https://www.oecd.org/education/innovation-education/37425694.pdf

(12) IPCC (Mellanstatliga panelen för klimatförändringar) – Climate Change 2021: The Physical Science Basis. https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_SPM_final.pdf

(13) [Rådets slutsatser om idrott som verktyg för beteendeförändring för hållbar utveckling av den 4 april 2022.]

(14) Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för unga där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas, EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19.

(15) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Det nya europeiska Bauhaus, COM(2021) 573 final.

(16) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om EU-uppdrag, COM(2021) 609 final.