INLEDNING

Små och medelstora företag utgör 99 procent av alla företag och spelar därför en viktig roll för den europeiska ekonomin. Av dessa företag är 92 procent mikroföretag[1]. Små och medelstora företag svarar för mer än två tredjedelar av sysselsättningen i den privata sektorn och spelar en avgörande roll för den ekonomiska tillväxten. Som arbetsgivare och som källor till innovation är de ytterst viktiga för EU:s ekonomi. Kommissionen är fast besluten att stödja deras utveckling, särskilt genom småföretagsakten och dess princip om att ”tänka småskaligt först”, samt genom att bl.a. göra det enklare för dem att få tillgång till EU-stöd. Även kommissionens agenda för smart lagstiftning ska hjälpa småföretagen genom att minimera den regelbörda som är en följd av lagstiftning som bedöms vara nödvändig på EU-nivå.

EU:s tillväxtstrategi för det kommande decenniet, Europa 2020-strategin, betonar vikten av att förbättra företagsklimatet bl.a. genom smart lagstiftning för att göra europeiska företag mer konkurrenskraftiga globalt. Många av de minsta europeiska företagen drabbas dock hårt av den ekonomiska krisen. Det är därför mycket viktigt att befria mikroföretagen från onödiga regler så att de kan koncentrera sig på att uppnå sina verksamhetsmål. Kommissionen är medveten om att kostnaderna för att följa reglerna är störst för de minsta företagen[2]. Det kommer alltid att vara mer betungande för mindre företag att följa lagstiftning som har antagits på regional, nationell eller europeisk nivå.

I detta dokument beskrivs hur konceptet ”tänk småskaligt först” kan vidareutvecklas för att ge snabba resultat. Det beskriver hur kommissionen ska utöka undantag och regellättnader för små och medelstora företag och mikroföretag. Det förklarar även hur detta arbete ska följas upp under hela lagstiftningsprocessen och genomförandet.

Regler är en nödvändig del av det moderna affärslivet. De skyddar medborgare och arbetstagare mot säkerhetsrisker och miljön mot föroreningar. Det är genom regler de samhällspolitiska målen förverkligas. EU:s inre marknad fortsätter att utvecklas, vilket skapar många nya möjligheter för företag av alla storlekar, men det krävs även vissa minimiregler för att denna marknad ska fungera.

Kommissionen välkomnar Europeiska rådets intresse för denna fråga och ser fram emot att få in synpunkter på denna rapport från Europaparlamentet, rådet och andra berörda parter som kan bidra till att driva på detta viktiga arbete. Kommissionen hoppas även att Europaparlamentet och rådet ska ge starkt stöd åt dess lagstiftningsförslag som ska minimera regelkostnaderna för små och medelstora företag och framför allt mikroföretag.

Kommissionen kommer även att fortsätta att arbeta med medlemsstaterna för att hjälpa dem att minimera regelbördan och undvika ”gold plating” när de genomför EU-lagstiftningen, dvs. att införa krav som är hårdare än EU-kraven.

VAD HAR MAN GJORT HITTILLS?

Kommissionen vidtar åtgärder för att ta fram småföretagsvänliga lagstiftningsförslag, t.ex. att mikroföretag ska befrias från onödiga krav i redovisningsdirektiven. Kommissionen har förbundit sig att bedöma effekterna av ny eller reviderad lagstiftning på små och medelstora företag genom sin väl utvecklade konsekvensbedömningsprocess. Kommissionen gör även regelbundna utvärderingar av om lagstiftningen uppfyller de avsedda syftena. Genom småföretagsakten[3] och inremarknadsakten[4] agerar kommissionen för att göra det lättare för små och medelstora företag att skaffa finansiering, eftersom detta är ett av de största problemen de brottas med i den nuvarande krisen. Omfattande förenklingsåtgärder har vidtagits för att göra det lättare för små och medelstora företag att delta i stödprogram. I kommissionens senaste förslag om sammanhållningspolitiken infördes t.ex. vissa gemensamma grundregler för de fem berörda fonderna[5], som omfattar förenklade återbetalningsmetoder, vilket kommer att göra det betydligt lättare för små och medelstora företag att få tillgång till EU-medel.

Kommissionen har genomfört två program för att förbättra den befintliga lagstiftningen. Det första var ett stort förenklingsprogram som syftade till att strama upp, uppdatera och konsolidera EU-lagstiftningen: omkring 200 förslag har antagits som kommer att få betydande positiva effekter för företag. Det andra var programmet för minskade administrativa bördor: Kommissionen har lagt fram förslag som innebär att bördorna minskas med 33 procent, dvs. betydligt mer än de planerade 25 procent. Medlagstiftaren har antagit förslag som leder till en minskning med 22 procent. Medlemsstaterna har redan börjat genomföra vissa av åtgärderna.

En rapport om medlemsstaternas bästa lösningar när det gäller att på minst betungande sätt genomföra EU-lagstiftningen håller på att sammanställas av högnivågruppen av oberoende intressenter för administrativa bördor under ledning av Dr. E. Stoiber. Mer information om resultaten av detta arbete finns i meddelandet om smart lagstiftning[6].

ÖKAD TONVIKT PÅ ”TÄNK SMÅSKALIGT FÖRST” NÄR NYA FÖRSLAG UTARBETAS

Efter ett förslag av ordförande José Manuel Barroso, som välkomnades av Europeiska rådet i juni 2011, har kommissionen börjat en ny genomgång av EU:s regelverk för att genomföra principen om att ”tänka småskaligt först” och för att se om det är möjligt att göra ytterligare undantag från lagstiftningen för de små och medelstora företagen, särskilt mikroföretagen, eller att minska regelbördan för dem.

Genomgången av regelverket pågår för närvarande men det är avgörande att de små och medelstora företagens intressenter deltar, för att man ska upptäcka fall som kan göra en verklig skillnad. Små och medelstora företag och mikroföretag måste i större grad vara involverade i detta arbete eftersom de har uttryckt oro för att undantagen kan leda till nackdelar för dem. Bättre och mer specifika samrådsmekanismer för små och medelstora företag och mikroföretag håller därför på ett inrättas.

De första resultaten av genomgången visar att det är svårt att rent generellt fastställa tydliga kriterier för vilken lagstiftning mikroföretag kan beviljas undantag från. De små och medelstora företagen och deras företrädare är medvetna om att de små och medelstora företagen måste omfattas av lagstiftningen. En betydande del av lagstiftningen som omfattar grundläggande tvingande rättsregler, t.ex. produktsäkerhetskrav som är nödvändiga för att man ska kunna bedriva handel inom hela den inre marknaden, kommer även i fortsättningen att gälla för små och medelstora företag och mikroföretag. Undantag eller lindrigare bestämmelser kommer inte att undergräva de övergripande politiska mål som anges i relevanta förordningar, t.ex. om hälsa och säkerhet, även på arbetsplatser, livsmedelssäkerhet eller miljöskydd. Målsättningen bör vara att minska den oproportionella börda som det innebär att uppfylla målen. Vilket i sig är positivt, kan i vissa fall medföra omfattande negativa konsekvenser som undanröjer fördelarna. I sådana fall bör tonvikt läggas vid hur mindre företag påverkas spela vid utformningen av hela rättsakten. Det viktigaste är att tillämpa principen om ”tänk småskaligt först” för att undvika att belasta de små och medelstora företagen i onödan.

Pappersexercis, dokumentation och inspektioner för att kontrollera att bestämmelserna följs leder till inte obetydliga kostnader. Dessa kostnader kan slopas helt eller delvis eller ofta underlättas för mindre företag. När det gäller lagar om processer, t.ex. lagar om hygienkrav, återtagningsskyldigheter eller liknande bestämmelser försöker kommissionen ta fram skräddarsydda lösningar som är enklare och gör att företag inte behöver plöja igenom stora regelböcker för att hitta de delar som är tillämpliga på dem.

Exempel på de preliminära resultaten av den pågående genomgången presenteras i de icke uttömmande förteckningarna i bilagorna 1 och 2.

Genomgången visar att en betydande del av lagstiftningen redan tillåter undantag. Man bör skilja mellan olika fall. I vissa fall omfattas inte de små och medelstora företagen alls av lagstiftningen. I andra fall omfattas de små och medelstora företagen av lagstiftningen, men undantag beviljas med utgångspunkt i företagets storlek. De små och medelstora företagen kan också omfattas av lagstiftningen men enligt lättare villkor.

Det allmänna målet är att små företag ska omfattas av undantagen, undantagen definieras dock från fall till fall med hjälp av de olika trösklarna och man beaktar fullt ut den särskilda karaktären av sektorn i fråga samt lagstiftningens övergripande mål.

Lagstiftning som inte omfattar småföretag

I vissa fall omfattas inte småföretag av EU-lagstiftningen, t.ex. då de minimis- principen tillämpas.

Undantag som redan tillämpas eller är möjliga enligt EU:s lagstiftning:

- Partiella undantag: Exempelvis gäller att fiskefartyg är kortare än 15 meter och som enbart bedriver fiske i territorialvattnen kan befrias från kravet på att vara utrustade med ett fartygsövervakningssystem, och att mikroföretag är befriade från kravet på färdskrivare i lastbilar som bara färdas inom en begränsad radie.

- Längre övergångsperioder: Små och medelstora företag beviljas t.ex. en längre anpassningsperiod för att installera varselmärkning och signaler för hälsa och säkerhet på arbetsplatser och inom byggsektorn beviljas små och medelstora företag en övergångsperiod på två år för att anpassa sig till lagstiftningen om användning av arbetsutrustning.

- Tillfälliga undantag : Mikroföretag är under en begränsad period undantagna från vissa bestämmelser, t.ex. var egenföretagare som utför mobilt arbete avseende vägtransporter tillfälligt undantagna från arbetstidsdirektiven fram till mars 2009.

Skräddarsydd lagstiftning:

- På vissa områden bör kraven inte vara desamma för de största och de minsta företagen. I enlighet med de berörda parternas önskemål utarbetar kommissionen därför lagstiftning om redovisningsregler där det görs tydlig åtskillnad mellan skyldigheterna för varje företagskategori (stora, mellanstora, små och mikro). Ett ytterligare exempel på detta är den pågående reformen av EU:s uppgiftsskyddsregler där man undersöker hur lagstiftningsbördan för mikroföretag och små och medelstora företag kan lättas genom att då det är möjligt införa mindre betungande skyldigheter utan att de grundläggande rättigheterna påverkas.

- Moderniseringen av direktivet om insyn kommer att förenkla vissa av de skyldigheter som har samband med börsnotering och kommer att göra kapitalmarknaderna mer attraktiva för små och medelstora företag.

- Förutom de gemensamma grundregler för de fem berörda fonderna som lades fram i kommissionens senaste förslag om sammanhållningspolitiken planeras förenklade regler för EU:s framtida forsknings- och innovationsprogram, Horizon 2020, särskilt för att öka deltagandet bland små och medelstora företag.

ÖKAD TILLÄMPNING AV SMÅFÖRETAGSTESTET, I SYNNERHET VAD GÄLLER MIKROFÖRETAG

För att lyfta fram undantagen och den skräddarsydda lagstiftningen för mikroföretagen och de små och medelstora företagen har kommissionen börjat arbeta för att omvänd bevisbörda ska tillämpas. Från och med januari 2012 kommer kommissionens beredning av nya lagstiftningsförslag alltid att utgå från att i synnerhet mikroföretag ska undantas från den föreslagna lagstiftningen om det inte kan visas att det är förenligt med proportionalitetsprincipen att de ska omfattas av den. Bevisfrågan är ett nytt inslag i småföretagstestet. När testet har ändrats på detta sätt kommer bevisbördan i praktiken att bli omvänd och beredningen av EU-lagstiftning kommer att ha fokus på den särskilda situationen för små och medelstora företag och mikroföretag.

Från och med samma tidpunkt kommer kommissionen även att se till att lagstiftningsförslag som måste omfatta mikroföretag på grund av mer övergripande samhällspolitiska skäl ska underbyggas genom att det införs en mikroföretagsdimension i det småföretagstest som ska ingå i den sedvanliga konsekvensbedömningen. I dessa fall kommer man att försöka hitta anpassade lösningar och regellättnader. När argumenten och skälen för regellättnader blir mer synliga bör det också bli lättare att följa inställningen hos små och medelstora företag och mikroföretag under hela beslutsprocessen.

För att uppnå denna genomgripande omläggning av tillvägagångssättet och se till att det följs under hela genomförandefasen kommer kommissionen att inrätta en resultattavla som ska uppdateras årligen och visa följande:

- Alla undantag och regellättnader för små och medelstora företag och mikroföretag som föreslagits av kommissionen samt övriga förslag där inverkan på de mindre företagen har identifierats som en betydelsefull faktor.

- Hur undantagen och regellättnaderna förändras under medbeslutandeförfarandet och den slutliga lagstiftning som antas av Europaparlamentet och rådet.

- Genomförandet av bestämmelserna i varje medlemsstat, varvid gold plating , dvs. att man inför hårdare krav än EU-lagstiftningen, på nationell eller regional nivå särskilt ska uppmärksammas.

Resultattavlan kommer att göra det möjligt för alla berörda parter att följa framstegen eller upptäcka i vilka olika skeden av EU:s lagstiftningsförfarande som förenklingsarbetet avstannar etc.

EN HANDLINGSPLAN FÖR ÖKAT DELTAGANDE FRÅN DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGENS SIDA VID LAGSTIFTNING OCH UTVÄRDERING AV FRAMSTEGEN

Kommissionen kommer att ge små och medelstora företag mer skräddarsydda möjligheter att föra fram sina synpunkter och bidra till att utforma beslut som rör deras behov. Man kommer att diskutera med företagen hur de skulle vilja att man lindrar regelbördan i olika situationer och på olika områden. Kommissionen kommer på lämpligt sätt att samråda med dem för att få reda på deras synpunkter och vad de förväntar sig av de olika åtgärderna. Inom ramen för socialpolitiken kommer kommissionen att använda samrådsprocessen med de europeiska arbetsmarknadsparterna enligt artikel 154 i fördraget innan den lägger fram ett förslag. Kommissionen håller dessutom på att gå igenom sin samrådsprocess som en uppföljning av meddelandet om smart lagstiftning och tänker genomföra följande förändringar:

1. Kommissionen kommer att se till att småföretagen blir mer involverade och får delta i samråd i större utsträckning i utformningen av bättre lagstiftning.

2. Särskilda samråd med företagspaneler inom ramen för Enterprise Europe Network kommer att användas i större utsträckning för att få in direkta synpunkter från små och medelstora företag till kommissionens konsekvensbedömningsprocess och för en rad andra ändamål: i ett pågående samråd uppmanas små och medelstora företag t.ex. rapportera om de största hindren för dem på den inre marknaden.

3. För närvarande gör man försök med särskilda konferenser med små och medelstora företag och mikroföretag i medlemsstaterna, där kommissionen lyssnar och noterar de problem som tas upp av företagen, och dessa försök kommer att lanseras i större omfattning inom ramen för agendan för smart lagstiftning och småföretagsakten.

4. Översynen av småföretagsakten ledde till en ny styrningsstruktur för att se till att de små och medelstora företagens synpunkter beaktas under införlivandet och det faktiska genomförandet av akten. I det nyligen etablerade nätverket av nationella småföretagsrepresentanter och sammankomsten för små och medelstora företag (SME Assembly) kommer europeiska och nationella organisationer för sådana företag att rapportera om och utvärdera införlivandet av småföretagsakten och verka för ett utbyte av god praxis, i synnerhet om hur man säkrar en småföretagsvänlig lagstiftning och undviker onödiga regelbördor.

5. Nätverket av nationella småföretagsrepresentanter kommer att kunna ge synpunkter på var undantag och regellättnader behövs mest och hur de bör utformas. Kommissionens småföretagsrepresentant kommer att samordna arbetet med de berörda parterna för att se till att hänsyn tas till små och medelstora företags intressen i kommissionsförslag som rör företag.

6. En särskild webbsida ska skapas för att få fram vilka tio EU- rättsakter som anses orsaka störst bördor för mikroföretag och små och medelstora företag. Tio i topp-listan ska vara utgångspunkt för en riktad och skräddarsydd revidering av dessa lagar.

Dessa åtgärder och initiativ kommer att finansieras av befintliga eller planerade program i enlighet med den gällande fleråriga finansieringsramen och förslagen till den nya ramen 2014–2020.

För att minimera regelbördan för små och medelstora företag och mikroföretag uppmanar kommissionen medlemsstaterna att försäkra sig om att de tillämpar samma principer som anges ovan och att de närmare bestämt

- ser till att småföretagen får delta i lagstiftningsarbetet redan från början,

- tar principen om att ”tänka småskaligt först” steget längre genom att den tillämpas systematiskt vid nationell lagstiftning och genom att regellättnader och undantag beaktas från fall till fall då det är lämpligt och

- tillämpar småföretagstestet vid konsekvensbedömningar och stärker testets mikroföretagsdimension.

Den nationella småföretagsrepresentanten bör ha en huvudroll i sitt land för att övervaka genomförandet av åtgärderna i nära samarbete med småföretagsorganisationerna.

SLUTSATS

Kommissionen har fastställt konkreta åtgärder i rapporten för att minimera de små och medelstora företagens, särskilt mikroföretagens, regelbörda. Rådet och Europaparlamentet uppmanas att stödja denna metod och använda kommissionens resultattavla för att följa undantag och regellättnader för mikroföretag genom hela medbeslutande- och genomförandeprocessen. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att tillämpa principen om att ”tänka småskaligt först” och att förbinda sig att fullständigt och skyndsamt genomföra de principer och åtgärder som är tillämpliga på medlemsstatsnivå.

Bilaga 1 – Befintlig lagstiftning med undantag eller regellättnader

Lagstiftning | Undantag eller regellättnader |

1 | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 | Om kontrakt tilldelas små och medelstora företag vars fordonspark består av högst 23 fordon kan de tröskelvärden över vilka kontraktet måste ske genom konkurrensutsatt upphandling fördubblas för att göra upphandlingsförfarandet enklare och mindre betungande. |

2 | Rådets direktiv 92/89/EEG av den 24 juni 1992 om minimikrav beträffande varselmärkning och signaler för hälsa och säkerhet i arbetet (nionde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) | Medlemsstaterna får ange företagskategorier (baserat på storlek eller verksamhet) som helt, delvis eller tillfälligt får ersätta föreskrivna ljus- eller ljudsignaler med alternativa åtgärder som ger samma skyddsnivå. |

3 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon | Företag som tillverkar små kvantiteter får ansöka om att omfattas av lägre krav hos sin godkännandemyndighet (Obs.: Ett annat undantag håller på att utformas som befriar tillverkare av små serier från vissa tekniska krav i lagstiftningen om typgodkännande av fordon). |

4 | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av den 25 november 2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) | Små och medelstora företag behöver inte nödvändigtvis rapportera årligen för att vara registrerade i Emas. |

5 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen | Direktivet tillämpas på företag som har minst 50 anställda och på anläggningar med minst 20 anställda. |

6 | Rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv 96/34/EG, | Medlemsstaterna får tillåta särskilda arrangemang för att tillgodose de små företagens behov avseende drift och struktur. |

7 | Rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter | Medlemsstater får begränsa skyldigheterna till företag eller verksamheter som när det gäller antal anställda uppfyller villkoren för val eller inrättande av ett kollegialt organ som representerar arbetstagarna. |

8 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster | Medlemsstaterna får undanta små distributörer från skyldigheterna att bidra till effektiv slutanvändning av energi och att erbjuda avancerad mätning och upplysande fakturering. |

9 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi | Direktivet öppnar en möjlighet för medlemsstaterna att särbehandla högeffektiv småskalig kraftvärme när det gäller tillgång till nätet. |

10 | Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt | Medlemsstaterna får tillämpa förenklade regler om påförande och uppbörd av mervärdesskatt för små företag, t.ex. schablonregler. |

11 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/66/EG av den 6 september 2006 om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer | Medlemsstaterna får undanta tillverkare som i förhållande till den nationella marknadens storlek säljer mycket små kvantiteter batterier eller ackumulatorer från skyldigheten att ekonomiskt bidra till avfallshantering, samt från återvinningskraven. |

12 | Rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete, undertecknat av UNICE, CEEP och EFS | Medlemsstaterna får helt eller delvis undanta deltidsarbetande med tillfällig anställning från villkoren i denna lagstiftning. |

13 | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs | Fiskefartyg som är högst 15 meter långa befrias från skyldigheten att utrustas med ett fartygsövervakningssystem, eftersom detta skulle medföra oproportionerligt stora kostnader. |

14 | Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG av den 16 juni 1994 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar | Längre övergångsperioder för små och medelstora företag så att de kan anpassa sin produktion (små båtar) till de nya kraven i direktivet. |

15 | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien | Livsmedelsföretagen är ansvariga för livsmedelshygien. De är skyldiga att införa HACCP-metoden (Hazard Analysis and Control of Critical Points), ett system för livsmedelssäkerhet. Små och medelstora företag kan emellertid anpassa delar av lagstiftningen till sin situation (genom t.ex. minska egenkontrollernas frekvens). Primärproducenter och detaljhandel kan ersätta HACCP med branschvägledningar och god praxis. |

16 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen | I lagstiftningen om systemet för handel med utsläppsrätter fastställs ett tröskelvärde avseende produktionskapacitet som gör att små anläggningar kan undantas från systemet eller underkastas likvärdiga åtgärder och förenklade övervaknings- och rapporteringskrav för anläggningar som släpper ut låga utsläpp. |

17 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel | Undantag beträffande de prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel för erbjudanden som inte överskrider 2,5 miljoner euro. |

18 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/87/EG av den 12 december 2006 om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart | Direktivet innehåller möjliga undantag för fartyg som endast trafikerar inre vattenvägar i en medlemsstat. Undantagen kan tillämpas i fråga om utrustning på farbara vattenvägar utan förbindelse med vattenvägarna i övriga medlemsstater via en inre vattenväg, eller för fartyg med en dödvikt om högst 350 ton. |

19 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/59/EG av den 27 november 2000 om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester | Undantagsregler finns för närvarande för fartyg med regelbundna hamnanlöp. |

20 | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon | Tillverkare av små volymer och nischtillverkare kan ansöka om lägre utsläppsmål. |

21 | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 av den 11 maj 2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon | Tillverkare av små volymer och nischtillverkare kan ansöka om lägre utsläppsmål. |

Bilaga 2 – Möjliga framtida undantag och regellättnader[7]

Lagstiftning | Undantag eller regellättnader |

1 | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter | Registeransvariga (t.ex. offentliga myndigheter, företag etc.) är i dag skyldiga att anmäla sin behandling av uppgifter till nationella myndigheter som är ansvariga för uppgiftsskydd, såvida det inte finns skäl för undantag. Medlemsstaterna har enligt direktivet ett betydande utrymme att själva besluta om eventuella undantag från denna skyldighet. Detta har lett till att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna. I det kommande reformpaketet ska man undersöka hur regelmiljön kan förenklas på ett effektivt sätt, t.ex. genom att öka harmonisering och förslå att anmälningsplikten slopas utom för behandling som medför större risker. |

2 | Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet | Möjligheten att ersätta den systematiska dokumentationen av riskbedömningar för mikroföretag med lågriskverksamhet med en proportionell riskbaserad metod skulle kunna undersökas mot bakgrund av ett samråd med arbetsmarknadsparterna och efter att en bedömning av de nuvarande skyldigheternas inverkan har gjorts. |

3 | Ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet | Ändringen av detta direktiv kan utnyttjas för att införa en riskbaserad metod, vilket kan leda till mindre betungande skyldigheter för små och medelstora företag i linje med den allmänna metod som ska gälla för alla bestämmelser om hälsa och säkerhet i arbetet. |

4 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lägsta arbetsmiljökrav när det gäller ergonomi i arbetet för att särskilt förebygga arbetsrelaterade muskuloskeletala sjukdomar och synbesvär till följd av bildskärmsarbete, samt om upphävande av rådets direktiv 90/269/EEG och rådets direktiv 90/270/EEG | Införandet av en riskbaserad metod bör övervägas, eftersom detta skulle leda till mindre betungande skyldigheter för små och medelstora företag i linje med den allmänna metod som ska gälla för alla bestämmelser om hälsa och säkerhet i arbetet. |

5 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning | Mikroföretag och möjligen även små och medelstora företag kan undantas från kraven när det gäller säsongsarbetare, så att små jordbruksföretag återigen kan anställa säsongsarbetare på lättare villkor. |

6 | Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster | Då kommissioner upprättar riktlinjer för direktivets genomförande kommer den att beakta om regellättnader kan komma ifråga för mindre företag. |

7 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/45/EG av den 6 maj 2009 om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg | Den nu pågående revideringen av detta direktiv kan vara ett tillfälle att ändra en del överdrivet hårda krav som inte tar hänsyn till små fartyg. |

8 | Rådets direktiv 92/29/EG av den 31 mars 1992 om minimikrav avseende säkerhet och hälsa för förbättrad medicinsk behandling ombord på fartyg | Fartyg måste ha tillräckliga förråd av läkemedel och behandlingsutrustning. Då ett visst tröskelvärde överskrids, måste det finnas en läkare. Då kommissionen ser över direktivet kommer den att beakta både för- och nackdelarna med att föreslå högre tröskelvärden för mindre fartyg. |

9 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/44/EG av den 25 juni 2002 om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (vibration) i arbetet | Mot bakgrund av den planerade utvärderingen av direktivet och som en del av förfarandet kommer kommissionen att uppmana berörda parter att inkomma med synpunkter om direktivets inverkan på små och medelstora företag. |

10 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/96/EG av den 27 januari 2003 om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) | Om omarbetningen av rättsakten skulle omfatta en ny skyldighet för mycket små distributörer av elektriska eller elektroniska produkter att återta avfallet, såsom Europaparlamentet har föreslagit, skulle de butiker som har en mycket liten yta kunna omfattas av undantag från en sådan återtagandeskyldighet. |

11 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall | Små och medelstora företag med lågriskverksamhet som ger upphov till avfall skulle kunna undantas från registreringskravet. Av den anledningen bör de behöriga nationella myndigheterna utnyttja sista punkten i artikel 26 i ramdirektivet för vatten fullt ut, varigenom det är möjligt att erhålla de relevanta uppgifter som är nödvändiga för att registrera sådana små och medelstora företag med utgångspunkt i de befintliga nationella registren. Detta skulle kunnas tillämpas på små och medelstora företag med lågriskverksamhet som utgör en minimal risk i fråga om skador på miljön eller människors hälsa. |

12 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter som genererats eller behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommunikationsnät | Den kommande revideringen av detta direktiv kan vara ett tillfälle att överväga vilka företag som ska vara skyldiga att lagra uppgifter. Ett av kriterierna kan vara företagets storlek. |

13 | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om offentlig upphandling | Den kommande revideringen av reglerna om offentlig upphandling i direktiven 2004/17/EG och 2004/18/EG skulle kunna omfatta en lättnad av skyldigheterna att lämna in intyg och andra bevis för att kunna delta förfaranden om offentlig upphandling. Intygen och de andra bevisen skulle särskilt kunna ersättas av en försäkran (självcertifiering). |

[1] Små och medelstora företag definieras som företag med högst 250 anställda och antingen en omsättning som inte överstiger 50 miljoner euro eller en balansomslutning som inte överstiger 43 miljoner euro. Mikroföretag är den minsta kategorin små och medelstora företag. De har högst tio anställda och en omsättning eller balansomslutning som inte överstiger 2 miljoner euro

[2] Om ett stort företag spenderar i genomsnitt en euro per anställd för att uppfylla en lagstadgad skyldighet kan ett medelstort företag behöva spendera omkring fyra euro och ett litet företag upp till tio euro. (Rapport från expertgruppen: Models to Reduce the Disproportionate Regulatory burden on SMEs, maj 2007).

[3] Översyn av småföretagsakten för Europa, kommissionens meddelande – KOM(2011) 78, 23.2.2011.

[4] Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet – ”Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt”, kommissionens meddelande – KOM(2011) 206, 13.4.2011.

[5] Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska havs- och fiskerifonden.

[6] Smart lagstiftning i Europeiska unionen, kommissionens meddelande – KOM(2010) 543, 8.10.2010.

[7] Förslag till en ny eller ändrad EU-förordning omfattas av ett förfarande med samråd och konsekvensbedömningar vilket bidrar till det slutliga beslutet om den policy som ska antas.