[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 19.7.2006

KOM(2006) 405 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN

Årsrapport om den ekonomiska förvaltningen av den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) 2005 {SEK(2006) 977}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Uppfyllande av målen 2005 4

2.1. Förbättrad kvalitet på program och projekt 4

2.2. Ett snabbare genomförande av program och projekt 5

2.3. Kontroller som håller högsta standard 6

3. Finansiell situation vid utgången av 2005 för sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF – fördelade medel, medel som blivit föremål för åtaganden, använda medel och icke utnyttjade medel (i miljoner euro, netto) 7

4. Händelser av väsentlig betydelse för verksamheten under 2005 7

4.1. Förseningar 7

4.2. Stabex 7

4.3. Förvaltningsinformationssystem 8

4.4. Rättsliga begränsningar för samfinansiering 8

4.5. Intern kontroll 8

4.6. Resurser 9

1. INLEDNING

Kommissionens årsrapport om den ekonomiska förvaltningen av den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) 2005 uppfyller villkoren i artiklarna 96, 102 och 135 i budgetförordningen för nionde EUF. I artikel 96.2 i denna anges att

”EUF:s räkenskaper skall åtföljas av en rapport om budgetförvaltningen för året med en noggrann beskrivning av följande:

1. Hur budgetårets mål har uppfyllts, enligt principen om sund ekonomisk förvaltning.

2. Den finansiella situationen och de händelser som har haft avgörande inflytande på budgetårets verksamhet.”

Europeiska utvecklingsfonden (EUF) finansierar EG:s samarbete med

- de afrikanska länder söder om Sahara, de länder i Västindien och de länder i Stillahavsområdet (AVS-staterna) som får finansiellt stöd inom ramen för AVS–EG-partnerskapsavtalet (Cotonouavtalet),

- de 20 utomeuropeiska länder och territorier (ULT) som har konstitutionella band med en medlemsstat[1], och

- Europeiska investeringsbankens (EIB) program i AVS-staterna.

Cotonouavtalet utgör grunden för EU:s partnerskap med AVS-länderna. EU och AVS-staterna undertecknade detta avtal 2000 och har enats om att se över det vart femte år fram till dess att det löper ut 2020. Den första översynen ägde rum 2005. Partnerskapet mellan EU och medlemsstaternas ULT regleras genom ett annat beslut av EU:s ministerråd[2].

Dessutom finansieras en del av kommissionens utvecklingsprogram för AVS-länderna utanför ramen för Cotonouavtalet med medel från EU:s allmänna budget. Dessa program ingår inte i denna rapport. Det rör sig bland annat om följande:

- Kommissionens insatser i Sydafrika.

- Tematiska budgetposter som omfattar tryggad livsmedelsförsörjning, demokrati, mänskliga rättigheter och miljö.

- Stöd till bananproducenter genom den särskilda ramen för bistånd till traditionella AVS-bananleverantörer. Även EIB finansierar insatser i AVS-staterna genom sin investeringsmekanism och sina egna medel.

Följande två tjänstegrenar vid kommissionen ansvarar för att utarbetandet och genomförandet av EU:s utvecklingspolitik de därtill hörande programmen i AVS-länderna och ULT:

- Generaldirektoratet för bistånd (utarbetande av utvecklingspolitiken och programplaneringen tillsammans med AVS-partnerna).

- EuropeAid (omsättande av utvecklingspolitiken i praktiken genom genomförandet av program och projekt).

Nionde EUF började gälla den 1 april 2003 efter det att samtliga medlemsstater ratificerat avtalet. Kommissionen förde över restbeloppen från tidigare EUF till nionde EUF. Nionde EUF upphör att gälla i december 2007.

2. UPPFYLLANDE AV MÅLEN 2005

Kommissionen har fastställt mål för sin egen verksamhet och angivit resultatindikatorer och kvantifierbara mål för EUF 2005 för att kunna mäta de framsteg som gjorts med avseende på

- vilken kvalitet programmen har,

- i vilken takt programmen genomförs och hur väl, och

- hur väl kontrollsystemen fungerar.

2.1. Förbättrad kvalitet på program och projekt

Kommissionen ökade sina insatser för att förbättra programmens och projektens kvalitet under 2005. Den lade fram förslag om kvalitetsgranskning av en kvalitetsgranskningsgrupp bestående av tjänstemän från EuropeAid, GD Bistånd och vid behov även andra generaldirektorat. Denna grupp genomför sina kvalitetsgranskningar innan kommissionen fattar sitt beslut om finansiering, dvs. i samband med projektbeskrivningen i början av projektcykeln och därefter även i samband med fastställandet av de praktiska detaljerna för projektet. Under de 35 kvalitetsgranskningsmöten som ägde rum under 2005 granskades program till ett sammanlagt belopp av mer än 3 800 miljoner euro.

Under 2005 ökade kommissionen sina investeringar inom ramen för EUF i utbildning och hälso- och sjukvård, infrastruktur och budgetstöd i syfte att uppnå millennieutvecklingsmålen. Den anslog dessutom EUF-medel till andra områden där det fordras ytterligare insatser för att uppnå millennieutvecklingsmålen demokrati, iakttagande av rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och jordbruk.

Under 2005 anslog kommissionen den största enskilda delen, nämligen 36 %, av EUF-medlen till tillhandahållandet av grundläggande sociala tjänster, t.ex. utbildning, hälso- och sjukvård, rent vatten och grundläggande sanitära förhållanden. Tillgången på dessa tjänster utgör en förutsättning för att man ska kunna uppnå millennieutvecklingsmålen. Den näst största delen anslog kommissionen till budget- och betalningsbalansstöd (inbegripet tryggad livsmedelsförsörjning och Stabextransaktioner) och till transporter, kommunikationer och energi. Sammantaget svarar de tre sistnämnda områdena för 84 % av de övergripande åtagandena inom ramen för EUF.

Åtaganden och betalningar inom ramen för EUF under 2005 fördelade på OECD/DAC* sektor (i miljoner euro, brutto)[3] |

Sektor | Åtaganden | Betalningar |

Milj. euro | % av det totala beloppet | Milj. euro | % av det totala beloppet |

Utbildning, hälso- och sjukvård, vatten, grundläggande sanitära förhållanden | 1 252 | 36 % | 711 | 29 % |

Budget- och betalningsbalansstöd[4] | 858 | 24 % | 628 | 26 % |

Transporter, kommunikationer, energi | 839 | 24 % | 584 | 24 % |

Jordbruk, fiske, handel, industri, turism | 194 | 6 % | 214 | 9 % |

Miljö och andra gränsöverskridande frågor | 164 | 5 % | 72 | 3 % |

Annat, inbegripet återuppbyggnadsstöd | 205 | 5 % | 248 | 9 % |

Delsumma | 3 511 | 100 % | 2 456 | 100 % |

Den fredsbevarande resursen AVS–EG[5] | 88 |

Totalt | 3 511 | 2 544 |

* OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd.

Övergripande åtaganden 2005 (i miljoner euro, brutto) | Betalningar 2005 (i miljoner euro, brutto) |

[pic][pic]

I syfte att åstadkomma ett hållbarare och effektivare stöd fortsatte kommissionen att ge makroekonomiskt budgetstöd i form av allmänt budgetstöd och sektorprogramstöd. Den andel av EUF:s åtaganden som omfattar dessa två stödformer fortsatte att öka, från 18 % 2004 till 32 % 2005. Kommissionen godkände

- allmänt budgetstöd i 13 länder till ett sammanlagt belopp av 705 miljoner euro, och

- sektorprogramstöd i 9 länder till ett sammanlagt belopp av 416 miljoner euro.

2.2. Ett snabbare genomförande av program och projekt

Kommissionen lyckades åstadkomma ett snabbare programgenomförande även under 2005. Detta tog sig uttryck i ett gott resultat när det gäller åtaganden och betalningar.

Nyckeltal för EUF:s resultat 2001–2005 (i miljoner euro, brutto)[6] |

2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |

Övergripande åtaganden | 1 927 | 2 125 | 3 769 | 2 648 | 3 511 |

Enskilda åtaganden | 2 488 | 2 436 | 3 062 | 3 038 | 3 057 |

Betalningar | 1 779 | 1 922 | 2 345 | 2 464 | 2 544 |

Kommissionen lyckades öka de övergripande åtagandena med 33 % mellan 2004 och 2005. Kvalitetsgranskningsgruppen bidrog till att säkra kvaliteten, samtidigt som antalet transaktioner stadigt ökade.

Efter det att medel anslagits till ett program (övergripande åtagande) måste kommissionen ingå kontrakt (enskilda åtaganden) med de enheter som ansvarar för genomförandet (regeringar, företag, icke-statliga organisationer, internationella organisationer) och därefter betala ut medlen till dessa (betalningar). Kommissionen nådde sin näst högsta nivå någonsin för enskilda åtaganden 2005 (3 057 miljoner euro) och rekordnivåer för betalningar (2 544 miljoner euro).

2.3. Kontroller som håller högsta standard

Det finns en separat budgetförordning för EUF[7]. Kommissionen säkerställer en sund ekonomisk förvaltning och ansvarighet genom en tydlig ansvarsfördelning. Detta innebär att olika grupper av personer ansvarar för förvaltningen av programmen respektive revisionen av finansieringen av dem och ser till att förordningen följs.

I budgetförordningen föreskrivs att ansvaret för förvaltningen av medel skall delas mellan en utanordnare och en räkenskapsförare.

- Utanordnarens roll anges i avsnitt 2 i förordningen.

- Räkenskapsföraren skall vara en tjänsteman vid kommissionens budgetavdelning och utföra sin uppgift i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 3 i förordningen.

EUF har även ett eget redovisningssystem som kommissionen för närvarande håller på att modernisera genom en övergång till periodiserad redovisning (ABAC).

EuropeAid gjorde framsteg när det gäller dess viktigaste mål på området intern kontroll, inbegripet arkivering och Stabex. Direktoratet med ansvar för EUF-programmen införde nya arkiveringssystem för både finansiella och icke-finansiella ärenden.

3. FINANSIELL SITUATION VID UTGÅNGEN AV 2005 FÖR SJÄTTE, SJUNDE, ÅTTONDE OCH NIONDE EUF – FÖRDELADE MEDEL, MEDEL SOM BLIVIT FÖREMÅL FÖR ÅTAGANDEN, ANVÄNDA MEDEL OCH ICKE UTNYTTJADE MEDEL (I MILJONER EURO, NETTO)

I tabellen nedan redovisas de medel som fördelats till program i AVS-länder och ULT och till EIB:s investeringsmekanism. De medel som härrör från nionde EUF:s investeringsmekanism redovisas separat i EIB:s årsredovisning.

Medel som fördelats till AVS-staterna (från EUF)[8] | Medel som blivit föremål för åtaganden | Använda medel | Utestående medel/åtaganden |

6:e–8:e | 9:e | Totalt för 6:e–9:e | Medel som inte blivit föremål för åtaganden | Utestående åtaganden | Icke utbetalade medel totalt |

a | b | c (a+b) | d | e | f (c-d) | g (d-e) | h (f+g) |

29 512 | 14 943 | 44 455 | 38 727 | 28 403 | 5 728 | 10 324 | 16 052 |

4. HÄNDELSER AV VÄSENTLIG BETYDELSE FÖR VERKSAMHETEN UNDER 2005

4.1. Förseningar

Problemet med den ojämna spridningen av de övergripande åtagandena över året kvarstod under 2005. Kommissionen hade bara fördelat 38 % av det totala beloppet för 2005 i slutet av september trots att målet var satt till 55 %. Till följd av detta har EuropeAid börjat övervaka handläggningen av projekt noggrannare än tidigare, varvid kvalitetsgranskningsgruppen, förutom kvalitetsgranskning, har givits i uppgift att se till att tidsfristerna iakttas.

4.2. Stabex

Under 2005 lade kommissionen grunden för en lösning på utestående Stabexfrågor[9], vilken dock kommer att ge resultat först under 2006 och 2007. Kommissionen klargjorde rättsliga och budgetmässiga frågor i syfte att göra det möjligt att genomföra utestående Stabexåtaganden.

Kommissionen planerar att fördela alla utestående Stabexåtaganden till mottagarländerna genom ramar för ömsesidiga åtaganden. Följande tidsfrister har fastställts:

- Godkännande av ramarna för ömsesidiga åtaganden – slutet av 2007.

- Ingående av kontrakt – slutet av 2008.

- Utbetalning – slutet av 2010.

Kommissionen har olika konton för kontrollen av Stabexmedel. Den överför Stabexmedel från huvudkontot till olika "säkerhetskonton" i Europa som handhas av kommissionens räkenskapsförare. Så snart nödvändiga villkor uppfyllts överför kommissionen så medel till ett konto som måste undertecknas av båda parter som förvaltas gemensamt av mottagarlandets nationella utanordnare och kommissionens delegationschef.

Kommissionen fäster särskild vikt vid rapporteringen när det gäller Stabexkonton som måste undertecknas av båda parter. Under 2005 påminde den de nationella utanordnarna om att de enligt Cotonouavtalet är skyldiga att regelbundet rapportera om användningen av Stabexmedel. Kommissionen utsåg även en tjänsteman till övergripande Stabexsamordnare. Den planerar vidare att till mars 2007 inrätta en databas för närmare uppföljning av Stabexkonton. Dessutom måste delegationerna bifoga redogörelser för situationen när det gäller Stabexkontona i sina halvårsrapporter om förvaltningen av det yttre biståndet.

I bilaga 7 återfinns en redogörelse för ställningen och transaktionerna på de Stabexkonton som måste undertecknas av båda parter per den 31 december 2005 och anges vilka uppgifter som ännu saknas.

4.3. Förvaltningsinformationssystem

Kommissionens förvaltningsinformationssystem, dvs. CRIS och OLAS, innehåller ännu inte de uppgifter som krävs för att det skall vara möjligt att snabbt ta fram korrekta EUF-prognoser och följa upp och rapportera resultatindikatorerna för EUF. Detta beror delvis på ofullständiga uppgifter. Kommissionen arbetar på att ersätta OLAS med CRIS-EUF och införa ett nytt redovisningssystem (ABAC). Utbildningen i CRIS-EUF kommer dessutom att förstärkas.

4.4. Rättsliga begränsningar för samfinansiering

I budgetförordningen för EUF medges endast ett begränsat deltagande i samfinansieringsprojekt och kommissionen kommer därför att gå vidare med sitt förslag om ett påskyndat förfarande för översynen av budgetförordningen och det interna avtalet rörande nionde EUF.

4.5. Intern kontroll

Under 2005 överförde EuropeAid ansvaret för efterhandskontroller till de geografiska direktoraten. AVS-direktoratet rekryterade ny personal till denna uppgift i september 2005.

Direktoratet genomförde dessutom en detaljerad riskanalys och ett representativt stickprov. På grundval av dessa utarbetade det därefter en handlingsplan för efterhandskontroller av transaktioner som utförts under 2005 och uppställde som mål att detaljgranska 3 % av de transaktioner som slutfördes mellan januari och september 2005. Situationen när det gäller genomförandet av handlingsplanen vid tidpunkten för framläggandet av denna rapport (maj 2006) var den följande:

Efterhandskontroller av transaktioner januari–september 2005: situationen i maj 2006 |

Antal transaktioner | I % av det totala antalet transaktioner januari–september 2005 |

Totalt antal transaktioner januari–september 2005 | 19 500 | 100 % |

Transaktioner för vilka det planerats kontroller | 590 | 3 % |

Transaktioner för vilka kontroller redan genomförts eller fortfarande pågår | 307 | 1,5 % |

Direktoratet lyckades inte nå sitt mål på 3 % för 2005, eftersom det tog längre tid än förväntat att införa handlingsplanen. Vid tidpunkten för framläggandet av denna rapport (maj 2006) hade direktoratet genomfört efterhandskontroller av 52 % av de planerade kontrollerna av transaktioner under 2005.

EuropeAid kommer att använda erfarenheterna från efterhandskontrollerna under 2004 och 2005 vid utarbetandet en handlingsplan för 2006genom vilken det införs nyheter på följande två områden:

- Omfattningen av de kontroller som genomförs för varje transaktion.

- Andelen transaktioner som omfattas av efterhandskontroll.

4.6. Resurser

Kommissionen använder personal både från huvudkontoret, EuropeAid, och delegationerna för förvaltningen av EUF-medel. Sedan omorganisationen i mars 2005 har EuropeAid utnyttjat sina personalresurser maximalt, vilka uppgick till totalt 194 personer i slutet av 2005. Dessutom skedde flera förändringar när det gäller mellanchefer med ansvar för EUF under perioden mars–december.

Detta medförde att kommissionen blev tvungen att prioritera vissa aktiviteter framför andra, vilket ledde till problem bland annat i samband med

- uppdateringen av interna och externa webbplatser,

- uppföljning av Stabexprogrammen och

- genomförandet av efterhandskontrollerna.

Vid förvaltningen av EUF-medel används även resurser från andra direktorat inom EuropeAid, särskilt

- direktoratet för kvalitetsstöd, som hjälper till med utarbetandet, uppföljningen och utvärderingen av program, och

- två direktorat som tillhandahåller resurser och ett mer allmänt stöd till EuropeAids insatser.

I punkt 8 i bilagan redogörs det mer i detalj för AVS-delegationernas resurssituation nu när EuropeAid har avslutat sin delegeringsprocess.

Ett viktigt mått på hur intensivt EuropeAid utnyttjar sina resurser är det genomsnittliga antalet anställda som arbetar med förvaltningen av varje 10 miljoner euro. Eftersom det är svårt att fördela kostnaderna för personal med allmänna uppgifter är det svårt att fastställa exakt hur stor andel av personalen som arbetar med EUF. Andel för EuropeAid i dess helhet med 6 % minskade dock mellan 2004 och 2005, från 4,8 till 4,5. Kommissionen kommer att fortsätta att allokera personal så effektivt som möjligt och fastställa tydliga prioriteringar för 2006.

[1] I bilaga II till EG-fördraget anges 21 utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Kommissionen har endast direkta förbindelser med 20 av dessa, eftersom Bermuda inte omfattas av ULT-beslutet (på detta lands egna begäran).

[2] EGT L 314, 30.11.2001.

[3] Rapporteringen till OECD/DAC sker på grundval av bruttobelopp. Närmare uppgifter om EUF:s nettofinansiering anges i punkt 6.1 i bilagan till denna rapport.

[4] Enligt OECD/DAC:s sektorsdefinition omfattar denna sektor förutom budget- och betalningsstöd vissa transaktioner på områdena tryggad livsmedelsförsörjning och Stabextransaktioner.

[5] Finansieringen av den fredsbevarande resursen klassificeras inte som offentligt utvecklingsbistånd enligt OECD/DAC:s definition.

[6] Hänsyn har tagits till att vissa Stabextransaktioner omklassificerats. En närmare redogörelse för dessa lämnades tillsammans med rapporten om den ekonomiska förvaltningen 2004. De betalningar som redovisas i tabellen ovan omfattar överföringar på 4,4 miljoner euro från Stabexmedel fastän dessa betalningar faktiskt ägde rum 2002 och 2003.

[7] Finns på följande webbplats: http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2003/l_083/l_08320030401en00010031.pdf

[8] Med hänsyn tagen till överföringar från tidigare EUF till nionde EUF.

[9] Stabex är ett finansiellt instrument som inrättades genom Lomékonventionen (artiklarna 186–212) som har till syfte att jämna ut svängningar i AVS-staternas exportinkomster. I Cotonouavtalet ersattes Stabex med det nya Flex-instrumentet.