[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 31.3.2008

KOM(2008) 160 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 av den 16 juni 2003

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 av den 16 juni 2003

1. INLEDNING

Enligt artikel 16 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 av den 16 juni 2003 om gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU–SILC) ska kommissionen ”[s]enast den 31 december 2007 […] överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om det arbete som utförts i enlighet med denna förordning”.

I den här rapporten kartläggs vilka framsteg som gjorts i medlemsstaterna, kandidatländer och Eftaländer, tillsammans med kommissionen, i förhållande till bestämmelserna i den ovannämnda parlaments- och rådsförordningen och de anknytande kommissionsförordningar som antagits under perioden 2003–2007.

2. HUVUDPUNKTER

3. EU–SILC: en källa för referensuppgifter för inkomst- och fattigdomsanalys på EU-nivå

Sedan förordning (EG) nr 1177/2003 om gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU–SILC) antogs den 16 juni 2003 har betydande framsteg gjorts.

EU–SILC inleddes stegvis mellan 2003 och 2005 i alla EU-medlemsstater och har blivit den viktigaste källan för uppgifter för analys av inkomstfördelning och social integration på EU-nivå. Tvärsnittsdata blev tillgängliga 2005 för alla 25 medlemsstater samt Norge och Island. Dessa uppgifter har använts för att ta fram gemensamma indikatorer för processen för socialt skydd och social sammanhållning (övergripande, social integration, pensioner, hälso- och sjukvård samt långtidsvård) som ingår i den gemensamma rapporten om social trygghet och social integration, vilken är en del i den öppna samordningsmetoden.

EU–SILC inleddes 2003 på grundval av en informell överenskommelse mellan sex medlemsstater (Belgien, Danmark, Grekland, Irland, Luxemburg och Österrike) samt Norge.

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 genomfördes EU–SILC under 2004 i tolv EU–15-länder (Tyskland, Nederländerna och Förenade kungariket sköt upp inledandet ett år) samt Estland, Island och Norge. EU–SILC genomfördes i samtliga EU-25-länder samt Island och Norge 2005. Bulgarien, Turkiet och Rumänien inledde EU–SILC under 2006 och Schweiz följde 2007. EU–SILC kommer antagligen att i framtiden inledas i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Kroatien.

EU–SILC har från första början varit en årlig verksamhet i alla länderna.

4. Rättslig ram

Även projektets rättsliga ram har utvecklats. Förutom Europaparlamentets och rådets förordning har fem tillämpningsförordningar antagna av kommissionen – om bestämmelser om insamling och spårbarhet, om definitioner, om förteckningen över primära (årliga) målvariabler, om synpunkter på fältarbete och förfaranden vid imputering samt om kvalitetsrapporter – godkänts av kommittén för det statistiska programmet och offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (EUT), de fyra förstnämnda den 17 november 2003 och den sistnämnda den 9 januari 2004. Dessutom har varje år en kommissionsförordning offentliggjorts med en förteckning över sekundära målvariabler, dvs. moduler som införs i EU–SILC, och ett tema kan upprepas vart fjärde år eller med längre mellanrum. Kommissionsförordningar har offentliggjorts i EUT om fattigdomsöverföring från generation till generation (2005 års modul, (EG) nr 16/2004 av den 6 januari 2004), om social delaktighet (2006 års modul, (EG) nr 13/2005 av den 6 januari 2005) om boendeförhållanden (2007 års modul, (EG) nr 315/2006 av den 22 februari 2006) och om överskuldsättning och ekonomisk utslagning (2008 års modul, (EG) nr 215/2007 av den 28 februari 2007).

5. Finansiering från EU

EU:s årliga finansiering av projektet har säkerställts genom bidragsöverenskommelser med nationella statistikbyråer. Under de fyra första åren av uppgiftsinsamling för EU–SILC fick alla medlemsstater samt Norge och Island ekonomiskt stöd från EU för att utföra projektet (i Estland började den fyraåriga EU-finansieringen först det andra året av uppgiftsinsamling). För de två medlemsstater som anslöt sig 2007 (Bulgarien och Rumänien) började EU-finansieringen för 2006 års verksamhet.

Sammanlagt uppgick EU:s finansiering till omkring 6,5 miljoner euro för uppgiftsinsamlingen 2004 respektive omkring 11 miljoner euro för uppgiftsinsamlingarna 2005–2007.

6. Insamling och spridning av EU–SILC-uppgifter

På det hela taget har insamlingen av EU–SILC-uppgifter varit framgångsrik. Eurostat har, tillsammans med nätverket av nationella statistikbyråer, kunnat samla in, kontrollera och släppa dessa uppgifter inom rimlig tid. Det finns dock ett betydande gap på två år mellan de insamlade uppgifternas referensår och de senaste tillgängliga ekonomiska uppgifterna.

För tvärsnittsdelstudien i EU–SILC har två omgångar uppgifter (2004 och 2005) redan sänts till Eurostat. Den tredje omgången (2006) pågår för närvarande. EU–SILC 2004 omfattade 15 länder (tolv av de 15 gamla medlemsstaterna samt Estland, Norge och Island), medan 27 länder (samtliga 25 EU-medlemsstater samt Norge och Island) deltog 2005. Alla berörda länder sände 2004 års uppgifter till Eurostat i tid, beroende på land antingen i slutet av oktober eller i slutet av november. För verksamheten 2005 blev två medlemsstater (Slovenien och Förenade kungariket) några månader försenade med att färdigställa sina tvärsnittsdata.

Eurostat spred sedan dessa uppgifter både som aggregerade tabeller på sin webbplats och som anonymiserade mikrodatafiler som forskare kan ta del av enligt strikta villkor. Malta motsatte sig dock att mikrodata skulle släppas. Anonymiseringen av enskilda poster sker genom att variabler som indirekt skulle kunna användas för att identifiera individer eller hushåll tas bort eller omkodas. Filerna med anonymiserade tvärsnittsmikrodata släpptes i juni 2006 för uppgifterna från EU–SILC 2004 respektive juni 2007 för uppgifterna från 2005. Av de 15 länder som inledde EU–SILC under 2004 (tolv av de 15 gamla medlemsstaterna samt Estland, Norge och Island) ingick 14 (Island ingick inte) när 2004 års uppgifter släpptes. När 2005 års uppgifter släpptes, omfattades 26 av de 27 berörda länderna (samtliga 25 medlemsstater, förutom Malta, samt Norge och Island).

Uppgiftsinsamlingen för den longitudinella delstudien i EU–SILC med fyraåriga individuella banor kommer inte att kunna genomföras fullt ut förrän 2010. Hittills har endast longitudinella uppgifter som motsvarar EU–SILC-uppgifterna från 2004/2005 släppts. De uppgifter som släpptes begränsades till 13 länder, eftersom övriga länder antingen endast började med EU–SILC under 2005 eller hade problem med valideringen av den longitudinella delstudien i EU–SILC.

De longitudinella uppgifterna släpptes också med viss försening, eftersom den longitudinella användardatabasen för 2004/2005 inte var tillgänglig förrän i oktober 2007.

När projektet har nått ett moget skede (från och med 2010) kommer uppgifter att släppas på två sätt varje år:

- En användardatabas med anonymiserade tvärsnittsdata från den senaste omgången EU–SILC.

- En användardatabas med anonymiserade longitudinella data som innehåller individuella banor på högst fyra år.

- Innehållet i EU–SILC

EU–SILC är ett flerdimensionellt instrument som är inriktat på inkomst, men samtidigt täcker boende, arbete, hälsa, demografi och utbildning, vilket möjliggör undersökningar av de flerdimensionella aspekterna av social utslagning.

Instrumentet omfattar primära (årliga) målvariabler och sekundära målvariabler (moduler).

De primära målvariablerna är antingen hushållsuppgifter eller individuppgifter (om personer som är 16 år eller äldre) och grupperas i områden.

- Hushållsnivån omfattar fem områden: 1. grundläggande uppgifter, 2. inkomst, 3. boende, 4. social utslagning och 5. uppgifter om arbete.

- Individnivån grupperas i fem områden: 1. grundläggande/demografiska uppgifter, 2. inkomst, 3. utbildning, 4. uppgifter om arbete och 5. hälsa. Även uppgifter om barnomsorg samlas in för barn som är yngre än 12 år.

De sekundära målvariablerna (moduler) införs årligen från och med 2005, och endast i instrumentets tvärsnittsdelstudie. De första modulerna i EU–SILC rörde följande områden:

2005: Fattigdomsöverföring från generation till generation

2006: Social delaktighet

2007: Boendeförhållanden

2008: Överskuldsättning och ekonomisk utslagning

2009: Materiell fattigdom

7. Undersökningsenhet

EU–SILC omfattar endast personer som bor i privathushåll . Personer som bor i kollektiva hushåll och på institution är uteslutna ur målpopulationen. Konsekvenserna av att äldre personer som bor på institution, personer med funktionshinder och andra utsatta grupper, inklusive hemlösa, utesluts ur urvalet kan skilja sig mellan olika länder. Även vissa utsatta grupper som bor i privathushåll kan vara underrepresenterade eftersom de är svåra att nå. Dessa grupper kräver emellertid särskilda uppgiftsinsamlingsmetoder som inte är förenliga med ramen för EU–SILC.

I EU–SILC har två insamlingsmetoder för hushålls- och individvariabler tillåtits. I de flesta länderna (länderna utan register) ges alla medlemmar i de utvalda hushållen som är 16 år eller äldre ett personligt frågeformulär som de ombeds fylla i. I länderna med register (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI) får endast den person som valts ut som hushållets svarsperson ett personligt frågeformulär, och hushålls- och inkomstvariabler samlas in genom ett register eller från svarspersonen.

8. Urval

När det gäller urval samlar alla länder in uppgifter genom representativa sannolikhetsurval i målpopulationen. Tyskland utgör ett undantag, eftersom ett befintligt kvoturval användes när EU–SILC inleddes. Detta icke sannolikhetsbaserade urval kommer dock att fasas ut gradvis fram till 2008, i enlighet med förordning (EG) nr 1177/2003.

För att tvärsnittsdata och longitudinella data ska kunna framställas varje år, där den longitudinella delstudien omfattar minst fyra år, har Eurostat rekommenderat att en roterande panel används. För detta delas urvalet in i fyra delurval, kallade rotationsgrupper, som alla är representativa för populationen som helhet. Principen är att en grupp växlas varje efterföljande år och att personerna i de övriga grupperna följs upp. De flesta av de 27 länderna har antagit den fyraåriga roterande uppläggning som Eurostat rekommenderat. I Norge och Frankrike används dock en roterande uppläggning över en längre tidsperiod (åtta respektive nio år).

Vissa länder har även använt alternativa undersökningsstrukturer. Luxemburg har valt att använda en ren långtidspanel, som varje år kompletteras med ett nytt urval för att säkerställa tvärsnittsrepresentativiteten. Sverige använder två olika metoder: en tvärsnittsundersökning och en ren långtidspanel. Slutligen använder Finland ett modifierat roterande upplägg (där den grundläggande tvååriga roterande panelen kompletteras med uppföljning av två delurval i två år till, så att en fyraårig bana skapas).

Förvaltningsuppgifter används i länder där delar av EU–SILC-uppgifterna finns tillgängliga. I de så kallade länderna med register (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI) hämtas de flesta inkomstkomponenterna och vissa demografiska uppgifter från förvaltningsregister. Andra individvariabler samlas främst in genom telefonintervjuer. I alla övriga länder förutom Irland och Tyskland samlas alla uppgifter in genom en undersökning bland hushållen och personliga intervjuer med hushållsmedlemmarna. I Irland samlas uppgifterna in från förvaltningsregister för de hushåll som uttryckligen gett sitt medgivande (omkring 25 % av hushållen). Tyskland använder en brevundersökning där personerna själva hanterar frågeformulären.

9. Urvalens storlek

Såsom framgår av nedanstående tabell uppnådde nästan alla länder det minsta effektiva urvalet för tvärsnittsdelstudien enligt förordning (EG) nr 1177/2003. De enda undantagen var Tjeckien, Nederländerna och Portugal.

Det bör noteras att Tjeckien medgavs ett särskilt undantag med tillåtelse att ha en mindre urvalsstorlek under det första året av uppgiftsinsamling.

Uppnådd storlek på effektivt urval för hushåll (grundad på uppnådd storlek på urvalet)[1] | Minsta effektiva urval för hushåll (enligt förordningen) |

Belgien | 4 939 | 4 750 |

Cypern | 3 533 | 3 250 |

Tjeckien | 3 687 | 4 750 |

Danmark | 5 957 | 4 250 |

Estland | 3 970 | 3 500 |

Tyskland | - | 8 250 |

Grekland | 4 283 | 4 750 |

Spanien | 9 088 | 6 500 |

Frankrike | 8 787 | 7 250 |

Ungern | 5 328 | 4 750 |

Island | 2 958 | 2 250 |

Irland | 4 680 | 3 750 |

Italien | 15 625 | 7 250 |

Lettland | 3 284 | 3 750 |

Litauen | 4 353 | 4 000 |

Luxemburg | - | 3 250 |

Malta | 3 459 | 3 000 |

Nederländerna | 3 931 | 5 000 |

Norge | 5 991 | 3 750 |

Österrike | 4 476 | 4 500 |

Polen | 13 183 | 6 000 |

Portugal | 2 817 | 4 500 |

Finland | 8 020 | 4 000 |

Slovakien | 5 147 | 4 250 |

Slovenien | 7 892 | 3 750 |

Sverige | 6 133 | 4 500 |

Förenade kungariket | - | 7 500 |

För den longitudinella delstudien kan situationen för närvarande endast bedömas för de 15 länder som genomförde EU–SILC under 2004 och för vilka longitudinella data för 2004 och 2005 finns tillgängliga, alltså tolv EU–15-länder (Tyskland, Nederländerna och Förenade kungariket sköt upp inledandet ett år) samt Estland, Island och Norge. Av tabellen framgår att Belgien och Irland inte uppnådde kravet på minsta storlek för de första två åren av den longitudinella delstudien.

Uppnådd storlek på effektivt urval för hushåll (grundad på uppnådd storlek på urvalet)1 | Minsta effektiva urval för hushåll (enligt förordningen) |

Belgien | 2 851 | 3 500 |

Estland | 3 091 | 2 750 |

Danmark | 3 250 |

Grekland | 3 456 | 3 500 |

Spanien | 6 394 | 5 000 |

Frankrike | 6 757 | 5 500 |

Island | 1 908 | 1 700 |

Irland | 2 118 | 2 750 |

Italien | 11 145 | 5 500 |

Luxemburg | 2 500 |

Norge | 3 656 | 2 750 |

Österrike | 3 089 | 3 250 |

Portugal | 3 250 |

Finland | 3 312 | 3 000 |

Sverige | 4 866 | 3 500 |

10. Rapporter och undersökningar

I enlighet med förordning (EG) nr 1177/2003 lämnade alla 15 länder som inledde EU–SILC under 2004 in en mellanliggande och en slutlig kvalitetsrapport före slutet av december 2005 respektive före slutet av december 2006. Eurostat tog på grundval av detta i juni 2006 fram en gemensam EU-kvalitetsrapport där de mellanliggande och slutliga nationella kvalitetsrapporterna sammanställdes. Detta berodde på att det under det första året av uppgiftsinsamling, till följd av att det inte finns några longitudinella uppgifter, är mycket liten skillnad mellan de två typerna av rapporter.

För EU–SILC 2005 fick Eurostat mellanliggande kvalitetsrapporter före slutet av december 2006 från alla de 27 berörda länderna och tog fram en sammanställning som nu håller på att färdigställas (med viss försening).

Processen rörande de slutliga kvalitetsrapporterna för 2005 pågår för närvarande.

Den mellanliggande rapporten innehåller avsnitt om aspekter som noggrannhet (urvalsplan, urvalsfel och icke-urvalsfel, uppgiftsinsamlingsmetod, intervjuernas längd), jämförbarhet (begrepp och definitioner, inkomstkomponenter) och samanvändbarhet.

Den slutliga rapporten innehåller delar som rör relevans, noggrannhet (urvalsplan, urvalsfel och icke-urvalsfel, uppgiftsinsamlingsmetod, imputeringsmetod, tillräknad hyra, tjänstebilar), jämförbarhet (begrepp och definitioner, inkomstkomponenter, regler för spårning), aktualitet och punktlighet, tillgänglighet och klarhet samt samanvändbarhet.

Kommissionen har dessutom inlett flera åtgärder för att utvärdera EU–SILC-uppgifternas kvalitet och, i synnerhet, jämförbarhet:

- Det har inletts metodundersökningar som omfattar viktiga frågor rörande jämförbarhet på såväl EU-nivå som nationell nivå. Detta har uppnåtts genom en inbjudan att lämna anbud som ska omfatta frågor som konsekvenserna av definitionen av hushåll, jämförbarheten mellan förvaltningsuppgifter och undersökningsuppgifter, uppgiftsinsamlingsmetoden samt den olika behandlingen av negativ inkomst och urvalsfrågor. Vidare har nationella statistikbyråer erbjudits bidrag för att genomföra metodundersökningar om konsekvenserna för jämförbarheten av användningen av nationella källor (t.ex. undersökningar om användningen av register i stället för undersökningsuppgifter, konsekvenserna av att olika metoder används för att skatta tillräknad hyra, analys av samanvändbarheten med nationalräkenskaper eller uppgifter från andra undersökningar och undersökningar av bortfall).

- En metodarbetsgrupp har skapats och i denna har man diskuterat frågor som imputeringsmetoder, behandlingen av klumpsummor, tillräknad hyra och privata pensionssystems status inom ramen för inkomst.

- Eurostat och finländska Statistikcentralen organiserade 6–8 november 2006 en konferens i Helsingfors om EU–SILC där projektets samtliga dimensioner granskades och en handlingsplan utarbetades.

- Eurostat beräknar systematiskt standardfel för de inkomstbaserade indikatorerna under det första år som dessa uppgifter finns tillgängliga.

- Publikationer

Förutom att släppa mikrodata till forskare och aggregerade tabeller på sin webbplats, tog Eurostat i september 2005 fram en liten publikation (i serien Statistics in Focus ) som innehåller de tvärsnittsindikatorer som vanligen används som en del i den öppna samordningsmetoden för social integration. I denna publikation, som har titeln Income, poverty and social exclusion in the EU25 , används uppgifterna från EU–SILC 2004. Eurostat håller för närvarande på att utarbeta en ny utgåva som baseras på EU–SILC 2005.

Dessutom anges EU–SILC nu som den viktigaste källan för avsnitten om social sammanhållning i allmännare publikationer, som den gemensamma rapporten om social trygghet och social integration, årsrapporterna, rapporten Measuring progress towards a more sustainable Europe – 2007 monitoring report of the EU sustainable development strategy (och tidigare övervakningsrapporter om strategin för hållbar utveckling), Eurostat Yearbook , Social Situation Report , Key figures on Europe , som är i pocketformat, och Panorama om män och kvinnor i EU.

Spridningen av EU–SILC-uppgifterna måste dock fortfarande förbättras. Till exempel måste två typer av analyser (och motsvarande publikationer) utarbetas: en statistisk publikation (monografi som omfattar statistisk analys) och en serie korta statistiska analyser i samma format som Eurostats Statistics in Focus -publikationer.

11. SLUTSATS

Sedan förordning (EG) nr 1177/2003 antogs, har EU–SILC blivit den viktigaste källan för referensuppgifter för statistik för analys av inkomstfördelning, fattigdom och social utslagning på EU-nivå, och dessa uppgifter har använts för strukturella indikatorer och inom den öppna samordningsmetoden. Den rättsliga ramen har utvecklats och tillräcklig EU-finansiering har garanterats för de fyra första åren av uppgiftsinsamling i varje land. Insamlingen och spridningen som tabeller och mikrodata för forskare av EU–SILC-tvärsnittsdata är under kontroll, men aktualiteten kan förbättras. Den longitudinella delstudien i EU–SILC befinner sig i det inledande skedet och kommer inte att kunna genomföras fullt ut förrän 2010. De enda longitudinella uppgifter som för närvarande finns tillgängliga är begränsade till 13 länder. Det har gjorts betydande investeringar i utvärderingen av EU–SILC-uppgifternas kvalitet genom kvalitetsrapporter och metodundersökningar. En metodarbetsgrupp och en konferens om EU–SILC som hölls i Helsingfors i november 2006 har också undersökt ett antal kvalitetsfrågor grundligt. Slutligen måste, även om flera publikationer har tagits fram, spridningen av EU–SILC-uppgifterna förbättras.

[1] Den uppnådda storleken på det effektiva urvalet beräknas genom att den uppnådda storleken på urvalet divideras med den så kallade designeffekten. För denna tabell har Eurostat skattat designeffekten för den första omgången i EU–SILC (2004 eller 2005). Uppgifterna för DE och UK är ännu inte tillgängliga. Det finns särskilda beräkningar för LU, men de är inte strikt jämförbara. Man kan anse att avvikelser på mindre än 10–15 % från målen i förordningen ligger inom den toleransmarginal som noggrannheten i Eurostats skattning av designeffekten medför. Siffrorna i fetstil ligger under denna toleransmarginal.