Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken" () (98/C 407/37)

Den 4 juni beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 43 och 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiskeri som fick i uppdrag att förbereda kommitténs arbete i frågan antog sitt yttrande den 9 juli 1998. Föredragande var Jean-Paul Bastian.

Vid sin 357:e plenarsession den 9-10 september 1998 (sammanträdet den 9 september 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 105 röster för, 3 emot och 8 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Det förslag till reform av GJP som presenteras i Agenda 2000 bygger på reformer av de gemensamma marknadsorganisationerna för spannmål, oljeväxter och proteingrödor, nötkött, mjölk och mjölkprodukter, på införande av övergripande åtgärder inom samtliga sektorer och på uppbyggnad av en politik för landsbygdsutveckling. Reformen åtföljs av en översyn av hur GJP finansieras via EUGFJ:s garanti- och utvecklingssektioner.

1.2. Genomförandet av den reform som kommissionen föreslår kräver nya budgetmodeller som tar hänsyn till dels kostnaden för reformerna av GMO, dels förhållandet att garantisektionen vid EUGFJ skall integrera de nya åtgärderna för stöd till landsbygdsutvecklingen, övergripande åtgärder för fiskerisektorn och förberedande stöd till Europeiska unionens blivande anslutningsländer.

1.3. Således föreslår kommissionen att finansieringen av strukturella åtgärder överförs från utvecklingssektionen till garantisektionen inom EUGFJ, att nya budgetposter tillskapas inom EUGFJ-garantisektionen samt att de marknadsinsatser som traditionellt finansierats av garantisektionen ges större utrymme.

1.4. Totalt blir merkostnaderna för EUGFJ-garantisektionen omkring 4 miljarder ecu år 2006, inräknat en utgiftsökning i konstanta termer om 3,15 miljarder ecu för den reformerade GJP, 2,2 miljarder ecu för nya åtföljande åtgärder och 500 miljoner ecu för stöd till de nya medlemsstaterna före anslutningen. Till detta kommer 3,9 miljarder ecu för kandidatländernas integrering i GJP. Reformens totalkostnad skall finansieras inom ramen för jordbrukets huvudrubrik, där beräkningssättet inte ändras.

2. Allmänna kommentarer

2.1. I anslutning till att kommissionen lägger fram sitt förslag om reformen av GJP inom ramen för Agenda 2000 vill kommittén erinra om ett antal kritiska synpunkter på sättet att genomföra reformen; dessa ligger också i linje med yttrandet över jordbruksaspekterna av kommissionens meddelande Agenda 2000.

2.2. Generellt noterar kommittén att kommissionen föreslår som princip att finansieringen av GJP reformeras i anslutning till att en politik för landsbygdsutveckling formuleras. Kommittén har emellertid farhågor beträffande den nya finansieringsmodellens komplexa uppbyggnad och ifrågasätter om det råder jämvikt mellan de olika åtgärdstyper som skall finansieras via enbart EUGFJ-garantisektionen.

2.3. Kommittén erinrar om att EUGFJ har till uppgift att finansiera åtgärder som är kopplade till jordbruksproduktionen och att finansieringen av marknadspolitiken även i fortsättningen bör ligga helt på gemenskapsnivå.

3. Jordbrukets budgetram

3.1. Kommissionen föreslår att metoden att räkna fram budgetramen för jordbruket skall vara oförändrad och att ökningen av budgetramen för jordbruket skall beräknas utifrån den ekonomiska tillväxten, som kommissionen uppskattar till 2,5 % per år. Med avseende på att utgifterna för reformen av GJP skall räknas in kommer det år 2006 att finnas en finansieringsmarginal mellan jordbruksrubriken och beräknade utgifter, i storleksordningen 4 miljarder ecu.

3.2. Kommittén noterar att man bibehållit nivån på jordbrukets huvudrubrik i budgeten. Detta är avgörande för att säkerställa flerårig finansiering av GJP och för att jordbruksföretagen skall överleva över hela Europa. Kommittén anser att den budgetmässiga marginal som förutses inom ramen för jordbrukets budgetrubrik bör behållas med tanke på att de pågående reformerna inom GJP är så omfattande.

4. Finansieringen av GMO-reformen

4.1. Kommissionen föreslår en reform av de gemensamma marknadsorganisationerna i riktning mot att de europeiska jordbrukspriserna skall bli mer konkurrenskraftiga. För att kompensera att priserna sjunker ökar man det direkta stödet. Kostnaden för denna reform av marknadspolitiken kommer att uppgå till 4,3 miljarder ecu år 2006 och finansieras inom ramen för jordbrukets huvudrubrik.

4.2. Kommittén har uppfattningen att de kostnadsökningar som är kopplade till marknaden sannolikt kan täckas inom ramen för jordbruksrubriken i den mån tillväxttakten hålls oförändrad.

4.3. Kommittén erinrar om att det är centralt att reformen av alla GMO kan helfinansieras via EUGFJ-garantisektionen. I linje med yttrandet om jordbruksaspekterna i kommissionens meddelande Agenda 2000 beklagar kommittén emellertid att kommissionen endast räknar med partiell kompensation för de prissänkningar som förutses i de olika produktionssektorerna och att den inte föreslår någon som helst åtgärd för produktionen i Medelhavsområdet. Kommittén får påminna om att kommittén ställt sig bakom fullständig kompensation för prissänkningarna, och vi anser att budgetplanen för GJP-reformen - ur de marknadspolitiska aspekterna - måste ta hänsyn till denna kostnadsökning.

5. Integrering av de nya stödåtgärderna för landsbygdsutvecklingen

5.1. Reformförslaget utgår bland annat ifrån att de strukturella utgifterna skall föras över från EUGFJ:s utvecklingssektion till garantisektionen, med undantag för de åtgärder som avser program riktade mot mål 1-regionerna. Genom detta förslag skall jordbruksbudgeten finansiera strukturåtgärder som traditionellt fallit på strukturfonderna.

5.2. Enligt kommissionens bedömning möjliggörs denna överföring just genom att det finns en budgetmarginal inom jordbrukets huvudrubrik.

5.3. Kommittén noterar att det föreslås att man grupperar om stödåtgärder till jordbruket i form av marknads- och strukturåtgärder inom en och samma budget.

5.4. I detta avseende vill kommittén betona att samtliga åtgärder som finansieras genom EUGFJ-garantisektionen - vare sig det gäller marknads- eller strukturåtgärder - bör vara direkt kopplade till jordbruksproduktionen.

5.5. Kommittén får ändå påpeka att det finns en risk för sammanblandning av två olika åtgärdstyper som visserligen baseras på samma logik och målsättningar men som är radikalt olika.

5.6. Kommittén understryker att det måste göras en klar åtskillnad mellan de båda typerna av politik inom budgetens ram och att uppdelningen mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter bör bibehållas.

5.7. Kommittén vill tillägga att denna omgruppering inte på något sätt får medföra att den ena politiska handlingslinjen försvagas till förmån för den andra. Kommittén kommer också att bevaka att omgrupperingen inte utnyttjas till att begränsa den del av jordbruksbudgeten som går till marknadspolitiken; marknadsåtgärder är enda vägen att garantera prisstabilitet och det huvudsakliga verktyget för att slå vakt om producenternas inkomstnivå.

5.8. Kommittén påpekar särskilt att politiken för landsbygdsutvecklingen måste hanteras som ett komplement till marknadspolitiken som fortfarande är berättigad.

6. Finansiering av åtgärder före anslutning

6.1. Kommittén ställer sig positiv till att nya medlemmar antas i Europeiska unionen. Kommittén konstaterar att denna anslutning måste förberedas stegvis med hjälp av åtgärder före anslutningen och vid behov av övergångsperioder.

6.2. Kommittén är medveten om jordbrukets betydelse för kandidatländernas ekonomier och anser att det är nödvändigt att redan i dag reflektera över på vilket sätt dessa länder skall delta i den gemensamma jordbrukspolitiken. Att införa åtgärder före anslutningen inom den gemensamma jordbrukspolitiken förefaller vara en nödvändig första etapp.

6.3. Kommittén är dock bekymrad över att åtgärder före och efter anslutningen skall finansieras inom ramen för de budgetlinjer för jordbrukspolitiken som fastställts för de femton medlemsstaterna.

6.4. Kommissionen räknar med att budgetkonsekvenserna av åtgärderna före anslutning kommer att vara begränsade och stabiliseras kring en halv miljard ecu per år mellan 2000 och 2006.

6.5. Kommissionen räknar dessutom med att utgifterna för de nya anslutningsländernas deltagande i den gemensamma jordbrukspolitiken skall ingå i budgeten från och med år 2002 (åtgärder efter anslutningen). Budgeten för de nya medlemmarna uppgår till sammanlagt 3,9 miljarder ecu år 2006, varav 1,4 miljarder ecu går till marknadspolitiken och 2,5 miljarder till åtföljande åtgärder för landsbygden.

6.6. Kommittén ställer sig också frågande till den begränsade tilldelningen av medel till åtföljande åtgärder för landsbygden, som ändå bör spela en betydelsefull roll för anpassningen av de nya medlemsstaternas jordbruksstrukturer. Följaktligen anser vi att de anslag som kommissionen föreslår i samband med dessa strukturella åtgärder är otillräckliga.

6.7. Oberoende av hur stora finansieringsresurser som anslås till stöd inför anslutningen eller till de nya medlemsstaternas deltagande i GJP vill kommittén än en gång betona hur viktigt det är att klart skilja mellan GJP-utgifterna för dagens 15 medlemsstater respektive för de nya medlemmarna. Denna distinktion måste gälla under hela övergångsperioden.

6.8. Kommittén föreslår därför att man inrättar en särskild föranslutningsfond som finansieras över gemenskapens totala budget.

6.9. När det gäller utgifter efter anslutningen menar kommittén också att kommissionen inte på något sätt får utnyttja integreringen av utgifter med koppling till de nya medlemsstaterna i jordbruksrubriken till att justera ned GJP-utgifterna för EU-15 till förmån för de nya medlemsstaterna. Alla ytterligare utgifter som gynnar de nya staterna måste finansieras genom höjning av nivån på jordbrukets budgetrubrik. Det är kommitténs entydiga uppfattning att huvudrubrikens planerade nivå för EU-15 inte kan finansiera en gemensam jordbrukspolitik för 20 eller fler medlemsstater och att den bör ökas i förhållande till de nya kandidatländernas BNI.

Bryssel den 9 september 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 170, 4.6.1998, s. 85.