C 473/19

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 473/08)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Beaujolais”

PDO-FR-A0934-AM02

Datum för meddelandet: 28 september 2022

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Geografiska namn och kompletterande beteckningar

I kapitel I avsnitt II.4 i specifikationen har orden ”eller namnet på druvornas ursprungskommun” strukits. Syftet med denna ändring, som innefattar att man tar bort möjligheten att producera viner som är försedda både med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau” och med namnet på druvornas ursprungskommun, är att fastställa identiteten på det vin de garde [vin för lagring] som har beteckningen ”Beaujolais” följt av namnet på druvornas ursprungskommun.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

2. Geografiskt område

I kapitel I avsnitt IV.1 a, b och c i specifikationen har i den franska versionen orden ”sont assurés” [utförs] ersatts med orden ”ont lieu” [äger rum]. Dessutom har orden ”på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex” lagts till efter orden ”följande kommuner”.

Denna redaktionella ändring gör det möjligt att identifiera det geografiska området genom hänvisning till den version av den officiella geografiska kodexen (utarbetad av den franska nationella statistikbyrån INSEE) som var i kraft 2021. Ändringen garanterar även rättssäkerheten avseende avgränsningen av det geografiska området.

Förteckningen över kommuner (inklusive kommunernas namn) som utgör det geografiska området har uppdaterats för att ta hänsyn till de administrativa ändringar som förtecknas i den officiella geografiska kodexen, men detta påverkar inte det geografiska områdets omfattning.

Punkt 6 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

En mening har också lagts till i punkt IV.1 med informationen att kartor över det geografiska området finns på INAO:s webbplats.

3. Omedelbart närområde

I kapitel I punkt IV.3 a i specifikationen har orden ”på grundval av 2021 års geografiska kodex” lagts till efter ”följande kommuner”.

Denna redaktionella ändring gör det möjligt att hänvisa till det omedelbara närområdet i 2021 års version av den officiella geografiska kodexen som upprättats av INSEE.

Genom att denna hänvisning läggs till garanteras rättssäkerheten avseende avgränsningen av det omedelbara närområdet.

Förteckningen över kommuner (inklusive kommunernas namn) som utgör det omedelbara närområdet har uppdaterats för att ta hänsyn till de administrativa ändringar som skett, men detta påverkar inte områdets omfattning.

Rubriken ”Ytterligare villkor” i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

4. Bestämmelser om uppbindning och bladverkets höjd

I kapitel I avsnitt VI.1 c i specifikationen har orden ”som minst också” strukits från bestämmelsen om bladverkets höjd på ej uppbundna vinstockar för produktionen av röda viner och roséviner. Detta är en korrigering av ett redaktionellt fel i den nuvarande specifikationen.

Denna ändring berör inte det sammanfattande dokumentet.

5. Särskilda bestämmelser för transport av skörden

I kapitel I avsnitt VII.1 b i specifikationen har bestämmelsen om hur fyllda de behållare får vara som transporterar skörden från jordlotten till vinanläggningen som en del av den mekaniska skörden av druvor för att framställa röda viner och roséviner strukits.

Denna metod har integrerats av producenterna och bör inte längre anses som en produktionsregel.

Det sammanfattande dokumentet har ändrats under rubriken ”Särskilda oenologiska metoder”.

6. Viner med rätt att bära uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”

Bestämmelsen om den vinproduktionsvolym som har rätt att bära uttrycket ”primeur” [tidig] eller ”nouveau” [ny], som tidigare fanns med i kapitel I avsnitt IX.2 a, har lagts till i kapitel I avsnitt VIII.1 i specifikationen. Eftersom bestämmelsen syftar på en produktionsvolym bör den stå i det stycke som handlar om avkastning.

För att bättre ta hänsyn till egenskaperna hos lagringsviner med uttrycket ”Villages”, har en koefficient som är specifik för dessa viner lagts till för att beräkna denna volym, som är lägre än för viner med beteckningen ”Beaujolais” utan något kompletterande uttryck.

Det har också specificerats vilket område i jordbruksföretaget dessa koefficienter kan tillämpas på.

Denna ändring berör inte det sammanfattande dokumentet.

7. Temperaturövervakning

I kapitel I avsnitt IX.1 f i specifikationen har den särskilda bestämmelsen om jäsningslokaler där vin framställs av druvor som skördats mekaniskt strukits. Lokalerna är nu korrekt utrustade och producenterna av beteckningen anser att den allmänna bestämmelsen är tillräcklig.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

8. Bestämmelser efter produkttyp

I kapitel I avsnitt IX.2 a i specifikationen har bestämmelsen om den vinproduktionsvolym som har rätt att bära uttrycket ”primeur” eller ”nouveau” strukits.

Ett nytt led c har också lagts till angående från och med vilket datum viner med uttrycken ”primeur” eller ”nouveau” får transporteras mellan godkända upplagshavare. Det är nödvändigt att observera detta datum (den 38:e dagen före den tredje torsdagen i november under skördeåret) för att bevara kvaliteten på vinerna, då risken är att ofärdiga viner försämras om de transporteras för tidigt.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

9. Bestämmelser om iordningställande

I kapitel I avsnitt IX.3 a i specifikationen har arkiveringstiden för de analysrapporter som utförs innan vinerna förpackas förlängts från sex månader till ett år, i synnerhet för att förbättra kontrollerna av verksamhetsutövarna.

I punkt 3 b har slutdatumet för förpackning av viner med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau” förlängts från den 1 december till den 31 december under skördeåret, för att begränsa de fall då uttrycket ”primeur” eller ”nouveau” inte används. Sådana fall leder till att viner som tillverkats för att uppvisa kännetecknen hos ett ”primeur”-vin släpps ut på marknaden utan detta uttryck på etiketten.

Denna ändring berör inte det sammanfattande dokumentet.

10. Förflyttning mellan godkända upplagshavare

Kapitel I avsnitt IX.5 b i specifikationen, om det datum från vilket vinerna kan transporteras mellan godkända upplagshavare, har strukits.

Detta motsvarar tillägget av led c under rubriken ”Bestämmelser efter produkttyp” för ”primeur”- eller ”nouveau”-viner.

Rubriken till avsnitt IX punkt 5 har ändrats genom att orden ”förflyttning av produkterna och” har tagits bort.

Rubriken till avsnitt IX punkt 5 a har strukits.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av dessa ändringar i produktspecifikationen.

11. Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

I kapitel I avsnitt X.1 a har antalet kommuner som utgör det geografiska området ändrats för att ta hänsyn till de administrativa ändringar som gjorts.

Det sammanfattande dokumentet påverkas under rubriken ”Samband med det geografiska området”.

12. Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

I kapitel I avsnitt X.1 b i specifikationen har de uppgifter om sektorn som härrör från 2008 ersatts med uppgifterna från 2018.

Det sammanfattande dokumentet påverkas under rubriken ”Samband med det geografiska området”.

13. Uppgifter om produktens kvalitet och egenskaper

I kapitel I avsnitt X.2 i specifikationen har beskrivningarna av produkternas organoleptiska egenskaper ändrats för att ta hänsyn till förväntningarna i förordning (EG) nr 1308/2013.

Det sammanfattande dokumentet påverkas under rubriken ”Beskrivning av vinet eller vinerna”.

14. Övergångsbestämmelser

I kapitel I avsnitt XI i specifikationen har punkt 1 och punkt 2 b strukits. De motsvarande övergångsbestämmelserna är numera föråldrade. Numreringen av styckena i avdelning XI har ändrats för att ta hänsyn till dessa strykningar.

Punkt 2 (tidigare punkt 3), som motsvarar övergångsbestämmelsen om minsta planttäthet, har ändrats. Tillståndet för partiell röjning av vinstockar som gällde från den 28 november 2004 har förlängts från 2015 till 2031. Detta undantag gäller nu för alla röda viner och roséviner, inte bara dem som har den skyddade ursprungsbeteckningen ”Beaujolais” och inget annat omnämnt uttryck. En särskild reduktionskoefficient gäller för vinstockar som kommer att nyröjas. Syftet är att påskynda vingårdarnas omstrukturering under svåra ekonomiska omständigheter som inte medger storskalig omplantering, och att bidra till att mekanisera vingårdar, vilket minskar användningen av glyfosat.

En ny övergångsbestämmelse har också lagts till för viner med beteckningen ”Beaujolais” följd av namnet på druvornas ursprungskommun och kompletterad med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”. Eftersom det sistnämnda uttrycket inte längre är tillåtet för dessa viner enligt produktspecifikationen, har en övergångsperiod beviljats för marknadsföringen av dessa viner till och med 2025 års skörd, så att aktörer som använt sig av denna möjlighet åtminstone sedan 2018 kan anpassa de produkter de erbjuder.

Denna ändring berör inte det sammanfattande dokumentet.

15. Deklarationskrav

I kapitel II avsnitt I i specifikationen har ordet ”inspektion” ändrats till ”övervakning”, då den organisation som ansvarar för att skydda och förvalta beteckningen har beslutat att ändra övervakningsmetoden.

I kapitel II avsnitt I i specifikationen har en avsiktsförklaring om produktion lagts till. Denna förklaring gäller endast för viner med uttrycken ”primeur” eller ”nouveau” och gäller dessa viners ytområden, produkttyper (färger osv.) och volymer. Syftet är att veta inför skörden hur stora volymer av viner som sannolikt kommer att få bära uttrycket ”primeur”, så att man kan förfina beräkningen av den koefficient som avgör volymen viner som kan produceras som ”primeur”-viner, och på så vis begränsa de volymer av dessa viner som inte kan marknadsföras med denna beteckning pga. bristande efterfrågan.

Denna förklaring kan ändras fram till den 15 augusti före skörden.

Numreringen i avsnitt XI har ändrats för att ta hänsyn till detta tillägg.

Led a i punkt 2 (tidigare punkt 1) har ändrats så att det där specificeras vilken information som krävs i avsiktsförklaringen.

I punkterna 3, 4, 6, 7 och 8 har bestämmelserna om tidsfristerna för rapporteringsskyldigheter ändrats så att det ska bli lättare att utföra kontroller.

I punkt 3 har det specificerats att produkter inte får säljas i bulk förrän det godkända övervakningsorganet har lämnat ett positivt svar på förklaringen.

I punkt 4 har det tillagts att det, när aktören lämnar in det register som avses i artikel D.645-18-II i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime) till det godkända övervakningsorganet, innebär en förklaring om frisläppande för konsumtion.

I punkt 5 är nu systemet för kvartalsvis sammanfattande förklaring om de förklaringar som avses i punkterna 4 och 7 tillgängligt oavsett de volymer eller antal transaktioner som aktörerna utför. En hänvisning till förklaringen om tillbakadragande har också lagts till (punkt 8). Det har specificerats att dessa sammanfattande förklaringar måste sändas till övervakningsorganet minst tio dagar före kvartalsslutet.

I punkt 6 har det specificerats att försändelser av oförpackat vin avsedda att sändas utanför det nationella territoriet inte får dras tillbaka förrän det godkända övervakningsorganet har lämnat ett positivt svar på förklaringen om sändning utanför det nationella territoriet.

Punkt 8 innehåller uppgifter om förklaringen om tillbakadragande.

Denna ändring berör inte det sammanfattande dokumentet.

16. Hänvisningar till kontrollorganet

I kapitel III avsnitt II i specifikationen har kontrollorganets adress uppdaterats.

Det första stycket har ändrats och det andra stycket har strukits så att det återspeglar de nya redaktionella reglerna.

Det sammanfattande dokumentet påverkas inte av denna ändring.

17. Druvsorter

De sorter som förtecknas i specifikationen förtecknades i det ursprungliga sammanfattande dokumentet (2011) under kategorin ”Druvsorter i den förteckning som fastställts av OIV”.

Sedan den första versionen har det angivits huvudsorter och sekundära sorter i specifikationen.

De har klassificerats som ”sorter” i det sammanfattande dokumentet respektive ”sekundära sorter” i avsnittet ”Ytterligare villkor”.

Punkt 7 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Namn

Beaujolais

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

1. Vin

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

1. Vita viner, vita viner med uttrycket ”Villages” eller namnet på druvornas ursprungskommun

KORT BESKRIVNING

De vita vinerna har en vacker, skimrande färg och en fyllig doft med aromer av vita frukter och citrusfrukt, med ett behagligt och balanserat avslut i munnen. Precis som med vita ”Villages”-viner har de ibland inslag av vanilj om de har lagrats på fat. De vita ”Villages”-vinerna finns i ett stort antal gyllene färgtoner, har en doft med blommiga och mineraliska inslag och är robusta och balanserade i munnen. De vita vinerna har en lägsta naturlig alkoholhalt på 10,5 volymprocent, och har efter berikning en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent. Vita viner med uttrycket ”Villages” eller namnet på druvornas ursprungskommun har en lägsta naturlig alkoholhalt på 11 volymprocent och har efter berikning en total alkoholhalt på högst 13,5 volymprocent.

Halten av jäsbart socker (viner som är färdiga för försäljning) är lägre än eller lika med 3 g/l, eller lägre än eller lika med 4 g/l om den totala syrahalten (H2SO4) är lika med eller högre än 2,7 g/l.

Halten av flyktiga syror är mindre än eller lika med 14,17 milliekvivalenter/l (viner som är färdiga för försäljning).

Övriga analytiska egenskaper fastställs i unionslagstiftningen.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

2. Röda viner eller roséviner

KORT BESKRIVNING

De röda vinerna är ljusa i färgen och kända för sin fruktiga doft och som fruktiga och blommiga viner som är lätta att dricka och som avnjuts mycket unga. Rosévinerna har i allmänhet en klar färg, en frisk doft och smak av röda bär. De är fina, spänstiga och uppfriskande i munnen, och dricks relativt unga. Viner med något av uttrycken ”primeur” [tidigt] och ”nouveau” [nytt], som är reserverade för röda viner och roséviner, har en skimrande färg som är mindre stark än i viner för lagring. De är friska, behagliga viner som är aromatiska, fruktiga och syrliga i munnen. De är avsedda att konsumeras snabbt, inom 6 till 12 månader från produktion. De röda vinerna och rosévinerna har en lägsta naturlig alkoholhalt på 10 volymprocent, och har efter berikning en total alkoholhalt på högst 12,5 volymprocent. Halten av jäsbart socker (viner som är färdiga för försäljning) är lägre än eller lika med 3 g/l. Halten av flyktiga syror är lägre än eller lika med 14,17 milliekvivalenter/l (viner som är färdiga för försäljning) eller lägre än eller lika med 10,2 milliekvivalenter/l (oförpackat parti) när det gäller viner med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”. För dessa ”primeur”- eller ”nouveau”-viner är den totala halten SO2 lägre än eller lika med 100 milligram per liter för röda viner och lägre än eller lika med 150 milligram per liter för roséviner (viner som är färdiga för försäljning i den mening som avses i artikel D.645-18-I i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime)).

Övriga analytiska egenskaper fastställs i unionslagstiftningen.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

3. Röda viner eller roséviner med uttrycket ”Villages” eller ”Supérieur” eller namnet på druvornas ursprungskommun

KORT BESKRIVNING

Röda viner med uttrycket ”Villages” har en starkare färg och en djärv doft och är mäktiga, strukturerade och harmoniska i munnen. De kan förvaras i flera år. Roséviner med uttrycket ”Villages”, som finns i mer begränsat antal och är mer eftertraktade, har en färg mellan pomelo och persika och har aromer av sura röda bär. I munnen är de robusta, svala, spänstiga och uppfriskande.

Röda viner och roséviner med uttrycket ”Villages”, ”Supérieur” eller namnet på druvornas ursprungskommun har en lägsta naturlig alkoholhalt på 10,5 volymprocent och har efter berikning en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

Halten av jäsbart socker (viner som är färdiga för försäljning) är lägre än eller lika med 3 g/l.

Halten av flyktiga syror är mindre än eller lika med 14,17 milliekvivalenter/l (viner som är färdiga för försäljning).

Övriga analytiska egenskaper fastställs i unionslagstiftningen.

Allmänna analytiska egenskaper Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) Lägsta totala syrahalt Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5. Vinframställningsmetoder

5.1. Särskilda oenologiska metoder

1.

Särskild oenologisk metod

— Subtraktiva berikningsmetoder är endast tillåtna för de röda vinerna inom en koncentrationsgräns på 10 %.

— Vid framställning av roséviner är det förbjudet att använda kol för oenologiskt bruk, enskilt eller som blandning i beredningar.

— Följande görs för att bevara ”primeur”-karaktären på de röda viner och roséviner som har rätt att bära uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”:

— Vinerna görs uteslutande på druvor som skördats samma år.

— Vinet macereras i högst tio dagar.

— Efter berikning har de röda vinerna och rosévinerna en total alkoholhalt på högst 12,50 volymprocent.

— Efter berikning har de vita vinerna en total alkoholhalt på högst 13 volymprocent.

— Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i EU:s regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

2.

Odlingsmetod

— Planteringstäthet

Planteringstätheten ska vara minst 5 000 stockar per hektar.

Avståndet mellan raderna får inte överstiga 2,50 meter. Avståndet mellan stockarna i samma rad måste vara minst 0,80 meter.

Under förutsättning att planteringstätheten på minst 5 000 stockar per hektar följs, och för att kunna använda maskiner, kan mellanrader användas med ett avstånd på högst 3 meter.

3.

Odlingsmetod

— Beskärningsbestämmelser

Beskärningen ska vara avslutad den 15 maj.

Vinerna framställs av druvor från vinstockar som beskärs i enlighet med följande bestämmelser:

Vita viner

— Antingen med enkel guyotbeskärning till högst 8 knoppar på grenen och 1 skott med högst 2 knoppar på varje skott,

— eller med den metod som kallas ”taille à queue du mâconnais”, där varje stock har en gren med högst 12 knoppar och ett skott med högst 2 knoppar.

Röda viner och roséviner

Till högst 10 knoppar per stock:

— antingen kortskottsbeskärning (bindning enligt gobeletmetoden, som en solfjäder eller cordon de royat-metoden, enkel, dubbel eller ”charmet”) till 3 till 5 skott med högst 2 knoppar; vid föryngringsbeskärning kan varje stock också ha ett skott med högst 2 knoppar på ett vattenskott från den äldre delen,

— eller med enkel guyotbeskärning med högst 6 knoppar på grenen och 1 skott med högst 2 knoppar,

— eller med 2 grenar med högst 3 knoppar var.

Vid formbeskärning eller vid byte av beskärningsmetod beskärs stockarna till högst 12 knoppar per stock.

— Bestämmelser om mekanisk skörd av jordlotter avsedda att producera röda viner eller roséviner

— Behållarna ska vara av inert material och avsedda för livsmedel.

— Utrustningen för skörd och transportbehållaren är försedd med ett system för vattenavrinning eller motsvarande skydd.

5.2. Högsta avkastning

1. Vita viner 75 hektoliter per hektar

2. Röda viner och roséviner 65 hektoliter per hektar

3. Röda viner med uttrycket ”Supérieur” 63 hektoliter per hektar

4. Röda viner eller roséviner med uttrycket ”Villages” eller namnet på druvornas ursprungskommun 63 hektoliter per hektar

5. Vita viner med uttrycket ”Villages” eller namnet på druvornas ursprungskommun 73 hektoliter per hektar

6. Avgränsat geografiskt område

a) – Skörden av druvor, framställningen, beredningen och lagringen av vinet sker i följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex: — Departementet Rhône: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville-en-Beaujolais, Belmont-d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Denicé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Ternand, Theizé, Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Ville-sur-Jarnioux Villié Morgon och Vindry-sur-Turdine (endast den del som motsvarar de tidigare kommunerna Dareizé, Les Olmes och Saint-Loup). — Departementet Saône-et-Loire: Chaintré, Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Chasselas, Crêches-sur-Saône, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles och Saint-Vérand.

b) För uttrycket ”Villages” sker skörden av druvor, framställningen, beredningen och lagringen av vinet i följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex: — I departementet Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Chénas, Chiroubles, Denicé, Emeringes, Fleurie, Juliénas, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard och Villié-Morgon. — I departementet Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Symphorien-d’Ancelles och Saint-Vérand.

c) – För viner med rätt att bära den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Beaujolais” följt av namnet på druvornas ursprungskommun sker skörden av druvor, framställningen, beredningen och lagringen av vinet i följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex: — I departementet Rhône: Les Ardillats, Beaujeu, Blacé, Cercié, Charentay, Denicé, Emeringes, Jullié, Lancié, Lantignié, Marchampt, Montmelas-Saint-Sorlin, Odenas, Le Perréon, Quincié-en-Beaujolais, Rivolet, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Julien, Saint-Lager, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Vaux-en-Beaujolais och Vauxrenard. — I departementet Saône-et-Loire: Chânes, La Chapelle-de-Guinchay, Leynes, Pruzilly, Romanèche-Thorins och Saint-Symphorien-d’Ancelles.

Kartor över det geografiska området finns på INAO:s webbplats.

7. Druvsorter

Chardonnay B

Gamay N

8. Beskrivning av samband

8.1. Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Det geografiska området sträcker sig längs Centralmassivets östra rand, ovanför Saônedalen, i hjärtat av regionen det är uppkallat efter. Vingårdarna är belägna mellan städerna Lyon och Mâcon, och sträcker sig 55 km från norr till söder och 15–20 km från öster till väster mellan slätten kring floden Saône, en biflod till Rhône, och Beaujolaiskullarna, på en höjd mellan 180 och 550 meter.

Det geografiska området löper alltså genom 77 kommuner i departementet Rhône och 11 kommuner i departementet Saône-et-Loire.

Det produktionsområde som omfattas av uttrycket ”Villages” är beläget i den norra halvan av det geografiska området, på territoriet för 30 kommuner i departementet Rhône och 8 kommuner i departementet Saône-et-Loire.

Inom Beaujolais vinodlingslandskap finns det två större grupper av geologiska formationer.

I norr finns gamla paleozoiska formationer som bildar kuperade områden med rundade kullar. Dessa klippor bildades under den hercyniska orogenesen – bergsformationer av granit, porfyr, skiffer och vulkaniskt-sedimentära formationer, ofta metamorfa. När de bryts ner bildar de sura sand- eller lerjordar.

I söder finns yngre sedimentära formationer (trias- och juraperioden från mesozoikum). Dessa är huvudsakligen kalkklippor, som bildar mer ojämn terräng än i norr, ordnad i utdragna sluttningar. Jordarna är vanligen djupare och lerigare.

Vid foten av sluttningarna täcks det gamla substratet av kvaternära formationer i form av gamla flodterrasser, kolluvium och alluvialkoner.

Oavsett hur de underliggande jordlagren är formerade är sluttningarna främst vända åt öster och söder.

Regionen har ett semimaritimt klimat med kontinentala influenser, t.ex. sommarstormar och underkyld vinterdimma, och även sydliga influenser som sommarhetta och störst regnmängder på hösten och våren.

Beaujolaiskullarna har en viktig roll i och med att de skyddar området mot västliga vindar och därmed dämpar kustklimatets inverkan. Foehneffekten som kullarna ger upphov till torkar havsluften och minskar mängden moln och regn.

Den stora Saônedalen har också stor inverkan på det lokala klimatet genom att den leder luftströmmarna från söder, ökar på dagsljuset och minskar temperaturskillnaderna.

8.2. Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

”Det var inte förrän på 200-talet e. Kr. som vinodling etablerades på allvar i Lyonnaisregionen.” [Viala P. och Vermorel V., 1902.] År 280 e. Kr. fick gallerna tillåtelse av kejsar Probus att hålla sig med vinrankor, främst i Monts d’Or, nära Lyon.

På 1700-talet ökade handeln med Beaujolaisviner, vilket medförde att vingårdarna förändrades mycket. Under den perioden tog det landskap form som vi skulle få lära känna 2009. 1800-talet var en avgörande period för vingårdarna, i och med de växande städerna, industrialiseringen och transportinfrastrukturens utveckling. I söder riktade man in sig på att producera törstsläckande ljusa och fruktiga viner åt den närliggande marknaden kring Lyon. I norr, där man istället vände sig mot Mâcon och marknaderna i norra Frankrike, föredrog man att producera mer koncentrerade viner lämpliga för lagring och transport.

I slutet av 1920-talet inrättades de första kooperativa vinerierna, som sedan följdes av en andra generation anläggningar på 1950-talet. Detta bidrog till en allmänt förbättrad kvalitet på vinerna och gjorde det möjligt för vinproduktionen i Beaujolais att utvecklas och rationaliseras.

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Beaujolais” erkändes genom ett dekret den 12 september 1937. Producenterna i de nordliga kommunerna, vars mäktiga viner som var lämpliga för lagring skilde sig kraftigt från de lättare och fruktigare vinerna söderifrån, ville distansera sig och begärde att få en egen kontrollerad ursprungsbeteckning erkänd. År 1943 ledde deras aktioner till att det offentliggjordes en förteckning över 31 kommuner som hade tillstånd att lägga till sitt namn till beteckningen ”Beaujolais”. Den 21 april 1950 grupperades de 31 kommunerna till en enhet som kännetecknades av att man lade till uttrycket ”Villages”.

Beaujolais är den enda vinodlarregion där andelen nouveau-vin [nytt] är så pass hög, främst tack vare gamay N-sorten och dess förmåga att producera vin primeur [tidigt vin]. Sedan 1800-talet har det funnits några högprofessionella handlare som köper upp vinet så snart det är färdigt, fraktar bort det genast och under de följande veckorna levererar ”Beaujolais nouveau” till distributörer, barägare och restaurangägare i Paris och Lyon. Vinerna jäser ofta färdigt under transporten, och blir därmed maximalt skyddade från att bli förstörda.

Historien bakom ”Beaujolais nouveau” präglas av hur regelverket har utvecklats. År 1951 begärde Union Viticole du Beaujolais att få sälja sina viner ”tidigt”, före den 15 december. Det ledde till att det den 13 november 1951 offentliggjordes ett administrativt meddelande om indirekta skatter, med villkor ”för att vissa viner med en kontrollerad beteckning kan få marknadsföras i detta nu, utan att invänta det allmänna utsläppandet den 15 december”. I och med detta hade fenomenet ”Beaujolais nouveau” officiellt sett dagens ljus. Det var dock inte förrän 1985 som ”Beaujolais nouveau” skulle börja släppas ut på konsumentmarknaden den tredje torsdagen i november.

De volymer som släpptes ut på marknaden ökade dramatiskt från 1960-talet och framåt, och nådde upp till 500 000 hektoliter i mitten av 1980-talet, men kom aldrig över hälften av Beaujolais totala produktion. För att säkerställa att de ”tidiga” vinerna blir klara fort, att den malolaktiska jäsningen är fullständig och att vinerna är friska, lättdruckna, aromatiska och fruktiga, brukar producenterna – beroende på årgång – gynna sina tidigast mognande jordlotter, använda kortare macerationstider och välja cuvéer som uttrycker druvornas frasighet och de särskilda aromerna från jäsningen. Dessa tekniska begränsningar gör att varje företag begränsar produktionen av ”primeur”-viner till bara en del av skörden.

Vingårdarna är ägnade åt produktion av röda viner, roséviner och vita viner. För röda viner och roséviner är den väsentliga druvsorten gamay N. För att kontrollera denna sorts fertilitet kortskottsbeskär man vinstockarna, främst med gobeletuppbindning.

De vita vinerna görs uteslutande av sorten chardonnay B.

För att bevara den fruktiga karaktären på bästa sätt brukar producenterna använda en vinifieringsmetod som är typisk för Beaujolais och som har inspirerats av metoden med delvis kolsyrejäsning.

”Beaujolais”-vingårdarna kännetecknas av små jordlotter (i genomsnitt 0,3 hektar), vilket skapar ett lapptäckesliknande vinodlingslandskap. Under 2018 stod viner under den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Beaujolais” för ca 4 500 hektar med en produktion på 240 000 hektoliter, medan viner med uttrycket ”Villages” eller namnet på druvornas ursprungskommun stod för ca 3 700 hektar med en årsproduktion på nästan 200 000 hektoliter vin fördelat på 1 900 aktörer, 9 kooperativa vinerier och ett antal jäskällare (vinframställande vinhandlare).

8.3. Samspel mellan de olika sambanden

”Beaujolais” är en ursprunglig vinodlingsregion och omfattar ca 50 kilometer från södra Mâcon och så långt som till Lyon. Även om upplandet når höjder på 1 000 m över havet, återfinns inte vinstockarna över 550 m. De upptar vanligen de sluttningar där det är förmiddagssol, och åtnjuter där ett tempererat klimat, regelbunden vattning och en ljus omgivning som erinrar om södern och Rhônedalen. Den sköld som formas av ”Monts de Beaujolais” i väst ger det geografiska området ljus- och regnförhållanden som är särskilt gynnsamma för druvornas mognad, koncentration och goda hälsa.

Men även om det geografiska området är skenbart enhetligt finns där också en viss mångfald, både sett till geologi och landskap. Denna mångfald återspeglas i sortimentet av viner, som är aningen mäktiga och färgade i norr, där vinrankorna växer i sur jord, eller allmänt fruktigare och ljusare i söder där vinrankorna växer främst på kalksubstrat.

De jordlotter som är avgränsade för druvskörd är belägna på fattig, väldränerad jord på granit- och lerkalksluttningar. Terrängen och landskapet som är vidöppet mot öster skyddar druvorna från morgondaggen, medan kullarnas höjder skyddar vingårdarna från den vinterdimma som Saônedalen ofta är insvept i.

Vinstockar avsedda för produktion av viner med uttrycket ”Villages” planteras endast på jordlotter med sur jord, i den norra delen av det geografiska området, på de paleozoiska substraten eller på de kvartära konerna som utgår från dem.

Under generationerna har människor lärt sig att utnyttja landets särdrag och anpassat sina metoder för vintillverkning av sorten gamay N. Tack vare den sortens särskilda egenskaper kännetecknas ”Beaujolais”-vingårdarna av en mycket stark inriktning på produktion av unga viner. Dessa nouveau-viner är till själva karaktären unga viner som uttrycker årgångens aromatiska rikedom och visar de kvaliteter av styrka och balans som kommer fram genom en kanske längre macerationsprocess men framför allt om vinerna får lagras en tid. För viner med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau” är alltså vinframställningsprocessen utformad på ett sådant sätt att det gynnar fruktiga, spänstiga och friska viner. Macerationen av viner avsedda att lagras är vanligen mer avancerad, så att det ska gå att utveckla den aromatiska komplexiteten och tanninstrukturen, som får vinerna att åldras väl.

Lerjordarna i det geografiska området för den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Beaujolais” gör det möjligt att producera cuvéer som är rika på färg och mjuka i smaken. Jordlotter som är avsedda för produktion av viner med uttrycket ”Villages”, och som är belägna på sandiga jordar som bildats av kristallina bergarter, ger möjlighet att producera balanserade, harmoniska och långvariga aromatiska viner.

Trots att tätorten Lyon utgör en lättåtkomlig marknad för vinerna, kunde de här vingårdarna också leda en betydande andel av sin produktion till Paris, redan långt innan järnvägarna kom. Under 1800- och 1900-talet kunde ”Beaujolais”-vinerna, tack vare den slagkraft de fick med sin status i Paris och Lyon, sprida sig i hela Frankrike och ut i världen. ”Beaujolais” kallas ibland för ”Lyons tredje flod”, vid sidan av Saône och Rhône, vilket anspelar på dess popularitet. Redan på 1800-talet brukade producenter och handlare vara tidiga med att få ut sin skörd på marknaden. På 1950-talet inledde och främjade lokala företag marknadsföringen av ”primeur”-viner.

De åtskilliga avsmakningslokalerna och den helt nya vinvägen gör det möjligt att locka kunder och få dem att bekanta sig med ”Beaujolais” rikedomar.

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Omedelbart närområde

Rättslig ram

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring, omfattar följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex:

— Departementet Côte-d’Or: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chamboeuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chenôve, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Couchey, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L'Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Marsannay-la-Côte, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Valforêt (endast den del som motsvarar den tidigare kommunen Clémencey), Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée och Vougeot.

Omedelbart närområde

Rättslig ram

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring, omfattar följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex:

— Departementet Rhône: Chasselay, Dardilly, Deux-Grosnes (endast den del som motsvarar den tidigare kommunen Avenas), Dracé, Fleurieux-sur-l'Arbresle, Sain-Bel, Taponas och Villefranche-sur-Saône.

— Departementet Saône-et-Loire: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-les-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (endast den del som motsvarar den tidigare kommunen La Loyère), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l'Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Remigny, La Roche-Vineuse, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Vallerin, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse sur Fregande (endast den del som motsvarar de tidigare kommunerna Donzy-le-National, Massy och La Vineuse), Vinzelles och Viré.

Omedelbart närområde

Rättslig ram

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Undantag med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret

Det omedelbara närområdet, som fastställts genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring, omfattar följande kommuner, på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex:

— Departementet Yonne: Aigremont, Annay-sur-Serein, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (endast den del som motsvarar de tidigare kommunerna Champvallon, Villiers sur Tholon och Volgré), Mouffy, Moulins-en-Tonnerrois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers och Yrouerre.

Rättslig ram

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret

— Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn får kompletteras med uttrycket ”Supérieur”.

— Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn får kompletteras med uttrycket ”Villages”.

— Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn får kompletteras med namnet på druvornas ursprungskommun.

— Den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn, oavsett om det kompletteras med uttrycket ”Villages” eller inte, får kompletteras med uttrycket ”primeur” eller ”nouveau”.

— På viner som märkts med något av uttrycken ”primeur” eller ”nouveau” måste även årgången anges.

— Namnet på druvornas ursprungskommun följer efter namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen och trycks med bokstäver som är identiska i höjd och bredd med de bokstäver som utgör namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen.

— Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt

— att det rör sig om en registrerad plats,

— att platsen nämns i skördedeklarationen. Namnet på den registrerade platsen anges omedelbart efter namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen och trycks med bokstäver som är högst hälften så höga och breda som de bokstäver som utgör namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen.

— Märkningen av viner med den skyddade ursprungsbeteckningen kan ange den större geografiska enheten ”Vin de Beaujolais”.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-fc518a15-dce5-4d62-b5f6-18cdbc38c8f2

(1) EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.