Uppgifterna i arbetskostnadsindexet presenteras i form av indexnummer uttryckta i förhållande till ett visst basår där deras värde är 100 per definition. Indexnumren ger därmed den totala ökningen av arbetskostnader sedan basåret.

Slutligen godkände arbetsgruppen för arbetsmarknadsstatistik (Lamas) en ny mall som utformats av Eurostat för att samla in information om de modeller för säsongrensning som medlemsstaterna använder för arbetskostnadsindexet.

Uppgifterna om arbetskostnadsnivåer per timme uppdaterades inom tre månader efter referensåret, baserat på uppgifter i arbetskostnadsindexet för 2019.

Uppgifter i arbetskostnadsindexet fortsatte att samlas in med användning av SDMX-standarder för bättre överföring av uppgifter, och de årliga kvalitetsrapporterna uppdaterades enligt tidsplanen, före utgången av året efter referensperioden.

I bilaga I till förordning (EG) nr 1216/2003 definieras arbetskostnadsindexets kvalitet med hjälp av följande kriterier: relevans, precision, punktlighet i fråga om dataleverans, tillgänglighet och förståelighet, jämförbarhet, koherens och fullständighet. Eftersom tillgängligheten och förståeligheten bedömdes vara tillfredsställande i den föregående arbetskostnadsindexrapporten kommer vi att rikta in oss på relevans, fullständighet, punktlighet, precision, jämförbarhet och koherens.

Genom arbetskostnadsindexet mäts kvartalsvisa förändringar i arbetsgivarnas totala arbetskostnader per timme, vilket gör det möjligt att övervaka utvecklingen av det kostnadstryck som beror på produktionsfaktorn arbetskraft. Arbetskostnadsindexet tillhör den grupp av euroindikatorer som ger information om den ekonomiska utvecklingen i euroområdet. Eurostat offentliggör en gång i kvartalet ett pressmeddelande om arbetskostnadsindex per timme på sin webbplats. På webbplatsen finns en fullständig uppsättning data, fördelade efter näringsgren och arbetskostnadskomponenter (löne- och lönebikostnader). På webbplatsen finns även kvartalsvisa och årsvisa tillväxttal.

Basåret väljs så att det sammanfaller med den senaste fyraåriga arbetskostnadsundersökningen som ger referenssiffror för arbetskostnadsnivåer. På så sätt kan arbetskostnadsindexuppgifter uttryckta enligt det basåret direkt kombineras (multipliceras) med uppgifter från arbetskostnadsundersökningen för att få fram skattningar av arbetskostnadsnivåer för det senaste år för vilket arbetskostnadsindexuppgifter finns tillgängliga.

Efter att den nya årgången av uppgifter från arbetskostnadsundersökningen offentliggjordes för referensåret 2016 byttes basåret för arbetskostnadsindexområdet i enlighet med detta. Sedan juni 2019 uttrycks arbetskostnadsindexuppgifter enligt det nya basåret 2016 = 100.

2.3 Arbetskostnadsnivåer per timme

Eurostat fortsatte att med framgång offentliggöra de årliga skattningarna av arbetskostnader per timme med uppdelning efter Nace rev. 2-avdelningar sedan det första offentliggörandet i april 2016. Skattningarna baseras på både arbetskostnadsnivåerna och arbetskostnadsindexets utveckling och sammanställs tre månader efter utgången av referensperioden. De omfattar alla Nace-avdelningar med undantag av Nace rev. 2-avdelning L (fastighetsverksamhet).

2.4 Kvalitetsrapporter

Medlemsstaternas kvalitetsrapporter behandlades i tid genom användning av den senaste versionen av European Statistical System Metadata Handler och gjordes tillgängliga för alla användare.

2.5 Säsongrensning och kalenderkorrigering

Eurostat analyserade de säsongrensade och kalenderkorrigerade serier som medlemsstaterna översände och gjorde en jämförelse mellan länder utifrån de resultat som lades fram vid sammanträdet för arbetsgruppen för arbetsmarknadsstatistik (Lamas-LMI) i oktober 2019.

Eurostat presenterade också en ny mall som medlemsstaterna kommer att använda från och med 2020 för att rapportera om de förfaranden och modeller som används för säsongrensning av deras serier för arbetskostnadsindex. Samtidigt utvecklades ett särskilt program som tillägg till programvaran JDemetra+ så att mallen kan fyllas i på ett harmoniserat och automatiserat sätt.

III.DATAKVALITET

3.1Relevans

För att bedöma eventuellt inflationstryck som orsakas av utvecklingen på arbetsmarknaden använder sig kommissionen och Europeiska centralbanken av ett arbetskostnadsindex per arbetad timme som visar arbetskostnadsutvecklingen på kort sikt. En kort tid efter det att uppgifterna blir tillgängliga måste indexet beräknas för varje medlemsstat, för EU som helhet och för euroområdet. Arbetskostnadsindexet är också viktigt för arbetsmarknadens parter i löneförhandlingar och för kommissionens övervakning av arbetskostnadernas utveckling på kort sikt. Arbetskostnadsindexet är en av de europeiska ekonomiska huvudindikatorerna. Slutligen används arbetskostnadsindexuppgifterna för prisindexering inom vissa större affärsavtal som varar i flera år.

Användarnas efterfrågan fortsatte både på information om de kvartalsvisa relativa förändringar i arbetskostnaderna som mäts av arbetskostnadsindexet och, i ökande grad, på information om arbetskostnader i absoluta tal (euro per timme). Eurostat fortsatte att i april varje år offentliggöra skattningar av arbetskostnader per timme i euro och nationella valutor med uppdelning efter Nace rev. 2. Den årliga tillväxttakten för arbetskostnadsnivåer per timme och den andel av de totala arbetskostnaderna som utgörs av lönebikostnader ingick. De reaktioner som inkommit gällande offentliggörandet av dessa skattningar har varit positiva och Eurostat kommer att fortsätta att sammanställa årliga arbetskostnader med uppdelning efter Nace rev. 2.

3.2Fullständighet

På det hela taget har arbetskostnadsindexets tillgänglighet och fullständighet varit tillfredsställande under hela referensperioden. Eurostat mottog kalenderkorrigerade uppgifter samt kalenderkorrigerade och säsongrensade uppgifter från alla medlemsstater för alla kvartal, utom i ett fall (Grekland, för tredje kvartalet 2019). Samtliga medlemsstater har även lämnat icke säsongrensade uppgifter, med undantag av Danmark och Sverige, som har beviljats undantag.

I Danmarks fall översändes alla uppgifter i arbetskostnadsindexet för fjärde kvartalet 2019 till Eurostat i tid, men de offentliggjordes fem veckor för sent på grund av att man inväntade ett beslut om registreringen av det nya systemet för sociala avgifter.

När det gäller länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) överförde både Island och Norge uppgifter för alla kvartal under referensperioden.

Schweiz samlar inte in kvartalsvisa arbetskostnadsindexuppgifter.

Trots den förbättrade täckningen för säsongrensade uppgifter baseras totalsiffrorna fortfarande på årsvisa förändringar av kalenderkorrigerade uppgifter som visar lägre volatilitet. Alla uppgifter, inbegripet säsongrensade skattningar, finns dock tillgängliga på aktuell sida i Eurostats databas, vilket säkerställer förståeligheten och koherensen med annan prisstatistik (i synnerhet det harmoniserade konsumentprisindexet).