EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 03.09.1997 
KOM(97) 335 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
OM UTVÄRDERING AV PROGRAMMET FÖR 
ELEKTRONISK UTVAXLING AV HANDELSDATA VIA 
KOMMUNIKATIONSNÄT (TEDIS) 

I. INLEDNING 
Med det här meddelandet uppfylls det krav som finns i rådets beslut om 
inrättandet av den andra fasen i ledis-programmet (Trade Electronic Data 
Interchange Systems)1 om en oberoende utvärdering när programmet slutförts för 
att bedöma och rapportera om de framsteg som gjorts för att uppfylla 
programmets mål. 
Uppdraget att utvärdera programmet lades ut på anbud. Kontraktet gick till ett 
konsortium som leddes av Ernst & Young. I juni 1996 lades rapporten fram för 
och godkändes av den rådgivande kommitté (rådgivande TEDI S-kommittén -
CCT) som genom rådets beslut upprättats för att biträda kommissionen vad gäller 
åtgärder inom programmet. Den fullständiga rapporten tillhandahålls för 
konsultering på sekretariatet till GDIII/B/2 (fax: +32-2-296 70 19). 
II. BAKGRUNDEN TILL TEDIS-PROGRAMMET 
1. TEDIS-programmet lanserades i två faser i slutet av åttiotalet. Man ville främja 
elektronisk datautväxling (EDI), utveckla beständiga europeiska standarder för 
EDI, utnyttja EDI:s potential som en metod att förbättra konkurrenskraften, lägga 
grunden till en gemensam rättslig ram för EDI, ta upp säkerhetsfrågor (som blir 
allt mer aktuella) samt öka medvetenheten och underlätta för överföring av 
kompetens mellan europeiska företag. 
2. Fas I pågick från 1988 till 1989 med en budget på 5,3 miljoner ecu. De två 
huvudsakliga syftena var att samordna arbetet med att utveckla den elektroniska 
utväxlingen av handelsdata via kommunikationsnät och att väcka intresset hos 
potentiella användare och europeiska maskin- och programvaruföretag. I den 
slutliga rapporten om den här fasen fastslogs att programmet hade sått ett frö till 
en process som måste få mogna om den skall bära frukt. Således inleddes fas II 
1991 och pågick till 1994 med en budget på 25 miljoner ecu. Syftet var att 
säkerställa att elektronisk utväxling av data via kommunikationsnät upprättades 
på bästa sätt, med tanke på dess sociala och ekonomiska betydelse, och att 
uppbåda nödvändiga resurser för att åstadkomma detta på gemenskapsnivå. 
EFTA-länderna har i betydande utsträckning bidragit till utformningen och 
ledningen av TEDIS-programmet samt stött programmet ekonomiskt. 
III. EFFEKTERNA AV TEDIS-PROGRAMMET (FAS II) 
3. De bidrag från EU och EFTA som beviljades till genomförda projekt inom 
programmet uppgick till cirka 25 miljoner ecu, och en undersökning om bidragen 
1 Rådets beslut 91/385/EEG av den 22 juli 1991 (EGT nr L 208, 30.7. 1991). 
-2 
från den privata sektorn antyder att programmet kostade cirka 40 miljoner ecu. 
Totalt genomfördes 179 projekt och två CD-skivor producerades, "TRI-EDI" och 
"EDI & ISDN* för det globala informationssamhället". Mer än 400 leverantörer 
var direkt inblandade i projekten. Avsikten med programmet var att det skulle 
vara verksamt nära marknaden, och för att ta hänsyn den privata sektorns behov 
användes inbjudan att inlämna förslag och inte anbudsinfordran. Sju inbjudningar 
att inlämna förslag offentliggjordes under programmets tid och totalt kom 823 
förslag in. Experter som utsetts av de nationella representanterna gjorde en 
utvärdering av de förslag som skulle gå vidare till CCT. Både enskilda och 
gemensamma förslag beaktades och 22 % av dessa erhöll bidrag. 
Lägesrapporter gjordes årligen, CD-ROM-skivor producerades och i Bryssel hölls 
1993 en konferens med ett stort antal deltagare från industrin, kommissionen och 
den rådgivande TEDIS-kommittén. Syftet var att att sprida information om 
programmets resultat och att öka kännedomen om EDI. De 44 kontoren i 
medlemsstaterna och EFTA för att öka kännedomen om EDI har bidragit till att 
EDI blivit känt i Europa. Av ett antal slumpvis utvalda affärsverksamheter inom 
gemenskapen var åtminstone 23 % i viss mån bekanta med TEDIS-programmet, 
Cirka 80 % av dem som svarade (både användare och icke-användare av EDI) var 
mer bekanta med EDI nu än för fem år sedan. TEDIS stöd till Western European 
EDIFACT Board (WEEB), till arbetsgrupper för utarbetande av meddelanden och 
till migrationsprojekt bidrog till att EDIFACT erkändes som internationell 
handelsstandard. Under programmets gång utarbetades uppskattningsvis 200 
meddelanden som omfattade samtliga affärsområden. 
TEDIS stödde initiativ inom telekommunikationsområdet, t.ex. samtrafik och 
EDI-registrering. Åtgärderna koncentrerades på sammankopplingen mellan EDI 
och ISDN. Tillhandahållare av nät sade att den EDI-relaterade affärsverksamheten 
hade ökat med cirka 25 % per år de senaste 5 åren. Fördelarna kommer dock 
förmodligen att kunna utnyttjas till fullo först på medellång eller längre sikt. I 
programmet togs juridiska frågor upp som måste undersökas noggrant infor 
utarbetandet av gränsöverskridande EDI och olika lösningar utarbetades, t.ex. en 
rekommendation från kommissionen om de rättsliga aspekterna på EDI, vilken 
även innehåller en europeisk modell till EDI-avtal2. I en undersökning (EDICON 
Consolidation Study) om harmonisering av lagarna var skepsisen stor till ny 
lagstiftning inom det här området, och man åberopade subsidiaritetsprb.cipen och 
svårigheten att stifta lagar inom ett område där tekniken kontinuerligt ändras. 
Behovet av öppna verksamhetsområden med flertjänst-EDI och nya EDI-områden 
påpekades. Undersökningar om säkerhetsfrågor genomfördes, vilket ledde till 
försöksprojekt med användning av internationella säkerhetsstandarder ute på 
fältet. Tvärsektoriella projekt gynnade gränsöverskridande initiativ och initiativ 
mellan industrier, samt bidrog till att utveckla partnerskap mellan företag. 
2 94/820/EG av den 19 oktober 1994 (EGT 338/98,28.12.1994). 
6. Uppskattningsvis 75 % av projektverksamheten fortsätter även om TEDIS-bidrag 
inte längre utbetalas, och 29 % av ett antal konsortier som bildats speciellt för att 
inlämna förslag till TEDIS fortsatte sitt samarbete även efter att deras ansökan om 
bidrag avslagits. EDI-standarder är nära förbundna med affärsverksamheter, och 
överenskommelser om utformning och användning av EDI mellan organisationer 
och inom och mellan olika sektorer syftar till att harmonisera dataflöden i 
unionen. Detta för att avlägsna hinder som förhindrar organisationer från att 
kommunicera effektivt och för att integrera organisationerna i Europa. 
IV. SAMMANFATTNING AV UTVÄRDERINGEN 
7. Utvärderarna ansåg att programmets räckvidd var ambitiöst och omfattande, och 
att det återspeglade en strategi att genomföra tillhörande initiativ inom flera 
områden. Ämnesområdena ansågs anpassade till de behov som var aktuella när 
programmet inrättades. Programmets mål lade grunden för flexibilitet i arbetet, 
vilket innebar att programmet blev anpassningsbart och att dess verksamheter 
kunde ändras till följd av nya politiska och tekniska omständigheter och nya 
förutsättningar för marknaden. Det innebar även att effektiv projektstyrning blev 
mer stimulerande. Programmet ansågs generellt vara välskött. Den metod man 
valt gav ramen för en bra kombination av praktiska, genomförbara projekt och 
forskningsbaserade undersökningar. 
8. Vissa områden med bra arbetssätt fastställdes. I projekturval hade 
förslagsställarna icke-tekniska specifikationer och fick vägledning om det 
föreslagna innehållet i sina förslag för att uppfylla utvärderingskriterierna och i 
utvärderingspanelerna engagerades personer med olika erfarenheter (akademiska, 
industriella och tekniska) som uppmanades att kommentera utvärderingsarbetet. I 
övervakning och utvärdering användes ny informationsteknik redan från 
programmets start, vilket innebar att projektmedarbetarna hade tillgång till 
information om varandras projekt för att gynna stimulansen mellan företagen. 
Detta blev också ett användbart instrument för övervakning och spridning. I 
projektresultat och spridning försökte deltagare i och utanför programmet att 
engagera förbindelselänkar inom affärsvärlden, t.ex. branschorganisationer, för att 
få den största möjliga spridningen. Deltagarna uppmanades att skriva en kort 
sammanfattning av sina viktigaste projektresultat för omfattande spridning till 
läsare utan teknisk utbildning. 
9. Det fanns dock områden där förbättringar hade kunnat göras. En närmare 
övervakning och utvärdering av projekten skulle ha säkerställt att projekten 
framskred som de skulle och att kvaliteten på resultaten var god. 
Projektdeltagarna skulle kunna fått stöd av utvärderare och medlemmar av CCT 
för den tekniska översynen. Det skulle varit ändamålsenligt att bättre definiera 
vem projektets "kund" var för att säkerställa att verksamheterna fokuserades 
bättre och att lämpliga översyner gjordes. En mer omfattande spridning av 
projektresultaten till personer utanför programmet eller till dem som är 
inblandade i andra programområden rekommenderades. 
10. Utvärderarna rekommenderade att följande tre idéer diskuteras ytterligare för 
att bygga vidare på resultaten från TEDIS och för att ta itu med återstående hinder 
för införandet av EDI: gynna en effektiv dataöverföring mellan den offentliga och 
den privata sektorn, vilket skulle kunna komplettera ID A-programmet om det är 
nödvändigt och främja den administrativa och ekonomiska effektiviteten; gynna 
små och medelstora företags konkurrenskraft genom noggrant fokuserat bistånd 
till företag som kan tjäna på införande av teknik; ta itu med de barriärer som 
fortfarande hindrar att EDI utnyttjas på ett europeiskt plan. Fokus bör ligga på 
rättsliga frågor och frågor om standardisering och säkerhet. 
V. KOMMISSIONENS SYN PÅ UTVÄRDERINGEN 
Kommissionen välkomnar resultaten från utvärderingen eftersom de bekräftar att 
TEDIS framför allt var ett väl strukturerat och välskött program med stor 
betydelse för medvetenheten om och användningen av EDI i Europa. 
Kommissionen håller med utvärderarna om att det finns områden där förbättringar 
skulle ha kunnat göras, särskilt på följande områden: 
11. Brist på fokusering. Programmets räckvidd var ambitiöst och försökte täcka in en 
omfattande sektor inom en relativt begränsad budget. Även om de utvalda 
områdena var lämpade för åtgärder var det på grund av de finansiella 
instrumentens otillräcklighet inte genomförbart vare sig att grundligt undersöka 
särskilt prioriterade områden eller att åstadkomma mer påtagliga resultat. 
Små och medelstora företag har inte fått den uppmärksamhet som förespråkades i 
rådets beslut. De investeringar som behövs för EDI-systemen är stora och gör 
systemen för dyra för europeiska små och medelstora företag. Kommissionen är 
övertygad om att ytterligare åtgärder bör vidtas för att få igång användningen av 
teknik i små och medelstora företag. 
12 Brist på kritisk massa. I ansträngningarna att täcka in ett så brett 
maiknadsspektrum som möjligt tog TEDIS upp behoven från olika 
användargrupper genom att gynna utarbetandet av cirka 200 EDI-meddelanden 
för affärstransaktioner och övergången från företagsspecifika system till 
"standardprofiler". Många små projekt startades på olika håll och flera idéer var 
inte helt genomarbetade eller färdigutvecklade. Olikheter i affärsmodeller och i 
dataflöden mellan sektorerna ledde till en splittrad utveckling av programsystem 
för EDI och hindrade utvecklingen av den "kritiska massa" som krävdes för att de 
bästa metoderna skulle kunna användas på bred basis. På grund av att det inte 
gick att skapa stordriftsfördelar stimulerades inte IT-industrin i tillräckligt stor 
utsträckning av marknaden för att utveckla färdiga, kostnadseffektiva och 
kommersiellt gångbara programvarulösningar. 
13. Otillräcklig korsbefruktning mellan projekten. Det var svårt att inrätta en effektiv 
mekanism för korsbefruktning mellan projekten på grund av den omfattande 
räckvidden och det stora antalet projekt i programmet, trots att man i programmet 
5-
hade kunnat fastställa gemensamma områden för projeja inriktade på olika 
marknadsnischer och att det kunde ha resulterat i unika lösningar. Affärsvärlden 
utvecklas dessutom ständigt och det har försiggått en anmärkningsvärd teknisk 
utveckling som gynnat framväxten av nya lösningar, som man inte tagit hänsyn 
till i tillräckligt stor utsträckning. Närmare samordning med FoTU-projekt, 
noggrann kontroll av tekniska framsteg och regelbundna granskningar av FoTU-
arbetsprogram skulle ha gjort det möjligt att anpassa och fokusera tekniken till 
marknadsbehoven. 
14. Programmet påverkade utvecklingen av standardiserade lösningar för EDI, 
förberedelserna för den rättsliga ramen för elektroniska affärstransaktioner, 
behandlingen av säkerhetsfrågor och arbetet för en mer omfattande användning av 
EDI i Europa genom åtgärder för att öka medvetenheten och genom stöd till 
internationellt samarbete. Särskilt resultatet av de internationella 
samarbetsaspekterna av TEDIS-programmet har påverkat kommissionens politik i 
fråga om elektronisk handel inom G7-projektet "A global marketplace for SME's" 
(En internationell marknad för små och medelstora företag), kommissionens och 
EU:s forum för informationssamhället och inom åtgärdsplanen för 
informationssamhället i medelhavsområdet. 
15. Western European EDIFACT Board (WEEB), vars sekretariat ursprungligen fick 
stöd som varande en del av TEDIS-programmet, överfördes från kommissionen 
till den europeiska organisationen för standardisering, CEN, i juni 1995 och blev 
basen för skapandet av European Board for EDI standards (EBES). EBES stöder 
och genomför standardisering och projekt som har att göra med EDI och 
elektronisk handel. 
16. Det ansågs dock att programmet skulle kunna haft en ännu starkare inverkan på 
den europeiska marknaden om det hade varit mer inriktat på djupgående analyser, 
innehållit lämpliga åtgärder för att stödja färre men mer specifika, väldefinierade 
och högprioriterade områden, fått tillräckliga medel för att skapa en kritisk massa 
av EDI-användare och därigenom en bärkraftig EDI som är gångbar på 
marknaden samt om det hade haft bättre förbindelser med FoTU-initiativ både för 
att fokusera FoTU-strategier och -åtgärder för att svara mot framväxande 
marknadsbehov och för att till fullo utnyttja och sprida resultaten på den 
europeiska marknaden. 
VI. FRAMTIDA ÅTGÄRDER 
17. Kommissionen har tagit ytterligare hänsyn till de rekommendationer som lagts 
fram i rapporten inom ramen för elektronisk handel, som är central för Europas 
industriella konkurrenskraft i den internationella miljön och för att skapa 
arbetstillfällen. I och med internationalisering och införande av 
informationsteknik innebär den elektroniska handeln strukturell förändring inom 
industrin och tjänstesektorerna och anses därför vara en förutsättning för 
industripolitiken i informationssamhället. 
-6-
18. Elektronisk handel innebär en samverkan mellan tekniska och rättsliga frågor och 
frågor om standardisering. Kommissionen har insett detta och anpassat sina 
instrument och sin verksamhet därefter. Den har redan antagit ett rammeddelande 
till rådet, parlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén 
med titeln "Ett europeiskt initiativ inom elektronisk handel"3. De grundläggande 
beståndsdelarna i detta europeiska initiativ omfattar följande områden: 
Främjande av tillgång till den internationella marknaden, däribland 
infrastrukturer, olika tekniker och tjänster som säkerställer internationell 
driftskompatibilitet i en konkurrensutsatt miljö. 
Utarbetande av arbetsplaner för forskning och utveckling inom informations- och 
kommunikationsteknik med syfte att anpassa dem till behoven på marknaden för 
elektronisk handel för att säkerställa god tillgänglighet och användarvänlighet när 
det gäller nyckeltekninker och nyckelsystem. 
Upprättande av en sammanhängande rättslig ram för elektronisk handel, som 
omfattar frågor som gäller den inre marknaden, upphovsrätt, digitala signaturer., 
säkerhet vid elektronisk betalning, datasäkerhet, konsumentskydd, 
integritetsskydd och handelskommunikation. 
Främjande av europeiska standarder och lanserade tillämpningar för elektronisk 
handel. 
Gynnande av användningen av euron vid elektronisk handel och främjande av ett 
gynnsamt affärsklimat som ökar medvetenheten om och förtroendet för 
elektronisk handel och som uppmuntrar till att de bästa arbetsmetoderna får en 
stor spridning. 
Att föra en internationell dialog där regeringar och industri deltar för att nå 
internationell enighet. 
19. I detta sammanhang är frågan om standardisering särskilt viktig, eftersom nya 
begrepp och behov uppstår som kräver driftskompatibla tekniska lösningar. Man 
kan se exempel på detta inom området "light-EDI", modeller för att välja ut, 
företagsregistrera och certifiera elektroniska handelspartners, kundregister samt 
framsteg vad gäller "betrodd tredje part". 
20. Som en del av det europeiska initiativet för elektronisk handel är kommissionen i 
färd med att utarbeta en rapport om standardisering för elektronisk handel. Detta 
angavs även i meddelandet till rådet och parlamentet om den europeiska strategin 
för standardisering och det globala informationssamhället, och överensstämmer 
med rådets (industri) resolution. Rapporten skall analysera betydelsen av 
standarder och specifikationer inom den elektroniska handeln, undersöka 
KOM(97) 157. 
förekomsten av standardrelaterade hinder när man skall ta fram nya ICT-baserade 
tjänster, särskilt elektronisk handel, ange de största hindren för 
driftskompatibilitet och rekommendera områden för ytterligare åtgärder. 
21. Kommissionen kommer även att ta upp rekommendationen att bygga vidare på 
resultaten från TEDIS genom att gynna ett effektivt informationsutbyte mellan 
den privata och den offentliga sektorn. I ett meddelande om den andra fasen i 
ID A-programmet, som just nu utarbetas, kommer bl.a. åtgärder att föreslås för att 
ID A-programmets räckvidd vid behov skall utvidgas, så att det omfattar 
gränssnittet mellan den offentliga och den privata sektorn. Det kommer även att 
föreslås att resultaten från ID A-programmets första fas skall tjäna som grund för 
att förbättra informationsutbytet mellan myndigheter och industri. 
VII. SLUTSATSER 
Kommissionen uppmanar rådet och Europaparlamentet att beakta detta meddelande, och 
särskilt de resultat från TEDIS-programmet som finns beskrivna däri. 
-8 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 335 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 02 
Katalognummer : CB-C0-97-328-SV-C 
ISBN 92-78-21867-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
- °\