EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 03.09.1998 
KOM(1998) 511 slutlig 
HALVTIDSRAPPORT OM GEMENSKAPENS PROGRAM 
FÖR ATT FÖRBÄTTRA SÄKERHET, HYGIEN OCH HÄLSA I ARBETET 
(1996-2000) 
(framlagt av kommissionen) 

HALVTIDSRAPPORT OM GEMENSKAPENS PROGRAM FÖR ATT 
FÖRBÄTTRA SÄKERHET, HYGIEN OCH HÄLSA I ARBETET (1996-2000) 
Kommissionen åtog sig att utarbeta en rapport om den verksamhet som bedrivits inom 
ramen för gemenskapens program för att förbättra säkerhet, hygien och hälsa i arbetet 
1996-2000.1 
Programmet presenterades efter att en ansenlig mängd rättsakter antagits av gemenskapen 
i enlighet med artikel 118a. Programmet var avsett att stödja genomförandet och 
tillämpningen av den befintliga lagstiftningen och också att i högre grad fästa större vikt 
vid åtgärder som inte är av lagstiftningskaraktär. 
ÅREN 1996-1998 
Av de åtgärder som planerades för åren 1996-1998 förtjänar främst följande ett 
omnämnande: 
• Inrättandet av Europeiska arbetsmiljöbyrån i Bilbao 
Arbetsmiljöbyråns verksamhet har nu kommit igång. Dess uppgift är att tillhandahålla 
relevant information om arbetsförhållanden och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och 
den skall därför bedriva nära samarbete med Europeiska stiftelsen för förbättring av 
arbets- och levnadsvillkor i Dublin som har fastställt ett kompletterande arbetsprogram 
för 1998-2000 på detta område. Arbetsmiljöbyrån i Bilbao kommer att bistå de berörda 
parterna med vetenskapliga, tekniska och ekonomiska upplysningar. 
• Programmet Safe 
Kommissionen lämnade 1995 ett förslag till rådets beslut om antagande av ett program 
med icke-lagstiftande åtgärder för att förbättra hälsa och säkerhet i arbetet (Safe)2. I 
förslaget om Safe förutses särskilt finansiering av rådgivning och information för att 
uppmuntra korrekt tillämpning av gällande lagstiftning, särskilt för att förbättra hälsan 
och säkerheten i små och medelstora företag. Förslaget omarbetades 1997 efter samråd 
med Europaparlamentet3 och har diskuterats flera gånger i rådets arbetsgrupp för sociala 
frågor, utan att man enats om det. 
Flera förberedande projekt och pilotprojekt har delfinansierats i syfte att tillgodose de 
särskilda behov som finns i små och medelstora företag, främja goda lösningar som en 
norm för utveckling en säker, produktiv och konkurrenskraftiga arbetsmiljö och nå 
1 KOM(95) 282 slutlig. - EGT C 262, 07.10.1995, s. 18 
2 KOM(95) 282 slutlig. - EGTC 262, 07.10.1995, s. 18 
3 KOM(96) 652 slutlig. - EGT C 92, 21.03.1997, s. 3 
framsteg när det gäller korrekt och effektiv tillämpning av gemenskapens lagstiftning om 
hälsa och säkerhet. 
Kommissionen är orolig för att programmet inte kommer att antas. Det förslag som 
presenterades fick ett betydande stöd från arbetsmarknadens parter, regeringarna och 
Europaparlamentet och sågs som ett medel att främja hälsa och säkerhet som en 
avgörande del av god ledning och som en nyckelåtgärd i gemenskapens strävan att 
förbättra tillämpningen av befintlig lagstiftning. 
Kommissionen kommer att diskutera detta samt andra obehandlade förslag på området 
för hälsa och säkerhet med parlamentet och rådet i syfte att driva fram framsteg. 
I detta sammanhang kan det vara värt att överväga arbetsmiljöbyråns eller Dublin­
stiftelsens möjligheter att överta en del av de viktigaste delarna av programmet Safe. 
Detta vore möjligt endast om de gavs tillräckligt med resurser. För att förverkliga detta 
vore den budgetansvariga myndigheten tvungen att göra justeringar i berörda 
budgetbestämmelser. 
• Införlivande och modernisering av befintliga lagstiftningsåtgärder 
Införlivande 
År 1996 införlivade medlemsstaterna (cirka) 74 % av de direktiv som antagits i enlighet 
med artikel 118a. Denna siffra har nu stigit till 95 %. 
Under perioden ifråga har ungefar 30 motiverade yttranden, sex beslut att väcka talan 
inför domstolen och ett utslag mot en medlemsstat lett till att införlivandenivån stigit 
betydligt. För närvarande är endast nio fall obehandlade. 
Modernisering 
Direktivet om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband 
med kemiska agenser i arbetet antogs den 7 april 19984. Direktivet är resultatet av långa 
diskussioner i Europaparlamentet och i rådet och är ett exempel på förenklad och 
rationaliserad lagstiftning genom att det konsoliderar flera direktiv på området. 
Likaså har rådets antagande av en ändring av direktiv 89/655/EEG om minimikrav för 
hälsa och säkerhet vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet5 medfört att 
de krav som gäller hälsa och säkerhet utvidgats till att omfatta rörlig arbetsutrustning och 
utrustning som avänds för lyft av last. Bestämmelserna om byggställningar antogs inte av 
rådet viH detta tillfälle. Kommissionen överväger att lägga fram ett särskilt förslag för att 
uppfylla behoven i detta hänseende. 
4 Rådets direktiv 98/24/EG af den 7.4.1998-EGTL 131,5.5.1998, s. 11 
5 Rådets direktiv 95/63/EG af den 5.12.1995 - EGT L 335, 30.12.1995, s. 28 
3 
Kommissionen har föreslagit en modernisering av direktiven om hälsa och säkerhet mot 
bakgrund av de framsteg som gjorts inom forskning och teknik och av andra relevanta 
faktorer. När det gäller indikativa gränsvärden har kommissionen antagit direktiv 
96/94/EG om upprättande av en andra förteckning över indikativa gränsvärden6. 
Rådets direktiv 90/679/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för 
biologiska agenser i arbetet anpassades till den tekniska utvecklingen genom 
kommissionens direktiv 97/59/EG7 och 97/65/EG8. Så fort de de nya forskningsresultaten 
var tillgängliga om att smittämnet BSE kan överföras till människor tog kommissionen 
detta i beaktande. Genom direktiv 97/65/EG förstärks skyddet för arbetstagare mot risker 
vid exponering för smittämnena BSE och TSE i arbetet. 
Rådets direktiv 97/42/EG om en första ändring av direktiv 90/394/EEG om skydd för 
arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet antogs av rådet i juni 
1997, efter ett förslag från kommissionen i september 1995. Direktivet är ett viktigt 
framsteg eftersom det utvidgar räckvidden av det tidigare direktivet till att gälla hantering 
av ämnen och beredningar (som ger upphov till en större risk för cancer) som inte 
tidigare omfattades. Dessutom innehåller direktivet ett indikativt gränsvärde för ett känt 
carcinogent ämne. 
ÅREN 1998-2000 
Gemenskapsprogrammets andra period utspelar sig i en annan miljö till följd av de 
politiska överenskommelserna under toppmötena i Amsterdam och Luxemburg och av att 
förhandlingarna om utvidningen inletts. 
Allmänt sett håller den arbetsföra befolkningen och arbetsformerna på att förändras: 
arbetskraften blir äldre, antalet kvinnliga arbetstagare ökar stadigt, tillfälligt arbete och 
deltidsarbete blir vanligare liksom egenföretagande inom andra sektorer än jordbruket, 
samtidigt som arbetstillfällena inom servicesektorn hela tiden ökar. Kommissionens mål 
är fortfarande att engagera samtliga parter i strävan efter en moderniserad, effektiv och 
ändamålsenlig arbetsmiljö för Europa, som leder till färre olycksfall och mindre ohälsa 
och har positiva effekter för anställbarheten och näringslivet. 
Kommissionen har sett över sina prioriteringsområden från och med nu fram till år 2000 
när det gäller hälsa och säkerhet i arbetet. 
6 EGT L 338, 28.12.1996, s. 86 
7 EGT L 282, 15.10.1997, s. 33 
8 EGT L 335, 6.12.1997, s. 17 
PRIORITERINGSOMRÅDEN 1998-2000 
• Att göra lagstiftningen mer effektiv 
• Att förbereda utvidgningen 
• Att stärka sambandet med anställbarhet 
• Arbetsförhållanden i en tid av förändringar: nya risker i 
blickpunkten 
ATT GÖRA LAGSTIFTNINGEN MER EFFEKTIV 
På området hälsa och säkerhet i arbetet är lagstiftningen i gemenskapen omfattande och 
aktuell. Medlemsstaterna har i hög grad ansträngt sig för att införliva lagstiftningen, 
vilket skett till 95 %. Kommissionen utreder för närvarande om den nationella 
lagstiftningen är förenlig med gemenskapens normer. 
Korrekt införlivande måste motsvaras av ett riktigt genomförande och praktisk 
tillämpning. Kommissionen kommer på grundval av rapporter som medlemsstaterna skall 
lämna att bedöma genomförandet av nationell lagstiftning, graden av efterlevnad på 
arbetsplatserna och det arbete som gjorts för att verkställa bestämmelserna vid 
tillämpningen. För att garantera öppenhet har kommissionen för avsikt att sända 
utvärderingsrapporter till Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén, 
Regionkommittén och Ministerrådet. 
Kommissionen skall uppmuntra de 9000 yrkesinspektörerna i de femton medlemsstaterna 
att i högre grad verka för effektivt genomförande av gemenskapslagstiftningen. 
Yrkesinspektörskommittén avger yttranden om problem som gäller medlemsstaternas 
verkställande av gemenskapens lagstiftning om hälsa och säkerhet i arbetet. 
Kommissionen och yrkesinspektörskommittén har ett nära samarbete för att utveckla 
initiativ som behövs på området och för att säkerställa att yrkesinspektörskommittén 
aktivt kan medverka vid utvärderingen av genomförandet av gemenskapens lagstiftning. 
Det är också väsentligt att arbetsmarknadens parters synpunkter beaktas vid 
utvärderingen, eftersom dessa har det främsta ansvaret för att bestämmelserna tillämpas 
på fältet Detta gäller också Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor och Ständiga 
kommittén för driftssäkerhet och hälsoskydd i stenkolsgruvor och övrig utvinnings­
industri. 
Kommissionen skall utreda hur man tillsammans med medlemsstaternas myndigheter kan 
utveckla en samling EG-indikatorer som skulle kunna ge information om de mest 
effektiva politiska riktlinjerna. Europeisk statistik över olycksfall i arbetet (ESAW) och 
över arbetssjukdomar (EODS), en arbetskraftsundersökning som planeras till våren 1999 
samt Europeiska kommissionens undersökningar om de socioekonomiska kostnaderna av 
olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar kommer att bilda grunden för fastställandet av 
dessa indikatorer. Detta borde hjälpa att bedöma om lagstiftningen verkligen är effektiv 
när det gäller att skapa och upprätthålla de rätta arbetsmiljöförhållandena eller om det 
behövs förbättringar. Den befintliga lagstiftningen kan också behöva ändras på grund 
av att arbetssituationen ändras snabbt och nya risker uppstår. Kommissionen skall 
fortsätta sin politik med att se över befintliga direktiv i avsikt att vid behov modernisera 
och rationalisera dem. 
Kommissionen kommer att stödja medlemsstaternas initiativ för att skapa clt nödvändigt 
säkerhctsmedvetandc hos de enskilda personerna; något som bör inledas i så tidig ålder 
som möjligt. Gemenskapens lagstiftning uppmuntrar arbetsgivare och arbetstagare att 
delta i denna strävan och arbetsmiljöbyråns och Dublinstiftelsens roll som spridare av 
information är centrala i denna politik. Kommissionen skall se över möjligheterna att 
förbättra utbytet av information med medlemsstaterna om förslag till nationell 
lagstiftning om säkerhet, hygien och hälsa i arbetet. Samråd på ett tidigt stadium, såsom 
föreskrivs i kommissionens beslut 88/383/EEG, kommer att bidra till att uppnå detta mål. 
I de små och medelstora företagen är man i allmänhet inte medveten om vikten av hälso-
och säkerhetsåtgärder och om deras positiva ekonomiska fördelar, eftersom man ofta 
endast betraktar dem som utgifter. Kommissionen har tagit initiativet till ett flertal 
insatser för att höja medvetenheten om hälsa och säkerhet i arbetet bland små och 
medelstora företag och för att utarbeta sätt att sporra goda lösningar och utbyte av 
information. Gensvaret på de förberedande projekten inom Safe har visat att små och 
medelstora företag kan påverkas till att införa goda förhållanden när det gäller hälsa och 
säkerhet. 
En undersökning som nyligen utförts bland små och medelstora företag i Europa visar att 
officiell rådgivning är nyttig och effektiv när det gäller att genomföra rättsliga 
bestämmelser. Särskilt små och medelstora företag behöver information om nationell 
lagstiftning och råd om goda lösningar, om sätt att höja standarden på sina arbetsplatser 
och om behovet att integrera hälsa och säkerhet som en del av ledningen. Aktuell 
elektronisk information om både europeiska och nationella bestämmelser som gäller 
hälsa och säkerhet och som är tillgänglig för företag och deras intermediärer är viktig och 
håller nu på att tas fram. Dessutom håller kommissionen på att utveckla elektronisk 
tillgång till lagstiftning och till de vägledande dokument som är knutna till lagstiftningen. 
Till följd av detta kommer arbetsgivare snart att kunna ge sina arbetstagare specifik och 
målinriktad information av hög kvalitet. 
Kommissionen avser att i samarbete med medlemsstaterna utföra särskilda under­
sökningar om vilka verkningar gemenskapens lagstiftning haft på företagsnivå. Syftet är 
att utvärdera om lagstiftningen har bidragit till att förbättra hälsa och säkerhet. 
Vidare bidrar också gemenskapens politik bl.a. för transporter och miljö till att förbättra 
hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Kommissionen tänker se över vilka effekter den 
övriga gemenskapspolitiken har för hälsan och säkerheten. 
ATT FORBEREDA UTVIDGNINGEN 
Kommissionen har stakat ut sin framtida strategi för utvidgning i meddelandet Agenda 
2000(). En av huvudprinciperna är att ansökarländerna måste godkänna de rättigheter och 
skyldigheter som ett medlemsskap för med sig på grundval av den befintliga 
gemenskapsrätten och att de förväntas tillämpa, genomföra och verkställa denna när de 
ansluter sig. Kommissionen har fastställt att hälsa och säkerhet i arbetet är en av 
huvudpunkterna i gemenskapsrätten på det sociala området och har betonat att 
ansökarländerna kommer att bli tvungna att anstränga sig betydligt för att nå upp till 
samma skyddsnivå som uppnåtts i unionen. 
Kommissionen skall med hjälp av partnerskapen för anslutningen bedöma i vilken grad 
gemenskapsrätten efterlevs i ansökarländerna och samtidigt stödja dessa länder i deras 
arbete, bl.a. genom Phare och Taiex, inom ramen för den förstärkta strategin inför 
anslutningen. Bedömningen skall omfatta följande: 
• Förhållandena på fältet när det gäller hälsa och säkerhet i arbetet i ansökarländerna, 
inbegripet antalet olycksfall och arbetssjukdomar. 
• Hur situationen utvecklas i dessa länder (dvs. blir situationen bättre eller sämre?). 
• Vilka är de största utmaningarna för förbättrade standarder i dessa länder (t.ex. brist på 
information, brist på resurser, föråldrade och farliga anläggningar och utrustning, 
farligt inflöde, miljöfaktorer osv.?). 
• Hurdan är lagstiftningen i jämförelse med den i Europeiska unionen och vilka 
förfaranden har man för att verkställa den? 
• Vilka är de effektivaste åtgärder som kan främjas för att höja standarden när det gäller 
hälsa och säkerhet i ansökarländerna? 
Resultatet av denna bedömning kommer att visa hurdan hjälp som behövs för att 
genomföra förändringar, t.ex. genom att stödja utbildning för specialister på områden 
som arbetshälsa och yrkeshygien, lagstiftning och tekniska inspektioner. Detta kommer 
att kräva betydande satsningar på utbildning, information och teknisk kunskap som till 
stor del kan tillhandahållas av arbetsmiljöbyrån och Dublinstiftelsen, samt expertis från 
medlemsstaterna och andra vederhäftiga källor. Likaså kommer yrkesinspektörs-
kommittén att utgöra ett viktigt forum både för utbyte av teknisk information och för 
dialog mellan ansökarländerna, som informellt är företrädda i kommittén. 
KOM (97) 2000 slutlig. 
ATT STARKA SAMBANDET MED ANSTÄLLBARHET 
En bra och säker arbetsmiljö är viktig för att individen skall behålla sin hälsa och 
arbetsförmåga. Samtidigt är en bra och säker arbetsmiljö en viktig konkurrensfaktor för 
företagen. Arbetets kvalitet och organisation påverkar allt mer tillgången till utbildad 
arbetskraft, personalens motivation och de mänskliga resursernas utveckling i allmänhet. 
Att bestående höja sysselsättningen och främja anställbarheten är två av de främsta 
aspekterna av den europeiska sysselsättningsstrategi man enades om på toppmötena i 
Amsterdam och Luxemburg. Åtgärderna för att förbättra hälsan och säkerheten i arbetet 
är ett viktigt bidrag till arbetskraftens anställbarhet. Denna politik kan bidra till att 
behålla och öka anställbarheten på två sätt: 
• Förebyggande av olycksfall och sjukdomar: Varje år tvingas en stor del av de 
arbetstagare som drabbas av de fem miljoner arbetsolycksfallen och arbetssjuk­
domarna att lämna sitt arbete antingen tillfälligt eller för alltid. Hälso- och säkerhets­
politikens syfte är att förebygga arbetsolycksfall och arbetssjukdomar och lindra deras 
följder för hälsan. På så sätt kunde hälso- och säkerhetsåtgärder bidra till att öka 
produktiviteten och förbättra företagens ekonomiska resultat. 
• Anställning av personer med funktionshinder: Enligt den europeiska hushålls­
undersökningen som Eurostat utförde 1994 ansåg cirka 17% av personerna i 
arbetskraften sig vara allvarligt eller i viss mån hämmade i det dagliga livet på grund 
av kroniska fysiska eller psykiska hälsoproblem, sjukdomar eller funktionshinder. 
Eurostat uppskattar mot bakgrund av en folkräkning som gjordes 1991-1992 i tio 
medlemsstater att i de flesta medlemsstater är cirka 10-12 % av befolkningen 
funktionshindrad. I fall arbetstagaren blir funktionshindrad till följd av ett 
arbetsolycksfall eller en arbetssjukdom eller av något annat skäl skall man inte anta att 
personen för alltid skall utestängas från arbetsmarknaden. Man måste underlätta 
funktionshindrade personers möjligheter att hitta arbete och deras särskilda behov 
skall beaktas i arbetsmiljön. 
För att man skall nå framsteg när det gäller sysselsättning för funktionshindrade personer 
krävs grundläggande förändringar av de insatser som görs för att undanröja långvariga 
missförhållanden på arbetsmarknaden. 
Detta inbegriper tillgång till kvalitativ utbildning och utbildningsprogram, undanröjande 
av diskriminering på arbetsmarknaden och anpassning på arbetsplatserna. På detta 
område har lagstiftningen om hälsa och säkerhet en viktig uppgift. 
Av ovannämnda skäl är det avgörande att infrastrukturen förbättras för att underlätta 
tillträdet till arbetsplatser. Det är viktigt att det görs nödvändiga justeringar på 
arbetsplatserna så att de bättre tar hänsyn till individuella behov och funktionshindrade 
personers förmåga. Om arbetsmiljön förbättras kommer funktionshindrade personers 
anställbarhet att förbättras. 
Kommissionen har för avsikt att inleda en debatt för att se till att dessa frågor kan ägnas 
större uppmärksamhet när framtida syssselsättningsriktlinjer utformas. 
ARBETSFÖRHÅLLANDEN I EN TID AV FÖRÄNDRINGAR: NYA RISKER I 
BLICKPUNKTEN 
Arbetsmarknaden förändras hela tiden. En viktig tendens är att ekonomin omvandlas till 
en serviceekonomi vilket innebär nya utmaningar för hälsan och säkerheten i arbetet. 
Arbetsolycksfallen är mindre frekventa inom denna sektor än på traditionella högrisk­
områden som jordbruket, byggbranschen och tillverkningsindustrin. Av arbets­
olycksfallen sker 45 % inom servicesektorn som anställer 65 % av alla arbetstagare. 
Andra hälsorelaterade problem, t.ex. stress, förekommer nu allt oftare. 
En annan aspekt som måste beaktas är att antalet kvinnor som förvärvsarbetar hela tiden 
ökar. Sysselsättningsgraden bland kvinnor har ökat från 44% år 1975 till över 50% år 
1996 och denna ökning förväntas fortsätta. Delta medför en del särskilda krav när det 
gäller hälsa och säkerhet. 
En tredje tendens är att arbetskraften blir äldre. Procentandelen arbetstagare som är 40 år 
eller äldre förväntas öka från 45 % år 1996 till drygt 50 % år 2005 och till över 54 % år 
2020. Detta framhäver vikten av att arbetstagare stannar längre på arbetsmarknaden och 
kan också medföra särskilda krav när det gäller hälsa och säkerhet. 
En fjärde faktor som påverkar arbetsmiljöförhållandena är att ekonomin omvandlas till en 
serviceekonomi och att det uppstått nya sätt att organisera arbetet. Detta har gett upphov 
till förändrade arbetsformer. Deltidsarbetet har ökat från under 11 % år 1985 till över 
16% år 1996, vilket är en ökning med 12-13 miljoner, liksom visstidskontrakten som 
ökat från 9 % till nästan 12%. Det utbredda användandet av ny teknik och av nya sätt att 
organisera arbetet kan kanske minska de risker som fanns tidigare men kan också leda till 
nya problem. 
• Kommissionen kommer att fästa större vikt vid följderna av dessa förändringar och 
försöka förutse den fortsatta utvecklingen för att säkerställa att dessa frågor ingår i 
framtida hälso- och säkerhetspolitik. De förändrade arbetsformerna kan också fa 
viktiga konsekvenser för genomförandet av politiken för hälsa och säkerhet i arbetet. 
Utbildningen kan t.cx. påverkas, övervakningskedjan kanske inte är tillfredsställande 
och personalen kan drabbas av brist på kontinuitet, vilket leder till att företagen 
förlorar information om problem i arbetsmiljön och om hur dessa skall lösas. 
Kommissionen skall inleda en debatt om förändrade arbetsförhållanden för att höja 
medvetenheten om följderna för hälsa och säkerhet och stimulera till utformandet av 
riktlinjer för att förbättra arbetsförhållandena. 
• Övervakningen av följderna av förändringar som dessa kan nu stödjas på de första 
uppgifterna om arbetsolycksfall och arbetssjukdomar som bygger på en harmoniserad 
metodik på europeisk nivå. Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) har 
samlat in europeisk statistik över olycksfall i arbetet (ESAW) för referensåret 1993. 
Den europeiska statistiken över arbetssjukdomar (EODS) för 1995 med pilotuppgifter 
om 31 punkter i den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar är nu tillgänglig 
vid Eurostat och uppgifternas jämförbarhet bedöms för närvarande. Dessa uppgifter 
samlas numera in årligen av Eurostat för att kommissionen och medlemsstaterna skall 
få en meningsfull bild av hur medlemsstaterna klarar sig i jämförelse med varandra 
och för att man på gemenskapsnivå skall kunna fastställa goda lösningar samt 
kartlägga på vilka områden det krävs ytterligare insatser. Kommissionen (Eurostat) 
och de berörda organen i medlemsstaterna skall fortsätta att utveckla ett system för 
harmoniserade uppgifter om olycksfall och arbetssjukdomar. Kommissionen skall 
också bekanta sig med statistik från andra källor. 
De tillgängliga uppgifterna skall sammanställas i en rapport om hälsa och säkerhet i 
EU som skall utges av kommissionen. Denna skall bygga på den detaljerade tekniska 
rapport som arbetsmiljöbyrån i Bilbao utarbetar och på uppgifter om forskning och 
teknik från Dublinstiftelsen och andra byråer. 
Arbetsförhållanden i Europeiska unionen påverkas också av tekniska innovationer, 
ekonomiska förändringar och synsättet på hälsa och säkerhet i resten av världen. 
Liknande förändringar pågår på andra håll i världen och man kommer att försöka 
uppnå bilatcra avtal. I Europeiska unionens och Förenta staternas gemensamma 
handlingsplan, till exempel, fastställs att hälsa och säkerhet är ett prioriteringsområde 
vid upprättandet av den nya transatlantiska marknaden. Kommissionen kommer också 
att fortsätta bedriva ytterligare initiativ med Japan. Denna förändring i arbets­
förhållandena märks också i de internationella organisationernas arbete. 
Kommissionen kommer även i fortsättningen att samarbeta med internationella 
organisationer (t.ex. FN, WHO, ILO) som främjar hälsa och säkerhet i arbetet. 
Detta kommer dessutom att underbyggas av relevant verksamhet inom 
arbetsmiljöforskningen, vilket planeras i förslaget till rådets beslut om antagande av 
ett särskilt delprogram om förbättrad livskvalitet och förvaltning av bioresurserna 
(1998-2002) inom gemenskapens femte ramprogram för forskning, teknisk utveckling 
och demonstration. 
10 
ISSN 1024-4506 
KOM(98)511 slutlig 
DOKUMENT 
SV 04 05 16 17 
Katalognummer : CB-C0-98-519-SV-C 
ISBN 92-78-38909-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg