***** EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.11.1997 
KOM(97) 563 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
KUNSKAPENS 
EUROPA 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 1 
I. ATT BYGGA ETT KUNSKAPENS EUROPA 3 
1. Ett begränsat antal mål 4 
2. Mer koncentrerade insatser 4 
3. Aktörerna 6 
4. Målinriktat internationellt samarbete 7 
II. ETT MER INTEGRERAT SYSTEM 8 
1. Rättsliga instrument 8 
2. Budgetmedel och komplementarietet 8 
3. Ett förenklat genomförande 9 
1, 
Inledning 
Syftet med detta meddelande är att lägga fram riktlinjerna för gemenskapens 
framtida insatser inom allmän och yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor för 
åren 2000-2006.1 meddelandet läggs grunden för de rättsakter som kommer att 
föreslås under våren 1998 och bli föremål för beslut under 1999, för att kunna 
tillämpas från och med den 1 januari år 2000. 
Meddelandet koncentreras på två väsentliga frågor, nämligen: 
Kunskapspolitiken 
• Kommissionen konstaterar att vi nu går in i "kunskapssamhället" och föreslår 
därför i sin Agenda 2000 att de politiska åtgärder som är dess naturliga 
drivkrafter (nyskapande, forskning, allmän utbildning, yrkesinriktad 
utbildning) skall bli en av de fyra riktlinjerna för unionens inre politik. 
Gemenskapens framtida insatser inom dessa fyra områden har följaktligen 
till uppgift att stödja denna utveckling och undvika att den inte blir en ny källa 
till utslagning. Både industrins konkurrenskraft och sysselsättningen samt de 
europeiska medborgarnas personliga utveckling vilar inte längre och 
kommer inte längre att vila främst på produktion av varor. Verklig rikedom är 
numera kopplad till produktion och spridning av kunskap och beror 
huvudsakligen på våra ansträngningar inom forskning, allmän utbildning, 
yrkesinriktad utbildning samt vår kapacitet att främja nyskapande. Därför 
måste vi få till stånd ett verkligt "kunskapens Europa". 
• Detta är i direkt överensstämmelse med unionens mål att utveckla livslångt 
lärande, vilket omnämns i Amsterdamfördraget, det vill säga unionens vilja 
att främja utvecklingen av högsta möjliga kunskapsnivå för sina folk genom 
en bred tillgång till utbildning och permanent uppdatering av kunskaper. 
Att främja sysselsättningen 
• De åtgärder som syftar till att återupprätta full sysselsättning - såväl 
makroekonomiska åtgärder som särskilda insatser på arbetsmarknaden -
måste bygga på en djupgående strategi på medellång sikt som syftar till att 
höja kunskapsnivån och färdigheterna hos alla Europas medborgare. 
0 I sina slutsatser betonar Europeiska rådet i Amsterdam att man måste 
prioritera utvecklingen av yrkesfärdigheter och sociala färdigheter, samt 
anpassa arbetstagarna till arbetsmarknadens behov. Man måste lägga 
tonvikten på en solid allmän utbildning samt tekniska, sociala och 
organisatoriska färdigheter som gynnar nyskapande. Europeiska rådet 
avser särskilt olika övergripande färdigheter: förståelse av kulturell 
mångfald, språkkunskaper, färdigheter för skapande och utveckling av 
företag, särskilt små och medelstora företag. 
I de riktlinjer för sysselsättningspolitik i medlemsstaterna som kommissionen 
nyligen föreslagit betonas att det behövs ett nytt angrepssätt för 
integreringen i yrkeslivet. De nya insatserna inom allmän utbildning, 
yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor skall stödja de mål som fastställs 
på detta område, nämligen att 
0 minska långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet, 
0 minska antalet ungdomar som avbryter sin skolgång, och ungdomar 
som inte går ut gymnasiet, 
0 öka deltagandet i lärlingsutbildning, om nödvändigt genom att man tar 
medlemsstaterna med bästa resultat som modeller, 
0 öka antalet arbetslösa som deltar i vidareutbildning, 
0 öka de gemensamma ansträngningarna hos företagen och 
arbetsmarknadens parter för att ge dem som vill möjlighet att få 
yrkeserfarenhet eller vidareutbildning. 
Gemenskapens politik inom allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning och 
ungdomsfrågor måste göra det möjligt att möta dessa stora frågor tack vare 
den nya omgången insatser som skall underbygga den. 
Gemenskapens insatser på dessa områden har utvecklats kontinuerligt 
sedan ungefär 15 år. EG-samarbetet och utvärderingen av såväl nuvarande 
(Sokrates, Leonardo da Vinci, Ungdom för Europa) som tidigare program 
(Erasmus, Comett, Lingua, Petra, Force och Eurotecnet) utgör en solid 
grund för en ny etapp. I gemenskapens nya insatser måste man ta tillvara 
allt det som uppnåtts. Det står klart att man idag måste möta de stora 
förväntningar som finns för att dessa insatser skall fortsätta, men att man 
måste lägga förslag för en ny omgång insatser som kommer att 
kännetecknas av 
0 ett begränsat antal målsättningar, 
0 en koncentration av insatser, 
0 och en förenklad förvaltning. 
Allmänt sett gäller det att ta till alla medel för att bygga det kunskapens 
Europa som vi behöver för 2000-talet. 
I. ATT BYGGA ETT KUNSKAPENS EUROPA 
• Den viktigaste riktlinjen som detta meddelande bygger på är att successivt 
bygga upp ett europeiskt utbildningsområde som är öppet och 
dynamiskt. I en värld i snabb förändring måste våra samhällen erbjuda alla 
medborgare ökade möjligheter att få tillgång till kunskap oavsett ålder eller 
social ställning. Därför måste man se begreppet utbildningsområde i 
bredaste mening, såväl som geografisk dimension som i tiden. Begreppet 
utgör ramen för en mobilisering som måste ge konkret form till målet 
livslångt lärande vilket har varit i centrum för det Europaår som ägnades 
detta tema under 1996. 
• Det finns tre huvudlinjer: 
Kunskap 
0 För att aktivt delta i de pågående förändringarna måste Europas 
medborgare ständigt kunna utveckla sina kunskaper, det vill säga 
utöka dem och förnya dem kontinuerligt. 
Medborgarskapet 
0 Detta utbildningsområde kommer att göra det möjligt att berika 
medborgarskapet genom att man delar gemensamma värderingar och 
utvecklar känslan av att tillhöra ett gemensamt socialt och kulturellt 
område. Begreppet måste främja ett bredare medborgarskap som 
bygger på aktiv solidaritet och stöds av ömsesidig förståelse av den 
mångfald av kulturer som gör Europa originellt och rikt. 
Färdigheter 
0 Utveckling av anställningsbarhet genom förvärvande av färdigheter 
som har blivit nödvändiga, eftersom arbetet och dess organisation har 
utvecklats. Detta innebär att man i större utsträckning än någonsin bör 
uppmuntra livslång kreativitet, flexibilitet, anpassningsförmåga, 
inlärningsförmåga och förmåga att lösa problem. På så sätt kan vi 
undvika det numera snabba föråldrandet av kvalifikationerna. Insatser 
måste utarbetats som gör det möjligt att förutse behov och utveckla 
yrkesprofiler. 
• Själva omfattningen av dessa nya frågor förutsätter en större integrering av 
allmän utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomspolitik. I 
förverkligandet av detta utbildningsområde kommer man att använda sig av 
medel som har varit i centrum för tidigare program och bidragit till deras 
framgång, men man kommer även att intensivt tillämpa ny informations- och 
kommunikationsteknik för att utveckla virtuell utbildning som idag är 
otillräckligt utbredd i Europa, trots en rad offentliga och privata initiativ för att 
förbättra denna situation som exempelvis Netd@ys. 
1. ETT BEGRÄNSAT ANTAL MÅL 
Den nya omgången insatser måste följaktligen inriktas på ett begränsat antal 
mål: 
• Att bygga ut de europeiska medborgarnas tillgång till europeiska 
utbildningsresurser som helhet, som stöd och komplettering till 
medlemsstaternas åtgärder. 
• Nyskapande inom dessa resurser. Kommissionen tar initiativ till 
pilotprojekt för att testa nya angrepssätt eller medel (till exempel skolor för 
en andra chans, eller styrkandet av meriter). Man måste finna nya sätt för 
hur man kan dela med sig av erfarenheter i de olika länderna. En betydande 
del av medlen måste alltså vikas för sådana pilotprojekt, som efter en 
försöksetapp kan föras in i stor skala, vilket naturligtvis de nationella 
myndigheterna huvudsakligen ansvarar för. 
• Spridning av goda lösningar inom utbildning och en bättre ömsesidig 
kunskap om system och verksamhet. Regelbundna former för undersökning 
och analys av utbildningssystem och åtgärder för ungdomar i 
medlemsstaterna kommer att göra det möjligt för de politiska och 
ekonomiska beslutsfattarna att förbättra sina initiativ. 
2. MER KONCENTRERADE INSATSER 
• Resultaten från de program som kommer att genomföras fram till 1999 utgör 
den solida grund som detta europeiska utbildningsområde kan byggas på. 
Det är dock nödvändigt att koncentrera åtgärderna, vilket har framkommit av 
analyser och bedömningar. 
• Sex huvudsakliga typer åtgärder föreslås: 
0 Insatser för fysisk rörlighet: 
0 Denna typ av rörlighet skulle kunna omfatta olika målgrupper som 
berörs av det europeiska utbildningsområdet: studerande, elever, 
lärare, rektorer, lärlingar, utbildare, arbetsmarknadens parter som 
ansvarar för yrkesutbildning, föreningar, ungdomsgrupper, unga 
volontärer. 
0 Denna typ av rörlighet skulle innebära att formerna för ömsesidigt 
erkännande utvidgades till hela det europeiska området så 
systematiskt som möjligt. 
0 Insatser för virtuell rörlighet: 
Vi måste 
* ge alla tillgång till de nya utbildningsverktygen genom att främja att 
alla platser för förvärvande av kunskap kopplas till informations- och 
kommunikationsnätverk, och sätta till alla medel för att dessa kan 
användas till rimligt pris, 
* uppmuntra till framställning och spridning av produkter och tjänster 
inom multimedia och den audiovisuella sektorn som kan användas 
inom utbildning. Det måste finnas anpassade europeiska 
utbildningsprodukter, som stödjer gemenskapens kulturella identitet, 
* uppmuntra utvecklingen av en anpassad utbildning för att 
européerna från tidig ålder skall få grundläggande färdigheter i att 
på ett kritiskt och ansvarsfullt sätt använda det informationsflöde 
som de nya medierna erbjuder. 
0 Insatser för att utveckla nätverk för samarbete på europeisk nivå som 
leder till ett ömsesidigt utbyte av erfarenhet och goda rutiner. 
* Tack vare dessa europeiska nätverk för samarbete skall man kunna 
samla det mest framstående i Europa inom ett ämne eller tema och 
få till stånd en verklig expertis med en mer effektiv kapacitet för 
diagnosticering. 
0 Insatser för att främja språkkunskaper och förståelse av olika 
kulturer: de utgör en övergripande stödåtgärd till olika typer av 
verksamhet. 
* Kunskaper inom språk och kultur utgör en väsentlig del av utövandet 
av det europeiska medborgarskapet. 
* Ett mångspråkigt "immateriellt" europeiskt utbildningsområde blir 
desto rikare och mer tillgängligt för alla. 
0 Insatser för att utveckla nyskapande tack vare pilotprojekt som bygger 
på gränsöverskridande partnerskap för att skapa utbildningsprodukter, 
verktyg för styrkande av meriter eller försöksverksamhet med nya 
tillvägagångssätt. 
Insatser för fortlöpande förbättring av gemenskapens referenspunkter 
beträffande medlemsstaternas utbildningssystem och ungdomspolitik 
(väsentliga sifferuppgifter, databaser, ömsesidiga kunskaper om 
utbildningssystemen...). 
All denna verksamhet skall utformas och genomföras på 
gränsöverskridande nivå. Särskild uppmärksamhet kommer att ges till 
genomförandet av integrerade projekt i vilka verksamhet av flera typer 
kopplas samman för att behandla ett och samma tema. 
3. AKTÖRERNA 
• Gemenskapens verksamhet begränsar sig inte till de insatser som 
kommissionen tar initiativ till och styr direkt. Den centrala tanken i den nya 
omgången insatser bygger på att man upprättar ett ramverk av 
gemensamt ansvar mellan gemenskapen, medlemsstaterna och andra 
berörda aktörer. Detta är också förutsättningen för ett kunskapens 
Europa. 
0 Medlemsstaterna. Man kommer att föreslå bestämmelser för att ta 
tillvara nyskapande initiativ och försöksverksamhet i medlemsstaterna. 
Man kommer att fastställa medlemsstaternas skyldigheter och uppgifter. 
Gemenskapens verksamhet kommer att syfta till att underlätta 
överförandet av bra rutiner. 
0 Samarbetspartner inom utbildning. För att få en bred spridning av 
nyskapande lösningar bör man öka samrådet med föräldrar, företrädare 
för miljöer som är verksamma inom utbildning (högskolor, skolor, 
utbildningscentrum, men också föreningar och tjänstesektorn), samt 
företag, särskilt små och medelstora företag. Detta samråd kommer att 
utgöra ett stöd till utvecklingen av lärar- och kursledaryrket, och av 
undervisningsmetodik och verktyg. 
0 Arbetsmarknadens parter. Den sociala dialogen och 
överenskommelseprocessen mellan arbetsmarknadens parter på 
gemenskapsnivå, bland annat vad gäller yrkesutbildning, bör utgöra ett 
viktigt inslag i detta gemenskapssamarbete. I 1997 års rapport om 
tillträde till fortbildning har man redan uppmuntrat samråd med och 
mellan parterna beträffande tillgången till kunskaper. Gemenskapens 
insatser kommer att stödja dialogen mellan och med arbetsmarknadens 
parter kring ämnen av gemensamt intresse. 
0 Samarbetspartner i näringslivet: Företagens engagemang måste bli 
större. Särskild uppmärksamhet måste ges till yrkesutbildning vid små 
och medelstora företag och särskilt av deras ledare. Dessutom måste 
man öka samrådet med parterna i informationssamhället och med dem 
som ansvarar för spridningen av utbildningsprodukter. Gränsen mellan 
utbildningsvärlden och informationssamhället håller på att suddas ut. 
Därför bör kontakter knytas i bägge riktningarna för att man skall få 
utbildningsmaterial av högre kvalitet. 
0 Samarbetspartner på lokal och regional nivå. I organisationen av 
gemenskapens verksamhet måste man ta hänsyn till den tendens att 
decentralisera uppgifterna, bland annat vad gäller yrkesutbildning, som 
finns i flera medlemsstater. Bidrag från lokala och regionala nivåer, 
särskilt företag som är involverade i alla partnerskapsformer, måste 
beaktas i arrangemangen. De regionala och lokala aktörerna kommer att 
få allt större betydelse. 
O Samarbetspartner i det civila samhället: Gemenskapens verksamhet 
måste stödja sig på föreningar och stiftelser som är engagerade i 
konkret solidaritet och integrering genom ungdomsutbyte eller 
volontärtjänst. 
4. MÅLINRIKTAT INTERNATIONELLT SAMARBETE 
• Denna nya politik ingår i förberedelserna för anslutningen. Programmen 
inom allmän utbildning, yrkesinriktad utbyggning och ungdomsfrågor är 
redan öppna för länderna i det europeiska samarbetsområdet (Norge, 
Island, Liechtenstein) och utvidgas successivt till ansökariänderna inom 
ramen för anslutningsförberedelserna (Ungern, Tjeckiska republiken, 
Rumänien, Cypern, Polen, Slovakien, Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen 
och Slovenien). Europeiska unionen har gradvis övergått från bistånd till 
utvecklingen av dessa länders system till ett synsätt baserat på samarbete, 
däribland genom Tempus-programmet. 
• Samtidigt som unionen strävar efter att koncentrera dessa insatser, måste 
den också stärka sin politik inom samarbete och utbyte av erfarenhet och 
expertis med 
0 länderna i Medelhavsområdet: ett större och mer enhetligt engagemang 
av dessa länder i samarbetet är nödvändigt för att säkerställa 
ömsesidiga kunskaper och stärka grunderna för politisk stabilitet i 
regionen, 
0 de industrialiserade länderna (USA, Kanada, Japan, Ryssland osv.): det 
är nödvändigt med ett konsekvent synsätt som är anpassat till de 
särskilda fördelarna med samarbetet med varje land. 
II. ETT MER INTEGRERAT SYSTEM 
1. RÄTTSLIGA INSTRUMENT 
• Denna politik grundas på rättsakter enligt artiklarna 126 och 127 i Fördraget 
om upprättande av Europeiska gemenskapen. Gemensamma bestämmelser 
kommer att markera viljan till integrering: 
0 Ett gemensamt ramverk för insatser, samarbete och övervakning 
kommer att ange målen, typerna av åtgärder, gemensamma insatser 
och försöksverksamhet samt bevakning av goda rutiner. 
0 I tre beslut som grundas på artiklarna 126 och 127 i fördraget kommer 
man att fastställa de särskilda ramarna för åtgärder inom allmän 
utbildning, yrkesinriktad utbildning och ungdomsfrågor. I vardera beslut 
kommer det att finnas gemensamma artiklar för att öka enhetligheten 
och uttrycka viljan till gemensam handling, samordning och spridning av 
goda rutiner. 
2. BUDGETMEDEL OCH KOMPLEMENTARITET 
• Ett kunskapens Europa kommer att kräva att man debatterar prioriteringar 
och medel. När uppföljningen av vitboken diskuterades, underströk 
Europaparlamentet i sitt yttrande att det var nödvändigt att planera 
budgetmedel som motsvarade målsättningarna. 
• I riktlinjerna i Agenda 2000 har kommissionen tydligt förklarat sin avsikt att 
lägga fram budgetförslag som motsvarar en ambitiös politik som får sitt 
uttryck genom att ökningen av budgetmedlen blir större än ökningen av 
BNP. 
• Det behövs ökad komplementaritet och samverkan mellan gemenskapens 
övriga politiska åtgärder, men kommissionen måste undvika alla risker för 
dubbelarbete. Genomförandet av gemensamma insatser, till exempel 
gemensamma uppmaningar till förslagsgivning för flera program eller 
införandet av insatser med medel från flera program, utgör effektiva verktyg 
för samordning och skapande av gemensamma tillvägagångssätt. 
• Riktlinjerna i Agenda 2000 för strukturpolitiken är väsentliga när det gäller 
komplementariteten. Utvecklingen av mänskliga resurser kommer att vara ett 
väsentligt inslag såväl i mål 1- och mål 2- områdena som överallt i unionen, 
och måste genomföras på ett konsekvent sätt. Ett nytt mål 3 planeras för att 
täcka de områden som ligger utanför mål 1 och mål 2 för att hjälpa 
medlemsstaterna att anpassa och modernisera sina utbildningssystem. 
Kunskapspolitiken får på så sätt de nödvändiga kontaktpunkterna med den 
nya strukturpolitiken. 
3. ETT FÖRENKLAT GENOMFÖRANDE 
SYNLIGHET OCH ÖPPENHET 
• Kommissionen avser att göra gemenskapens insatser och unionens mål 
mera synliga. Därför kommer kommissionen att föreslå ett begränsat antal 
mål och insatser i nära samband med de politiska prioriteringar som 
fastställs på unionsnivå. 
• Kommissionen avser också att undersöka förhållanden under vilka vissa 
utbildningsprodukter och insatser inom utbildning skulle kunna få en 
europeisk märkning som motsvarar vissa kriterier för kvalitet och 
gränsöverskridande samarbete. 
PARTNERSKAP 
• Vi vill främja ett tillvägagångssätt som bygger på partnerskap för att få till 
stånd enhetlighet och bättre samråd med olika slags aktörer: 
0 Politiska myndigheter i medlemsstaterna på nationell, regional och lokal 
nivå. 
0 Andra aktörer som är berörda av uppbyggandet av det europeiska 
utbildningsområdet (partner inom utbildning, i samhället, näringslivet, i 
det civila samhället). 
0 Operatörerna i genomförandet på en nivå som ligger nära mottagarna. 
Detta partnerskap bör säkerställa en bättre politisk övervakning, ett brett 
samråd och ett anpassat genomförande. 
• Den ökade samarbetsandan som måste vara kännetecknande för denna 
nya omgång insatser skulle även kunna leda till att man inrättar instanser 
eller förfaranden för debatt, genom eventuellt stöd från befintliga organ, som 
kan hjälpa de viktigaste nationella aktörerna att bättra följa utvecklingen i 
gemenskapens verksamhet genom nationella övervakningsorgan, för att 
bättre lära känna principerna och målen i verksamheten och således bättre 
kunna använda resultaten i politiken på nationell nivå. 
ÖVERVAKNING OCH BEDÖMNING AV INSATSERNA 
• För man bättre skall lägga märke till och förstå gemenskapens verksamhet, 
och för att man skall kunna gå framåt vad gäller konsekvens och 
komplementarietet mellan gemenskapens olika politiska åtgärder för 
mänskliga resurser, kommer bedömningsförfarandet att förbättras. 
• De beslut som fattades vid Europeiska rådets möte i Amsterdam vad gäller 
sammanstrålning av sysselsättningspolitiken visar fördelen med samråd om 
uppföljning på gemenskapsnivå. De olika rapporter som för närvarande 
föreskrivs i handlingsprogrammen kommer att ersättas med periodiska 
rapporter från kommissionen och medlemsstaterna om de framsteg som 
gjorts och de hinder som man stött på. 
FÖRENKLAD FÖRVALTNING OCH FÖRBÄTTRADE FÖRFARANDEN 
Förvaltningen har utvecklats i och med att man genomför program i vilka 
man mobiliserar medel i ständig förändring. Man har bland annat måst ta 
hänsyn till de olika situationer som uppstår i skillnaderna mellan olika 
förvaltningstraditioner, olika finansieringssätt, den fleråriga förvaltningen av 
avtal, centraliserad respektive decentraliserad förvaltning. Man har 
genomfört en revisionspolitik för att granska och vidareutveckla avtalsregler. 
Kommissionen måste se till att medborgarna får lättillgängliga 
kontaktpunkter och beslut. Kommissionen skall lämna förslag för att främja 
en förvaltning som ligger närmare den vardagliga verksamheten. 
Kommissionen skall utreda hur pass möjligt det är att delegera mer ansvar 
för styrning av vissa typer av lämpligt samarbete till omfattande projekt och 
nätverk eller till offentliga/privata partnerskap. 
Denna ökade decentralisering, som för övrigt blir alltmer nödvändig med 
tanke på det ökade antal länder som kommer att delta i det framtida 
programmet, kommer att åtföljas av åtgärder för att öka kommissionens 
kapacitet att utöva inte bara sina befogenheter inom förvaltning och kontroll 
av budgetgenomförandet, utan även väsentliga uppgifter som ledning och 
samordning av decentraliserade förvaltningsstrukturer samt uppföljning och 
spridning av resultat. 
Man måste sträva mot ett arrangemang som främjar ett verkligt partnerskap 
inom förvaltning av alla involverade nivåer och förbättra samfinansieringen 
tillsammans med offentliga och privata medel på nationell, regional och lokal 
nivå. 
Kommissionen kommer att föreslå en bättre organisation och fördelning av 
stödstrukturer och operativ förvaltning. I synnerhet bör de nationella 
kontoren förstärka sin uppgift att bistå projektansvariga, bland annat vad 
gäller kartläggning av partner och rådgivning till sökande, och fullt ut delta i 
övervakning och bedömning. 
En förenkling borde leda till mer användarvänlig tillgång till gemenskapens 
stöd, bland annat genom att man förkortar väntetiden för beslut, förenklar 
vissa administrativa förfaranden och minskar antalet avtal per 
utbildningsanstalt som en del av övergripande stöd. Man kommer att utreda 
förslag för att, med full hänsyn till de allmänna bokföringsreglerna, införa 
ökad flexibilitet, till exempel genom att föreskriva fleråriga förfaranden eller 
indelning av projekt enligt olika etapper (genomförbarhet, förberedelse, 
genomförande och spridning). 
10 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 563 slutlig 
DOKUMENT 
SV 04 05 16 
Katalognummer : CB-CO-97-623-SV-C 
ISBN 92-78-27655-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
U