SV    SV 
 
 
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN  UNIONENS HÖGA  
REPRESENTANT FÖR  
UTRIKES FRÅGOR OCH  
SÄKERHETSPOLITIK  
Bryssel den 28.4.2015  
JOIN(2015) 16 final  
  
GEMENSAMT MEDDELANDE TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET  
Handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (2015 -2019)  
"Hålla de mänskliga rättigheterna högt på EU:s dagordning"   
 
2 
 Inledning  
Syftet med detta gemensamma meddelande från Europeiska kommissionen och Europeiska unionens 
höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik är att bidra till utarbetandet av en ny 
handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati för perioden 2015 –2019.  
Mänskliga rättigheter och demokrati som EU:s vägledande principer  
Vi le ver i en instabil och snabbt föränderlig värld, där mänskliga rättigheter och demokratiska värden 
ofta ifrågasätts och på många håll ignoreras. Kränkningarna av de mänskliga rättigheterna har ökat i 
omfattning och intensitet, det civila samhällets möjlighe ter att verka har kringskurits, konflikterna 
har blivit mer komplexa och de auktoritära regimerna har blivit djärvare. Globaliseringen medför nya 
utmaningar som gör skyddet av mänskliga rättigheter ännu mer komplicerat.  
Under dessa omständigheter är det n aturligt att det internationella samfundets uppmärksamhet 
riktas in på stabilitet. En varaktig stabilitet kan dock inte uppnås enbart genom säkerhet och 
ekonomiskt välstånd. Medborgarnas lojalitet gentemot staten och deras tilltro till fredliga lösningar 
är beroende av om de upplever att de är skyddade mot godtyckliga beslut och att deras synpunkter 
kan påverka det politiska beslutsfattandet. Detta kan bara uppnås i ett demokratiskt samhälle som 
bygger på respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundl äggande friheterna, med en 
ansvarsskyldig regering som inte är korrupt, ett parlament som kan beakta mångfalden av 
synpunkter och intressen hos befolkningen, ett dynamiskt civilt samhälle, fria medier och ett 
oberoende rättsväsen.  
Denna målsättning avspegl as i diskussionerna kring målen för hållbar utveckling efter 2015, där 
tonvikten ligger på mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter som fristående mål.  
Det är mot bakgrund av detta som EU måste se till att de mänskliga rättigheterna fortsatt ska stå  i 
centrum för unionens yttre åtgärder. Unionens yttre åtgärder regleras i artikel  21 i fördraget om 
Europeiska unionen (EU -fördraget), som också bekräftar EU:s roll i arbetet med att främja bland 
annat demokrati, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättighe ternas universalitet och odelbarhet samt 
respekten för principerna i FN:s stadga och i folkrätten.  Stadgan om de grundläggande rättigheterna 
är bindande för EU -institutionerna och för medlemsstaterna när de tillämpar unionsrätten. EU är part 
i vissa av FN :s och Europarådets instrument, bland annat FN:s konvention om rättigheter för 
personer med funktionsnedsättning. Unionens trovärdighet som global förespråkare för mänskliga 
rättigheter bygger på dessa grundprinciper.  
2012 års paket om mänskliga rättighete r och demokrati  
År 2012 antog EU ett ambitiöst program – den strategiska ramen för mänskliga rättigheter och 
demokrati1 – som fastställer hur EU avser att fullgöra sin fördragsenliga skyldighet att främja 
demokratin, rättsstaten samt de mänskliga rättighet ernas universalitet och odelbarhet.   
Nästan tre år efter antagandet utgör den strategiska ramen, med dess prioriteringar och riktlinjer, 
fortfarande en ram för unionens åtgärder.  
                                                            
1 Rådets dokument ST 11855/12 av den 25 juni 2012.  
 
3 
 Ytterligare en milstolpe i EU:s politik för mänskliga rättigheter var 2012 års beslut att inrätta tjänsten 
som EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter . Den särskilda representanten har gjort 
EU:s politik för mänskliga rättigheter mer synlig o ch verkningsfull, ökat samverkan med våra partner 
och hjälpt oss att främja specifika prioriteringar. Genom sitt beslut2 att förlänga mandatet för den 
särskilda representanten med ytterligare två år erkände rådet denna viktiga roll.  
Det tredje väsentliga i nslaget i det paket om mänskliga rättigheter som antogs under 2012 var att 
handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati (2012 –2014)3, som har bidragit till 
genomförandet av de åtaganden som gjordes i den strategiska ramen.   
Handlingsplanen  inne höll 97 åtgärder som täcker ett brett spektrum av frågor som rör mänskliga 
rättigheter och demokrati, och skulle genomföras både av EU och på nationell nivå av 
medlemsstaterna. Genom handlingsplanen åtar sig alla berörda parter att uppnå tydliga mål inom 
klara tidsfrister.  
Resultat av handlingsplanen 2012 –2014  
Handlingsplanen för 2012 –2014 har haft stor betydelse för att säkra ett engagemang från alla 
berörda parters sida och se till att dessa riktar in sig på ett antal centrala mål. Arbetet inom ramen 
för handlingsplanen har lett till ett antal viktiga resultat .  
Tack vare handlingsplanen har integreringen av de mänskliga rättigheterna  ökat i alla delar av EU:s 
utrikespolitik och genomförandet av den, vilket har lett till konkreta förändringar på fältet. D e 
åtgärder som vidtagits för att integrera människorättsaspekter i konsekvensbedömningar i samband 
med lagstiftningsförslag och andra förslag och i bedömningar rörande de mänskliga rättigheterna 
som ett övergripande inslag i villkoren för utnyttjande av EU -bistånd utgör bara några exempel.  
Genom handlingsplanen har EU också fått hjälp att ta fram de verktyg och resurser som behövs för 
att formulera och genomföra en mer konsekvent politik.  Arbetet för att uppnå detta mål har stötts 
genom inrättandet av en Brysselbaserad rådsarbetsgrupp för de mänskliga rättigheterna, antagandet 
av ett antal detaljerade EU -riktlinjer om särskilt viktiga människorättsfrågor (religions - och 
trosfrihet4, rättig heter för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti)5, 
yttrandefrihet både online och offline6), antagandet av en verktygslåda för en rättighetsbaserad 
strategi för utveckling, antagandet av lokala landsstrategier för mänskliga rättig heter på grundval av 
samarbete mellan EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader, inrättandet av 
kontaktpunkter för mänskliga rättigheter vid EU:s delegationer och utvecklingen av ett riktat 
utbildningsprogram för EU -personal och diplomater från med lemsstaterna.  
Genom handlingsplanen främjades också effektiv multilateralism  genom utveckling av årliga 
strategier och prioriteringar för EU i forum för mänskliga rättigheter inom ramen för FN, särskilt FN:s 
råd för mänskliga rättigheter. Handlingsplanen riktade dessutom in EU:s åtgärder på ett antal 
                                                            
2 Rådets dokument ST 5716/15 av den 12 februari 2015.  
3 Rådets dokument ST 11855/12 av den 25 juni 2012.  
4 Rådets dokument ST 11491/13 av den 24 juni 2013.  
5 Rådets dokument ST 11492/13 av den 24 juni 2013.  
6 Rådets dokument ST 9647/14 av den 12 maj 2014.  
 
4 
 centrala områden, bland annat kvinnors, flickors och barns rättigheter samt hbti -personers 
rättigheter, och efterlyste ytterligare insatser på området ekonomiska, sociala och kulturella 
rättigheter, i linje me d unionens åtagande när det gäller de mänskliga rättigheternas odelbarhet. I 
handlingsplanen uppmärksammades även frågor om funktionsnedsättning i enlighet med de 
skyldigheter som fastställs i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsät tning.  
Handlingsplanen stärkte EU:s samarbete med och stöd till det civila samhället i hela världen. Tack 
vare den har det blivit allmän praxis att hålla samråd med det civila samhällets organisationer inför 
dialoger om mänskliga rättigheter eller i fråga om vissa centrala policydokument. Genom 
handlingsplanen främjades deltagande av det civila samhällets organisationer i utformningen av 
finansiellt bistånd och ökades EU:s stöd till det civila samhällets organisationer som drabbas av 
restriktiva åtgärder.  
Dessutom ger handlingsplanen unionens åtgärder ökad synlighet  på området mänskliga rättigheter 
och demokrati och stärker unionens ansvarighet  i förhållande till sina partner, särskilt det civila 
samhället.  
Resultaten under de senaste åren utgör en solid g rund för EU:s fortsatta engagemang för att 
upprätthålla respekten för mänskliga rättigheter och stödja demokratiska övergångsprocesser i hela 
världen, bilateralt i partnerskap med andra regionala organisationer, och på multilateral nivå, särskilt 
inom FN. Många av åtgärderna i handlingsplanen 2012 –2014 ingår numera i EU:s dagliga arbete. De 
stöds av alla berörda parter, drar nytta av befintliga väletablerade förfaranden och omfattas av en 
uttömmande uppsättning riktlinjer. Av dessa orsaker behöver dessa åtg ärder inte längre prioriteras i 
den nya handlingsplan som nu läggs fram. De kommer dock att leva vidare i årsrapporten om 
mänskliga rättigheter och demokrati, för att synlighet och ansvarighet ska kunna säkerställas även på 
dessa områden.  
Å andra sidan krä ver vissa områden som identifierats i samband med handlingsplanen för perioden 
2012 –2014 ett förnyat politiskt åtagande  och ytterligare ansträngningar , och de ges därför en mer 
framträdande roll i den nya handlingsplanen . Bland dessa områden ingår demokrat istöd, som 
kommer att integreras i ett antal mål i den nya handlingsplanen; ekonomiska, sociala och kulturella 
rättigheter; åtgärder för att bemöta kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell 
humanitär rätt i kriser och konflikter; bekämpning a v diskriminering, särskilt mot kvinnor, barn, 
personer med funktionsnedsättning och hbti -personer, men även mot medlemmar av religiösa 
minoriteter; bekämpning av tortyr och misshandel och för att öka samstämmigheten i EU:s politik ur 
människorättssynpunkt.  
Den nya handlingsplanen bör ta itu med dessa fortsatta utmaningar.    
Vägen framåt  
Mot bakgrund av de positiva erfarenheterna bör den nya handlingsplanen  omfatta perioden 2015 –
2019 , för att den ska motsvara mandatperioden för den höga representanten/vice o rdföranden 
respektive Europeiska kommissionen.  
Planen  skulle bli föremål för en halvtidsöversyn av genomförandet år 2017  så att det blir möjligt att 
utvärdera de framsteg som gjorts och, om så krävs, anpassa den mot bakgrund av gjorda 
 
5 
 erfarenheter och nya  utmaningar. Översynen skulle sammanfalla med halvtidsöversynen av de 
externa finansieringsinstrumenten och kan bidra till större samstämmighet mellan EU:s politik och 
ekonomiska bistånd.  
De åtgärder som föreslås i handlingsplanen är geografiskt neutrala o ch bör tillämpas på alla regioner i 
världen, med hänsyn till lokala behov och särdrag. Åtgärder kommer att omsättas i landsspecifika 
prioriteringar i form av lokala landsstrategier för mänskliga rättigheter.  
När det gäller kandidatländer och potentiella k andidatländer  kommer EU att fortsätta att övervaka 
deras åtagande att främja demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter – som 
fastställs i artikel  49 i EU -fördraget – och att ge vägledning och stöd för att garantera konkreta och 
varaktiga framsteg på dessa viktiga reformområden.  
När det gäller den europeiska grannskapspolitiken ska särskilt fokus ligga på respekten för 
grundläggande rättigheter och friheter. EU kommer att fortsätta att stödja partnerländerna med 
genomförandet av r eformer som främjar inkluderande dialog, främja god samhällsstyrning, stärka 
rättsväsendets oberoende och säkerställa skyddet av de grundläggande rättigheterna.  
Principer   
Den nya handlingsplanen bör inte sträva efter att uttömmande täcka alla aspekter a v EU:s politik till 
stöd för demokrati och mänskliga rättigheter. Den bör snarare vara en strategi och fokusera på 
prioriterade områden  där det behövs ytterligare politisk drivkraft och ett fördjupat engagemang . 
Handlingsplanen bör vara vägledande för både  det bilaterala arbetet och EU:s engagemang i 
multilaterala och regionala forum, särskilt FN och Europarådet.  
Avsikten är att den föreslagna handlingsplanen i denna anda ska vägledas av följande principer:  
1. I en global miljö präglad av allt större utmaning ar ifrågasätts relevansen hos universella 
normer och EU:s strävan att främja dem stöter på ökat motstånd. Att främja värderingar med 
hjälp av åtgärder som sätts in utifrån är ofta ineffektivt. Insatserna bör därför inriktas på att 
stödja inhemska krafter. EU bör ge sina samtalspartner (statliga, parlamentariska och 
halvstatliga) i tredjeländer större inflytande , stärka rättsväsendets roll, fortsätta att stödja 
att det civila samhället  inbegripet arbetsmarknadens parter och främja gynnsamma miljöer, 
stärka regionala organisationers och mekanismers  roll och genomslagskraft och stärka 
samarbetet med FN som – tack vare sitt universella medlemskap – har större verkan.  
2. EU måste föregå med gott exempel. Unionen är föremål för sträng kontroll på grund av vad 
som up pfattas som motsägelsefullt i hanteringen av frågor rörande mänskliga rättigheter 
(dubbla måttstockar och interna/externa inkonsekvenser). Det krävs således ett förnyat 
åtagande för att man på ett mer konsekvent sätt ska hantera frågor som rör mänskliga 
rättigheter och integrera människorättsfrågor i alla aspekter av EU:s yttre åtgärder och de 
yttre aspekterna av den interna politiken, på grundval av den strategi som kommissionen har 
utarbetat för att stadgan om grundläggande rättigheter ska tillämpas effek tivt av EU.   
3. EU måste fokusera på de mest akuta människorättsproblemen, som måste hanteras både 
internt och externt. Dessa utmaningar inbegriper att bekämpa diskriminering, särskilt 
 
6 
 respekten för yttrandefriheten och den personliga integriteten, och att s e till att de 
mänskliga rättigheterna respekteras i politik rörande migration, handel och 
terrorismbekämpning.  
4. EU bör utveckla sin egenmakt : de olika instrument, verktyg och politikområden som står till 
förfogande måste användas smartare och mer strategiskt, både i bilateral verksamhet och i 
multilaterala forum.  
5. Dessutom bör EU på ett bättre sätt förmedla  vad EU gör, förbättra sin förmåga att mäta 
inverkan  och, när så är lämpligt, utforma alternativa och effektivare tillvägagångssätt .  
Mot bakgrun d av detta fastställs i den bifogade handlingsplanen följande fem strategiska områden 
för åtgärder:  
i) Främja lokala aktörers egensansvar: Mänskliga rättigheter och demokrati kan slå rot endast där det 
finns ett starkt lokalt egenansvar. Detta kapitel i handlingsplanen fokuserar på åtgärder och 
verksamhet för att förbättra hur vi samverkar med alla externa  aktörer, både statliga och icke -
statliga. Särskild tonvikt läggs vid utmaningarna rörande utrymmet för det civila samhället.  
ii) Hantera centrala frågor när det gäller mänskliga rättigheter: Detta kapitel är inriktat på tematiska 
utmaningar på människorä ttsområdet, med beaktande av den nödvändiga balansen mellan 
medborgerliga och politiska rättigheter å ena sidan och ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter 
å andra sidan. Denna förteckning över åtgärder kompletterar och stöder de mål som ställs upp i 
föregående kapitel.  
iii) Sörja för ett övergripande tillvägagångssätt beträffande människorättsfrågor i konflikter och 
kriser: I det här kapitlet föreslås en rad åtgärder för att främja och stödja utvecklingen av verktyg och 
politik på nationell, regiona l och internationell nivå för att förhindra, utreda och avhjälpa kränkningar 
av de mänskliga rättigheterna, med särskild tonvikt på de mest allvarliga brotten som angår hela det 
internationella samfundet. Kapitlet beaktar också nödvändigheten av att EU anp assar sina befintliga 
verktyg till det faktum att konflikter ständigt förändras.  
 iv) Öka samstämmigheten och konsekvensen: Detta kapitel tar upp behovet av att kommissionen 
tillsammans med den höga representanten/vice ordföranden ytterligare integrerar de  mänskliga 
rättigheterna i de yttre aspekterna av EU:s politik, särskilt med avseende på handel och investeringar, 
migration, flyktingar, asyl och utvecklingspolitik samt terrorismbekämpning, i syfte att säkerställa en 
mer konsekvent politik.  
v) Stärka ef fektiviteten och resultatkulturen i verksamheten på området mänskliga rättigheter och 
demokrati:  Mot bakgrund av de allt större utmaningarna och de begränsade resurserna är en bättre 
användning av instrument, verksamhet och politik som redan existerar det enda sättet att förbättra 
EU:s resultat på människorättsområdet. I det här kapitlet föreslås åtgärder för att hjälpa EU att 
utveckla mer resultatinriktade och strategiska tillvägagångssätt.  
 
7 EU:S HANDLINGSPLAN F ÖR MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER OCH DEMOKRATI  
 
Syftet med denna handlingsplan är att fortsätta att genomföra EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati, m ed tillräcklig flexibilitet för att 
möta nya utmaningar i den takt de uppstår. Handlingspl anen bygger på EU:s befintliga politiken för mänskliga rättigheter och demokratistöd i de yttre 
åtgärderna7, särskilt EU:s riktlinjer, verktygslådor och överenskomna ståndpunkter samt de olika externa finansieringsinstrumenten, i sy nnerhet det 
europeiska i nstrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR).  
 
För att säkerställa ett effektivt genomförande av handlingsplanen är det viktigt att EU:s institutioner samverkar  med respekt för vars och ens särskilda 
institutionella roll och, om så är lämpli gt, att handlingsplanen genomförs på nationell nivå av medlemsstaterna. Ansvaret för att genomföra de här angivna 
åtgärderna ligger hos den höga representanten/vice ordföranden bistådd av Europeiska utrikestjänsten samt kommissionen, rådet  och medlemsstate rna 
inom deras respektive behörighetsområden enligt fördraget om Europeiska unionen8. EU:s särskilda representant för de mänskliga rättigheterna ska bidra 
till genomförandet av handlingsplanen i enlighet med sitt uppdrag. Handlingsplanen omfattar perioden till och med den 31 december 2019 och dess 
genomförande kommer att ses över under 2017.  
 
Utkast till tabell för den nya handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati (2015 –2019)  
Mål                                              Åtgärd  Tidsplan  Ansvar  
I. ÖKA LOKALA AKTÖRERS EGENANSVAR  
a) Tillhandahålla övergripande stöd till offentliga institutioner  
1. Stödja kapaciteten hos 
nationella 
människorättsinstitutioner  a. Erkänna de nationella människorättsinstitutionernas avgörande roll som oberoende 
institutioner och bekräfta EU:s åtagande att stödja och samarbeta med de 
institutioner som uppfyller Parisprinciperna. Främja de nationella 
människorättsinstitutionernas delta gande i samrådsprocesser på nationell nivå, Pågår  
 Kommissio -
nens avdel -
ningar (KOM), 
Europeiska 
                                                            
7 Utan att det påverkar de särskilda arrangemangen för kandidatländer och potentiella kandidatländer inom ramen för EU:s utvidg ningspolitik.  
8 Beslut om särskilda åtgärder för att genomföra denna handlingsplan kommer att fattas i enlighet med fördragen. Handlingsplane n påverkar inte fördelningen av behörighet 
mellan EU och dess medlemsstater och kommer att tolkas i överensstämmelse med förklarin g nr 13 till fördragen.  
 
8 särskilt när det gäller människorättsdialoger och reformer i tredjeländer.   utrikes -
tjänsten 
(EEAS), 
medlems -
staterna (MS)  
b. Inom ramen för den internationella samordningskommittén för de nationella 
människorättsinstitutionerna: stärka kapaciteten hos institutioner med A -status och 
stödja en uppgradering av institutioner med B -status till A -status samt samarbeta 
med deras regionala och internation ella nätverk.   Arbetet med dessa frågor bör 
ligga till grund för nästa programplaneringsperiod efter halva tiden för EU:s externa 
finansieringsinstrument.  Pågår  KOM, EEAS, 
MS 
2. Stödja 
valadministrationsorgan  a. Främja rollen och kapaciteten hos valadministrationsorgan att självständigt och 
effektivt tillhandahålla trovärdiga och öppna val med brett deltagande, särskilt 
genom en stärkt dialog för ändamålet och en långsiktig stödstrategi.  Pågår  KOM, EEAS  
b. Främja en deltagande och inkluderande dialog under hela valprocessen mellan 
valadministrationsorgan och viktiga berörda parter, i syfte att öka deltagandet av 
politiska partier och det civila samhället organisationer, bland annat i form av 
tillgång till in formation och möjlighet till observation av alla stadier av 
valprocessen.   Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
3.  Stödja de parlamentariska 
institutionernas kapacitet  a. Stödja utvecklingen av parlamentens lagstiftnings -, budget - och 
tillsynsbefogenheter och hjälpa parlamenten att anordna offentliga debatter om 
viktiga reformfrågor med beaktande av relevanta internationella skyldigheter när 
det gäller människorättslagstift ning.  Pågår  KOM, EEAS, 
MS 
b. Införa en parlamentarisk dimension i EU:s och medlemsstaternas program för goda 
styrelseformer och budgetstöd.  Senast 2017  KOM, EEAS, 
MS 
4. Riktat stöd till 
rättsväsendet  a. Stödja reformer av rättsväsendet (både på det straffrättsliga och civilrättsliga 
området) med lämplig utbildning av personal inom rättsväsendet för att öka 
medvetenheten om internationella standarder och skyldigheter på 
människorättsområdet. Systematiskt t illhandahålla stöd till väl utbildade 
yrkesverksamma advokater och juridiska ombud och till advokatsamfund.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
 
9 b. Övervaka på bilateral och multilateral nivå på vilket sätt partnerländerna fullgör 
sina internationella skyldigheter när det gäller tillgång till rättslig prövning och 
rättvisa rättegångar, inbegripet rättshjälp. Tillhandahålla tekniskt samarbete och 
stöd om så är lämpligt.   EEAS, KOM, 
MS 
c. Främja och underlätta tillgången till rättslig prövning på decentraliserad nivå. Inleda 
en dialog med och stödja rättsvårdande organ och häkten.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
5. Tillhandahålla 
övergripande stöd till 
offentliga institutioner  a. Med beaktande av bästa praxis fortsätta att stödja maktdelning och de 
demokratiska institutionernas oberoende samt främja inhemska aktörers roll i 
reformprocesser, särskilt när det gäller konstitutionella reformer, för att bättre 
återspegla o lika berörda parters intressen.  Pågår  EEAS, KOM  
b. Utveckla särskild sakkunskap och främja inrättande av specialiserade organ på 
området korruptionsbekämpning. Förbättra förmågan hos den offentliga 
förvaltningen och de korruptionsbekämpande organen att genomföra politik med 
integritet och god förvaltning av offentliga medel.  Pågår  KOM, EEAS, 
MS 
6. Stärka samarbetet med 
regionala mekanismer för 
mänskliga rättigheter och 
demokrati  a. Stärka människorättsaspekterna i EU:s samarbete med regionala organisationer och 
mekanismer, särskilt genom att eftersträva synergier och gemensamma initiativ i 
centrala tematiska frågor och i samband med viktiga multilaterala evenemang.  Pågår  EEAS, KOM  
b. Främja peer -to-peer -initiativ för kapacitetsuppbyggnad mellan regionala 
mekanismer för mänskliga rättigheter och demokratistöd.  Pågår  EEAS, MS, 
KOM  
b) Stimulera det civila samhället  
7. Främja starkare 
partnerskap med det civila 
samhällets organisationer i 
tredjeländer, inklusive 
arbetsmarknadens parter 
och mellan myndigheter, 
parlament och det civila 
samhällets organisationer  a. Främja nationella politiska dialoger, bland annat genom utbyte av god praxis 
rörande strukturerade utbyten av synpunkter mellan regeringen, 
parlamentsledamöter och det civila samhället, inklusive arbetsmarknadens parter.  Pågår  EEAS, KOM  
b. Ytterligare stärka kapaciteten hos det civila samhällets organisationer när det gäller 
att ställa regeringar till svars, inbegripet genom utbyte av bästa praxis bland det 
civila samhällets organisationer på regional nivå.  Pågår  KOM, EEAS, 
MS 
c. Förbättra kvaliteten på samråd som anordnas av EU på lokal nivå, särskilt för att ta 
hänsyn till synpunkter från det civila samhället, inbegripet arbetsmarknadens 
parter och medborgarrörelser, vid utformning och genomförande av politik. 
Uppmuntra till trepartsdialoger (mellan myndigheter, det civila samhällets Pågår  
 KOM, EEAS, 
MS 
 
10 organisationer och EU) inom ramen för EU -delegationernas färdplaner.   
d. Öka EU:s samarbete med politiska partier och medborgarrörelser i syfte att stärka 
deras roll i främjandet av institutioner och praxis som präglas av demokrati och 
ansvarsskyldighet.  Pågår  KOM, EEAS, 
MS 
8. Stärka organisationer i det 
civila samhället som 
försvarar kvinnors och 
flickors rättigheter  Stödja kvinnoorganisationer och människorättsförsvarare när de främjar och 
försvarar kvinnors rättigheter, och uppmuntra dem att spela en större roll när det 
gäller att ställa beslutsfattarna till svars i jämstäl ldhetsfrågor.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
9. Stärka stödet till 
människorättsförsvarare, 
bl.a. i internationella och 
regionala forum  a. Intensifiera stödet till människorättsförsvarare, inbegripet de som arbetar för 
ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i form av en systematisk och 
övergripande strategi, genom att  
i samband med besök på hög nivå, inbegripet sektorsspecifika uppdrag, lyfta fram 
fall av utsatta människorättsförsvarare; fortsätta att stödja och samarbeta med FN 
och regionala mekanismer till skydd för människorättsförsvarare; öka stödet till 
multilatera la initiativ för människorättsförsvarare och utrymmet för det civila 
samhället, bland annat i FN:s generalförsamling och FN:s råd för mänskliga 
rättigheter och öka fördelningen av ansvaret och utbytet av bästa praxis mellan 
medlemsstaterna när det gäller a tt skydda människorättsförsvarare.   Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
b. Sörja för ofta återkommande uppsökande verksamhet i landsbygdsområden, och 
mer systematiska kontakter med kvinnliga människorättsförsvarare och 
marginaliserade grupper.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
10. Bemöta  hot mot utrymmet 
för icke -statliga 
organisationer  a. Främja och stödja lagstiftning, politik och mekanismer till skydd för 
människorättsförsvarare,  särskilt att beslutsamt genomföra EU:s riktlinjer och den 
EU-mekanism för människorättsförsvarare som inrätta ts inom ramen för EIDMR, 
bl.a. genom informationskampanjer och utbildning för anställda på kommissionens 
centrala avdelningar och EU:s delegationer (politiska och operativa avdelningar).  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
 
11 b. Aktivt övervaka den rättsliga miljön (t.ex. lagar och förordningar) och det allmänna 
klimatet (till exempel godtyckliga förfaranden, trakasserier eller begränsningar 
rörande finansiering, särskilt utländsk) för det civila samhället inklusive 
arbetsmarknadens parter samt proaktivt kartlägga och rappo rtera om hot mot det 
civila samhället och vidta åtgärder för att motverka sådana hot.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
c. I offentliga och privata forum motsätta sig omotiverade begränsningar av förenings - 
och mötesfriheten, inskränkningar av utrymmet för det civila samhället och försök 
att hindra dess arbete, däribland människorättsförsvararnas verksamhet. Se till att 
dessa frågor regelbundet tas upp vid bilaterala möten, i dialoger om mänskliga 
rättigheter samt forum inom ramen för FN, t.ex. rådet för mänskliga rätt igheter.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS  
II) HANTERA CENTRALA FRÅGOR RÖRANDE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER  
11. Främja yttrandefrihet och 
personlig integritet   a. Vidta aktiva åtgärder för att förebygga och reagera på våld mot journalister och 
andra medieaktörer och göra det möjligt för dem att utföra sitt arbete i säkerhet 
utan fruktan för våld, politiska påtryckningar, censur och förföljelse.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
b. Se till att respekten för yttrandefriheten och mediernas frihet är integrerad i 
utformningen av politik och prog ram som rör kampen mot terrorism, it -säkerhet, 
kampen mot it -brottslighet, tillgång till information och annan EU -politik i detta 
avseende, t.ex. den rättsliga ramen för audiovisuella medietjänster.  Pågår  
 EEAS, KOM, 
MS 
c. Se till att frågor som rör personlig integritet och uppgiftsskydd i den digitala 
tidsåldern och inverkan av massövervakningsprogram behandlas på ett 
tillfredsställande sätt på bilateral och multilateral nivå (Europarådet, FN, OSSE).  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
12. Skapa en miljö av icke -
diskri minering  a. Utarbeta en ”EU - handbok om icke -diskriminering” i tredjeländer, med en 
beskrivning av verktyg för åtgärder mot alla former av diskriminering, inbegripet 
flerfaldig/kumulativ diskriminering.  Pågår  EEAS, KOM, 
rådet  
b. Främja medvetenhet om och proaktiv hantering av hbti -frågor hos anställda i 
nyckelställning på kommissionens centrala avdelningar, EU:s delegationer och 
medlemsstaternas ambassader.  Pågår  EEAS, MS, 
KOM  
 
12 c. Överväga en skärpt EU -politik för urbefolkningar i enlighet med FN:s förklaring om 
urbefolkningars rättigheter och slutdokumentet från 2014 års världskonferens om 
urbefolkningar.  Senast 2016  EEAS, KOM, 
MS 
d. Säkerställa och främja lika tillgång till och åtnjutande av mänskliga rättigheter för 
personer med funktionsnedsättning i enlighet med FN:s konvention om rättigheter 
för personer med funktionsnedsättning, som EU är part i, genom att integrera 
funktionsnedsättningsaspekter i åtgärder på människorättsområdet och utarbeta 
riktade åtgärder för att avlägsna hinder för deltagande på lika villkor. Stödja och 
förbättra funktionen hos mekanismer för att främja, skydda och övervaka 
konventionen i enlighet med dess artikel  33.2, inklusive inrättandet av sådana 
mekanismer i partnerländerna. Vidta nödvändiga åtgärder  för EU:s anslutning till 
det fakultativa protokollet till konventionen. Fortsätta att främja rättigheterna för 
personer med funktionsnedsättning i EU:s yttre åtgärder i enlighet med den 
europeiska handikappstrategin 2010 –2020.  Pågår  KOM, EEAS, 
MS 
13. Främja jämställdhet mellan 
könen samt kvinnors och 
flickors egenmakt och 
deltagande  a. Intensifiera genomförandet av skyldigheterna och åtagandena för kvinnors 
rättigheter enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av 
kvinnor, i enlighet med Pekingplattformen, förklaringen från Kairokonferensen om 
befolkning och utveckling och utvecklingsagendan för tiden efter 2015.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
b. Överväga en ambitiös och kraftfull ny EU -handlingsplan för jämställdhet och 
kvinnors egenmakt i internationellt samarbete och utveckling 2016 –2020, genom 
åtgärder som är inriktade på i) deras ekonomiska, sociala, kulturella rättigheter och 
deltagande, ii) deras medborgerliga och politiska rättigheter och utövandet av 
dessa iii) och genom verksamhet s om bidrar till att skydda kvinnors fysiska och 
psykiska integritet, med särskild uppmärksamhet på att få ett slut på kvinnlig 
könsstympning, barnäktenskap, äktenskap för minderåriga och tvångsäktenskap 
samt sexuellt våld i konflikter.  Senast 2016  KOM, EEAS  
 
13 c. Föregå med gott exempel: Stärka jämställdhet och kvinnors egenmakt inom EU och 
öka ansvarigheten genom att sörja för samstämmighet med EU:s övergripande 
jämställdhetspolitik.   Pågår  EEAS, KOM  
d. Fortsätta genomförandet av de åtgärder som fastställs i meddelandet ”Om 
utrotande av kvinnlig könsstympning ”9. Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
14. Främja respekten för barns 
rättigheter  a. Stödja partnerländernas insatser för att främja, skydda och respektera barns 
rättigheter, med särskild inriktning på att stärka system för skydd av barn.  
b. Stödja partnerländerna i att främja, skydda och respektera barns rättigheter med 
inriktning på att bekämpa alla former av våld, bekämpa barnarbete och främja 
överlevnad och utveckling, med beaktande av ekonomiska och sociala rättigheter, 
t.ex. hälsovård och näring, utbildning och socialt skydd.  Senast 2017  EEAS, KOM  
15. Bekämpa tortyr, 
misshandel och dödsstraff  a. Ta itu med tortyr (förebyggande, ansvarighet och rehabilitering), misshandel och 
dödsstraff (avskaffande, moratorium och minimistandarder) på ett övergripande 
sätt genom alla politiska dialoger och dialoger om mänskliga rättigheter samt  
integrera skyddsåt gärder mot dödsstraff, tortyr och övergrepp i EU:s verksamhet, 
bland annat i terrorismbekämpning och krishantering.  
b. Utarbeta en sammanhängande strategi för att ta itu med sambandet mellan 
utomrättsliga avrättningar, påtvingade försvinnanden, tortyr och an dra former av 
misshandel.  Pågår  
 
 
 
 
Senast 2017  EEAS, KOM, 
rådet, MS  
 
 
 
EEAS, KOM, 
rådet  
c. Öka medvetenheten och prioritera gemensamma åtgärder och utbyte av bästa 
praxis, i nära samarbete med FN, regionala organisationer och det civila samhället, 
inklusive det globala tioårsinitiativet rörande FN -konventionen mot tortyr (CTI), i 
syfte att uppnå en världsomfattande ratificering och genomförande av 
konventionen mot tortyr senast 2024 och främja ratificeringen och genomförandet 
av det fakultativa prot okollet till konventionen mot tortyr och den internationella 
konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
                                                            
9 25 November 2013, COM(2013) 833 FINAL http://ec.europa.eu/justice/gender -equality/files/gender_based_violen ce/131125_fgm_communication_en.pdf  
 
14 16. Främja en övergripande 
agenda för att främja 
ekonomiska, sociala och 
kulturella rättigheter  a. Bekräfta EU:s åtagande att öka fokus på ekonomiska, sociala och kulturella 
rättigheter i EU:s externa politik, även i programplaneringen för det externa 
biståndet, och samtidigt betona att de mänskliga rättigheterna är odelbara och 
inbördes förbundna, och att en fö rstärkning av den ekonomiska, sociala och 
kulturella dimensionen på inget sätt innebär en försvagning av befintliga åtaganden 
rörande medborgerliga och politiska rättigheter.  Poängtera att EU klart erkänner 
de mänskliga rättigheterna på områden  såsom soci alpolitik, hälsa, utbildning, och 
levnadsstandard. Utveckla kapaciteten för att se till att all relevant personal från EU 
och medlemsstaterna samt aktörer från det civila samhället, inbegripet 
arbetsmarknadens parter, informeras om de internationella avtal  som rör 
ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i synnerhet de som gäller 
grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet (ILO:s grundläggande 
konventioner).  
b. Öka insatserna för att skydda människorättsförsvarare, inbegripet 
arbetsmarknadens parter, som arbetar med att försvara ekonomiska, sociala och 
kulturella rättigheter, med särskild inriktning på frågor som avser markrättigheter, 
arbetstagarrättigheter och urbefolkningars rättigheter, mot bakgrund av bland 
annat markrofferi och klimatförä ndringar.  Pågår  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Pågår  EEAS, KOM, 
rådet  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
EEAS, KOM, 
MS 
17. Göra framsteg i frågor som 
rör företag och mänskliga 
rättigheter  a. Utveckla kapacitet och kunskap om genomförandet av riktlinjer för företag och 
mänskliga rättigheter, i synnerhet när det gäller genomförandet av FN:s vägledande 
principer på området och andra verktyg och initiativ som bidrar till genomförandet 
av dessa pri nciper. Stärka EU -delegationernas roll och sakkunskap i detta 
sammanhang. Öka medvetenheten om FN:s vägledande principer och om 
företagens sociala ansvar i de yttre åtgärderna och den politiska dialogen, och 
samarbeta proaktivt med näringslivet, det civila  samhället, nationella 
människorättsinstitutioner, partnerländernas regeringar och regionala 
organisationer i frågor som rör företag och mänskliga rättigheter, både när det 
gäller medborgerliga och politiska rättigheter och ekonomiska, kulturella och 
socia la rättigheter.  Pågår  
 
 EEAS, KOM  
 
 
 
15 b. Utveckla och genomföra nationella handlingsplaner för genomförandet av FN:s 
vägledande principer.  Senast 2017  MS 
III) SÖRJA FÖR ETT ÖVERGRIPANDE TILLVÄGAGÅNGSSÄTT RÖRANDE MÄNNISKORÄTTSFRÅGOR I KONFLIKTER 
OCH KRISER  
18. Från tidig varning till 
förebyggande åtgärder  a. Främja och på bästa sätt utnyttja EU:s nya system för tidig varning för konflikter, 
som ett verktyg för att förhindra allvarliga kränkningar av de mänskliga 
rättigheterna.  Pågår  EEAS, MS  
b. Säkerställa större samstämmighet när det gäller  rapportering rörande 
människorättsfrågor och tidig varning/konfliktanalys, bland annat genom att ta upp 
relevanta konfliktrisker i dialoger och samråd om de mänskliga rättigheterna.  Senast 2016  EEAS, MS  
c. Stödja verksamhet för  att bekämpa uppvigling som kan leda till allvarliga 
kränkningar av mänskliga rättigheter eller avskyvärda brott. Stödja verksamhet för 
bekämpande av hatpropaganda och uppvigling till våldsam extremism, genom 
utarbetande av motbudskap, utbildning i mänskli ga rättigheter och fredsbyggande 
initiativ för barn och ungdomar.  Pågår  EEAS, KOM  
d. Stödja inrättandet av förebyggande program, insatsprogram och 
återintegreringsprogram på lång sikt för barn som drabbats av väpnade konflikter, i 
samarbete med lokala samhällen samt drabbade barn och föräldrar (med t.ex. 
psykosocialt stöd, socioekonomisk återintegrering, utbildning, bl.a. med sikte på 
färdigheter för livet samt spårande av familjemedlemmar och familjeåterförening).  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
19. Förbättra kapacit eten att 
hantera konflikter och 
kriser på multilateral och 
regional nivå  a. Stärka samarbetet med och stödet till FN:s särskilda rådgivare för förebyggande av 
folkmord och FN:s särskilda rådgivare för skyldigheten att skydda, liksom andra 
internationella och regionala aktörer som deltar i förebyggande åtgärder.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
b. Stödja det arbete som utförs av FN:s särskilda representant för barn och väpnade 
konflikter och särskilt stödja undertecknandet, genomförandet och övervakningen 
av handlingsplaner för att hantera och ytterligare förebygga grova kränkningar mot 
barn som drabbas av konflikter, bland annat genom opinionsbildning och 
programplanering.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
 
16 20. Stödja efterlevnaden av 
internationell humanitär 
rätt  a. Utvärdera genomförandet av EU:s riktlinjer för främjande av efterlevnaden av 
internationell humanitär rätt i samband med inrättandet av en eventuell framtida 
efterlevnadsmekanism rörande internationell humanitär rätt.  Utarbeta en 
utvärderingsrapport över genomförandet av befintliga  politiska instrument, vilken 
ska utmynna i rekommendationer, bland annat om hur EU och medlemsstaterna 
konkret kan stödja den eventuella framtida efterlevnadsmekanismen.  Senast 2016  EEAS, KOM, 
rådet  
 
b. Utveckla och genomföra en strategi för att se till att EU:s och medlemsstaternas 
stöd till militär, polis, gränskontroll och andra säkerhetsstyrkor, bland annat i 
samband med uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets - 
och försvarspolitiken (GSFP), överensstämmer med och bidrar till främj andet, 
skyddet och efterlevnaden av internationella mänskliga rättigheter och 
internationell humanitär rätt, och är förenligt med EU:s politik för mänskliga 
rättigheter (noggrann förhandsgranskning i fråga om mänskliga rättigheter).  Senast 2017  EEAS, KOM, 
MS 
c. Inrätta ett system för obligatorisk rapportering av allvarliga kränkningar av 
internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt som 
konstateras av anställda vid EU:s delegationer, uppdrag och insatser inom ramen 
för GSFP, samt  av annan relevant EU -personal i tredjeländer, i enlighet med EU:s 
riktlinjer rörande internationell humanitär rätt10. Se till att rapporter om allvarliga 
kränkningar analyseras och följs upp inom kommissionens centrala avdelningar och 
sprids bland medlemss taterna och andra berörda parter.  Senast 2017  KOM, EEAS, 
MS 
21. Främja och stödja 
ansvarsskyldighet och 
övergångsrättvisa  a. Bedöma genomförandet av rådets beslut 2011/168/GUSP av den 21 mars 2011 om 
Internationella brottmålsdomstolen och handlingsplanen för dess genomförande. 
Formalisera inrättandet av en rundabordskonferens mellan EU och Internationella 
brottmålsdomstolen, för att ge berörd personal möjlighet att kartlägga områden av 
gemensamt intresse, utbyta information om relevanta verksamheter och skapa 
bättre förståelse mellan de två organisationerna. Underlätta intresserade staters 
deltagande i, samarbete med och tillträde till Internationella brottmålsdomstolen.  Senast 2016  
 EEAS, KOM, 
MS  
                                                            
10 EU:s humanitära personal undantas från rapporteringskravet, för att inte äventyra uppfattningen om deras neutralitet, opartis khet och oberoende, vilket skulle kunna 
innebära att hjälparbetarna och de drabbade befolkning sgrupperna utsätts för attacker från de krigförande parterna, och att hjälparbetarna förvägras tillträde till de 
drabbade befolkningsgrupperna.  
 
17 b. Genomföra en EU -strategi om övergångsrättvisa, bl.a. genom att kartlägga EU:s 
erfarenheter, utmaningar och lärdomar när det gäller unionens stöd till 
övergångsrättvisa. Tillhandahålla konkret vägledning och utbildning för personer 
som inom EU -uppdragen arbetar med övergångsrättvisa. Ett nätverk av personal 
inom ko mmissionens avdelningar, utrikestjänsten och medlemsstaterna kommer 
att inrättas för utbyte av bästa praxis och främjande av samstämmighet och 
konsekvens. Öka övervakning och rapportering (bland annat genom landsstrategier 
för mänskliga rättigheter) och fr ämja en dialog mellan regionerna om 
övergångsrättvisa för att förbättra samarbetet mellan regionala organisationer.  Pågår  EEAS, KOM, 
rådet, MS  
22. Integrering av mänskliga 
rättigheter i alla faser av 
planering, översyn och 
genomförande av den 
gemensamma säkerhets - 
och försvarspolitiken  a. Utarbeta sektorsspecifika operativa riktlinjer för personal som inom ramen för 
GSFP -uppdrag arbetar med polis, militär, fängelser och domstolsväsendet för att ge 
dem praktisk vägledning om integreringen av mänskliga rättigh eter, internationell 
humanitär rätt, skydd av barn och jämställdhet, inklusive FN:s säkerhetsråds 
resolution 1325.  Senast 2017  EEAS, MS  
b. Genomföra den nya gemensamma uppförandekodexen för civila GSFP -uppdrag, när 
den väl har antagits, bland annat genom utbildning före utplacering och 
förberedande utbildning för personal, uppdragsspecifik utbildning för utplacerad 
personal, specialiserad utbildning för högre tjänstemän, upplysningskampanjer i 
samband med uppdrag och för lokalbefolkningen samt sammanställn ing av statistik 
om brott mot uppförandekodexen. Vidta liknande åtgärder för att sörja för större 
medvetenhet om uppförandenormer bland personal som utsänts för militära 
insatser och för upplysning i de lokalsamhällen där uppdrag/insatser äger rum.  Senast 2017  EEAS, MS  
c. Stärka tillämpningen av den övergripande strategin för EU:s genomförande av FN:s 
säkerhetsråds resolutioner  1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet och dess 
uppföljande resolutioner genom att beakta den globala översynen och 
framväxande  frågor ( bekämpning av terrorism och våldsam extremism, 
människohandel ), förbättra rapporteringen, anta en strategisk plan för att åtgärda 
den ojämna könsfördelningen inom GSFP -uppdrag och GSFP -insatser samt öka 
delaktigheten och samordningen med alla EU:s  medlemsstater, särskilt inom den Senast 2016  EEAS, KOM, 
MS 
 
18 informella arbetsgruppen om FN:s säkerhetsråds resolution 1325.  
IV. ÖKA SAMSTÄMMIGHETEN OCH KONSEKVENSEN  
23. Migration/människo -
handel/smuggling av 
migranter/asylpolitik  a. I linje med den övergripande strategin för migration och rörlighet och den 
kommande europeiska agendan för migration, stärka garantierna för mänskliga 
rättigheter i alla dialoger om migration och rörlighet och samarbetsramar med 
tredjeländer, inklusive par tnerskap för rörlighet och gemensamma agendor för 
migration och rörlighet samt i migrationsrelaterade avtal och program, bland annat 
genom analys av konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna. Sörja för 
införande av utbildning i mänskliga rättigheter i projekt för kapacitetsuppbyggnad 
med immigrationsmyndigheter och gränskontrollmyndigheter.  Pågår  EEAS, KOM  
b. Med utgångspunkt i de åtgärder som redan vidtagits inom ramen för 
genomförandet av EU:s strategi mot människohandel, fullt ut integrera mänskliga 
rättigheter och skydd av offer i diskussionerna om människohandel i politiska 
dialoger samt dialoger om migrat ion och rörlighet, säkerhet och mänskliga 
rättigheter med de länder som prioriterats, och i diskussioner om människohandel 
med internationella organisationer och givare som är verksamma i dessa länder. 
EU:s delegationer i de prioriterade länderna kommer at t till fullo utnyttja de 
kontaktpersoner för människohandel som utsetts, och ta upp 
människorättsrelaterade frågor när människohandel behandlas vid EU:s lokala 
samordningsmöten, liksom i diskussioner om människohandel med värdlandets 
myndigheter. Stödja ra tificering och genomförande av de viktigaste internationella 
konventionerna om människohandel, inklusive ILO:s konventioner om tvångsarbete 
respektive hushållsanställdas rättigheter.  Pågår   EEAS, KOM  
c. Ta upp människorättsfrågor i samband med människosmuggling, genom politiska 
dialoger, dialoger rörande mänskliga rättigheter och andra dialoger i de 
prioriterade länderna. Uppmuntra EU:s delegationer i de prioriterade länderna att 
till fullo utnyttja sina resurser för att se till att människosmuggling och 
människorättsdimensionen i det sammanhanget genomgående uppmärksammas i Senast 201 7 EEAS  
 
19 samarbetet med myndigheterna i värdlandet samt med det civila samhället, 
internationella organisationer och andra givare.  
d. Stödja partnerländerna när det gäller att främja och skydda rättigheterna för 
flyktingar och internflyktingar, inbegripet genom kapacitetsuppbyggnad.  Pågår   EEAS, KOM  
e. Stödja förbättrad tillgång till rättslig prövning och hälso - och sjukvård för migranter 
i transitländer. Främja förbättrade villkor för förvar av migranter och alternativ till 
förvar av irreguljära migranter i tredjeländer.  Pågår   KOM  
f. Samarbeta med diasporagrupper, både inom EU och i tredje länder för att öka 
medvetenheten om de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som invandrare 
och flyktingar utsätts för i transitländerna och om människorättsfrågor i deras 
ursprungsländer.  Senas t 2017  EEAS, KOM, 
MS 
g. Identifiera de ursprungsländer där kränkningar av de mänskliga rättigheterna utgör 
en betydande pushfaktor, och rikta in den politiska dialogen och andra dialoger och 
program bättre för att ta itu med dessa kränkningar.  Senast 2016  EEAS, KOM, 
MS 
h. Fortsätta att ta upp frågan om statslöshet i förbindelserna med de prioriterade 
länderna. Inrikta insatserna på att förebygga uppkomsten av nya statslösa 
befolkningsgrupper till följd av konflikter, fördrivningar och upplösningar av stater.  Pågår   EEAS, K OM 
24. Handels - och 
investeringspolitik  a. Stödja och effektivisera genomförande, efterlevnad och övervakning av GSP+ -
stödmottagarnas åtaganden (relevanta människorättsfördrag och ILO -
konventioner), t.ex. genom projekt med viktiga internationella organisationer och 
det civila samhället, inklusive arbetsmarknadens parter.   
Pågår   
EEAS, KOM   
b. Fortsätta att utveckla ett solitt och metodologiskt korrekt tillvägagångssätt för 
analys av handels - och investeringsavtals konsekvenser för de mänskliga 
rättigheterna,  bl.a. vid efterhandsutvärderingarna. Undersöka olika sätt att utvidga 
den befintliga kvantitativa analysen vid bedömningen av handels - och 
investeringsinitiativs inverkan på de mänskliga rättigheterna.  Pågår  EEAS, KOM  
 
c. Medlemsstaterna strävar efter att i  de bilaterala investeringsöverenskommelser 
som de förhandlar om med tredjeländer införa bestämmelser om respekt för och 
genomförande av mänskliga rättigheter, inklusive bestämmelser om företagens 
sociala ansvar, i linje med bestämmelserna i de avtal som f örhandlats fram på EU -
nivå.  Pågår  MS 
 
20 d. Sträva efter att systematiskt i EU:s handels - och investeringsavtal ta med respekt 
för internationellt erkända principer och riktlinjer för företagens sociala ansvar, 
såsom OECD:s riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact -initiativ 
och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, ILO:s 
trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik och ISO 26000.  Pågår  KOM  
e. Regelbundet se över reglerna om handel med varor som kan användas för 
dödsstraff eller tortyr, och för varor med dubbla användningsområden.  Pågår  EEAS, KOM  
25. Terrorismbekämpning  a. I enlighet med EU:s strategi för terrorismbekämpning utveckla idéer om hur man 
kan förebygga radikalisering och extremistvåld bland unga människor i 
tredjeländer, hur man kan stödja EU:s verksamhet och hur man i samarbete med 
media och lokala ledare kan skapa motberättelser i dessa länder. Främja och stödja 
att de mänskliga rättigheterna ställs i centrum för all lagstiftning, pol itik och 
mekanismer för terrorismbekämpning i tredjeländer och samtidigt garantera 
efterlevnaden av internationell humanitär rätt och möjliggöra principgrundade 
humanitära insatser.  Senast 2015  EEAS, KOM, 
rådet, MS  
b. Säkerställa en bred spridning av EU:s riktlinjer rörande terrorismbekämpning, även 
genom engagemang i uppsökande verksamhet och utbildning av yrkesverksamma 
på området, särskilt för verksamheter som bedrivs inom ramen för instrumentet 
som bidrar till stabi litet och fred.  Pågår  EEAS, KOM  
26. Främja ett 
rättighetsbaserat synsätt i 
utvecklingssamarbete  a. Genomföra EU:s åtagande för ett rättighetsbaserat synsätt genom att främja en 
fullständig konkret integrering av detta synsätt i all EU -verksamhet på 
utvecklingsområdet, med hjälp av utbildning, kapacitetsstöd och övervakning, med 
sikte på att ha uppnått e n fullständig integration vid halvtidsöversynen. EU:s 
medlemsstater bör anta och genomföra ett rättighetsbaserat synsätt i 
utvecklingssamarbetet.  Senast 2016  EEAS, KOM, 
rådet, MS  
b. Bedöma genomförandet av bilaga 12 till EU:s budgetstödspolicy för 2012  där en 
bedömning av respekten av grundläggande värderingar fastställs som ett viktigt 
inslag vid budgetstöd och i synnerhet i detta sammanhang en fullständig integrering 
av ett rättighetsbaserat synsätt i kontrakt om sektorsreformer.  Senast 2017  EEAS, KOM  
 
21 c. Undersöka möjligheten att tillämpa ett rättighetsbaserat synsätt även på extern 
verksamhet som inte avser utveckling, att analysera konsekvenserna av rätten till 
utveckling och bedöma resultaten av utvecklingsagendan för tiden efter 2015.  Senast 2017  EEAS, KOM  
27. Stärka konsekvens -
bedömningarnas bidrag till 
respekten för mänskliga 
rättigheter  a. Med utgångspunkt i de befintliga konsekvensbedömningarna av EU:s åtgärder när 
det gäller de grundläggande rättigheterna, fortsätta att förbättra införlivandet av 
människorättsaspekter i kommissionens konsekvensbedömningar av förslag som 
har en extern inverkan och sannolikt betydande konsekvenser för de mänskliga 
rättigheterna. Detta bör vid behov göras genom att utarbeta ytterligare vägledning 
om analysen av inverk an på de mänskliga rättigheterna, stärka sakkunskapen och 
kapaciteten för att utföra denna typ av analys och sörja för grundliga samråd med 
relevanta berörda grupper som utsätts för betydande risker när det gäller de 
mänskliga rättigheterna.  Pågår  EEAS, KO M 
b. Vid behov inkludera analys av konsekvenser för de mänskliga rättigheterna i 
kommissionens efterhandsutvärderingar av EU:s insatser med externa verkningar.     Pågår  KOM, EEAS  
c. Sörja för samstämmighet i politiken mellan analysen av konsekvenserna för de 
mänskliga rättigheterna i konsekvensbedömningar och andra 
människorättsrelaterade politiska instrument, inklusive landstrategier för mänskliga 
rättigheter, dialoger om mänskliga r ättigheter och budgetstöd/programplanering 
för finansieringsinstrument, i syfte att ta itu med de konstaterade eventuella 
negativa konsekvenser och maximera de positiva konsekvenserna.  Pågår  EEAS, KOM  
V) STÄRKA EFFEKTIVITETEN OCH RESULTATKULTUREN BETRÄFFANDE MÄNSKLIGA RÄTTIGHETER OCH 
DEMOKRATI     
28. Öka effektiviteten i 
dialoger om mänskliga 
rättigheter  a. Utveckla, utbyta och bygga vidare på konstaterad bästa praxis för 
människorättsdialoger, inbegripet processer för uppföljning.  Pågår  
 EEAS, rådet  
b. Se till att människorättsaspekter tas med i de olika sektorsdialogerna med ett 
partnerland och som en del av den övergripande bilaterala strategin.  Pågår  EEAS, rådet  
 
22 c. Säkerställa samordning mellan inre och yttre aspekter i människorättsdialoger, 
inbegripet den årliga dialogen mellan EU och organisationerna i det civila samhället. 
Fastställa och ta itu med ett antal prioriterade människorättsfrågor inom ramen för 
de människorättsdialoger på det externa området där EU kan förbättra sina 
insatser.  Pågår EEAS, KOM, 
rådet, MS  
 
d. Integrera samarbetet i FN:s forum för mänskliga rättigheter i bilaterala dialoger och 
bilateralt samarbete rörande politik och mänskliga rättigheter.  Bedriva ett närmare 
samarbete och kartlägga gemensamma åtgärder, i synnerhet med strategiska 
partner. Utv eckla riktlinjer för systematisk användning av rapporter och 
rekommendationer från den allmänna återkommande utvärderingen, 
konventionsorgan och särskilda förfaranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter.  Pågår  EEAS, KOM, 
rådet, MS  
e. Bedöma och fastställa prioriteringar, mål, indikatorer för framsteg inom EU:s 
dialoger och samråd om mänskliga rättigheter för att underlätta för en översyn, och 
erkänna att partnerländernas förmåga och vilja till engagemang varierar och att 
flexibilitet o ch pragmatism är av avgörande betydelse.  Senast 2017  EEAS, rådet  
29. Förbättra synligheten och 
inverkan av 
landsstrategierna för 
mänskliga rättigheter  a. Integrera genomförandeprioriteringarna och demokratianalysen i landsstrategierna 
för mänskliga rättigheter i politiska dialoger, rapportering och besök på hög nivå.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS 
b. Säkerställa uppföljningen av landsstrategierna för mänskliga rättigheter genom 
gemensamma årliga rapporter om genomförandet som läggs fram för berörda 
rådsorgan.  Pågår  EEAS, KOM, 
rådet, MS  
c. Se till att EU:s och medlemsstaternas biståndsprogram beaktar och underlättar 
genomförandet av prioriteringarna i landsstrategierna för mänskliga rättigheter.  Pågår  
 EEAS, KOM, 
MS 
30. Fokusera på ett 
meningsfullt 
genomförande av EU:s 
riktlinjer för mänskliga 
rättigheter  a. Intensifiera spridningen av relevanta dokument med riktlinjer och 
tillhandahållandet av utbildning, särskilt till diplomatisk personal vid EU:s 
delegationer och medlemsstaternas ambassader, inbegripet på ambassadörsnivå . Pågår  KOM, EEAS, 
MS 
b. Systematisera rapporteringen om genomförandet av riktlinjerna och inför 
loggböcker om specifika tematiska frågor, för att säkerställa en mer systematisk 
uppföljning av enskilda fall och främja ett regelbundet utbyte av bästa praxis i 
genomförandet av riktlinjerna.  Pågår  KOM, EEAS, 
MS 
 
23 31. Maximera inverkan av 
valövervakning  a. Konsolidera och sammanställa bästa praxis för hur rekommendationerna från EU:s 
och OSSE/ODIHR:s valobservatörsuppdrag kan utnyttjas i EU:s och 
medlemsstaternas politiska dialoger och verksamhet för demokratistöd.  Senast 2016  EEAS, KOM, 
rådet  
b. Stärka långsiktig planering och integrerad utveckling av alla aspekter av EU:s och 
medlemsstaternas stöd till valcykeln, genom att undersöka innovativa mekanismer 
för tillhandahållande av bistånd.  Senast 2019  EEAS, KOM, 
MS 
32. Sörja för effektiv 
användning av och 
effektivt samspel mellan 
EU:s politik, verktyg och 
finansieringsinstrument  a. Konsolidera de olika befintliga verktyg och rapporteringsformer som används för 
att stödja demokrati och främja mänskliga rättigheter, i syfte att öka 
samstämmigheten och effektiviteten i EU:s åtgärder (t.ex. landsstrategier för 
mänskliga rättigheter, demo kratianalyser och handlingsplaner, rapporter från 
valobservatörsuppdrag, valstöd och uppföljningsuppdrag, lägesrapporterna om 
utvidgningen och lägesrapporter och handlingsplaner för den europeiska 
grannskapspolitiken, färdplaner för samarbete med det civil a samhället, 
bedömningar av respekten av grundläggande värden för kontrakten om utveckling 
och god styrning, riskhanteringsramar för budgetstöd).  Senast 2017  
 
 EEAS, KOM, 
rådet  
 
b. Stärka demokratianalysen globalt på grundval av erfarenheterna från pilotprojektet 
för demokratistöd.  Senast 2017  EEAS, KOM, 
MS 
c. Vidareutveckla arbetsmetoder för att säkerställa bästa möjliga koppling mellan 
dialog, riktat stöd, incitament och restriktiva åtgärder.   Pågår  
 EEAS, KOM, 
MS 
d. Förbättra enhetligheten i tillämpningen av de klausuler rörande mänskliga 
rättigheter som systematiskt tas med i alla nya internationella avtal som EU ingår.  Senast 2017  EEAS, KOM  
e. Stödja det pågående arbetet vid kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga 
rättigheter för att utarbeta människorättsindikatorer med sikte på att i) underlätta 
mätningen av hur de mänskliga rättigheterna genomförs, inbegripet att 
offentliggöra indikatorer på global nivå online och ii) systematisera 
sammanställningen och  användningen av uppgifter om mänskliga rättigheter och 
följa upp bästa praxis och de erfarenheter som gjorts.  Senast 2017  
 
 EEAS, KOM, 
rådet  
 
 
24 f. Samarbeta systematiskt med FN och regionala organisationer (t.ex. AU, 
Amerikanska samarbetsorganisationen, Arabförbundet, Europarådet, OSSE, Asean, 
SAARC, PIF osv.) om bästa praxis rörande mänskliga rättigheter och stärkandet av 
demokratin i alla regioner.  Pågår  EEAS, KOM, 
MS