En avvikelse är under alla omständigheter ingen långsiktig lösning och ersätter inte heller lämpliga kontrollåtgärder för sektorn eller för beskattningsbara personer. Även om Lettland i sin begäran hävdade att det finns ett brett utbud av kontrollåtgärder för att bekämpa mervärdesskattebedrägerier, har landet inte kunnat visa varför de åtgärderna inte skulle vara tillräckliga för att bekämpa bedrägerier i fråga om byggprodukter. Lettland har inte heller konkret angett vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas för att bekämpa bedrägerier inom sektorn för byggprodukter.

När kommissionen får in ansökningar i enlighet med artikel 395 granskar den ansökningarna för att försäkra sig om att de grundläggande villkoren för att bifalla dem är uppfyllda, dvs. den undersöker om den föreslagna särskilda åtgärden förenklar förfarandena för beskattningsbara personer och/eller skatteförvaltningen, eller om förslaget hindrar vissa typer av skatteundandragande eller skatteflykt. I det här sammanhanget har kommissionen alltid förordat begränsade och försiktiga åtgärder för att garantera att avvikelserna är begränsade, nödvändiga och proportionella och inte undergräver det allmänna mervärdesskattesystemet.

Enligt den information som Lettland lämnat tillämpar skattebetalare inom byggsektorn, på samma sätt som andra sektorer, samma metoder för mervärdesskatteundandragande, nämligen följande: a) Den ingående skatten ökas på ett orättfärdigt sätt, b) leverantörer av varor är tvivelaktiga (”missing trader”) företag gör det omöjligt att fastställa produkternas ursprung, c) varorna förvärvas från ”buffertföretag” och ingående skatt deklareras.

Bedrägerier via skenföretag uppstår när handlare säljer varor eller tillhandahåller tjänster, tar ut mervärdesskatt från sina kunder och sedan försvinner utan att överföra den uttagna mervärdesskatten till skattemyndigheterna. I de mest aggressiva fallen innebär denna typ av skatteundandragande att samma varor eller tjänster, via s.k. karusellhandel (som avser varor eller tjänster som är föremål för handel mellan medlemsstaterna), levereras flera gånger utan att mervärdesskatt betalas till skattemyndigheterna, samtidigt som kunden gör avdrag för den mervärdesskatt som den betalat till sin leverantör. Genom att den person som tar emot varorna eller tjänsterna utses till betalningsskyldig för mervärdesskatten i dessa fall, undanröjer mekanismen för omvänd inhemsk betalningsskyldighet möjligheten till den formen av skatteundandragande.

På grundval av den information som Lettland lämnat, förekommer olika former av bedrägerier inom sektorn för byggprodukter. Även om den nationella mekanismen med omvänd skattskyldighet har visat sig effektiv för att bekämpa bedrägerier via skenföretag (MTIC), verkar den inte vara ett lämpligt instrument för att bekämpa andra former av bedrägerier som exempelvis utebliven deklaration av volymer av köpta produkter. Den föreslagna åtgärden skulle följaktligen inte vara någon optimal lösning för bedrägerisituationen inom sektorn för byggprodukter.

Slutligen har kommissionen avslagit flera ansökningar om avvikelser för att få tillämpa förfarandet för omvänd betalningsskyldighet på grundval av ovannämnda inslag. I detta sammanhang hänvisas till kommissionens meddelanden om grisuppfödnings- och djurfoderindustrin, (COM(2013) 148, 19.3.2013 – som svar på en begäran från Ungern), sockersektorn (COM(2014) 229, 22.4.2014 – som svar på en begäran från Ungern, ädelstenar (COM(2014) 623, 10.10.2014 – begäran från Estland), köttsektorn (COM(2017) 24 final, 19.1.2017 – begäran från Slovakien).

Mot bakgrund av ovanstående har kommissionen dragit slutsatsen att en avvikelse som tillåter att förfarandet för omvänd betalningsskyldighet tillämpas inom sektorn för byggprodukter kan få negativ inverkan på bedrägerier i detaljhandelsledet och på andra medlemsstater. Den begärda åtgärden verkar dessutom inte vara en optimal åtgärd för att hantera den komplexa bedrägerisituationen inom denna sektor.

En lösning måste hittas på en mer allmän nivå och omfatta lämpliga kontrollåtgärder. Kommissionen fortsätter att bistå Lettland med nödvändig hjälp för att bekämpa problemet med mervärdesskattebedrägerier.

5.SLUTSATS

Mot bakgrund av ovan nämnda omständigheter motsätter sig kommissionen Lettlands ansökan.