MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET - Strategin för den inre marknaden

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Strategin för den inre marknaden

Inledning

Den 5 oktober 1999 antog kommissionen ett samrådsmeddelande [1] där man utvecklar sina idéer om en strategi för den inre marknaden de närmaste fem åren. Meddelandet utlöste en kort men mycket fokuserad debatt i rådet, parlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och bland andra berörda.

[1] KOM(1999) 464 slutlig.

Gensvaret man fick var mycket positivt. Det är tydligt att det finns ett brett stöd för en kombination av långsiktiga strategiska mål och kortfristiga målinriktade åtgärder med en uppföljning varje år.

Vid rådets (inre marknaden) möte den 28 oktober 1999 diskuterades detta samrådsmeddelande och ministrarna var mycket positiva till de förslag som lagts fram.

Parlamentet ställde sig i sin resolution av den 4 november [2] också positivt till den föreslagna strukturen och underströk att det krävs ett enat agerande för att en sammanhållen och konsekvent ram skall kunna skapas för både lagstiftningen och övriga åtgärder, samtidigt som parlamentets medverkan säkras.

[2] B5-0204/1999

Observationsgruppen för den inre marknaden, en studiegrupp som sorterar under Ekonomiska och sociala kommitténs arbetsgivargrupp, behandlade meddelandet vid sina sammanträden den 8 oktober och 8 november. Den 29 oktober anordnade kommissionen en utfrågning, som var mycket välbesökt av företrädare för näringslivet, fackföreningar, andra icke-statliga organisationer och kandidatländerna [3].

[3] En heltäckande rapport om utfrågningen finns på kommissionens webbplats: http://europa.eu.int/comm/dg15/en/update/strategy. Övriga kommentarer har kommit in per e-post och post.

I föreliggande meddelande anges kommissionens strategi för den inre marknaden under de närmaste fem åren. Här anges fyra strategiska mål, de operativa mål som utgår från dessa och, för första gången, de målinriktade åtgärder (med årlig uppföljning) som kommissionen föreslår för att dessa mål skall uppnås. De målinriktade åtgärderna återspeglar kommissionens prioriteringar, som stöder sig på de synpunkter som framställts av berörda parter, främst Europaparlamentet och medlemsstaterna samt nuvarande och kommande ordförande i rådet.

Kommissionen uppmanar Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och alla berörda parter att stödja den övergripande strategin och i synnerhet de fyra strategiska målen. Parlamentet och rådet uppmanas dessutom att stödja genomförandet av de målinriktade åtgärderna och att se till att de viktigaste rättsliga instrumenten antas snabbt.

Strategin

Denna strategi för den inre marknaden innebär att en sammanhållen ram skapas för de politiska insatserna åren 2000-2004. Ett långsiktigt strategiskt koncept beskrivs som skall belysa på vilka områden insatser krävs. Det övergripande målet är att förbättra den inre marknadens funktion under de kommande åren till nytta för både medborgare och näringsliv. Trovärdigheten hos inre marknaden kommer att avgöras av dess förmåga att skapa synbar nytta. Strategin är även utarbetad för att ge en bild av hur en mer fullgången inre marknad kommer att se ut.

· Den europeiska ekonomins konkurrenskraft måste stärkas och de europeiska medborgarnas livskvalitet förbättras. I de fall då företagens och konsumenternas intressen går isär måste man hitta en rättvis balans. Gemenskapens miljöpolitik, den ekonomiska politiken och politiken för social sammanhållning, hälsa och säkerhet samt konsumentskydd måste inte bara samordnas utan även integreras med inremarknadspolitiken, enligt vad som anges i fördraget.

· Alla aktörer - såväl medborgare som företag och oavsett var och under vilka förutsättningar de lever och är verksamma - måste delta i den pågående utvecklingen av den inre marknaden. En ständigt pågående utveckling av den inre marknaden skall vara motorn i arbetet med att föra EU närmare medborgarna genom de effekter som åstadkoms i deras vardag som arbetstagare, arbetsgivare, konsumenter, pensionärer, studenter, låntagare, sparare, investerare och skattebetalare.

· Alla omotiverade hinder för den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital måste avskaffas. Det nya regelverk som skapas genom att nationella marknader integreras måste fungera optimalt för att det skall leda till största möjliga nytta för konsumenter, medborgare och företag. Strävan skall vara att skapa en jämn balans mellan lagstiftning och övriga åtgärder och mellan harmonisering och ömsesidigt erkännande. Kommissionen kommer i görligaste mån att främja självreglering och se till att arbetet för att uppnå resultat bedrivs på ett öppet sätt.

· Omfattande strukturella reformer och modernisering måste främjas utgående från den mikroekonomiska aspekten av den multilaterala ekonomiska övervakningen, i enlighet med det som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Cardiff.

· De effekter som åstadkoms genom inremarknadsåtgärder som redan är i kraft måste följas upp och granskas med hjälp av instrument som t.ex. resultattavlan och Cardiff-rapporten [4]. Dialogen med medborgarna och företagen bör utnyttja alla möjligheter som står till buds genom informationstekniken så att så många som möjligt kan delta interaktivt i utformningen av politiken.

[4] Resultattavlan för den inre marknaden har visat sig vara en värdefull mätare på vilka framsteg som gjorts när det gäller lagstiftning och förvaltning. Cardiff-rapporten är en årlig utvärdering av hur produkt- och kapitalmarknaderna fungerar.

· Förutsättningar måste skapas för att hela den inneboende potentialen skall kunna frigöras på den inre marknaden för informations- och kommunikationsteknik och elektronisk handel.

· Unionens kommande utvidgning måste förberedas. Anslutningen av tio eller fler länder är en stor utmaning för både nuvarande och framtida medlemsstater. Gällande reglers funktion måste förbättras och kandidatländerna måste snarast möjligt involveras i den praktiska tillämpningen av reglerna.

· Vi måste se bortom unionens gränser. Internet och e-handeln ger även de minsta företagen möjlighet att delta i den globala handeln. Unionens erfarenheter i samband med skapandet av den inre marknaden utgör en bred bas inför fortsatta diskussioner med unionens viktigaste handelspartner.

Slutligen görs en hänvisning till unionens mål att upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, som bör nämnas i detta sammanhang. I och med Amsterdamfördraget uppstår nya möjligheter för att de friheter som den inre marknaden ger verkligen skall kunna förverkligas under säkra och rättvisa förhållanden för alla. Vid Europeiska rådets möte i Tammerfors betonade man vikten av att se sambandet mellan detta mål och medborgarnas problem i deras vardag. Arbetet med att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (t.ex. vad beträffar rättshjälp) är avgjort en viktig del av den större helhet som denna strategi har utarbetats för.

Strategiska mål

Följande fyra strategiska mål har fastställts :

- att höja medborgarnas livskvalitet

- att göra gemenskapens marknader för produkter och kapital effektivare

- att förbättra företagsvillkoren

- att utnyttja den inre marknadens fördelar i en föränderlig värld

Dessa strategiska mål skall fungera som referensram för utformningen av politiken. De är inte fristående utan överlappar och kompletterar varandra. En bedömning måste göras av hur arbetet fortlöper. Kommissionen kommer att fastställa kvantitativa och kvalitativa indikatorer. Sektorsspecifika ramverk (varav några redan är på plats, t.ex. för offentlig upphandling och handlingsplanen för finansiella tjänster [5]) ingår i den övergripande ramen.

[5] Se KOM(1999) 232, "Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan", 11.5.1999.

Operativa mål

En rad operativa mål har också ställts upp. Vart och ett av dessa mål omfattar ett visst politikområde som bidrar till ett eller flera av de strategiska målen. De strategiska målen skall fungera som riktmärken vid utvärderingen av arbetet.

Målinriktade åtgärder

Inom ramen för de strategiska och operativa målen har prioriterade områden för målinriktade åtgärder på kortare sikt fastställts. Dessa beskrivs ingående för att man skall kunna fastställa ett mätbart resultat. De inbegriper initiativ och åtgärder både på gemenskapsnivå och på nationell nivå. De målinriktade åtgärderna har fastställts på 18 månaders sikt, detta för att kontinuiteten från år till år skall säkerställas. Några av dessa mål kommer inte att uppnås fram till rådets (inre marknaden) första granskning i maj 2000, men om vissa mål fastställs redan nu, kan viktigt förberedande arbete inledas av de länder som står på tur för ordförandeskap i rådet och av kommissionen själv, så att de kan uppnås under loppet av nästa år. Varken de målinriktade åtgärderna i sig eller de därmed sammanhängande tidsfristerna innebär dock några ställningstaganden på förhand om vilka politiska prioriteringar som skall göras i fråga om enskilda åtgärder.

Årscykeln

I föreliggande årscykel för den inre marknaden ingår resultattavlan som utarbetas två gånger om året och rapporten om produkt- och kapitalmarknaderna (Cardiff-rapporten). Kommissionen kommer även att lägga fram en årlig översyn och uppdatering av de målinriktade åtgärderna som skall behandlas av Europaparlamentet och tas upp vid det andra mötet i rådet (inre marknaden) varje år. Kommissionen kommer i sin översyn att granska framstegen och bedöma i hur hög grad det innevarande, löpande programmet svarar mot de mer långsiktiga målen. Kommissionen kommer att presentera en heltäckande uppsättning indikatorer som skall göra det möjligt för oss att bedöma hur effektiv politiken är och i vilken utsträckning den har bidragit till att nå de övergripande strategiska målen.

>Plats för tabell>

De årliga justeringarna av de målinriktade åtgärderna för den inre marknaden kommer att överensstämma med de prioriteringar för strukturella reformer som görs i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, vilka spelar en central roll när den ekonomiska politiken i medlemsstaterna skall samordnas. De olika delarna av strategin för den inre marknaden, bl.a. resultaten från behandlingen av Cardiff-rapporten i rådet (inre marknaden) och Europaparlamentets synpunkter, kommer att tjäna som underlag både för kommissionens förslag till ändringar av de målinriktade åtgärderna och kommissionens förslag till allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken. Till en början är det främst kommissionens ansvar att se till att tillvägagångssättet är enhetligt, men senare kommer ansvaret att flyttas över på medlemsstaterna.

>Hänvisning till >

Fig. 1 Årscykeln för strategin för den inre marknaden

strategiskt mål 1: medborgarna

Gemenskapen måste möta allmänhetens växande krav på livskvalitet och hållbar utveckling. Medborgarna gynnas av verkligt öppna och effektiva marknader förutsatt att de kan träffa väl underbyggda val och att det finns effektiva mekanismer för främjande av deras hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen. Som arbetstagare måste medborgarna kunna lita på att den ökande konkurrensen är förenad med ett fullgott socialt skydd.

EU-medborgarskapet innebär en allmän rätt att fritt röra sig och bosätta sig inom unionen, oavsett den enskildes ekonomiska situation. Det medför också medborgerliga och politiska rättigheter som rätt att rösta i lokalval och val till Europaparlamentet i det land där man är bosatt.

Medborgarna förväntar sig att unionen skall arbeta för att de grundläggande målen uppnås, i enlighet med vad som anges i artikel 2 i fördraget, att ekonomiskt och socialt framåtskridande gynnas, och att en hög sysselsättningsnivå och en välbalanserad och hållbar utveckling främjas. Det första strategiska målet är därför att höja medborgarnas livskvalitet. Inom ramen för detta mål har tre operativa mål fastställts.

Operativa mål

Medborgarna 1 // Ø Den inre marknaden skall bidra till en hållbar och välbalanserad utveckling

Miljöskyddet skall integreras i gemenskapens politik på alla områden. Hänsyn måste även tas till behovet av att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen genom att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer [6]. En hållbar utveckling kan bara åstadkommas då man tar hänsyn till miljöskyddet, företagens konkurrenskraft, sysselsättningen och de särskilda behov som de minst gynnade regionerna eller områdena har, inbegripet regionerna i de yttersta randområdena.

[6] Artiklarna 158 och 159 i fördraget.

Kommissionen har redan angivit hur den tänkt sig att få den inre marknaden och miljöpolitiken att stödja och stärka varandra [7]. En gemenskapsstrategi för att integrera miljöpolitiken och inremarknadspolitiken är under utarbetande.

[7] Se KOM(1999) 263 slutlig, "Den inre marknaden och miljön", 8.6.1999.

Även om allt tyder på att den inre marknaden påverkar sammanhållningen i positiv riktning [8] bör detta följas upp även framöver. Kompletterande åtgärder måste kunna vidtagas vid behov för att stärka den ekonomiska strukturen i regionerna och möjliggöra för dem att dra full nytta av de inre marknaden.

[8] Jfr bl a Första sammanhållningsrapporten (november 1996): Singel Market Review (ser. IV, särskilt volym 2)

Den inre marknaden har redan bidragit till att skapa nya arbetstillfällen. Initiativ på utbudssidan måste dock även omfatta insatser för att göra EU:s arbetskraft kunnigare, flexiblare och rörligare. Denna strategi har utvecklats i riktlinjerna för sysselsättningen, främst i de delar där anställbarhet och anpassningsbarhet behandlas.

För att detta operativa mål 1 (Medborgarna 1) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

Medborgarna 2 // Ø Stärka medborgarnas hälsa och säkerhet och främja deras ekonomiska intressen

Konsumentskyddet är grundläggande för en inre marknad i medborgarnas tjänst och kommer att bli ett mycket viktigt riktmärke vid utvärderingen av hur väl man lyckas i arbetet. Ett starkt skydd och en effektiv tillämpning av reglerna krävs [9], i synnerhet vad gäller de regler som handlar om produktsäkerhet. Gränsöverskridande handelstransaktioner och effektiva förfaranden för att få rättelse måste utvecklas, speciellt med tanke på den elektroniska handelns allt större omfattning.

[9] Enligt artikel 153.2 i EG-fördraget skall konsumentskyddet beaktas vid utformningen av övrig gemenskapspolitik.

Ytterligare avreglering av allmännyttiga tjänster, eurons införande och e-handelns utveckling är alla faktorer som kan öppna vägen för nya ekonomiska fördelar för medborgarna. För att dessa möjligheter skall omsättas i verklighet måste utvecklingen formas på ett sätt som tar hänsyn till detta. Uppföljningen av den inre marknaden bör ske utgående från medborgarnas perspektiv, så att gemenskapsrätten verkligen leder till de vinster som det var tänkt.

För att detta operativa mål (Medborgarna 2) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

Medborgarna 3 // Ø Förstärka och främja insatser för att medborgarna skall kunna utnyttja sina rättigheter fullt ut

Få medborgare utnyttjar sin rätt till fri rörlighet: arbetskraftens rörlighet på den inre marknaden - något som är nödvändigt för en anpassningsbar ekonomi - är därför fortfarande begränsad. Den inre marknadens rättigheter, t.ex. erkännande av yrkeskompetens, måste tillämpas på ett effektivare och mer användarvänligt sätt. En viktig förutsättning för större rörlighet är att det är enkelt att få tillgång till information om arbetstillfällen i de olika medlemsstaterna. Nätverket Eures, som består av de nationella arbetsförmedlingarna, måste intensifiera sina insatser på detta område. EU och de nationella förvaltningarna bör tillsammans utveckla en gemensam förvaltningskultur med en hög servicenivå för att problem skall kunna lösas så snabbt och enkelt som möjligt.

Detta förutsätter att medborgarna kan få information, stöd och vägledning. Dialogen med medborgarna och företagen liksom EU:s nätverk av europeiska centrer för konsumentupplysning ("Euroguichets") och andra nätverk, t.ex. Eures, kan användas för att hjälpa medborgarna att ta tillvara sina rättigheter.

För att detta operativa mål (Medborgarna 3) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

strategiskt mål 2: Marknaderna

För att främja näringslivets konkurrenskraft behöver unionen effektiva marknader för varor, tjänster och kapital. Den reformprocess som inleddes vid Europeiska rådets möte i Cardiff skall utvecklas ytterligare och på så sätt bidra till detta. Medlemsstaterna och EU:s institutioner måste understödja processen genom att aktivt genomföra de förändringar som krävs. Omfattande strukturreformer och modernisering av marknaderna är en viktig del av den ekonomiska samordningen inom unionen, som det sägs i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

Eftersom det i allt högre grad är viktigt med en samordnad och sammanhängande företagspolitik i gemenskapen, bör särskild vikt fästas vid de små och medelstora företagens behov, så att hela deras potential för innovation, tillväxt och sysselsättning utnyttjas.

Det andra strategiska målet bör därför vara att göra gemenskapens marknader för produkter och kapital effektivare. Inom ramen för detta mål har fem operativa mål fastställts.

Operativa mål

Marknaderna 1 // Ø Uppmuntra ekonomiska reformer för effektiva marknader

Den reformprocess som inleddes vid Europeiska rådets möte i Cardiff och som nu är en av de tre hörnstenarna i den europeiska sysselsättningspakten ringar in områden där åtgärder krävs på gemenskapsnivå och nationell nivå, samtidigt som det mikroekonomiska perspektivet beaktas när de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken utarbetas. Frågan är inte bara om medlemsstaternas lagstiftning är juridiskt förenlig med den inre marknaden, utan också om den både uppmuntrar till största möjliga utnyttjande av de integrerade marknaderna i termer av konkurrenskraft och sysselsättning och svarar mot målen av allmänt intresse på effektivast möjliga sätt.

Processen med en gemensam utvärdering där medlemsstaternas rapporter granskas i rådet (inre marknaden) måste utvecklas ytterligare till en form av peer review så att detta nya instrument kan utnyttjas till fullo.

För att detta operativa mål (Marknaderna 1) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

Marknaderna 2 // Ø Se till att de finansiella tjänsterna utvecklas fullt ut

De finansiella tjänsterna är en viktig sektor som kommer att bidra avsevärt till att den inre marknaden blir en verklighet för konsumenter och företag. De finansiella tjänsterna har gynnats av eurons införande, men det behövs ytterligare insatser för att konsumenterna skall få tillgång till ett större urval av pålitliga, konkurrenskraftiga finanstjänster och för att det skall bli lättare för företagen (särskilt de små och medelstora) att få tillgång till en enhetlig, djup och likvid marknad för investeringskapital så att finansmarknaderna stabilitet garanteras. Handlingsplanen för de finansiella tjänsterna från maj 1999, som är särskilt inriktad på dessa frågor, är därför en viktig del av strategin för den inre marknaden.

Detta torde stimulera sysselsättningen genom att det blir enklare att investera i innovation, i synnerhet för småföretagen. Dessutom torde konsumenterna, inte minst med tanke på den växande elektroniska handeln, få tillgång till ett större utbud av tjänster av hög kvalitet. För att det skall bli lättare att nå konsensus om de åtgärder som krävs och sedan vidta dessa åtgärder, kommer kommissionen att verka i nära samarbete med tjänstemän från medlemsstaterna, aktörerna på marknaden och användarna.

För att detta operativa mål (Marknaderna 2) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

Marknaderna 3 // Ø Maximera informationsteknikens fördelar för den inre marknaden

Under de närmaste åren kommer utvecklingen när det gäller teknik och information att innebära stora förändringar för Europas ekonomi, arbetsplatser och samhälle. Såväl företagen som medborgarna kommer att påverkas. Det är av största vikt att goda förutsättningar för e-handeln utarbetas, utgående från de principer som ligger till grund för den inre marknaden. Detta kommer att ingå som en integrerad del i "e-Europa"-initiativet, som håller på att förberedas inför toppmötet i Helsingfors [10]. Företagen erbjuds därmed förhållandevis billig tillgång till nya gränsöverskridande marknader, särskilt inom handeln med tjänster (t.ex. finansiella tjänster eller försäkringar) och icke-skrymmande, värdefulla konsumentprodukter (cd-skivor, märkesvaror). E-handeln betyder också att konsumenterna kan få bästa möjliga valuta för sina pengar på den inre marknaden och internationellt. Ytterligare åtgärder från gemenskapens sida krävs, dels för att den elektroniska handelns utveckling inte skall hämmas på grund av att reglerna är olika i medlemsstaterna, dels för att konsumenterna skall kunna känna sig trygga när de handlar via Internet. Gemenskapens mål måste vara att skapa en adekvat rättslig ram: lagstiftningen måste begränsas till det minimum som krävs för att tjänsteleverantörernas rättssäkerhet skall garanteras, ett starkt konsumentskydd och enkla förfaranden måste skapas för att konsumenterna till en låg kostnad skall kunna få sin sak prövad. Därutöver måste förebyggande åtgärder vidtas för att det inte skall gå att använda Internet som verktyg för brottslig verksamhet.

[10] Initiativet "e-Europa" (för ett informationssamhälle för alla) som skall läggas fram vid Europeiska rådets möte i Helsingfors kommer att bana väg för kommissionens bidrag till toppmötet i Lissabon i mars om sysselsättning, ekonomisk reform och social sammanhållning mot ett Europa i innovationens och kunskapens tecken.

För att detta operativa mål (Marknaderna 3) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

Marknaderna 4 // Ø Uppmuntra kreativitet och nyskapande genom ett fullgott immaterialrättsligt skydd

Den immaterialrättsliga marknaden förändras hela tiden i takt med teknikens utveckling, nya marknadsföringsstrategier och konsumenternas och användarnas beteende. Ett fullgott immaterialrättsligt skydd är en förutsättning för en miljö som uppmuntrar till nyskapande, kreativitet och investeringar. Den inre marknadens regler på detta område bör utformas så att en konkurrensbefrämjande miljö gynnas, samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till alla berörda intressen. Förslaget om ett gemenskapspatent kommer att stärka innovationsförmågan hos företagen i gemenskapen.

För att uppnå detta operativa mål (Marknaderna 4) krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

Marknaderna 5 // Ø Effektiv marknadsöppning genom lagstiftning inom el, vatten, tele och transporter, samtidigt som de samhällsomfattande tjänsterna bevaras

Avregleringen inom tele, el samt luft- och landsvägstransporter har redan gett fördelar i form av lägre priser och högre kvalitet. En avreglering av järnvägstransporterna prioriteras för närvarande. Avregleringen av sjöfartscabotage som genomfördes nyligen förväntas ge liknande resultat. Kommissionen arbetar även vidare med att försöka lösa problemen med förseningarna inom flygtrafiken som beror på bristfälliga flygledningssystem, och man kommer att ta inititativ till åtgärder för att fastställa enhetliga regler för flygtrafikledningen på europeisk nivå.

De nationella tillsynsmyndigheterna måste tillämpa gemenskapslagstiftningen enhetligt, vilket förutsätter att det snarast införs rutiner för ökat samarbete dem emellan. Konkurrensrätten kommer att bli det viktigaste verktyget för organisationen av dessa marknader, även om det även i fortsättningen kan komma att krävas särregler för att samhällsomfattande tjänster, konsumentskydd och driftskompatibilitet skall säkras. Avregleringen av telesektorn torde innebära att alla medborgare till ett överkomligt pris har tillgång till en samhällsomfattande tjänst, och inte minst till informationssamhällets tjänster.

För att detta operativa mål (Marknaderna 5) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

strategiskt mål 3: Företagen

Åtgärder som har till syfte att öka marknadens integration genom att sektorsvis avskaffa hinder på marknaderna för varor och tjänster och genom att förbättra regelverkets effektivitet överlag, kommer att få önskad effekt endast om den miljö i stort som näringslivet verkar i är gynnsam. För detta fordras att både medlemsstaterna och EU-institutionerna gemensamt är fast beslutna att undanröja konkurrensbegränsande förfaranden, skatterelaterade hinder för handel över gränserna och illojal skattekonkurrens, samtidigt som riktlinjerna för enskilda sektorer följs. Både på nationell nivå och gemenskapsnivå behövs också fortsatta och ökade insatser för att skapa ett mindre betungande regelverk och lagstiftning av hög kvalitet. Särskilt de små och medelstora företagen kommer att vinna på minskade kostnader för att följa reglerna och administrativa rutiner som främjar företagande. Det tredje strategiska målet är därför att förbättra företagsvillkoren.

Operativa mål

Företagen 1 // Ø Gemensamt engagemang för att se till att marknadsintegrationen inte undergrävs av konkurrensbegränsande förfaranden

Varken konkurrensbegränsande beteende från företagens sida eller statligt stöd från medlemsstaterna kommer att tillåtas hindra den inre marknadens fortsatta integration och ökade effektivitet. Gemenskapens och medlemsstaternas regler måste tillämpas strikt för att tillverkare och distributörer inte skall kunna dela upp marknaden, genom konkurrensbegränsande avtal hålla uppe priser på en onaturligt hög nivå eller missbruka dominerande ställning. I kommissionens Vitbok om modernisering av reglerna om tillämpning av artiklarna 85 och 86 i EG-fördraget [11] diskuteras ytterligare ändringar i regelverket. Det är av största vikt att de nationella konkurrensmyndigheterna och kommissionen arbetar tillsammans för att trygga en fri och rättvis konkurrens på marknadens alla nivåer.

[11] 1999/C 132/01. Artiklarna 85 och 86 har i och med Amsterdamfördraget numrerats om till artiklarna 81 och 82.

Även om statligt stöd generellt sett minskar i omfattning, utgör det fortfarande ett allvarligt hot mot marknadens integration och effektivitet. Den individuella bedömningen av anmälda stödinsatser bör kompletteras med en bedömning av vilken sammanlagd inverkan sådant statligt stöd som snedvrider konkurrensen har på den inre marknaden. Medlemsstaterna bör ställa om kvarvarande statligt stöd från tillfälligt och sektoriellt stöd till stöd som är avsett att uppfylla övergripande politiska mål av gemenskapsintresse.

För att detta operativa mål (Företagen 1) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Företagen 2 // Ø Undanröja skatterelaterade hinder och illojal skattekonkurrens på den inre marknaden

Efter Ekofin-rådets möte i Verona i april 1996 har stor vikt lagts vid behovet av samordnade åtgärder på europeisk nivå för att

- sätta stopp för urholkningen av vissa typer av skatteintäkter

- avskaffa skattemässiga hinder som motverkar den inre marknadens funktion

- göra skattesystemen mer sysselsättningsvänliga.

Detta föranledde kommissionen att lägga fram "skattepaketet", som godkändes av rådet i december 1997. Inom ramen för denna breddade samordning behövs en balanserad och mer omfattande strategi för att ge skattebetalarna ett "inremarknadsvänligt" skattesystem. Särskild vikt kommer att fästas vid att diskriminerande bestämmelser undanröjs. Som det nu är kan skattebetalarna - enskilda såväl som företag - råka ut för dubbelbeskattning, försenade utbetalningar av skatteåterbäring och andra skattemässiga hinder som motverkar möjligheterna att dra full nytta av de fyra friheterna.

Dessutom måste de befintliga skattebestämmelserna tillämpas effektivt. I samband med företagsenkäter framhålls ofta att de komplicerade momsförfarandena är ett stort hinder för handel över gränserna. Kommissionen har redan lagt fram förslag om förenklingar på dessa områden på kort sikt (avskaffande av skatteombud och direkt momsavdrag i stället för momsåterbetalning). Momsreglerna och momsrutinerna måste moderniseras så att hänsyn tas till utvecklingen inom näringslivet och den elektroniska handeln.

För att detta operativa mål (Företagen 2) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Företagen 3 // Ø Förbättra regelverkets effektivitet

Den mest grundläggande förutsättningen för en helt integrerad marknad som kan få alla aktörers förtroende är ett gemensamt regelverk som tillämpas på ett enhetligt sätt av medlemsstaterna. Underlåtenhet att införliva gällande direktiv kommer därför även i fortsättningen att ägnas största uppmärksamhet. Alla medlemsstater borde nu kunna nå upp till den nivå som de ledande staterna håller.

Den nya rättsliga ordningen kräver också dels att man är överens om hur reglerna skall tolkas, dels gemensamma strategier när reglerna skall tillämpas, bl.a. i form av bättre förvaltningssamarbete. Nationella tjänstemän måste samarbeta för att tillämpningen skall ske på en jämn och hög nivå och för att man effektivt skall kunna lösa sådana problem som företag och enskilda stöter på. Huvudansvaret för tillämpningen åligger medlemsstaterna. Man skall där försöka utveckla en inremarknadsorienterad förvaltningskultur. Kommissionen kommer att starta och underlätta gemensam verksamhet och utbyte av bra lösningar samt fortsätta att följa upp arbetet. Man kommer även i fortsättningen att samvetsgrant inleda överträdelseförfaranden, samtidigt som medlemsstaterna måste se till att alla formella underrättelser och motiverade yttranden som kommissionen tillställer dem handläggs snabbt och korrekt.

Tillgång till information och rådgivning spelar en avgörande roll när företagen skall få hjälp med att till fullo utnyttja den inre marknaden och lösa problem där sådana uppstår. Kommissionen avser - förutom att använda sig av de befintliga nätverken av Euroinfocentrer - att även högprioritera utvecklingen av dialogen med företagen och medborgarna och nätverken av europeiska centrer för konsumentupplysning.

För att detta operativa mål (Företagen 3) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

Företagen 4 // Ø Undanröja alla kvarvarande hinder för handel över gränserna

Den inre marknaden har medfört att varumarknaderna integrerats effektivt, även om vissa problem fortfarande återstår att lösa. Gemenskapens mål måste nu vara att undanröja de kvarvarande hindren för handeln över gränserna, särskilt inom tjänstesektorn, och se till att nya hinder inte uppstår. I synnerhet måste tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande förbättras, samtidigt som harmoniseringsåtgärder inte får uteslutas.

För att detta operativa mål (Företagen 4) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

Företagen 5 // Ø Minska belastningen på företagen, särskilt de små och medelstora företagen, och hjälpa företagen att ta tillvara de möjligheter som den inre marknaden erbjuder

Alltför komplicerad eller illa utformad lagstiftning medför extrakostnader och belastningar för företagen och minskar därigenom konkurrenskraften. Den kan också avskräcka företagen från att expandera, vilket undergräver sysselsättningen, inte minst i små och medelstora företag. Kommissionen har redan satsat stort [12] för att förbättra kvaliteten på lagstiftningen, bl.a. genom initiativet SLIM och pilotprojektet med företagspanelen. Resultaten för befintlig och planerad lagstiftning har dock inte uppfyllt förväntningarna. Vi behöver utveckla en enhetlig politik, vilket innebär arbete både på nationell nivå och EU-nivå. Här kan man exempelvis tänka sig att parallellt tillämpa SLIM-metoden både på EU-direktiv och på motsvarande nationella genomförandebestämmelser genom samordnad verksamhet i medlemsstaterna. Dialogen med medborgarna och företagen kan användas för att hjälpa företagen att ta tillvara de möjligheter som den inre marknaden ger. Dialogen skall dessutom vidareutvecklas så att alla aktörer som arbetar med genomförandet av den inre marknaden får kontinuerlig feedback. Med hjälp av denna information kan den rättsliga och administrativa ramen förbättras och förenklas. Näringslivet, även småföretagen, behöver en tydlig och modern bolagsrättslig ram för sin verksamhet på den inre marknaden.

[12] Se den årliga rapporten "Bättre lagstiftning", varav den senaste är KOM (1998) 715 slutlig, 1.12.1998.

För att detta operativa mål (Företagen 5) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

strategiskt mål 4: Externa aspekter

Den inre marknaden kan inte betraktas isolerat från resten av den globala ekonomin. I ett mikroekonomiskt perspektiv är den ökade konkurrenskraft som den inre marknaden medför nödvändig för europeiska företag som konkurrerar på världsmarknaden. Politiskt kan den inre marknaden tjäna som en förebild för hur man skapar global och regional enighet om liberaliseringen av handeln. Det är även en nödvändig förutsättning för att utvidgningen skall bli framgångsrik. Det sista strategiska målet är därför att utnyttja den inre marknadens fördelar i en föränderlig värld. De operativa målen är två.

Operativa mål

Externa aspekter 1 // Ø Bidra till att utforma det multilaterala handelssystemet för nästa århundrade

Den inre marknaden, den gemensamma valutan, den förestående utvidgningen - som kommer att göra unionen till världens största integrerade marknad med mer än en halv miljard konsumenter - och EU:s ökande politiska betydelse internationellt innebär att EU kan ha ett avgörande inflytande på utformningen och stärkandet av det multilaterala handelssystemet och dess lagstiftning. I Seattle enades man om att inleda nästa runda senare i år, vilket ger EU ett viktigt tillfälle att bekräfta sitt stöd för ett öppet världshandelssystem och en stärkt Världshandelsorganisation, inte minst dess tvistlösningsmekanism. Unionens bidrag till förhandlingarna skall inriktas på avgörande framsteg i fråga om en omfattande liberalisering av handeln och ökad tillgång till marknaderna, samtidigt som Europas sociala, miljörelaterade, kulturella och andra samhälleliga intressen och värden skyddas på ett adekvat sätt.

Ytterligare framsteg i frihandelsvänlig riktning, förenat med ytterligare integration av utvecklingsländerna i det multilaterala handelssystemet, är fortfarande unionens övergripande mål. Den inre marknadens kärnfrågor står redan på dagordningen: offentlig upphandling, investeringar, konkurrens, immaterialrätt, företagstjänster och finansiella tjänster. Lösningar som tagits fram för den inre marknaden kan kanske fungera som lämplig utgångspunkt för ett internationellt regelverk som bygger på principerna om öppenhet, icke-diskriminering och lika konkurrensvillkor. På samma gång kommer resultat som uppnås inom ramen för multilaterala handelsförhandlingar att stärka den inre marknadens potential ytterligare. Denna process av ömsesidigt berikande skall främja sammanhållningen inom världshandeln och därmed även välståndet för alla.

Den växande betydelse som principerna för den inre marknaden har fått i samband med handelsavtal med tredje land kommer att avspeglas tydligt i resultaten av nästa multilaterala runda. Gemenskapen förhandlar om eller planerar frihandelsavtal med länder och grupper av länder som t.ex. Mexiko, Chile, Ryssland, Mercosur samt Medelhavsländerna inom ramen för Barcelonaprocessen. Näringslivets aktiva medverkan i samband med utformningen och övervakningen av regelverket för den inre marknaden är en metod som skulle kunna utvidgas till bilateralt och multilateralt samarbete, vilket t.ex. är fallet i den transatlantiska affärsdialogen.

För att detta operativa mål (Externa aspekter 1) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

Externa aspekter 2 // Ø Se till att den inre marknaden bidrar till en framgångsrik utvidgning av gemenskapen

Förberedelserna inför unionsmedlemskapet har redan stärkt de central- och östeuropeiska ländernas ekonomier, vilket deras relativt goda motståndskraft mot Asienkrisen i höstas visade. Kandidatländerna måste fortsätta förberedelserna inför en utvidgad inre marknad. Det är av största vikt att länderna, förutom att göra de nödvändiga ändringarna i sin lagstiftning, också inför en förvaltningsstruktur som garanterar att inremarknadsreglerna, inklusive de regler som gäller miljö, folkhälsa och konsumentskydd, kan tillämpas i praktiken. Kommissionen kommer att använda de möjligheter den förstärkta föranslutningsstrategin erbjuder för att hjälpa dem att bygga upp och förbättra dessa strukturer.

Insatserna måste vara inriktade på ett maximalt utnyttjande av inremarknadsdimensionen inom föranslutningsstrategin. Planerna för införandet [13] måste genomföras fullt ut inom ramen för partnerskapen för anslutning med hjälp av alla till buds stående medel, bl.a. TAIEX (Technical Assistance Information Exchange) och andra samarbetsformer, som bör utvidgas så att alla sektorer av den inre marknaden omfattas.

[13] Den 9 mars 1998 lade kommissionen fram förslag till en plan för varje kandidatland för att hjälpa dem med förberedelserna inför det stegvisa genomförandet av inre marknadens regelverk.

För att detta operativa mål (Externa aspekter 2) skall uppnås krävs följande målinriktade åtgärder:

>Plats för tabell>

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. ÅTGÄRDENS BETECKNING

Kommissionens meddelande Strategin för den inre marknaden

2. BERÖRDA BUDGETPOSTER

B5-3001-"Genomförande och utveckling av den inre marknaden"

3. RÄTTSLIG GRUND

Artikel 211 i EG-fördraget

4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

De strategiska målen i meddelandet är

a) att höja medborgarnas livskvalitet:

- garantera att den inre marknaden bidrar till en varaktig och balanserad utveckling,

- öka medborgarnas hälsa och trygghet och främja deras ekonomiska intressen,

- stärka och främja den fulla användningen av medborgarnas rättigheter.

b) att göra gemenskapens marknader för produkter och kapital effektivare:

- uppmuntra ekonomiska reformer för effektiva marknader,

- garantera att finansiella tjänsterna utvecklas fullt ut,

- maximera fördelarna för den inre marknaden i den digitala tidsåldern,

- uppmuntra kreativitet och nyskapande genom ett fullgott immaterialrättsligt skydd,

- garantera effektiv marknadsöppning lagstiftningsvägen inom el, vatten, tele och

transporter, samtidigt som de samhällsomfattande tjänsterna bevaras.

c) att förbättra företagsvillkoren:

- gemensamt engagemang för att se till att marknadens integration inte undergrävs av

konkurrensbegränsande förfaranden,

- undanröja skatterelaterade hinder och illojal skattekonkurrens på den inre marknaden,

- skapa ett förbättrat och förenklat regelverk,

- undanröja kvarvarande hinder för handel över gränserna,

- reducera det regelverk som tynger företagen, i synnerhet de små och medelstora företagen

samt hjälpa näringslivet att dra nytta av den inre marknadens möjligheter.

d) att utnyttja den inre marknadens uppnådda resultat i en föränderlig värld:

- bidra till att utforma det multilaterala handelssystemet för nästa århundrade,

- se till att den inre marknaden bidrar till en framgångsrik utvidgning av gemenskapen.

5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER

5.1 Icke-obligatoriska utgifter

5.2 Differentierade anslag

5.3 Inga

6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER

Driftskostnader:

- Bidrag till projekt som är av intresse för gemenskapen och som externa organisationer är ansvariga för.

- Kostnader för informationskampanjer.

- Kostnader för allmänna undersökningar, analyser, simuleringar eller inledande undersökningar som gäller det praktiska arbetet eller utvärdering av den inre marknaden och genomförandet av andra politiska mål.

7. BUDGETKONSEKVENSER (Del B)

7.1 Metod för beräkning av de totala kostnaderna för åtgärden

Siffrorna som nämns är hämtade från budgetförslaget för år 2000. Med tanke på att vissa riktade åtgärder kan komma att ändras från år till år lämnas inga ytterligare uppgifter, eftersom det med nödvändighet bara kan bli fråga om mycket ungefärliga beräkningar. Inga större ökningar förväntas dock under femårsperioden.

// I euro

Budgetår // Budgetförslag för år 2000

Totalt // 11 850 000

7.2 Kostnadernas fördelning

Såsom framgår av 7.1 kan vissa riktade åtgärder komma att ändras från år till år. Siffrorna i tabellen nedan är hämtade från budgetförslaget för år 2000 för att på så sätt ge en bild av vad som strategin innehåller. Inga ytterligare uppgifter lämnas, eftersom det med nödvändighet bara kan bli fråga om mycket ungefärliga beräkningar. Som tidigare nämnts förväntas dock inga större ökningar under femårsperioden.

>Plats för tabell>

7.3 Tidsplan för anslagen

// i euro

// 2000

Åtagandebemyndiganden // 11 850 000

Betalningsbemyndiganden // 8 200 000

8. ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRHINDRA BEDRÄGERIER

Innan utbetalningar görs kommer kommissionen att kontrollera kvitton för vederbörligen avslutade undersökningar och utförda tjänster och därvid beakta avtalsvillkoren och principerna för sund ekomisk förvaltning. Åtgärder för att förhindra bedrägerier (kontroller, rapportlämning etc.) ingår i alla avtal och kontrakt som kommissionen sluter med en avtalspart.

9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITETEN

9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp

Målgrupper:

- andra institutioner

- nationella, regionala och lokala myndigheter

- medborgare

- ekonomiska aktörer

- arbetsmarknadens parter

- icke-statliga organisationer och andra berörda organisationer

9.2 Skäl till åtgärden

Syftet med strategin är att garantera största möjliga samverkan mellan den inre marknaden och annan gemensam unionspolitik för att skapa påtagliga fördelar för medborgarna, hög effektivitet inom näringslivet och ökad sysselsättning. Den skall också utgöra en garanti för att det finns en överensstämmelse mellan verksamheten på den inre marknaden och prioriteringarna i kommissionens rekommendation till övergripande ekonomiska riktlinjer.

9.3 Kontroll och utvärdering av åtgärden

För att kontrollera utvecklingen har GD Inre marknaden tagit fram en rad instrument, bl.a. en resultattavla, en årsöversikt för näringslivet, feedback från Dialogen med medborgarna och näringslivet samt den ekonomiska reformen, som tog sin början vid Europeiska rådet i Cardiff.

10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (Del A, avsnitt III i den allmänna budgeten)

Om nödvändiga resurser verkligen kan ställas till förfogande beror på kommissionens årliga beslut om fördelning av resurser, som utgår från det antal tjänstemän och de ytterligare medel som budgetmyndigheten beviljar. Det uppgivna behovet av extra resurser föregriper i alla händelser inte det beslut som kommissionen måste fatta om begäran om nya tjänster för administrativ personal och resurstilldelning.

10.1. Konsekvenser för antalet tjänster

All personal inom GD Inre marknaden kommer att involveras i genomförandet av Strategin för den inre marknaden. Följaktligen lämnas uppgifter endast för de extra resurser som bedöms nödvändiga.

>Plats för tabell>

De nödvändiga administrativa resurserna kommer att skapas enligt kommissionens årliga beslut om resurstilldelning som utgår från de tjänster och de extra resurser som budgetmyndigheten beviljat.

De extra resurser som kommer att behövas enligt ovan kan frambringas antingen genom ett senare beslut om resursfördelning eller genom omfördelning av befintliga resurser. Utan dessa resurser kommer det att bli nödvändigt att avgöra vilken av de riktade åtgärderna som inte kan genomföras.

10.2. Total budgetkonsekvens av ytterligare personal

>Plats för tabell>

10.3. Ökning av andra administrativa utgifter som en följd av åtgärden

>Plats för tabell>

De utgifter som redovisas i tabellen under rubrik A-7 kommer att täckas av medel ur generaldirektoratets totala anslag.