EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
KOM(95) 35 slutliga 
Bryssel, den 01.03.1995 
95/ 0061(CNS) 
Rapport om stödsystemet för bomull 
(tillämpning av artikel 5 av rådets förordning (EEG) nr 2052/92) 
Förslag till 
RÅOTTS FÖRQRPNINQ (EQ) 
om femte Ändringen av det stödsystem för bomull som infördes 
genom protokoll 4 i bilagan till Anslutningsakten för Grekland 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EQ,; 
om fastställande av de allmänna reglerna för systemet 
med stödtill bomull och upphävande av * 
förordning (EEG) nr 2169/81 
(framlagda av kommissionen) 

Rapport om stödsystemet för bomull 
(tillämpning av artikel 5 av rådets förordning (EEG) nr 2052/92) 
A€L 
INNEHÅLL 
1. BOMULLSMARKNADEN 
1.1. Allmänt 
1.2. Världsmarknaden 
1.3. Gemenskapsproduktionen 
1.4. Gemenskapshandeln 
2. SOCIO-EKONOMISKA ASPEKTER 
2.1. Ekonomisk betydelse och produktionsområden 
2.2. Produktionsformerna 
2.3. Kostnader och marginaler 
2.4. Bomull och miljö 
2.5. Aktörerna i produktionskedjan 
3. STÖDSYSTEMET 
3.1. Produktionsstöd och minimipris 
3.2 Stabiliseringssystem 
3.3. Stöd till små producenter 
3.4. Kontrollproblem 
3.5. BudgetkDstnader 
4. SLUTSATS/FÖRSLAG 
/<> 
1. BOMULLSMARKNADEN OCH PRODUKTIONEN 
1.1. Allmänt 
Bomullsbusken (MGossypiumM) odlas som ettårig växt i tillräckligt varma områden. 
Frukten är en kapsel som innehåller oljehaltiga frön som är omgivna av 
textilfibrer. Rensningsförfarandet gör det möjligt att åtskilja frön och fibrer. Fröet 
kan sedan malas för att utvinna olja (brännbar) och oljekakor (för djuruppfödning). 
Fibrerna (rensad bomull) behandlas huvudsakligen av textilindustrin. 
1.2. VMdsmarlmato 
Då textilfibern utgör bomullsbuskens huvudsakliga värde och den internationella 
handeln med orensad bomull och frön för en del är obefintlig och för andra 
mycket obetydlig, koncentreras analysen av världsmarknaden till fibern (rensad 
bomull). 
De arealer som anslås till bomull i världen ligger sedan början av 60-talet mellan 
30 och 34 miljoner hektar. Världsproduktionen av bomull (rensad) har däremot 
nästan fördubblats på 30 år och ligger i genomsnitt för de tre regleringsåren 
1991/1993 till 1993/94 på 18,5 miljoner ton. För 1994/95 var USDA:s prognops i 
september 1994 18,8 miljoner ton. 
De främsta producentländerna är Kina, Förenta staterna, Indien, Pakistan, 
Uzbekistan, som följande tabell visar, där även gemenskapsproduktionen 
medtagits. 
De främsta världsproducenterna 
Kina 
Förenta staterna 
Indien 
Pakistan 
Uzbekistan 
Europeiska unionen 
Totalt 
Totalt i världen 
(Källa: ÙSÊA, GD VI Genomsnitt 
91/92 - 93/94 
(milj. t) 
4,6 
3,6 
2,2 
1,7 
1,4 
0,3 
13,8 
18,5 
forfiÖ) Världsandel 
(%) 
25 
20 
12 
9 
7 
1,7 
75 
100 Prognos 
1994/95 
(milj. t) 
4,4 
4,1 
2,3 
1,6 
1,3 
0,4 
14,1 
18,8 
I Förenta staterna utbreder sig bomullsbältet från Sydkarolina till Kalifornien. 
i 
Bomullen är en del av planodlingarna, på samma sätt som vetet eller majsen. 
A.R.P. ("acreage reduction program") för bomull var 1994 11 %. 
Den internationella handeln med bomull är mycket betydande eftersom den uppgår 
till 5,8 miljoner ton, dvs. 32 % av världsproduktionen (genomsnitt 1991/92 -
1993/94). De största exportörerna är Förenta staterna (23 % av världsmarknaden), 
Uzbekistan (21 %), länderna i franczonen i Afrika (8 %), Australien (7 %), 
Pakistan (4 %), medan de största importmarknaderna är Europeiska unionen, 
Sydostasien, Ryssland och Japan. Kina, som är den främsta producenten i världen, 
växlar mellan import- och exportställningarna. 
Det förekommer bara en terminshandel för bomull, i New York, vilket är 
betecknande för den amerikanska situationen. Men den mätare på 
världsmarknadspriset som mest används är Cotlooks index A (Cotlook är en 
specialiserad informationsbyrå i Liverpool). Detta index, uttryckt i US cent/pund, 
är genomsnittet av de fem lägsta spotnoteringarna bland ett antal representativa 
noteringar av mycket olika ursprung, som rapporterats cif Nordeuropa. Det gäller 
en fiber med en längd på 28 mm (1-3/32") och av Mass nr 5 - "white middling" 
(klassen är ett världsindex på synlig kvalitet). 
Världsmarknadspriset på bomull är mycket föränderligt, vilken tidsskala man än 
håller sig till. Till exempel har Cotlooks index A, i genomsnitt per vecka, svängt 
mellan 52 och 86 noteringar/pund under perioden augusti 1992 - juli 1994. 
Denna föränderlighet, som är mer markerad för bomullen än för andra 
jordbruksråvaror, förklaras av den osäkerhetsmomenten i handeln, men i synnerhet 
i produktionen: vattenförsörjningen (för mycket eller för litet), temperaturen, 
parasitangreppen är särskilt beroende av slumpen i många produktionsområden. 
1.3. QçmfflsJfflpsproduMonffl 
1.3.1. Arealer 
Grekland och Spanien är för närvarande, sedan Italiens mycket obetydliga 
produktion har avstannat, de två enda medlemsstaterna som producerar bomull. 
Bomull odlas där nästan enbart på bevattnade jordar. 
Utvecklingen av arealerna i dessa två medlemsstater och totalt presenteras grafiskt 
på nästa sida (i). På gemenskapsplanet kunde sådden tyckas bemästrad under åren 
1989 -1991, efter en topp 1988, men har åter ökat sedan 1992. 1994 uppskattades 
den till 423 000 ha. 
Utvecklingen i Grekland och Spanien skiljer sig, åtminstone sedan 1988. Arealerna 
ökar i Grekland och uppgår till 383 000 ha 1994, medan de växlar i Spanien; mest 
med 135 000 ha 1988, minst med 32 000 ha 1993, en lätt återhämtning till 40 000 
ha 1994. Det är sant att åren 1993 och 1994 i Spanien har betecknats av dålig 
vattentillgång under sådden, vilket har medfört förbud mot bevattning av 
odlingarna i vissa områden. Grundtendensen förblir en nedgång av vikten för 
Spanien i jämförelse med Grekland. Före anslutningen var genomsnittsarealen i 
Spanien 54 700 ha (medeltal för 1983-85). 
1.3.2. Avkastning 
Avkastningen i orensad bomull visar ingen nettotendens till ökning eller nedgång, 
varken på det nationella planet eller gemenskapsplanet. Detta framgår tydligt av 
figur ii, som visar utvecklingen sedan 1982. Genomsnittsnivån visas i 
nedanstående tabell, som visar ett medeltal i tronkerad fördelning mellan 1989 och 
1993 (med uteslutande av de lägsta och högsta värdena). 
Genomsnittlig avkastning per ha 1989-1993 
(t/ha, orensad bomull, standardkvalitet) 
I Grekland 2,72 
I Spanien 3,06 
| EU 2,80 
OBS! Den standardkvalitet som använts för beräkningen är den som gäller sedan 
1992/93, 3 % orenheter, 10 % fukt. 
Avkastningen i fibrer och frön från orensad bomull är mycket stabil och i 
ordningen 32 % respektive 54 %, såväl i Grekland som i Spanien. 
Standardkvaliteten är för övrigt baserad på denna avkastning (jfr. punkt 3.1. om 
pris- och stödsystemet). 
h 
COTTONJ0.S 
EU bomullsareal 
m Spanien 
Grekland 
EU bomullsavkastning (standardkvalitet) COTTON.XLS 
1.3.3. Produktion (orensad bomull) 
Anmärkningarna beträffande utvecklingen av arealerna gäller i tillämpliga delar 
utvecklingen av produktionen, som visas i nedanstående tabell: 
En tydlig bemästring av gemenskapsproduktionen under åren 1989 - 1991, 
efter en topp 1988, sedan en klar återhämtning för att 1994 uppnå 
rekordnivån på 1 170 000 ton. 
Utvecklingen skiljer sig i Grekland och Spanien; en nästan konstant 
uppgång i Grekland, som når 1 050 000 ton 1994, en försvagning i 
Spanien, som är särskilt markerad under de två senaste åren, med endast 
120 000 ton 1994. (Det bör noteras att avkastningen för 1993 och 1994 var 
normal i Spanien. Det är arealerna som har minskat på grund av 
vattenproblem under sådden - jfr 1.3.1). 
UTVECKLINGEN AV GEMENSKAPSPRODUKTIONEN AV BOMULL (ton) 
baserat på stödberättigade kvantiteter som hänförs till standardkvaliteten 
(10 % fukt, 3 % orenheter) 
REGLERINGSÅ 
R 1 
i 1986/87 
1987/88 
1988/89 * 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95 (e) PROD. 
GREKLAND 
622754 
559963 
751521 
827118 
662008 
670940 
760685 
985676 
1050000 PROD. 
SPANIEN 
265364 
256523 
357753 
197332 
262835 
260725 
223932 
98883 
120070 PROD. 
ITALIEN 
0 
0 
92 
27 
32 
0 
0 
0 
0 PROD. 
TOTALT 
888118 
816486 
1109367 
1024477 
924875 
931665 ] 984617 
1084559 
1170070 
1.3.4. Prognosr för produktionen på medellång sikt 
En prognos för produktionen på medellång sikt, under fömtsättning att nuvarande 
stödsystem förblir oförändrat, är baserad på följande antaganden: 
- Stabilisering av arealen i Spanien till en nivå på 80 000 ha (normala 
vattenförhållanden). 
Förlängning av den statistiska tendensen till ökning av arealerna i Grekland 
(trend under perioden 1986-94, under stabilisering). 
> 
Användning av den genomsnittliga tidigare avkastningen 1989-93 på 
2,8 t/ha, i brist på en klar statistisk tendens. 
Resten av den här rapporten, särskilt den mikroekonomiska analysen och analysen 
av stabiliseringen med grändvärde återkommer till dessa hypotesers riktighet. 
Under dessa omständigheter skulle gemenskapsarealen kunna öka från 423 000 ha 
1994 till 540 000 ha år 2000, dvs. en ökning med 28 %. Produktionen skulle öka 
från 1 170 000 ton 1994 till 1 520 000 ton år 2000, dvs. en ökning med 30 %. 
Detta skulle även medföra en ökning av budgetutgifterna med 30 %, dvs. en nivå 
nära 1 miljard ecu (jfr 3.5.). 
När det gäller utnyttjandet av jordarna och bortsett från miljöproblemen (jfr 2.4) 
är en sådan ökning, trots att den är betydande, inte orealistisk, ty de viktigaste 
konkurrerande exploateringarna med bevattning är snarare på nedgång, framför allt 
majs, men också tobak, frukt (särskilt persikor) och grönsaker. Den förutsätter 
också en tillräcklig rensningskapacitet och detta verkar möjligt, om det så bara 
vore genom en förlängning av verksamhetsperioden. 
1.4. Gemenskapshandeln (rensad bomull) 
Europeiska unionen visar stor brist på rensad bomull (fibrer). I genomsnitt för 
1991-93 var importen 925 000 ton och exporten 107 000 ton (källa EUROSTAT-
COMTEXT). Med ökningen av produktionen förbättras dock handelsbalansen med 
45 000 ton per år, vilket visas i figur iii. 
Därav resulterar följande försörjningsbalans för perioden 1991-93 (1990 års 
produktion har använts för 1991 osv... i denna presentation). 
Försörjningsbalans för rensad bomull 
Medeltal 1991-93 
(000 t) 
I Produktion 296 
Import 925 
Export 107 
Visad förbrukning 1114 
Självförsörjningen var alltså i genomsnitt 27 % under 1991-93. Den är i stigande 
och skulle nå 45 % med sikte på år 2000 om de prognosr för produktionen (och 
budgetutgifterna) som gjorts tidigare (1.3.4.) skulle förverkligas och den visade 
förbrukningen per person förblev stabil på 3 kg. 
Det bör noteras att importen av rensad bomull (KN-nummer 5201 00, bomull, 
okardad och okammad) sker med tullbefrielse. 
De främsta leverantörerna utanför EU är f.d. Sovjetunionen (Uzbekistan), på 
i 
uppgång, Förenta staterna och franczonen i Afrika (jfr figur iv). De främsta 
kunderna är Brasilien och länderna i Östeuropa. 
Det genomsnittliga importvärdet i unionen är 1 244 ecu/ton (medeltal 1991-93), 
medan det genomsnittliga värdet för export från unionen är 1 163 ecu/ton. Denna 
obetydliga skillnad visar på en helt korrekt värdering av gemenskapens produktion. 
En närmare studie av dessa enhetsvärden, för härkomst och destination, ger andra 
upplysningar, särskilt dessa: 
Den amerikanska bomull som exporteras till unionen har ett högt 
enhetsvärde, vilket skulle kunna vittna om dess höga kvalitet. 
Brasilien har nyligen uppträtt som destination för gemenskapsbomull av 
lägre kvalitet. 
På den inre planet är Grekland naturligtvis den främsta leverantören medan Italien, 
Tyskland och Portugal är de viktigaste köpande medlemsstaterna. 
1 
UTVECKLING AV HANDELN MED TREDJE LAND 
BOMULL (0001) 
000 t 
•1200 
1000 
800 
600 
400 
200 
k 0 
1986 EXPORT 
+ 13 000 t/är 
...>-* ..--4.—*—-^"X À... ,--—. 
1 
1988 1990 1992 1994 1996 1998 • 2000 
HÄRKOMST FOR BOMULLSIMPORTEN EUR-J2 
(925 000 t medeltal 1991-93) 
i i L 
f.d. Sovjetunionen 
Franczonen i Afrika 
USA 
Syrien 
Turkiet 
Argentina 
Paraguay • 
Australien 
Pakistan 
Andra 
10 15 20 25 
% TOTAL 
IV 
Stl 
2. SOCIO-EKONOMISKA ASPEKTER 
2.1. Ekonomisk betydelse och produktionsområden 
Om textilfibrerna (huvudsakligen bomull, men även textillin) bara har en 
minimivikt på 0,5 % i gemenskapsjordbrukets slutproduktion får de en större 
betydelse i de berörda medlemsstaterna och områdena. 
I Grekland är bomullens andel av den slutliga jordbruksproduktionen 1992 9,3 %., 
en siffra som kan jämföras med siffran för olivolja. Denna andel är större i de tre 
stora produktionsområdena (NUTS 2): 
Tessalien 
Makedonien-Trakien (omfattar tre NUTS 2-områden) 
Sterea Bilada 
I Spanien är denna andel 0,9 % (medeltal 1989-91) men uppnår 3,9 % i 
Andalusien (NUTS 2), vilket är det främsta produktionsområdet, långt före Murcia-
och Valenciaområdena. Inom Andalusien är det i provinserna (NUTS 3) Sevilla 
(11,6 % av jordbruksproduktionen) och Cordoba (5,6 %) som huvuddelen av 
produktionen är koncentrerad. 
2.2. Produktionsformerna 
Den periodiska undersökningen av strukturen ger inte särskilda upplysningar om 
bomullen, som förekommer som en industriell odling. Två källor finns dock; båda 
utgör problem, men har fördelen att de kompletterar varandra i viss utsträckning. 
Statistiken för stödsystemet till småproducenter: Det finns faktiskt ett 
stödtillägg per hektar för producenter vars bomullsbesådda areal inte 
överstiger 2,5 ha (jfr 3.3). Detta särskilda system har dock skapat en 
"inflation" i antalet småproducenter, särskilt i Grekland, vilket drar de 
statistiska slutsatserna i tvivelsmål. 
Uppgifterna från ISJR (Informationssystemet för jordbruksföretagens 
redovisningsuppgifter): De rör bara de exploateringar som överstiger en 
minsta ekonomiska storlek, vilket något minskar deras betydelse när det 
gäller bomull. 
Inom detta område finns även en stor motsats mellan Grekland och Spanien. 
I Grekland lär det för regleringsåret 1993-94 finnas ungefär 100 000 
småproducenter av bomull som utgör 53 % av arealen. Det är mycket troligt att 
denna siffra är överskattad till följd av en uppdelning av ansökningarna om stöd 
för småproducenter på grund av att de "smås" arealer har trefaldigats under loppet 
av fyra år. ISJR-uppgiften (medeltal 1989-91) härrörde från 45 000 
bomullsodlingar med en genomsnittlig jordbruksareal på 4,3 ha och en 
genomsnittlig bomullsareal på 2,5 ha, men här omfattas bara 44 % av de grekiska 
bomullsarealerna på grund av kriteriet minsta ekonomiska storlek. Underligt nog 
skulle man med de två källorna täcka nästan hela arealen, trots skillnaden mellan 
/L. 
åren. Hursomhelst, karaktäriseras den grekiska situationen av mycket små 
odlingsformer och mycket specialiserade på bomull. 
ISJR för det möjligt att ytterligare utsträcka denna regionala analys i Grekland. I 
området Sterea Ellada har man praktiskt taget enbart bomullsodling i de berörda 
jordbruksföretagen. Den utgör ungefar 5/6 av åkermarken. I Tessalien avtecknar 
sig också en tendens till enbart bomullsodling. Den utgör där i genomsnitt 2/3 av 
de berörda jordbruksföretagens jordbruksareal. Denna tendens är klart mindre i 
Makedonien-Trakien. ett stort bomullsproducerande område, där dock majs 
dominerar. 
I Spanien, dvs. egentligen i Andalusien är "glidningen" i antalet småproducenter 
mycket begränsad: 3 800 1993/94, vilket utgör 16 % av arealerna (mot 13 % i 
början av systemet). ISJR-uppgiften (medeltal 1989-91) härrörde från 11 000 
bomullsodlingar med en areal på 14 ha åkermark och en genomsnittlig bomullsareal 
på 8,6 ha. Här omfattas nästan hela arealen av bomull. Strukturen är alltså mycket 
viktigare i Spanien än i Grekland, men specialiseringen på bomull är även där 
mycket stor. 
2.3. JyQStnadcr och marginaler. 
Uppgifterna från ISJR som finns till 1991, gör det möjligt att jämföra konkurrerande 
områden och odlingar. De finns återgivna i tabeller på nästa sida (figur v). En första 
analys gäller kriteriet kontantkostnader / kontantmarginaler: kontantkostnaderna 
* omfattar särskilda kostnader och allmänna omkostnader, särskilt skördekostnader, 
men inte amorteringar eller arbetskraft, avlönad eller ej. De angivna beloppen är 
medeltal för 1989-91 och är uttryckta i kommersiella ecu. 
Marginalen är högst i Tessalien med ungefär 2 200 ecu/ha. I detta område överstiger 
avkastningen frän bomullen avsevärt avkastningen från majsen, som är den främsta 
konkurrerande odlingen, och vars marginal är cirka 1 700 ecu/ha. I Makedonien-
Trakien är marginalerna för bomull respektive majs 1 600 ecu/ha och 1 500 ecu/ha, 
alltså mycket närmare varandra. Man förstår sålunda bättre de strukturella 
skillnaderna mellan dessa två stora produktionsområden: specialisering på bomull i 
Tessalien och prioritering av majs i Makedonien-Trakien. 
I Andalusien är respektive kontantmarginaler mindre än i Grekland: 1 400 ecu/ha 
för bomull och 1 100 ecu/ha för majs. Ett första konstaterande är alltså en mindre 
lönsamhet från bomull totalt sett i Andalusien än i Tessalien och Makedonien-
Trakien, trots något högre avkastning. Detta beror på högre produktionskostnader, 
samt på den mer gynnsamma agrimonetära situationen i Grekland än i Spanien under 
undersökningsperioden. Ett andra konstaterande är nivån på marginalerna för bomull 
i förhållande till majs, vilken liksom i de grekiska områdena är till bomullens fördel. 
Man förstår sålunda att jordbrukarna föredrar denna odling när vattentillgången är 
tillräcklig. För åren efter 1991 finns det ingen anledning att tro att lönsamheten för 
bomull skulle ha sjunkit märkbart, då avkastningen har varit normal. Minskningen 
av arealerna beror förmodligen bara på mindre vattentillgångar som kunnat utnyttjas, 
samt solrosens popularitet i den nya ordningen för oljeväxter, särskilt 1993. 
-73 
Av denna analys förstår man de mikroekonomiska skälen till den snabba 
utvecklingen för bomull i Grekland. Man förstår också dess mindre popularitet i 
Spanien, utan att detta för den skull låter förutse en strukturell nedgång om 
vattenförhållandena normaliseras. 
^ 
08.09.1994 
JÄMFÖRELSE AV KONTANTMARGINALERNA FÖR BOMULL OCH MAJS I DE STÖRSTA 
PRODUKTIONSOMRÅDENA FÖR BOMULL 
medeltal för 1989-1990-1991 - ... (D:\DATA\123\C0T0N\RlCA) 
Antal 
repr. 
jordbruk Samplade 
enheter UJA 
medeltal 
0») Prod, 
anal 
(ha) Total 
areal 
JM£L Prod, 
volym 
(0 i •RDT" 
medeltal 
(t/ha) Prod. ,' 
varde \ 
/ha I Total 
kontant 
kostnad Kontant 
marginal 
ecu/ha 
Grekland 
bomull 
majs 
Maked.-
Trakien 
bomull 
I majs 
Tessalien 
bomull 
majs 
STBRËA BlADAl 45402 
116541 
21638 
54393 
15651 
13335 
7052 1152 
1537 
.498 
818 
425 
162 
213 7.8 
7.0 
7.9 
7.2 
6.3 
7.5 
11.2 2.5 
1.9 
2.1 
2.1 
2.5 
2.1 
4.0 4.3 
3.5 
4.5 
2.9 
3.8 
3.0 
4.7 6.18 
19.82 
4.54 
22.90 
7.05 
23.47 
9.86 2.50 
10.62 
2.19 
11.04 
2.90 
11.13 
2.51 2330.8 
2039.7 
2228.2 
2066.4 
2902.0 
2262.7 
1744.4 597.7 
494.7 
586.7 
546.3 
674.7 
B46.5 
492.0 1733.1 
1545.0 
1641.5 
1520.1 
2227.3 
1716.2 
1252.4 
Spanien 
bomull 
majs 
Andalusien 
bomull 
majs 11355 
90522 
11070 
4070 135 
812 
129 
32 17.1 
14.2 
17.4 
18.2 8,6 
3.0 
8.7 
5.6 14.0 
8.3 
14.3 
15.8 26.02 
23.47 
26.66 
60.73 3.04 
7.77 
3.04 
8.96 2722.6 
1517.2 
2724.9 
1766.6 1287.3 
577.6 
1290> 
643.5 1435.3 
939.7 
1434.2 
1123.2 
* Total areal = spannmål «areal + bomull + potatis + betor + solros + kke-perenna växter 
Källa: ISJR 
-^ 
2.4. gomvrfl pçfr miti6 
Förhållandena mellan bomullen och miljön är ganska motsatta. Å ena sidan är 
bomullen den viktigaste textilfibern av vegetariskt ursprung. Bomullens image är, 
särskilt tack vare denna "naturliga" karaktär, bättre än de konkurrerande 
syntetfibrernas. Men å andra sidan ställer produktionsförhållandena till vissa 
miljöproblem, liksom för övrigt mänga andra intensivodlingar. 
Det viktigaste beror pä tendensen, som tidigare belysts, att odla enbart bomull i 
vissa produktionsområden och pä bevattningen. Frånvaron av växelbruk i vissa 
områden riskerar att pä sikt suga ut jordarna och öka de fytosanitära riskerna. 
Bevattningen, utan att vara utmärkande för bomullen, leder till problem med 
ledningen av vattnet, i Grekland såväl som i Spanien. 
Sedan kommer frågan om insatsvaror, gödselmedel och bekämpningsmedel, som 
bomullen är en känd storförbrukare av. Dessa tvä poster är faktiskt jämförbara för 
bomull och andra intensivodlingar inom gemenskapen (som bevattnad majs, säd på 
de norra spannmålsslätterna...). Det mest spektakulära är användningen av 
avlövningsprodukter pä mogna bomullsodlingar för att underlätta den mekaniska 
skörden. 
På rensningsstadiet kan problemet med eliminering av biprodukter, som ofta bränns 
upp i det fria, samt andra skadekällor uppkomma. Inom textilindustrin, slutligen, 
kan kemisk behandling av bomullsfibrerna utgöra problem för miljön. 
Till följd av de erfarenheter som gjorts av biologisk odling av bomull i flera länder, 
särskilt Förenta staterna, Paraguay, Egypten och Indien, uppkommer ett visst 
intresse för detta odlingssätt i Grekland, där producenterna har begärt att fä saluföra 
"biologisk" bomull. Denna typ av odling nödvändiggör dock klart mer arbetskraft än 
den traditionella odlingen. I USA har man även erfarenhet av att odla naturligt 
färgad bomull, som är mycket högt värderad inom konfektionen. Därmed undviker 
man miljöförstörande behandlingar inom industrin. 
2.5. Aktörerna i proMtJonstartian 
Efter jordbruksproduktionen i strikt betydelse är de viktigaste aktörerna 
producentorganisationerna och rensningsföretagen. Här begränsar vi oss till en 
hastig blick på dessa två kategorier, och lämnar beskrivningen av den senare textila 
produktionskedjan åt sidan, främst spinneri och vävning. 
Frodugentammanslutningar 
Under 80-talet uppmuntrade gemenskapen bildandet av producentsammanslutningar 
inom bomullssektorn. Det föreskrevs om ett startbidrag och investeringsstöd, 
huvudsakligen för inköp av skördemaskiner. 
I dag är utrustning med skördemaskiner allmänt förekommande både i Grekland och 
Spanien. Producentsammanslutningarna fyller ännu en funktion som förvaltare av 
denna maskinpark. Däremot verkar de inte vara särskilt aktiva i sin funktion att 
Il> 
koncentrera och anpassa producenternas anbud. Man måste dock erkänna att denna 
funktion kan fyllas lättare av efterföljande produktionsled (kooperativ eller ej) inom 
denna sektor än andra, som t.ex. frukt och grönsaker. Stabila priser, en relativt 
enhetlig produkt, producenternas goda konkurrensmässiga situation. 
RensningsfQretag 
Rensningen är en industriverksamhet med lågt mervärde och till stor del beroende 
av gemenskapens stödsystem. De kooperativa företagen utgör ungefar en tredjedel 
av kapaciteten i de två producentländerna. 
För sektorn i allmänhet finns det inga särskilda svårigheter för det sextiotal företag 
som berörs i Grekland med hänsyn till produktionens tillväxt. I Spanien däremot är 
situationen mycket konkurrensutsatt för närvarande på grund av 1993 och 1994 års 
dåliga skördar. Det finns fortfarande 32 företag, i en betydlig överkapacitet. I 
normal produktionstak! skulle det bara behövas två veckor för att rensa hela den 
spanska produktionen 1994, under det att verksamheten lått kan sträcka sig över 3-4 
månader och mer om nödvändigt. 
3. STÖDSYSTEMET 
3.1. Profoloionatöd och minimipm 
Trots att bomullen inte finns med i bilaga 2 till fördraget, har man i protokoll nr 4 i 
Anslutningsfördraget för Grekland uttryckligen erkänt denna produktions 
jordbrukskaraktär och infört ett produktionsstöd. Protokoll nr 14 som bilagti 
Anslutningsakten för Spanien och Portugal har sedan tillkommit som komplettering. 
Stödet har som mål att stödja producentens inkomst, men verksamheten ligger 
tonvikten på rensningsföretagen. Det betalas i själva verket till dessa på villkor att 
producenten har ätt minst minimipriset (fastställt av rådet). 
Produktionsstödet, som är fastställs minst en gång i månaden av kommissionen, är 
skillnaden mellan målpriset för orensad bomull, vilket bestäms för ett år i taget av 
rådet, och det pris som råder på världsmarknaden. I avsaknad av noteringar för 
orensad bomull bör kommissionen i praktiken "ombilda" detta världsmarknadspris 
på grundval av följande per 100 kg: 
32 kg rensad bomull (fibrer). 
54 kg bomullsfrön, värderade i förhållande till andra oljefrön. 
Rensningskostnader som värderats fast till 14,25 gröna ecu/100 kg. 
Det noteras att fibrerna i allmänhet utgör mer än 90 % av det totala värdet för 
fibrer + frön. 
Det världspris som används för att fastställa stödet är ett "spotpris", med andra ord, 
man använder inte terminsnoteringar på grund av tekniska svårigheter att fastställa 
dem (jfr 1.2.). Stödet kan likväl förutfastställas och även fastställas i efterhand med 
avseende på kontrollen i rensningsföretaget. Förutfastställelsen gör det möjligt för 
agenterna att sälja på kredit genom att man känner till stödbeloppet i förväg. Om de 
kan sälja på kredit till ett pris som är högre än spotpriset, gör de alltså en vinst tack 
n 
vare enhetsbeloppet för stödet. Fastställelse i efterhand är en ytterligare möjlighet: 
underligt nog har de rensningsföretag som hittills använt sig av det i regel illa 
förutsett tendensen på marknaden, vilket har gynnat gemenskapsbudgeten. För 
bomullen är problemet med dessa möjligheter inte sä mycket att de finns som 
bristen på snabb information om dem, med tanke på att stödja en eventuell reaktion 
från kommissionen (avdelningarna undersöker för övrigt utvecklingen av 
världsmarknadspriserna varje dag). 
Värderingen av hur minimipriset respekteras görs för samtliga leveranser från den 
individuella producenten till ett givet företag, fritt från jordbruksföretaget. Det 
justeras, inte bara på grundval av halten av vatten och orenheter, utan även på 
grundval av fibrernas kvalitet (längd och klass), vilket nödvändiggör provtagning 
och tillämpning av en tariff (gemenskapens) för premier och påföljder i förhållande 
till standardkvaliteten 
De reglerade priser som gäller för regleringsåret 1994/95 är följande före 
stabilisering (jfr följande punkt): 
målpris 101,46 gröna ecu/100 kg 
minimipris 96,39 gröna ecu/100 kg 
3.2. Stabiliseringssystem 
Sedan det inrättades 1981 har stödet till bomullsproduktionen varit föremål för 
stabilisering genom en högsta garantikvantitet för gemenskapen (HGK). Efter 
Spaniens anslutning (regleringsåret 1986/87) har villkoren för denna ordning ändrats 
varje år och en historisk beskrivning av detta återfinns i figur vi. För närvarande ser 
det ut på följande sätt: 
HGK 701 000 ton. 
Sänkning av målpriset motsvarande 50 % av överskridandet av den 
uppskattade produktionen med avseende på HGK. 
Sänkning av minimipriset med samma belopp. 
Eventuell rättelse påföljande år som beror av den faktiska produktionen, med 
ett avdrag på 3 % av skillnaden. 
Gränsvärde för sänkningen med 18,5 % av målpriset för innevarande 
regleringsår och 7 % för påföljande år. 
Systemet innehåller likheter med det som tillämpades på oljeväxter mellan 1988/89 
och 1991/92 men skiljer sig väsentligt genom att det finns ett gränsvärde, som nu 
uppnås på ett systematiskt sätt. Denna egenskap har gjort att produktionen inte har 
anpassats (jfr 1.3. ovan) och att budgetutgifterna har fortsatt att stiga (jfr 3.5. 
nedan). 
Observera att under 1986/87 var HGK, fastställd till 752 000 ton, resultatet av 
adderingen av två nationella referenser: 
567 000 ton för Grekland: nivå före HGK. 
n 
185 000 ton för Spanien: nivå som förekommer i anslutningsakten, som en 
sorts "rätt att producera" för Spanien. 
Sedan har HGK justerats till 701 000 ton från och med 1992/93, eftersom 
standardkvaliteten ändrats. 
I figur vii visas utvecklingen av de faktiska reglerade priserna, dvs. efter en 
sänkning genom tillämpning av stabilisering, sedan 1986/87, samt av det ombildade 
världsmarknadspriset. Den åskådliggör betydelsen av världsmarknadspriset 
respektive stödet i ersättningen till producenten. För närvarande är proportionerna 
ungefår 1/3 för världsmarknadspriset (+/-250 gröna ecu/t) och 2/3 för stödet (+/-
500 gröna ecu/t). 
För att illustrera förekomsten av monetära och agrimonetära effekter visas därefter 
(figur viii) utvecklingen i nationella valutor av det faktiska minimipriset uttryckt 
som nominellt pris. Det konstateras att förekomsten av stabiliseringen inte har 
hindrat det gällande minimipriset i Grekland att öka 2,7 gånger mellan 1986/87 och 
1994/95 och samma pris i Spanien att bibehållas oförändrat. Skillnaden minskar 
dock om man tar hänsyn till inflationsdifferentialen. 
När man ser dessa grafiska framställningar skall man inte glömma bort att de 
monetära effekterna har varit desamma för alla marknadsreglerade produkter och 
alltså inte är specifika för bomullen. De förklarar inte heller den relativa nedgången 
för bomullen för Spanien i förhållande till Grekland. Det är i själva verket de 
relativa stödnivåerna mellan odlingarna som förklarar utvecklingen av produktionen 
i varje land. 
Uttryckt i stöd per hektar utgör den aktuella stödnivån ungefär 1 400 gröna ecu/ha. 
fr 
VI 
SAMMANFATTNING AV STABITJKEWNGSSYSTTsMm' 
EFTER SPANIENS ANSLUTNING 
enngs 
år HGK Sänkning av 
målpriset Begränsningar Skillnad vid 
slut av 
regl.år Justerad HGK 
(ton) (%) (ton) (ton) 
1986/87 
1987/88 
1988/89 
1989/90 
1990/91 
1991/92 
1992/93 
1993/94 
1994/95 
1995/96 752000 
752000 
752000 
752000 
752000 
752000 
7010001 
701000 
701000 
701000 (Vppgk, prc4,-HGK)*P.S 
15000 
(Uppft prodt-HOK)^.? 
15000 
(VPP&. Plydt-HGK)*0^ 
15000 
15000 
(Vppgk, prc>df-HGK)*Q.5 
15000 
(Vppgkr pretf.-IiOK)*Q.? 
15000 
(Vppgfct prod,-HCK)*Q,? 
15000 
(Vppfrt wvdt-HQK)»0,? 
15000 
15000 
(Vppak, P|v4,-flOK)*Q.? 
15000 grins värde 15 % 
gränsvärde 20 % 
gränsvärde 25 % 
gränsvärde 25 % 
Max. sänkn. 15 % 
alla sorters 
påföljder 
—mmanrifpia + 
report 5 % + 
avdrag 3 % på X2 
gränsvärde 15 % + 
report 5 % + 
avdrag 3 % på X2 
gränsvärde 18,5 % 
+ 
report 7 % + 
avdrag 3 %påX3 
gränsvärde 20 % + 
report 7 % + 
avdrag 3 %påX2 X HGK (+ el. -
HGK (+ el. -
HGK (+ el. -
HGK (+ el. 
HGK (+ el. 
HGK (+ el. X 
1 Ändring av HGK till följd av anpassning av standardkvaliteten. 
2 Avdraget gäller bara för produktionsnivåer under gränsvärdet. 
Uppsk. prod.: Uppskattad produktion vid början av regleringsåret. 
Faktisk produktion: Produktion som är berättigad till stod och känd vid slutet av 
X: Faktisk produktion - Uppsk. produktion. 
HGK1: Justerad HGK. 
-1 ORENSAD BOMULL 
Prisutveclding 19S6 - 1994 : 
St 
8 
S 
1 Faktiskt målpris 
Faktiskt minimipris 
Världsmarknadspris 
^ September 86 - juni 94 
COTTONJ0.S 
Index för producentpriser uttryckta som nominella priser (1986/87 = 100) 
Grekland (GRD) 
Spanien (ESP) 
_ EU(ECU) 
1906M7 . 1987/88 1993/94 199495(e) 
r* 30/09/94 
33 Stöd till smfofodvcfflter 
Frän och med regleringsåret 1989/90 har det införts ett särskilt stödsystem för 
småproducenter av bomull för att delvis kompensera för effekterna av stabiliseringen 
för denna producentkategori och till följd av stödet till småproducenter av olivolja. 
Småproducenterna antogs inte kunna tillgodogöra sig besparingarna till följd av 
mekaniseringen. 
De bomullsproducenter som för ett givet regleringsår är berättigade till stödet till 
"småproducenter" är de som har en bomullsareal som inte överstiger 2,5 ha. Det 
kompletterande grundstödet är fastställt till 250 ecu/ha, begränsat till en högsta 
garanterad areal av 73 000 ha, som bestämts på historisk grundval för att säkerställa en 
helt neutral budgetering. 
Under årens lopp har detta stöd medfört en "inflation" i antalet småproducenter, genom 
en uppdelning av ansökningarna, särskilt i Grekland, och alltså en ökning av den 
berörda arealen från 21 % 1989/90 till 50 % 1993/94. För detta sista regleringsår då 
bestämmelserna tillämpats ser situationen ut på följande sitt: 
Småproducenter 1993/94 
Grekland 
Spanien 
EU Antal 
producenter 
99 000 
3800 
102 800 Berörd areal 
187 000 
5200 
192 200 % av 
bomullsarealen 
53,2 
16,5 
50,1 I 
Denna glidning i systemet har drivit stödet till en faktisk nivå på 94 gröna ecu/ha 
1993/94, vilket bara utgör ungefär 4 % av de berörda producenternas inkomster. 
Argumentet om avsaknad av mekanisering för småproducenterna håller inte längre, 
tack vare att man använder sig av gemensamma skördemaskiner genom 
producentsammanslutningarna. 
3.4. jfontrollprpblgm 
Huvudpunkterna i admimstreringen av bomullssystemet är följande: 
Producenternas arealdeklaration. 
Kontrakt mellan producent och rensningsföretag med förbindelse om minimipris. 
Kontroll med kvalitetsbestämning av den orensade bomullen i företaget. 
Materialredovisning för de produkter som kommer till och från rensningen. 
I teorin ger detta förvaltningssystem en tillräcklig kontroll. Det gör det möjligt särskilt 
att känna till produktionsursprunget för varje parti orensad bomull och att kontrollera 
^% 
kvantiteternas sannolikhet i förhållande till arealerna. 
Kommissionen anser att detta system fungerar i stort sett tillfredsställande i Spanien. 
Detsamma gäller inte Grekland, vilket har uppmärksammats särskilt sedan 
regleringsåret 1991/92, då det förekommit en överdriven ökning av stödberättigade 
kvantiteter i förhållande till de första beräkningarna. Den största kritiken som 
kommissionen har framfört av administreringen av stödet i Grekland är följande: 
Nästan total avsaknad av kontroll av de individuella arealerna. 
Avsaknad av kontroll av osannolika avkastningar. 
Förekomsten av mellanhänder mellan producenter och rensningsföretag med 
talrika fall av förfalskning av odlingsdeklarationerna. 
Luckor i kontrollförfarandet som kan medföra manipulering av de kvantiteter 
som får stöd. 
Administrering via ett organ med något oklara stadgar, "Cotton Board", som för 
övrigt tar ut ett avdrag på 1 % av stödet. 
Frånvaro av samarbete från de grekiska myndigheternas sida. 
Situationen har bedömts tillräckligt alarmerande för att kommissionen skall meddela sin 
avsikt att vägra godkänna Greklands räkenskaper för 1991 för bomullen i höjd med 25 
% av utgifterna och 100 % om avsaknaden av samarbete fortsätter. 
Det rapporteras inga klagomål från producenternas sida när det gäller att hålla 
minimipriset. 
3.5 Budggtkostnader 
De budgetkostnader som är förbundna med bomullen består av produktionsstödet (per 
ton) och det särskilda stödet till småproducenterna (per hektar). Det första, som tas upp 
inom kapitel 1-14 - textilväxter, är övervägande till stor del, med 687 miljoner 
budgetecu i genomsnitt för 1991-3. Den andra, som tas upp inom kapitel 1-38 -
landsbygdsutveckling, är bara på 21 miljoner budgetecu per år, tack vare den 
garanterade högsta arealen, som garanterar en absolut neutral budgetering. 
Utvecklingen av stödutgifterna för produktionen sedan 1986 visas i nedanstående tabell. 
Utveckling av stödutgifterna till produktionen 
(milj budgetecu) 
1986 
532 
«Ma: fl 1987 
479 
Ï>VÏ 1988 
472 1989 
571 1990 
540 1991 
488 1992 
742 1993 
831 1994 
(budget) 
760 
Förekomsten av en garanterad högsta kvantitet har alltså inte medfört att man kunnat 
stabilisera utgifterna på grund av begränsningen av den sänkning som tillämpas på de 
reglerade priserna och stöden. . 
n 
Som vi har sett i i.3.4, som ägnas åt föreskrifter för medelfristig produktion, skulle 
budgetkostnaderna ligga på ungefär 1 miljard ecu med sikte på år 2000, med ett 
oförändrad stödsystem. 
4. SLUTSAinS/FORSlLAG 
Av denna analys framgår att det existerande stödsystemet för högsta garanterade kvantitet 
inte har lyckats med sin målsättning att begränsa stödet till den förutsedda kvantiteten på 
grund av begränsningen av nedsättningen av stödet och att systemet ändå uppfattas som 
orättvist därför att utvidgning i den ena producentmedlemsstaten har lett till stödnedsätt ningar 
i båda medlemsstaterna. 
Möjliga lösningar 
En lösning som har undersökts av kommissionen skulle vara att införliva bomullen med 
programmet för ekonomisk kompensation till producenter av jordbruksgrödor vid sidan av 
spannmål, proteiner och oljefröer. Kommissionen anser dock inte att det är en lämplig 
lösning. Nivån på stödet för bomull uttryckt som stöd per hektar överstiger avsevärt stödet 
för andra jordbruksgrödor - cirka 1 700 ecu/ha jämfört med 540 ecu/ha* för bevattnad majs. 
Sålunda skulle ordningen med basarealen inte i sig själv utgöra tillräckligt budgetskydd och 
det skulle bli nödvändigt att tillämpa en särskild högsta garanterade areal för bomull. 
Dessutom skulle det, med tanke på den stora andelen som arbetskraft och andra 
produktionskostnader utgör i bomullens totala värde, vara en stark frestelse för 
producenterna att kräva arealstöd på grundval av låg eller minimal uppodling, med andra 
ord, att odla stödet. 
Kommissionen har därför dragit slutsatsen att stödsystemets grundstruktur bör behållas med 
ett antal anpassningar som förklaras i det följande. 
FÖRSLAG 
Stödmvå 
Den stödvolym som föreskrevs 1992, som var utgångspunkt för reformeringen av andra 
sektorer, bör betraktas som grund för framtida stöd i denna sektor. 
ProgrammetJÖr småproducenter 
Då småproducenter kan dra fördel av mekaniseringen genom att arbeta kollektivt och då det 
är tydligt att effekten av programmet har blivit att produktionsmönstret i Grekland har 
snedvridits, bör detta program avslutas och budgetkostnaden för detta program bör införlivas 
med det totala stödvärdet för sektorn. Det totala stödet för sektorn, för stora och små 
producenter tillsammans, var 1992 762,9 miljoner ecu. 
* 1 400 resp 450 i "gamla" gröna ecu. 
2 )' 
Reviderad HGK och fördelning mellan producentmedlemsstater 
HGK bör delas upp mellan de två producentmedlemsländerna i enlighet med deras 
genomsnittliga produktion under den senaste perioden av tre på varandra följande år, då 
klimatförhållandena kan anses ha varit normala, dvs. åren 1990/91 - 1992/93. Den 
genomsnittliga gemenskapsproduktionen under denna period var 947 000 ton, varav 698 000 
ton i Grekland och 249 000 i Spanien. 
Reviderat målpris 
För att säkerställa jämförbarhet mellan den reviderade HGK och stödnivån 1992 bör nivån på 
orienteringspriset i fortsättningen sättas på 110,73 ecu/100 kg. Den nivån på målpriset har 
beräknats med hänsyn till ett uppskattat normalt världsmarknadspris på 30 ecu/100 kg (mitten 
av den observerade spännvidden på 15-35 ecu/100 kg och genomsnittet för åren 1986/87 -
1991/92).* Följaktligen kommer utgifterna under normala förhållanden på världsmarknaden 
att vara lika med budgetgränsen**. 
Rättvis behandling 
De påföljder som skall tillämpas om den ökade HGK skulle överskridas, skulle delvis 
tillämpas på gemenskapsnivå och delvis på medlemsstatsnivå. De första 10 % av en 
överskridning (dvs 5 % böter) skulle kunna tillämpas på samma sätt på producenter i båda de 
berörda medlemsstaterna. Utöver detta skulle alla ytterligare böter delas i proportion till den 
utsträckning i vilken den ena eller båda medlemsstaternas produktion har överskridit sin 
nationella garanterade kvantitet med mer än 10 %. Med ombaserad HGK och rättvis delning 
av eventuella möjliga påföljder, vilket skulle göra det möjligt för varje medlemsstat att 
uppmuntra producenterna att respektera sina nationella garanterade kvantiteter och på detta 
sätt undvika stora nedsätmingar av stödet, är det inte längre nödvändigt med en gräns för 
möjliga stödnedsättningar och inte heller är det förenligt med målet för det omarbetade 
systemet. På liknande sätt blir det inte längre lämpligt att fortsätta med nuvarande 
bestämmelser, som föreskriver att en del av påföljden kan föras över från en säsong till en 
annan. Stödnedsättningar kommer därför att drabba producenterna rättvist det år då en 
överskridning förekommer. 
ökad kontroll 
Trots att ett stöd per hektar av ovan förklarade skäl inte skulle vara lämpligt för bomull, är 
det icke desto mindre av kontrollskäl önskvärt att upprätta ett samband mellan de hektar som 
är planterade med bomull och den kvantitet av orensad bomull som levereras till 
rensningsföretagen. Detta samband, som skall upprättas på grundval av lämpliga 
koefficienter för avkastningen, kommer att förstärka nuvarande kontroller av den volym 
rensad bomull som produceras av rensningsföretagen. Denna ytterligare kontroll kommer att 
skydda gemenskapsbudgeten från risken för att stöd betalas för bomull som egentligen inte 
91,7-25 resp. 15 - 35 i "gamla" gröna ecu. 
** (110,73 ecu - 30,2 ecu) x 10 x 947 000. 
producerats av gemenskapsproducenter och undvika risken att verkliga producenter blir 
bestraffade på grund av att HGK är Överskriden till följd av falsk produktion. 
Fastställande av världsmarknadspriset 
För närvarande är världsmarknadspriset för orensad bomull fastställt på grundval av värdet 
på rensad bomull och bomullsfrö, sedan man tagit hänsyn till rensningskostnaderna. Detta 
system har dock allvarliga svagheter. Rensningskostnaderna kan inte fastställas exakt och 
pålitliga noteringar av värdet på bomullsfrö saknas. Det föreslås därför att man i 
fortsättningen skall fastställa priset på orensad bomull på grundval av noteringar för rensad 
bomull justerade med en koefficient som baseras på det gamla förhållandet mellan priset för 
rensad bomull och priset för orensad bomull, som det beräknades av kommissionen. 
Regleringsår och betalning av stöd 
För att upprätta en prognosticerad produktion mer exakt föreslås det att man skall förskjuta 
början av regleringsåret från den 1 september till den 1 oktober, dvs. till ett datum som 
bättre motsvarar den tid när rensningsperioden börjar. Den slutliga betalningsnivån kommer 
naturligtvis att bero delvis på om och i vilken utsträckning HGK har överskridits, vilket inte 
kan fastställas förrän mot slutet av regleringsåret. Ett förskott på högst X % kommer att 
finnas att fä för rensningsföretagen. Nivån på förskottet inom denna maximigräns kommer att 
bestämmas av kommissionen varje år efter att ha rådgjort med Förvaltningskommittén, i 
belysning av preliminär information om produktionsnivån och en säkerhetsmarginal. 
Kommissionen föreslår att denna säkerhetsmarginal blir Y %, en siffra som återspeglar 
tidigare erfarenheter av skillnaden mellan prognos och faktisk produktion. 
Slutsats 
Kommissionen anser att detta system kommer att erbjuda producenterna större säkerhet och 
en bättre grund att utgå ifrån vid planeringen. Det kommer att säkerställa att produktionen 
stannar inom de nya HGK och NGK om den föreslagna stödnivån visar sig ge en rimlig 
vinstnivå i jämförelse med konkurrerande grödor. Om en utvidgning äger rum tills en 
jämvikt har nåtts, kommer detta att återspegla en rättvis behandling av bomullen i jämförelse 
med andra grödor. Samtidigt kan delningen av HGK mellan producentmedlemsstaterna 
betraktas som en rättvis behandling av producenterna i de två produktionsområdena i 
gemenskapen. 
2> 
BILAGA 
I. Nationell garanterad kvantitet 
Spanien 249 000 (1) 
Grekland CM 000 (2) 
Kventleter pom 
berättigar till 
•tM, tidigare 
»taedardkvalitet 
Kvantiteter »em 
berättigar till 
itM, nuvarande 
•taedardkvalitet 
(10-3)* trAMim (i) 
1990/91 1991/92 1992/91 
201 010 279 $75 — 
242 035 240 725 223 932 249 IM 
Kvantiteter «em 
Wruttlfar tUl 
»ttd, tidigare 
(14-1} 
Kvantiteter 
»ertttlgar tUl 
•tandardkvalitet OMKLnMD (2) 
1990/91 1991/92 
709 071 f19 449 1992/93 
002 000 070 940 700 €00 007 oro 
Staadardkvallteten för orenead bomull 
regleringearet 1092/93. Omräkning av m\ 
kvantiteter (för reglerlftgslren före Indrlngen) "till 
nuvarande standardkvalltet göra med Mtlp av faktern 
0,9321744. 
2f 
II. Berakniftç, . målpriset 
Hypotetiskt världsmarknadspris för orensad bomull: 25 
gröna ecu/100 kg (medelvärdet för perioden 1986/87 -
1991/92) 
Totala utgifter (utan ändring av systemet)* x io6 « 
maximala garanterade kvantiteten 
762,9 x IQ6 budget»ecu 
94röÖO ton 
« 66,7 gröna ecu/100 kg ** 
Målpris för orensad bomull « 
66,7 gröna ecu/100 kg + 25 gröna ecu/100 kg 
• 91,7 gröna ecu/100 kg, d.v.s. 110,73 ecu/100 kg *** 
* för regleringsåret 1992/93 och fördelade enligt följande: 
- allmänna systemet: 742 miljoner budget-ecu 
- systemet för små producenter: 20,9 miljoner budget-ecu 
** omräkningen av budget-ecu till gröna ecu görs med hjälp av 
divisionsfaktorn 1,207. 
*** från och med den 1 februari 1995, skall alla priser och 
belopp i gröna ecu omräknas till kommersiella ecu med hjälp 
av multiplikations faktorn 1,207509. 
ii 
FORSLAG TILL 
95/ 0061(CNS) 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 
av den 
om femte ändringen av det stödsystem för bomull som infördes 
genom protokoll 4 i bilagan till Anslutningsakten för Grekland 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om inrättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av Anslutningsakten för Grekland, särskilt punkt 11 i 
protokoll 4 om bomull, senast ändrad genom förordning (EEG) nr 
2052/921, 
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2052/92 av den 30 juni 
1992 om andra ändringen av det stödsystem för bomull som infördes 
genom protokoll 4 i bilagan till Anslutningsakten för Grekland, 
särskilt artikel 5 i denna, 
med beaktande av kommissionens förslag, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande, 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, och 
med beaktande av följandet 
En undersökning av funktionen av det stödsystem för bomull som 
infördes genom det protokoll 4 som avses i artikel 5 i förordning (EG) 
nr 2052/92 visar ett behov av ändringar. 
1 EGT nr L 215, 30.07.1992, s. 10. 
3^ 
En undersökning >\.v hc^i.li.i.- i'.' " b; :.ydalse i de regioner där sådan 
odling sker visar v d'•••> :j ighet att öka produktionen i de 
områden inom Europe!M\ . 'Ir mest lämpliga för bomullsodling, 
även med hänsyn till , ' L«hov av bomullsfibrer. Det är därför 
lämpligt att öka den maximala garanterade kvantiteten. 
För att undvika en utvidgning av odlingen i de områden som är mindre 
lämpade för detta och en ökning av utgifterna är det lämpligt att 
minska målpriset proportionellt med ökningen av den maximala 
garanterade kvantiteten och att avskaffa begränsningar för nedsättning 
av stöd om den maximala garanterade kvantiteten överskrids.Vid 
fastställandet av målpriset är det nödvändigt att beakta den justering 
av priserna i ecu som fastslås i rådets förordning (EG) nr 150/95 om 
ändring av förordning (EEG) nr 3813/92(2) om den beräkningsenhet och 
de omräkningskurser som skall tillämpas inom den gemensamma 
jordbrukspolitiken. 
För att förenkla budgetarbetet och för att ge producenterna lika 
behandling är det lämpligt att upphäva överföring av stödnedsättningen. 
Den ojämna utvecklingen av produktionen i medlemsstaterna har gett 
orättvisa verkningar vad gäller funktionen hos det stabiliserande 
systemet. För att införa ett mer rättvist system är det lämpligt att 
föreskriva att nedsättningen av stödet om den maximala garanterade 
kvantiteten överskrids med upp till 10 % tillämpas på samma sätt i alla 
medlemsstater och att stödet minskas ytterligare i de ansvariga 
medlemsstaterna om kvantiteten överskrids med mer än 10 %. Det är 
lämpligt att göra det möjligt för de medlemsstater som är potentiella 
bomullsproducenter att sätta igång odlingen genom att fastställa en 
produktionsnivå som inte omfattas av det stabiliserande systemet. 
(2) EGT nr L 22, 31.01.1995, s. 1. >^ 
För att göra det möjligt för producenterna att planera sin produktion 
och bearbetning på längre sikt är det lämpligt att inte längre årligen 
fastställa målpriset och det minimiproducentpris som gör att 
producenten får del av stödet. 
Erfarenheterna kanske visar ett behov av att göra andra ändringar i det 
system som infördes genom ovan nämnda protokoll. Därför bör det 
föreskrivas ett förfarande genom vilket rådet kan ändra systemet. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel 1 
I denna förordnig föreskrivs om ändringar av det stödsystem för 
bomullsproduktion som föreskrivs i punkterna 3, 8, 9 och 11 i protokoll. 
4 till Anslutningsakten för Grekland, ändrat genom förordning (EEG) nr 
1964/17(3>, senast ändrad genom förordning (EG) nr 2760/94<4) 
Artikel 2 
Artikel 2 i förordning (EEG) nr 1964/87 skall ersättas med följande: 
-Artikel 2 
1. En maximal garanterad kvantitet skall fastställas för vilken det 
beviljas stöd enligt punkt 3 i protokoll 4 om bomull. 
Denna kvanitet skall fastställas till 947 000 ton orensad bomull för 
varje regleringsår. 
2. Den maximala garanterade kvantiteten skall fördelas mellan 
medlemsstaterna enligt följande (nationell garanterad kvantitet): 
Spanien 249 000 ton 
Grekland 698 000 ton 
(3) EGT nr L 184, 03.07.1987 J2 
(4) EGT nr L 294, 15.11.1994, s. 17 
3. Utan att det påverkar bestämmelserna i punkt 4 skall målpriset, om 
den faktiska produktionen överskrider den maximala garanterade 
kvantiteten under ett regleringsår, fastställas enligt följande för 
det regleringsåret: 
Om kvantiteten överskrids med upp till 10 % skall målpriset 
minskas med ett procenttal som motsvarar hälften av det 
procenttal med vilket kvantiteten överskrids. 
Om kvantiteten överskrids med mer än 10 % skall en ytterligare 
minskning av målpriset göras i de medlemsstater där 
produktionen har överskridit den nationella garanterade 
kvantiteten, med ett påslag av 10 % 
Denna ytterligare minskning skall fastställas dels med hänsyn 
till överskridandet av den maximala garanterade kvantiteten och 
dels proportionellt med skillnaden mellan varje medlemsstats 
faktiska produktionen och dess nationella garanterade kvantiet. 
storleken på nedsättningarna skall fastställas enligt förfarandet i 
artikel 12 i förordning (EEG) nr 1308/70(5), senast ändrad genom 
beslut 95/1/CE, EURATOM, CECA*6) 
4. Punkt 3 skall inte tillämpas i de medlemsstater där den faktiska 
produktionen orensad bomull inte överskrider 1 500 ton under 
regleringsåret." 
Artikel 3 
Punkt 3 i protokoll 4 skall ersättas med följande: 
"8. Målpriset skall fastställas till 110,73 ecu/100 kg orensad 
bomull. 
(5) EGT nr L 146, 04.07.1970, s. 1. 
(6) EGT nr L 1, 01.01.1995, p. 1 31 
Priset skall gälla för bomull som 
är av sund och god marknadsmässig kvalitet, 
- har 10 % vattenhalt och 3 % orenhet, 
- har de nödvändiga egenskaperna för att efter rensning innehålla 
32 % fibrer av grad 5 (white middling) och med en längd av 28 
mm (1-3/32)." 
Artikel 4 
Följande punkt skall läggas till i protokoll 4: 
"ta Produktionsstud skall bara beviljas företag som köper orensand 
bomull t}ill ett pris som minst är lika högt som minimipriset. 
Minimipriset skall fastställas till 105,19 ecu/100 kg orensad 
bomull av den kvalitet som ligger till grund för målpriset, och 
fritt jordbruksföretaget. 
Artikel 5 
Punkt 9 andra strecksatsen, led a i protokoll 4 skall utgå. 
Artikel 6 
Punkt 11 i protokoll 4 skall ersättas med följande: 
"11* Senast vid början av regleringsåret 1999/2000 skall 
kommissionen till rådet överlämna en rapport om funktionen av 
stödsystemet; för bomull. 
Om denna rapport visar att det är nödvändigt skall rådet med 
kvalificerad majoritet, på förslag från kommissionen och efter 
samråd med Europaparlamentet besluta om ändringar av å ena sidan det 
systemet, med hänsyn till de erfarenheter som gjorts i fråga om 
systemets funktion, och å andra sidan om ändringar av systemet med 
stöd för jordbruksgrödor. 
V 
Artikel 7 
Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har 
offentliggjorts i Europeiskgemenskaperncafficiell&idning. 
Den skall tillämpas från och med regleringsåret 1995/96. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i 
alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den 
På rådets vägnar 
ir 
FORSLAG TILL 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr /94 
av den 
om fastställande av de allmänna reglerna för systemet 
med stödtill bomull och upphävande av 
förordning (EEG) nr 2169/81 
EUROPEISKA UNIONENS RAD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av europeiska gemenskapen, 
med beaktande av Anslutningsakten för Grekland, särskilt punkt 9 i 
protokoll nr 4 rörande bomull, senast ändrad genom förordning (EG) nr 
.../95<1> 
med beaktande av kommissionens förslag, och 
med beaktande av följande: 
Protokoll nr 4 i Anslutningsakten för Grekland och rådets förordning (EEG) 
nr 1964/87(2) har ändrats genom förordning (EG) nr ..../95. Rådets 
förordning (EEG) nr 2169/81 om fastställande av de allmänna reglerna för 
systemet med stöd till bomull^3), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 
1554/93(4), bör därför ändras. Den stora anpassning som förordning (EEG) 
nr 2169/81 bör genomgå samt det stora antal ändringar som den redan har 
genomgått gör det lämpligt att omarbeta den så att den blir klar och 
genomskådlig. Förordning (EEG) nr 2169/81 bör därför upphävas. 
I enlighet med punkt 9 i protokollet är det nödvändigt att föreskriva 
bestämmelser om ett tillämpningsförfarande för och en korrekt förvaltning 
av systemet, allmänna bestämmelser för systemet med produktionsstöd, 
kriterier för att bestämma världsmarknadspriset och bestämmelser avseende 
finansieringen av de planerade åtgärderna. 
(1) se s .... i denna EGT 
(2) EGT nr L 184, 3. 7.1987, s. 14 
(3) EGT nr L 211, 31. 7.1981, s. 2 
(4) EGT nr L 154, 25. 6.1993, s. 23 
- 1 -^6 
För att underlätta genomförandet av systemet med produktionsstöd och dess 
korrekta förvaltning bör det föreskrivas om ett nära samarbete mellan 
medlemsstaterna och kommissionen inom ramen för en förvaltningskommitté. 
Det är lämpligt att denna funktion fylls av Förvaltningskommittén för lin 
och hampa som inrättades genom förordning (EEG) nr 1308/70 om den 
gemensamma organisationen av marknaden för lin och hampa(5), senast 
ändrad genom akten om Österriks, Finlands och Sveriges anslutning. 
I enlighet med artikel 2 i förordning (EEG) nr 1964/87 påverkas stödet av 
en koefficient som skall bestämmas i det fall att gemenskapens produktion 
överstiger en förutfastställd kvantitet. Det belopp som kommer att beviljas 
kan därför inte bli känt förrän efter det att den producerade kvantiteten 
har konstaterats. För att minska de olägenheter som en sen utbetalning av 
stödet kan orsaka de berörda parterna, bör det föreskrivas om 
förskottsutbetalning av en del av stödet. 
I enlighet med punkt 3 tredje strecksatsen i protokollet bestäms stödet på 
grundval av skillnaden mellan ett fastställt målpris för orensad bomull och 
världsmarknadspriset. Eftersom det inte förekommer någon internationell 
handel med orensad bomull och det därför inte föreligger några anbud eller 
prisnoteringar för sådan bomull, bör det fastställas bestämmelser som gör 
det möjligt att bestämma världsmarknadspriset på denna produkt. Priset kan 
fastställas på grundval av det tidigare konstaterade förhållandet mellan 
det pris som erhålls för rensad bomull och det som beräknas för orensad 
bomull. 
Då priset för rensad bomull fastställs bör hänsyn tas till de anbud som 
görs på världsmarknaden samt till noteringarna på de börser som är viktiga 
för den internationella handeln. Världsmarknadspriset bör fastställas på 
grundval av de lägsta anbud och börsnoteringar som anses vara 
representativa för den verkliga marknadstrenden. 
(5) EGT nr L 146, 4. 7.1970, s. 1 
- 2 -
?~t 
För att stödsystemet skall fungera smidigt bör världsmarknadspriset noteras 
vid en gränsövergång i gemenskapen. Vid fastställandet av denna 
gränsövergång bör hänsyn tas till i vilken omfattning den är representativ 
med avseende på ifrågavarande produkters ursprung. Därför bör hamnarna i 
norra Europa väljas när det gäller produkter av många olika ursprung och 
Pireus hamn bör väljas när det gäller ett begränsat antal olika ursprung 
eller anbud och noteringar som har konstaterats på en börs utanför Europa. 
I det sistnämnda fallet bör anbuden och noteringarna justeras om de avser 
en annan gränsövergång än Pireus hamn. 
Anbuden och noteringarna bör också justeras för att kompensera eventuella 
variationer i utförande och kvalitet i förhållande till de krav på vilka 
målprisets fastställande grundar sig. 
Det bör föreskrivas att de producerande medlemsstaterna vidtar nödvändiga 
kontrollåtgärder för att säkerställa att stödsystemet fungerar smidigt. 
För att gemenskapens utgifter för de planerade åtgärderna skall omfattas av 
lämpliga finansiella och monetära bestämmelser och förfaranden, bör rådets 
förordning (EEG) nr 792/70 av den 21 april 1970 om finansieringen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken*6), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 
2048/88(7), liksom de förordningar som rör beräkningsenhetens värde och 
de växlingskurser som skall tillämpas i samband med den gemensamma 
jordbrukspolitiken också tillämpas på detta område med tanke på de 
speciella egenskaperna hos bomull som jordbruksgröda. 
Genomförandet av de anpassningar av systemet som fastställs i denna 
förordning bör ske under de allra bästa förhållanden. Det kan därför visa 
sig vara nödvändigt med övergångsbestämmelser. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
(6) EGT nr L 94, 28.04.1970, s.13 
(7) EGT nr L 185, 15.07.1988, s. 1 
- 3 -
•>* 
Artikel 1 
I denna förordning avses med 
a) orensadbomull: frukten från bomullsplantan (Gossypiumfnär den är 
mogen och har skördats och som innehåller kapseldelar, bladdelar och 
jordbeståndsdelar, 
b) rensad bomull i bomullsfibrer (med undantag av linters och avfall), 
inte kardade eller kammade men fria från frö och större andelen 
kapseldelar, bladdelar och jordbeståndsdelar. 
Artikel 2 
Målpriset för en angiven kvantitet orensad bomull skall tillämpas under ett 
helt regleringsår. Regleringsåret skall omfatta perioden 1 oktober - 30 
september. 
Artikel 3 
1. Världsmarknadspriset på orensad bomull skall bestämmas med hänsyn 
till de förhållanden som tidigare har konstaterats mellan priset på 
världsmarknaden för rensad bomull och det pris som beräknas för 
orensad bomull. Det fastställs regelbundet på grundval av det 
världsmarknadspris som konstateras för rensad bomull. 
2. Om världsmarknadspriset på orensad bomull inte kan bestämmas i 
enlighet med punkt 1, fastställs priset på grundval av det senaste 
bestämda priset. 
3« 
Artikel 4 
1. Världsmarknadspriset på rensad bomull bestäms för en produkt av 
kvalitet 5 (white middling) med en fiberlängd på 28 mm (1 - 3/32") 
med hänsyn till anbud som gjorts på marknaden och kurser som noterats 
på en eller flera av de europeiska börser som är viktiga för den 
internationella handeln. Det bestäms på grundval av de lägsta anbud 
och börsnoteringar som anses vara representativa för den verkliga 
marknadstrenden. 
2. För att bestämma världsmarknadspriset fastställs ett medeltal av 
anbuden och de priser som noterats på en eller flera europeiska 
börser för en produkt som levererats cif till en nordeuropeisk hamn 
och som kommer från de olika leverantörsländer som anses vara de »est 
representativa för den internationella handeln. 
Om världsmarknadspriset emellertid inte kan bestämmas i enlighet med 
första stycket bestäms det 
på basen av ett begränsat antal anbud och prisnoteringar som är 
de mest representativa för en produkt som har levererats cif till 
Pireus hamn och som har noterats på börsen i Liverpool eller på 
en annan europeisk börs, eller 
på basen av anbud och prisnoteringar på en icke-europeisk börs 
antingen genom att bestämma ett medeltal av anbuden och 
prisnoteringarna för en produkt som har levererats cif till 
Pireus och som kommer från olika leverantörsländer som anses vara 
de mest representativa för den internationella handeln, eller 
också genom att beakta ett begränsat antal anbud och 
prisnoteringar som är de mest representativa för en produkt som 
har levererats cif till Pireus. 
3. Om anbuden och prisnoteringarna inte uppfyller villkoren i de 
föregående punkterna skäll nödvändiga justeringar vidtas. 
- 5 -
UÛ 
Artikel 5 
1. När det världsmarknadspris som bestäms i enlighet med artikel 3 
ligger under målpriset skall ett stöd som motsvarar skillnaden mellan 
dessa båda priser beviljas för rensad bomull som skördas i 
gemenskapen utan att bestämmelserna i artikel 2.3 i förordning (EEG) 
nr 1964/87 påverkas. 
2. Det stödbelopp som skall utbetalas är det som är tillämpligt den dag 
när stödansökan lämnas in. Det stödbelopp som är tillämpligt den dag 
när ansökan lämnas in skall emellertid justeras i enlighet med 
skillnaden mellan det orienteringspris som gäller den dagen och det 
som gäller den dag då bomullen ställs under kontroll. 
1 om stödansökan lämnas in före ansökan om att bomullen ställs under 
kontroll, skall stödansökan endast tas emot på villkor att det ställs 
en tillräcklig säkerhet för att ansökan om att bomullen ställs under 
kontroll lämnas in efter den beviljade tidsfristen. 
3. Rätten till stöd uppnås vid den tidpunkt då bomullen rensas, stödet 
får emellertid betalas ut i förskott från och med den 16 oktober 
efter ingången av regleringsåret så snart som den orensade bomullen 
anländer till rensningsföretaget, förutsatt att en tillräcklig 
säkerhet ställs. Det belopp som betalas ut i förskott skall 
fastställas enligt det förfarande som föreskrivs i artikel 10.1 med 
hänsyn till å ena sidan den förväntade produktionen av orensad bomull 
och å andra sidan det föreskrivna stödbeloppet. Det 
förskottsutbetalda beloppet kan inte överstiga 40 % av målpriset. Det 
eventuella stöd som återstår att betala ut senare betalas ut efter 
det att den faktiska produktionen har konstaterats och efter en 
eventuell minskning av stödet. Det skall betalas före regleringsårets 
slut. 
4. Stödet skall betalas ut av den producerande medlemsstat på vars 
territorium rensningen sker. 
- 6 -V 
5. Stödet skall endast beviljas för produkter som är av god och sund marknadsmässig 
kvalitet. 
6. Stödet skall betalas ut för den kvantitet orensad bomull som har levererats till 
rensningsföretaget. 
Men om kvantiteten rensad bomull utgör högst 33 % av den kvantitet orensad bomull som 
har levererats till rensningsföretaget, skall stödet betalas ut för den rensade kvantiteten 
bomull multiplicerat med 100 och dividerat med 32. 
Den rensade kvantiteten bomull skall beräknas på grundval av vikten, som minskas i 
förhållande till eventuella variationer avseende: 
— den procentandel orenheter som konstateras i förhållande till den representativa 
procentandelen orenheter hos bomull av kvalitet 5, 
— den procentandel vatten som konstateras i förhållande till den representativa 
procentandelen vatten hos bomull i gemenskapens rensningsföretag. 
De representativa procentandelar som avses i strecksatserna skall bestämmas enligt det 
förfarande som anges i artikel 11.1. 
Artikel $ 
Den ytterligare nedsättning av målpriset som avses i artikel 2.3 andra strecksatsen i 
förordning (EEG) nr 1964/87 fastställs på följande sätt: 
a) Om den faktiska produktionen i Spanien eller Grekland överskrider den garanterade 
nationella kvantiteten förhöjd med 10 %, beräknas överskridandet i varje medlemsstat 
som en procentandel av den garanterade nationella kvantiteten varvid målpriset nedsätts 
med en procentandel som är lika med hälften av procentandelen för överskridandet. 
u 
b) I annat fall beräknas den faktiska produktionens överskridande i 
förhållande till den garanterade nationella kvantiteten förhöjd 
med 10 % som en procentandel av den berörda medlemsstatens 
garanterade nationella kvantitet varvid målpriset minskas med en 
procentandel som är lika med hälften av procentandelen för 
överskridandet. 
Artikel 7 
Stödet skall endast beviljas rensningsföretag som ansöker om det och som 
1. har lämnat in antingen 
a) ett avtal där det särskilt anges att producenten skall betalas 
ett pris som lägst motsvarar det minimipris som avses i punkt 8 a 
i protokoll nr 4 och innehållande en klausul som anger 
att om artikel 2.3 i förordning (EEG) nr 1964/87 tillämpas, 
skall det överenskomna priset nedsättas med det belopp med 
vilket stödet nedsätts till följd av tillämpningen av den 
artikeln, 
att om det förekommer olikheter i kvalitet mellan den 
levererade bomullen och typkvaliteten, skall det överenskomna 
priset justeras proportionellt genom en överenskommelse 
mellan de båda avtalsparterna, eller 
b) en deklaration som i detalj anger de villkor på vilka rensningen 
sker och hur stödet överförs till producenterna, om företaget 
rensar bomull på uppdrag av en individuell producent eller en 
producent som ingår i företaget, 
2. har en lagerbokföring över orensad bomull och rensad bomull som gör 
det möjligt att kontrollera rätten till stöd och som uppfyller 
villkor som skall föreskrivas. 
- 8 -h\ 
3. lägger fram övrig dokumentation som behövs för att kontrollera rätten 
till stöd, 
4. bevisar att den bomull som har levererats enligt det avtal eller den 
deklaration som avses i punkt 1 b omfattas av den försäkran om areal 
som avses i artikel 8. 
Artikel 8 
I enlighet med artikel 11.1 och med hänsyn till beräknad skörd fastställs 
den förväntade bomullsproduktionen som avses i artikel 5.3 före ingången av 
varje regleringsår. 
Med avseende på beräkningen skall det inrättas ett system med deklarationer 
om besådda arealer. 
Artikel 9 
Före slutet av juni månad under pågående regleringsår skall den faktiska 
produktionen för regleringsåret bestämmas enligt det förfarande som avses i 
artikel 11.1, med särskild hänsyn till de kvantiter som stödansökningarna 
avser. 
Artikel 10 
De producerande medlemsstaterna skall upprätta ett kontrollsystem i syfte 
att 
konstatera den kvantitet orensad bomull från gemenskapen som har 
anlänt till varje rensningsföretag, 
- 9 -
^ 
konstatera den kvantitet orensad bomull från gemenskapen som har 
rensats, 
konstatera den kvantitet rensad bomull som erhållits i varje 
rensningsföretag utgående från den kvantitet som avses i första 
strecksatsen, 
säkerställa att minimipriset följs. 
Artikel 11 
( 1. Tillämpningsföreskrifterna för denna förordning skall fastställas i 
i • 
enlighet med förfarandet i artikel 12 i förordning (EEG) nr 1308/70, 
2. Om det visar sig nödvändigt att införa övergångsbestämmelser för att 
underlätta genomförandet av de anpassningar av systemet som 
fastställs i denna förordning, skall de bestämmelserna fastställas 
enligt det förfarande som avses i punkt 1. De skall inte tillämpas 
längre än till och med utgången av regleringsåret 1995/96. 
Artikel 12 
1. Förordning (EEG) nr 2169/81 skall upphöra att gälla. 
2. I alla gemenskapsakter som innehåller en hänvisning till förordning 
(EEG) nr 2169/81 eller till vissa artiklar i den förordningen skall 
hänvisningen anses vara en hänvisning till den här förordningen eller 
till motsvarande artiklar i den här förordningen. 
- 10 -4-
Artikel 13 
Bestämmelserna dels i de förordningar som rör beräkningsenhetens värde och 
de omräkningskurser som skall tillämpas med avseende på den gemensamma 
jordbrukspolitiken, dels i förordning (EEG) nr 729/70 skall också tillämpas 
inom den här förordningens räckvidd. 
Artikel 14 
Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har 
offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
Den skall tillämpas från och med regleringsåret 1995/1996. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla 
medlemsstater• 
Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar 
- 11 - L,(, 
FINANCIAL STATEMENT 
1. BUDGET HEADING: 141 aid for cotton production APPROPRIATIONS: ECU 723 million 
TITLE: 
Proposals to adapt the aid scheme for cotton 
LEGAL BASIS: 
Protocol No 4 annexed to the Act of Accession of Greece 
4. AIMS: 
To ensure fair administration in the cotton sector, taking account of the differences in the development of cotton 
production in Greece and Spain 
5. FINANCIAL IMPLICATIONS: PERIOD OF 12 
MONTHS 
(ECU million) CURRENT 
FINANCIAL 
YEAR 
(95) 
(ECU million) FOLLOWING 
FINANCIAL 
YEAR 
(96) 
(ECU million) 
5.0. EXPENDITURE 
- CHARGED TO THE EC BUDGET 
(REFUNDS/INTERVENTION) 
- NATIONAL AUTHORITIES 
- OTHER ECU 5 million 
5.1. REVENUE 
- OWN RESOURCES OF THE EC 
(LEVIES/CUSTOMS DUTIES) 
- NATIONAL 
1997 
5.0.1. ESTIMATED EXPENDITURE 
5.1.1. ESTIMATED REVENUE 1998 1999 2000 
5.2. METHOD OF CALCULATION: 
See Annex 
6.0. CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE RELEVANT 
CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET? VmmO 
6.1. CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF THE CURRENT 
BUDGET? 
6.2. WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? NO 
6.3. WILL FUTURE BUDGET APPROPRIATIONS BE NECESSARY? YES 
OBSERVATIONS 
Lir 
ANNEX 
I. Costs for fee 1995/96 marketing year under the old scheme (1996 budget) 
1. Assumptions 
- production : Spain 210 000 tonnes 
Greece 1 050 000 tonnes 
EUR 15 1 260 000 tonnes 
- overrun : 1 260 000 t - 701 000 t - 559 000 tonnes 
559 000 t : 701 000 t - 80% 
- world price : ECU 303/t (77 cts/lb and $/ECU rate of 0.82) 
- guide price : ECU 1 225.1/t 
- aid reduction : 20% of the target price, plus 7% carried forward from 1994/95 
27% x ECU 1 225.1/t - ECU 330.8/t 
- aid granted : ECU (1 225.1 - 303 - 330.8)/t = ECU 591.3/t 
2. Calculation of expenditure excluding aid for small producers 
126 million t x ECU 591.3/t x 0.993 (DR) = ECU 739 million 
3. Cost of aid to small producers 
73 000 ha x ECU 298/ha x 0.993 (DR) = ECU 22 million 
4. Total cost of former scheme 
ECU 739 million + ECU 22 million = ECU 761 million 
II. Cost of scheme proposed for the 1995/96 marketing year (1996 budget) 
1. Assumptions 
• Production ) 
• World price ) same as for I 
• Community overrun: 
1 260 0001 - 947 000 t - 313 000 tonnes 
313 0001: 947 0001 »33.1% 
- 10% of Community overrun: 94 700 tonnes 
- guide price: ECU 1 107.3/t 
• Reduction of 5% in aid, bom in Greece and Spain: 
5% x ECU 1 107.3/t - ECU 55.4/t 
• Overrun in Greece: 1 050 000 t : 698 000 t = 352 000 t 
352 0001: 698 0001 - 50.4% 
- Overrun in Spain: 01 
• Overrun per country: 
313 000 t -94 700 t -218 300 t 
of which Spain Ot 
of which Greece 218 3001 -31.2% 
- Additional reduction: 
Spain - 0 
Greece - 31.2% x 0.5 - 15.6% 
15.6% x ECU 1 107.3/t - ECU 172.7/t 
- Total aid reduction: 
Spain- ECU 55.4/t 
Greece - ECU 55.4/t + ECU 172.7/t = ECU 288.1/t 
- Aid granted: Spain ECU (1 107.3 - 303 - 55.4)/t = ECU 748.9/t 
Greece ECU (1 107.3 - 303 - 228.1)/t - ECU 576.2/t 
2. Calculation of expenditure 
- Spain: 0.21 million t x ECU 748.9/t x 0.991 (DR) - ECU 156 million 
-Greece: 1.05 million t x ECU 576.2/t x 0.993 (PR) - ECU 600 million 
ECU 756 million 
III. Impact of proposal 
ECU 756 million - ECU 761 million - -ECU 5 million 
tfi 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 35 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 
Katalogaummer : CB-CO-95-080-SV-C 
ISBN 92-77-86280-7 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg '• I