EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 1.2.2023 COM(2023) 62 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA RÅDET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN En industriplan i den gröna given för nettonollåldern



1.Inledning: En industriplan i den gröna given för nettonollåldern Det här årtiondet blir avgörande för att världen ska kunna begränsa ökningen av de globala temperaturerna och vidta de åtgärder som krävs för nettonoll. Insatserna är höga och utmaningarna komplexa – men det finns även ett unikt tillfälle att låta denna nödvändighet fungera som en katalysator för investeringar i en ekonomi för ren energi och ett näringsliv för nettonollutsläpp. I den europeiska gröna given sätts mål för den gröna omställningen, bland annat i form av klimatmål som ska vara nettonollutsläpp 2050. 55 %-paketet innehåller en konkret plan för att få den europeiska ekonomin på rätt spår, och REPowerEU-planen påskyndar omställningen bort från fossila bränslen. Tillsammans med handlingsplanen för den cirkulära ekonomin utgör detta en ram för omställningen av EU:s industri till nettonollåldern. Under de närmaste åren kommer nettonollålderns ekonomiska former att slås fast. Nya marknader kommer att ha skapats, banbrytande ren teknik kommer att ha fötts, utvecklats och släppts ut på marknaden och våra energisystem kommer att ha ställts om. Därför kommer de som investerar först och snabbast i dag att säkra en plats i denna nya ekonomi och skapa jobb för nyutbildad arbetskraft, föryngra de industriella tillverkningsbaserna, sänka kostnaderna för människor och företag och ta ledningen för att stödja andra delar av världen att fasa ut fossila bränslen i de egna ekonomierna. Hur enorma möjligheterna för den europeiska industrin är visar tydligt att det här behövs. Enligt Internationella energiorganet kommer den globala marknaden för central masstillverkad ren energiteknik 2030 att vara värd uppskattningsvis 650 miljarder US-dollar per år (omkring 600 miljarder euro), mer än tre gånger högre än nu. De relaterade arbetstillfällena i energitillverkningsindustrin kan mer än fördubblas under samma tid. Den globala nettonollindustrin växer kraftigt, ibland så kraftigt att tillgången inte kan tillgodose efterfrågan. EU är rustat att ta täten och ta vara på möjligheterna med nettonoll. EU:s ekonomiska modell, som bygger på den inre marknaden, har lett till ökat välstånd de senaste decennierna. EU är ledande inom innovation, riskkapital och driftsättning av nettonollteknik och hållbara produkter. EU har ett vinnarläge – en industri som bevisligen satt trender och normer och i allt högre grad är digitaliserad, och tillverkar innovativa produkter av hög kvalitet som används i hela världen. EU har världsledande vetenskapsmän och forskare som konsekvent utvecklar banbrytande lösningar eller förfinar befintlig teknik. EU har också visat hur den gröna omställningen kan stärka konkurrenskraften. Utfasningen av ryska fossila bränslen har påskyndat en ny industriell revolution som ska få slut på de fossila bränslenas era. Ett brett spektrum av ny nettonollteknik håller på att utvecklas och spridas i hela vår ekonomi: inom transporter, fastigheter, tillverkning och energi men även på helt nya marknader. Vårt nettonollekosystem var värt över 100 miljarder euro 2021, och värdet har fördubblats sedan 2020. EU har också visat sin inbyggda resiliens inför fortsatta förändringar och utmaningar. Näringslivet står under allt högre press genom hög inflation, arbetskraftsbrist, demografiska förändringar, störningar i leveranskedjorna efter covid-19, stigande räntor samt höjda energikostnader och insatspriser. Detta kombineras med en hård men inte alltid rättvis konkurrens på en fragmenterad världsmarknad. Trots detta motlut har EU:s ekonomi hittills stått rycken på ett anmärkningsvärt sätt och den politiska enigheten har lönat sig. Gas- och oljepriserna är nu lägre än före kriget. Inflationen i EU sjönk markant för andra månaden i rad i december 2022. Arbetslösheten är lägre än före finanskrisen 2008 och arbetsmarknaderna fortsätter att fungera väl. EU är fast beslutet och övertygat om att omställningen till nettonollindustri kan gå fortare på hemmaplan. Utöver behov och möjligheter, t.ex. driftsättning av förnybara energikällor, omställning av energi- och transportinfrastruktur som elnät, den massiva övergången till fossilfri vätgas som lagringsmedium, bränsle och råvara, kan EU också bli ledande inom framtidens nettonollindustrier. Vi kan också skapa nya former av samarbete kring ren teknik med våra partner i omvärlden. Genom att samarbeta med partnerländerna för att utveckla nettonollteknik, diversifiera och stärka leveranskedjorna och stödja andra i den gröna omställningen kan kapplöpningen mot nettonoll vara bra för både planeten och näringslivet. Det finns också uppmuntrande tecken på att EU:s partnerländer också börjar ta vara på de industriella möjligheterna med nettonoll. USA:s lag om minskad inflation (Inflation Reduction Act, IRA) ska ha fått fram 360 miljarder US-dollar 2032 (omkring 330 miljarder euro). Japans planer för grön omställning syftar till att få fram upp till 20 biljoner yen (cirka 140 miljarder euro) genom gröna omställningsobligationer. Indien har lagt fram ett system för produktionsinriktade incitament för att öka konkurrenskraften i branscher som solceller och batterier. Storbritannien, Kanada och många andra länder har också lagt fram investeringsplaner för ren teknik. EU är fast beslutet att samarbeta med alla dessa partnerländer för det allmänna bästa. Handel och konkurrens i nettonollindustrin måste dock vara rättvis. Några av våra partnerländers initiativ kan ha oönskade biverkningar på vår egen nettonollindustri. Framför allt har Kinas subventioner länge varit dubbelt så höga som EU:s i förhållande till BNP. Detta har snedvridit marknaden och lett till att tillverkningen av ett antal nettonolltekniker för närvarande domineras av Kina, som prioriterar subventioner till innovation och tillverkning av ren teknik i femårsplanen. Kinas planerade investeringar i ren teknik överstiger 280 miljarder US-dollar (cirka 260 miljarder euro). EU och dess partnerländer måste göra mer för att bekämpa effekterna av sådana orättvisa subventioner och långvariga marknadssnedvridningar. När det offentliga inflytandet på de privata marknaderna är orimligt stort, leder snedvridningarna till orättvisa konkurrensvillkor och illojal konkurrens. Kommissionen tänker fortsätta att fullt ut utnyttja handelspolitiska skyddsinstrument för att försvara den inre marknaden och den regelbaserade världshandeln mot illojala handelsmetoder som dumpning och snedvridande subventioner. Konkurrenskraftsutmaningar kvarstår emellertid. Tiden med billiga fossila bränslen är nu över, vilket kräver en påskyndad grön omställning så att näringslivet har tillgång till gott om ren energi till rimliga priser. EU måste bygga vidare på sin största styrka, den inre marknaden, och undvika splittring. Kommissionen är därför fast besluten att lägga fram en heltäckande EU-strategi som bygger på gemensamma strategiska prioriteringar och en bedömning av investeringsbehoven. Detta kräver att man undersöker olika alternativ för att säkra en samlad EU-hållning, inbegripet EU-finansiering. Mer behöver också göras för att underlätta företagens tillgång till privat finansiering, särskilt genom att färdigställa kapitalmarknadsunionen. Ökad konkurrenskraft måste kombineras med välbetalda jobb av hög kvalitet och investeringar i humankapitalet. Nettonollåldern kommer att formas av de beslut som fattas i dag. EU måste vara redo att ta täten med snabbhet, ambition och en gemensamt utstakad riktning. Gemensamma insatser, förankrade i EU:s politik och instrument, är mycket effektivare än 27 nationella strategier. 2.En industriplan i den gröna given – leda loppet Mot denna bakgrund av enorma möjligheter och utmaningar behöver EU en ny industriplan i den gröna given. Planen ingår i den europeiska gröna given, som leder in oss på vägen mot klimatneutralitet, och låter EU ta täten globalt i nettonollåldern. Utgångspunkten för planen är behovet av att massivt öka den tekniska utvecklingen, tillverkningen och installationen av nettonollprodukter liksom energiförsörjningen under det kommande decenniet, och att en EU-omfattande strategi för att möta denna utmaning med förenade krafter skulle tillföra ett mervärde. Detta försvåras av den globala konkurrensen om råvaror och kvalificerad personal. Ett av målen för planen är att åtgärda detta genom att fokusera på de områden där EU kan bidra mest. Ett annat mål är att minska risken för att vårt beroende av ryska fossila bränslen ersätts av andra strategiska beroendeförhållanden som kan hindra vår tillgång till central teknik och viktiga insatsvaror för den gröna omställningen, genom en kombination av diversifiering och egen utveckling och tillverkning. Planen kompletterar de pågående insatserna för att ställa om industrin i den europeiska gröna given och EU:s industristrategi, särskilt handlingsplanen för den cirkulära ekonomin. Modernisering av energiintensiva industrier och utfasning av fossila bränslen i dem förblir också en högprioriterad fråga, liksom övergångar på arbetsmarknaden och skapande av bra jobb tack vare utbildning. Därför behövs det kraftfulla gemensamma EU-satsningar på nettonollindustrin. Industriplanen i den gröna given bidrar till våra starka sidor: öppenhet, innovation, inkludering och hållbarhet. Med rätt förutsättningar kan nettonollindustrin i EU spela en avgörande roll när det gäller att ställa om kontinenten till en grön ekonomi – skapa välstånd i EU och vara världsledande inom både teknik och kampen mot klimatförändringar och miljöföroreningar. Detta utkast till en ny industriplan i den gröna given vilar på fyra pelare:

2.1.Förutsägbara, samstämmiga och förenklade regler EU har tidigare brukat utgå från ett starkt regelverk för att skapa gynnsamma villkor för företag, tillhandahålla bra jobb för våra arbetstagare och hålla en hög nivå på miljöskyddet. Dessa tre inslag kan förstärka varandra, förutsatt att regleringen är balanserad och smart utformad, vilket kräver ständig uppmärksamhet. Därför inför kommissionen i år ytterligare en konkurrenskraftskontroll av all ny lagstiftning för att se till att alla eventuella effekter på konkurrenskraften åtgärdas och onödiga bördor undviks. Enkla, förutsägbara och tydliga regler är avgörande för att främja investeringar. Åtgärder på EU-nivå förhindrar splittring mellan 27 olika regleringsupplägg. I vår avser kommissionen att lägga fram tre avgörande förslag för näringslivets konkurrenskraft, som utgår från behovet av reformer: För det första avser kommissionen att inom industriplanen i den gröna given att lägga fram ett förslag till rättsakt om nettonollindustri för att stödja industritillverkning av nyckelteknik i EU. Rättsakten tillhandahåller förenklade regler för tillverkningskapacitet för produkter som är avgörande för att uppnå våra klimatneutralitetsmål, t.ex. batterier, vindkraftverk, värmepumpar, solenergi, elektrolysanläggningar och teknik för avskiljning och lagring av koldioxid. Rättsakten om nettonollindustri innebär bland annat följande: ·Efter en sektorsspecifik analys kartlägga mål för industrikapacitet fram till 2030, om nödvändigt för att säkerställa att strategiska beroendeförhållanden inte äventyrar den gröna omställningen. Hänsyn tas till alla länkar i leverans- och värdekedjan över gränserna, så att leveranserna inte blir en flaskhals. ·Förkorta tillståndsgivning och göra den mer förutsägbar genom att sätta tidsfrister för olika skeden av tillståndsgivningen och betydligt stärka medlemsstaternas administrativa kapacitet, t.ex. en samlad kontaktpunkt – en gemensam ingång för investerare och näringslivsaktörer under hela processen. Eftersom de europeiska värdekedjorna är starkt integrerade och sammanlänkade på den inre marknaden (se figur 1) är det tänkt att rättsakten om nettonollutsläpp ska innehålla enkla och lättillämpade kriterier för att kartlägga projekt i nettonollkedjan av strategiskt intresse. Detta bör säkerställa att alla medlemsstater fortsätter att dra nytta av innovativ industriell driftsättning genom främjande av strategiska projekt, inbegripet projekt som omfattar flera länder, som är tillgängliga för både utvecklade och mindre utvecklade regioner. Projekten kan dra nytta av påskyndad tillståndsgivning och attrahera privat finansiering, EU-finansiering och nationell offentlig finansiering. Europeiska standarder kan bidra till att främja idrifttagandet av ren och digital teknik. Särskilt för nya industriella värdekedjor kan tidiga insatser och utveckling av europeiska standarder av hög kvalitet ge EU:s näringsliv en viktig konkurrensfördel – även globalt. De kan visa att standarderna är säljbara och kan attrahera investeringar i företag som följer dem. Europeiska standarder gör det möjligt för EU:s näringsliv att föra ut sin teknik i en skala som omfattar hela den inre marknaden – detta är mycket viktigt för nystartade företag och små och medelstora företag. ·Rättsakten kan låta kommissionen beställa Europastandarder som främjar snabb driftsättning av nyckelteknik. Figur 1 Leveranskedjor och jobb inom vindenergi är mycket integrerade i EU och Europa Källa: Wind Europe. Kartan visar tillverkningsanläggningar för vindenergi i EU efter segment. Cirklarnas storlek är proportionell till antalet jobb per anläggning (små cirklar: 10–50 anställda, stora cirklar: fler än 1 000 anställda). För att främja innovation avser kommissionen att bedöma om det är möjligt att inrätta ”regelsandlådor” för att möjliggöra snabba experiment och banbrytande innovation för att testa ny teknik. Regelsandlådor kan också bana väg för enklare godkännande/certifiering för utsläppande av produkter på marknaden. Dessa förfaranden kan i dag ta lång tid, vilket bromsar introduktionen av innovativa produkter och utgör en betydande börda särskilt för små och medelstora företag och nystartade företag. Kommissionen kommer att fortsätta att finansiera provningsanläggningar som ett viktigt steg för att få ut teknik på marknaden.

För att ytterligare stimulera efterfrågan på nettonollprodukter i stor skala kan olika former av offentliga åtgärder ha stor betydelse, exempelvis offentlig upphandling, koncessioner och incitament för företag och slutanvändare att använda nettonollteknik på grundval av hållbarhet och cirkularitet. Myndigheterna i EU spenderar omkring 14 % av BNP (cirka 2 biljoner euro per år) på inköp av varor, tjänster och byggentreprenader. Upphandlingspolitik och annat offentligt stöd kan bidra till att maximera avkastningen av skattemedel i allmänhetens intresse och samtidigt främja försörjningstryggheten genom att diversifiera leverantörerna. Därför tänker kommissionen fastställa hållbarhetsegenskaper och eventuella krav på nettnollprodukter med hjälp av tillgängliga rättsliga verktyg och befintliga EU-normer. Det skulle främja en mer förutsägbar och enhetlig efterfrågan på nettonolllösningar och göra det möjligt för myndigheter att sätta upp ambitiösa hållbarhetskrav. För det andra avser kommissionen att lägga fram ett förslag till rättsakt om råvaror av avgörande betydelse. Nettonollteknik kan bara tillverkas i EU om det finns trygg tillgång till råvaror av avgörande betydelse, bland annat genom diversifierade leveranser, återvinning av råvaror för att minska EU:s beroende av starkt koncentrerade leveranser från länder utanför EU, samt främja bra jobb och tillväxt i den cirkulära ekonomin. Rättsakten syftar till att trygga EU:s försörjning, bland annat genom att stärka de internationella kontakterna, underlätta utvinning (i förekommande fall), bearbetning och återvinning, och samtidigt garantera stränga miljönormer och fortsatt forskning och innovation, t.ex. för att minska materialanvändning och utveckla biobaserade ersättningsprodukter. Det har redan gjorts påtagliga framsteg: i dag använder vissa företag i EU lignin från trä i batterier i stället för grafit. För det tredje: energi. Rysslands användning av energi som vapen var en väckarklocka för försörjningstrygghet och hantering av beroendeförhållanden. Många företags konkurrenskraft har allvarligt försvagats av höga energipriser och störningar av flera leveranskedjor. Detta gäller särskilt de energiintensiva industrierna. För att få ned höga energikostnader och ersätta dyra fossila bränslen med billigare förnybar energi har betydande åtgärder vidtagits i enlighet med REPowerEU-planen. Under 2022 översteg till exempel produktionskapaciteten för förnybar vind- och solenergi i EU 400 GW, en ökning med över 25 % jämfört med 2020. Vi har inrättat EU:s energiplattform för att samla efterfrågan på gas, samordna användningen av infrastruktur och förhandla med partner i omvärlden, spara pengar, fylla på lager och sätta ett pristak på de kortfristiga marknaderna. Flera infrastrukturprojekt och sammanlänkningar har blivit färdiga för både el och gas. I mars avser kommissionen att lägga fram en reform av elmarknadens utformning, och ett offentligt samråd om detta pågår för närvarande. Långfristiga prisavtal kan spela en viktig roll för att ge elanvändarna mer förutsägbara och lägre kostnader för förnybar energi. Som sägs i RePowerEU-planen kräver främjandet av industrins konkurrenskraft omställning av industriprocesserna, massiv påskyndning och utbyggnad av förnybar energi, större satsningar på energieffektivitet och minskad efterfrågan på energi samt utbildning och omskolning av arbetskraften. EU:s nya regelverk för batterier är en avgörande del av EU:s omställning till en klimatneutral ekonomi, eftersom det säkrar konkurrenskraftiga och resilienta värdekedjor för tillverkning, återanvändning och återvinning av batterier i EU. Framöver ska förordningen om ekodesign för hållbara produkter tillämpas på fler produkter och ytterligare utvidga utbudet av hållbarhetskrav, där EU:s industri håller hög kvalitet. Kommissionen tänker högprioritera arbetet med nettonollteknik i befintliga och framtida arbetsplaner för ekodesign. Dessutom är det viktigt att konsumenterna kan göra sina val på grundval av transparent och tillförlitlig information om produkternas hållbarhet, tålighet och koldioxidavtryck. Marknadstransparens är ett verktyg som underlättar spridningen av tekniskt och miljömässigt överlägsna nettonollprodukter. Kommissionen kommer till exempel före årsslutet att föreslå en enhetlig energimärkning för värmepumpar så att användarna kan jämföra olika tekniker. Kommissionens förslag om att stärka konsumenternas inflytande i den gröna omställningen bidrar också på det här området. Slutligen är infrastruktur avgörande för det gynnsamma nettonollföretagsklimat som industriplanen i den gröna given är tänkt att skapa. Full täckning av transeuropeiska nät för transporter (TEN-T) och andra transeuropeiska nät med laddnings- och tankningsinfrastruktur, utveckling och förstärkning av ett europeiskt stomnät för vätgas samt utbyggnad och förstärkning av smarta elnät som har plats för stora mängder förnybar energi i det transeuropeiska energinätet kräver stora investeringarmen också förstärkta regler. Nu är det dags att kartlägga vilken infrastruktur som behövs och anlägga ett europeiskt perspektiv. Kommissionen uppmanar parlamentet och rådet att anta förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen så snart som möjligt för att bidra till ett framtidssäkert laddnings- och tankningsnät. För att utveckla och stärka vätgas- och elinfrastrukturen avser kommissionen att ytterligare undersöka resursbehoven inom Fonden för ett sammanlänkat Europa och utnyttja den reviderade TEN-E-förordningen i dess helhet för att påskynda planering, finansiering och utbyggnad av viktig (gränsöverskridande) infrastruktur. Framför allt måste utarbetandet och utbyggnaden av gränsöverskridande infrastruktur påskyndas under de kommande åren. Kommissionen tänker också överväga ytterligare sätt, även lagstiftning, för att se till att medlemsstaterna tillhandahåller gränsöverskridande energiinfrastruktur, så att utbyggnaden av den strategiska infrastrukturen inte försenas i onödan. För att industriplanen i den gröna given ska lyckas öka konkurrenskraften behöver alla aktörer (myndigheter, arbetsmarknadens parter, investerare, konsumenter) dra åt samma håll. Den nyligen inrättade plattformen Clean Tech Europe och industriforumet för ren energi kan tillsammans med andra berörda parter stödja planen, samordna åtgärder för att nå investerings- och tillverkningsmålen och ytterligare främja möjligheter till kontaktsökning. Kommissionen kommer att fortsätta sitt nära samarbete med Europaparlamentet för att göra industriplanen i den gröna given till en framgång. 2.2.Snabbare tillgång till finansiering Den globala nettonollindustrin har växt kraftigt: investeringarna i ren energi ökade 10 % under 2022 på årsbasis. EU:s nettonollindustri är konkurrenskraftig i en del segment som vindenergi och värmepumpar, även med våra relativt höga energipriser, men har begränsad framgång i andra segment som solpaneler. För en snabb övergång till en nettonollekonomi krävs dessutom en snabbare utveckling av dessa sektorer. EU-industrins marknadsandelar står under stark press, till stor del på grund av att utländska subventioner leder till orättvis konkurrens. Det innebär att nettonollindustrins tillgång till finansiering måste utökas och påskyndas. Detta är den andra pelaren i industriplanen i den gröna given. Riktad offentlig finansiering måste också spela en roll. Redan i dag har EU-finansiering och nationell finansiering stor betydelse för att främja innovation, tillverkning, utbyggnad och förstärkning av elnät och infrastruktur i nettonollsektorn. Privat finansiering är avgörande för att frigöra investeringar i nettonollindustrin. Inom NextGenerationEU tillhandahåller de 27 nationella återhämtnings- och resiliensplanerna, som finansieras genom Faciliteten för återhämtning och resiliens, redan nu 250 miljarder euro för gröna åtgärder, inklusive investeringar till stöd för utfasningen av fossila bränslen i industrin. Horisont Europa anslår 40 miljarder euro till forskning och innovation inom den gröna given, bl.a. i partnerskap med näringslivet. Sammanhållningspolitiken ställer omkring 100 miljarder euro till förfogande för energiomställning, inklusive Fonden för en rättvis omställning. Kommissionen kommer att ytterligare underlätta en snabb mobilisering av sammanhållningsmedel till stöd för den här nettonollplanen, bland annat genom att påskynda utformningen av och ersättningen för projekt för energieffektivitet och förnybar energi genom standardiserade ersättningssystem. Hittills har dessa EU-finansieringskällor i hög grad gynnat forskning och innovation och utbyggnad av förnybar energi med infrastruktur, i stället för tillverkningskapacitet i branschen. Finansieringen av nettonollindustrins värdekedjor kan ökas och påskyndas genom riktat statligt stöd. Men för att undvika splittring på den inre marknaden på grund av varierande nivåer av nationellt stöd – och varierande kapacitet att bevilja sådant stöd – måste det också finnas tillräcklig finansiering på EU-nivå för att underlätta framväxten av sådana industriella värdekedjor i hela unionen. 2.2.1 Nationell finansiering Statligt stöd: EU:s konkurrenspolitik tillhandahåller verktyg för att stödja utvecklingen och spridningen av viktig spetsteknik som är strategisk för den gröna och digitala omställningen, samtidigt som den inre marknadens integritet bevaras och EU:s internationella åtaganden respekteras. Enbart under 2022 godkände kommissionen stödordningar med en total budget på 51 miljarder euro för att bygga ut ny produktionskapacitet för förnybar energi och fasa ut fossila bränslen i industriproduktionen i hela unionen. Så tidigt som i mars 2022 antog kommissionen, efter Rysslands angrepp på Ukraina, en tillfällig krisram som ger medlemsstaterna ett verktyg för att avhjälpa krigets negativa ekonomiska effekter och underlätta strukturanpassningar för att bättre kunna reagera på den ekonomiska situation som följer av kriget. Ramen har ändrats två gånger och innehåller redan särskilda bestämmelser om förenklat stöd till förnybar energi, teknik för minskade koldioxidutsläpp och energieffektivitetsåtgärder. Kommissionen avser nu att ge medlemsstaterna ytterligare flexibilitet att bevilja stöd på noggrant avgränsade områden och under en begränsad tid. Kommissionen ska samråda med medlemsstaterna om ett förslag om att tillfälligt anpassa reglerna för statligt stöd till och med slutet av 2025 för att ytterligare påskynda och förenkla hanteringen, med enklare beräkningar, enklare handläggning och snabbare godkännanden. Dessa ändringar hjälper också medlemsstaterna att genomföra specifika projekt i de nationella återhämtningsplanerna som omfattas av deras tillämpningsområde. Kommissionen tänker anpassa reglerna för statligt stöd på fem sätt, utan att göra avkall på de villkor som krävs för att begränsa snedvridningar på den inre marknaden, för att undvika större regionala skillnader och säkerställa efterlevnaden av internationella skyldigheter. Fyra av sätten ska genomföras genom en föreslagen ändring av den tillfälliga krisramen, som ska ställas om till en tillfällig kris- och omställningsram för statligt stöd: 1.Förenkling av stöd till utbyggnad av förnybar energi.

Krisramen har redan gjort det enklare att ge stöd till utbyggnad av förnybar energi. Den planerade kris- och omställningsramen är tänkt att gå längre, genom att -utöka omfattningen till all förnybar teknik (enligt det andra direktivet om förnybar energi) och till lagring av förnybar vätgas och förnybara biobränslen, -ta bort behovet av öppna anbudsförfaranden för mindre mogen teknik (där anbudsförfaranden kan fungera sämre), och -förlänga tidsfristerna för att slutföra projekt. 2.Enklare stöd till utfasning av fossila bränslen i industriprocesser. Stödet till industrin för utfasning av fossila bränslen har förenklats redan i den befintliga krisramen. Kris- och omställningsramen ska gå längre på ett antal områden, bl.a. följande: -Tillåta stöd genom användning av schablonandelar av investeringskostnaderna, baserat på erfarenheter av tidigare ärenden – för vätgasanvändning, energieffektivitet och elektrifiering. -Flexiblare stödtak för varje stödmottagare i stödordningar som uppfyller vissa villkor.

3.Förstärkta system för investeringsstöd för produktion av strategisk nettonollteknik, inbegripet möjligheten att bevilja högre stöd för att matcha stöd för liknande projekt som ges till konkurrenter utanför EU, samtidigt som stödet är proportionellt. 4.Mer riktat stöd till större nya produktionsprojekt i strategiska nettonollvärdekedjor, med beaktande av totala finansieringsunderskott. Förslaget till kris- och omställningsram syftar till samma villkor i EU som i andra länder och på den inre marknaden, särskilt i de branscher där produktionen riskerar att flytta utanför EU, medan stödbeloppen ska vara proportionella. Kris- och omställningsramen ska göra det möjligt för medlemsstaterna att införa ordningar för att stödja nyinvesteringar i produktionsanläggningar i definierade strategiska nettonollsektorer, bland annat genom skatteförmåner. Det tillåtna stödbeloppet kan ändras till högre stödnivåer och stödtak om investeringen görs i stödområden, för att bidra till målet om konvergens mellan medlemsstater och regioner. Lämpliga villkor krävs för att kontrollera de konkreta riskerna för att investeringen leds om utanför EES och att det inte finns någon risk för omlokalisering inom EES. Medlemsstaterna kan anpassa sina nationella skatteincitament till ett gemensamt system som kommissionen är redo att utarbeta, och därigenom skapa ett gemensamt system som ger större insyn och förutsägbarhet för företag i hela EU. Dessutom kan medlemsstaterna också matcha det stöd som erbjuds av ett land utanför EU för enskilda nyinvesteringar i samma målsektorer av betydelse för ledande nettonollteknik, på vissa villkor, t.ex. att projektet ingår i ett samarbete som omfattar flera länder, med betydande positiva spridningseffekter i flera medlemsstater och med särskild hänsyn tagen till stödområdena. Det här stödet bör inriktas på styrkta risker för att vissa investeringar leds om till länder utanför EES, och det bör inte underlätta att tillverkning flyttar mellan medlemsstaterna. Stödet är begränsat till vad som är nödvändigt för att projektet ska kunna genomföras inom EES. Kommissionen fortsätter att arbeta för snabba förfaranden i kris- och omställningsramen, vilket redan är fallet för stöd som godkänts enligt krisramen, där mediantiden för godkännande har legat på 19 dagar. 5.Avsevärt höjda trösklar för anmälan av statligt stöd på de här områdena Kommissionen avser att ändra reglerna för statligt stöd på detta femte sätt genom att se över den allmänna gruppundantagsförordningen för den gröna given. Utöver bestämmelserna om viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse (se nedan) skulle detta ge medlemsstaterna större flexibilitet -att stödja åtgärder i nyckelsektorer som vätgas, avskiljning och lagring av koldioxid, utsläppsfria fordon och byggnaders energiprestanda genom att ytterligare höja trösklarna för när åtgärder måste anmälas till kommissionen, -att utvidga tillämpningsområdet för investeringsstöd för laddnings- och tankningsinfrastruktur, -att ytterligare underlätta utbildningsstöd för kompetens.

I dag har EU fem viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, dvs. stora utvecklingsprojekt som genomförs av flera medlemsstater för att finansiera ny teknik på strategiska områden, med starka positiva spridningseffekter över gränserna och för innovation, arbetstagare och kunder: ett inom mikroelektronik, två inom batterier och två inom vätgas, och fler projekt är på gång. Offentligt stöd på 18 miljarder euro till godkända projekt förväntas frigöra ytterligare 36 miljarder euro i privata investeringar, vilket motsvarar en hävstångseffekt på 2. För att nya projekt ska kunna starta snabbare ska godkännandet av projekt med anknytning till viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse effektiviseras och förenklas. ·Riktlinjer för god praxis för öppen, inkluderande och snabbare utformning av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse möjliggör rationaliserade bedömningar och torde godkännas av medlemsstaterna och kommissionen i vår. ·Kommissionen förbereder sig också på att påskynda genomförandet av mindre innovativa projekt med anknytning till viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, särskilt av små och medelstora företag, genom högre trösklar för anmälan och högre stödnivåer i enlighet med den allmänna gruppundantagsförordningen. 2.2.2 EU-finansiering För att stödja omställningen och nå EU:s mål om nettonollutsläpp och REPowerEU-målen med diversifierade leverantörer och tryggad försörjning behöver EU även i fortsättningen en konkurrenskraftig nettonollindustri. Det krävs ökade investeringar fram till 2030 i tillverkning av nettonollteknik med tanke på EU:s högt satta mål och den internationella konkurrensen. Det finns stora skillnader inom EU när det gäller medlemsstaternas stöd. Under 2020 anslogs till exempel 0,57 % av BNP i EU till stöd för förnybara energikällor, men ett land anslog nästan 1 % av sin BNP medan tio andra spenderade mindre än hälften av EU-genomsnittet. För att undvika att den inre marknaden splittras genom av varierande nivåer av nationellt stöd, underlätta den gröna omställningen i hela unionen, undvika att förvärra regionala skillnader och åtgärda gapet mellan den finansiering som finns tillgänglig nu och finansieringsbehoven för att bygga ut nettonollindustrin, måste vi också öka EU:s finansiering. EU:s budget, som kompletterar industriplanen i den gröna given, ska fortsätta att bidra till riktad och snabb finansiering av EU:s nettonollindustri. REPowerEU är vårt särskilda verktyg och stöds med andra EU-medel. Kommissionen kommer att fortsätta att stödja medlemsstaterna för att utforma, utveckla och genomföra reformer samt bidra till att stärka medlemsstaternas administrativa kapacitet för att garantera att finansieringen genomförs ändamålsenligt. REPowerEU Tack vare den överenskommelse som nåddes i slutet av 2022 kommer EU:s stöd till omställningen nu att ökas med ytterligare medel från REPowerEU till faciliteten för återhämtning och resiliens: ytterligare medel från faciliteten för återhämtning och resiliens (20 miljarder euro) kommer att vara tillgängliga för medlemsstaterna för att främja miljöanpassning av industrin, stödja nettonollindustriprojekt i EU och hjälpa energiintensiva industrier att hantera höga energipriser. Medlemsstaterna kommer också att kunna allokera medel från brexitjusteringsreserven (5,4 miljarder euro) till dessa mål. Dessutom kan de använda de återstående lånen från faciliteten för återhämtning och resiliens (225 miljarder euro) med betydande förfinansiering för dessa investeringar och reformer . För att hjälpa medlemsstaterna att genomföra faciliteten för återhämtning och resiliens och dess REPowerEU-komponent offentliggör kommissionen i dag riktlinjer för återhämtnings- och resiliensplanerna. Riktlinjerna ger flexibilitet att anpassa planerna till dagsläget och att utarbeta kapitel om REPowerEU. Hänsyn tas till problem till följd av störningar i leveranskedjorna, energipriser och inflation, och medlemsstaterna erbjuds verkningsfulla lösningar för att upprätthålla ambitionsnivåerna i de ursprungliga planerna. Kommissionen uppmanar kraftfullt medlemsstaterna att i sina ändrade planer för återhämtning och resiliens inkludera enkla och effektiva åtgärder för att ge omedelbart stöd till företagen och stärka deras konkurrenskraft: ·i) Samlade ingångar för tillståndsgivning för projekt inom förnybar energi och nettonoll i syfte att påskynda, digitalisera och rationalisera processen för att få tillstånd att bygga och driva nettonollprojekt, i kombination med förstärkt administrativ kapacitet för att undanröja flaskhalsar i tillståndsgivningen. ·ii) Skattelättnader eller andra former av stöd till investeringar i grön nettonollteknik av företag i form av skattekrediter, påskyndad avskrivning eller subventioner knutna till förvärv eller förbättringar av gröna tillgångar. ·iii) Investeringar i att ge arbetskraften den kompetens som krävs för denna industriella omställning. Europeiska investeringsbanksgruppen (EIB-gruppen) ska stödja uppfyllelsen av alla mål i RePowerEU-planen med ytterligare lån och eget kapital. Kommissionen och EIB-gruppen kommer att fortsätta att samarbeta för att undersöka hur EIB-gruppen kan intensifiera sin verksamhet för ren teknik och annan verksamhet som bidrar till den gröna given. InvestEU-programmet

InvestEU-programmet är väl lämpat för att främja nettonollinvesteringar i EU. InvestEU är EU:s instrument för att få fram privata investeringar på EU:s prioriterade områden. Genom Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska investeringsfonden (EIF), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och 14 andra genomförandepartner stöder EU offentliga och privata investeringar i nettonollteknik och industriinnovation. Exempel på projekt som kan få stöd är forskning, utveckling och innovation inom batteriteknik, återvinning av råvaror av avgörande betydelse, demonstrationsanläggningar för tillverkning av material i leveranskedjan för fordonsbatterier, teknik för vätgasdrift, innovativa avancerade biobränsleanläggningar samt avancerad teknisk utrustning för stålbearbetning. InvestEU kan få fram över 372 miljarder euro i finansiering – offentlig men främst privat – genom stöd i form av garantier från EU-budgeten på 26,2 miljarder euro. Hittills har kommissionen undertecknat InvestEU-garantiavtal till ett sammanlagt värde av 21 miljarder euro. Med stöd av de här garantiavtalen har EIF redan undertecknat InvestEU-garantiavtal med 48 finansförmedlare från 19 medlemsstater för utlåning på 2,3 miljarder euro till europeiska små och medelstora företag och små midcap-bolag, och 54 avtal med fonder från 14 medlemsstater för kapitalinvesteringar till ett värde av 1,9 miljarder euro. Exempel på investeringar inom ren teknik som stöds av EIB och EIF: ·En investering på 37 miljoner euro från EIB i en kommersiell demonstrationsanläggning för p-CAM (prekursorkatodmaterial). P-Cam används i leveranskedjan för elfordonsbatterier (litiumjonbatterier). ·Ett lån på 315 miljoner euro från EIB till ett samriskföretag för teknik- och produktutveckling för vätgasfordon och aktiva säkerhetssystem. ·En investering på 32 miljoner euro från EIB i ett tillverkningsföretags FoU-projekt inom elektrifieringsteknik för jordbruksmaskiner och kraftöverföringssystem för traktorer och terrängfordon. ·En garanti på 101 miljoner euro från EIF till en fond för teknikföretag i tidigt skede (riskkapital) och industriföretag med hög tillväxtpotential samt företag inom sektorn för fossilutfasning (projekt för förnybar energi och hållbarhetsföretag). ·Ett lån på 125 miljoner euro till en nyetablerad produktionsanläggning för katodmaterial. Katodmaterialen ska levereras till tillverkare av litiumjonbatterier som främst används i eldrivna fordon. För att målen i industriplanen i den gröna given ska uppnås i tid bör InvestEU-förfarandena förenklas och dess produkter anpassas till dagens behov. Garantiavtal och finansiella produkter måste anpassas till den reviderade ramen för statligt stöd, medan särskilda bestämmelser i den allmänna gruppundantagsförordningen avsevärt kommer att förenkla statligt stöd för nationella delar av InvestEU. Kommissionen kommer att fortsätta att samarbeta med EIB, EU:s bank, och andra partner för att på ett effektivt sätt och i god tid lösa finansieringsbehoven för prioriterade projekt, t.ex. viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse. Finansieringen via InvestEU är kraftigt tidigarelagd, eftersom merparten av medlen kommer från NextGenerationEU. I slutet av 2023 måste åtaganden göras för 14,83 miljarder euro av EU-garantin, vilket innebär att endast 11,37 miljarder euro återstår för perioden 2024–2027. Samtidigt kan man förvänta sig en betydande ökning av efterfrågan på InvestEU-stöd, med tanke på de reviderade villkoren för stödberättigande enligt den tillfälliga kris- och omställningsramen. I synnerhet skulle en hävning av de nuvarande taken för finansiering av tillverkningsprojekt på de områden som omfattas av den tillfälliga kris- och omställningsramen leda till en ökad efterfrågan på och ianspråktagande av EU-garantin från genomförandepartnernas sida. Därför håller kommissionen på att bedöma hur den totala finansieringen av InvestEU skulle kunna ökas, särskilt 2024–2027. Innovationsfonden Innovationsfonden stöder utvecklingen och den allra första driftsättningen av teknik och lösningar för utfasning av fossila bränslen i energiintensiva industrier, främjande av förnybar energi och energilagring (inklusive batterier och vätgas) och förstärkning av nettonollleveranskedjor genom att stödja tillverkning av kritiska komponenter för batterier, vind- och solenergi, elektrolysanläggningar, bränsleceller och värmepumpar. Under årtiondet kommer uppskattningsvis 40 miljarder euro att göras tillgängliga från innovationsfonden. Det reviderade och uppdaterade direktivet om utsläppshandelssystemet, som man enades om i slutet av 2022 som en del av 55 %-paketet, gör det möjligt för innovationsfonden att genom konkurrensutsatta anbudsförfaranden subventionera 100 % av finansieringsbehovet för att skala upp spridning och tillverkning av ren teknik. Innovationsfonden kan således fungera som en samlad europeisk kontaktpunkt för sådant stöd, vilket minskar investerarnas svårigheter att kombinera olika inkomstflöden och finansieringskällor. Kommissionen kommer under hösten 2023 att hålla en första auktion – eller ett konkurrensutsatt anbudsförfarande – för att stödja produktionen av förnybar vätgas. De som ror hem auktionen får en fast premie för varje kilogram förnybar vätgas som produceras under tio år. Detta får ungefär samma effekt som skatteavdraget för produktion i det amerikanska IRA-programmet, men skillnaden är att premien, som utgår från de inkomna anbuden, gör EU:s stöd kostnadseffektivt, snabbt och administrativt lätt. Villkoren för denna första pilotauktion, med en preliminär budget på 800 miljoner euro, tillkännages i juni 2023. Pilotauktionen kommer att följas av fler auktioner eller andra former av stöd till produktion och användning av vätgas som bidrar till REPowerEU:s vätgasmål och därmed omfattar EU:s inhemska del av vätgasbanken. Med utgångspunkt i de här erfarenheterna överväger kommissionen att utvidga den nya mekanismen med konkurrensutsatta anbud för att bygga ut tillverkningen av komponenter till sol- och vindenergi, batterier och elektrolysanläggningar på grundval av en analys av behoven inom EU:s nettonollsektor, marknadernas storlek och potentiella planerade projekt. Även här kan stödet från innovationsfonden ges i form av produktionsbidrag, i stället för en andel på 60 % av de relevanta kostnaderna som är fondens nuvarande praxis. Inkomsterna från EU:s system för handel med utsläppsrätter kommer att öka framöver. Merparten av dem utgör nationella inkomster som medlemsstaterna ska använda för klimatåtgärder. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att avsätta en del av inkomsterna till att öka tillverkningen av nettonollteknik. En del av de ökade inkomsterna från utsläppshandelssystemet kan också ligga till grund för att förstärka ett effektivt EU-instrument för nettonollinvesteringar, t.ex. innovationsfonden. Det finns således mycket tillgängliga medel som främst är inriktade på innovation och utbyggnad. Kommissionen undersöker olika sätt att uppnå större gemensam finansiering på EU-nivå för att stödja investeringar i tillverkning av nettonollteknik, på grundval av en pågående bedömning av investeringsbehoven. Resultat med en heltäckande EU-strategi blir avgörande för att hindra den inre marknaden från att fragmenteras och uppnå största möjliga synergieffekter och skalfördelar. Kommissionen kommer att samarbeta med medlemsstaterna på kort sikt, med fokus på de ovannämnda instrumenten – REPowerEU, InvestEU och Innovationsfonden – om en närtidslösning för snabbt och riktat stöd där det behövs mest, som komplement till de tillfälliga och riktade ovannämnda ändringarna av statsstödsreglerna. Även om dessa olika delar kanske inte kommer att kunna tas i bruk samtidigt är vi fast beslutna att genomföra denna heltäckande EU-strategi. På medellång sikt avser kommissionen att ge ett strukturellt svar på investeringsbehoven genom att före sommaren 2023 lägga fram ett förslag till en europeisk placeringsfond i samband med översynen av den fleråriga budgetramen. Målet är att bevara EU:s försprång inom kritisk och ny teknik av relevans för den gröna och digitala omställningen, t.ex. datateknik, mikroelektronik, kvantdatorteknik, artificiell intelligens, bioteknik, biotillverkning och nettonollteknik. Detta strukturinstrument bygger på erfarenheterna av samordnade flerlandsprojekt inom ramen för viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse och ska förbättra alla medlemsstaters tillgång till sådana projekt och därigenom skydda sammanhållningen och den inre marknaden mot risker som orsakas av ojämlik tillgång till statligt stöd. Kommissionen avser att samarbeta med medlemsstaterna vid utformningen av placeringsfonden så att den tillgodoser deras respektive behov.

2.2.3 Privat finansiering Den överlägset största delen av de investeringar som krävs för nettonollomställningen måste komma från privata medel. Offentlig finansiering kan locka privata investeringar, men räcker inte för att tillgodose investeringsbehoven. För en framgångsrik nettonollomställning behövs stora mängder finansiering från den privata sektorn, särskilt finansiering som kanaliseras via kapitalmarknader från ett brett spektrum av investerare, med både små icke-professionella och stora institutionella investerare. Välfungerande kapitalmarknader och en ram för hållbar finansiering är därför avgörande. EU måste se till att dess kapitalmarknader kan stödja den nödvändiga volymen och mångfalden av finansiering för EU-företag, särskilt i strategiska industrisektorer. EU måste intensifiera sina ansträngningar för att färdigställa en fullfjädrad kapitalmarknadsunion. Kapitalmarknadsunionen syftar till att öka de enskilda kapitalmarknadernas storlek och deras gränsöverskridande integration för att förbättra finansierings- och investeringsmöjligheterna för enskilda och företag, inbegripet de som verkar i sektorn för ren teknik. En djupare och verkligt integrerad inre marknad för kapital skulle ge EU-företagen möjlighet att finansiera sig själva, expandera och bli mindre beroende av bankfinansiering och få finansiering för att klara den gröna omställningen. Att gå vidare med kapitalmarknadsunionen är därför ett viktigt bidrag till kommissionens politiska mål om EU-företagens gröna och digitala konkurrenskraft på världsmarknaden och EU:s öppna strategiska oberoende. För en fullt integrerad kapitalmarknad i EU krävs höjda ambitioner och engagemang från alla nyckelaktörer för att snabbt komma överens om kommissionens förslag för genomförande av handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen från 2020. EU:s ram för hållbar finansiering stöder investerarnas och företagens insatser för att öka investeringarna enligt målen i den europeiska gröna given. EU:s politik för hållbar finansiering stöder den gröna omställningen genom att göra privat finansiering av gröna projekt och företag lättare att få och mer attraktiv, vilket påpekas i strategin för att finansiera omställningen till en hållbar ekonomi . 2.3.Kompetensutveckling Under den gröna omställningen måste människorna sättas i centrum, och den måste vara inkluderande för att säkerställa rättvisa resultat och skapa bra jobb så att ingen lämnas efter. Under 2019 hade den europeiska ekonomin 4,5 miljoner gröna jobb, en ökning från 3,2 miljoner jobb 2000. Den gröna omställningen ökar efterfrågan på ny kompetens på alla nivåer, vilket kräver en storskalig kompetenshöjning och omskolning av arbetskraften. Enbart batteriindustrin uppskattar att den 2025 kommer att behöva ytterligare 800 000 arbetstagare. Under det kommande årtiondet kommer det att råda hård konkurrens om talangerna. Vår industris produktivitet, vårt samhälles välstånd och vår förmåga att nå nettonollmålen är beroende av vår förmåga att behålla och attrahera arbetstagare. Därför behöver den tredje pelaren i den här industriplanen vara kompetens – grön och digital kompetens, på alla nivåer och för alla människor, särskilt med inkludering av kvinnor och ungdomar som planens kärna. Efterfrågan på talanger är akut. Arbetskraftbristen, mätt som antalet lediga platser, har fördubblats i sektorer som anses vara avgörande för den gröna omställningen mellan 2015 och 2021, och teknisk kompetens för grön omställning blir allt mer efterfrågad. Eftersom uppskattningsvis 35 %–40 % av alla arbetstillfällen bidrar till den gröna och digitala omställningen är den tekniska – inbegripet digitala – kompetens och utbildningsnivå som krävs i den gröna ekonomin högre än i ekonomin i stort. Den totala arbetsproduktiviteten är högre i de gröna sektorerna, till exempel omkring 20 % högre i sektorn för ren energi än i genomsnitt i ekonomin som helhet, vilket gör grön kompetens ännu viktigare för det framtida välståndet. EU verkar för att möta kompetensrelaterade utmaningar under den gröna och digitala omställningen genom en övergripande ram – den europeiska kompetensagendan, som samverkar med det europeiska området för utbildning. Den europeiska kompetenspakten, som nyligen firade tvåårsjubileum, stöder 14 storskaliga partnerskap i europeiska industriekosystem som hjälper dem att förse de anställda med den kompetens som krävs för omställningen till en koldioxidneutral och digital ekonomi. Partnerskapen främjar samordnade insatser av företag, arbetstagare, myndigheter, arbetsmarknadens parter, utbildare och arbetsförmedlingar. Hittills har över 1 000 medlemmar anmält sig, däribland stora multinationella företag, små och medelstora företag, lokala utbildare och handelskammare. Tillsammans har de lovat att bidra till kompetensutveckling och omskolning av 6 miljoner människor. Dessutom åtar sig industriforumet för ren energi att intensifiera insatserna och investeringarna i kompetensutveckling. Handlingsplanen för digital utbildning, det digitala decenniet och den strukturerade dialogen om digital utbildning och digitala färdigheter som ägde rum 2022 har banat väg för snabbare åtgärder för att reformera utbildningssystemen och tillhandahålla grundläggande och avancerade digitala färdigheter i hela ekonomin och i alla åldrar. Detta utgör en god utgångspunkt för att se till att både samhället och näringslivet kan använda digital kompetens för en mer precis och effektiv användning av naturresurser och en mer positiv miljöpåverkan. Det nyligen framlagda meddelandet om att utnyttja talangen i Europas regioner stöder åtgärder för att bidra till att skaffa och utveckla den kompetens som krävs för den gröna omställningen i alla EU:s regioner. Europaåret för kompetens 2023 är ett unikt tillfälle att utveckla de färdigheter som behövs för att nå positiva resultat i en föränderlig ekonomi och intensifiera insatserna. Det är dags för EU och medlemsstaterna att vara djärvare och ambitiösare med att åstadkomma omvälvande förändringar i utbildnings- och kompetensagendan och att ta vara på de möjligheter som EU-ramen erbjuder: ·Kommissionen samarbetar med medlemsstaterna för att fastställa mål och indikatorer för att övervaka tillgång och efterfrågan på kompetens och arbetstillfällen i sektorer av betydelse för den gröna omställningen. Det finns fortfarande skillnader mellan könen i nettonolltekniksektorn. Kvinnor är till exempel underrepresenterade inom yrkesutbildning och högre utbildning inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik som är mycket relevanta för energisektorn. Inom sektorn för förnybar energi utgör kvinnor endast en tredjedel av arbetskraften, så det finns helt klart utrymme för att bättre ta vara på kvinnornas talang där.

·Kommissionen samarbetar med medlemsstaterna och högskolorna för att genomföra den europeiska universitetsstrategin, som spelar en viktig roll för att det ska finnas framtidssäkrad kompetens. EU ger betydande ekonomiskt stöd för detta ändamål, bland annat genom initiativet Erasmus+ Europauniversitet (1,1 miljarder euro). ·Dessutom måste vi attrahera och behålla toppbegåvningar i EU, särskilt inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. Vi måste öppna nya vägar för internationella studenter och forskare inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik för att komma till EU. ·Ett storskaligt kompetenspartnerskap för landbaserad förnybar energi inom kompetenspakten ska inrättas senast i februari 2023. Partnerskapet ska omfatta åtaganden och mål och ta fram en vision om konkreta behov av kompetenshöjning och omskolning för sektorn för förnybar energi i Europa. ·Ett kompetenspartnerskap för värmepumpar ska inrättas i slutet av det här året, och insatser pågår för att grunda ett kompetenspartnerskap för energieffektivitet. ·Med den europeiska batterialliansens akademi som förebild tänker kommissionen föreslå att det inrättas nettonollindustriakademier för att införa program för kompetenshöjning och omskolning i strategiska industrier för den gröna omställningen, t.ex. råvaror, vätgas och solenergi. Kommissionen avser att ta initiativ till en akademi som ska erbjuda utbildning på och utanför nätet för hållbart byggande med fokus på biobaserade material, cirkularitet och digital teknik. Validering av kompetens, tillsammans med insatser för att stödja erkännandet av kvalifikationer i medlemsstaterna och från länder utanför EU, samt strategier för arbetskraftens rörlighet, kan göra det lättare att matcha människors kompetens med arbetsgivarnas behov. Människor lär sig på olika sätt och i olika sammanhang utanför de formella utbildningsstrukturerna. För att stödja detta kan följande göras: ·Som en del av EU:s kompetensagenda kommer kommissionen att underlätta erkännande av kvalifikationer. Det gör det möjligt att snabbt erkänna och minska den administrativa bördan genom att stödja snabb autentisering av kvalifikationer hos arbetsgivare och utbildare. ·Kommissionen tänker även överväga hur man kan kombinera en strategi där kompetens sätts i högsätet och faktiska färdigheter erkänns enligt befintliga kvalifikationsbaserade metoder, vilket gynnar rörliga EU-medborgare och tredjelandsmedborgare. ·För att attrahera begåvningar från länder utanför EU undersöker kommissionen en kompetensbaserad strategi för att underlätta tredjelandsmedborgares tillträde till EU:s arbetsmarknader i prioriterade sektorer genom att utveckla en EU-talangreserv och lägga fram ett förslag om erkännande av tredjelandsmedborgares kvalifikationer. Mer kan göras för att hjälpa människor att förvärva ny kompetens. EU har robusta politiska ramar för ekonomiskt stöd till kompetensutveckling, med rådsrekommendationer till stöd för ett antal kompetensreformer inom individuella utbildningskonton och mikromeriter, ändamålsenliga lärlingsutbildningar och yrkesutbildning av god kvalitet. För att dessa politiska reformer ska ge konkreta resultat på ett samordnat sätt i hela Europa krävs att både offentlig och privat finansiering drar åt samma håll, vilket kan omfatta följande: ·Taket i den allmänna gruppundantagsförordningen för stöd till små och medelstora företag för utbildning kommer att höjas från 2 miljoner euro till 3 miljoner euro. ·Åtgärder som ger möjlighet att utbilda arbetstagare som en del av ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse ska beaktas vid bedömningen av om sådana projekt är förenliga med reglerna för statligt stöd . ·För ökade investeringar i utbildning i ny nettonollteknik och nya produktionsprocesser kommer kommissionen att överväga om företagens utbildningsutgifter kan behandlas som investeringar i stället för kostnader. EU-finansiering finns också tillgänglig. Den fleråriga budgetramen 2021–2027 och NextGenerationEU stöder investeringar på cirka 64,8 miljarder euro i utbildning, omskolning och kompetenshöjning. Av dessa 64,8 miljarder euro är sammanhållningspolitiken i form av Europeiska socialfonden+ (ESF+) det viktigaste EU-instrumentet för att stödja investeringar i kompetens, och dem ställer 5,8 miljarder euro till förfogande för grön kompetens och gröna jobb. Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) kompletterar ESF+ med investeringar i kompetens och utbildning, inklusive infrastruktur. Mekanismen för en rättvis omställning bidrar med 3 miljarder euro för utbildning och kompetensutveckling så att arbetstagarna kan anpassa sig till den gröna omställningen. Faciliteten för återhämtning och resiliens ger betydande ekonomiskt stöd. Fjorton medlemsstater har med åtgärder för utbildning i grön kompetens och gröna jobb i sina nationella återhämtnings- och resiliensplaner som sammanlagt omfattar omkring 1,5 miljarder euro. 2.4.Handel och resilienta leveranskedjor EU välkomnar initiativ i hela världen på vägen mot klimatneutralitet och miljöhållbarhet. Nettonollmålet kan nås bäst om incitament för nettonollteknik bygger på principerna om rättvis konkurrens och öppen handel. Den fjärde pelaren i industriplanen i den gröna given är globalt samarbete och en handel som verkar för den gröna omställningen.

EU får konkurrenskraft och politisk styrka genom att vara ledande inom handel. EU är och förblir en attraktiv destination för globala investeringar. Vi skulle inte ha uppnått vår resiliens och övervunnit de senaste årens utmaningar utan de effektivitetsvinster som handeln medför och partnerskap till nytta för alla parter som vi har utvecklat med länder utanför EU. Samtidigt blir orättvisa och tvingande metoder allt vanligare, vilket fått oss att utveckla nya verktyg och hävda våra rättigheter för att upprätthålla lika spelregler . Sammantaget utgör detta EU:s satsning på öppet strategiskt oberoende. Öppen handel är en viktig del av vår strategi för att bevara EU:s ledande ställning inom nettonollteknik. Handelspolitiken håller den inre marknaden kopplad till tillväxtregioner utanför vår världsdel, samtidigt som vi tryggar tillgången till de insatsvaror som är avgörande för den gröna omställningen. Å ena sidan skapar öppen handel möjligheter för näringslivet genom att öppna nya exportmarknader och skapa stordriftsfördelar. Å andra sidan ger handeln tillgång till råvaror, delar, komponenter och tjänster som vårt näringsliv behöver, då två tredjedelar av vår import består av mellanprodukter. EU tänker samarbeta med sina partnerländer för att främja stabilitet i världshandeln och stärka rättssäkerheten för investerare och företag genom att fortsätta att stödja Världshandelsorganisationen (WTO), bland annat genom att reformera den. WTO har en roll att spela för att stödja klimatneutralitet genom att tillhandahålla ett forum för överläggningar om den gröna omställningens handelsaspekter, klargöra hur gröna investeringar kan främjas på ett sätt som snedvrider handeln så litet som möjligt och skärpa reglerna för subventioner som skadar handel och klimat. Kommissionen kommer också att fortsätta att främja EU:s väv av frihandelsavtal och samtidigt utnyttja de befintliga frihandelsavtalen på bästa sätt genom att hävda och tillämpa dem effektivt. Kommissionen avser särskilt att verka för att slutföra förhandlingarna med Australien under sommaren 2023 och göra betydande framsteg med Indien och Indonesien, och samtidigt undersöka möjligheterna med andra partner kring Indiska oceanen och Stilla havet. Kommissionen tänker också lägga fram avtal med Chile, Mexiko och Nya Zeeland för ratificering och försöka göra framsteg med Mercosur. Kommissionen har även som mål att slutföra avtalet om ekonomiskt partnerskap med Kenya. Kommissionen kommer att stödja den gröna omställningen genom att fortsätta att utveckla andra former av samarbete med partnerländerna än traditionella handelsavtal. Handels- och teknikrådet med USA, och det som håller på att utarbetas med Indien, utgör ett nytt verktyg för samarbete. Genom arbetet inom EU:s och USA:s särskilda arbetsgrupp för IRA arbetar EU och USA för att finna pragmatiska lösningar på EU:s problem i syfte att upprätthålla och stärka de transatlantiska värdekedjorna och säkerställa ett positivt samarbete om det gemensamma intresset av att komma fram till nettonoll. EU har utarbetat avtal om underlättande av hållbara investeringar, särskilt med partnerländer i Afrika, för att göra det lättare att attrahera och expandera investeringar och samtidigt göra åtaganden om miljö och arbetsrätt. Klimat och energi är ett viktigt område för partnerskap inom Global Gateway, EU:s bidrag till att minska det globala investeringsgapet i hela världen. Dessutom avser EU att stödja utvecklingsländerna i deras ansträngningar att anpassa sig till och uppfylla EU:s egna hållbarhetskrav. EU kommer att vidareutveckla den politiska dialogen och de konkreta åtgärderna för forskning och innovation med Medelhavsunionen och Afrikanska unionen för att främja samarbete kring förnybar energi och grön vätgas. Kommissionen föreslår att investeringar i andra viktiga partnerskapsområden som digitalisering och transport bör anpassas ytterligare till nettonollmålet. Kommissionen kommer att fortsätta att stödja hållbara investeringar i energi, transporter och digital konnektivitet genom ekonomiska planer och investeringsplaner för västra Balkan, det östliga partnerskapet och det södra grannskapet. Ett antal nya initiativ kommer också att utvecklas: ·Vi kommer i samarbete med likasinnade partner att inrätta en klubb för råvaror av avgörande betydelse för att uppnå en säker och hållbar global försörjning till rimliga priser av råvaror som är avgörande för vår gröna och digitala omställning med en konkurrenskraftig och diversifierad industriell bas. Med utgångspunkt i befintliga internationella initiativ ska klubben utveckla principer för att sammanföra råvarukonsumenter och resursrika länder och främja samarbete för att göra det möjligt för resursrika utvecklingsländer att flytta uppåt i värdekedjan. ·Vi kommer att utveckla industripartnerskap för ren teknik och nettonoll för att främja spridningen av nettonollteknik i omvärlden och stödja den roll som EU:s industrikapacitet spelar för att bana väg för den globala omställningen till ren energi. ·Vi avser att utveckla en exportkreditstrategi med en EU-exportkreditfacilitet och ökad samordning av EU:s finansieringsverktyg. Detta kan främja samstämmighet med EU:s politiska strategier som den europeiska gröna given och Global Gateway, där man utfäst sig att investera i infrastruktur som är anpassad till vägen mot nettonollutsläpp. Öppenhet förutsätter rättvisa. Länder i hela världen har tagit nya initiativ för att stödja den gröna omställningen. När det offentliga inflytandet på de privata marknaderna är orimligt stort, leder snedvridningarna till orättvisa konkurrensvillkor och illojal konkurrens. Länder utan marknadsekonomi är särskilt oroande. EU vill ta täten i ett kraftfullt svar på sådant agerande. För det första tänker kommissionen fortsätta att fullt ut utnyttja handelspolitiska skyddsinstrument för att försvara den inre marknaden mot illojala handelsmetoder som dumpning och snedvridande subventioner, särskilt i sektorer som är avgörande för att uppnå EU:s nettonollmål. Vi kommer också att vidta ytterligare åtgärder för att se till att våra åtgärder inte kringgås. I takt med att gröna incitament blir allt vanligare i världen tänker kommissionen säkerställa att utländska subventioner inte undergräver det europeiska näringslivets konkurrenskraft på ett orättvist sätt. Förordningen om utländska subventioner trädde i kraft den 12 januari 2023 och utgör ytterligare ett verktyg för att undersöka subventioner som beviljats av länder utanför EU, genom att deras inverkan på den inre marknaden beaktas. EU kommer också att samarbeta med partnerländer för att kartlägga och åtgärda snedvridande subventioner eller illojala handelsmetoder i samband med stöld av immateriella rättigheter eller påtvingad tekniköverföring i länder utan marknadsekonomi, exempelvis Kina. Kommissionen kommer också att verka för ömsesidigt tillträde till marknader för offentlig upphandling. Kommissionen är redo att använda instrumentet för internationell upphandling för första gången under 2023 för att ge EU-företag lika tillträde till upphandlingsmarknader i länder utanför EU. Slutligen bör EU och medlemsstaterna i en tid av ökande geopolitiska spänningar agera med förenade krafter för att ta vara på sina intressen. EU:s ram för granskning av utländska direktinvesteringar möjliggör effektiv samordning för att trygga viktiga europeiska tillgångar och skydda den kollektiva säkerheten. Vi ser över hur mekanismen fungerar och bedömer hur dess ändamålsenlighet kan förbättras ytterligare utan att äventyra vår öppenhet för utländska direktinvesteringar. Samtidigt samordnar vi med våra allierade, bland annat i det arbetsprogram om ekonomisk säkerhet som lagts fram av Japan, som nu innehar ordförandeskapet för G7. EU:s instrument mot tvång kommer, när det väl har antagits, att utgöra ett lämpligt verktyg för att snabbt reagera på ekonomiska hot. 3.Slutsatser EU är och förblir en attraktiv destination för hållbara investeringar. Den inre marknaden i EU har de senaste 30 åren medfört mycket stora ekonomiska fördelar och ökat EU:s BNP med i genomsnitt 8–9 % per år. Det europeiska näringslivet bygger på öppenhet, medan den europeiska sociala modellen tillhandahåller utbildning, socialt skydd för arbetstagare samt hälso- och miljöskydd. Vi erbjuder en företagsvänlig miljö (med bl.a. infrastruktur av god kvalitet och rättssäkerhet). Tillsammans med rättvis konkurrens och ett unikt regelverk som är anpassat till den digitala och gröna omställningen bidrar det till att ge investerarna den önskvärda förutsägbarheten. Industriplanen i den gröna given ska förenkla, påskynda och anpassa incitamenten för att bevara EU:s konkurrenskraft och attraktionskraft som en plats för investeringar i nettonollindustrin. Tillsammans kan EU och medlemsstaterna sända en stark signal till näringslivet och samtidigt påskynda den gröna och digitala omställningen. I närtid, särskilt med tanke på orättvis konkurrens i en miljö av höga energipriser, är tillfälliga och riktade ytterligare åtgärder motiverade för att stödja det europeiska näringslivet. Regelverket måste anpassas till nya förhållanden. Det bör bli enklare och snabbare för att bättre tjäna EU:s mål att gå mot en hållbar ekonomi och ett hållbart samhälle med nettonollutsläpp.