MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET - Meddelande om den framtida utvecklingen av EU:s vatteninitiativ och villkoren för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. VATTEN - VILKA UTMANINGAR STÅR VI INFÖR?

2. BAKGRUNDEN TILL EU:s POLITIK

3. OMSÄTTA POLTIK TILL HANDLING: EU:s VATTENINITIATIV

Afrika - en brådskande prioritet

Västindien och Stilla havet

Övriga regioner som omfattas av EU:s vatteninitiativ

Den framtida utvecklingen av EU:s vatteninitiativ och processen med flera berörda parter

Den ekonomiska utmaningen och behovet av nyskapande mekanismer

4. EN MEKANISM FÖR VATTENINVESTERINGAR I AVS-STATERNA

4.1. HUVUDPRINCIPER

4.2. VERKSAMHET SOM FINANSIERAS AV MEKANISMEN FÖR VATTENINVESTERINGAR

Institutionsuppbyggnad och icke-investeringsrelaterat tekniskt bistånd

Stöd till investeringsprojekt och därtill hörande tekniskt bistånd

5. FÖRVALTNING AV EU-MEKANISMEN FÖR VATTENINVESTERINGAR

5.1. Institutionsuppbyggnad och icke-investeringsrelaterat tekniskt bistånd

5.2. Investeringsprojekt och därtill hörande tekniskt bistånd

6. MOBILISERING AV MEDLEN

6.1. Brist på icke-fördelade medel

6.2. Bakgrund till det villkorade beloppet på en miljard euro

6.3. Bedömning av åtaganden och utbetalningar

6.4. Förslag till frigörande av det villkorade beloppet på en miljard euro

7. SLUTSATS

BILAGOR

BILAGA 1: EUF-medel till AVS-staterna - situation per den 31.10.2003

BILAGA 2 Utkast till förslag till ett rådsbeslut om frigörande av det villkorade beloppet inom nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) på en miljard euro för samarbete med staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet.

BILAGA 3.1 Meddelande till EUF-kommitténs medlemmar

BILAGA 3.2 Utkast till förslag till ett beslut av kommissionen om ändring av kommissionens beslut nr C(2001)1578/2 av den 15 juni 2001 om anslagstilldelning till regionala program och till samarbetet mellan AVS-staterna enligt finansprotokollet till AVS-EG-partnerskapsavtalet.

BILAGA 4 Utkast till förslag till ett rådsbeslut om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i AVS-EG-ministerrådet beträffande användningen av medel ur reserven för långsiktig utveckling och av medel från investeringsanslaget inom nionde Europeiska utvecklingsfonden för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna.

BILAGA 5 Förkortningar.

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET - Meddelande om den framtida utvecklingen av EU:s vatteninitiativ och villkoren för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna

Rent dricksvatten och goda sanitära förhållanden tas i regel för givet i Europeiska unionen. Många av utvecklingsländerna är emellertid inte så lyckligt lottade. Vid världstoppmötet om hållbar utveckling presenterade EU ett vatteninitiativ utformat för att bidra till att utvecklingsmålen för det nya årtusendet (de s.k. millenniemålen) beträffande vatten och sanitära förhållanden uppfylls. EU:s vatteninitiativ är avsett att sammanföra gemenskapen och dess medlemsstater med det civila samhället och de finansiella institutionerna samt med den sakkunskap och investeringspotential som finns inom EU:s vattenindustri.

EU:s vatteninitiativ är baserat på principen att våra mål för dricksvatten och sanitära förhållanden skall uppnås genom en helhetssyn på förvaltningen av avrinningsdistrikten. EU:s vatteninitiativ var först inriktat på Afrika och för genomförandet undertecknades i Johannesburg ett strategiskt partnerskap mellan EU och Afrika om vatten och sanitära förhållanden. Efter världstoppmötet om hållbar utveckling har regionala initiativ utvecklats för Östeuropa, Kaukasien och Centralasien, Medelhavsområdet och Latinamerika. EU:s vatteninitiativ har under det första året gjort betydande framsteg. För att EU:s vatteninitiativ i någon betydande utsträckning skall bidra till att utvecklingsmålen för det nya årtusendet uppnås måste vi emellertid investera mer pengar utöver de betydande belopp som redan investeras årligen genom EU:s utvecklingsprogram.

I april 2003 föreslog kommissionen, till följd av det förslag som dess ordförande Romani Prodi lämnat till EU:s stats- och regeringschefer, att man skulle öka mängden gemenskapsmedel som finns tillgängliga för att stödja EU:s vatteninitiativ i AVS-regionen genom att anslå nionde Europeiska utvecklingsfondens "villkorade" belopp på en miljard euro till detta. I maj 2003 noterade rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) "det politiska initiativ som kommissionens ordförande Romano Prodi tog i sitt brev av den 3 april om att tilldela betydande medel från Europeiska utvecklingsfonden för detta ändamål" och "kommissionens meddelande om inrättande av en EU-vattenfond, som skall spela en roll som katalysator och bli ett instrument för att dra till sig andra källor till finansiering". Rådet uppmanade kommissionen att föreslå särskilda villkor som skall diskuteras i relevanta organ inom EU:s råd och i AVS-EU-ministerrådet.

Syftet med föreliggande meddelande är att förklara hur EU:s vatteninitiativ kommer att utvecklas i framtiden och presentera villkoren för upprättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna, som skall vara föremål för ett gemensamt beslut av berörda EU- och AVS-organ.

1. VATTEN - VILKA UTMANINGAR STÅR VI INFÖR?

Sötvatten är en ändlig och dyrbar resurs som är nödvändig för att upprätthålla liv och mänsklig utveckling, för ekonomiskt produktiv verksamhet och för miljön. Vatten är centralt för hållbar utveckling och att lösa vattenproblem innebär framsteg för den hållbara utvecklingens alla pelare: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Eftersom regelbunden tillgång till dricksvatten är ett av de mest grundläggande mänskliga behoven blir vatten i samband med en humanitär kris varje dag en överlevnadsfaktor.

Ingen strategi för att bekämpa fattigdom kan ignorera människors livsnödvändiga behov av vatten, och en hållbar utvecklingspolitik måste vara inriktad på en rättvis och hållbar förvaltning av vattentillgångarna i hela samhällets intresse. Den globala vattenkrisen hotar liv, hållbar utveckling och till och med fred och säkerhet.

De senaste åren har ett antal avgörande milstolpar nåtts i den internationella debatten om vatten (konferenserna i Haag, Bonn, Johannesburg och Kyoto), som har lett till bred internationell enighet om vad som måste göras. Vattnets avgörande betydelse för utvecklingen erkänns i utvecklingsmålen för det nya årtusendet, som innehåller ett särskilt mål för vatten, nämligen att antalet människor utan hållbar tillgång till säkert dricksvatten skall ha halverats senast 2015.

Världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg 2002 innebar ett särskilt viktigt steg i och med antagandet av ett nytt internationellt mål, som fick starkt stöd från EU: 2015 skall antalet människor utan tillgång till sanitära anläggningar ha halverats. Detta mål skall utgöra ett komplement till målet om tillgång till dricksvatten. Antagandet av ett nytt mål för att utveckla integrerade planer för förvaltning av vattentillgångar var också ett steg framåt. Tillgång till vatten och sanitära anläggningar är också viktigt om andra utvecklingsmål för det nya årtusendet skall kunna uppnås, t.ex. det som rör spädbarnsdödlighet. Tillgång till rent vatten i tillräcklig mängd och sanitära anläggningar skulle kunna minska antalet sjukdomsfall i vissa sjukdomar med upp till 75 %.

* Människor och vatten: ökad tillgång till vatten och sanitära anläggningar

Otillräcklig tillgång till vatten är både orsak till och verkan av fattigdom. Utan undantag är de som saknar tillräcklig tillgång till ekonomiskt överkomligt vatten de fattigaste i samhället. Effekterna av otillräcklig tillgång till vatten - sjukdomar, tid och energi som dagligen offras på att hämta, etc. - förvärrar denna fattigdomsfälla. Givare, mottagarländer och andra intressenter måste arbeta tillsammans för att öka tillgången till vattentjänster. Insatser bör planeras för att uppnå målet att erbjuda ekonomiskt överkomliga vattentjänster, men ändå säkerställa att sektorn är hållbar. Effekterna av ökad tillgång till och förbättring av tjänsterna är därför sektorövergripande och kräver samverkan med andra sektorer: hälso- och sjukvård, utbildning, landsbygds- och stadsutveckling. Tillhandahållande av vatten, sanitära anläggningar och hälsa är nära knutna till varandra. En av de främsta orsakerna till nedsmutsning av vatten är det bristfälliga eller felaktiga bortskaffandet av människors (och djurs) exkret. Detta leder ofta till en infektionscykel och nedsmutsning, vilket fortfarande är en av huvudorsakerna till sjukdom och död i tredje världen. Mycket större vikt måste läggas vid sanitet för att vinna mark på detta mestadels försummade område. Förbättrade hygienvanor och miljövänlig avloppshantering är därför vid sidan av vattenförsörjning mycket viktiga ingredienser i program för att främja folkhälsan.

Urbaniseringens utmaningar: Tillgången till vatten och sanitära anläggningar i bostadsområden i städerna begränsas av de befintliga systemens och förvaltningsstrukturernas bristande förmåga att möta den växande efterfrågan på sötvatten och sanitära tjänster. Nya invånare, som ofta bosätter sig illegalt, får inte tillgång till tjänsterna alls och det krävs en betydande kapitalinsats och nyskapande lösningar för att tillmötesgå deras behov. En klok lokal och nationell strategi för bosättningarna i städerna vore att reglera och planera städernas tillväxt så att man på bästa sätt använder tillgängliga resurser och tillhandahåller tjänster såsom vatten och sanitära anläggningar.

Landsbygdens utmaningar: Flickor och kvinnor i Afrika uppskattas gå ca 6 kilometer varje dag för att hämta vatten, vilket gör att de inte kan delta i utbildning och ekonomisk verksamhet. De fattigaste och mest utsatta landsbygdsinvånarna är särskilt utsatta när det gäller brist på vatten av godtagbar kvalitet.

I de flesta utvecklingsländer är den ekonomiska tillväxten avgörande för den allmänna ekonomiska tillväxten. Livsmedelsproduktion förblir den huvudsakliga verksamheten, av vilken en stor del av den ekonomiska tillväxten, diversifieringen och utvecklingen är beroende, vilket kräver en hållbar förvaltning av vattentillgångarna och en effektivare vattenförbrukning i synnerhet inom jordbruket som är den största sötvattensanvändaren.

Integrerad förvaltning av vattentillgångarna

Befolkningstillväxt och snabb urbanisering, förändrade levnadsmönster och ekonomisk utveckling har lett till ökat tryck på vattentillgångar överallt, men i synnerhet i utvecklingsländerna. Om det inte vidtas effektiva åtgärder kommer situationen att förvärras. Förenta nationerna uppskattar att två av tre personer kommer att ha brist på vatten 2025.

Förvaltningen av vattentillgångar måste ske på alla nivåer, inbegripet floder, sjöar och grundvattenmagasin. En integrerad förvaltning av vattentillgångarna med ett stort deltagande av de berörda parterna och särskild hänsyn till de fattiga och till könsaspekten är central för att vattentjänster skall kunna integreras i en övergripande förvaltningsram för vatten. En integrerad förvaltning av vattentillgångarna tillhandahåller dessutom en ram för att främja fred och säkerhet i gränsöverskridande avrinningsområden. EU bekräftar också sitt stöd till initiativ som främjar regionalt samarbete och ekonomisk utveckling i gränsöverskridande vattenområden.

Vid genomförandet av denna strategi bör man se till att människors vattenbehov inte tillgodoses på bekostnad av miljön, eftersom välmående ekosystem är av avgörande betydelse för människors hälsa, hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning och viceversa. Effektivare och mer hållbar vattenanvändning och förvaltning av avrinningsområden bör bidra till målet att senast 2015 stoppa eller vända den nuvarande förlusten av naturresurser och biologisk mångfald.

Genom den nyligen genomförda reformen av EU:s vattenpolitik och det nya ramdirektivet för vatten är EU:s vattenpolitik en av de mest avancerade i världen och kan unionen tillhandahålla betydande erfarenheter och sakkunskap.

2. BAKGRUNDEN TILL EU:S POLITIK

I maj 2002 antog rådet en resolution som stödde kommissionens meddelande om förvaltning av vatten i utvecklingsländerna från mars 2002 [1] i vilket det betonas att det är nödvändigt att integrera en hållbar förvaltning av vatten med de nationella och regionala utvecklingsstrategierna och att stödja partnerländer i deras arbete att utveckla hållbara lösningar. Den övergripande politiska ramen är den "integrerade förvaltningen av vattenresurser", som är baserad på avrinningsområden. Den integrerade förvaltningen av vattenresurser kan i kombination med markant offentligt deltagande, insyn och ansvarsskyldighet spela en avgörande roll. Den integrerade förvaltningen är särskilt viktig för hållbar utveckling och konfliktförebyggande i gränsöverskridande vattenområden.

[1] KOM(2002)132 av den 12 mars 2002, "Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet". Rådets resolution: http://register.consilium.eu.int/pdf/su/ 02/st08/08958s2.pdf

I meddelandet och rådets slutsatser fastställs ett antal tydliga prioriteringar:

* Säkerställa tillgång till tillräckligt med dricksvatten av god kvalitet, adekvata sanitära förhållanden och hygien för alla, särskilt de fattigaste, med tydlig inriktning på behoven hos kvinnor och barn, med det allmänna syftet att bekämpa fattigdomen och förbättra människors hälsa, livskvalitet och försörjningsmöjligheter.

* Utveckla hållbar och skälig förvaltning av gränsöverskridande vattenresurser med beaktande av alla relevanta intressen, genom att integrera de konkurrerande behoven hos olika användare och underlätta syd-syd-samarbete.

* Genomföra sektorsövergripande samordning för att säkerställa skälig, hållbar och lämplig fördelning av vatten mellan olika typer av användare. Detta kräver att principer för förvaltning av vatten integreras med närbesläktade politikområden.

Av EU:s politiska ram för vatten och utveckling framgår att det för att nå resultat krävs framsteg inom många olika områden. Det krävs goda styrelsformer och politiska och sektoriella reformer. Information, förstärkta institutioner, åtgärder för kapacitetsuppbyggnad och utökad kunskap är grundläggande hjälpmedel för planering och beslutsfattande; samtidigt bör alla berörda aktörers delaktighet samt ett egenansvar för politik och strategier säkerställas.

Partnerskap mellan offentliga, privata och det civila samhällets aktörer måste främjas så att dessa partnerskap förblir rättvisa och öppna, möjliggör fria och förändringsbara val när det gäller förvaltning av vattentjänster, skyddar kunders och investerares intressen och upprätthåller ett miljöskydd av hög kvalitet. Europeiska gemenskapen intar en neutral hållning när det gäller ägande av allmännyttiga företag vilket bekräftas genom kommissionens meddelande om reform av statsägda företag i utvecklingsländerna, särskilt allmännyttiga företag [2]. Prissättningen på vattentjänster bör säkerställa ekonomisk hållbarhet, men samtidigt måste lämpliga avgiftsstrukturer och uppsamlingssystem utformas för att tillgodose fattiga och utsatta gruppers grundläggande behov.

[2] KOM(2003) 326 slutlig och rådsresolutioner.

Denna politiska ram visar att det finns ett sammanhållet synsätt, som ytterligare förstärks i praktiken, vilket ger vägledning på EU-nivå om vilket stöd partnerländerna kan få när det gäller att utveckla lösningar för att säkerställa hållbar och rättvis tillgång till vatten och sanitära anläggningar.

3. OMSÄTTA POLTIK TILL HANDLING: EU:S VATTENINITIATIV

På grundval av rådsresolutionen om förvaltning av vatten lanserade EU ett vatteninitiativ på världstoppmötet för hållbar utveckling. Initiativet skall ses som en katalysator och grund för framtida åtgärder för att uppfylla utvecklingsmålen för det nya årtusendet beträffande vatten och sanitära anläggningar.

De viktigaste målen med initiativet är följande:

* Att stärka den politiska handlingskraften för att öka tillgången till vatten och sanitära anläggningar i syfte att bekämpa fattigdomen.

* Att främja bättre metoder för vattenförvaltning. Detta omfattar att uppmuntra bättre samarbete mellan den offentliga och privata sektorn och lokala aktörer. Det omfattar också ansträngningar för att bygga upp den institutionella kapaciteten på lokal, regional och nationell nivå genom att tillhandahålla sakkunskap och främja god praxis, förbättrade partnerskap för utbyte av teknologi, information, forskning och kunskap och att medvetandegöra.

* Förbättra samordningen och samarbetet så att vattenrelaterade åtgärder utvecklas och genomförs. Detta innebär en övergång från fristående projekt till sektorsinriktade strategier. Det innebär också upprättande av förfaranden som inbegriper många berörda parter för att stärka partnerskapen och främja syd-syd-samordning och samarbete.

* Utveckla det regionala och subregionala samarbetet avseende frågor rörande förvaltning av vatten genom att tillämpa strategin för integrerad förvaltning av vattenresurser. Som ett led i initiativet kommer EU att ge sitt stöd till att det före utgången av 2005 utvecklas integrerad förvaltning av vattenresurser och planer för en effektiv vattenhushållning, inbegripet antagandet av politik, planläggning och förvaltning i fråga om avrinningsområden.

* Förmedla ytterligare finansiering genom utveckling av nya, flexibla och nyskapande finansieringsmekanismer för att dra till sig nya partner, och genom att främja upprättandet av ett klimat som möjliggör ökade investeringar.

I syfte att vidareutveckla dessa mål har partnerna i EU:s vatteninitiativ åtagit sig att utarbeta ett samordnat handlingsprogram med en långsiktig finansiell strategi. Denna process inbegriper utformning av en översikt av situationen i olika länder och regioner innehållande en analys av de största bristerna och finansiella behoven, upprättande av en övervaknings- och rapporteringsmekanism för att mäta framstegen när det gäller genomförandet samt styrning av ytterligare åtgärder.

Det är allmänt känt att det är nödvändigt att agera snabbt för att utforma och genomföra program som är synliga och ger resultat. Mot bakgrund av att man förbundit sig till en partnerskapsstrategi och mot bakgrund av att man erkänner vikten av ett starkt lokalt ägarskap för att åtgärderna skall bli lyckade, var det EU:s främsta prioritet att inleda förhandlingar med regeringar, den privata sektorn och det civila samhället i utvecklingsländer och regioner som har visat intresse för EU:s initiativ. För att ge kraft åt initiativet genomfördes denna process med aktivt deltagande av EU:s medlemsstater, Europeiska kommissionen. Europeiska investeringsbanken, den privata sektorn och det civila samhället. Under de senaste tolv månaderna har det gjorts betydande framsteg när det gäller utvecklingen av EU:s vatteninitiativ och nedan ges en kort sammanfattning av framstegen inom de olika regionerna.

Afrika - en brådskande prioritet

Europeiska unionen har fastställt att Afrika är en brådskande prioritet när det gäller att uppfylla utvecklingsmålen för det nya årtusendet. Samtidigt som vatteninitiativet lanserades vid världstoppmötet för en hållbar utveckling i Johannesburg undertecknades därför ett nytt strategiskt partnerskap mellan EU och Afrika rörande vattenfrågor och sanitära förhållanden av kommissionens och Europeiska rådets ordföranden och Nigerias och Sydafrikas presidenter.

Efter undertecknandet av det strategiska partnerskapet inrättades två arbetsgrupper med flera berörda parter. Den första gruppen, som på EU:s sida leds av Danmark, behandlar tillhandahållandet av vatten och sanitära anläggningar. Den andra gruppen, som på EU:s sida leds av Frankrike, behandlar frågan om integrerad förvaltning av vattenresurser på nationell och gränsöverskridande nivå. Dessa grupper, som omfattar alla relevanta berörda parter, har redan avslutat sina utvärderingar och utarbetat detaljerade ståndpunkter. På den afrikanska sidan är afrikanska ministerrådet för vatten (African Ministerial Council on Water) och dess tekniska rådgivande kommitté den huvudsakliga motparten, i nära samarbete med partnerskapet för Afrikas utveckling (NEPAD). Europeiska och afrikanska partner har haft ett omfattande tekniskt utbyte i form av ingående diskussioner i samband med vattenveckan i Stockholm i augusti, afrikanska ministerrådet för vattens möten i Ouagadougou i oktober och den panafrikanska vattenkonferensen i Addis Abeba i december 2003. Syftet har varit att utarbeta en strategi och ett handlingsprogram som en grund för genomförandet av partnerskapet mellan Afrika och EU om vattenfrågor och sanitet under 2004-2005. Detta åtagande betonades i en gemensam förklaring från Afrika och EU om genomförandet av detta partnerskap, vilken antogs i Addis Abeba.

Västindien och Stilla havet

Med utgångspunkt i befintliga projekt och program har kommissionen i samarbete med medlemsstaterna, partnerländerna och andra berörda parter även inlett arbetet med att göra en utvärdering av de utmaningar som Västindien och Stilla havet står inför när det gäller dricksvatten och sanitära förhållanden. Avsikten är att främja inrättandet av ett rådgivande forum med flera berörda parter även för dessa regioner. I samband med detta kommer man att kunna dra nytta av att ett internt AVS-program för vattenförvaltning i AVS-staterna kommer att inledas under 2004.

Övriga regioner som omfattas av EU:s vatteninitiativ

Vid världstoppmötet för hållbar utveckling i Johannesburg lades också sista handen vid ett strategiskt partnerskap mellan EU och länderna i Östeuropa, Kaukasien och Centralasien avseende vatten för en hållbar utveckling. Detta initiativ kommer att drivas vidare på samma sätt som initiativet för den afrikanska regionen, det vill säga det har bildats en arbetsgrupp med flera berörda parter som på EU:s sida leds av Danmark. Denna grupp har arbetat intensivt tillsammans med partnerländerna i Östeuropa, Kaukasien och Centralasien och håller nu på att fastställa vilka faktorer som skall prioriteras.

När det gäller Medelhavsregionen håller en arbetsgrupp som leds av Grekland på att avsluta utformningen av arbetet i denna region. Spanien och Portugal håller, i nära samarbete med Mexiko, på att utarbeta en strategi för Latinamerika. Möjligheterna att utvidga arbetet till andra regioner (Asien) måste undersökas med tanke på vikten av vattenförvaltning i dessa regioner (hård belastning av vattnet och extrema händelser).

Förutom dessa regionala initiativ ingår i EU:s vatteninitiativ också en större utvärdering av de ekonomiska villkoren, vilken leds av Förenade kungariket. Dessutom leder kommissionen en arbetsgrupp om hur forskningen kan bidra till att ta itu med problem avseende vattenförvaltning. En undergrupp med flera olika berörda parter har nyligen inrättats för att ta itu med frågan om övervakning.

Den framtida utvecklingen av EU:s vatteninitiativ och processen med flera berörda parter

EU:s vatteninitiativ har under de senaste 12 månaderna gjort goda framsteg när det gäller struktur, samordning och kontaktskapande. Det är emellertid tydligt att de nuvarande arrangemangen är tillfälliga och att vi måste utveckla en mer omfattande, systematiskt och öppen strategi. Det är också väsentligt att vi klart och tydligt fastställer förhållandet mellan EU:s vatteninitiativ och övriga organisationer, program och aktörer som är verksamma på det här området.

Genom att alla relevanta aktörer på både EU:s sida och partnerländernas sida engagerar sig i EU:s vatteninitiativ tillförs processen energi och dynamik och underlättas en samstämmig och rationell inställning till hur resurserna skall användas. Denna process kan emellertid inte på något sätt leda till att de befintliga beslutsprocesserna mellan EU:s institutioner ifrågasätts. Ett forum med flera berörda parter skulle ha en rådgivande roll och förse kommissionen, medlemsstaterna och företrädarna för alla deltagare i processen med information. I figur 1 anges hur detta forum skulle kunna se ut och hur det skulle förhålla sig till övriga institutioner, organisationer osv. Hur det slutgiltigt kommer att organiseras måste fastställas i dialog med de berörda parterna.

>Hänvisning till>

I allmänna ordalag skulle de regionala forumen, som skall vara nära förbundna med forumet med flera berörda parter, utforma en gemensam syn på hur förvaltningen av vattenresurserna kan bli så effektiv och adekvat som möjligt i varje region och i varje avrinningsområde för att uppnå målen från millenniedeklarationen och Världstoppmötet om hållbar utveckling. De regionala forumens uppgift skulle vara att se till att det stöd som ges inom ramen för EU:s vatteninitiativ används. De skulle också fastställa på vilka områden det måste vidtas åtgärder först, underlätta utbyte av kunskap och god praxis, underlätta gemensamma eller samordnade åtgärder mellan de berörda parterna och en mer effektiv fördelning av bördan mellan olika partner. Ordförandeskapet eller det delade ordförandeskapet för det regionala forumen, i vilka en lång rad berörda parter skulle vara företrädda, skulle innehas av kommissionen eller andra partner. Tematiska eller sektorsövergripande grupper skulle främja utbyte av kunskap inom och mellan regioner. De europeiska bidragen i de olika regionala forumen skulle främjas och samordnas av det allmänna forumet med flera berörda parter. Kommissionen planeras vara ordförande för forumet med flera berörda parter. Expertgrupperna kommer att ledas av kommissionen ensam eller tillsammans med andra parter. Det allmänna forumet med flera berörda parter skulle vara ansvarigt för att se till att de olika regionala forumen och expertgrupperna utformar sitt arbete på ett överensstämmande sätt. Förhoppningsvis kommer resultaten från de regionala forumen och expertgrupperna att beaktas av kommissionen, medlemstaterna och mottagarländerna, de monetära internationella instituten, de internationella finansiella instituten, den privata sektorn och andra aktörer när de utformar sina strategier och program och när de fattar politiska beslut och investeringsbeslut. Kommissionen skulle stå för det övergripande ledarskapet för hela processen med flera berörda parter.

Den ekonomiska utmaningen och behovet av nyskapande mekanismer

EU är redan nu den största givaren när det gäller vattenrelaterat utvecklingsbistånd och vetenskapligt samarbete. Förutom de åtgärder som genomförts inom ramen för nationella och regionala program vidtas vattenrelaterade åtgärder även inom ramen för humanitärt bistånd, samfinansiering med icke-statliga organisationer, mikroprojekt, decentraliserat samarbete och forskningsprogram.

I Johannesburg angav EU, som erinrade om de åtaganden som den gjort vid den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i mars 2002, att den var beredd att öka och tillhandahålla resurser till länder som prioriterar vatten och sanitära förhållanden i nationella strategier för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. EU bör använda alla de ekonomiska mekanismer som redan finns tillängliga för vattenprojekt och försöka påvisa de brister som finns samt vidta åtgärder för åtgärda dessa.

Det finns ett erkänt behov av betydande ökning av medlen för vatten och sanitära örhållanden för att nå målen och av bättre mekanismer för användningen av utvecklingsbistånd som en hävstång för att få in ytterligare resurser (privata, utvecklingsbanker, finansiella institutioner, bidrag från användarna, överföringar osv.).

Av det arbete som gjorts inom ramen för arbetsgruppen för finansieringsfrågor inom EU:s vatteninitiativ (Finance working group of the EU Water Initiative) och av den internationella panelen för finansiering av vatteninfrastruktur (Camdessuspanelen) har det framgått att den nuvarande finansieringsnivån inte är tillräcklig för att täcka de investeringar som krävs för att uppfylla dessa mål, och att det snabbt behövs nya innovativa och flexibla finansieringsmekanismer för att säkra största möjliga hävstångseffekt från det offentliga utvecklingsbiståndet och dra till sig mer resurser från diverse källor (offentliga och privata, lokala och internationella).

I Camdessuspanelens rapport Finansiering av vatten till alla (Financing water for all) betonas att resursflödet i princip måste fördubblas och att ökningen måste komma från alla källor. Genom den nionde Europeiska utvecklingsfonden (nionde EUF) har 555 miljoner euro avsatts till vatten i landstrategidokumenten för 14 AVS-länder. Ytterligare 1 miljard euro, som skall användas till åtgärder med en hög hävstångseffekt, skulle innebära en betydande ökning av medlen i sektorn vilket skulle göra det möjligt att förstärka de befintliga programmen och utvidga stödet till att omfatta ett större antal AVS-länder som ännu inte har prioriterat vatten i sina landstrategidokument. Följande anslag görs till framtida vattenrelaterad verksamhet i andra regioner: Östeuropa, Kaukasien och Centralasien - 38 miljoner euro, Asien - 35 miljoner euro, Latinamerika - 95,6 miljoner euro, Meda - 315 miljoner euro.

EU:s vatteninitiativ har gjort betydande framsteg sedan världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg. Den förstärkta samordning mellan medlemsstaterna och partnerländerna som hittills har uppnåtts och processen med flera berörda parter, som omfattar alla relevanta aktörer, kommer att göra det lättare att på ett mer sammanhängande, integrerat och kostnadseffektivt sätt planera och genomföra vattenrelaterade program. Förbättringar av förfarandet kommer dock inte att vara tillräckligt. För att lämna ett betydande bidrag i syfte att målen avseende dricksvatten och sanitära förhållanden uppfylls måste det ske en märkbar ökning av de ekonomiska resurserna. För att våra insatser skall vara så effektiva som möjligt är det nödvändigt att fastställa prioriteringar. Kommissionen föreslår därför att det första steget blir att avsätta betydande ytterligare medel för att ta itu med den utmaning som vattnet utgör i AVS-staterna. Resten av detta meddelande ägnas åt förslaget om att skapa en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-länderna.

4. EN MEKANISM FÖR VATTENINVESTERINGAR I AVS-STATERNA

4.1. HUVUDPRINCIPER

* Styrelseskick

Mekanismen bör vara inriktad på ett uppnående av målen från världstoppmötet om hållbar utveckling och utvecklingsmålen för det nya årtusendet, och dess verksamhet bör fokuseras på länder som tillämpar en sund nationell vattenpolitik grundad på sunt styrelseskick eller som förbundit sig att utveckla en sådan politik, som prioriterar utgifter inom de sociala sektorerna (med beaktande av näringslivet på landsbygden och områden i närheten av städer) och för vilka det fastställts relevanta indikatorer i samband med att strategier för fattigdomsbekämpning utarbetats. Mekanismen för vatteninvesteringar kommer att stödja länder i upprättandet av egna institutionella och rättsliga ramar för att dra till sig ytterligare finansiella resurser.

* Egenansvar

Egenansvaret har stor betydelse för hur mekanismen för vatteninvesteringar fungerar, eftersom den är helt och hållet efterfrågestyrd.

- På AVS-nivå härstammar de tematiska prioriteringarna från partnerskapet mellan EU och Afrika, som formellt godkänts inom ramen för dialogen mellan EU och Afrika, och mekanismen för vatteninvesteringar har som mål att bygga broar och främja dialog med afrikanska institutioner av antingen global karaktär såsom det nya partnerskapet för Afrikas utveckling och Afrikanska unionen, eller av sektorsinriktad karaktär såsom afrikanska ministerrådet för vatten och African Water Facility. Vid den panafrikanska vattenkonferensen i Addis Abeba i december 2003 offentliggjorde afrikanska ministerrådet för vatten en resolution om stöd för den föreslagna EU-mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna. Den föreslagna mekanismen ligger också i linje med G8:s handlingsplaner för vatten och för Afrika. Liknande processer är under utveckling i Västindien och Stillahavsområdet.

- På landsnivå förutsätts det att stödåtgärderna är ett resultat av den pågående processen för fattigdomsbekämpning och överensstämmer med politik och åtaganden på nationell nivå. Det har erkänts att det finns ett behov att integrera vatten-, sanitets- och hygienfrågorna i strategierna för fattigdomsbekämpning och, efter översikterna efter halva programtiden, även i de nationella och regionala vägledande programmen.

* Innovation och flexibilitet

En maximal hävstångseffekt bör åstadkommas med hjälp av följande:

- En kreativ kombination av bidrag och andra källor för finansiering av grundläggande infrastruktur.

- Medel som ger såddkapital för att förbereda projekt och skapa ett gynnsamt klimat för investeringar.

- Nya partnerskap mellan lokalsamhällen, icke-statliga organisationer, offentliga och privata sektorer.

- Information och stöd till lokala och europeiska tillhandahållare av vattentjänster som är intresserade av att investera i sektorn.

Mekanismens viktigaste funktion är att tjäna dels som katalysator (genom att främja initiativ, tillhandahålla information, fungera som en central kontaktpunkt och bygga upp forsknings- och förvaltningsförmågan i AVS-staterna), dels som ett instrument som kan täppa till luckor i finansieringen av hållbara projekt och verksamheter. Det finns många planer och förslag rörande vattenförsörjning och sanitära förhållanden, men största delen av dem är, såsom det påpekas i Camdessusrapporten, omöjliga att förverkliga på grund av att de befintliga instrumenten inte är tillräckligt flexibla.

Flödet av privat kapital till vattensektorn har varit begränsat, i synnerhet för Afrikas vidkommande. Enbart med hjälp av bidrag kan problemen inte lösas, och frågan hur man kan få den privata sektorn att delta mer aktivt innebär fortfarande en stor utmaning. Lån på marknadsvillkor är ofta för dyra för att finansiera projekt i vattensektorn. Detta beror i huvudsak på de risker av olika slag som upplevs förekomma och osäkerheten om huruvida tillräcklig avkastning på investeringarna kan erhållas. Beroende på den verksamhet som berörs kan det därför vara nödvändigt att täppa till luckor i finansieringen genom en kombination av olika finansieringsmöjligheter såsom bidrag, mjuka lån, lånegarantier, rullande medel, finansiering av småskaliga åtgärder med hjälp av mikrokrediter osv. Den föreslagna mekanismen för vatteninvesteringar bör kunna erbjuda flexibla lösningar i flera olika situationer.

Mobiliseringen av tillräckliga resurser bör inbegripa följande:

- Optimal samfinansiering med olika finansieringskällor (lokala och internationella, privata och offentliga) med beaktande av de starka och svaga sidorna hos var och en av dem. Samfinansiering skulle erbjudas myndigheter i AVS-stater, i samarbete med Europeiska investeringsbanken (EIB), andra offentliga finansiella institut i EU eller medlemsstaternas biståndsorgan och i förekommande fall även privata eller offentliga aktörer från dessa länder eller från EU. I detta sammanhang kan organisationer inom det civila samhället i EU och decentraliserade myndigheter och emigrantgrupper spela en viktig roll, särskilt för program på gräsrotsnivå.

- Övervägande av nya finansiella instrument för att säkra och mobilisera medel från ett stort antal källor, med beaktande av principerna om öppenhet, ansvarighet och anpassning till de specifika socioekonomiska sammanhangen.

Det finns redan en rad initiativ för att finansiera rådgivning och annan liknande verksamhet för ett visst land eller för flera länder med sikte på att utveckla offentlig-privata partnerskap. Den föreslagna EU-mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna bör i princip inte konkurrera med de befintliga initiativen, och inte heller bör den inriktas på att finansiera sådana utvecklingsinsatser inom den privata sektorn som ger en skälig avkastning på investeringarna. Mekanismen skulle i första hand stå för bidragsfinansiering, vilken i sig har större hävstångseffekt än långivning, och den skulle komplettera andra europeiska och internationella finansieringsinstrument. Även andra internationella finansiella institut skulle kunna komma i fråga för samfinansiering genom mekanismen, särskilt Afrikanska utvecklingsbanken och Världsbanksgruppen (inklusive Internationella finansieringsbolaget och Multilaterala fonden för investeringsgarantier).

4.2. VERKSAMHET SOM FINANSIERAS AV MEKANISMEN FÖR VATTENINVESTERINGAR

Mekanismen omfattar två huvudsakliga typer av verksamhet [3], nämligen följande:

[3] Den föreslagna mekanismen för vatteninvesteringar omfattar inte insatser på området vatten och sanitära förhållanden inom ramen för humanitärt bistånd, vid konflikter eller vid naturkatastrofer, men den utgör en solid grund för strategier för katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd i denna sektor.

* Institutionsuppbyggnad och icke-investeringsrelaterat tekniskt bistånd.

* Investeringsprojekt och därtill hörande tekniskt bistånd.

Finansiellt sett kommer investeringsdelen att utgöra den mest omfattande verksamheten inom ramen för mekanismen för vatteninvesteringar.

Institutionsuppbyggnad och icke-investeringsrelaterat tekniskt bistånd

Främjande verksamhet

Inrättandet av mekanismen för vatteninvesteringar bör ges stor spridning, och de deltagande AVS-staterna och organen bör göras medvetna om dess existens och om hur man får tillgång till finansiering. Denna främjande verksamhet kan ske genom ett nyhetsbrev, skapande av en logotyp, broschyrer, en webbplats, deltagande i och organiserande av workshopar eller seminarier.

Denna främjande verksamhet kan också ske i större skala, t.ex. genom att främja själva vatteninitiativet och se till att vatten, sanitära förhållanden och integrerad förvaltning av vattenresurser beaktas i tillräcklig grad i strategidokumenten för minskad fattigdom och landstrategidokumenten.

Icke-statliga organisationer kan spela en viktig roll i denna främjande verksamhet.

Institutionsuppbyggnad och stöd till reformer i sektorn

Man kommer att prioritera stöd till länder som kommit långt i sina reformer av strategierna för sektorn. Mekanismen för vatteninvesteringar kommer att bistå partnerländer vid utarbetandet av bra och bärkraftiga projekt som bygger på principen om maximal kostnadstäckning. Detta utesluter dock inte att mekanismen för vatteninvesteringar kan bistå även andra länder vid reformer av vatten- och sanitetssektorn, stärka deras institutioner och bygga upp kapacitet i denna sektor för att skapa ett gynnsamt klimat för investeringar samt drifts- och underhållskapacitet med en förbättrad hållbarhet som mål. Mekanismen för vatteninvesteringar kan stödja dessa länder genom tekniskt bistånd och stöd till icke-statliga organisationer samt stödja samarbete mellan offentliga institutioner i AVS-staterna och EU.

Inom ramen för denna verksamhet är det möjligt att knyta samman befintliga medel och initiativ från internationella finansiella institut, såsom Public Private Infrastructure Advisory Facility och Global Partnership on Output Based Aid.

Integrerad förvaltning av vattenresurser

Denna verksamhet är inriktad på stöd till utvecklingen av en integrerad förvaltning av vattenresurser, i synnerhet på nationell nivå och på avrinningsområdesnivå i AVS-staterna. När det gäller gränsöverskridande avrinningsområden (avser den afrikanska kontinenten) fastställs de prioriterade åtgärderna i utvalda avrinningsområden under ledning av afrikanska ministerrådet för vatten, med stöd av vatteninitiativets arbetsgrupp om integrerad förvaltning av vattenresurser. Under den panafrikanska vattenkonferensen i december 2003 nåddes enighet om ett arbetsprogram, och på grundval av detta utarbetas för närvarande ett detaljerat strategi- och arbetsprogram för 2004-2005.

Stödinsatserna kan gå ut på utarbetande av planer för integrerad förvaltning av vattenresurser, förbättring av insamling och spridning av information i avrinningsområdena, övervakning av vattenkvaliteten och bistånd till regionala organisationer (såsom Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) och Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC)), befintliga initiativ i avrinningsområdena, stöd till uppbyggnad av forskningskapacitet på området, utnyttjande av forskningssamarbete mellan EU och AVS-staterna och inbegripa samarbete med befintliga mekanismer såsom Global Water Partnership (GWP).

Övervakning och utvärdering

De projekt som finansieras av mekanismen för vatteninvesteringar kommer att övervakas och utvärderas regelbundet. Det inbegriper utvärdering och närvaro av styrgrupperna för de fonder och organ som den eventuellt ansluter sig till. Det kan också inbegripa stöd till AVS-staterna för att förbättra deras egen övervakningskapacitet, inom ramen för de internationella processer som upprättats för övervakning av vatten- och sanitetssektorn och utvecklingsmålen för det nya årtusendet.

Stöd till investeringsprojekt och därtill hörande tekniskt bistånd

Det är främst i detta sammanhang som mekanismen för vatteninvesteringar kommer att utnyttja flexibla och, i mån av möjlighet, innovativa metoder för att finansiera projekt och program i vatten- och sanitetssektorn. Länder som har väl utvecklade program för denna sektor eller håller på att utarbeta sådana kommer att prioriteras. Helst bör alla program passa in i en sektorsstrategi, som tillämpas av mottagarlandet.

En betydande del av verksamheten kommer att ske i form av samfinansiering av investeringsprogrammet för den offentliga sektorn med medlemsstater, europeiska utvecklingsfinansieringsinstitut (EDFI) och internationella finansiella institut. De flesta av projekten kommer att finansieras med hjälp av en kombination av bidrag av lån. Finansiell och ekonomisk analys samt sociala hänsyn kommer att vara avgörande för hur hög stödnivån bör vara för att projektet skall vara hållbart. Bidragen genom mekanismen för vatteninvesteringar kommer huvudsakligen att användas för samfinansiering av projekt och program inriktade på att förbättra tillgången till vatten och sanitära anläggningar för låginkomsttagargrupper och i socialt missgynnade områden (områden i närheten av städer samt småstäder och byar). Den offentliga sektorn omfattar förutom statliga myndigheter även organ under den statliga nivån såsom lokala myndigheter, kommuner och vattenmyndigheter.

För att främja investeringar i den privata sektorn kan mekanismen för vatteninvesteringar bidra till initiativ i form av offentlig-privata partnerskap eller deltagande av den privata sektorn både på internationell och på lokal nivå genom att utveckla nya finansieringsverktyg. Det finns åtskilliga innovativa sätt att uppnå en hävstångseffekt för privat finansiering och finansiering på kommersiella villkor, och för närvarande för kommissionen diskussioner med medlemsstaterna, Europeiska investeringsbanken (EIB), europeiska utvecklingsfinansieringsinstitut och internationella finansiella institut om hur man skall kunna nå de bästa resultaten. I diskussionerna har bland annat följande möjligheter framkommit: stöd till EIB:s investeringsanslag för högriskprojekt och till europeiska utvecklingsfinansieringsinstitut genom samfinansiering, riskgarantifonder (kursrisker [4] och politiska risker), transaktionsrådgivning och förberedande undersökningar.

[4] Se den Devaluation Liquidity Backstopping Facility som nämns i Camdessusrapporten.

Det finns redan ett antal fonder i investeringssektorn som mekanismen för vatteninvesteringar skulle kunna bidra till. Bland dessa kan nämnas GuarantCo, Emerging Africa Infrastructure Fund och African Water Facility. På grund av likheterna med mekanismen för vatteninvesteringar bör African Water Facility ges särskild uppmärksamhet och särskilt stöd. Den har nyligen skapats av afrikanska ministerrådet för vatten och förvaltas av afrikanska utvecklingsbanken.

5. FÖRVALTNING AV EU-MEKANISMEN FÖR VATTENINVESTERINGAR

För att man på lämpligt sätt skall kunna reagera på de ökande behoven och förväntningarna måste ett pragmatiskt och flexibelt förfarande för identifiering, bedömning och beslut respektive genomförande åstadkommas.

Förvaltningen måste återspegla den övergripande politiska strategi som ligger till grund för mekanismen för vatteninvesteringar. För det första är AVS-partnernas egenansvar och initiativrätt av avgörande betydelse i processen. För det andra bör man vid genomförandet hålla sig till det huvudsakliga målet att bidra till genomförandet av utvecklingsmålen för det nya årtusendet och i synnerhet främja den fattiga befolkningens tillgång till vatten och sanitet. Det förutsätter för det tredje ett optimalt utnyttjande av biståndsmedlen och att man strävar efter en maximal hävstångseffekt. Det innebär att projektets biståndsinslag bör begränsas till sådana finansieringsbehov som inte kan täckas av annan finansiering än biståndsmedel (EIB, europeiska utvecklingsfinansieringsinstitut, internationella finansiella institut, lån på marknadsvillkor, privata investeringar och lokala offentliga resurser).

I förberedelserna för och genomförandet av projekt med finansiering från mekanismen för vatteninvesteringar kommer expertis utanför kommissionen att utnyttjas maximalt. Detta sker i synnerhet genom expertgrupper (från både EU och AVS-staterna), samarbete med EIB och andra utvecklingsfinansieringsinstitut och, där det är lämpligt, den privata sektorn och icke-statliga organisationer. Detta utnyttjande av utomstående expertis innebär dock inte att kommissionen kan göra avkall på sin roll och sitt ansvar.

Kommissionen kommer att hålla samråd och kontakt med de rådgivande grupper med flera berörda parter som upprättats inom ramen för EU:s vatteninitiativ, när det gäller de allmänna prioriteringarna för användningen av mekanismen för vatteninvesteringar och andra frågor av politisk och strategisk karaktär.

Mekanismen för vatteninvesteringar kommer att användas för att samfinansiera investeringsprojekt och därtill hörande tekniskt samarbete samt institutionsuppbyggnad och andra tekniska biståndsinsatser som inte är av projektkaraktär, med hänsyn till nödvändiga förbättringar av de sektorsstrategierna, bestämmelser och institutioner i vattensektorn, integrerad förvaltning av avrinningsområden, främjande verksamhet, övervakning och utvärdering osv.

5.1. Institutionsuppbyggnad och icke-investeringsrelaterat tekniskt bistånd

En del av medlen från mekanismen för vatteninvesteringar kommer att avsättas för denna typ av tekniskt bistånd. Verksamheten kommer att programplaneras inom ramen för vatteninitiativet, med inriktning på prioriterade åtgärder för genomförandet av detta. Åtgärderna kan inbegripa verksamhet för att fastställa lämpliga sektorsstrategier och rättsliga ramar, program för institutionsuppbyggnad, stöd till sektorreformer, integrerad förvaltning av avrinningsområden, främjande verksamhet, övervakning och utvärdering. Programmet kommer att utarbetas av kommissionen i nära samarbete med AVS-partnerna, inom ramen för det nya partnerskapet för Afrikas utveckling, Afrikanska unionen, afrikanska ministerrådet för vatten, regionala ekonomiska organisationer och liknande organisationer för Västindien och Stillahavsområdet, och diskuteras med medlemsstaterna inom ramen för vatteninitiativet.

Ett finansieringsförslag som omfattar det övergripande programmet för tekniskt bistånd kommer att godkännas av EUF-kommittén och varje enskild insats genomförs av den mest lämpliga genomförandemyndigheten i AVS-staterna (t.ex. Afrikanska utvecklingsbanken, Interamerikanska utvecklingsbanken eller icke-statliga organisationer). Genomförandet kommer att övervakas av en delegation från gemenskapen.

Det är inte heller uteslutet att medel från EU-mekanismen för vatteninvesteringar för AVS-staterna kan kombineras med befintliga organ eller fonder såsom African Water Facility och the Emerging Africa Infrastructure Fund m.fl.

5.2. Investeringsprojekt och därtill hörande tekniskt bistånd

Genomförandet av mekanismen för vatteninvesteringar planeras ske i form av urval av projekt eller mer omfattande program snarare än i form av detaljerad programplanering. De projekt och program som väljs ut måste föreslås av en offentlig myndighet eller en AVS-stat (initiativtagare) och överensstämma med den nationella politiken för sektorn eller med planer för förvaltning av ett större avrinningsområde om sådana finns.

Med utgångspunkt i de allmänna principerna i detta meddelande kan det föreslagna förfarandet beskrivas enligt följande:

1) Kommissionen kommer att offentliggöra en eller flera infordringar av förslag och i dem fastställa bl.a. följande:

a) De olika typer av insatser som kan finansieras.

b) Villkoren för deltagande.

c) Urvalskriterierna. Bland kriterierna kommer fem huvudelement att beaktas:

* Genomförandet av målen från Johannesburgtoppmötet, utvecklingsmålen för det nya årtusendet och EU:s strategi för förvaltning av vatten i utvecklingsländer (tillgång till vatten och grundläggande sanitära förhållanden och hygien för den fattiga befolkningen), inbegripet sociala, ekonomiska och miljömässiga verkningar.

* Överensstämmelsen med sektorpolitiken och planer för integrerad förvaltning av avrinningsområden.

* Största möjliga effekt av bidragen i syfte att nå optimal avkastning (i form av fattigdomslindring) på den tillgängliga biståndsfinansieringen.

* Partnernas genomförandekapacitet.

* Insatsens färdighetsgrad.

d) Innan förslagsinfordran offentliggörs kommer samråd om denna att hållas med EUF-kommittén.

2) Förslag kan läggas fram av offentliga myndigheter i en (eller flera, om det är fråga om åtgärder på regional nivå) av AVS-staterna ("initiativtagaren"), inbegripet myndigheter på lokal, kommunal, regional, nationell och gränsöverskridande nivå. Den nationella utanordnaren kommer att informeras men behöver inte godkänna åtgärden formellt.

- Varje projektförslag bör helst inbegripa en EU-partner. Denna kan vara EIB, ett europeiskt utvecklingsfinansieringsinstitut, ett privat företag, en icke-statlig organisation eller en lokal myndighet (för lokala och decentraliserade projekt). Detta utesluter dock inte projekt med en regional eller lokal partner med väldokumenterad förmåga att definiera och genomföra projekt. Partnern bör förbinda sig att bistå initiativtagaren i utvecklingen av projektet och dess resultat och att samfinansiera genomförandet av projektet. Projektförslaget skall innehålla en beskrivning av det planerade projektet och dess resultat samt ett utkast till finansieringsplan. Behovet av ett bidrag för att uppnå projektets mål i fråga om fattigdomslindring bör framgå. I finansieringsplanen bör kostnaderna för förberedelsen och själva genomförandet av projektet specificeras.

- Även ett projekt som redan är fullt förberett och färdigt att genomföras kan läggas fram för samfinansiering. I detta fall kan den första fasen (beredningen av projektet) utelämnas.

- Ett projektförslag kan läggas fram av initiativtagaren utan att partnerna angetts. I så fall kan mekanismen för vatteninvesteringar både agera som central kontaktpunkt och finansiera kostnaderna för de transaktioner som behövs för att genomföra projektet.

3) De förslag som kommit in efter förslagsinfordran analyseras i syfte att göra upp en förteckning av projekt.

Analysen kommer att utföras av en grupp oberoende experter, som lägger fram resultaten av analysen för kommissionen. Analysen är inriktad på de tekniska förtjänsterna och de sociala (såsom skapande av sysselsättning) och miljömässiga konsekvenserna samt de förslagna finansieringsarrangemangen, och den kommer att inbegripa en bedömning av storleken av bidragsfinansieringen, så att den är motiverad med tanke på den slutliga beredningen av projektet eller själva genomförandet av projektet. I princip kommer både beredningen och genomförandet av projektet att behöva samfinansieras av den ansvariga nationella myndigheten eller partnern.

I denna process kan i princip följande tre slag av projekt identifieras, i prioritetsordning:

a) Projekt som är klara att genomföras omedelbart, i vilka mekanismen för vatteninvesteringar skulle kunna samfinansiera genomförandet och eventuellt vissa förvaltnings- och övervakningskostnader.

b) Projekt där både beredningen och själva genomförandet kan samfinansieras av mekanismen för vatteninvesteringar. I en första fas fattas enbart ett beslut om samfinansiering av det tekniska biståndet för beredningen av projektet.

c) Tekniskt bistånd för förberedande insatser, i de fall det finns ett behov av att bistå initiativtagaren när det gäller att fastställa den tekniska, finansiella och organisatoriska uppbyggnaden av projektet samt när det gäller att finna lämpliga partner för genomförandet. När denna fas har avslutats och initiativtagaren och partnern kommit överens om ett projektutkast kan ett förslag om samfinansiering lämnas in (a eller b).

Med de oberoende experternas bedömning som utgångspunkt kommer kommissionen att förhandla med de genomförande partnerna om projektet och den finansiella planen för projektet i syfte att maximera projektets sociala och miljömässiga verkningar. På grundval av detta kan man ingå ett samarbetsavtal med partnerna där arrangemangen och ansvaret för samfinansieringen av den förberedande fasen fastställas och, i de fall det är lämpligt, en principöverenskommelse om att i en andra fas utreda möjligheten till samfinansiering av genomförandet. I finansieringsöverenskommelsen kommer också de normala villkoren för kommissionens finansiella stöd att anges. Ansvaret för beredningen och genomförandet av projektet kommer att åligga den berörda nationella eller regionala myndigheten samt den partner som är initiativtagare. Kommissionens åtagande att samfinansiera genomförandet är kopplat till villkoret att förberedelsefasen av projektet är lyckad.

För varje förslag om samfinansiering av en grupp av investeringsprojekt kommer ett utlåtande att begäras av EUF-kommittén enligt det normala förfarandet, efter det att förhandlingarna om samfinansiering framgångsrikt avslutats.

Kommissionen kommer att ingå finansieringsavtal med de genomförande partnerna (en nationell eller lokal myndighet och ett finansiellt institut eller en icke-statlig organisation). Avtalen kan innehålla en hänvisning till de ingångna samarbetsavtalen, liksom villkoren för utbetalning av gemenskapsmedel. I avtalet om samfinansiering anges dessutom kraven för kommissionens övervakning och revision av åtgärderna samt tillämpliga upphandlingsförfaranden för genomförandet av projektet. Vid dessa förfaranden måste alltid principerna om öppet anbudsförfarande, lika möjligheter att lämna anbud och kostnadseffektivitet respekteras.

Betalningen av gemenskapsmedel kommer att ske på grundval av de centrala kriterier som anges i avtalet om samfinansiering. I tillämpliga fall kan medel betalas ut enligt principen om resultatbaserat bistånd ("Output Based Aid") [5]. En slutlig utbetalning sker enligt de normala villkoren först efter det att projektet framgångsrikt avslutats.

[5] Utbetalningen av offentliga medel är knuten till de tjänster eller den produktion som faktiskt levereras.

4) Specialarrangemang kommer att utarbetas för samfinansiering av små lokala projekt. Först och främst skall förslagsinfordringarna innehålla lämpliga villkor för detta slag av projekt. Kriterierna och avtalen för samfinansiering måste anpassas till de berörda partnernas egenskaper. I förekommande fall kommer skapande av sysselsättning att främjas genom arbetsintensiva metoder. När det gäller Afrika kan förvaltningen av projekt av detta slag ske inom ramen för African Water Facility, som nyligen skapats av afrikanska ministerrådet för vatten och som förvaltas av Afrikanska utvecklingsbanken.

Organisatoriska arrangemang

Den organisatoriska strukturen för förvaltningen av mekanismen för vatteninvesteringar kommer att ha kommissionen och dess tjänstemän som bas, med möjlighet att involvera utomstående expertis. Tjänstemännen i denna grupp kommer i nära samarbete med sina kolleger i gemenskapens delegationer att ansvara för förhandlingarna om avtal om samfinansiering och färdigställandet av förslag till finansiering.

På detta stadium är avsikten att förvaltningen av mekanismen för vatteninvesteringar kommer att ske genom utnyttjande av befintliga mänskliga resurser i de tjänstegrenar som berörs.

En liten del av medlen från mekanismen för vatteninvesteringar kommer att användas för att bidra till att täcka de administrativa kostnaderna för förvaltningen av denna, bland annat för följande: anställning av utomstående experter, främjande verksamhet, organisation av seminarier och workshopar, övervakning och utvärdering osv.

6. MOBILISERING AV MEDLEN

Den enda möjligheten att finansiera mekanismen för vatteninvesteringar inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden är att frigöra den reserv på en miljard euro som villkorats i nionde EUF. Medel som är tillgängliga genom sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF har nästan helt och hållet avsatts till länder, regioner, samarbete mellan AVS-staterna och investeringsanslaget. Av läget när det gäller genomförandet av medlen från EUF under 2003 och prognoserna för perioden 2004-2007 framgår att det kommer att göras åtaganden för alla tillgängliga medel senast 2007. Mekanismen för vatteninvesteringar kan från och med 2008 kompletteras genom EUF:s efterträdare, dvs. gemenskapens budget (om EUF förs in i budgeten).

6.1. Brist på icke-fördelade medel

Även om det finns ganska stora belopp tillgängliga för samarbete med AVS-staterna får dessa inte användas till vad som helst. Innan åtaganden görs (och finansieringsbeslut fattas) öronmärks EUF:s medel i så kallade anslag, som är säkra utfästelser (beloppen fastställda i Cotonouavtalet, genom meddelande från gemenskapen till mottagarna eller genom beslut av AVS-EG-ministerrådet). Såsom framgår av bilaga 1 har den största delen av medlen i sjätte till nionde EUF (sammanlagt 44,9 miljarder euro) anslagits. För närvarande finns endast 199 miljoner euro i reserv för nya anslag (se bilaga 1 i kolumnen "Anslag, totalt" och raden "Reserv för långsiktig utveckling"). I framtiden förväntas ytterligare medel från horisontella instrument vilka kommer att komplettera reserverna med cirka 150 miljoner euro. Det håller på att utarbetas ett förslag för hur dessa medel skall användas, t.ex. till inrättande av en fredsbevarande resurs (125 miljoner euro från icke-fördelade medel och ett liknande belopp genom att minska anslagen till enskilda länder), finansiering av decentralisering (delegering av ansvar till kommissionens delegationer, 90 miljoner euro) och extra medel till regionalt samarbete och samarbete mellan AVS-staterna.

De tillgängliga medlen för nya anslag är därför otillräckliga för att finansiera mekanismen för vatteninvesteringar.

6.2. Bakgrund till det villkorade beloppet på en miljard euro

Den nionde Europeiska utvecklingsfonden för AVS-staterna består av tre delar: bidrag från anslaget till långsiktig utveckling (10 miljarder euro), bidrag från anslaget till regionalt samarbete och integration (1,3 miljarder euro) och investeringsanslaget (2,2 miljarder euro) [6]. Av det sammanlagda beloppet på 13,5 miljarder euro har EU:s medlemsstater beslutat behålla en miljard euro i reserv tills det har gjorts en bedömning av i vilken utsträckning åtaganden och utbetalningar av medel från EUF har genomförts. Denna övergripande resultatöversyn skall genomföras 2004 [7]. Det villkorade beloppet på en miljard euro återges i EUF:s räkenskaper i form av en proportionell minskning av de tre anslagen. De faktiskt tillgängliga beloppen från och med ikraftträdandet av nionde EUF uppgår därför till 9,259 miljarder till långsiktig utveckling, 1,204 miljarder till regionalt samarbete och 2,037 miljarder till investeringsanslaget.

[6] Bilaga I (finansprotokoll) till partnerskapsavtalet mellan AVS och EG undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000.

[7] I enlighet med förklaring XVIII som bifogats Cotonouavtalets slutakt och den interna överenskommelsen mellan företrädarna för medlemstaternas regeringar, församlade i rådet, rörande finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd enligt artikel 2.2 i finansprotokollet till partnerskapsavtalet mellan AVS och EG.

Med beaktande av att nionde EUF trädde i kraft först den första april 2003 är dess genomförandenivå fortfarande relativt låg. Det anges emellertid i nionde EUF:s finansprotokoll att medel från nionde EUF tillsammans med överskott från tidigare EUF kommer att täcka perioden fram till slutet av 2007. Resultatöversynen bör därför vara inriktad inte bara på genomförandet av åtaganden och utbetalningar utan också avse behoven för perioden fram till slutet av 2007.

6.3. Bedömning av åtaganden och utbetalningar

I början av 2003 var det samlade beloppet i sjätte, sjunde och åttonde EUF 32,389 miljarder euro. Av detta belopp hade åtaganden gjorts för 29,6 miljarder euro, medan 2,75 miljarder euro stod till förfoganden för nya åtaganden. Tillsammans med de nya medel som stod till förfogande inom nionde EUF (12,5 miljarder sedan april 2003) uppgick det sammanlagda belopp som stod till förfogande för nya åtaganden för perioden 2003-2007 således till 15,25 miljarder euro. Sedan Cotonouavtalet trädde ikraft har medel som inte tagits i anspråk från de tidigare utvecklingsfonderna överförts till nionde EUF (hittills 2,24 miljarder), men merparten av dessa resurser går fortfarande till samma länder och regioner (och till samarbete mellan AVS-staterna) som under de tidigare utvecklingsfonderna. Såsom anges ovan finns endast 199 miljoner euro i reserv.

Under de förhandlingar som ledde fram till ingåendet av den interna överenskommelsen mellan medlemsstaterna, i vilken beloppet för nionde EUF fastställdes, meddelade kommissionen att den hade för avsikt att uppnå en genomförandenivå (åtaganden och utbetalningar) på omkring 3 miljarder euro per år. Kommissionen bekräftar att detta är målet för 2003-2007 och anser att det är möjligt att uppnå. Prognoserna för åtaganden och utbetalningar inom ramen för sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF framgår av tabellen nedan och grundar sig på kommissionens meddelande "Europeiska utvecklingsfonden (EUF) - uppskattning avseende beslut och utbetalningar och de bidrag som medlemsstaterna skall betala för budgetåren 2003 och 2004" (KOM/2003/720) [8].

[8] Uppgifterna om åtaganden och utbetalningar i meddelandet KOM/2003/720 avser hela EUF, inbegripet medel till AVS-staterna, de utomeuropeiska länderna och territorierna och genomförandekostnaderna. Medlen till AVS-länderna utgör 98,3 % av de samlade EUF-medlen. Prognoserna för åtaganden och utbetalningar för AVS-länderna har erhållits genom att de belopp som anges i meddelandet multiplicerats med 0,983.

Tabell 1: Användning av EUF-medlen

>Plats för tabell>

Av tabellen framgår att alla medel till AVS-staterna från nionde EUF enligt de nuvarande prognoserna kommer att användas under 2003-2007 [9]. Prognoserna för 2003 bekräftas genom uppgifter om det faktiska genomförandet 2003, enligt vilka åtagandena ligger på 4 miljarder euro och utbetalningarna på 2,4 miljarder euro. [10]

[9] Åtagandena i tabellen utgör bruttosiffror för åtaganden, frigöranden återtagna. Detta förklar det negativa belopp för vilket det inte gjorts några åtaganden för 2007.

[10] Preliminära uppgifter den 5 januari 2004. EUF:s konton är stängda fram till slutet av januari 2004.

6.4. Förslag till frigörande av det villkorade beloppet på en miljard euro

På grundval av ovanstående analys och i enlighet med artikel 2.2 i den interna överenskommelsen för nionde EUF föreslår kommissionen att det villkorade beloppet på en miljard euro skall frigöras. Av hänsyn till bestämmelserna i finansprotokollet till nionde EUF och till artikel 2.1 i den interna överenskommelsen bör det villkorade beloppet på en miljard euro fördelas proportionellt över de tre anslagen (741 miljoner euro till långsiktig utveckling, 96 miljoner euro till regionalt samarbete, 163 miljoner euro till investeringsanslaget).

Den föreslagna mekanismen för vatteninvesteringar måste på grund av sin beskaffenhet vara ett övergripande instrument och bör därför finansieras med medel avsatta för samarbetet mellan AVS-staterna. Medlen till detta är en del av anslaget för regionalt samarbete. Följande åtgärder är nödvändiga för inrättandet av denna mekanism för vatteninvesteringar på en miljard euro:

* Efter det att Europeiska unionens råd har fattat ett positivt beslut angående frigörande av det villkorade beloppet på en miljard euro måste samråd hållas i gruppen av AVS-stater angående principen att använda dessa medel till mekanismen för vatteninvesteringar.

* I enlighet med artikel 12 i bilaga IV till Cotonouavtalet får kommissionen avsätta de ytterligare 96 miljoner euro som anslagits till regionalt samarbete för samarbetet mellan AVS-staterna. De skall i så fall underrätta AVS-ministerrådet om detta. Detta innebär att kommissionen måste fatta ett beslut efter samråd med EU:s medlemsstater i EUF-kommittén. Ett sådant beslut innebär att anslaget till regionalt samarbete utnyttjas helt och därmed är den rättsliga grunden lagd för nästa steg.

* På grundval av punkt 8 i finansprotokollet (bilaga 1 till Cotonouavtalet) får AVS-EG-ministerrådet besluta att överföra de ytterligare medlen från anslaget för långsiktig utveckling (741 miljoner euro) och investeringsanslaget (163 miljoner euro) till anslaget för regionalt samarbete och använda dessa medel för samarbetet mellan AVS-staterna. För detta krävs att kommissionen lägger fram ett förslag om ett utkast till beslut som skall fattas av AVS-EG-ministerrådet och därefter skall antas av Europeiska unionens råd och av AVS-EG-ministerrådet. Detta beslut bör också innehålla en formell ansökan om finansiering av mekanismen för vatteninvesteringar, som enligt artikel 13.2 i bilaga IV till Cotonouavtalet skall inlämnas av AVS-ministerrådet.

* När det har uppnåtts enighet beträffande dessa åtgärder kommer kommissionen att lägga fram ett finansieringsförslag för EUF-kommittén med detaljerade genomförandebestämmelser och fatta ett finansieringsbeslut angående inrättandet av mekanismen för vatteninvesteringar. Kommissionen får i enlighet med artikel 14.2 i bilaga IV till Cotonouavtalet fungera som genomförandeorgan.

7. SLUTSATS

Mot bakgrund av de uppgifter som framförts i detta meddelande och i syfte att främja den framtida utvecklingen av EU:s vatteninitiativ i AVS-staterna, uppmanar kommissionen Europeiska rådet att godkänna kommissionens rekommendationer och att enas om följande:

- Frigörande av det villkorade beloppet på en miljard euro inom nionde EUF genom att anta det utkast till beslut som återges i bilaga 2.

- Den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i AVS-EG-ministerrådet beträffande inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna, genom en principöverenskommelse [11] angående det utkast till beslut som återges i bilaga 4.

[11] Utkastet till beslut i bilaga 4 kan endast fattas efter det i bilaga 3 återgivna kommissionsbeslut som skall fattas efter Europeiska rådets beslut angående det villkorade beloppet på en miljard euro som återges i bilaga 2.

-

BILAGOR

BILAGORNA 3.1, 3.2 och 4 åtföljer för kännedom. De föregriper inte det utkast till beslut som formellt kommer att läggas fram av kommissionen efter rådets beslut om frigörande av det villkorade beloppet på en miljard euro (bilaga 2).

Bilaga 1: EUF-medel till AVS-staterna - situation per den 31 oktober 2003.

Bilaga 2: Utkast till förslag till ett rådsbeslut om frigörande av det villkorade beloppet inom nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) på en miljard euro för samarbete med staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet.

Bilaga 3.1: Meddelande till EUF-kommitténs medlemmar angående ökningen av anslaget till samarbetet mellan AVS-staterna i syfte att bidra till EU:s mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna.

Bilaga 3.2: Utkast till förslag till ett beslut av kommissionen om ändring av kommissionens beslut nr C(2001)1578/2 av den 15 juni 2001 om anslagstilldelning till regionala program och till samarbetet mellan AVS-staterna enligt finansprotokollet till AVS-EG-partnerskapsavtalet.

Bilaga 4: Utkast till förslag till ett rådsbeslut om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i AVS-EG-ministerrådet beträffande användningen av medel ur reserven för långsiktig utveckling och av medel från investeringsanslaget inom nionde Europeiska utvecklingsfonden för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna.

Bilaga 5: Förkortningar.

Bilaga 1: EUF-medel till AVS-staterna - situation per den 31.10.2003

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

BILAGA 2

Bryssel den

KOM (2004)

Utkast till förslag

RÅDETS BESLUT

om frigörande av det villkorade beloppet inom nionde Europeiska utvecklingsfonden (EUF) på en miljard euro för samarbete med staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet.

MOTIVERING

1. Inledning

Genom punkt 2 i det finansprotokoll som åtföljer som bilaga 1 till det AVS-EG-partnerskapsavtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 inrättas en nionde EUF för staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet med ett totalt belopp på upp till 13,5 miljarder euro. I enlighet med EU:s förklaring om finansprotokollet - Förklaring XVIII i slutakten till AVS-EG-partnerskapsavtalet - har av det totala beloppet på 13,5 miljarder euro endast 12,5 miljarder euro ställts till förfogande vid ikraftträdandet av finansprotokollet (1 april 2003). Återstående en miljard euro skall frigöras på grundval av en resultatöversyn av EUF genom en bedömning av i vilken utsträckning åtaganden och utbetalningar har genomförts. Denna resultatöversyn skall genomföras under 2004 på grundval av ett förslag från kommissionen i enlighet med Förklaring XVIII i slutakten till AVS-EG-partnerskapsavtalet och med artikel 1.2 i den interna överenskommelsen mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar om finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd inom ramen för finansprotokollet till AVS-EG-partnerskapsavtalet.

Kommissionen förslår att det villkorade beloppet på en miljard euro frigörs och används för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna.

2. Bedömning av åtaganden och utbetalningar

I början av 2003 var det samlade beloppet i sjätte, sjunde och åttonde EUF 32,389 miljarder euro. Av detta belopp hade åtaganden gjorts för 29,6 miljarder euro, medan 2,75 miljarder euro stod till förfogande för nya åtaganden. Tillsammans med de nya medel som stod till förfogande inom nionde EUF - 12,5 miljarder sedan april 2003 - var det samlade belopp som stod till förfogande för nya åtaganden för perioden 2003-2007 således 15,25 miljarder euro. Alltsedan ikraftträdandet av Cotonouavtalet har medel som inte tagits i anspråk från tidigare EUF överförts till nionde EUF (hittills 2,24 miljarder), men merparten av dessa resurser går fortfarande till samma länder och regioner (och till samarbetet mellan AVS-staterna) som under tidigare EUF. Endast 199 miljoner euro står fortfarande till förfogande från reserverna.

Under de förhandlingar som ledde fram till ingåendet av den interna överenskommelsen mellan medlemsstaterna - i vilken beloppet för nionde EUF fastställs - tillkännagav kommissionen sin avsikt att uppnå en genomförandenivå på mellan 3 och 3,5 miljarder euro per år. Kommissionen bekräftar att detta är målet för perioden 2003-2007 och anser att det är möjligt att genomföra. Prognoserna för åtaganden och utbetalningar inom ramen för sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF framgår av tabellen nedan och grundar sig på meddelandet från kommissionen "Europeiska utvecklingsfonden (EUF) - uppskattning avseende beslut och utbetalningar och de bidrag som medlemsstaterna skall betala för budgetåren 2003 och 2004, och prognos avseende beslut och utbetalningar för perioden 2005-2008" (KOM/2003/720 av den 21 november 2003) [12].

[12] Uppgifterna angående åtaganden och utbetalningar i meddelandet KOM/2003/720 avser den samlade EUF, inbegripet medlen till AVS-staterna, de utomeuropeiska länderna och territorierna och genomförandekostnaderna. Medlen till AVS-staterna utgör 98,3 % av de samlade EUF-medlen. Prognoserna för åtaganden och utbetalningar för AVS-staterna har erhållits genom att multiplicera de i meddelandet angivna beloppen med 0,983.

Tabell 1: Användning av EUF-medlen (belopp i miljarder euro)

>Plats för tabell>

Tabellen visar att medlen från nionde EUF till AVS-staterna enligt nuvarande prognoser kommer att utnyttjas fullt ut [13] under perioden 2003-2007. Prognoserna för 2003 bekräftas genom uppgifter om det faktiska genomförandet 2003, som anger en åtagandenivå på 3,7 miljarder euro och en betalningsnivå på 2,4 miljarder euro. [14]

[13] Åtagandena i tabellen avser bruttosiffror för åtaganden, frigöranden undantagna. Detta förklarar det negativa belopp för viket det inte gjorts några åtaganden för 2007.

[14] Se fotnot 10.

3. Förslag till frigörande av det villkorade beloppet på en miljard euro

På grundval av ovanstående analys och i enlighet med artikel 2.2 i den interna överenskommelsen angående nionde EUF föreslår kommissionen att det villkorade beloppet på en miljard euro skall frigöras och användas till inrättandet av EU:s mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna. Av hänsyn till bestämmelserna i finansprotokollet angående nionde EUF och till artikel 2 i den interna överenskommelsen bör det villkorade beloppet på en miljard euro fördelas proportionellt över de tre anslagen (741 miljoner euro till långsiktig utveckling, 96 miljoner euro till regionalt samarbete och 163 miljoner euro till investeringsanslaget).

Den föreslagna mekanismen för vatteninvesteringar måste på grund av sin beskaffenhet vara ett övergripande instrument och därför finansieras med medel avsatta för samarbetet mellan AVS-staterna, som är en del av anslaget för regionalt samarbete. Följande åtgärder är nödvändiga för inrättandet av denna mekanism för vatteninvesteringar på en miljard euro:

* Efter det att Europeiska unionens råd har fattat ett positivt beslut angående frigörandet av det villkorade beloppet på en miljard euro måste samråd hållas i gruppen av AVS-stater angående principen att använda dessa medel för mekanismen för vatteninvesteringar.

* I enlighet med artikel 12 i bilaga IV till Cotonouavtalet får gemenskapen avsätta de ytterligare 96 miljoner euro som anslagits till regionalt samarbete för samarbetet mellan AVS-staterna. De skall i så fall underrätta AVS-ministerrådet om detta. Detta innebär att kommissionen måste fatta ett beslut efter samråd med EU:s medlemsstater i EUF-kommittén. Ett sådant beslut innebär att anslaget för regionalt samarbete utnyttjas helt och därmed är den rättsliga grunden lagd för nästa steg.

* På grundval av punkt 8 i finansprotokollet (bilaga 1 till Cotonouavtalet) får AVS-EG-ministerrådet besluta att överföra de ytterligare medlen från anslaget för långsiktig utveckling (741 miljoner euro) och investeringsanslaget (163 miljoner euro) till anslaget för regionalt samarbete och att använda dessa medel för samarbetet mellan AVS-staterna. För detta krävs att kommissionen lägger fram ett förslag om ett utkast till beslut som skall fattas av AVS-EG-ministerrådet och därefter antas av Europeiska unionens råd och av AVS-EG-ministerrådet. Detta beslut bör också innehålla en formell ansökan om finansiering av mekanismen för vatteninvesteringar, vilket i enlighet med artikel 13.2 i bilaga IV till Cotonouavtalet skall inlämnas av AVS-ministerrådet.

* När det har uppnåtts enighet beträffande dessa åtgärder lägger kommissionen fram ett finansieringsförslag för EUF-kommittén med detaljerade genomförandebestämmelser och fattar ett finansieringsbeslut angående inrättandet av mekanismen för vatteninvesteringar. Kommissionen får i enlighet med artikel 14.2 i bilaga IV till Cotonouavtalet fungera som genomförandeorgan.

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om frigörande av det villkorade belopp på en miljard euro som avsatts inom ramen för nionde Europeiska utvecklingsfonden för samarbetet med staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet

EUROPEISKA UNIONS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 310 jämförd med artikel 300.2 andra stycket i detta,

med beaktande av det AVS-EG-partnerskapsavtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000,

med beaktande av den interna överenskommelse om finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd inom ramen för finansprotokollet till AVS-EG-partnerskapsavtalet som undertecknades den 18 september 2000, särskilt artikel 2.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) I enlighet med punkt 1 i finansprotokollet till AVS-EG-partnerskapsavtalet är den period som täcks av finansprotokollet fem år med början den 1 mars 2000. I punkt 5 i finansprotokollet anges emellertid att det totala beloppet, plus återstående medel som överförts från tidigare Europeiska utvecklingsfonder, skall avse perioden 2000-2007.

(2) I enlighet med artikel 2.2 i den interna överenskommelsen och EU:s förklaring om finansprotokollet, vilken åtföljer som förklaring XVIII till AVS-EG-partnerskapsavtalet, frigjordes endast 12,5 miljarder euro av det totala belopp på 13,5 miljarder euro som avsatts inom nionde EUF för staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) vid ikraftträdandet av finansprotokollet till AVS-EG-partnerskapsavtalet den 1 april 2003. Detta belopp har fördelats över tre olika anslag: 9,259 miljarder euro för långsiktig utveckling, 1,204 miljarder euro för regionalt samarbete och regional integration och 2,037 miljarder euro för investeringsanslaget.

(3) I enlighet med artikel 2.2 i den interna överenskommelsen får ett belopp på en miljard euro frigöras, men endast efter en resultatöversyn utförd av Europeiska unionens råd 2004 på grundval av ett förslag från kommissionen. I punkt 7 i finansprotokollet till AVS-EG-partnerskapsavtalet och i förklaring XVIII anges att det i denna resultatöversyn skall bedömas i vilken utsträckning åtaganden och betalningar har genomförts.

(4) Åtagande- och betalningsnivån vid utgången av 2003 jämförd med de prognoser för perioden 2004-2007 som Europeiska kommissionen lagt fram visar att åtaganden kan göras för det samlade beloppet för AVS-staterna inom nionde EUF.

(5) Den 19 maj 2003 bekräftade Europeiska unionens råd behovet av att mobilisera medel i tillräcklig mängd för vatten och sanitära förhållanden och uppmanade kommissionen att upprätta konkreta förslag som skall diskuteras inom Europeiska unionens råd och AVS-EG-ministerrådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det belopp på en miljard euro som avses i artikel 2.2 i den interna överenskommelsen skall frigöras och fördelas enligt följande:

(1) 741 miljoner euro till det anslag för stöd till långsiktig utveckling som avses i artikel 2.1 a i den interna överenskommelsen och i punkt 3.a i finansprotokollet, varigenom detta anslag uppgår till totalt 10 miljarder euro.

(2) 96 miljoner euro till det anslag för regionalt samarbete och regional integration som avses i artikel 2.1 b i den interna överenskommelsen och i punkt 3.b i finansprotokollet, varigenom detta anslag uppgår till totalt 1,3 miljarder euro.

(3) 163 miljoner euro till det investeringsanslag som avses i artikel 2.1 c i den interna överenskommelsen och i punkt 3.c b i finansprotokollet, varigenom detta anslag uppgår till totalt 2,2 miljarder euro.

Artikel 2

Rådet uppmanar kommissionen att utarbeta de nödvändiga förslagen för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna med ett belopp på en miljard euro från nionde EUF.

Artikel 3

AVS-ministerrådet skall underrättas om detta beslut.

Artikel 4

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA 3.1

>Hänvisning till>

// EUROPEISKA KOMMISSIONEN

GD BISTÅND

Generaldirektören

Bryssel den

A1*2(04) D/

Meddelande till medlemmarna i EUF-kommittén

Ärende: Användning av EUF för nya initiativ - ökning av anslaget inom nionde EUF för samarbetet mellan AVS-staterna i syfte att bidra till EU:s mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna

Inledning:

Metoderna för fastställande av anslagstilldelningen till regionalt samarbete inom ramen för AVS-EG-partnerskapsavtalet diskuterades på mötet i november 2000 och därefter på mötena i april och maj 2001. Alltsedan dess har kommissionen i enlighet med den antagna metoden anmält anslag till den regionala programplaneringen på totalt 700 miljoner euro. Kommissionen har också till AVS-EU-ministerrådet anmält ett belopp på 300 miljoner euro för samarbetet mellan AVS-staterna.

I juni 2002 godkände EUF-kommittén ett förslag från kommissionen om att öka anslaget för samarbetet mellan AVS-staterna med 60 miljoner euro från reserven för sjätte och sjunde EUF i syfte att finansiera ett bidrag till den globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria.

I november 2002 informerade kommissionen EUF-kommittén om att den avsåg att använda medel från EUF för nya initiativ. Som ett första steg beslutade kommissionen i maj 2003, efter samråd med EUF-kommittén, att använda medel från reserven för regionalt samarbete inom nionde EUF i syfte att på nytt öka anslaget till samarbetet mellan AVS-staterna med 204 miljoner euro för initiativ på hälsoområdet och kapacitetsuppbyggnad. Vidare beslutade AVS-EG-ministerrådet som ett andra steg i maj 2003 att överföra 335 miljoner euro från reserven för långsiktig utveckling inom nionde EUF till ett skuldlättnadsinitiativ. Som ett tredje steg föreslår kommissionen nu att anslaget till samarbetet mellan AVS-staterna skall ökas ytterligare med 96 miljoner euro med medel från reserven för regionalt samarbete och regional integration inom nionde EUF. (Denna reserv har fyllts på med samma belopp genom ett beslut av rådet om frigörande av det villkorade beloppet på en miljard inom nionde EUF).

Förslag:

Europeiska gemenskapen har en aktiv del i det vatteninitiativ som EU lanserade under Världstoppmötet om hållbar utveckling. Målsättningen med detta initiativ är att i betydande omfattning bidra till fattigdomsminskningen, vilket är huvudmålsättningen både i det AVS-EG-partnerskapsavtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och när det gäller gemenskapens utvecklingspolitik. Huvudmålsättningen är att uppnå utvecklingsmålen för det nya årtusendet (de s.k. millenniemålen) och de mål som fastställdes vid Världstoppmötet om hållbar utveckling när det gäller tillgång till rent vatten och grundläggande sanitära förhållanden för de fattiga.

Eftersom EUF är den största finansieringskällan när det gäller gemenskapens bistånd till AVS-staterna, bör (eventuella ytterligare) bidrag till nya initiativ till förmån för AVS-staterna komma från EUF. Det belopp som avsatts för samarbetet mellan AVS-staterna inom ramen för nionde EUF är alltför begränsat för att täcka samtliga initiativ. Reserven för nionde EUF bör därför tas i anspråk.

Kommissionen föreslår att EUF-kommittén skall sörja för gemenskapens stöd till vatteninitiativet genom att överföra de icke-fördelade medlen från reserven för regionalt samarbete inom nionde EUF (96 miljoner euro) till anslaget för samarbetet mellan AVS-staterna och att använda dessa medel för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna. Syftet med denna mekanism är att avsevärt öka medlen för förverkligande av målen rörande tillgång till vatten och sanitära förhållanden för de fattiga i AVS-staterna och att använda utvecklingsbistånd som en katalysator för att mobilisera ytterligare finansiella resurser. Den föreslagna ökningen med 96 miljoner euro av anslaget till samarbetet mellan AVS-staterna innebär att anslaget för regionalt samarbete och regional integration utnyttjas helt.

Samtidigt kommer en ytterligare ökning av anslaget till samarbetet mellan AVS-staterna att bli nödvändig för att täcka behoven när det gäller den föreslagna EU-mekanismen för vatteninvesteringar i AVS-staterna. Detta kan endast ske genom att mobilisera medel från reserven för långsiktig utveckling och från investeringsanslaget som också har fyllts på genom rådets beslut om frigörande av det villkorade beloppet på en miljard euro inom nionde EUF. För detta ändamål håller samtidigt ett beslut av AVS-EG-ministerrådet på att utarbetas angående överföringen av 741 miljoner euro från reserven för långsiktig utveckling inom nionde EUF och 163 miljoner euro från investeringsanslaget inom nionde EUF till anslaget för samarbetet mellan AVS-staterna, vilka skall användas för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna. Detta kommer att innebära ett totalt belopp på en miljard euro för vattenmekanismen. Ett detaljerat finansieringsförslag kommer i enlighet med bestämmelserna i den interna överenskommelsen att utarbetas och överlämnas till EUF-kommittén för yttrande.

Under förutsättning att EUF-kommittén avger ett positivt yttrande kommer kommissionen att fatta ett formellt beslut om en ökning av anslaget till samarbetet mellan AVS-staterna med 96 miljoner euro och att anmäla detta kompletterande belopp till AVS-ministerrådet.

BILAGA 3.2

Utkast till förslag till

KOMMISSIONENS BESLUT

av den [...]

om ändring av kommissionens beslut nr C(2001)1578/2 av den 15 juni 2001 om anslagstilldening till regionala program och till samarbetet mellan AVS-staterna enligt finansprotokollet till AVS-EG-partnerskapsavtalet

MEMORANDUM TO THE COMMISSION

The European Community plays an active role in the EU Water Initiative launched during the World Summit on Sustainable Development (WSSD). This initiative has the objective to make substantial contributions to poverty reduction, the main objective of both AVS-EG-partnerskapsavtal signed in Cotonou on 23 June 2000 and the Community Development Policy.

In accordance with the Cotonou Agreement and the Internal Agreement between EU Member States, the Commission's services have proposed to the EDF Committee to ensure support from the Community to the Water Initiative by transferring the unallocated resources remaining under the 9th EDF reserve for regional co-operation (EUR96 million) to the allocation for intra-ACP co-operation and to use these funds for a contribution to an ACP-EU Water Facility. The EDF Committee has expressed a positive opinion on this proposal at its ... meeting in ... 2004.

By decision C(2001)1578/2 of 15 June 2001, the Commission determined allocations to regional programmes and to intra-ACP co-operation under the financial protocol of AVS-EG-partnerskapsavtal . Under this decision EUR 700 million were reserved for indicative resource allocations to regions and EUR 300 million for intra-ACP co-operation. EUR204 million were kept as a general reserve [15].

[15] The 9th EDF Financial Protocol foresees an amount of EUR1.300 million for regional co-operation. However, taking into consideration that EUR1 billion of the total amount of the 9th EDF (EUR13,5 billion) were conditioned by a performance review in 2004, the real amount available for regional co-operation was only EUR1.204 million. The real reserve was therefore EUR204 million and not EUR300 million as mentioned in the respective Commission decision.

By decision C(2002)2567 of 11 July 2002, the Commission decided to increase the allocation for intra-ACP co-operation under AVS-EG-partnerskapsavtal by EUR 60 million, which originated from the general reserves of the sixth and seventh EDF. This supplementary allocation allowed for a financing decision on the contribution from the EDF to the Global Fund to Fight HIV/Aids and Malaria.

By decision C(2003)1508 of 12 May 2003 the Commission decided a second increase of the allocation for intra-ACP co-operation by EUR204 million, from the unallocated resources under the 9th EDF reserve for regional co-operation and integration, allowing for a contribution to new initiatives in the health sector and for capacity building.

By decision N° 2/2003 of 16 May 2003 the ACP-EC Council of Ministers decided to transfer EUR 335 million from the unallocated resources under the reserve of the 9th EDF long-term development envelope to the intra-ACP allocation, allowing for a new contribution to the debt reduction initiative in favour of Highly Indebted Poor Countries.

The attached draft decision proposes a fourth increase of the allocation for intra-ACP cooperation by EUR96 million, from the unallocated resources under the 9th EDF reserve for regional co-operation and integration. (This reserve was replenished with the same amount by a decision of the EU-Council on the release of the conditional miljard under the 9th EDF.) It will lead to full absorption of the envelope for regional co-operation.

Under these circumstances, the ACP-EC Council of Ministers can take appropriate measures in accordance with paragraph 8 of the 9th EDF Financial Protocol, which can be applied when funds provided for in any of the instruments of the Cotonou Agreement are exhausted. A proposal has been prepared in parallel for a decision by the ACP-EC Council of Ministers on the transfer of EUR741 million from the reserve of the 9th EDF long-term development envelope and EUR163 million from the 9th EDF Investment Facility, to the allocation for intra-ACP co-operation, to be used for the establishment of an ACP-EU Water Facility.

The Commission is asked to adopt the enclosed decision on the increase of the intra-ACP allocation by EUR96 million.

Utkast till

KOMMISSIONENS BESLUT

av den [...]

om ändring av kommissionens beslut nr C(2001)1578/2 av den 15 juni 2001 om anslagstilldelning till regionala program och till samarbetet mellan AVS-staterna enligt finansprotokollet till AVS-EG-partnerskapsavtalet

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av det AVS-EG-partnerskapsavtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000,

med beaktande av den interna överenskommelse om finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd inom ramen för finansprotokollet till AVS-EG-partnerskapsavtalet som undertecknades den 18 september 2000, särskilt artikel 16 i denna, och

av följande skäl:

(1) Kommissionen beslutade genom beslut nr C(2002)2567 av den 11 juli 2002 att öka anslagstilldelningen till det samarbete mellan AVS-staterna som föreskrivs i AVS-EG-partnerskapsavtalet med 60 miljoner euro från de icke-fördelade medlen från sjätte och sjunde EUF.

(2) Kommissionen beslutade genom beslut nr C(2003)1508 av den 12 maj 2003 att öka anslagstilldelningen till samarbetet mellan AVS-staterna med 204 miljoner euro från de icke-fördelade medlen från reserven för regionalt samarbete och regional integration inom nionde EUF.

(3) AVS-EG-ministerrådet beslutade genom beslut nr 2/2003 av den 16 maj 2003 att överföra 335 miljoner euro från de icke-fördelade medlen från reserven för långsiktig utveckling inom nionde EUF till anslaget för samarbetet mellan AVS-staterna.

(4) I den interna överenskommelsen mellan företrädare för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd inom ramen för finansprotokollet till AVS-EG-partnerskapsavtalet anges att kommissionen skall fastställa den vägledande resurstilldelningen till regioner på grundval av kriterierna i AVS-EG-partnerskapsavtalet. I enlighet med artikel 16 i den interna överenskommelsen har samråd ägt rum med EUF-kommittén angående en ökning med 96 miljoner euro av anslaget för samarbetet mellan AVS-staterna från reserven för regionalt samarbete och regional integration inom nionde EUF.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 2 i beslut nr C(2001)1578/2 skall första meningen ersättas med följande:

"660 miljoner euro skall avsättas för samarbetet mellan AVS-staterna, av vilka 600 miljoner euro skall tas från nionde EUF och 60 miljoner euro skall tas från de icke-fördelade medlen från sjätte och sjunde EUF."

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På kommissionens vägnar

[...]

Ledamot av kommissionen

BILAGA 4

Utkast till förslag

RÅDETS BESLUT

om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i AVS-EG-ministerrådet beträffande användningen av medel ur reserven för långsiktig utveckling och av medel från investeringsanslaget inom nionde Europeiska utvecklingsfonden för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna

(framlagt av kommissionen)

MEMORANDUM TO THE COMMISSION

The European Community plays an active role in the EU Water Initiative launched during the World Summit on Sustainable Development (WSSD). This initiative has the objective to make substantial contributions to poverty reduction, the main objective of both the ACP-EC Partnership Agreement signed in Cotonou on 23 June 2000 and the Community Development Policy.

In accordance with the Cotonou Agreement and the Internal Agreement between EU Member States, the Commission's services have proposed to the EDF Committee to ensure support from the Community to the Water Initiative by transferring the unallocated resources remaining under the 9th EDF reserve for regional co-operation (96 miljoner euro) to the allocation for intra-ACP co-operation and to use these funds as a contribution to an ACP-EU Water Facility. The EDF Committee has expressed a positive opinion on this proposal at its ... meeting on ...2004.

This proposal leads to full absorption of the envelope for regional co-operation. Under these circumstances, the ACP-EC Council of Ministers can take appropriate measures in accordance with paragraph 8 of the 9th EDF Financial Protocol, which can be applied when funds provided for in any of the instruments of the Cotonou Agreement are exhausted.

Against this background, the Commission proposes that the Council adopt the enclosed decision on the transfer of 741 miljoner euro from the unallocated resources under the reserve of the 9th EDF long-term development envelope and 163 miljoner euro from the 9th EDF Investment Facility, to the allocation for intra-ACP co-operation, to be used for the establishment of an ACP-EU Water Facility. Together with the above mentioned increase of 96 miljoner euro of the intra-ACP allocation, this will lead to a total amount of 1 miljard euro for the Water Facility.

A proposal for a Council decision on the position to be adopted by the Community within the ACP-EC Council of Ministers regarding the use of unallocated resources under the reserve of the 9th EDF long-term development envelope as well as resources from the 9th EDF Investment Facility is attached to this memorandum. The Commission is asked to adopt this proposal for a Council Decision, in order to allow the above activities to be implemented.

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i AVS-EG-ministerrådet beträffande användningen av medel ur reserven för långsiktig utveckling och av medel från investeringsanslaget inom nionde Europeiska utvecklingsfonden för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Europeiska gemenskapen har en aktiv del i det vatteninitiativ som EU lanserade under Världstoppmötet om hållbar utveckling. Målsättningen med detta initiativ är att i betydande omfattning bidra till fattigdomsminskningen, vilket är huvudmålsättningen både i det AVS-EG-partnerskapsavtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och när det gäller gemenskapens utvecklingspolitik

Eftersom EUF är den största finansieringskällan när det gäller gemenskapens bistånd till AVS-staterna, bör (eventuella ytterligare) bidrag till nya initiativ till förmån för AVS-staterna komma från EUF. Det belopp som avsatts för samarbetet mellan AVS-staterna inom ramen för nionde EUF är alltför begränsat för att täcka samtliga initiativ. Reserven för nionde EUF bör därför tas i anspråk.

I enlighet med Cotonouavtalet och den interna överenskommelsen mellan EU:s medlemsstater har kommissionen föreslagit att EUF-kommittén skall sörja för gemenskapens stöd till vatteninitiativet genom att överföra de återstående icke-fördelade medlen från reserven för regionalt samarbete inom nionde EUF (96 miljoner euro) till anslaget för samarbetet mellan AVS-staterna och att använda dessa medel för ett bidrag till inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna. EUF-kommittén framförde vid sitt möte 2004 ett positivt yttrande om detta förslag.

Detta förslag innebär att anslaget för regionalt samarbete utnyttjas fullt ut. Under dessa omständigheter får AVS-EG-ministerrådet i enlighet med punkt 8 i finansprotokollet angående nionde EUF vidta lämpliga åtgärder, som kan tillämpas när de medel som anslagits för något av instrumenten i Cotonouavtalet helt har tagits i anspråk.

Mot denna bakgrund föreslår kommissionen att rådet antar det bifogade beslutet om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i AVS-EG-ministerrådet beträffande överföringen av 741 miljoner euro från reserven (icke-fördelade medel) för långsiktigt samarbete inom nionde EUF och 163 miljoner euro från investeringsanslaget inom nionde EUF till anslaget för samarbetet mellan AVS-staterna, vilka skall användas för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna.

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om den ståndpunkt som gemenskapen skall inta i AVS-EG-ministerrådet beträffande ett beslut att använda reserven för anslaget för långsiktig utveckling och medel från investeringsanslaget inom nionde Europeiska utvecklingsfonden för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 310 jämförd med artikel 300.2 andra stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Europeiska unionens råd bekräftade vid sitt 2509:e möte den 19 maj 2003 behovet av att mobilisera medel i tillräcklig mängd för vatten och sanitära förhållanden och uppmanade kommissionen att upprätta konkreta förslag som skall diskuteras inom Europeiska unionens råd och i AVS-EG-ministerrådet.

(2) Genom artikel 15 i det AVS-EG-partnerskapsavtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 inrättas ett AVS-EG-ministerråd som skall ha befogenhet att fatta beslut enligt avtalet och enligt punkt 8 i bilaga I till det avtalet (finansprotokollet) får AVS-EG-ministerrådet vidta lämpliga åtgärder om de medel som anslagits för något av instrumenten i avtalet helt har tagits i anspråk.

(3) Medlen inom ramen för anslaget till regionalt samarbete och regional integration inom nionde EUF har tagits i anspråk fullt ut. Gemenskapens ståndpunkt i AVS-EG-ministerrådet bör därför fastställas, så att ett beslut kan antas om gemenskapens bidrag till inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna med medel från reserven för långsiktig utveckling och från investeringsanslaget inom nionde EUF.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemenskapen skall inta följande ståndpunkt i AVS-EG-ministerrådet beträffande användningen av reserven för anslaget för långsiktig utveckling inom nionde EUF och av medlen från investeringsanslaget för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna på grundval av det bifogade utkastet till beslut av AVS-EG-ministerrådet.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På rådets vägnar Ordförande

[...]

BILAGA

Utkast till

BESLUT AV AVS-EG-MINISTERRÅDET

om användningen av reserven för anslaget för långsiktig utveckling och av medlen från investeringsanslaget inom nionde Europeiska utvecklingsfonden för inrättandet av en EU-mekanism för vatteninvesteringar i AVS-staterna

AVS-EG-MINISTERRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av det AVS-EG-partnerskapsavtal som unde