[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 23.3.2010

KOM(2010)113 slutlig

INTERIMSRAPPORT FRÅN EUROPEISKA KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om Rumäniens framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen

INTERIMSRAPPORT FRÅN EUROPEISKA KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om Rumäniens framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen

1. INLEDNING

När Rumänien gick med i EU den 1 januari 2007 inrättades en samarbets- och kontrollmekanism[1] för att hjälpa landet att åtgärda vissa brister när det gäller reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption, och för att övervaka framstegen på dessa områden genom regelbundna rapporter.

Föreliggande rapport är en interimsrapport som ger en teknisk uppdatering av viktiga händelser som inträffat under de senaste sex månaderna i Rumänien inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen. Rapporten innehåller inte någon bedömning av de framsteg som gjorts. Uppdateringen begränsar sig till åtgärder som antingen har avslutats eller som väntas bli slutförda inom kort.

Kommissionens senaste lägesrapport, som antogs den 22 juli 2009, och rekommendationerna i denna ligger till grund för bedömningen av de framsteg som gjorts i förhållande till riktmärkena och vilka utmaningar som återstår. Kommissionen gör sin nästa bedömning sommaren 2010.

2. REFORMEN AV RÄTTSVÄSENDET OCH KAMPEN MOT KORRUPTION: LÄGESBESKRIVNING

Under de senaste sex månaderna har Rumänien inte lyckats upprätthålla den reformtakt som man hade uppnått i mitten av 2009. Valperioden nyligen ledde till en försening av debatten i parlamentet om utkasten till civilprocesslag och straffprocesslag, vars antagande kommer att vara nästa avgörande steg i reformprocessen. Rättsväsendets kapacitet sattes ytterligare på prov av en nettominskning av personal och av protesterna i september.

Under de senaste sex månaderna har det nationella korruptionsbekämpningsdirektoratet fortsatt att visa goda resultat. Omvalet av den allmänna åklagaren för en ny mandatperiod ger möjligheten att bygga på resultaten av det första mandatet. Den nationella integritetsbyråns framsteg befästes och vidareutvecklades.

I reformen av rättsväsendet kan begränsade resultat konstateras. Rättspraxis i korruptionsmål på hög nivå är fortfarande alltför inkonsekvent och avskräcker inte, och det förekommer fortfarande förseningar i handläggningen. Som svar på kommissionens rekommendationer har Rumänien vidtagit vissa åtgärder för att stärka genomförandet av den nationella korruptionsbekämpningstrategin på lokal nivå.

3. FRAMTIDSUTSIKTER

Efter ett tungt andra halvår 2009 då endast begränsade framsteg gjordes bör Rumänien framför allt sträva efter att snabbt anta civilprocesslagen och straffprocesslagen samt genomföra lagstiftning och konsekvensanalyser för att förbereda för ett framgångsrikt genomförande av alla nya lagar. Detta kan inte ske utan ett nära och konstruktivt samarbete mellan olika politiska aktörer och rättsväsendet för att stödja nödvändiga reformer, vilket bör anses som en fråga av nationell betydelse.

Kommissionen kommer fortsatt att stödja Rumänien i detta arbete och lägga fram nästa ingående bedömning av framstegen denna sommar.

4. TEKNISK UPPDATERING AV RIKTMÄRKENA

4.1. Riktmärke 1: Sörja för ett öppnare och effektivare rättsligt förfarande bland annat genom att öka kapaciteten och ansvarigheten hos Högsta rättsrådet. Rapportera om och övervaka verkningarna av de nya civil- och straffprocesslagarna

Sedan civillagen och strafflagen antogs i juni förra året har överläggningar om civilprocesslagen inletts på utskottsnivå i parlamentet. Utvecklingen avstannade dock i oktober 2009 och kom inte igång igen förrän i februari 2010, samtidigt som debatten om straffprocesslagen inleddes.

Förberedelserna för den genomförandelagstiftning som krävs för de fyra lagarnas ikraftträdande har inletts. Ledamöterna i den kommission som ska utarbeta lagstiftningen har utsetts och justitieministeriet förbereder en rättslig analys för att sörja för en enhetlig och konsekvent rättslig ram. Det har gjorts vissa inledande förberedelser för konsekvensanalyser av samtliga fyra lagar, vilket krävs för deras genomförande.

Rumänien rapporterar fortlöpande framsteg med att få till stånd en enhetlig rättspraxis, delvis genom de regelbundna möten om icke enhetlig rättspraxis som organiserats över hela landet. Förfarandet för överklaganden i rättstillämpningens intresse vid Högsta kassationsdomstolen för att fastställa bindande rättspraxis är fortfarande tungrott. Det finns emellertid rationellare förfaranden att tillgå och dessa kan vidareutvecklas.[2]

Trots att Högsta kassationsdomstolen fortsätter att offentliggöra både hela texten till och sammanfattningar av utvalda avgöranden på sin webbplats och varje kvartal offentliggör samlingar av avgöranden, och trots att en del andra domstolar offentliggör vissa avgöranden, lades inga domstolsavgöranden till på den nationella webbportalen (Jurindex) mellan sommaren 2009 och januari 2010.[3]

Sedan mitten av 2009 har ingen påtaglig utveckling kunnat konstateras när det gäller den svåra personalsituationen inom rättsväsendet. Fördubblingen av pensionsavgångar bland domare 2009 har ätit upp det ökade antalet nyanställningar och lett till en uttalad personalbrist vilket ytterligare frestar på systemet. Dessutom ledde protesterna inom domstolsväsendet i september till ytterligare förseningar och rapporteras ha lett till ett ökat antal oavgjorda mål.

Högsta rättsrådet har antagit en preliminär undersökning om den optimala arbetsbelastningen för domare. Slutsatserna i undersökningen började tillämpas vid domstolar i ett ettårigt pilotprojekt med början i december 2009. Systemet är tänkt att ge en rättvisare arbetsfördelning inom domstolarna och ligga till grund för en omfördelning av tjänster med början 2011. Ett pilotprojekt om domstolsadministratörer har slutförts med gott resultat och kräver uppföljning i hela landet. Inom ramen för uppföljningen av ett annat pilotprojekt har Högsta rättsrådet vidtagit inledande åtgärder för att underlätta att vissa administrativa uppgifter överlåts på extraanställd personal. När dessa två åtgärder genomförts borde domstolsförfarandena ha blivit effektivare och den administrativa förvaltningen av domstolarna förbättrats.

Inspektörer inom rättsväsendet har rekryterats sedan början av 2009 efter en översyn av rekryteringsförfarandena för att få bättre geografisk spridning. Rekryteringsförfarandet för inspektörer överklagades dock i domstol av den allmänna åklagarmyndigheten, eftersom det inte ansågs tillräckligt objektivt och därför äventyrade inspektionsenhetens oberoende. Arbetet med att se över riktlinjerna för inspektioner av rättsväsendet pågår liksom förberedelserna för en samling av rättspraxis för disciplinära avgöranden. Dessutom har Högsta rättsrådet lovat att från början av 2010 offentliggöra alla disciplinära avgöranden när de meddelas.

4.2. Riktmärke 2: Inrätta en byrå för integritet med ansvar för att kontrollera tillgångar, oförenligheter och eventuella intressekonflikter och för att utfärda de obligatoriska beslut på grundval av vilka avskräckande sanktioner kan vidtas

De uppmuntrande resultaten för nationella integritetsbyrån fortsatte under det andra halvåret 2009.[4] Domstolar bekräftade förekomsten av omotiverad förmögenhet i två mål och beslutade om konfiskering av betydande tillgångar. Dessa beslut har överklagats. I fyra andra konfiskeringsmål har beslut ännu inte fattats. Byrån har också hänskjutit ett flertal ärenden till åklagare för brottsutredning och till olika disciplinära myndigheter för disciplinär uppföljning. Byrån har uppnått goda resultat i domstolarna då den försvarat sina konstateranden av oförenligheter eller av intressekonflikter.

Byrån har nu anställt tillräckligt med personal för sina nuvarande behov och bör vara fullt operationell när IT-systemen för att behandla deklarationer av tillgångar och intressen fullständigt införts under 2010. Alla deklarationer av tillgångar och intressen som mottogs 2009 är tillgängliga för allmänheten via en portal på byråns webbplats.

Byrån utfärdar pressmeddelanden för offentliggöra konstateranden av oförenligheter, intressekonflikter och omotiverad förmögenhet liksom utgången i de mål som konstaterandena lett till samt disciplinära åtgärder. Utvecklingen i pågående mål kan även följas på Internet. Byrån har börjat samarbeta med två icke-statliga organisationer för att utarbeta informationsåtgärder och förebyggande åtgärder.

Nationella integritetsrådet har inte effektivt utövat sin roll som tillsynsorgan för nationella integritetsbyrån.

4.3. Riktmärke 3: Bygga vidare på de framsteg som redan gjorts och fortsätta att genomföra professionella, oberoende undersökningar rörande fall av påstådd korruption på hög nivå

Korruptionsbekämpningsdirektoratet har fortsatt att visa goda resultat när det gäller opartiska utredningar av korruption på hög nivå.[5] Detta börjar märkas på domstolsnivå där det totala antalet slutgiltiga fällande domar ökade med en tredjedel 2009 jämfört med 2008. En fällande dom i första instans uppnåddes mot en tidigare statssekreterare, numera parlamentsledamot. En slutgiltig fällande dom uppnåddes mot en borgmästare och en tidigare vice borgmästare för tagande av mutor. De kommer att avtjäna sina straff i fängelse. Samtidigt förefaller de straff som tillämpas av domstolarna för korruption på hög nivå överlag fortfarande vara alltför milda och inte avskräckande, precis som under tidigare rapporteringsperioder. I hälften av alla fällande domar har ministraff tillämpats och i tre fjärdedelar har straffen varit villkorliga.

Denna slutsats bekräftas av en studie som gjorts av en gemensam arbetsgrupp som arbetar med individualisering av påföljder för korruptionsbrott[6]. Studien lades fram i juni 2009. Som en första uppföljning av studien har Högsta kassationsdomstolen utarbetat en preliminär handledning för domstolar. I detta skede är det alltför tidigt att bedöma om handledningen har varit till nytta i praktiken. Enligt praktiserande jurister måste den slutliga version av handledningen, som Högsta kassationsdomstolen kommer att utarbeta efter en samrådsprocess, vara tillräckligt exakt och bland annat omfatta exempel eller mål till hjälp för domarna. Slutversionen av handledningen måste också behandla inte bara inkonsekvenser utan också den eftergivenhet i rättspraxis när det gäller korruption som konstaterades i den gemensamma arbetsgruppens studie. Uppföljningen av alla de nio rekommendationerna i studien bör noga övervakas.

När det gäller handläggningstiden i domstol drar högprofilmål fortfarande ut på tiden. I alla mål som gällde svarande på hög nivå åberopades invändningar om författningsvidrighet åtminstone en gång. Trots att författningsdomstolen hittills har avslagit praktiskt taget alla sådana yrkanden har många mål försenats mer än sex månader medan rättegången avbryts i avvaktan på beslut om invändningarna om författningsvidrighet. Två alternativa lagändringar som syftade till att begränsa den uppskjutande verkan av yrkanden om författningsvidrighet har väntat på behandling i parlamentet sedan september 2009.

Sedan mitten av 2009 har parlamentet på begäran av åklagare godkänt inledande av brottsutredningar som i ett fall gällde en tidigare minister som nu är parlamentsledamot.

Definitionen av användningsområdet för offentliga medel i ett mål på hög nivå om påstått missbruk av tjänsteställning och överträdelse av lagen om offentlig upphandling i ett statsägt företag ger anledning till oro över den rättsliga uppföljningen av påstådd korruption på hög nivå i ett antal liknande fall som håller på att utredas eller behandlas i domstol.[7]

4.4. Riktmärke 4: Vidta ytterligare åtgärder för att förebygga och bekämpa korruption, i synnerhet inom den lokala förvaltningen

Sedan mitten av 2009 har Rumänien vidtagit vissa åtgärder för att stärka samordnings- och övervakningsmekanismerna för den nationella korruptionsbekämpningstrategin som svar på kommissionens rekommendationer. Övervakningskommittén har träffats oftare och en ny teknisk arbetsgrupp med representanter från de verkställande sektorerna och den lokala offentliga förvaltningen har inrättats. Vissa kommuner och stadsförvaltningar har frivilligt anmält sig för att prova korruptionsbekämpningsåtgärder i sina förvaltningar. Man planerar också att utvidga korruptionsbekämpningsstrategin till andra sårbara sektorer som för närvarande inte omfattas, t.ex. yrkesinspektionen, som faller under ministeriet för arbetsmarknadsfrågor.

De lokala korruptionsbekämpningsstrategier som utarbetats av de regionala åklagarmyndigheterna förefaller ge resultat i form av fler åtal och utredningar på eget initiativ.[8] För första gången ingår i åklagarmyndighetens budget inrättandet av en fond för brottsprovokation för regionala åklagarmyndigheter. Exempel på framgångsrikt samarbete mellan åklagare och generaldirektoratet för korruptionsbekämpning vid förvaltnings- och inrikesministeriet har rapporterats.

När det gäller förebyggande verksamhet har generaldirektoratet för korruptionsbekämpning utvecklat och börjat tillämpa en ny metod för att identifiera korruptionsrisker och svaga punkter inom förvaltnings- och inrikesministeriet och fortsatt sina informationskampanjer riktade till allmänheten för att förmå dem att inte betala mutor. Förvaltnings- och inrikesministeriet planerar att utnyttja det nationella centret för integritet och stärka dess roll genom att garantera finansiering för de två kommande åren så att det kan förbättra sitt nätverk av aktionsgrupper mot korruption, och bygga ut sin utbildningsverksamhet.

Arbetet vid nationella byrån för tjänstemän med att se över och stärka etikrådgivarnas roll vid offentliga institutioner går framåt och inom kort väntas ett lagförslag lämnas till parlamentet.

[1] Kommissionens beslut 2006/928/EG av den 13 december 2006 om inrättande av en mekanism för samarbete och kontroll av Rumäniens framsteg vid uppfyllandet av de särskilda riktmärkena för reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption (EUT L 354, 14.12.2006, s. 56).

[2] Avdelningen för administrativa och skattemässiga tvister vid Högsta kassationsdomstolen har utvecklat bästa praxis enligt följande: När ett överklagande i rättstillämpningens intresse som faller under avdelningens behörighet lämnas in, utarbetar avdelningen en rapport med förslag till olika alternativ och möjliga lösningar inför plenum. Detta leder till väl förberedda diskussioner med de domare som är mest insatta på området och till effektivare överklaganden i rättstillämpningens intresse.

[3] Syftet med Jurindex var att, genom att offentliggöra alla domstolsavgöranden på en enda plats, se till att samtlig rättspraxis från domstolarna offentliggörs och är tillgänglig för alla, och därigenom öka insynen i rättsväsendet.

[4] Mellan den 22 maj 2009 och den 4 januari 2010 slutförde nationella byrån för integritet 769 kontroller och hänsköt 174 ytterligare ärenden till behöriga institutioner för utdömande av påföljder eller för brottsutredning. Av dessa 174 ärenden skickades två till domstol för konfiskering av omotiverad förmögenhet, 60 ärenden skickades till disciplinära organ för utdömande av påföljder efter det att byrån konstaterat av oförenligheter eller intressekonflikter, och 112 ärenden har hänskjutits till åklagare för utredning av misstankar om att felaktiga uppgifter lämnats eller andra brott. Sedan den 22 februari har disciplinära organ tillämpat påföljder för tjänstemän i elva mål i samband med oförenligheter.

[5] Mellan den 1 juli och den 31 oktober överförde direktoratet 45 mål till domstol med 122 svarande. Bland de svarande återfanns en tidigare premiärminister numera parlamentsledamot, en tidigare rådgivare till premiärministern och tidigare parlamentsledamot, en parlamentsexpert och tidigare parlamentsledamot, en tidigare direktör för den nationella byrån för förhindrande och bekämpning av penningtvätt, fyra borgmästare, en vice borgmästare, en vice prefekt, två direktörer för offentliga organ och fem direktörer för statliga företag.

[6] Den gemensamma arbetsgruppen utgjordes av representanter från Högsta rättsrådet, det nationella korruptionsbekämpningsdirektoratet, Högsta kassationsdomstolen, allmänna åklagarmyndigheten samt från justitieministeriet.

[7] Målet gäller påstått missbruk av tjänsteställning som föranlett skador till ett uppskattat värde av 3 miljoner euro. De svarande, däribland en parlamentsledamot, frikändes slutgiltigt av Högsta kassationsdomstolen den 28 september 2009 efter ett tidigare frikännande den 19 februari 2009.

[8] Statistiken visar på 173 åtal med 273 svarande år 2009 jämfört med 81 åtal med 180 svarande år 2008.