Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 253/2000/EG om att inrätta den andra etappen av gemenskapens åtgärdsprogram för utbildning 'Sokrates'"

(KOM(2002) 193 slutlig - 2002/0101 COD)

(2002/C 241/18)

I enlighet med artikel 198 i EG-fördraget beslutade rådet den 7 juni 2002 att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 20 juni 2002. Föredragande var Giannino Bernabei.

Vid sin 392:a: plenarsession den 17-18 juli 2002 antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande.

1. Inledning

1.1. Sokrates-programmet grundar sig på artiklarna 149 och 150 i EG-fördraget, där det föreskrivs att gemenskapen skall bidra till utvecklingen av en utbildning av god kvalitet genom att främja samarbetet mellan medlemsstaterna via en hel rad åtgärder, däribland rörlighet, informationsutbyte och undervisning i unionens språk och genom att främja fortbildning för unionens samtliga medborgare.

1.2. Gemenskapen stöder och kompletterar medlemsstaternas insatser på utbildningsområdet samtidigt som man respekterar ländernas ansvar för undervisningens innehåll och de nationella utbildningssystemens organisation. Att i hållbarhetens tecken göra EU till världens mest konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi sattes vid Europeiska rådets möten i Lissabon och Stockholm i centrum för gemenskapens strategi, och vid Europeiska rådet i Barcelona tillerkändes utbildningen för första gången en alldeles särskild betydelse. Där underströks likaledes dess betydelse för genomförandet av andra mål som yrkesmässig rörlighet och sysselsättning. Vidare framhölls att utbildningen i framtiden kommer att utgöra ett grundläggande och nödvändigt element i det Europeiska bygget(1).

1.3. Vid Europeiska rådet i Barcelona ombads kommissionen särskilt att omedelbart genomföra fem åtgärder: att säkerställa öppenheten när det gäller examensbevis och kvalifikationer, särskilt inom yrkesutbildningen, att underlätta studier i främmande språk, att införa den europeiska dimensionen i medlemsstaternas utbildningssystem, att lansera arbetsprogrammet rörande de mål som det europeiska utbildningssystemen skall uppnå och att inför toppmötet i Sevilla i juni 2002 anta resolutionen om fortbildning.

1.4. Den andra etappen 2000-2006 av Sokrates-programmet, som antogs av Europaparlamentet och rådet den 24 januari 2000 genom beslut nr 253/2000/EG och ett budgetanslag på 1850 miljoner EUR, överensstämmer helt med denna handlingsplan och fördelas på åtta huvudområden:

- Comenius, skolundervisning.

- Erasmus, högre utbildning.

- Grundtvig, vuxenutbildning och andra utbildningsvägar.

- Lingua, språkundervisning och språkinlärning.

- Minerva, utveckling av informations- och kommunikationsteknik inom undervisningen.

- Observation och innovation av utbildningssystemen och utbildningspolitiken.

- Gemensamma insatser tillsammans med övriga europeiska program.

- Kompletterande åtgärder för upplysning och information, administrativa förbättringar och övergripande prioriteringar som främjandet av lika möjligheter och interkulturell utbildning.

1.5. Kommittén har i ett eget yttrande(2) haft möjlighet att uttala sig om andra etappen av Sokrates-programmet. I det yttrandet framhöll EESK sitt stöd till programmets målsättning, och kommissionen skall senast den 30 juni 2004 lägga fram en delrapport för rådet, parlamentet, Europeiska och sociala kommittén och Regionkommittén, där programmets genomförande utvärderas.

1.6. Europaparlamentet antog den 28 februari 2002 ett betänkande och en resolution om genomförandet av Sokrates-programmet(3) i enlighet med parlamentets rätt och skyldighet att bevaka att utgifterna förvaltas så effektivt som möjligt och i enlighet med målen. I dokumenten avslöjades strukturella problem, bristfällig samordning med andra program, omständliga förfaranden, krånglig och tungrodd byråkrati, dålig programinformation, dålig resultatspridning samt bristfällig övervakning och utvärdering. Parlamentet efterlyste bättre samordning, rationalisering och förenkling av förfarandena, tydliga avtal med de nationella kontoren samt bättre övervakning och kontroll utan att komplicera genomförandet av programmet.

1.7. Revisionsrätten å sin sida lade den 12 mars 2002 fram en särskild rapport(4) där man framhåller följande: brister i utformningen som gör uppbyggnaden komplex, den heterogena samlingen av 38 planerade åtgärder, ett försvårat samarbete mellan medlemsstaterna, svår utvärdering beroende på osäkra kriterier och parametrar, otillräcklig ram för samordning med övriga gemenskapsprogram. Revisionsrätten kunde också konstatera brister i förvaltningen, både i den decentraliserade förvaltningen inom byrån för tekniskt stöd och i den centraliserade inom de nationella kontoren. Detta beror på bristande status, brist på medel och frånvaron av en rättslig ram för fastställande av ansvarsfördelningen. Slutligen fann revisionsrätten brister i utvärderingsrapporterna, och effekten av dem kan enligt revisionsrätten ifrågasättas.

1.8. I sitt svar till revisionsrätten betonade kommissionen att man måste förstå den spänning som finns mellan de krav som ställs på en samvetsgrann förvaltning och behovet av användarvänliga och smidiga metoder, där man tar hänsyn till proportionalitetsprincipen i relation till de små belopp som beviljas och kraven på en förenkling av tillgängligheten och förvaltningen av ett program som omfattar 70 miljoner ungdomar som undervisas av över 4,5 miljoner lärare, omkring 12 miljoner studenter som läser vid över 5000 högskolor och miljoner vuxna som studerar på hel- eller deltid inte bara i unionen utan också i kandidatländerna.

1.9. För det nya programmet Sokrates II har en ram fastställts som omfattar ett antal indikatorer, en tidsplan och bestämmelser som rör standardiseringen och utformningen av de nationella rapporterna som skall lämnas senast i slutet av 2003 för att underlätta en jämförelse av uppgifterna. Man har i högre grad anlitat nätverk av nationella kontor och antagit bestämmelser för ansvarsfördelningen. Man har i mindre grad anlitat kontoret för tekniskt bistånd i väntan på ett genomförandeorgan. Krav har framförts på en viss flexibilitet i genomförandet samt förenkling av rutiner, kontroll och uppföljning.

1.10. Förslaget till beslut som behandlas i detta yttrande har också som mål att minska de administrativa bördorna som är oproportionerligt stora i förhållande till de små belopp det handlar om - i genomsnitt 3315 EUR per projekt under år 2000 - och att minska den avskräckande effekten vad gäller mindre institutioner som primärskolor. Samtidigt lever man upp till Europaparlamentets och rådets beslut nr 253/2000/EG, där det föreskrivs att bidragen till projekten i regel inte skall överstiga 75 % av de totala projektkostnaderna.

2. Kommissionens förslag

2.1. Med förslaget ämnar kommissionen ändra lagstiftningen rörande andra etappen av Sokrates-programmet för att införa större flexibilitet i fråga om samfinansiering som överstiger de 75 % som fastställs i denna nya lagstiftning.

2.2. I enlighet med principerna om förenkling och proportionalitet och med det åtagande som kommissionen gjort i denna riktning i vitboken "Reformen av kommissionen(5)" anser kommissionen att man inte bör tillämpa "ett nytt krav på att de institutioner som deltar i projekt inom den decentraliserade verksamheten i programmet skall redovisa kostnaderna för den personal de anställer för genomförandet av verksamheten, endast för att visa att EU-bidraget i regel inte överstiger 75 % av de totala projektkostnaderna".

2.3. Kommissionen föreslår därför att första stycket i punkt B.2 i avsnitt IV i beslut nr 253/2000/EG skall ändras för att möjliggöra en lämplig flexibilitet i tillämpningen av kravet på samfinansiering.

2.4. I det sammanhanget gör slopandet av det särskilda kravet på bidragsmottagarna att styrka en samfinansiering från deras sida på minst 25 % av den totala projektkostnaden att de kan fortsätta att ansöka och rapportera endast på grundval av direkta kostnader utan att därutöver behöva redovisa kostnader för den personal som de behöver anställa för att genomföra projektet i fråga.

2.5. Enligt kommissionens förslag är ändringen bara av teknisk karaktär. Den inverkar varken på finansieringen eller personalresurserna, och innebär heller inte någon avvikelse från den princip som anges i de nya finansiella bestämmelserna för Sokrates II om att bidraget från gemenskapen skall underordnas samfinansieringen av projektet, som i varje fall skulle tillgodoses genom att bidragsmottagarens personal deltar i projektets genomförande.

3. Kommentarer

3.1. Kommittén stöder kommissionens förslag i så måtto att detta å ena sidan eftersträvar en rättvis jämvikt mellan den grundläggande principen för samfinansiering - enligt vilken de som föreslår ett projekt på ett aktivt och ansvarsfullt sätt bidrar genom sin personal och verksamhet parallellt med gemenskapsbidraget - och å den andra syftar till en nödvändig förenkling och avbyråkratisering samt samverkanseffekter som bör känneteckna en åtgärd vars mål är att skapa kvalificerade mänskliga resurser och stärka Europasamarbetet på utbildningsområdet i enlighet med Lissabonstrategin och de mål som fastställdes i Stockholm och vid Europeiska rådet i Barcelona i mars 2002.

3.2. Kommittén välkomnar således förslaget till teknisk ändring rörande det finansiella stödet till projekten inom programmet, men anser att de olika aspekterna av frågorna i Europaparlamentets resolution av den 28 februari 2002 och Revisionsrättens särskilda rapport nr 2/2002 av den 12 mars 2002 förblir obesvarade och förtjänar att studeras ytterligare och att finna sin lösning.

3.3. Utöver den behövliga översynen vad gäller den positiva tillämpningen av principerna om förenkling och proportionalitet i samfinansieringen skulle man även behöva studera följande frågor:

- Att garantera enhetlighet, samordning och öppenhet i alla omfattande och komplexa decentraliserade projekt i ett Europa med 25-28 medlemsstater.

- Att förbättra informationen om och spridningen av resultaten även via lämpliga informationsnät, och utveckling av systemet för informationshantering, "Symmetri".

- Att införa bättre samordning med de övriga gemenskapsprogrammen särskilt i syfte att skapa ett europeiskt område för utbildning och forskningsverksamhet genom att verka för en utveckling av de gemensamma insatser som planerats men ännu inte inletts.

- Att säkerställa en effektiv funktion av den nya ramen för indikatorer, standardisering och jämförelse av uppgifterna, uppföljning och kontroll som skall leda till en adekvat utvärdering av effekten och till ett bättre utnyttjande av och bättre riktlinjer för åtgärderna inom Sokrates-programmet, utan att detta på ett onödigt och menligt vis blir en "administrativ hämsko" för bidragsmottagarna.

- Att ytterligare rationalisera och påskynda förfarandena, framför allt vad gäller utbetalningen av de ofta mycket blygsamma beloppen.

3.4. Kommittén rekommenderar därför kommissionen att ägna vederbörlig uppmärksamhet åt dessa frågor och att införa lämpliga åtgärder på området inom ramen för den delrapport rörande utvärderingen av genomförandet av Sokrates II som kommissionen skall lägga fram för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén senast den 30 juni 2004.

Bryssel den 17 juli 2002.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Förklaring från det spanska ordförandeskapet vid rådet (utbildning och ungdomsfrågor) den 30 maj 2002.

(2) EGT C 410, 30.12.1998.

(3) A5 0021/2002.

(4) Särskild rapport nr 2/2002 om gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates och Ungdom för Europa av den 12.3.2002.

(5) KOM(2000) 200 slutlig/2.