I.Inledning

Världen befinner sig i en plötslig och djup recession till följd av covid-19-pandemin. Trots den starka, samordnade och innovativa reaktionen på nationell nivå och EU-nivå kvarstår många osäkerhetsfaktorer, i synnerhet vad gäller hur länge krisen kommer att pågå och hur den kommer att påverka våra liv och ekonomier. Vi måste skydda de europeiska medborgarna, deras hälsa och deras jobb och samtidigt säkerställa rättvisa, resiliens och makroekonomisk stabilitet i hela unionen. Även om pandemin har drabbat alla medlemsstater kommer omfattningen av effekterna samt takten och styrkan i återhämtningen att variera avsevärt mellan regionerna.

Enligt den ekonomiska sommarprognosen 2020 kommer ekonomin i euroområdet att minska med 8,7 % 2020 och återhämta sig med 6,1 % 2021, medan EU:s ekonomi förväntas minska med 8,3 % 2020 och öka med 5,8 % 2021. Sysselsättningen minskade under det andra kvartalet mer än någonsin tidigare, även om den inte minskade lika mycket som bruttonationalprodukten, mot bakgrund av det extraordinära stödet i medlemsstaterna och i EU genom dess nya SURE-instrument och en ökad flexibilitet vad gäller användningen av sammanhållningspolitiska medel inom ramen för investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset . De ekonomiska utsikterna är i hög grad beroende av pandemins utveckling och av restriktionerna i ekonomin för att begränsa spridningen. Det politiska stödet på nationell nivå och EU-nivå kommer att vara avgörande för återhämtningen. I detta sammanhang kommer tillväxt- och sysselsättningsutsikterna att få en positiv stimulans genom Europeiska rådets överenskommelse om nästa fleråriga budgetram och Europeiska unionens återhämtningsinstrument Next Generation EU, som nåddes den 21 juli 2020. På EU- och medlemsstatsnivå måste vi nu göra det bästa av denna avgörande överenskommelse.

Unionens reaktion har varit avgörande. Förhandlingar mellan Europaparlamentet och rådet om nästa fleråriga budgetram och det nya återhämtningsinstrumentet Next Generation EU pågår nu för att snabbt slutföra arbetet med alla rättsakter. Detta arbete måste slutföras senast den 1 januari 2021 så att programmen kan tas i bruk i tid. Nyckeln till en snabb och hållbar återhämtning är en full mobilisering av EU-budgetens kapacitet. När beslutet om egna medel väl har antagits av rådet måste det godkännas av samtliga medlemsstater i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser innan kommissionen kan börja låna upp medel på kapitalmarknaden för att finansiera program genom Next Generation EU. Ett snabbt införande av Next Generation EU är därför helt beroende av ett skyndsamt godkännande.

Faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att vara ett av de viktigaste verktygen för återhämtningen, med lån och bidrag i form av tidigarelagt ekonomiskt stöd på så mycket som 672,5 miljarder euro under de första avgörande åren av återhämtningen. Medlemsstaterna kommer i sina planer för återhämtning och resiliens att ta med sina nationella reformprogram och investeringar som utformats i linje med EU:s politiska mål och som är inriktade på den gröna och digitala omställningen. Faciliteten kommer att stödja medlemsstaternas insatser för att effektivt stärka sin sociala och ekonomiska resiliens och därmed deras ekonomiers tillväxtpotential och jobbskapande och på så sätt stödja EU:s mål.

Faciliteten för återhämtning och resiliens är en symbol för EU:s beslutsamhet att hantera utmaningarna genom en gemensam strategi. Att bevara den inre marknadens funktion har varit avgörande för att snabbt få fart på återhämtningen, säkerställa rättvis konkurrens och förhindra störningar i gränsöverskridande värdekedjor och fri rörlighet för arbetstagare och varor. Den kommer att främja en uppåtgående konvergens av levnadsstandarden och förhindra snedvridning av de ekonomiska villkoren. Ett effektivt genomförande av Next Generation EU kan komma att öka bruttonationalprodukten med 2 % fram till 2024 och skapa 2 miljoner arbetstillfällen, bland annat genom att påskynda den gröna och digitala omställningen. Med tiden beräknas denna ytterligare tillväxt göra faciliteten för återhämtning och resiliens självfinansierande genom ännu mer verksamhet och ökade skatteintäkter för medlemsstaterna och EU.

Dessa EU-politiska åtgärder måste vidtas så snabbt som möjligt. Överenskommelsen om återhämtningspaketet bidrar till att begränsa osäkerheten, men ett effektivt resultat under de kommande åren är avgörande för att stödja återhämtningen. Den omedelbara prioriteringen är att unionen samarbetar med medlemsstaterna för att säkerställa avgörande framsteg när det gäller att fastställa rätt reform- och investeringsprioriteringar i linje med de europeiska målen och därefter säkerställa att de genomförs på ett effektivt sätt.

II.Faciliteten för återhämtning och resiliens: ett uppfyllande av EU:s mål om konkurrenskraftig hållbarhet

Faciliteten för återhämtning och resiliens har sin grund i EU:s mål att uppnå konkurrenskraftig hållbarhet och sammanhållning genom en ny tillväxtstrategi, den europeiska gröna given. En övergång till en hållbar ekonomisk modell för alla, som möjliggörs av en bredare spridning och användning av digital och ren teknik kan göra Europa till en ledare i omställningen. I stället för att göra avsteg från agendan före covid-19 bör faciliteten för återhämtning och resiliens påskynda insatserna för att hantera redan befintliga utmaningar och samtidigt undvika nya motgångar i samband med krisen. De fyra aspekter av miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och makroekonomisk stabilitet som fastställs i den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020 bör förbli de vägledande principerna för medlemsstaternas planer för återhämtning och resiliens. Dessa prioriteringar står i centrum för den europeiska planeringsterminen och säkerställer att den nya tillväxtagendan gör det bästa för människorna och planeten.

Konkurrenskraftig hållbarhet och resiliens är två sidor av samma mynt, vilket har belysts genom covid-19-krisen. Resiliens är förmågan att inte bara att stå emot och hantera utmaningar, utan att också genomgå omställningar på ett hållbart, rättvist och demokratiskt sätt. Mindre resilienta medlemsstater och sektorer har haft det svårare att stå emot krisen och hantera den. Utan lämpliga åtgärder kommer detta att påverka deras ekonomiska och sociala resultat under de kommande åren och årtiondena. Skillnader i resiliens inom EU påverkar också den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen samt konvergensen inom euroområdet och den gemensamma monetära politikens effektivitet. Genom att tillhandahålla storskaligt ekonomiskt stöd till offentliga investeringar och reformer och samtidigt främja sammanhållning och konvergens kommer faciliteten för återhämtning och resiliens att göra medlemsstaternas ekonomier och samhällen mer resilienta och bättre förberedda för framtiden. Det finns också ett behov av att stärka resiliensen hos vissa viktiga försörjningskedjor, särskilt i de sektorer som är mest utsatta för externa chocker.

Faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att bidra till att avhjälpa skadorna från krisen och förbereda en bättre framtid för kommande generationer. Den högre skuldsättning som nu genereras är ett omedelbart verktyg för att hantera de utmaningar som kommande generationer kommer att ställas inför. De enorma investeringar som krävs för att snabbt få fart på ekonomin måste lätta på den börda som vilar på deras axlar, inte göra den värre. Därför måste faciliteten för återhämtning och resiliens vägleda och bygga ett mer hållbart, resilient och rättvist Europa för nästa generation i linje med FN:s mål för hållbar utveckling.

Att ta itu med klimat- och miljökrisen är en utmaning som präglar vår tid och det är en möjlighet att blåsa nytt liv i våra ekonomier på ett hållbart sätt. Det kräver snabba och varaktiga åtgärder från alla samhällsaktörers sida för att bevara människors hälsa, välstånd och välbefinnande i Europa och i hela världen. Den europeiska gröna given är vårt politiska åtagande och vårt svar på denna utmaning. Den är också EU:s tillväxtstrategi som syftar till att omvandla EU till ett rättvist och välmående samhälle med en resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. Den ekonomiska reaktionen på covid-19-krisen erbjuder en unik möjlighet att påskynda omställningen till en grön ekonomi. Att övervinna denna kris kommer att kräva omfattande investeringar och betydande reformer som EU:s facilitet för återhämtning och resiliens i stor utsträckning kommer att stödja. För att uppnå omställningen till en grön ekonomi krävs reformer för att styra offentliga och privata investeringar mot klimat- och miljöåtgärder samt djupgående förändringar av våra olika politikområden. Förutom att reparera de kortsiktiga skadorna från krisen måste våra återhämtningsinstrument därför få in ekonomin på rätt spår mot långsiktig hållbar tillväxt och sysselsättning i syfte att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och resursanvändning. Detta ger en viktig möjlighet att modernisera traditionella industrimodeller och investera i innovativ grön teknik och i en mer hållbar och digital infrastruktur, vilket påskyndar övergången till ett mer hållbart och resilient Europa för alla. Eftersom den privata konsumtionen står för mer än hälften av EU:s bruttonationalprodukt kommer främjandet av mer hållbara konsumtionsmönster att vara en viktig faktor för en sådan omställning.

Den digitala omställningen är avgörande för att stärka EU:s och medlemsstaternas sociala och ekonomiska resiliens, deras potential för hållbar tillväxt och jobbskapande. Covid-19-pandemin har påskyndat utvecklingen mot den digitala omställningen. Medlemsstaterna har vidtagit åtgärder för att stärka den digitala infrastrukturen, tillhandahållit utbildning online eller stött små och medelstora företag i deras digitaliseringsarbete. Krisen har dock också visat på brister och avslöjat sårbarheter. Skillnader kvarstår när det gäller digitaliseringen av ekonomier och samhällen. Kvarvarande hinder och ojämn tillgång till infrastruktur fortsätter att bromsa upp framstegen och Europa är fortfarande i hög grad beroende av andra regioner för många viktiga digitala färdigheter eller tjänster. Att bygga vidare på Europas vetenskapliga och tekniska expertis och utveckla en omdanande och framåtblickande strategi för forskning, innovation och spridning är det enda sättet att säkerställa Europas produktivitetstillväxt och konkurrenskraft och därigenom skydda dess tekniska suveränitet, som är en viktig aspekt av dess öppna strategiska oberoende.

Covid-19-pandemin har belyst det akuta behovet av att hantera långvariga utmaningar som påverkar rättvisan i samhället. Detta inbegriper beredskapen och resiliensen hos de nationella systemen för hälso- och sjukvård och socialt skydd samt lika tillgång till överkomlig hälso- och sjukvård av god kvalitet, långvarig vård och omsorg och barnomsorg, demografiska förändringar, globalisering eller den digitala och gröna omställningen. De utmaningar som ska hanteras kan omfatta områden som sysselsättning, kompetens, hälsa och utbildning, särskilt för att hantera ökande ojämlikhet och stödja dem som har drabbats hårdast av krisen, såsom yngre generationer, kvinnor och utsatta grupper. Covid-19-pandemin har också visat på behovet av att skapa ett rättvisare och mer hållbart företagsklimat och ompröva arbetsvillkoren inom många sektorer. Förlängningen av restriktionerna har främjat onlinetjänster och e-handel, vilket är en utveckling som sannolikt kommer att fortsätta. Onlinemiljön domineras dock för närvarande av ett fåtal stora aktörer, med ökande marknadsstyrka och rörliga skattebaser, vilket ibland är till nackdel för många mindre europeiska företags förmåga att starta upp och expandera på den inre marknaden. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att stödja sektorer som spelar en nyckelroll för våra demokratier, särskilt mediesektorn där stöd bör ges på ett sätt som respekterar och främjar mediernas frihet och mångfald. Det finns också ett behov av att stödja de regioner, industrier och arbetstagare som påverkas mest av den gröna omställningen och lindra de socioekonomiska effekterna av omställningen. Detta är nödvändigt för att säkerställa lika och rättvisa möjligheter för människor och företag.

Sedan den finansiella och ekonomiska krisen 2008 är Ekonomiska och monetära unionen mycket stabilare när det gäller att hantera kriser, men nya utmaningar för den makroekonomiska stabiliteten uppkommer. Covid-19-krisen skiljer sig mycket från finanskrisen 2008. Den ger upphov till direkta negativa effekter på den ekonomiska aktiviteten och medför potentiella återverkningar på den makroekonomiska stabiliteten som måste åtgärdas genom snabba och beslutsamma åtgärder. Befintliga obalanser riskerar att förvärras samtidigt som nya uppkommer. Den omedelbara prioriteringen är därför att främja en resilient återhämtning. Fortlöpande övervakning och vaksamhet kommer att krävas och medlemsstaterna bör åtgärda framväxande obalanser genom reformer som stärker ekonomisk och social resiliens. Faciliteten för återhämtning och resiliens kommer att tillhandahålla medel för att hjälpa medlemsstaterna att hantera de ekonomiska och sociala utmaningar de står inför. Medlemsstaterna bör fortsätta att på ett sunt sätt utnyttja den offentligfinansiella flexibiliteten under 2021 för att stödja ekonomin. De offentliga finanserna kommer att spela en roll när det gäller att skapa incitament för en hållbar tillväxt för alla, säkerställa ekonomisk stabilitet och förmågan att stödja efterfrågan och tillhandahålla bistånd i tider av behov. Covid-19-pandemin sätter en betydande press på den ekonomiska aktiviteten med negativa återverkningar på den offentliga och privata skuldsättningen. När de ekonomiska förhållandena medger det kommer det att vara dags att fullfölja en finanspolitik som syftar till att nå en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt och samtidigt främja investeringar, den gröna och digitala omställningen och social inkludering.

En konkurrenskraftig hållbarhet kräver öppenhet och en stark inre marknad. För att faciliteten för återhämtning och resiliens ska kunna genomföras med framgång krävs det att privata intressenter och investerare deltar. De offentliga medlen bör inte ersätta eller tränga ut privata investerare utan komplettera och styra privata investeringar där så behövs, dvs. när systemfel eller marknadsmisslyckanden eller skador till följd av covid-19-utbrottet och den efterföljande ekonomiska krisen innebär att marknaden inte på egen hand kan återhämta sig och uppnå politiska mål. Det är nödvändigt att säkerställa likvärdiga villkor på den inre marknaden för att främja innovation och påskynda återhämtningen.

III.Viktiga principer som ligger till grund för planerna för återhämtning och resiliens är fastställande av prioriteringar för medlemsstaterna

Den europeiska planeringsterminen utgör en väletablerad ram för samordningen av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken som ska vägleda unionen och medlemsstaterna genom utmaningarna i samband med återhämtningen och den digitala och gröna omställningen. Medlemsstaternas planer för återhämtning och resiliens bör på ett effektivt sätt hantera de politiska utmaningar som anges i de landsspecifika rekommendationer som antagits av rådet. Det ligger i vårt gemensamma intresse att hantera reform- och investeringsbehoven parallellt, båda måste fungera tillsammans för att uppnå ömsesidigt förstärkande effekter.