Yttrande från Europeiska regionkommittén – Framtidsplan för vård- och omsorgspersonal – lokala och regionala möjligheter i samband med en europeisk utmaning

(2021/C 440/11)

Föredragande: Heinrich DORNER (AT–PES), ledamot av Burgenlands delstatsregering

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Politiska prioriteringar

1. Kommittén är medveten om konsekvenserna av en åldrande befolkning ( 1 ) , förändringar i samhälls- och familjestrukturer och i den behovsbaserade vården och omsorgen av människor med särskilda behov, de krav som det moderna arbetslivet ställer och det växande behov av formell och informell vård och omsorg, som i det senare fallet tillhandahålls främst av anhöriga, som detta ger upphov till. ReK erkänner samtidigt vikten av att, på lång sikt, utveckla program för att främja aktivt åldrande och bromsa tidiga försämringar av äldre människors fysiska och psykiska hälsa. När dessa program utvecklas bör man även överväga åtgärder för att öka äldres sociala delaktighet samt förbättra infrastrukturen för dem. Stärkta möjligheter till delaktighet främjar äldres självbestämmande och bidrar till att förebygga ensamhet och social isolering.

2. Konsekvenserna av en åldrande befolkning gör sig mer påminda i landsbygdsområden, inte minst i avfolkningsbygder eller regioner som släpar efter, där vården och omsorgen för äldre och omsorgsbehövande personer inte är lika tillgängliga och kräver större stöd från den lokala samhällsservicen. Det är i detta sammanhang även viktigt att beakta de negativa effekterna av att vård- och omsorgspersonal flyttar från mindre utvecklade till mer utvecklade regioner, vilket resulterar i allvarliga personalbrister i de förstnämnda regionerna. Kommittén är medveten om den lokala samhällsservicens betydelse för äldre och omsorgsbehövande i landsbygdsområden och avfolkningsbygder, där den tillhandahåller en rad resurser som hjälper människor att bo kvar i hemmiljön genom att främja deras självständighet och oberoende i vardagslivet samt deras sociala delaktighet genom att sörja för olika former av tekniskt, materiellt och/eller ekonomiskt stöd och främjande av den allmänna tillgängligheten. Befolkningens åldrande märks också allt tydligare i stadsområden, där andelen äldre i befolkningen stiger snabbt, vilket kräver mer personal och ny infrastruktur (vårdhem, äldreboenden osv.).

3. ReK erkänner den avgörande roll som vård- och omsorgssektorn har spelat vid sidan av hälso- och sjukvårdssektorn under covid-19-krisen. Kommittén efterlyser därför full respekt för rättvisa arbetsvillkor och rimlig ersättning till vård- och omsorgspersonal som en primär skyldighet i erkännandet av deras insatser.

4. Regionerna och städerna måste fortsätta och vid behov öka sina insatser för att hantera bristen på vård- och omsorgspersonal i syfte att motverka risken för personalbrist på medellång till lång sikt. Denna brist påverkar både stads- och landsbygdsområden, och man bör ägna uppmärksamhet åt avfolkningsbygder, avlägsna regioner eller regioner som släpar efter och där tillgången till vård och omsorg för äldre och omsorgsbehövande personer är begränsad. Samtidigt som ReK erkänner vikten av en livscykelbaserad strategi för utmaningarna i samband med åldrande ( 2 ) uppmanar kommittén, mot bakgrund av den nuvarande situationen med överbelastade hälso- och sjukvårdstjänster på grund av pandemin, kommissionen att garantera finansiella instrument som är direkt tillgängliga för städer och regioner för att ge dem möjlighet att på ett effektivt sätt ta itu med bristen på vård- och omsorgspersonal.

5. Mot bakgrund av den kortvariga personalbrist som uppstår på grund av covid-19-relaterade begränsningar av hälso- och sjukvårdspersonalens rörlighet över gränserna hänvisar kommittén till ReK:s tidigare politiska rekommendationer (t.ex. inrättandet av ”hälsokorridorer” mellan gränsregioner) ( 3 )

6. ReK stöder det övergripande målet att göra det möjligt för behövande personer att utnyttja de vård- och omsorgstjänster som är nödvändiga ur fackmässig synvinkel och som omsorgstagarna föredrar.

7. Kommittén ser bristen på kvalificerad arbetskraft inom vård- och omsorg som en potentiell möjlighet att motverka en förväntad ökning av arbetslösheten i Europa, särskilt mot bakgrund av covid-19-krisens effekter, och därmed ta ett viktigt steg för att bevara den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europeiska unionen. Att inrätta nya omsorgstjänster för äldre och omsorgsbehövande personer skapar nya arbetstillfällen som bidrar till att stimulera ekonomin och få människor att bo kvar i landsbygdsområden och avfolkningsbygder. Lokal samhällsservice i dessa territoriellt utsatta områden är en viktig faktor för att främja en dynamisk landsbygd och social och territoriell sammanhållning.

8. Kommittén påpekar att omsorgssektorn inte bara behöver omvandlas i sig, utan även förnya sig genom att införa nya modeller: från omsorg till förebyggande och inkludering, från omsorgskvalitet till livskvalitet, från institutioner till hem och från ett yrkesmässigt system till ett system där man samarbetar med anhöriga för att involvera dem. Man bör således ersätta ett medicinskt fokus med ett omsorgs- och tjänsteorienterat fokus, gå från universallösningar till lösningar som beaktar den enskildes livsstil, från systemdominans till kundinriktning, från teknikrädsla till teknikinförande, från användning av traditionella lösningar till användning av digitala lösningar som sätter människorna i centrum och från användning av kritiska resultatindikatorer till sunt förnuft.

9. Kommittén välkomnar syftet med kommissionens grönbok om åldrande, nämligen att inleda en bred policydebatt om åldrande för att diskutera hur man ska förutse och ta itu med de utmaningar och möjligheter som detta innebär, och fäster särskild uppmärksamhet vid anmärkningarna och uttalandena i punkt 5.1 i grönboken ( 4 )

10. ReK hänvisar till handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, ser fram emot det initiativ om långtidsvård som planeras till 2022 och framhåller princip 18 i pelaren, där det anges att var och en har rätt till överkomliga tjänster av god kvalitet inom långvarig vård och omsorg, särskilt hemvård och lokalt förankrad vård ( 5 )

11. ReK uppmanar på nytt kommissionen att ”överväga ett omsorgsavtal för Europa, liknande ungdomsgarantin, för att tillgodose vårdbehoven inom ramen för ett rättighetsbaserat tillvägagångssätt, där medborgarna placeras i centrum för den ekonomiska verksamheten och där man ökar investeringarna i vård och omsorg, i linje med strategin för välfärdsekonomin. Kommittén uppmanar också kommissionen och medlemsstaterna att införliva de hushållsanställdas krav rörande arbetsvillkor i ILO:s konvention nr 189” ( 6 ) . I samma yttrande efterlyste ReK en översyn och vidareutveckling av Barcelonamålen för att göra dem obligatoriska samt ett införande av ”stödmål som sträcker sig längre än Barcelonamålen (Barcelona+), för att ta hänsyn till omsorgsbehoven i samhällen med en åldrande befolkning och erkänna att vård- och omsorgssektorn är starkt kvinnodominerad men att lönerna inte avspeglar samhällsvärdet”.

Statistisk bakgrund och utsikter

12. ReK noterar att de aktuella prognoserna visar att andelen personer som är 65 år eller äldre i Europa kommer att öka från 20 % i dag till uppskattningsvis 30 % till 2070 och att andelen personer som är 80 år eller äldre kommer att fördubblas till över 13 % till 2070 ( 7 ) . Det innebär att antalet personer över 65 år förväntas öka från 87 till över 150 miljoner, medan antalet personer över 80 år förväntas öka från 23 till 62 miljoner.

13. Inom EU förväntas antalet personer som potentiellt behöver långvarig vård och omsorg öka från 19,5 miljoner 2016 till 23,6 miljoner 2030 och 30,5 miljoner 2050 ( 8 )

14. Bara för att bibehålla det nuvarande upplägget inom långtidsvården, med fem vårdanställda per 100 personer som är 65 år eller äldre, måste antalet arbetstagare inom denna sektor öka med 13,5 miljoner fram till 2040 i OECD-länderna ( 9 ) . Enbart för perioden 2018–2030 behövs totalt 11 miljoner nya arbetstagare inom vård-och omsorgssektorn i EU:s 27 medlemsstater för att tillgodose de växande behoven ( 10 )

15. ReK framhåller vård- och omsorgssektorns enorma potential för arbetsmarknaden och noterar i detta sammanhang att det potentiellt kommer att finnas åtta miljoner tillgängliga arbetstillfällen inom hälso- och sjukvård och social omsorg under de kommande tio åren ( 11 )

16. Silverekonomin ( 12 ) , som omfattar vård- och omsorgstjänster för äldre, är ett kraftfullt verktyg för att ta itu med avfolkning och tillhandahåller omedelbara lösningar på problemen med en åldrande befolkning och arbetslöshet i de mest missgynnade landsbygdsområdena. Silverekonomin skapar konkurrensfördelar och sammanhållningsfördelar för regionerna, vilket gynnar alla berörda aktörer (en situation som alla vinner på). Utvecklingen mot en åldrande befolkning, som redan pågår i många regioner, kan å andra sidan vändas till en aktiv resurs för att skapa sysselsättning och välstånd och förändra stereotyper och synsätt som man måste arbeta med.

Lokal och regional relevans

17. EU:s städer och regioner måste ta itu med orsakerna till bristen på vård- och omsorgspersonal med anledning av hotet om personalbrist på medellång och lång sikt. Det gäller i synnerhet de regioner vars system är beroende av personal från grannländerna och som med kort varsel drabbades av personalbrist till följd av de pandemirelaterade gränsstängningarna.

18. Kommittén är medveten om de regionala skillnaderna och prioriteringarna inom Europa ( 13 ) när det gäller formell och informell vård och omsorg, som i det senare fallet främst tillhandahålls av anhöriga, och stöder mångfalden av tjänster och skilda regionala lösningar för att tillgodose vård- och omsorgsbehoven.

19. Vi förespråkar nätverk mellan regioner i hela Europa och uppmuntrar dem att verka för ett gemensamt erfarenhetsutbyte och en gemensam och samordnad utveckling av åtgärderna. Vi betonar också regionernas och städernas viktiga roll när det gäller att utforma särskilda vård- och omsorgsinsatser för äldre och omsorgsbehövande personer i syfte att minska avståndet till den lokala samhällsservicen i landsbygdsområden med åldrande befolkning och avfolkningsproblem. Detta som en strategi för att ta itu med behovet av lämplig vård och omsorg till de grupper som lever i dessa geografiskt utsatta områden och som har svårare att få tillgång till grundläggande lokal samhällsservice som säkerställer lämplig social omsorg och vård i deras vardagsmiljö.

Kvinnors insatser

20. ReK framhåller att 92 % av kvinnorna i EU regelbundet, dvs. mer än en dag i veckan, utför obetalt omsorgsarbete, medan 81 % av kvinnorna i EU dagligen tar hand om närstående ( 14 ) , och att kvinnor utgör majoriteten av arbetskraften inom vård- och omsorg ( 15 ) . Denna situation är särskilt påtaglig för kvinnor i landsbygdsområden och avfolkningsbygder, där det föreligger verkliga problem att få tillgång till viktiga grundläggande omsorgs- och vårdtjänster samt sociala tjänster.

21. ReK betonar att merparten av omsorgsarbetet i Europa utförs av anhöriga inom ramen för vård i hemmet, särskilt av kvinnor, ofta utan kvalificerad utbildning eller vägledning, utan lämplig ersättning och utan socialt skydd, vilket i slutändan fördjupar den nuvarande pensionsklyftan mellan könen.

22. Kommittén är medveten om att det behövs politiska åtgärder och program för att undvika att kvinnor belastas med den största delen av oavlönat vård- och omsorgsarbete. Både oavlönade vård- och omsorgsgivare och deras familjemedlemmar som inte bidrar måste göras medvetna om att vård och omsorg är ett arbete och bör behandlas som sådant. Oavlönat vård- och omsorgsarbete är inte kvinnors ansvar eller skyldighet och bör fördelas jämnt mellan könen, i syfte att garantera kvinnors ekonomiska oberoende, i enlighet med den europeiska jämställdhetsstrategin.

23. ReK uppmärksammar den stora andelen kvinnor som är beredda att ge vård- och omsorg, trots otrygga arbetsvillkor och låg ersättning, eftersom de kommer från låglöneländer. Dessa kvinnor är oftast invandrare och de bör därför ha tillgång till integrationstjänster på sitt modersmål samt till information om sina rättigheter och de tjänster de har tillgång till som invandrade arbetstagare. Det är särskilt viktigt att fullt ut genomföra direktivet om utstationering av arbetstagare och se till att denna särskilda grupp av arbetstagare inte utestängs från det skydd som nationella lagstadgade minimilöner erbjuder. Kommittén betonar i detta sammanhang att ”behovet av en ’konvergens uppåt’ för minimilöner är akut, inte minst mot bakgrund av att sysselsättningen i EU fortfarande karaktäriseras av låga löner” och att kvinnor utgör 59 % av minimilöntagarna ( 16 ) , samt understryker att EU måste fortsätta att hjälpa medlemsstaterna att genomföra en effektiv och inkluderande social- och sysselsättningspolitik och att genomföra de reformer som krävs för att uppnå detta.

24. ReK betonar behovet av att lösa problemen med otrygga arbetsförhållanden för ”inneboende” vårdare, som huvudsakligen är kvinnor och ofta migranter från tredjeländer, varav en del arbetar olagligt som papperslösa migranter och migrerar cirkulärt eller tillfälligt. Kommittén instämmer i detta avseende med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK), som betonar att inneboende vårdare bör behandlas likvärdigt med annan vård- och omsorgspersonal, efterlyser förbättrade garantier i direktivet om sanktioner mot arbetsgivare (2009/52/EG) för att trygga rättigheterna för papperslösa arbetstagare och anser att direktivet om brottsoffers rättigheter (2012/29/EU) bör tillämpas strikt för att ge effektivt stöd åt inneboende vårdare som utnyttjas på detta sätt, oavsett deras migrationsstatus ( 17 )

Rekommendationer till berörda parter

25. Kommittén betonar behovet av att förbättra informationen och kommunikationen till allmänheten om den nuvarande efterfrågan på vård- och omsorgspersonal för att nå ut till en bredare grupp arbetssökande och också i hög grad minska obalansen mellan könen och se till att fler män arbetar inom vård- och omsorgsyrken i framtiden. Lokala och regionala myndigheter skulle kunna delta i denna insats genom att anordna seminarier och workshoppar och särskilt rikta annonser om lediga vård- och omsorgstjänster till män, vilket skulle bidra till att bekämpa könsstereotyper och bristande kunskap. Detta bör gå hand i hand med samordnade insatser för att förbättra arbetsvillkoren inom vård- och omsorgssektorn för att göra vård- och omsorgsyrkena mer attraktiva, även bland ungdomar och särskilt i avfolkningsbygder och/eller områden med mycket äldre befolkningsgrupper.

26. ReK påpekar mot bakgrund av den pågående covid-19-krisen att både arbetstillfällen och kontinuiteten i tillhandahållandet av vård och omsorg kan säkerställas genom inrättande av kriståliga arbetsgivarstrukturer, särskilt när det gäller ägarstrukturen och användningen av de vinster som genereras.

27. Vi inser att en god balans mellan arbetsliv och privatliv spelar en avgörande roll för yrkesvalet hos dem som eventuellt överväger att ta klivit in i sektorn. Med detta i åtanke behövs det lämpliga arbetsformer inom yrkesmässigt omsorgsarbete som främjar möjligheten att förena familj, fritid och arbete.

28. ReK betonar att de anställdas psykiska hälsa, vid sidan av deras fysiska hälsa, är en väsentlig faktor för att skapa och upprätthålla en hälsosam arbetsmiljö, och att de därför måste få yrkesmässigt stöd (t.ex. handledning, riktad fortbildning och vidareutbildning samt psykiskt stöd), så att man även tydligt visar att man vill motverka den ökande utbrändheten inom yrket.

29. Kommittén betonar vikten av att ompröva de nya strukturella kraven för äldreboenden så att de kan balansera nya hälso- och säkerhetsstandarder, inbegripet de som avser förebyggande och kontroll av infektioner, vilket kommer att gynna både de boende och personalen. Det övergripande målet är att säkerställa optimala miljö-, levnads- och arbetsvillkor samt gynnsamma förutsättningar för social kontakt.

30. Vi anser att användningen av tekniska verktyg för att utföra vårduppgifter, för att genomföra en effektiv och omfattande dokumentation och för att kommunicera mellan olika yrkesgrupper är ett viktigt stöd för att underlätta det dagliga arbetet för vård- och omsorgspersonal.

31. ReK vill fästa uppmärksamheten på digitaliseringens ökade betydelse, även inom vård- och omsorgssektorn. Kommittén efterlyser därför särskilt tekniskt stöd till äldreboenden för att främja telemedicin som ett sätt att mer ändamålsenligt sörja för de boendes hälsa. Digitala verktyg och verktyg för vård- och omsorg på distans, som redan använts under pandemin för att hålla ett öga på och hålla kontakten med personer som är isolerade och saknar ändamålsenligt familjestöd, kommer att fortsätta att utvecklas och förbättra människors tillgång till vård- och omsorgstjänster. Denna utveckling måste dock åtföljas av åtgärder för att överbrygga den digitala klyftan på alla områden, t.ex. mellan könen, på landsbygden eller bland den äldre befolkningen. Likaså bör yrkesverksamma inom sektorn utbildas i användningen av dessa nya verktyg via fortbildning. Det finns även ett behov av att utveckla ett nytt samordnat och integrerat system för kommunikationen mellan hälso- och sjukvårdssystemet, vård- och omsorgspersonalen och familjerna. Det är ytterst viktigt med tillgång till utbildning i ny kommunikationsteknik för vård- och omsorgspersonalen på boenden och för de boende.

32. Kommittén anser att ekonomiskt stöd under utbildningstiden är en viktig kompletterande åtgärd för att göra det lättare för intresserade personer att ta steget in i yrket eller att omskola sig.

33. Vi anser att vård- och omsorgspersonal ska ges en adekvat ersättning som återspeglar arbetets sociala och samhälleliga värde.

34. ReK påminner om princip 9 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, om balans mellan arbete och privatliv, där det anges att ”föräldrar och andra människor med omsorgsansvar har rätt till lämplig ledighet, flexibla arbetsformer och tillgång till omsorgstjänster”. Vi framhåller i detta avseende hur offentliga stödåtgärder för anställning av vård- och omsorgspersonal genom stödsystem eller andra former av finansiering kan bidra till att uppfylla denna princip, vilket även kan bidra till att reglera och förbättra villkoren för arbetstagare inom vård- och omsorgssektorn.

35. ReK rekommenderar att EU:s medlemsstater inrättar grundläggande ramvillkor för anhörigvårdares sociala skydd. Det innebär att man tryggar såväl uppehälle som sjuk-, olycksfalls- och pensionsförsäkring för denna kategori av personer. Anhörigvårdare bör inte tvingas att ge upp sina arbeten, och offentliga förmåner får inte kopplas till arbetslöshetsstatus. Det är alltid svårt att fatta beslutet att vårda närstående, och ingen bör åläggas att göra onödiga uppoffringar.

36. Kommittén betonar betydelsen av yrkesmässigt stöd inom informell vård, som huvudsakligen utförs av anhöriga, för att utrusta anhörigvårdare med de färdigheter som de behöver och samtidigt säkerställa en lämplig kvalitet på vårdinsatserna. Dessutom finns det ett behov av att skapa avlastningsmöjligheter (t.ex. korttidsvårdsplatser) för att tillfälligt minska bördan för anhörigvårdare vid behov.

37. ReK uppmanar EU:s medlemsstater och berörda aktörer på lokal och regional nivå att genomföra regelbundna enkäter bland de berörda befolkningsgrupperna för att ta fasta på de synpunkter som framkommer och hur de förändras som en utgångspunkt för en strategisk utveckling av tjänster.

Rekommendationer till Europeiska kommissionen

38. ReK uppmanar kommissionen att uppdatera den befintliga europeiska kvalitetsramen för långtidsvård från 2012 för att hålla jämna steg med den senaste utvecklingen när det gäller tillhandahållande av långtidsvård och relaterade kompetenskrav, och i syfte att underlätta rörligheten för vård- och omsorgspersonal. För att åstadkomma detta bör kommissionen och medlemsstaterna inrätta en europeisk kvalitetsstämpel för yrkesbeskrivningen ”person som ger vård och omsorg till äldre och omsorgsbehövande personer”, såväl inom som utanför vårdinrättningar, i syfte att säkerställa principerna om kvalifikationer och kompetens hos dem som utför sådana tjänster. Det är nödvändigt att fastställa gemensamma referensstandarder i det nuvarande europeiska sammanhanget genom ett standardiserat kvalitetsintyg som är anpassat efter varje medlemsstats behov. Kommittén understryker att rättigheterna för omsorgstagare och deras fysiska och psykiska välbefinnande måste förbli högsta prioritet, vilket omfattar att förebygga och motverka ensamhet.

39. ReK föreslår att kommissionen och medlemsstaterna överväger en EU-omfattande strategi och en gemensam yrkesdefinition av vård- och omsorgspersonal (även för inneboende vårdare, vars tjänster bör anses ingå i tillhandahållandet av långtidsvård), med deltagande av städer och regioner samt arbetsmarknadens parter. Denna strategi bör öka medvetenheten, bland annat genom marknadsföring i medierna för att bidra till att varaktigt förändra vård- och omsorgsyrkenas image.

40. ReK föreslår vidare att kommissionen överväger förslag om erkännande av och effektivt stöd till anhörigvårdare.

41. ReK uppmanar kommissionen att utarbeta ett förslag om inrättande av ett effektivt system för omfattande insamling och analys av uppgifter, som även omfattar inneboende vårdare som i stor utsträckning är papperslösa, i syfte att ge medlemsstaterna och regionerna en solid grund för framtida interregional samordning.

42. Kommittén föreslår att kommissionen inrättar en plattform för ömsesidigt yrkesmässigt utbyte och möjligheten att presentera exempel på bästa praxis på vård- och omsorgsområdet samt gemensamma program, såsom planer för social omsorg eller stödstrategier för anhörigvårdare.

43. ReK välkomnar de finansierings- och stödmöjligheter som erbjuds genom EU:s nuvarande och framtida strukturfonder (ESF 2014–2020 med React-EU eller ESF+ 2021–2027), liksom de synergier och den komplementaritet som skapats genom programmet EU för hälsa 2021–2027, och understryker prioriteten hos de åtgärder som finansieras av dem.

44. Kommittén efterlyser budgetprioriteringar och riktad tilldelning av budgetmedel för att komma till rätta med bristen på kvalificerad arbetskraft inom hälso- och sjukvårdssektorn och omsorgssektorn, särskilt med hänsyn till kommissionens arbetsmarknadspolitiska agenda inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Europeiska kommissionen bör övervaka genomförandet av och ändamålsenligheten hos sina rekommendationer.

Bryssel den 1 juli 2021. Apostolos TZITZIKOSTAS Europeiska regionkommitténs ordförande

(1) År 2020 var 20,6 % av EU:s befolkning 65 år eller äldre. Detta var 3,0 procentenheter mer än den motsvarande andelen tio år tidigare. Eurostat, 16.3.2021: https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20210316-1.

(2) COM(2021) 50 final.

(3) ReK:s yttrande ”Genomförande av och utsikter för gränsöverskridande hälso- och sjukvård” (COR-2019-04597).

(4) COM(2021) 50 final.

(5) COM(2021) 102 final.

(6) ReK:s yttrande ”En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025” (COR-2020-02016).

(7) COM(2020) 241 final – ”Rapport om de demografiska förändringarnas konsekvenser”, s. 10.

(8) COM(2021) 50 final.

(9) OECD (2020), ”Who Cares? Attracting and Retaining Care Workers for the Elderly,

https://www.oecd.org/els/health-systems/who-cares-attracting-and-retaining-elderly-care-workers-92c0ef68-en.htm.

(10) JRC121698 – Gemensamma forskningscentrumet (2021), ”Health and long-term care workforce: demographic challenges and the potential contribution of migration and digital technology”.

(11) COM(2021) 50 final.

(12) Enligt kommissionen kan silverekonomin definieras som ekonomiska möjligheter som öppnas upp genom konsumtion och offentliga utgifter till följd av en åldrande befolkning och specifika behov hos personer över 50 år.

(13) JRC121698.

(14) EIGE (2021), ”Gender Equality in care and impacts for the labour market”

https://eige.europa.eu/publications/gender-inequalities-care-and-consequences-labour-market.

(15) JRC121698.

(16) ReK:s yttrande om ”Tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen”, (COR-2020-05859).

(17) Yttrande på eget initiativ från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ”Rättigheter för inneboende vårdpersonal” (SOC/535 – EESC-2016-00941).