Ordlista

EEA : Europeiska miljöbyrån

EEG : Europeiska ekonomiska gemenskapen

EFF : Europeiska fiskerifonden

EG : Europeiska gemenskapen/gemenskaperna

EIONET : Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning

EJFLU : Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

Eruf : Europeiska regionala utvecklingsfonden

ETC : Europeiska ämnescentrumet för biologisk mångfald

EU : Europeiska unionen

EUNIS : Europeiska naturinformationssystemet

EUT : Europeiska unionens officiella tidning

Fågeldirektivet : Rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar

Habitatdirektivet : Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter

Input : Ekonomiska, personella och materiella resurser som mobiliseras för genomförandet av en intervention

Intervention : Åtgärd eller verksamhet som genomförs av offentliga myndigheter eller andra organisationer och som kan vara av olika slag (politikområde, program, åtgärd eller projekt).

Life : Finansiellt instrument för miljön

LifeIII : Life för perioden 2000–2006

Life+ : Life för perioden 2007–2013

Life-Natur : En del av Life som ska bidra till att bevara eller återställa naturliga livsmiljöer och/eller populationer av arter till en gynnsam bevarandestatus.

Mål :

En första formulering det utfall som man avser att uppnå genom en intervention. En åtskillnad bör mellan övergripande mål, delmål, omedelbara och operativa mål:

- Ett övergripande mål motsvarar den samlade effekten av en intervention och fastställs i regel på ett mycket allmänt sätt i gemenskapslagstiftningen; det översätts vanligtvis av kommissionen och medlemsstaterna till delmål som motsvarar de förväntade mellanliggande effekterna av de finansierade programmen.

- Omedelbara mål gäller de resultat som en intervention leder till för direkta adressater och fastställs i allmänhet av medlemsstaterna inom ramen för genomförandet av de finansierade programmen.

- Operativa mål anger vilken output som ska produceras.

Natura2000 : Europeiskt ekologiskt nät av särskilda skyddade bevarandeområden.

Output : Det som produceras eller utförs med de resurser som tilldelats en intervention (till exempel X hektar av livsmiljö Y som återställts).

Projekt : Odelbar insats som avgränsas av tidsplan och budget, under ansvar av en organisation som närmast fältet genomför interventionen med hjälp av de resurser som den tilldelats.

Resultat : Omedelbara förändringar som inträffar för direkta adressater efter deras deltagande i en intervention.

SEBI : Effektivare europeiska indikatorer för biologisk mångfald

Utfall : Förändring som sker till följd av att en intervention genomförs och som vanligtvis hänför sig till målen för interventionen. Utfallet inbegriper resultat och effekter. Utfallet kan vara förväntat eller oförutsett, positivt eller negativt.

Åtgärd : Grundstenen i programförvaltning, inom ramen för ett politikområde, som består av en rad liknande projekt och har en exakt angiven budget.

Sammanfattning

I. Life-Natur samfinansierar projekt i medlemsstaterna, framför allt när det gäller Natura 2000-områden, till förmån för bevarandet av arter och livsmiljöer. Sådana projekt bör ha ett tydligt mervärde och bidra till att bästa praxis för bevarande sprids. Life öronmärker minst 78 % sin budget på 300 miljoner euro per år till bidrag, av vilka minst 50 % tilldelas projekt som syftar till att stödja bevarandet av naturen och den biologiska mångfalden. I ekonomiska termer är detta den största europeiska finansiering som särskilt anslås till miljön och som förvaltas direkt av kommissionen. Det är ett grundläggande verktyg med hänsyn till Europeiska unionens miljöpolitiska mål.

II. Övervakningen och förvaltningen av Life-Natur är komplex eftersom projekten genomförs under omständigheter som skiljer sig från ett område till ett annat inom unionen, de drivs av mycket olika stödmottagare och bör ha en hållbar inverkan på bevarandet av enskilda arter och livsmiljöer och samtidigt ge ett mervärde genom spridning av uppnådda resultat (punkterna 1–8).

III. Sedan det första Life-instrumentet infördes 1992 har kommissionen gradvis utvecklat och förbättrat sina förvaltnings- och kontrollsystem, bland annat genom att beakta resultaten av revisionsrättens tidigare revisioner [1]. Ytterligare ändringar gjordes i och med att Life+, som gäller perioden 2007–2013, infördes (punkterna 9–11).

IV. Vid revisionen bedömde revisionsrätten om kommissionens förvaltning av de bidrag som betalades ut till projekt inom Life-Natur var ändamålsenlig när det gällde resultatens hållbarhet. I detta sammanhang granskades även stödmottagarnas förvaltning av de projekt som besöktes när det gällde deras hållbarhet (punkterna 12–16).

V. Revisionsrätten utförde revisionen vid generaldirektoratet för miljö vid kommissionen och gjorde besök på plats för att granska 35 projekt i följande sex medlemsstater: Belgien, Tyskland, Italien, Slovenien, Spanien och Förenade kungariket. Revisionsrätten besökte även de övervaknings- och kommunikationsteam som utför tjänster på entreprenad, projektutvärderarna och ämnescentrumet för biologisk mångfald (som har ett kontrakt med Europeiska miljöbyrån), eftersom de har ett nära samarbete med kommissionen när det gäller förvaltningen och utvecklingen av miljöfrågor (punkt 17).

VI. På ett övergripande plan har de granskade projekten bidragit till att bevara de målarter och livsmiljöer som man särskilt inriktat sig på det vill säga i Natura 2000-områdena, och till medlemsstaternas ansträngningar och gett stöd till EU-medborgarna och deras föreningars ideella arbete och engagemang när det gäller bevarandet av den biologiska mångfalden. Kommissionen måste se till att man endast godkänner lämpligt utformade projektförslag som genomförs som planerat och ställa krav på att tillräckliga organisatoriska och finansiella strukturer upprättas så att de EU-finansierade projektens inverkan blir hållbar (punkterna 18–20).

VII. Trots att betydande framsteg har gjorts sedan Life infördes 1992 finns det fortfarande utrymme för förbättringar av kommissionens förvaltnings- och kontrollsystem så att man kan uppnå säkerhet om att de bevarandeåtgärder som finansieras av EU bättre uppfyller sina mål och upprätthålls efter det EU-finansierade projektet. Följande brister uppmärksammades i de olika stadierna av projektförvaltningen:

a) Urvalsförfarande: den vikt som fästs vid relevanta hållbarhetsfaktorer vid poängsättningen av projekt inom Life+ är oklar och begränsad och beslutsprocessen när det gäller kontraktstilldelning är långdragen/för lång (punkterna 21–28).

b) Genomförande och övervakning av projekt: otillräckligt fokus på projektresultaten (utfall) och även på förvaltningskontrakt och förvaltningsplaner, vilket inverkade negativt på den förväntade hållbarheten i projektresultaten (punkterna 29–40).

c) Spridning av resultat: det potentiella mervärdet av de enskilda projekten inom Life-Natur utnyttjas inte eftersom de lärdomar som dragits, den bästa praxis som identifierats och de detaljerade tekniska/vetenskapliga uppgifter som samlats in inte görs tillgängliga på ett systematiskt sätt för en intresserad allmänhet utanför projektets närmaste omgivning (region eller land) (punkterna 41–53).

d) Långsiktig förvaltning av projektresultaten: eftersom resultaten (utfallet) av de finansierade projekten i de flesta fall endast kan urskiljas efter den slutliga betalningen till projekten och eftersom det inte finns något bestämt förfarande för uppföljning i efterhand för att utvärdera ändamålsenligheten i de finansierade åtgärderna har kommissionen liten information om detta. Därför måste en uppsättning lämpliga indikatorer fastställas så att uppnådda resultat kan utvärderas (punkterna 54–67).

VIII. Revisionsrätten rekommenderar därför kommissionen att närmare beakta de olika faktorer som berör projektresultatens hållbarhet, förbättra spridningen av förvärvade kunskaper och systematiskt följa upp projekten efter det att den slutliga betalningen har gjorts (punkterna 68–77).

Inledning

1. Life är en förkortning som står för L’Instrument Financier pour l’Environnement, det vill säga ett finansiellt instrument för miljön. De första projekt som finansierades av Life inleddes 1992 [2] och fortsatte med hjälp av de efterföljande specifika Life-instrumenten fram till den tredje etappen (Life III) för perioden 2000–2006 [3]. Life indelades i tre temaområden:

- "Life-Natur".

- "Life-Miljö".

- "Life-Tredjeland".

2. Projekt valdes ut för vart och ett av de tre områdena med hjälp av särskilda förfaranden. Den nya etappen Life+ förfogar över 2143 miljoner euro för perioden 2007–2013 [4]. Minst 78 % av detta belopp måste användas till projektbidrag. De tre områdena är nu:

- "Natur och biologisk mångfald".

- "Miljöpolitik och miljöstyrning".

- "Information och kommunikation".

3. Till skillnad från Life III väljs projekten numera ut med hjälp av ett enda förfarande för samtliga tre områden.

4. Under perioden 2000–2006 finansierade Life-Natur 434 projekt som genomfördes i 26 medlemsstater och som sammanlagt uppgick till 436 miljoner euro (se figur 1). Med ett genomsnittligt EU-bidrag på en miljon euro använde projekten utöver den nationella samfinansieringen betydande finansiella EU-resurser. Life+, "Natur och biologisk mångfald" kommer fortfarande att vara det viktigaste Life-området eftersom en årlig tilldelning på minst 50 % av budgeten för projektbidrag (850 miljoner euro) är öronmärkt för perioden 2007–2013.

5. I förordningarna för Life III och Life+ fastställs att stöd ska ges till naturvårdsprojekt som bidrar till genomförandet av fågel- och habitatdirektiven [5]. Dessa direktiv fastställer ett nätverk av skyddade områden, så kallade Natura 2000-områden, som Life-Natur ger stöd till [6]. Respektive medlemsstat ansvarar för genomförandet av direktiven. Områdena har dock rätt till ekonomiskt EU-stöd från berörda gemenskapsinstrument [7]. Syftet med projekt inom Life-Natur är därför i första hand att bevara eller återställa livsmiljöer och/eller utrotningshotade arter som räknas upp i något av de två direktiven. Temaområdet biologisk mångfald inom Life+ samfinansierar nyskapande projekt eller demonstrationsprojekt som bidrar till att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 och därefter [8] och tillåter Life-finansiering utanför Natura 2000-områden.

Figur 1

Bidrag från Life-Natur per medlemsstat 2000–2006 (436 miljoner euro)

+++++ TIFF +++++

6. I all relevant EU-lagstiftning betonas vikten av en hållbar miljöutveckling. Europeiska gemenskapens femte program för politik och åtgärder för miljön och en hållbar utveckling heter "Mot en hållbar utveckling" [9]. Detta koncept håller på att utvecklas av det pågående sjätte miljöhandlingsprogrammet [10] och är särskilt viktigt för naturvårdsprojekt, eftersom återställande och skydd av livsmiljöer och arter per definition är en långsiktig process. Eftersom finansiering endast beviljas en del av ansökningarna bör hållbarhet vara det främsta urvalskriteriet för projekt, det vill säga de utvalda projekten bör vara de vilkas nytta består längst efter EU-finansieringen.

7. Kommissionens förvaltning av bidrag från Life-Natur är en komplex process. Sökande från samtliga medlemsstater lämnar in förslag till investeringar till förmån för många olika arter och livsmiljöer. Dessa investeringar kan omfatta nyskapande komponenter som kan komma att kräva flera år av genomförande och vars inverkan på bevarandestatusen ska vara hållbar och samtidigt ge ett mervärde genom spridning av uppnådda resultat. Diagram 1 ger en översikt över den aktuella projektförvaltningscykeln.

8. Sökande kan vara offentliga eller privata organ; ganska ofta är de enskilda organisationer av mycket skiftande storlek vilkas starka engagemang för projekten är nyckeln till deras framgång.

Life-Nature-projekten är fleråriga, har ofta kompleXA mål och involverar olika parter

+++++ TIFF +++++

Källa: Europeiska revisionsrätten.

Diagram 1

Livscykeln för ett projekt inom Life-Natur

+++++ TIFF +++++

9. I revisionsrättens tidigare rapport om Life-instrumentet, som offentliggjordes 2003 [11], konstaterades brister i kvaliteten på investeringar och i resultatens långsiktiga effekter: vid revisionen konstaterades att Life-instrumentet saknade tydligt fastställda mål, en omfattande analys av instrumentets verkningsgrad och en tillräcklig spridning av resultaten [12].

10. Kommissionen följde ett antal av revisionsrättens rekommendationer de efterföljande åren. Uppföljningen av den särskilda rapporten i årsrapporten för 2004 [13] tydde dock på att kommissionen inte hade följt alla rekommendationer från revisionsrätten. Framför allt var målen fortfarande otydliga, kommissionens granskningar på plats var fortfarande inriktade på finansiella aspekter och utvärderingen av uppnådda projektresultat hade fortfarande inte gjorts.

11. Sedan det första Life-instrumentet infördes 1992 har kommissionen gradvis utvecklat och förbättrat sina förvaltnings- och kontrollsystem, bland annat genom att beakta resultaten av revisionsrättens tidigare granskningar. Dessutom infördes ytterligare ändringar av Lifes bidragssystem 2007 för finansieringsperioden 2007–2013. Vid den aktuella revisionen behandlade revisionsrätten de brister som konstaterades tidigare och inriktade sig på deras konsekvenser för projektresultatens hållbarhet, något som är grundläggande för ändamålsenligheten i EU:s utgifter för Life som förvaltas direkt av kommissionen.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

12. Syftet med revisionen var att bedöma hur ändamålsenlig kommissionens förvaltning av bidrag från Life-Natur var under de olika etapperna av projektcykeln när det gällde projektresultatens hållbarhet.

13. Revisionsrätten ställde följande frågor:

- Innebar det omarbetade urvalsförfarandet att projektens förväntade hållbarhet prioriterades?

- Genomfördes och övervakades projekten på lämpligt sätt av kommissionen?

- Ser kommissionen till att information om projektresultat och gjorda erfarenheter får en tillfredsställande spridning?

- Följer kommissionen upp projekt eller bedömer deras resultat på lång sikt med hjälp av andra lämpliga metoder?

14. Förvaltningen av projekt inom Life III-Natur (2000–2006) och urvalsförfarandet för det nya programmet Life+ (2007–2013) granskades. De iakttagelser som formulerades är fortsatt viktiga för kommissionens förvaltning eftersom de frågor som togs upp även gäller nya Life+-projekt.

15. Eftersom det inte finns någon lagstadgad eller formellt erkänd definition av hållbarhet som är tillämplig på Life-finansierade projekt använde revisionsrätten vid sin revision de specifikationer som anges i fågel- och habitatdirektiven till vars genomförande projekt inom Life-Natur bidrar. De omfattar tre grundläggande delar:

- En del som gäller resultat: "bibehålla eller återställa en gynnsam status hos livsmiljöer och för populationer av arter" (habitatdirektivet) och "bibehålla populationen av arter" (fågeldirektivet).

- En del som gäller tid: "sannolikt kommer att finnas under en överskådlig framtid" (habitatdirektivet) och "på lång sikt kan påverka den naturliga utbredningen och mängden [arter]" (habitatdirektivet).

- En del som gäller förvaltning: "den särskilda struktur och de särskilda funktioner som är nödvändiga för att den skall kunna bibehållas på lång sikt" (habitatdirektivet).

16. För den aktuella revisionen har hållbarheten för ett projekt som finansieras av Life fastställts som den säkerhet som kan uppnås (projektkvalitet, förvaltningsstrukturer, finansiella garantier etc.) om att de finansierade investeringarna och deras effekter upprätthålls efter det att projektet har avslutats och resultaten spridits. När man bedömer hur framgångsrikt genomförandet av Life-Natur-instrumentet har varit är det mycket viktigt att beakta hållbarheten i varje etapp av projektförvaltningscykeln, från urvalsförfarandet tills Life-finansieringen av projekten har upphört.

17. Revisionsbevis samlades in vid generaldirektoratet för miljö, Europeiska miljöbyrån, Europeiska ämnescentrumet för biologisk mångfald, från den övervakning och kommunikation som lagts ut på entreprenad, utvärderarna, ett urval stödmottagare och berörda nationella myndigheter. Bevisen samlades in med hjälp av dokumentgranskning, intervjuer och frågeformulär. Granskningsbesök gjordes på plats av ett urval av 35 Life III-projekt som godkändes mellan 2000 och 2005 och som genomfördes i sex medlemsstater: Belgien, Tyskland, Italien, Slovenien, Spanien och Förenade kungariket (se bilaga I) [14]. De utvalda projekten motsvarar 13 % av EU:s utgifter för Life III på 436 miljoner euro. Därmed fanns det tillräckliga underlag för den revision som genomfördes.

Iakttagelser

Vad Life har åstadkommit och möjlighet till förbättringar

18. På grundval av de 35 granskade projekten konstaterade revisionsrätten på ett allmänt plan att de planerade investeringarna bidrog till att bevara arter och livsmiljöer i Natura 2000-områden. Vissa projekt stötte på svårigheter, men stödmottagarnas och deras personals engagemang gjorde det möjligt att övervinna dem och vidta korrigerande åtgärder.

19. Kommissionen har ända sedan 1992 ständigt förbättrat sin förvaltning av Life-bidrag. Vid revisionen uppdagades dock vissa brister som bör åtgärdas för att projektresultatens hållbarhet ska kunna garanteras. Tabell 1 ger en översikt över den typ av brister som konstaterades i de projekt som granskades på plats, fördelade i kategorier enligt projektcykeln.

Tabell 1

Typ av brister som upptäcktes i de projekt som granskades på plats

Urvalsförfarande: | projektförslagen förbereds inte på ett tillfredsställande sätt,stödmottagarna har otillräcklig rättslig och teknisk kapacitet för att garantera att projektresultaten består efter Life-finansieringen,det saknas insyn i samfinansierares och partners struktur,det finns inga kriterier och indikatorer fastställda på förhand för bedömning av projektens effekt,det finns ingen budget för att garantera att projektresultaten består efter Life-finansieringen. |

Genomförande: | svårigheter att få de jordlotter som planerats till projektområdet,brister i de partnerskap som ansvarar för projektförvaltningen,befolkningstryck som påverkar projektområdet,motstridiga intressen, särskilt i förhållande till jordbruket,bristfällig övervakning av projektresultat,garantier saknas för att inköpt mark reserveras till naturvård,avsaknad av stöd från intressenter. |

Spridning av resultat: | lokalbefolkningen är otillräckligt informerad om eller delaktig i eller till och med motståndare till själva projektet,spridningen av resultat sker främst till den lokala och regionala allmänheten,projektens webbplatser underhålls inte systematiskt eller är av medelmåttig kvalitet,projektens webbplatser används inte effektivt för att sprida kunskap om projektets output och utfall. |

Långsiktig förvaltning av projektresultaten: | medlemsstaternas myndigheter har inte godkänt förvaltningsplanen,Life-projektens skyddsåtgärder är inte tillräckligt integrerade i omgivande områden,den rättsliga och ekonomiska kapaciteten hos dem som ansvarar för projektresultatens hållbarhet efter Life-finansieringen är otillräcklig,övervakningen av arter eller livsmiljöer är inte tillräcklig för att man ska kunna bedöma projektets inverkan. |

20. I de följande punkterna behandlas varje etapp i kommissionens förvaltning av projektet och där identifieras aktuella brister och möjligheter till förbättring.

Urvalsförfarande

21. Vid revisionen granskade revisionsrätten

- huruvida kommissionen hade fastställt tydliga och lämpliga kriterier och ett lämpligt poängsystem för urval av projekt utifrån kvalitet, målens relevans och sannolikheten för att resultaten (output) skulle bli hållbara,

- huruvida dessa kriterier tillämpades i praktiken.

Kriteriet hållbarhet är inte tillräckligt synligt i urvalsförfarandena

22. Syftet med urvalsförfarandet är att tilldela de knappa Life-medlen till de bästa projekten bland en stor mängd ansökningar. De sökande måste lämna in förslag som uppfyller mycket höga och detaljerade krav bland annat på det tekniska och finansiella området. Vid granskningen av urvalsförfarandena för Life III och Life+ drog revisionsrätten slutsatsen att kommissionen bör tillmäta prioriteringskriterierna och hur de viktas större betydelse och också den poängskala som används för att garantera att hållbarhetsfaktorerna beaktas i tillräcklig och kvantifierad utsträckning.

23. De urvalskriterier och poängskalor för projektprioritering, vilka fastställdes i form av "högsta poäng" för Life III och Life+, sammanfattas i tabell 2.

24. För Life+ bedöms för närvarande projektförslagens tekniska kvalitet av externa utvärderare på grundval av de urvalskriterier som fastställs i kommissionens vägledningar för ansökan och utvärdering av projekt inom Life-Natur. Detta är i linje med revisionsrättens tidigare rekommendationer om att man bör anlita experter utifrån för att garantera den åtskillnad av funktioner som krävs [15].

25. Varje kriterium granskades med hänvisning till analytiska frågor som nedan kallas underkriterier, vilket ger utvärderarna stort utrymme för eget skön vid poängsättningen av projekten. Eftersom de underkriterier som hör till varje tilldelningskriterium inte är viktade kan utvärderaren prioritera dem olika. Detta innebär att även om ett eller fler underkriterier inte uppfylls kan projektförslaget ändå få ett högt poäng för det aktuella tilldelningskriteriet. Detta gäller särskilt de hållbarhetsaspekter som ingår som underkriterier under "nytta när det gäller bevarande" eller "bidrag till mål" inom Life III respektive Life+ [16].

Tabell 2

Kommissionens urvalskriterier för projekt inom Life-Natur: högsta poäng (uttryckta i procent)

Tilldelningskriterier | Life III (2006) | Life+ (2007) |

Teknisk överensstämmelse | 23 | 16 |

Finansiell överensstämmelse | 7 | 16 |

Nytta när det gäller bevarande | 47 | – |

Socioekonomiskt och operativt sammanhang | 23 | – |

Bidrag till mål | – | 26 |

Europeiskt mervärde | – | 26 |

Komplementaritet | – | 11 |

Gränsöverskridande karaktär | – | 5 |

Nationellt mervärde [] | – | – |

Poäng totalt | 100 | 100 |

26. Vid revisionen framkom det att relevansen i de kriterier avseende hållbarhet som beskrivs ovan hade minskat markant mellan Life III och Life+ (se tabell 2). Enligt kommissionens avdelningar var detta nödvändigt för att de förslag som gällde de tre temaområdena (se punkt 1) skulle kunna utvärderas enligt samma kriterier och tävla med varandra. Detta tillvägagångssätt har lett till att de mer utförliga frågorna i vägledningen för utvärdering av Life III, som har utvecklats genom åren, har omvandlats till mycket allmänna frågor med litet informationsvärde. Rent generellt konstaterade revisionsrätten att de ändrade urvalskriterierna för Life+ inte innebär att mer hänsyn tas till hållbarhet och inte heller att de nödvändigtvis tillämpas konsekvent.

Ruta 1

Poängsättning för hållbarhet

Genomgången av de externa utvärderarnas handlingar visade att trots ibland stora tvivel om projektresultatens hållbarhet fick förslagen höga poäng för motsvarande kriterium. Följande framkom vi genomgången:

Det är uppenbart att det behövs en permanent förvaltning för att bevara livsmiljöer som högmossar efter det att de har återställts. Förhoppningen är att medel kommer att finnas tillgängliga efter projektets slut så att förvaltningskostnaderna kan tas över på lång sikt. – 8 poäng av 10 möjliga (bra).

Regeringen inser visserligen att det finns ett behov av att fortsätta det invasiva undanröjandet, men det går inte att bekräfta att det finns resurser för att fullfölja detta arbete efter det att finansieringen upphör. – 17 poäng av 25 (bra).

Extra medel kommer att krävas när projektet har avslutats för att behålla livsmiljöernas bevarandestatus genom återkommande arbete som gör att man kan garantera att exotiska arter bildar nya kolonier. – 22 poäng av 25 (utmärkt).

27. Urvalskriterierna har utvecklats så att de följer lagstiftningen och de erfarenheter som kommissionen har förvärvat. Revisionsrätten konstaterade dock att Europeiska miljöbyrån och Europeiska ämnescentrumet för biologisk mångfald inte direkt medverkade när urvalskriterierna fastställdes, trots deras expertkunskaper om Natura 2000-nätverk och om övervakning av biologisk mångfald i Europa (se punkt 39).

Lång urvalsprocess

28. Det ändrade urvalsförfarandet bör i princip inte vara en sluten process, där de sökande skickar in sina förslag och i regel får svar ett år senare (se bilaga II). Sådana stora förseningar – jämfört med de ca sex månader som krävs för andra projekt som finansieras av EU-medel, till exempel EJFLU och EFF – som för det mesta är underställda de interinstitutionella förfarandena, kan orsaka stora påfrestningar för genomförandet av projektet, eftersom vissa grundläggande delar av projektet kan ha förändrats avsevärt under tiden. Till exempel kanske inköp av mark i det aktuella bevarandeområdet inte längre är möjligt eller så är de viktigaste intressenterna inte längre tillgängliga. I två granskade projekt utgjorde sådana omständigheter ett allvarligt hot mot projektstarten. Trots stora ansträngningar från kommissionens och stödmottagarnas sida kom man endast delvis till rätta med dessa problem.

Genomförande av projekt

29. Har kommissionen genomfört och följt upp projekten på lämpligt sätt? För att besvara denna fråga undersökte revisorerna om

- tillräcklig tonvikt lades på övervakning av gjorda framsteg och uppnådd output inom ramen för projekten,

- övervakningen också gäller uppnådda projektresultat (utfall).

Brister i övervakningen av projektens output och långsiktiga resultat

30. Kommissionen utser en arbetsgrupp bestående av naturvårdsexperter som ska övervaka genomförandet av projekten. Efter det att ett projekt har godkänts besöker övervakarna varje projekt en gång om året för att bedöma hur det framskrider. På grundval av dessa besök och stödmottagarnas rapportering skriver de sedan en teknisk bedömning av hur projektet framskrider. Kommissionen beslutar om de bidragsbelopp som ska beviljas projekten på grundval av stödmottagarnas rapporter där även övervakarnas rapporter om genomförandet beaktas.

31. I sin egenskap av naturvårdsexperter kan övervakarna se till att projektgenomförandet övervakas på ett professionellt sätt och att de har möjlighet att förbättra utbytet av erfarenheter och lärdomar mellan Life-projekten när det gäller liknande frågor. Revisionen visade dock att det fanns följande typer av brister i 14 av de 35 besökta projekten som har att göra med den övervakningsstrategi och den metod som kommissionen använde:

- Otillräcklig övervakning av projektresultaten (se punkterna 32, 34, 35 och 36).

- Godkännande av ändringar i ett projekt i de fall då bidragsöverenskommelsen ändrades radikalt (se punkt 33).

- Bristfällig kontroll av genomförandet av försenade åtgärder vid projektets slut (se punkt 58).

- Otillräcklig kontroll av förekomst av och innehåll i förvaltningskontrakt (se punkterna 64 och 67).

32. Kommissionen kräver att stödmottagarna beräknar sina kostnader för varje åtgärd i bidragsöverenskommelsen så att de kan tjäna som grund för den efterföljande övervakningen. Dessa kostnadskategorier per åtgärd beaktas dock inte när den slutliga rapporteringen görs. Det innebär att kommissionen inte kontrollerar de kategorier av finansiella kostnader som skulle göra att den kunde jämföra kostnaderna för varje åtgärd som genomförts under projektgenomförandet med den som var planerad i bidragsöverenskommelserna och i tilläggsklausulerna. Därmed har kommissionen ingen grund för att jämföra faktiska kostnader med dem som budgeterades i förslaget.

33. Vid revisionen fann revisionsrätten olika skäl till varför en del projekt inte till fullo uppnådde de resultat (output) som förväntades. I fyra fall kunde det planerade inköpet av mark inte genomföras och därför kunde inte heller naturvårdsåtgärderna genomföras som planerat. Kommissionen reagerade med att antingen acceptera att motsvarande investeringar drogs in eller med att ändra bidragsöverenskommelsen genom att anpassa de ursprungliga målen. Detta ansågs visserligen inte vara ett brott mot de formella kraven, men sådana ändringar är endast godtagbara under förutsättning att de allmänna målen i det ursprungliga projektförslaget inte ändras alltför mycket. I ett av de granskade fallen hade dock de förväntade resultaten av projektet ändrats betydligt eftersom den livsmiljö som projektet gällde ändrades från våtmarker till högmossar och eftersom det inte gick att koppla samman de befintliga skyddsområdena med varandra (se ruta 2):

Ruta 2

Ursprungliga mål uppnåddes inte

Ett Life-projekt, med ett EU-bidrag på 2 miljoner euro, ligger i ett särskilt skyddsområde som utsetts i enlighet med fågeldirektivet. Syftet var att skapa ett sammanhängande våtmarksområde med integrerade kärrmarker som har den egenheten att de lockar till sig en mängd olika flyttfåglar som framför allt använder dem som viloplats. Det nya området skulle göra det möjligt att koppla samman de delområden som redan fanns. Därför var den viktigaste åtgärden i bidragsöverenskommelsen inköpet av mark i tre centrala delområden för att man skulle koppla samman befintliga statsägda skiften och skapa förutsättningar för återfuktningsåtgärder.

På grund av det starka motståndet från de lokala jordbrukarna blev man tvungen att ändra projektet: Område 2 på 52 hektar måste överges och endast 80,5 hektar (78 %) av de planerade 103 hektaren kunde köpas i de två andra områdena. För att kompensera för denna förlust av yta accepterade man ett annat delområde där högmossarna skulle återställas i stället för våtmarker.

Slutlresultatet av det projekt som godkändes vid urvalsförfarandet visar dock att projektet inte lyckades uppnå de ursprungliga målen, som var att ge nytt liv till sumpmarker och våtmarker å ena sidan och koppla ihop de olika biotoperna å andra sidan. I stället vidtog man åtgärder som avsåg högmossar, och trots att dessa gällde vissa av de ursprungliga målarterna var livsmiljöerna och projektområdena helt nya.

34. Vid revisionen upptäcktes nio fall av kostsamma investeringar i objekt som hade en mycket begränsad nytta eller som inte hade någon uppenbar inverkan på arternas och livsmiljöernas bevarandestatus (se ruta 3).

35. Framsteg mot en mer gynnsam bevarandestatus kan endast bedömas om målarter och referensarter övervakas. Stödmottagaren är inte bara skyldig att rapportera om projekt som fysiskt har avslutats utan måste också redogöra för ändringar i sårbara arters eller livsmiljöers bevarandestatus under projektgenomförandet. Den övervakning som många stödmottagare utförde var dock koncentrerad på mätning av projektens output (se ruta 4).

Ruta 3

Åtgärder inte kostnadseffektiva

Det främsta syftet med ett projekt var att minska eller undanröja risken för att fåglar kolliderar med elnätet och får en dödlig elektrisk stöt. Inom en åtgärd som besöktes höll man på att ta fram en ny 1,9 kilometer lång underjordisk medelhögspänningsledning som ersättning för en tidigare luftledning till en kostnad av 66000 euro. Luftledningen användes dock inte längre eftersom den ende kunden hade gått i konkurs många år tidigare och således användes inte heller den byggnad som ledningen försörjde. Life borde inte ha finansierat ersättningen av oanvända luftledningarna utan att ha några garantier för att el verkligen användes.

Ruta 4

Insufficient monitoring of project results

Syftet med ett projekt som fick ett EU-stöd på mer än en halv miljon euro var att återbefukta en skadad våtmark och därigenom få fart på utvecklingen av en typisk våtmarksvegetation och våtmarksfauna. De största hoten är vanligen dränering och eutrofiering genom gödselmedel som transporteras av vind eller förorenat vatten från omgivande och intensivt brukade jordbruksmarker. Kontrollen av vattennivån, såsom den planerades och genomfördes under projektet, tjänade endast till att bedöma om åtgärden fungerade ur teknisk synpunkt och om den hade lyckats höja vattennivån. Projektet använde en ovanlig metod genom att man satte hela våtmarken under vatten, och till och med övervakningsteamet ifrågasatte vid flera tillfällen om detta var ett framgångsrikt sätt att arbeta. Stödmottagaren redogjorde med jämna mellanrum för de höjda vattennivåerna, men samlade inte in några uppgifter om vilken inverkan dessa förändringar hade på referensarterna, till exempel vitmossor, vilket skulle ha gjort det möjligt att visa i vilken utsträckning projektets mål, det vill säga utveckling av högmossar, hade uppnåtts. Den övervakning som utfördes ger ingen information om vilka resultat den använda metoden ledde till.

Återfuktning av en våtmark för att bevara arter och livsmiljöer

+++++ TIFF +++++

Källa: Europeiska revisionsrätten.

36. Dessutom omfattade inte alltid den tekniska övervakningen en lämplig nivå av kontroller av om de finansierade projekten hade uppnått de förväntade resultaten (se ruta 5).

Ruta 5

Brusten damm upptäcktes inte av projektövervakningen

Inom ett av de granskade projekten, som hade en EU-finansiering på 1 miljon euro, skulle dammar byggas för att befukta ett torvmarksområde. Tre små dammar av spontar och en stor damm på 300 meter finansierades för att det skadade torvlagret skulle befuktas. När granskningsbesöket gjordes hade den stora dammen fått en skada på grund av vattentrycket, enligt stödmottagaren. Projektteamet hade försökt laga den med en trästruktur som skulle förstärka spontarna, men den förstärkta dammen brast igen. Enligt projektteamet fanns det planer på att bygga upp dammen igen med hjälp av nationella medel det påföljande året. Den brustna dammen visar att projektåtgärden inte uppnådde sitt mål. Övervakaren hade kontrollerat att dammen faktiskt fanns efter det att den byggdes, men efter de påföljande besöken rapporterade han inte att dammen hade kollapsat eller att den hade haft en negativ effekt på återställandet av livsmiljön. Detta togs aldrig upp i stödmottagarens slutliga tekniska rapport och inte heller i kommissionens övervakningsrapport.

Det är nödvändigt att ta fram effektindikatorer

37. För att övervakningen ska bli effektiv måste man först klart och tydligt fastställa en uppsättning tydliga indikatorer och bedömningskriterier. Bidragsöverenskommelsen bör beskriva de främsta åtgärderna och de resultat som ska utvärderas för varje projektmål. När det gäller nio av de 35 granskade projekten hade man dock antingen inte fastställt dessa indikatorer och kriterier eller inte alltid utvärderat dem under övervakningen.

38. Såsom anges nedan (punkterna 39 och 40) visade revisionen att Europeiska miljöbyrån och Europeiska ämnescentrumet för biologisk mångfald har de expertkunskaper som krävs för att fastställa användbara indikatorer till utvärderingen av projektens inverkan, men att kommissionen inte anlitar dem till detta.

39. Europeiska ämnescentrumet för biologisk mångfald bistår Europeiska miljöbyrån genom att ge vetenskapligt och tekniskt stöd till upprättandet av Natura 2000-nätverk. I detta ingår att ta fram en vägledning som ska underlätta rapporteringen om åtgärdernas effekt på bevarandestatusen hos arterna och livsmiljötyperna enligt artikel 17 i habitatdirektivet, att sköta hanteringen av referensdatabaser (databaserna EUNIS och Natura 2000) och bidra till Europeiska miljöbyråns rapporter och arbetspapper. ETC håller för närvarande på att ta fram indikatorer som ska underlätta utvärderingen av situationen när det gäller den biologiska mångfalden i Europa, som genomförs inom ramen för handlingsplanen för effektivare europeiska indikatorer på biologisk mångfald 2010 (Streamlining European 2010 Biodiversity Indicators, SEBI 2010).

40. De första rapporter från medlemsstater som utarbetades i enlighet med ovannämnda artikel 17 lades fram i juni 2007. ETC verifierade och kontrollerade uppgifterna i dessa rapporter. I rapporterna klassificeras specifika arter och livsmiljöer i en särskild region och på EU-nivå utifrån graden av hot mot dem. Denna värdefulla indikator har dock ännu inte använts i praktiken under förvaltningsprocessen av Life-projekt eller vid uppdateringen av tillämplig miljölagstiftning. Ett av de verktyg som ETC beaktar för att tillhandahålla analytiska indikatorer som skulle kunna vara till hjälp vid bedömningen/utvärderingen av en metods/åtgärds hållbarhet när det gäller naturvård är databasen EIONET som samlar de områden som utsetts till Natura 2000-nätverket. Denna databas innehåller dock endast grundläggande uppgifter om var områdena ligger och vilka särdrag de har. SEBI 2010-indikatorerna håller på att färdigställas, men det finns ännu inga tydliga angivelser om hur de skulle kunna genomföras i praktiken, det vill säga hur man ska kunna utvärdera ändamålsenligheten i bevarandeåtgärderna för den biologiska mångfalden.

Spridning av resultat

41. För att avgöra om kommissionen såg till att projektresultat och tidigare lärdomar spreds på ett ändamålsenligt sätt undersökte revisorerna i vilken utsträckning

- kommissionen underlättar överföringen av kunskap om lärdomar som dragits och om bästa praxis till potentiella intresserade experter på EU-nivå,

- de fastställda normerna för kommunikationsverktyg och verksamheter i projekt inom Life-Natur är lämpliga för att sprida projektens output och resultat.

Spridningen måste förbättras

42. Förordningen för Life III [17] föreskriver att "kommissionen skall se till att resultaten av samtliga finansierade projekt sprids till allmänheten och därutöver påvisa hur de färdigheter och erfarenheter som förvärvats kan utnyttjas på annat håll". I och med förordningen för Life+ [18] infördes ett nytt temaområde, nämligen "Information och kommunikation" (se punkt 2).

43. Kommissionen vidtog ett antal åtgärder för att göra Life känt och för att sprida information om de finansierade projekten. Följande kommunikationsverksamhet och kommunikationsverktyg användes:

- En webbplats med en stor mängd information, bland annat nyheter, finansiering, publikationer, riktlinjer för stödmottagare till projektförvaltningen och kommunikationsverksamheten, en databas för Life-projekt och en uppdelning av Life per land och temaområde.

- En databas för Life-projekt, som för närvarande är den mest besökta delen av webbplatsen och som har en sammanfattning av varje Life-projekt med en sektion där en länk ska publiceras till projektets webbplats, en lekmannarapport, en video och extra dokumentation om projektet.

- Tryckta publikationer, till exempel "LIFE Focus" som kommer ut med två nummer om året, en årlig sammanställning av de nya projekt som valts ut och ett nyhetsbrev om Natura 2000 två gånger om året på engelska, franska, tyska, italienska och spanska.

- Ett e-postutskick som skickas en gång i månaden till en omfattande sändlista.

- Anordnande av och deltagande i möten och offentliga evenemang för att presentera Life i olika medlemsstater.

- Medieåtgärder, till exempel den årliga presentationen av nya projekt.

44. Projektstödmottagarna ska också skapa en webbplats eller del av webbplats för projektet, skicka in audiovisuellt material till kommissionen, redogöra för stödet från EU i sina meddelanden, sätta upp och underhålla anslagstavlor och lämna in en lekmannarapport när projektet avslutas.

45. För närvarande består kommissionens kommunikationsverksamhet främst i att göra Life-instrumentet allmänt känt och i att visa upp ett antal utvalda exempel på Life-projekt, både på Lifes webbplats och i de tryckta publikationerna. Stödmottagarna ska offentliggöra projektens output på webbplatsen och i en lekmannarapport. Det finns inget krav på att sprida lärdomar som dragits eller detaljerad teknisk information, och i praktiken görs denna kunskap sällan tillgänglig. Problem eller misslyckanden med tekniker och demonstrationsmetoder som använts kan därför komma att upprepas runtom i Europa utan att man känner till något om de erfarenheter som redan gjorts under liknande omständigheter. Både pengar och tid skulle förspillas om de samlade kunskaperna och erfarenheterna om olika arbetssätt inte samlades in systematiskt och blev tillgängliga både när de gäller misslyckanden och bästa praxis.

46. De nuvarande kommunikationsverktygen – som Lifes webbplats och databas, Life Focus och projektens webbplatser – innehåller i allmänhet inte tillräckligt detaljerade tekniska och vetenskapliga uppgifter som krävs för att de kunskaper och erfarenheter som förvärvats om de metoder och tekniker som använts systematiskt ska kunna bli tillgängliga för potentiella användare. Informationsmaterialet om de projekt som granskades har ofta en allmän karaktär och är inte riktat till experter. En undersökning som gjordes av externa utvärderare [19] visade att bristen på detaljerade uppgifter är ett allmänt problem och att det ansågs vara ett särskilt problem för 66 % av användarna av Life-databasen. Detta bekräftades vid granskningarna på plats (se ruta 6).

47. Ett antal projekt inom Life-Natur finansierar dessutom sammanställning av handböcker om bästa förvaltningspraxis eller andra tekniska/vetenskapliga publikationer på det nationella språket som bygger på ett omfattande forskningsarbete. Dessa handböcker görs dock inte systematiskt tillgängliga på projektets webbplats eller i Life-databasen och de översätts inte systematiskt. Detta innebär att det mervärde och de expertkunskaper som förvärvats inte utnyttjas systematiskt så att en multiplikatoreffekt kan uppnås.

48. Projektstödmottagarna och deras experter håller kontakt med sina motsvarigheter i andra länder med varierande framgång. Enligt kommissionens utvärdering efter halva tiden av genomförandet av Life 2003 ansåg de flesta intressenterna att bristen på kontakter på EU-nivå var ett av de största hindren för gränsöverskridande debatter om Life-frågor [20]. Trots att det finns nätverk för vetenskapsmän och specialiserade organisationer betonade projektstödmottagarna och deras experter vikten av europeiska nätverk och behovet av att övervinna alla eventuella hinder.

Ruta 6

Kostnadseffektivt och effektivt – men ingen spridning

De flesta av de granskade stödmottagarna gjorde stora ansträngningar för att genomföra projekten på ett kostnadseffektivt sätt.

I ett projekt, som ligger i ett starkt urbaniserat område med många rekreationsområden, ville man att lokalbefolkningen fortlöpande skulle bli informerad om genomförandet av naturvårdsåtgärderna. För att slippa byta ut informationstavlorna vid varje uppdatering köpte projektstödmottagarna en anslagstavla där de lade in aktuell information om projektets framsteg. Informationen på tavlan kunde sedan tas bort och ersättas med uppdaterad och aktuell information om projektets framsteg.

Inom samma projekt använde man material från andra projekt för att skapa en naturlig utsiktsplats, vilket gjorde att man sparade pengar som annars skulle ha använts till att finansiera transport och överlämning av materialet någon annanstans och också till att bygga ett dyrt observationstorn.

Inom ett annat projekt utvecklade man en mycket kostnadseffektiv metod för att reglera vattennivåerna genom att använda enkla vinkelrör i stället för dyra traditionella dammar.

Dessa tekniker kommunicerades till de ansvariga för andra nationella projekt, men de beskrevs inte på webbplatsen och spreds inte heller till en bredare allmänhet.

Kunskapsöverföring kräver nya kommunikationsnormer

49. De normer för kommunikation [21] som kommissionen har fastställt för spridningen av projektresultat kan förbättras för att garantera att projektens output och resultat blir tillgängliga så att en större kunskapsöverföring kan göras. I praktiken är det projektstödmottagarnas sak att sköta spridningen på det sätt som de tycker är lämpligt. Därför läggs mycket olika tonvikt på kommunikation i fråga om omfattning, målgrupper, professionalitet och projektförvaltning inom de olika projekten och ofta är den begränsad till regionala och nationella nivåer.

50. Sedan förordning (EG) nr 1655/2000 om Life III trädde i kraft måste alla projektstödmottagare inom Life-Natur skapa och underhålla en webbplats för projektet tills projektet avslutas. Genom förordning (EG) nr 614/2007 om Life+ har underhållet av denna webbplats nu utökats till fem år efter det att projektet har avslutats. Ändamålsenligheten i detta verktyg begränsas dock kraftigt av att det är projektstödmottagarnas sak att avgöra om de ska lägga ut projektrelaterad information på sina egna webbsidor eller inte. Det är ofta svårt att få tillgång till eller ens urskilja den projektrelaterade informationen när den endast utgör en del av en större webbplats som sköts av ett lokalsamhälle, en regional eller nationell myndighet eller en större enskild organisation.

51. Merparten av de stödmottagare som besöktes hade utvecklat kommunikationsverksamheter och kommunikationsverktyg som skulle hjälpa dem att lättare få lokalbefolkningen och intressenter att godkänna och aktivt delta i dessa. Verksamheterna och verktygen omfattar medieåtgärder, publicering av broschyrer och utställningsmaterial, anordnande av möten och konferenser för olika målgrupper och skapandet av en webbplats eller del av en webbplats för projekten för spridning av projektrelaterad information.

52. Den fackmässiga kvaliteten på dessa projektwebbplatser varierade kraftigt i praktiken; det var allt från en enkel webbsida med några fotografier till en modern interaktiv webbplats. Eftersom det fram till 2007 [22] inte fanns några minimikrav på innehållet fanns det inte heller några garantier för att viktig dokumentation om projektet finns tillgänglig på projektets webbplats, vilket var fallet för mer än hälften av webbplatserna för de 35 projekt som besöktes på plats (se ruta 7). Till exempel hade fem av de sex projekt som granskades i Tyskland ingen utförlig information om output och resultat tillgänglig på sina webbplatser.

53. Överföringen av projektresultat när det gäller de kunskaper som förvärvats under projektcykeln är i allmänhet mycket beroende av de kommunikationsinitiativ som tas på projektnivå. Dessa varierar kraftigt och innehåller inte alltid relevant nyckelinformation.

Ruta 7

Dålig spridning av projektresultat

Ett granskat projekt, med ett EU-bidrag på mer än en miljon euro, hade bland annat följande särskilda mål: att främja god praxis när det gäller förvaltning av aktiva högmosselivsmiljöer genom demonstrationer av andra liknande projekt både i landet och i andra berörda medlemsstater och genom en webbplats; att främja god praxis när det gäller förvaltning av denna livsmiljö i andra områden och slutligen att skapa medvetenhet på nationell och regional nivå samt inom lokalsamhällena om den betydelse som aktiva högmossar har internationellt.

Stödmottagarens spridningsverksamhet bestod av att man tog fram ett antal faktablad, anordnade en konferens för andra förvaltare för att sprida information om projektresultat och bästa praxis och höll ett antal öppet husdagar lokalt för en blandad publik. Projektets webbplats lanserades 2002 och stängdes 2003, precis innan projektet avslutades. Lifes databas innehåller inga uppgifter om detta projekt. I korta drag ägde inte den mer omfattande kunskapsöverföring som planerats rum på grund av att de goda rutiner och erfarenheter som man hade fått inte spreds på ett tillfredsställande sätt.

Långsiktig förvaltning av projektresultat

54. Syftet var att avgöra om

- kommissionen följer upp projektresultaten,

- naturvårdsåtgärderna fortsätter efter projektets slut.

Uppföljning efter Life skulle bidra till hållbarhet

55. Kommissionens uppföljning av projekt efter det att de hade avslutats skulle uppmuntra hållbarhet. De synbara resultaten uppnås först efter en viss tid på grund av naturvårdsåtgärdernas inneboende karaktär. Det tar tid att återställa växtarter och livsmiljöer efter sådana omfattande interventionsåtgärder som till exempel avverkning av träd och buskar för att omvandla en monokulturell barrskog till den näringsfattiga torvmark som den en gång var. På samma sätt sker inte alltid förökningen bland fåglar i en återställd våtmark omedelbart.

56. När det gäller livsmiljöer som kräver återkommande vård – till exempel torra gräsmarker, hedmarker eller högmossar som utan detta kanske skulle växa igen eller snabbt hotas av invaderande vegetation – är risken särskilt stor att investeringar som finansieras av Life i slutändan inte lyckas om de organisatoriska och finansiella strukturer som krävs för att bevara dem efter projektets slut saknas.

57. Som en följd av detta blir de förväntade resultat som anges i bidragsöverenskommelsen i vissa fall endast synliga långt efter det att projektet har avslutats. Efter den slutliga betalningen håller kommissionen inte nödvändigtvis kontakt med stödmottagarna och övervakar inte heller projekten. Därför vet inte kommissionen vilka resultat och vilken långsiktig inverkan de Life-finansierade naturvårdsåtgärderna har.

Torr gräsmark med vilda orkidéer där buskar har röjts undan. Det är mycket viktigt med återkommande vård för att förhindra att gräsmarken växer igen eller hotas av invaderande vegetation

+++++ TIFF +++++

Källa: Europeiska revisionsrätten.

58. I vissa fall görs den sista kontrollen innan alla investeringar och planerade åtgärder har avslutats. Trots att en del av dessa åtgärder inte nödvändigtvis medför utgifter eller ibland avslutas först efter projektets slut [23] kan genomförandet av dem vara en viktig förutsättning för att projektresultatens hållbarhet ska kunna garanteras.

59. År 2005 införde kommissionen en kontraktsskyldighet, nämligen en bevarandeplan efter Life (After-Life conservation plan) för alla nya projekt inom Life-Natur där stödmottagaren ska ange nya mål och ännu viktigare precisera hur han eller hon ska skaffa nya finansieringskällor för att täcka förvaltningskostnaderna för projektet när Life-finansieringen har upphört. Att upprätta bevarandeplaner för projekt efter Life kan i sig vara en bra startpunkt och utgöra ett värdefullt bidrag till projektresultatens hållbarhet. Det är dock inte säkert att planerna garanterar hållbarhet på ett ändamålsenligt sätt eftersom det inte är obligatoriskt att upprätta sådana och eftersom kommissionens avdelningar inte kontrollerar att så sker.

Bevarandeåtgärder fortsätter inte efter projektets slut

60. Grundförutsättningarna för att bevarandeåtgärderna ska bli hållbara på lång sikt måste fastställas vid projektutformningen och beaktas långt innan projektet avslutas av kommissionens avdelningar. De kan definieras på följande sätt:

- I bidragsöverenskommelserna förbinder sig stödmottagarna/partnerna att fortsätta efter projektets slut.

- De marker och hållbara konsumtionsvaror som tilldelats projektet måste uteslutande användas för att uppfylla motsvarande bevarandemål, och detta under en rimlig tidsperiod.

- Löpande kontrakt, partnerskap och arrangemang för den förvaltning som stödmottagaren har inrättat när det gäller samarbete kommer sannolikt att fortsätta gälla efter projektets slut.

- De förvaltningsplaner som upprättas under Life-projektets genomförandeperiod godkänns av behöriga offentliga myndigheter.

61. Stödmottagare är inte skyldiga enligt lag eller på annat sätt att fortsätta de finansierade åtgärderna. Detta gäller även i det fall då stödmottagarna är offentliga organ eller då projektet genomförs inom ett Natura 2000-område och därmed bidrar till att uppfylla respektive medlemsstats allmänna skyldigheter när det gäller bevarande.

62. Enligt kraven i lagstiftningen för finansiering av naturvårdsprojekt inom Life-Natur som har att göra med fågel- och habitatdirektiven ansvarar medlemsstaterna uttryckligen för att förhindra att bevarandestatusen för vissa arter försämras. I praktiken innebär dock inte detta övergripande ansvar att medlemsstaterna måste avsätta de organisatoriska och finansiella resurser som krävs för de enskilda projekt som finansieras genom Life-instrumentet. Dessutom har revisionsrätten nyligen uppmärksammat de brister som påverkar genomförandet av dessa två direktiv: tvärvillkorkontrollerna av jordbrukarnas skyldigheter var få och av begränsad omfattning som genomfördes av jordbrukarnas skyldigheter var få till antalet och hade bristfällig kvalitet (se revisionsrättens särskilda rapport nr 8/2008 Är tvärvillkoren ändamålsenliga? [24]).

63. Till skillnad från de villkor som gäller för andra EU-medel, till exempel EJFLU, är stödmottagarna inte skyldiga enligt förordningen att garantera att projektverksamheten varar under en minimiperiod [25] ens när betydande Life-medel används till att finansiera markinköp och förvärv av hållbara konsumtionsvaror. När det gäller fyra projekt säkrades inte markinköpet på vederbörligt sätt genom en verkningsfull naturvårdsklausul i fastighetsregistren trots att detta är ett rättsligt krav för Life-finansiering [26]. Vidare genomfördes fem av de granskade projektinvesteringarna på egendom som tillhörde tredje part utan något kontraktsskydd när det gällde de aktuella naturvårdsåtgärdernas kontinuitet.

Ruta 8

Ingen ändamålsenlig struktur för att garantera resultatens hållbarhet

Stödmottagaren i ett granskat projekt som fick en EU-finansiering på en halv miljon euro hade upprättat följande avtal och arrangemang för att garantera att den aktuella livsmiljön bevarades på lång sikt:

Skyddsavtal med markägare för att bevara ängsmark och karstdammar undertecknades 2005 för en femårsperiod.

Omnämnande av de markägare som hade deltagit i projektet i jordbruksmiljöprogrammet, med inriktning på den aktuella livsmiljön för en femårsperiod.

Ett avtal om försäljning av hö som producerats av markägarna till ett stuteri för att garantera undanröjande av gräs.

Femårigt leasingavtal med ett jordbrukarsamhälle om en utställningssal.

Kontrollen av hur skyddsavtalen tillämpas är dock helt informell, eftersom stödmottagaren (ett universitet) inte längre är representerad på området och eftersom projektledarna inte längre är anställda av stödmottagaren. Inspektörerna från det nationella övervakningssystemet kontrollerar genomförandet av jordbruksmiljöprogrammet; de fastställda målen, som är allmänna, överensstämmer dock inte alltid med den särskilda karaktären hos den livsmiljö som avses i Life-projektet. Ett avtal mellan markägare och ett stuteri om inköp av nyslaget hö genomfördes aldrig. I utställningssalen finns fortfarande utställningen om "karstmassivet" “(bergsudde) och karstdammarna, men den är inte öppen för allmänheten.

64. Såsom revisionsrätten konstaterade under granskningarna på plats är det ibland svårt att samla in medel som ska användas till att bevara och följa upp naturvårdsåtgärderna. Vid revisionen konstaterades att i sex av de 18 avslutade projekten inom Life-Natur som granskades hade de ansvariga inte lyckats samla in de medel som krävdes för att projektet skulle kunna fortsätta under det påföljande året efter projektets slut. I ett fall uppgav de jordbrukare som var inblandade i projektet att de tänkte avbryta de finansierade åtgärderna när betalningarna upphörde eftersom de inte då skulle ha någon ekonomisk fördel av att fortsätta den önskade verksamheten (se ruta 8).

65. Vid revisionen betonades små enskilda organisationers oförmåga att se till att projektresultaten blir hållbara på grund av deras brist på ekonomiska resurser. I ett fall konstaterade revisionsrätten att den enda inkomstkällan var Life-bidraget (inbegripet det kompletterande nationella bidraget) och i ett annat fall var inkomsterna så att säga begränsade till de offentliga bidrag som tilldelades pågående projekt. Detta innebär att de risker som projektet löper efter det att EU-finansieringen upphör är mycket stora.

Förvaltningsplanerna är viktiga eftersom de gör att myndigheterna kan organisera sig och se till att projektresultaten består

+++++ TIFF +++++

Källa: Europeiska revisionsrätten.

66. Inom 32 granskade projekt utarbetades förvaltningsplaner (se bilaga III). Sådana förvaltningsplaner är viktiga eftersom de gör att myndigheterna kan organisera och se till att projektresultaten består. Om de godkänns av medlemsstaten förbinder sig de nationella myndigheterna att ge de berörda områdena en permanent struktur (organisatoriskt och ekonomiskt) som ska garantera projektresultatens kontinuitet. I regel godkändes dock inte dessa planer, och kommissionen har inte systematiskt följt upp genomförandet av dem efter det att Life-finansieringen upphört.

67. Medlemsstaterna godkände inte förvaltningsplanerna för alla berörda projektområden (till exempel fem projekt i Belgien och fyra projekt i Slovenien). Som en följd av detta har ingen viktig grund för den löpande förvaltningen av de berörda områdena fastställts. Slutligen var det svårt för stödmottagarna att söka medfinansiering för de pågående förvaltningskontrakt som hörde till miljöåtgärder i jordbruket (seruta 9).

Ruta 9

Ingen finansiering garanterad efter projektets slut

Ett av de främsta målen med ett granskat projekt som fick mer än en miljon euro i EU-bidrag bestod i att utarbeta en integrerad förvaltningsmetod för det aktuella Natura 2000-området och ingå avtal med jordbrukare som innebar att olika typer av förvaltningsåtgärder skulle genomföras för att skydda målarterna. De erfarenheter som gjordes skulle sedan användas till att fastställa miljöåtgärder inom jordbruket för att skydda målarterna och fastställa vilka miljöåtgärder inom jordbruket som skulle vidtas i liknande fall. Avtal ingicks med jordbrukare och ekonomisk ersättning betalades ut under projektperioden. Det fanns dock inga uppgifter om att lokala jordbrukare verkligen hade vidtagit några miljöåtgärder inom jordbruket. Därför finns det ingen rimlig garanti för att de resultat som uppnåddes inom projektet kommer att fortbestå, bland annat spridning av lärdomar som dragits och därigenom information om dess ändamålsenlighet.

Slutsatser och rekommendationer

68. Bidrag från Life-Natur bidrar till ansträngningarna för att bevara den biologiska mångfalden genom att de stärker EU-medlemsstaternas åtgärder och stöder många medborgares och deras föreningars engagemang för att bevara arter och livsmiljöer.

69. Life-Natur är komplext: projekten gäller mycket olika förhållanden, de genomförs av olika typer av stödmottagare och bör ha en hållbar inverkan på särskilda arter och livsmiljöer, bland annat genom spridning av uppnådda resultat och erfarenheter.

70. Sedan det första Life-instrumentet infördes 1992 har kommissionen gradvis utvecklat och förbättrat sina förvaltnings- och kontrollsystem, bland annat genom att beakta resultaten av revisionsrättens tidigare revisioner. Vid revisionen drog dock revisionsrätten slutsatsen att det ännu inte finns tillräckliga garantier för att de åtgärder som finansieras genom Life-Natur fortbestår efter projektets slut (punkterna 18–20).

Urvalsförfarande

71. De hållbarhetsrelaterade kriterier som antagits för urvalet av projekt inom Life-Natur har blivit mindre relevanta med Life+. Eftersom underkriterierna dessutom inte är viktade är det oklart hur projektet straffas när de inte uppfyller ett eller fler av de berörda underkriterierna (punkterna 22–26).

72. Vid revisionen fann revisionsrätten inga bevis för att Europeiska miljöbyrån eller Europeiska ämnescentrumet för biologisk mångfald hade bidragit med expertkunskaper för att utforma den antagna urvalsmodellen (eller någon annan del av förvaltningen av Life-projekt) trots att Life-instrumentet absorberar mer än 70 % av den budget som förvaltas av generaldirektoratet för miljö (punkt 27).

73. Kommissionen anlitar externa utvärderare till en oberoende teknisk bedömning av de projektförslag som tas emot. Den prioriteringsmodell som används (kriterier, underkriterier, viktning, skalor osv.) är dock inte tillräckligt detaljerad eller överskådlig för en intresserad allmänhet. Den långdragna beslutsprocessen för bidragstilldelning har ibland en negativ inverkan på möjligheterna att genomföra projekten och undergräver intressenternas medverkan (punkt 28).

Rekommendation 1

i) Kommissionen bör göra se över sin urvalsmodell på grundval av ett yttrande från en expertpanel som innehåller ett bidrag från Europeiska miljöbyrån eller Europeiska ämnescentrumet om biologisk mångfald, godkänna den och ställa den till alla intresserade parters förfogande.

ii) Denna modell bör ge företräde åt projektförslag inom Life-Natur som kan ge garantier för att resultaten fortbestår. I detta avseende vill revisionsrätten undertryka att den rekommenderar att kommissionen undersöker möjligheten att i framtiden förvalta temaområdena Natur och Miljö separat med tanke på de väsentliga skillnader som finns mellan dem. Detta bör ge en garanti för att de förvaltas på ett konsekvent sätt på lång sikt [27].

iii) Man bör också undersöka på vilket sätt urvalsförfarandet kan förkortas, bland annat genom att beakta lösningarna som inspireras av andra stödordningar som finansieras genom EU-budgeten och genom att se över gällande interinstitutionella förfaranden.

Genomförande av projekt

74. Granskningarna på plats av 35 projekt visade att merparten av de planerade investeringarna hade gjorts och att de bidrog till att förbättra bevarandestatusen för arter och livsmiljöer i Natura 2000-områden. Revisionsrätten konstaterade dock flera brister som hade en negativ inverkan på projektresultaten. Vissa finansierade investeringar hade en relativt begränsad inverkan på målarter och livsmiljöer, antingen på grund av den mycket höga kostnaden för dem eller på grund av den stora sannolikheten att deras inverkan snabbt skulle upphöra efter projektens slut om inte nödvändigt underhållsarbete gjordes. Vidare uppfylldes inte alltid de villkor som krävs för att garantera projektresultatens kontinuitet på vederbörligt sätt.

75. Den projektövervakning som utfördes av externa naturvårdsexperter är främst inriktad på kontroll och rapportering av projektets framsteg när det gäller de planerade investeringarna och åtgärderna. Uppfyllelsen av de särskilda naturvårdsmålen – till exempel förbättringar av bevarandestatusen för målarter och de livsmiljöer som man särskilt inriktat sig på – övervakas inte tillräckligt. Projektledarna är inte skyldiga att kontrollera vilken inverkan åtgärderna har på målarter och livsmiljöer. Därför har kommissionen inga uppgifter om i vilken utsträckning projektresultaten faktiskt har uppnåtts eller om deras inverkan trots att den i regel har god kännedom om hur de enskilda projektinvesteringarna framskrider. Om övervakningen ska bli ändamålsenlig måste kommissionen fastställa en uppsättning lämpliga indikatorer och kriterier på grundval av tillgängliga expertkunskaper, till exempel vid Europeiska miljöbyrån eller Europeiska ämnescentrumet för biologisk mångfald (punkterna 30–40).

Rekommendation 2

i) Kommissionen bör ta de initiativ som krävs för att förbättra projektövervakningen när det gäller uppnådda resultat och de skyddsmekanismer som inrättats för användningen av de investeringar som finansieras genom Life och för det faktiska genomförandet av förvaltningskontrakt och förvaltningsplaner.

ii) Kommissionen bör ta fram lämpliga indikatorer och kriterier för övervakning av projektens utfall med hjälp av tillgängliga expertkunskaper vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska ämnescentrumet för biologisk mångfald.

Spriding av resultat

76. Vissa språkliga svårigheter måste övervinnas och miniminormerna för kvaliteten på de uppgifter som ska spridas på projektens webbplatser måste förbättras. Det finns ingen enkel och bred tillgång till databasen för Life-projekten vid generaldirektoratet för miljö så att man kan lära av de erfarenheter som gjorts vid tidigare projekt. Dessutom har i regel en potentiell specialiserad allmänhet ingen tillgång till information om tekniska och vetenskapliga frågor (punkterna 42–53).

Rekommendation 3

i) Kommissionen bör se över sin strategi och verksamhet och sina verktyg när det gäller kommunikation med beaktande av det faktum att den särskilt bör inrikta sig på sprida relevant information och erfarenheter till intresserade experter. Den bör också överväga att förbättra de sökmöjligheter som finns för att få tillgång till uppgifter i Life-databasen.

ii) Vidare bör stödmottagarna bli skyldiga att tillhandahålla mer tekniska uppgifter om de metoder som använts, lärdomar som dragits och bästa praxis för att garantera en större spridning.

Långsiktig förvaltning av projektresultaten

77. Projekten inom Life-Natur har gett ett betydande bidrag till genomförandet av Natura 2000-nätverket. Utöver sin begäran om att en bevarandeplan ska upprättas efter Life har dock kommissionen inte intresserat sig särskilt mycket för Life-projekten när de väl har avslutats. Dessutom är inte stödmottagarna och partnerna skyldiga enligt lag eller andra gällande förfaranden att garantera projektresultatens kontinuitet. Eftersom hållbarheten i de naturvårdsåtgärder som finansieras genom Life-Natur inte garanteras efter projektets slut, kan EU-finansieringens inverkan snabbt minska, särskilt som det inte görs några tekniska efterhandskontroller och kommissionen inte har något system för uppföljning eller något reaktivt instrument för att garantera att resultaten inte går förlorade (punkterna 55–67).

Rekommendation 4

i) Bidragsöverenskommelserna bör innebära att stödmottagarna – och i tillämpliga fall de nationella medfinansierarna – förbinder sig att upprätthålla projektresultaten under en minimiperiod efter det att projektet har avslutats. Att dessa kontraktsbestämmelser efterlevs bör garanteras genom lämpliga påföljder och återbetalningar.

ii) Kommissionen bör överväga att införa ett system för uppföljning när det gäller "finansiering efter Life", och detta kan kräva en ändring i den rättsliga ramen.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 2 juli 2009.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[1] Särskild rapport nr 11/2003 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) (EUT C 292, 2.12.2003) och punkterna 6.48–6.50 i uppföljningen i årsrapporten för budgetåret 2004 (EUT C 301, 30.11.2005).

[2] Rådets förordning (EEG) nr 1973/92 av den 21 maj 1992 om inrättande av ett finansiellt instrument för miljön (Life) (EGT L 206, 22.7.1992, s. 1).

[3] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/2000 av den 17 juli 2000 om det finansiella instrumentet för miljön (LIFE) (EGT L 192, 28.7.2000, s. 1) om ändring av förordning (EG) nr 1682/2004 (EUT L 308, 5.10.2004, s. 1).

[4] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 614/2007 av den 23 maj 2007 om det finansiella instrumentet för miljön (Life+) (EUT L 149, 9.6.2007, s. 1).

[5] Rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (EGT L 103, 25.4.1979, s. 1) och rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

[6] I artikel 4 i Life+-förordningen preciseras målen för Life+ Natur: vidareutveckla och genomföra Natura 2000-nätverket, konsolidera en kunskapsbas, övervaka och bedöma natur och biologisk mångfald och miljöstyrning..

[7] Artikel 8 i habitatdirektivet.

[8] KOM(2006) 216 slutlig, 22.5.2006: Meddelande från kommissionen – Att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 – och därefter – Att upprätthålla ekosystemtjänster för mänskligt välbefinnande.

[9] Europeiska gemenskapens åtgärdsprogram för miljön och en hållbar utveckling "Mot en hållbar utveckling", rådets resolution av den 1 februari 1993 (EGT C 138, 17.5.1993, s. 1).

[10] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (EGT L 242, 10.9.2002, s. 1).

[11] Särskild rapport nr 11/2003.

[12] Punkterna 81–84 och 86–87 (slutsatserna) i särskild rapport nr 11/2003.

[13] Punkterna 6.48–6.50.

[14] Urvalet omfattade från början 36 projekt. När det gäller ett av de utvalda projekten kunde dock inte granskningen på plats genomföras eftersom stödmottagaren inte var tillgänglig för att denne under tiden hade övergett projektgenomförandet och betalat tillbaka förskottet till kommissionen.

[15] Rekommendation efter punkt 89 i särskild rapport nr 11/2003.

[16] År 2006 var underkriterierna till kriteriet "nytta när det gäller bevarande" för Life III följande: värdet på område/arter/livsmiljöer, föreslagna verksamheters betydelse, bidrag till de europeiska strategierna för bevarande och åtgärdernas hållbarhet. År 2007 var underkriterierna till kriteriet "bidrag till mål för Life+" följande: europeisk betydelse, bidrag till att lösa det problem som man inriktat sig på, bidrag till genomförandet, uppdatering och utveckling av gemenskapens miljöpolitik och miljölagstiftning, projektresultatens kontinuitet och beständighet och hållbart bidrag till att lösa de problem som man inriktat sig på.

[] "Nationellt mervärde" beaktas enbart när projekt i samma medlemsstat har fått samma slutpoäng.

[17] Artikel 9 i förordning (EG) nr 1682/2004 om ändring av förordning (EG) nr 1655/2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life).

[18] Artikel 4 i förordning (EG) nr 614/2007.

[19] Kommissionen beställde en extern utvärdering av relevansen och effekten av Lifes kommunikationsverksamhet för perioden 2000–2007, som avslutades i augusti 2008. De projekt som undersöktes vid utvärderingen valdes främst ut bland de projekt som representerade god praxis när det gällde innehåll eller kommunikationsstrategier.

[20] Utvärdering efter halva tiden av genomförandet av det finansiella instrumentet Life (juli 2003) ss. 12 och 14.

[21] Artiklarna 11, 16 och 18 (2000–2006) samt artikel 13 (2007 i administrativa standardbestämmelser.

[22] Minimikrav (projektverksamhet, framsteg och resultat) infördes genom artikel 13.4 i gemensamma bestämmelser 2007.

[23] Till exempel sker avslutningen av omfattande förvaltningskontrakt först efter genomförandet av Life-åtgärder, men de garanterar däremot att mark används för att uppfylla de särskilda naturvårdsmålen.

[24] Punkt 64: "Till följd av att kontrollerna av dessa två direktiv var få och av begränsad omfattning upptäcktes endast ett mycket litet antal överträdelser under 2005 och 2006. Till exempel upptäcktes i Finland, Frankrike, Grekland och Slovenien inte en enda överträdelse vid 11633 kontroller av tvärvillkor för direktivet om vilda fåglar och 14896 kontroller för direktivet om livsmiljöer." (http://www.eca.europa.eu)

[25] Artikel 72 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).

[26] När det gäller tre av dessa projekt i Tyskland var bevarandeklausulen registrerad till förmån för motsvarande delstat utan några bindande villkor om den framtida användningen av marken för naturbevarande.

[27] Rekommendation efter punkt 89 i särskild rapport nr 11/2003.

--------------------------------------------------

BILAGA I

PROJEKT SOM GRANSKADES PÅ PLATS

Projektnummer | MS | Projektnamn | Förkortning | Stödmottagare | | Typ av stöd-mottagare | Startdatum | Slutdatum | Status 30.6.2008 | Total kostnad (euro) | Life-bidrag (euro) | Andel |

LIFE00 NAT/B/007148 | BE | Åtgärder till förmån för fåglar i vassområden i Bassin de la Haine | Haine | Natagora/RNOB asbl | | Enskild organisation | 1.9.2002 | 31.3.2007 | Avslutat | 1934717 | 967359 | 50 % |

LIFE02/ NAT/B/008593 | BE | Återställande och en hållbar förvaltning av torra gräsmarker i övre Meuse | Haute Meuse | Ardenne & Gaume asbl | | Offentlig | 1.9.2003 | 31.12.2008 | Pågående | 15322373 | 6555658 | 43 % |

LIFE03/NAT/B/000024 | BE | Integrerat återställande av naturliga livsmiljöer i militärområden inom Natura 2000 | Militaire Gebieden | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, AMINAL (afdeling Natuur) | | Enskild organisation | 8.1.2005 | 30.9.2010 | Pågående | 3120940 | 1560470 | 50 % |

LIFE05 NAT/B/000090 | BE | Återställande av den nedre delen av flodsystemet "Grote Nete" | Grote Nete | Natuurpunkt Beheer v.z.w. | | Enskild organisation | 1.10.2001 | 11.4.2007 | Avslutat | 2837738 | 1126582 | 40 % |

LIFE00 NAT/B/007156 | BE | Handlingsplan för bevarande av tre skogar i de flamländska Ardennerna | 3 Bossen Vlaamse Ardennen | Världsnaturfonden | | Enskild organisation | 1.9.2003 | 31.8.2007 | Pågående | 2127540 | 1063770 | 50 % |

LIFE03/NAT/B000019 | BE | Återställande av torvmarker och fuktiga livsmiljöer på högslätten Saint-Hubert | Saint Hubert Plateau | Unité de la Gestion Cynégétique du Massif Forestier de St-Hubert asbl, C/O Cantonnement de la Division Nature et forêt | | Enskild organisation | 1.9.2003 | 31.8.2007 | Pågående | 2127540 | 1063770 | 50 % |

BE Totalt | 27084023 | 12144197 | |

LIFE00 NAT/D/007038 | DE | Projekt "Galenbecker See" för återställande av prioriterade arter | Galenbecker See | Staatliches Amt für Umwelt und Natur Ueckermünde | | Offentlig | 1.5.2001 | 31.12.2007 | Pågående | 5780907 | 4046635 | 70 % |

LIFE05 NAT/D/000057 | DE | Optimering av det föreslagna området av gemenskapsintresse, Lippes flodslätt mellan Hamm och Hangfort | Lippe-Aue | Stadt Hamm, Umweltamt | | Offentlig | 8.1.2005 | 28.2.2010 | Pågående | 5514593 | 2757297 | 50 % |

LIFE00 NAT/D/007042 | DE | Optimering av det särskilda skyddsområdet "Düsterdieker Niederung" | SPA Duesterdieker Niederung | Biologisches Station Kreis Steinfurt e.V. | | Offentlig | 1.7.2001 | 30.4.2007 | Håller på att avslutas | 4534432 | 2267216 | 50 % |

LIFE00 NAT/D/007039 | DE | Life-projektet "Grindenschwarzwald" | Grindenschwarzwald | Regierungspräsidium Karlsruhe | | Offentlig | 1.1.2001 | 31.12.2005 | Avslutat | 1786914 | 893457 | 50 % |

LIFE00 NAT/D/007058 | DE | Återställande och bevarande av torra gräsmarker i Tyskland | Trockenrasen Saar | Naturlandstiftung Saar | | Enskild organisation | 1.4.2001 | 31.3.2006 | Avslutat | 1433218 | 842732 | 59 % |

LIFE00 NAT/D/007043 | DE | Torvmossen "Hohes Moor" | Hohes Moor Niedersachsen | Niedersächsisches Umweltministerium | | Offentlig | 1.4.2001 | 31.3.2006 | Avslutat | 1288500 | 644250 | 50 % |

DE Totalt | 20338564 | 11451587 | |

LIFE00 NAT/E/007304 | ES | Förbättring av förvaltningen av området av gemenskapsintresse och det särskilda skyddsområdet "Cabo de Gata-Níjar" | Cabo de Gata | Consejería de Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | | Offentlig | 1.7.2001 | 30.6.2005 | Avslutat | 4303086 | 3012160 | 70 % |

LIFE03 NAT/E/000046 | ES | Bevarande av kragtrapp (chlamydotis undulata fuertaventurae) i området av gemenskapsintresse på Kanarieöarna | Hubara Canarias | Sociedad Española de Ornitologia (SEO/BirdLife) | | Enskild organisation | 1.6.2003 | 31.5.2007 | Håller på att avslutas | 2630899 | 1973174 | 75 % |

LIFE03 NAT/E/000050 | ES | Bevarande av spansk kejsarörn, grågam och svart stork | CBD 2003 | Fundación CBDHábitat para la Conservación de la Biodiversidad y su Hábitat | | Offentlig | 1.9.2003 | 1.9.2007 | Pågående | 3286882 | 1972129 | 60 % |

LIFE00 NAT/E/007348 | ES | Förvaltning av det särskilda skyddsområdet och området av gemenskapsintresse "La Serena y Sierras periféricas" | ZEPA La Serena | Consejería de Agricultura y Medio Ambiente - Dir. Gral de Medio Ambiente | | Offentlig | 1.5.2001 | 31.8.2005 | Avslutat | 1853176 | 1297223 | 70 % |

LIFE05 NAT/E/000067 | ES | Bevarande och återställande av "Aiako Harria", område av gemenskapsintresse (ES2120016) | LIFE AIAKO HARRIA | Direción General de Montes y Medio Natural.Departamento para el Desarrollo del Medio Rural | | Offentlig | 1.10.2005 | 30.9.2009 | Pågående | 2260318 | 1130159 | 50 % |

LIFE00 NAT/E/007339 | ES | Modell för återställande av livsmiljöer i sanddynen "L’Albufera de Valencia" | Dunas Albufera | Ayuntamiento de Valencia - Concejalía de Devesa y Albufera y Alcaldías de Barrio | | Offentlig | 1.1.2001 | 30.6.2004 | Avslutat | 1951482 | 975741 | 50 % |

ES Totalt | 16285843 | 10360586 | |

Projektnummer | MS | Projektnamn | Förkortning | Stödmottagare | | Typ av stöd-mottagare | Startdatum | Slutdatum | Status 30.6.2008 | Total kostnad (euro) | Life-bidrag (euro) | Andel |

LIFE00 NAT/IT/007142 | IT | Förbättring av livsmiljöer för fåglar och återställande av elverk | Po ENEL | Consorzio Parco Regionale Delta del Po | | Offentlig | 1.7.2001 | 31.12.2006 | Pågående | 5637965 | 2198806 | 39 % |

LIFE04 NAT/IT/000190 | IT | Bevarandeåtgärder i Natura 2000-områden som förvaltas av den statliga skogsförvaltningen | Corpo Forestale | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali –Corpo forestale dello Stato–Ufficio per la Biodiversità | | Offentlig | 1.4.2004 | 30.6.2009 | Pågående | 2505297 | 1252649 | 50 % |

LIFE00 NAT/IT/007228 | IT | Bevarande av abies nebrodensis (Lojac) Mattei inom och utanför området | Nebrodensis | Ente Parco Delle Madonie | | Offentlig | 1.9.2001 | 31.8.2005 | Avslutat | 1161535 | 871151 | 75 % |

LIFE00 NAT/IT/007281 | IT | NEMOS-projekt - förbättring av alpina våtmarksområden | Nemos | Provincia autonoma di Trento–Servizio Parchi e Foreste Demaniali | | Offentlig | 1.1.2002 | 30.9.2004 | Avslutat | 1626422 | 796947 | 49 % |

LIFE05 NAT/IT/000009 | IT | Skydd av hotade rovdjur i Matera-provinsen | RAPACI LUCANI | Provincia di Matera | | Offentlig | 1.10.2005 | 30.9.2009 | Pågående | 866062 | 649546 | 75 % |

IT Totalt | 11797281 | 5769099 | |

LIFE04 NAT/SI/000240 | SI | Natura 2000 i Slovenien - förvaltningsmodeller och informationssystem | NATSLOMPIS | Institute of the Republic of Slovenia for Nature Conservation | | Offentlig | 1.1.2005 | 31.12.2007 | Pågående | 1686077 | 843039 | 50 % |

LIFE03 NAT/SLO/000077 | SI | Fastställande av ett långsiktigt skydd av Crex crex i Slovenien | Crex Slovenia | DOPPSBirdLife Slovenia | | Enskild organisation | 1.1.2004 | 31.3.2007 | Håller på att avslutas | 809024 | 606768 | 75 % |

LIFE02 NAT/SLO/008587 | SI | Bevarande av hotade livsmiljöer/arter i den framtida Karstparken | Karst park | Univerza na Primorskem, Znastevno–raziskovalno sredisce–Koper | | Offentlig | 1.10.2002 | 30.9.2005 | Avslutat | 476930 | 357698 | 75 % |

LIFE03 NAT/SLO/000076 | SI | Bevarande av hotade arter och livsmiljöer i saltpanneparken Secovlje | Secovlje | Soline, Pridelava soli d.o.o. | | Privat | 1.9.2003 | 1.9.2006 | Avslutat | 714440 | 357220 | 50 % |

LIFE00 NAT/SLO/007231 | SI | Torvmossar i nationalparken Triglav | Triglav | Triglavski Narodni Park | | Offentlig | 15.6.2001 | 30.11.2003 | Avslutat | 470200 | 352650 | 75 % |

LIFE00 NAT/SLO/007223 | SI | Förvaltningsplaner och akuta åtgärder till förmån för de torra och högt belägna gräsmarkerna Veternik och Oslica | Dry meadows | Kozjanski Regional Park | | Enskild organisation | 1.1.2001 | 31.12.2003 | Avslutat | 275000 | 206250 | 75 % |

SI Totalt | 4431671 | 2723625 | |

LIFE02 NAT/UK/008527 | UK | Utvecklande av ett strategiskt nätverk för det särskilda skyddsområdet (vassområden för botaurus stellaris) | Bittern | Royal Society for the Protection of Birds | | Enskild organisation | 3.2.2002 | 30.6.2006 | Avslutat | 6484498 | 3890699 | 60 % |

LIFE02 NAT/UK/008541 | UK | Förvaltning av akuta åtgärder för bevarande av skotsk tjäder | Capercaillie | Caledonian Partnership, Highland Birchwoods | | Privat | 1.2.2002 | 31.1.2007 | Pågående | 7355440 | 3677720 | 50 % |

LIFE04 NAT/GB/000250 | UK | Bevarande av lax från Atlanten i Skottland | CASS | Scottish Natural Heritage | | Offentlig | 1.2.2004 | 31.7.2008 | Pågående | 4695816 | 2347908 | 50 % |

LIFE00 NAT/UK/007079 | UK | Bekämpning av det urbana tryck som försämrar de europeiska hedmarkerna i Dorset | Dorset heaths | Dorset County Council, Planning Division | | Offentlig | 1.7.2001 | 30.6.2005 | Håller på att avslutas | 3819840 | 1909920 | 50 % |

LIFE00 NAT/UK/007071 | UK | Förbättring av förvaltningen av Natura 2000-områden på Salisburyslätten | Salisbury Plain | English Nature | | Offentlig | 1.4.2001 | 30.9.2005 | Avslutat | 3482722 | 1741361 | 50 % |

LIFE00 NAT/UK/007078 | UK | Återställande av skotska högmossar | Scottish raised bogs | Scottish Wildlife Trust | | Enskild organisation | 1.1.2001 | 1.1.2004 | Avslutat | 2139263 | 1458977 | 68 % |

UK Totalt | 27977579 | 15026585 | |

Totalsumma | 107914961 | 57475679 | |

--------------------------------------------------

BILAGA II

TIDSPLA N FÖR UTV ÄRDERING AV OCH URVALSFÖRFARANDE FÖR LIFE+

2007

Startdatum | Slutdatum | Längd | Verksamhet |

30.11.2007 | | | Sista datum att skicka Life+-förslag till medlemsstaterna. |

15.1.2008 | | | Sista datum för medlemsstaterna att vidarebefordra Life+-förslag till Europeiska kommissionen. |

15.1.2008 | 15.2.2008 | 1 månad | Kommissionen tar emot, kodar och kontrollerar stödberättigande när det gäller förslagen, inbegripet eventuella förfrågningar om information som saknas och tid för att ta emot svar. |

16.2.2008 | 20.2.2008 | 5 dagar | Information till stödmottagare som inte blir godkända (när det gäller icke stödberättigande förslag). |

16.2.2008 | 30.4.2008 | 2,5 månader | Utvärdering av stödberättigande förslag med hjälp av externa experter. |

1.5.2008 | 31.7.2008 | 3 månader | Genomgång av förslag och fastställande av den slutliga "kort- och reservlistan" över förslag som ska lämnas in till Life+-kommittén. |

1.5.2008 | 31.7.2008 | 3 månader | Kommissionens avdelningar samråder med varandra. |

1.8.2008 | 15.8.2008 | 2 veckor | Kommissionen skickar förslag till urvalsförteckning till Life+-kommittén. |

15.8.2008 | 31.8.2008 | 1 dag | Life+-kommittén sammanträder för att besluta om förteckningen över projekt som godtagits för medfinansiering. |

1.9.2008 | 15.10.2008 | 1,5 månader | Dokument skickas till Europaparlamentet som utnyttjar sin "insynsrätt" (droit de regard), efter sommarledigheten. |

15.10.2008 | | | Kommissionens tilldelningsbeslut. |

15.10.2008 | 31.10.2008 | 2 veckor | Kommissionen skickar utkast till bidragsöverenskommelser till stödmottagarna. |

1.11.2008 | 30.11.2008 | 1 månad | Stödmottagarna har 30 dagar på sig att svara. |

1.12.2008 | 31.12.2008 | 1 månad | Kommissionen undertecknar bidragsöverenskommelserna och skickar tillbaka dem till stödmottagarna. |

1.1.2009 | | | Tidigaste möjliga startdatum för projekten. |

2008

Källa: Life+ Natur och biologisk mångfald: Vägledning för sökande 2007 och 2008.

Datum eller period | Verksamhet |

21.11.2008 | Sista datum för sökande att skicka förslag till myndigheter i medlemsstaterna. |

5.1.2009 | Sista datum för medlemsstaterna att vidarebefordra förslag till Europeiska kommissionen. |

Januari till juli 2009 | Godtagbarhet, uteslutning, utvärdering och granskning av förslagen samt deras stödberättigande. |

31.12.2009 | Sista datum att skriva under bidragsöverenskommelserna. |

1.1.2010 | Tidigast möjliga startdatum för projekt 2008. |

--------------------------------------------------

BILAGA III

FÖRVALTNINGSPLANER

Enligt artikel 6 i habitatdirektivet ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för bevarande, vilket om så krävs innefattar utarbetande av lämpliga skötsel- och förvaltningsplaner särskilt för områdena eller integrerade i andra utvecklingsplaner, samt lämpliga lagar och andra författningar eller avtal. Åtgärderna vidtas genom Natura 2000-näverket med hänsyn till ekonomiska, sociala och kulturella behov och till regionala och lokala särdrag.

En förvaltningsplan ska innehålla följande:

Ett politiskt uttalande med hänvisning till artikel 6 i habitatdirektivet.

En beskrivning av området, inbegripet en analys av traditionell markanvändning.

Fastställda mål, inbegripet delmål på lång och kort sikt.

Ett uttalande om förpliktelser, bland annat identifiering av inblandade aktörer.

En realistisk förteckning över åtgärder som ska vidtas med tidsplaner och finansiell planering.

En detaljerad samrådsprocess.

Övervakning och utvärdering.

I skäl 6 i Life+-förordningen ((EG) nr 614/2007) betonas instrumentets finansiella begränsningar när det gäller förvaltningen av Natura 2000-områden och fastställs följande: "Förfaranden bör fastställas för att säkra en lämplig finansiering av Natura 2000-nätverket, inklusive delfinansiering från gemenskapens sida. Eftersom målet med denna förordning är att endast finansiera bästa praxis eller demonstrationsprojekt som hör samman med förvaltningen av Natura 2000-områden, bör kommissionen och medlemsstaterna se till att tillräckliga medel ställs till förfogande via andra instrument för förvaltningen av nätverket för vilket den årliga kostnaden 2004 beräknades uppgå till omkring 6100 miljoner euro."

--------------------------------------------------