RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN - Strukturfonderna 2001 - Trettonde årsrapporten

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

ALLMÄN SAMMANFATTNING

KAPITEL 1: De viktigaste händelserna under 2001

1.1 Den andra rapporten om social och ekonomisk sammanhållning och Forum om sammanhållning

1.2. Igångsättandet av innovativa åtgärder

1.3. Meddelandet om förhandlingarna om programmen för mål 1

KAPITEL 2: GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMEN

2.1. Allmän presentation

2.1.1. Antagande av nya program

2.1.2. Genomförandet av mål 1, 2 och 3

2.1.3. Genomförandet av gemenskapsinitiativen

2.1.4. Innovativa åtgärder och tekniskt stöd

2.2. Genomförandet av programmen i medlemsstaterna

2.2.1. BELGIEN

2.2.2. DANMARK

2.2.3. TYSKLAND

2.2.4. GREKLAND

2.3.5. SPANIEN

2.2.6. FRANKRIKE

2.2.7. IRLAND

2.2.8. ITALIEN

2.2.9. LUXEMBURG

2.2.10. NEDERLÄNDERNA

2.2.11. ÖSTERRIKE

2.2.12. PORTUGAL

2.2.13. FINLAND

2.2.14. SVERIGE

2.2.15. FÖRENADE KUNGARIKET

2.3. Samordning med övriga finansieringsorgan

2.3.1. Sammanhållningsfonden

2.3.2. Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF)

2.3.3. Det finansiella stödet till de transeuropeiska näten (TEN)

2.4. Förenlighet med gemenskapens politik på andra områden

2.4.1. Strukturfonderna och sysselsättningspolitiken

2.4.2. Strukturfonderna, fiskeripolitiken och politiken för landsbygdsutveckling

2.4.3. Strukturpolitiken och miljöpolitiken

2.4.4. Strukturfonderna och konkurrenspolitiken

2.4.5. Strukturpolitiken och politiken för offentlig upphandling

2.4.6. Strukturpolitiken och jämställdhetspolitiken

2.4.7 Strukturfonderna och informationssamhället

KAPITEL 3 : UTVÄRDERING OCH FINANSIELL KONTROLL

3.1. Utvärderingar som genomförts under 2001

3.2. Genomförda kontroller

KAPITEL 4: DIALOG / INFORMATION

4.1. Europaparlamentet

4.2. Fondkommittéer

4.3. Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén

4.4. Arbetsmarknadens parter

4.5. Information / offentlighet

BILAGOR 98

Bilaga 1: Finansiellt genomförande per mål

Bilaga 2: Finansiellt genomförande per gemenskapsinitiativ

Bilaga 3: Finansiellt genomförande av det tekniska stödet

Bilaga 4: Genomförandet av budgeten

ALLMÄN SAMMANFATTNING

Denna rapport läggs fram enligt artikel 45.2 i förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. Syftet är att ge en sammanfattning av strukturfondernas verksamheter och redovisa den samordning som skett mellan strukturfonderna och andra finansiella instrument under året.

I rapporten behandlas följande tre huvudfrågor :

- Framträdande inslag i varje fonds samt övriga finansiella instruments verksamheter.

- Samordningen med gemenskapens övriga instrument och politik.

- Utvärderingen av genomförandet och utnyttjandet av anslagen under föregående programperiod.

De viktigaste händelserna under 2001

År 2001 präglades främst av att förhandlingarna med medlemsstaterna slutfördes beträffande mål 1 som motsvarar 70 % av strukturfondernas budget för perioden 2000-2006. I ett meddelande som antogs den 5 juli 2001 redovisar kommissionen resultaten av förhandlingarna om mål 1-programmen. Generellt sett är bilden positiv men vissa problem nämns också. Bland dessa kan nämnas att den period på fem månader som ursprungligen avsatts för förhandlingarna om programdokumenten överskreds. Orsaken till detta var strävan att genomföra en programplanering av hög kvalitet. Fem månader är alltför kort tid med hänsyn till att processen är komplicerad, och om den skall utmynna i en effektiv programplanering måste därtill många partner med nödvändighet engageras, hänsyn tas till de krav som både den nationella politiken och gemenskapspolitiken ställer och slutligen måste lämpliga förvaltnings- och kontrollsystem inrättas.

När det gäller genomförandet antogs samtliga samlade programdokument / operativa program vilket innebar att samtliga anslag kunde utnyttjas helt och att 70 % av betalningarna kunde verkställas både för mål 1 och mål 2. Genomförandet av mål 3-programmen har däremot drabbats av vissa förseningar.

Som framgår av följande uppgifter har genomförandetakten för gemenskapsinitiativen också varit intensiv:

INTERREG III: 54 program av sammanlagt 70 har godkänts.

URBAN II: Samtliga 70 program har godkänts. Motsvarande anslag har utnyttjats och förskotten har betalats ut.

EQUAL: Medlemsstaterna inledde projektinbjudan så snart deras program hade godkänts. I syfte att underlätta sökandet efter partner i andra medlemsstater har kommissionen inrättat en gemensam databas som är tillgänglig via Europaservern.

LEADER+: 56 program av 73 har godkänts.

För alla gemenskapsinitiativ sammantagna noteras ett budgetgenomförande på 89 % för såväl åtaganden som betalningar.

I fråga om innovativa åtgärder godkände ERUF 81 av de 103 projekt som lagts fram. Beträffande ESF godkändes 37 projekt av de 148 som föreslagits inom ramen för temat "anpassning till den nya ekonomin". Den genomsnittliga medfinansieringen av dessa projekt uppgår till 72 %. Den 31 oktober 2001 inleddes projektinbjudan för det andra temat" lokal sysselsättningsstrategi".

Under år 2001 slutfördes utbetalningarna av nästan samtliga restbelopp för program som inleddes före 1994. Därmed har de belopp som återstår att betala nedbringats från 581 till 315 miljoner euro för mål 1, från 144 till 88 miljoner euro för mål 2 och från 146 till 62 miljoner euro för gemenskapsinitiativen. Återstående belopp hänför sig främst till åtgärder som är föremål för utökade kontroller till följd av starka misstankar om oegentligheter, eller till rättsfall som ännu inte har avgjorts.

Samordningen med andra gemenskapsinstrument och annan gemenskapspolitik

Sammanhållningsfonden finansierar infrastrukturprojekt inom området för transporter samt miljöprojekt. Genom de strategiska referensramar som har införts säkerställs samordningen mellan Sammanhållningsfondens och strukturfondernas åtgärder.

På samma sätt har samarbetsavtalet mellan EIB och kommissionen för perioden 2000-2006 medfört att en mekanism har inrättats för kontakter mellan de geografiskt ansvariga enheterna i de två institutionerna. Denna mekanism förbättrar samordningen mellan de respektive åtgärderna. Därutöver har EIB deltagit i utvärderingen av 8 stora projekt för vilka medlemsstaterna ansökt om finansiering från strukturfonderna.

När det gäller beaktande av annan gemenskapspolitik har strukturfondernas åtgärder precis som tidigare granskats mycket noga för att säkerställa att de följer gemenskapens konkurrenslagstiftning och i synnerhet lagstiftningen om statligt stöd.

Särskild uppmärksamhet ägnas också åt att övervaka att de åtgärder som genomförs med stöd av strukturfonderna överensstämmer med sysselsättningspolitiken. I detta sammanhang bör dock nämnas att det ibland är svårt att bedöma vilka effekter som ESF-programmen har givit eftersom de nationella handlingsplanerna för sysselsättning inte läggs fram på ett enhetligt sätt.

Strukturfondernas åtgärder har slutligen varit föremål för en förhandsbedömning för att säkerställa att de följer miljölagstiftningen. Avsaknad av uppgifter och brist på harmoniserade indikatorer i flertalet program har dock försvårat denna bedömning. Vid förhandlingarna om programplaneringen av strukturfondernas åtgärder lade kommissionen också särskild vikt vid genomförandet av direktivet om Natura 2000.

Utvärdering av det praktiska genomförandet och kontroll av det finansiella genomförandet

Under 2001 genomförde ERUF 27 revisionsbesök för att granska förvaltningssystemen i medlemsstaterna. Dessa revisionsbesök görs i förebyggande syfte och har visat den vikt som medlemsstaterna lagt vid system av hög kvalitet, bland annat genom att inrätta interna revisionsorgan. Det är dock beklagligt att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna fortfarande alltför ofta verkställer utbetalningar utan att först ha gjort en ordentlig kontroll av de faktiska utgifterna. Revisionsbesöken har också avslöjat en brist på bestämmanderätt över förmedlande och verkställande organ som för övrigt bör förfoga över mer detaljerade och harmoniserade regler när det gäller förfaranden.

ESF genomförde 41 revisioner och kontroller, medan motsvarande siffra för FFU var 12.

Vid de 18 kontroller som EUGFJ genomförde avslöjades främst otillfredsställande tillämpning av förordning 2064/97, vissa fall av finansiering av ej stödberättigande utgifter och ännu oftare svårigheter att få de utgiftsdeklarationer som överlämnats till kommissionen att stämma med motsvarande transaktioner.

KAPITEL 1: De viktigaste händelserna under 2001

1.1 Den andra rapporten om social och ekonomisk sammanhållning och Forum om sammanhållning

Den andra rapporten om ekonomisk och social sammanhållning med titeln "Ett enat Europa, solidaritet mellan folken, regional mångfald" antogs av kommissionen i januari 2001. I rapporten lämnas en översikt över den sammanhållningspolitik som genomförts sedan 1989 och de första bidragen till debatten om den framtida sammanhållningspolitiken i en utvidgad union. Kommissionsledamoten med ansvar för regionalpolitik, Michel Barnier, överlämnade rapporten till Europaparlamentet den 31 januari 2001.

Av rapporten framgår att betydande framsteg har gjorts sedan slutet av åttiotalet i fråga om nationell och regional sammanhållning. Skillnaderna mellan medlemsstaterna har minskats med en tredjedel och mellan regionerna med nära en femtedel. I de tre medlemsstaterna med den lägsta inkomstnivån (Grekland, Spanien och Portugal) ökade genomsnittsinkomsten per capita från 68 procent av genomsnittet i EU 1988 till 79 procent 1999. Irlands närmande till genomsnittet i gemenskapen har medfört att landet har lämnat gruppen av s.k. sammanhållningsländer. Medlemsstaterna med den lägsta inkomstnivån har också förbättrat sina infrastrukturer på kommunikations- och telekommunikationsområdet.

Internt inom medlemsstaterna förekommer däremot inte samma positiva utveckling mot minskande klyftor. I flera medlemsstater blir tvärtom den ojämna fördelningen allt mer markant även om, som i sammanhållningsländerna, en ökning av skillnaderna mellan regionerna kan åtföljas av en konvergens mot gemenskapsgenomsnittet uttryckt som BNP per invånare om alla regioner i landet slås samman. Andra indikatorer vittnar om bestående regionala skillnader, exempelvis områden med hög arbetslöshet i vissa regioner (i Spanien, i Italien eller i de franska utomeuropeiska departementen) och kvardröjande eller förstärkta regionala skillnader inom områdena för forskning, innovation eller utbildning.

I rapporten behandlas också situationen i kandidatländerna. En ekvation kan sammanfatta situationen : medan unionens yta och befolkning kommer att öka med en tredjedel kommer BNP inte att öka med mer än 5 % i den nya enheten.

I rapporten delas den utvidgade unionen in i tre grupper av stater med likvärdiga utvecklingsnivåer. Den första gruppen omfattar de tolv rikaste medlemsstaterna (vars BNP för närvarande är lika med eller överstiger genomsnittet i gemenskapen). Den andra gruppen skulle inbegripa de tre s.k. sammanhållningsländerna (Grekland, Spanien och Portugal) samt några av kandidatländerna (Cypern, Malta, Slovenien och Tjeckien) vars BNP är cirka 80 % av genomsnittet i unionen. Den tredje gruppen skulle utgöras av övriga kandidatländer, dvs. åtta stater med cirka 16 % av befolkningen i den utvidgade unionen och en inkomst per capita som uppgår till cirka 40 % av genomsnittet i gemenskapen.

Inför de utmaningar som utvidgningen innebär måste nya strategier och nya åtgärder övervägas. En ytterst viktig fråga är vilket huvudkriterium som skall väljas för att vägleda regionalpolitiken. Om kriteriet BNP per capita behålls blir den genomsnittliga BNP i unionen lägre. En följd av detta skulle bli att regioner som idag är stödberättigade enligt mål 1 inte längre skulle få gemenskapsstöd.

Det andra sammanhållningsforumet hölls i Bryssel den 21 och 22 maj 2001 och samlade 1 800 deltagare som gavs tillfälle att aktivt delta i debatten om regionalpolitikens framtid. Flera ministrar från medlemsstaterna och kandidatländerna, ledamöter från Europaparlamentet och företrädare för regionala myndigheter i unionen deltog och kunde utbyta synpunkter och framföra sina förväntningar och sina farhågor beträffande tillämpning av regionalstöd i en utvidgad union.

Även om syftet med detta forum inte främst var att tala om finansieringen utan snarast om filosofin bakom den framtida europeiska regionalpolitiken, togs dock frågan om finansiella medel ofta upp. Flera av deltagarna begärde en höjning av de två tak som fastställts för de regionala stöden enligt följande:

- Beträffande unionens budget : motsvarande 0,45 % av den globala BNP.

- Beträffande de överförda finansiella volymerna : 4 % av nationell BNP för varje stödmottagande medlemsstat.

De regionala teman som behandlas i den andra rapporten om sammanhållningen, som frågan om utvecklingen i städerna och diversifiering av landsbygdsområden, områden med allvarliga geografiska eller naturbetingade nackdelar, eller problem i områden som genomgår industriell omstrukturering togs också upp i många inlägg vilket ledde till att kommissionsledamot Michel Barnier föreslog en fördjupning av dessa ämnesområden under de kommande två åren.

1.2. Igångsättandet av innovativa åtgärder

I januari 2001 antog kommissionen de nya riktlinjerna för innovativa åtgärder inom ramen för ERUF för perioden 2000-2006. Enligt det nya systemet får stödberättigade regioner ansöka om ett bidrag från ERUF på högst 3 miljoner euro till ett regionalt program för innovativa åtgärder. Detta baseras på en regional strategi för att stödja innovation som beaktar rådande förhållanden i regionen och som innefattar ett antal åtgärder och åtföljande pilotprojekt som skall väljas ut av det ansvariga regionala partnerskapet.

Syftet är att öka utgifterna för innovation och förbättra kvaliteten på de mottagande åtgärderna inom ramen för de traditionella mål 1- och mål 2-programmen samt att påverka innehållet i andra regionala utvecklingsprogram. Utöver de regionala programmen kan ett begränsat antal av särskilda nätverksprogram som innefattar minst fem regioner från fem medlemsstater också beviljas stöd.

Budgeten för innovativa åtgärder är varje år under perioden 2000-2006 0,4 % av den årliga ERUF-budgeten, vilket motsvarar cirka 400 miljoner euro för hela perioden.

1.3. Meddelandet om förhandlingarna om programmen för mål 1

Den 5 juli 2001 antog kommissionen ett meddelande [1] i vilket de viktigaste inslagen i gemenskapens insatser i mål 1-områdena under den nya programperioden (2000-2006) behandlas, och särskild tonvikt läggs på de förhandlingar som förts med medlemsstaterna samt på det mervärde som skapas genom gemenskapens insatser. Efter ett och ett halvt års förhandlingar var en redogörelse naturlig även om en sådan summering inte krävs enligt grundförordningen.

[1] KOM(2001) 378 slutlig av den 5 juli 2001 och SEC(2001) 1140/2 av den 18 juli 2001

Europeiska rådet i Berlin fattade beslut om att anslå 195 miljarder euro till strukturfonderna för perioden 200-2006, och nästan 70 % (127,5 miljarder euro) skall därvid gå till regionala utvecklingsprogram under mål 1. Detta bör leda till en betydande reell BNP-ökning fram till år 2006 i de berörda medlemsstaterna (6 % i Grekland och Portugal, 2,4 % i Spanien, och 4 % i de nya delstaterna i östra Tyskland). De nya programmen kommer att påtagligt stimulera investeringarna under perioden (+ 20 % i Grekland, + 14 % i Portugal, + 6 % i de nya delstaterna i östra Tyskland).

Även om helhetsbilden av förhandlingarna med de nationella och regionala myndigheterna till övervägande del var positiv kvarstår ett antal svårigheter som kommissionen påpekar i sitt meddelande:

- Den period på fem månader som föreskrivs för förhandlingarna om programdokumenten har visat sig vara för kort (den genomsnittliga tiden för slutgiltigt godkännande av programmen är mellan åtta månader och ett år). Orsaken var de ingående överläggningar som kommissionen hade med medlemsstaterna för att höja kvaliteten. Det finns ett samband mellan den tid som lades ner på förhandlingar och resultatets kvalitet, särskilt när det gällt att se till att förvaltnings- och kontrollsystemen är tillfredsställande, att utvärderingen är integrerad i beslutsfattandet, att partnerskapet är involverat, och att gemenskapens politik efterlevs, särskilt miljö- och konkurrenslagstiftningen. Kommissionen kommer att se till att medlemsstaterna lever upp till sina förpliktelser i de här frågorna.

- Programkomplementet har ibland betraktats som en programplanering i sig. Syftet är ju tvärtom att det skall förtydliga programmens prioriteringar, vilket skall ske genom en detaljerad beskrivning av åtgärder och en kvantifiering av mål och indikatorer, inklusive resultatreserven. I enstaka fall har detta komplicerat förvaltningen eftersom den myndighet som utarbetade programkomplementet inte alltid var samma myndighet som hade förhandlat om planerna och programmen.

- I flera medlemsstater har man dragit upp de stora linjerna i de nya förvaltnings-, kontroll- och övervakningssystemen, men ännu återstår att mer exakt ange hur dessa system skall fungera i praktiken, samt att se till att de används.

Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att intensifiera sina ansträngningar på dessa områden som är så viktiga för att strukturfondernas medel skall kunna användas på ett effektivt sätt, dels i enlighet med de nya tillämpningsförordningarna, dels med användande av de datoriserade förvaltningssystemen som också gör det lättare att undvika förseningar i de löpande utbetalningarna. Kommissionen har för avsikt att göra en komparativ analys av de finansiella förvaltnings- och kontrollsystemen för att därigenom få fram exempel på goda metoder och nya lösningar på aktuella problem.

- Trots framstegen i fråga om partnerskap i utarbetandet av planer och program är det inte alltid helt klart hur denna princip skall tillämpas i det praktiska genomförandet.

Kommissionen kommer att försöka se till att partnerskapen fungerar på ett tillfredsställande sätt. Partnerskapen bör vara så breda som möjligt, men de bör också spela en mer proaktiv roll och ta mer ansvar i förvaltningen.

Dessa mindre positiva aspekter innebär inget ifrågasättande av principerna i strukturfondsförordningarna. Den resultatstyrda förvaltningsmodell som är en av hörnstenarna i reformen ställer höga krav och har visat sig svår att genomföra, men den har redan bidragit till ökad öppenhet, insyn och kvalitet i programplaneringen för perioden 2000-2006. Utvärderingen av programmen efter halva tiden kommer att visa huruvida detta har slagit igenom i det praktiska genomförandet. Kommissionen kommer att ta vara på alla erfarenheter för att därigenom kunna förena enkelhet, kvalitet, effektivitet, öppenhet och insyn.

Medlemsstaternas ministrar med ansvar för regionalpolitik diskuterade kommissionens meddelande vid ett informellt ministermöte som hölls i Namur den 13 juli 2001. Under debatten som behandlade de första resultaten av upprättandet av programdokumenten för mål 1, konstaterades att stora framsteg hade gjorts beträffande det strategiska innehållet i de regionala programmen. Dessa framsteg har möjliggjorts genom systematiskt utnyttjande av utvärderingen, förstärkta partnerskap samt beaktande av gemenskapens prioriterade ämnesområden som informationssamhället eller miljön. Vissa medlemsstaters företrädare gav uttryck för sin oro över risken att inte nå målet med större förenkling som decentraliseringen avsågs leda till, på grund av kommissionens tillämpning av bestämmelser om finansiell förvaltning och kontroll. Efter den här diskussionen tog kommissionären Michel Barnier initiativet till att i samarbete med medlemsstaterna försöka komma fram till hur man kan förenkla genomförandet av strukturfondsinsatserna, utan att på något sätt åsidosätta principerna om sund och effektiv förvaltning.

Erfarenheterna av förhandlingarna om mål 1-programmen kommer att vara särskilt nyttiga när kandidatländernas programdokument utarbetas. Detta arbete kommer att genomföras mitt i programperioden 2000-2006.

Den tredje rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen, som kommissionen planerar lägga fram i slutet av 2003, kommer att erbjuda ett tillfälle att granska vilka förbättringar av bestämmelserna som bör göras inför strukturfondernas verksamheter för perioden efter 2006.

KAPITEL 2: GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMEN

2.1. Allmän presentation

2.1.1. Antagande av nya program

När det gäller mål 1 antogs 2001 de återstående SPD som inte redan hade antagits under 2000. Det rörde sig om totalt 55 åtgärder, främst i Grekland (25 OP) och i Spanien (17 OP). Endast enstaka åtgärder återstod att anta för övriga medlemsstater som berörs av mål 1.

Beträffande mål 2 antogs samtliga planerade åtgärder under 2001, dvs. sammanlagt 86 SPD. Under 2000 kunde endast SPD för Danmark, Finland och Sverige godkännas. Däremot var majoriteten av övriga medlemsstaters program klara att antas i slutet av 2000 vilket motiverade en överföring av de berörda anslagen. Vissa program för Italien, Belgien, Nederländerna, Luxemburg och, delvis, Tyskland var inte färdiga för antagande i slutet av 2000 och behövde justeras till följd av beslutet om ombudgetering av de anslag som annullerats i slutet av 2000.

När det gäller mål 3, godkändes under året endast de fyra spanska OP som fortfarande återstod att anta.

FFU utanför mål 1

Kommissionen har utnyttjat anslagen i det andra årsbeloppet för tio av de elva programmen för områden som ligger utanför mål 1, vilket motsvarar 159,4 miljoner euro. Åtaganden har också gjorts för det första årsbeloppet på 14 miljoner euro för det italienska programmet för budgetanslag som överförts från år 2000. Programmet för Nederländerna var nästan slutfört i slutet av budgetåret men kunde inte omsättas i ett beslut från kommissionen före den 31 december 2001. Kommissionen har beslutat överföra motsvarande anslag vilka hade utnyttjats före den 31 mars 2002.

Beträffande gemenskapsinitiativen, kunde samtliga program som inte hade kunnat antas under 2000 godkännas under 2001.

Bland dem återfinns 53 program under INTERREG III (del A och B) som antogs under 2001.

Samtliga 70 program för förnyelse av stadsområden (gemenskapsinitiativet URBAN II) antogs under 2001.

När det gäller gemenskapsinitiativet LEADER+ antogs 56 nationella och regionala program under 2001.

Medlemsstaterna lämnade in sina förslag till gemenskapsprogrammet Equal i september 2000 motsvarande ett sammanlagt gemenskapsstöd på 3,026 miljarder euro. Efter det att förhandlingarna med medlemsstaterna hade slutförts antog kommissionen mellan den 8 mars och den 22 maj 2001 17 program inom gemenskapsinitiativet Equal, dvs. ett program per medlemsstat med undantag av Belgien och Förenade kungariket som har två program vardera [2].

[2] För Belgien ett program för de franska och tyska språkområdena och ett program för det flamländska språkområdet. För Förenade kungariket ett program för Storbritannien och ett program för Nordirland

Under 2001 antogs [341] åtgärder under olika mål och gemenskapsinitiativ.

Programplaneringen för perioden 2000-2006, som var i det närmaste slutförd vid utgången av 2001 (förutom programmen under Interreg III, del C) genomförs alltså genom [452] åtgärder (SPD och OP). Som jämförelse kan nämnas att programplaneringen för den föregående perioden 1994-1999 innefattade över 1130 åtgärder.

2.1.2. Genomförandet av mål 1, 2 och 3

Mål 1

När det gäller åtagandebemyndiganden har mål 1 förstärkts med anslag motsvarande ett belopp på 5,375 miljarder euro som förts över från år 2000, vilket innebär att de tillgängliga anslagen höjts med 25,8 %. Denna överföring gjordes i syfte att 2001 genomföra åtaganden som hänförde sig till delanslaget för år 2000 för några program som antogs eller var färdiga att antas i slutet av år 2000.

Beträffande betalningsbemyndiganden förstärktes anslaget för mål 1 med anslag som förts över från år 2000 vilka uppgick till 1,02 miljarder euro. Vid förfarandet för utbetalning av det årlig globala stödet som godkänns av budgetmyndigheten, lyftes emellertid sammanlagt 209,7 miljoner euro ut, varvid 160 miljoner euro överfördes till andra kapitel i strukturfonderna och de resterande 49,7 miljoner euro fördes över till andra budgetposter. Dessa överföringar motsvarar 1,1 % av betalningsbemyndigandena för mål 1.

Under året verkställdes 100 % av tillgängliga åtagandebemyndiganden, och 70 % av betalningsbemyndigandena. De återstående icke utnyttjade betalningsbemyndigandena annullerades i enlighet med den allmänna bestämmelse som anges i finansieringsförordningen.

Inom mål 1 gjordes betydande framsteg under 2001 när det gällde att avsluta programmen för den föregående programperioden och att avveckla utestående åtaganden (RAL).

Utveckling beträffande RAL före 1994 för mål 1-programmen:

>Plats för tabell>

I enlighet med artikel 52.5 i förordning nr 1260/1999 skulle de utestående åtaganden för program som kommissionen beslutat om före den 1 januari 1994 för vilka kommissionen senast den 31 mars 2001 inte hade mottagit någon begäran om slutlig utbetalning automatiskt återtas senast den 30 september 2001.

Kvarstående RAL för de program som avses i den ovannämnda bestämmelsen förklaras av att begäran om slutlig utbetalning som krävs enligt denna bestämmelse har inlämnats för de berörda programmen men de utestående åtagandena har inte kunnat avvecklas beroende på någon av följande orsaker eller en kombination av dessa:

- Det rör sig om rättsfall som ännu inte har avgjorts.

- Det rör sig om misstänkta oegentligheter som ännu inte har kunnat kontrolleras.

Mål 2

Eftersom programmen under mål 2 till största delen antogs under 2001 genomfördes en överföring av åtagandebemyndiganden från år 2000 till år 2001 motsvarande ett belopp på 2,652 miljarder euro, vilket innebär en ökning av anslagen med 73,4 %. Trots denna ökning av de tillgängliga anslagen utnyttjades samtliga åtagandebemyndiganden, inklusive överföringarna, under 2001.

När det gäller betalningar uppgick överföringarna av anslag från år 2000 till 150 miljoner euro. Cirka 70 % av betalningsbemyndigandena utnyttjades under 2001. Den icke utnyttjade återstoden av betalningsbemyndigandena annullerades i enlighet med den allmänna bestämmelsen i artikel 7.2 i budgetförordningen. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter ansåg kommissionen att de betalningsbemyndiganden som budgeterats föreföll tillräckliga i förhållande till planerat utnyttjande.

Precis som för mål 1 har betydande framsteg gjorts när det gällt att avveckla utestående åtaganden (RAL ):

Utveckling beträffande RAL före 1994 för mål 2-programmen:

>Plats för tabell>

I enlighet med artikel 52.5 i förordning nr 1260/1999 skulle de utestående åtaganden för program som kommissionen beslutat om före den 1 januari 1994 för vilka kommissionen senast den 31 mars 2001 inte hade mottagit någon begäran om slutlig utbetalning automatiskt återtas senast den 30 september 2001.

Kvarstående RAL för de program som avses i den ovannämnda bestämmelsen förklaras av att begäran om slutlig utbetalning som krävs enligt denna bestämmelse har inlämnats för de berörda programmen men de utestående åtagandena kan inte betalas på grund av någon av följande orsaker eller en kombinationav dessa:

- Det rör sig om rättsfall som ännu inte har avgjorts.

- Det rör sig om misstänkta oegentligheter som ännu inte har kunnat kontrolleras.

Mål 3

I slutet av 2001 uppgick de sammanlagda betalningarna under mål 3 till 2,8 miljarder euro eller cirka 40 % av de totala åtagandena för de två åren 2000-2001. Detta berodde delvis på att många program startade sent 2000, en försening som gradvis hämtades in i många medlemsstater under 2001. Den relativa nivån för betalningarna låg över genomsnittet i Österrike, Tyskland, Frankrike och Spanien. Betraktat i förhållande till hela programperioden 2000-2006 uppgick de sammanlagda betalningarna i slutet av 2001 till 11 %. Denna siffra speglar att endast ett fåtal medlemsstater lämnade in ansökningar om ytterligare betalningar före slutet av 2001, efter det att förskottsbetalningarna på 7 % gjorts.

Dessa förseningar har i vissa medlemsstater givit anledning till oro beträffande en möjlig risk för återtaganden eller återbetalningar, men även dessa farhågor föreföll ha minskat vid de årliga översynsmöten som hölls under 2001. Ett annat problem som har trätt fram är den effekt som den ekonomiska nedgången under 2001 har haft på genomförandet av programmen. Under höstmötena tog vissa förvaltningsmyndigheter upp möjligheten av en förtida översyn av programmen, särskilt mot bakgrund av svårigheten att genomföra vissa aktiverande eller förebyggande åtgärder i en negativ socioekonomisk situation.

2.1.3. Genomförandet av gemenskapsinitiativen

Efter det att riktlinjerna för Interreg III för perioden 2000-2006 (4,875 miljarder euro i 1999 års priser) antagits den 28 april 2000 [3] uppmanades medlemsstaterna att inom sex månader efter offentliggörandet av det slutliga meddelandet i Europeiska gemenskapernas officiella tidning [4] lämna in utförliga förslag.

[3] EGT C 143/6, 23.5. 2000

[4] EGT 143/6, 23.5.2000

Även om en stor del av programmen (särskilt programmen för gränsöverskridande samarbete) lämnades in redan under år 2000, mottog kommissionen under 2001 ytterligare 12 gränsöverskridande program (del A), 9 program för transnationellt samarbete (del B), de 4 programmen för interregionalt samarbete (del C) samt ett program för inrättande av nätverk enligt punkt 53 i riktlinjerna (ORATE, observatoire en réseau de l'Aménagement du territoire Européen).

Kommissionen har inlett arbetet med att bedöma dessa förslag liksom de förslag som inlämnades redan under 2000, och att förhandla med de berörda nationella och regionala myndigheterna så att de olika programmen kan godkännas så snart som möjligt.

Under år 2001 antog kommissionen 44 program för gränsöverskridande samarbete (av totalt 53), 8 program för transnationellt samarbete (av sammanlagt 13) och 2 program för interregionalt samarbete (av totalt 4 inlämnade program).

Följaktligen kunde det faktiska genomförandet på fältet av en stor del av programmen under Interreg III inledas 2001. I enlighet med förordningen om de allmänna bestämmelserna för strukturfonderna har kommissionen deltagit i flera övervakningskommittéer och i enlighet med riktlinjerna för gemenskapsinitaitivet Interreg III i styrkommittéer när sådana finns.

Gemenskapsinitiativet Urban II syftar till ekonomisk och social förnyelse av städer och förorter i kris i syfte att främja hållbar utveckling av stadsområden. Urban II omfattar perioden 2001-2006 och ger stöd till 70 utsatta städer och stadsområden som föreslagits av medlemsstaterna. Det sammanlagda bidraget från ERUF uppgår till 743,6 miljoner euro [5], till vilket skall läggas en lika stor finansiering som kommer från de offentliga och privata sektorerna. Stöden ges till åtgärder som renovering av offentliga byggnader och platser, sysselsättningsfrämjande initiativ, förbättring av utbildningssystemen för de minst gynnade grupperna, utveckling av miljövänlig kollektivtrafik, införande av effektivare förvaltningssystem, användning av förnybar energi och utveckling av den potential som informations- och kommunikationsteknologin skapar. Ett program för utbyte av information och erfarenheter om förnyelse av stadsområden kommer också att startas under 2002.

[5] I löpande priser

Trots att en stor del av de 70 programmen inlämnades först under det första halvåret 2001 hade kommissionen bedömt, förhandlat, godkänt och anslagit medel för samtliga program under andra halvåret 2001. Dessutom hade förskottsbetalningarna verkställs.

Åtgärderna startade på fältet inom ramen för ett brett partnerskap mellan samtliga berörda aktörer (nationella, regionala och lokala).

>Plats för tabell>

Beträffande Equal påbörjade medlemsstaterna sitt genomförande vilket främst tog sig utryck i utfärdande av förslagsinbjudan, mottagande av förslag och urval av Equal-projekt på basis av de riktlinjer som angivits i programmen. För att underlätta det transnationella samarbete som är en huvudprincip i Equal har samtliga medlemsstater åtagit sig att följa en gemensam tidsplan.

Därmed inledde nästan 1 500 utvecklingspartnerskap åtgärd 1 i Equal den 15 november 2001 efter det att de hade valts ut i sina länder. Två medlemsstater, Tyskland och Grekland, meddelade att urvalsprocessen hade försenats, men de kunde hämta in denna eftersläpning under januari. Utförliga uppgifter om varje utvecklingspartnerskap har samlats in i den gemensamma databasen Equal som har utvecklats av kommissionen och där medlemsstaterna sedan den 15 november 2001 regelbundet har lagt in uppgifter. Denna databas är ett verktyg som utvecklingspartnerskapen kan använda för att söka efter transnationella partner, men den fungerar också som en informationskälla under hela programmets löptid. Databasen finns på webbplatsen Equal på Europa-servern.

Under åtgärd 1 har utvecklingspartnerskapen slutfört sitt nationella arbetsprogram och inrättat ett transnationellt samarbete med minst ett utvecklingspartnerskap i en annan medlemsstat. Utöver databasen Equal har andra instrument utarbetats på unionsnivå som "Guide för transnationalitet" eller dataprogrammet "ETCIM" med vars hjälp avtalen om transnationellt samarbete mellan utvecklingspartnerskap i olika länder kan utarbetas.

Åtgärd 2 inleds den 15 maj 2002 och utgör den faktiska starten för de 1 500 utvecklingspartnerskapen inom Equal över hela Europeiska unionen.

Två kandidatländer, Tjeckien och Ungern, medverkar i Equal. De har valt ut sina utvecklingspartnerskap som liksom sina motsvarigheter i medlemsstaterna deltar i programmet.

I fråga om Leader+ hade 56 program godkänts 2001. 11 av dessa program är nationella och 45 är regionala. De återstående 17 programmen kommer att godkännas under det första kvartalet 2002. Gemenskapens sammanlagda stöd till Leader+ kommer att uppgå till 2020 miljoner euro för perioden 2000-2006 och kommer att finansieras av utvecklingssektionen vid EUGFJ.

År 2001 har främst ägnats åt val av lokala aktionsgrupper på grundval av de riktlinjer som angivits i programmen vilket innebar att det faktiska genomförandet på fältet av Leader+ inte hade påbörjats i slutet av 2001.

Budgetgenomförande för gemenskapsinitiativen

Kommissionen har inte antagit något beslut om överföring av åtagandebemyndiganden. Beslutsförfarandena för antagande av programmen hade inte kommit tillräckligt långt i slutet av år 2000 för att motivera någon överföring.

Med hänsyn till den försening med antagandet av programmen som inträffat fattades inte heller något beslut om överföring av betalningsbemyndiganden, även om en viss medelsbrist torde uppstå om samtliga program antas i tid för att det inledande förskottet skall kunna betalas ut. Vid utbetalningen av det årliga globala stödet som godkänns av budgetmyndigheten överfördes ett totalbelopp på 160 miljoner euro till detta kapitel från mål 1. Med hänsyn till att vissa förslag i Interreg-programmen uppvisade sådana brister att det var omöjligt att anta dem före utgången av 2001 ställdes ett belopp på 75,75 miljoner euro (varav 2,4 miljoner euro från Urban) i åtagandebemyndiganden till förfogande för andra kapitel i strukturfonderna. Kommissionen föreslog slutligen att budgetmyndigheten skulle överföra dessa anslag för att öka de medel som stod till förfogande för antagande av program för innovativa åtgärder med stöd av ERUF, eftersom befintliga medel var otillräckliga för att kunna anta samtliga program som valts ut under granskningen av förslag.

När det gäller utnyttjandet av anslagen kan konstateras att åtagandebemyndigandena liksom betalningsbemyndigandena hade utnyttjats till 89 %.

Beslut fattades om överföring av det belopp på 161,8 miljoner euro som återstod att utnyttja i slutet av budgetåret i syfte att komplettera antagningsförfarandena för vissa program som i slutet av året var nästan slutförda. Den icke utnyttjade återstoden av betalningsbemyndiganden annullerades däremot i enlighet med den allmänna regel som anges i artikel 7.2 i budgetförordningen.

Betydande framsteg gjordes under 2001 när det gällde att avsluta gamla åtgärder och att avveckla utestående åtaganden (RAL).

Utveckling beträffande RAL före 1994 för gemenskapsinitiativen:

>Plats för tabell>

2.1.4. Innovativa åtgärder och tekniskt stöd

Beträffande ERUF ansökte 103 regioner om ett regionalt program under 2001. Varje ansökan granskades av GD Regionalpolitik och andra relevanta generaldirektorat i enlighet med de urvalskriterier som angivits i riktlinjerna. Med hänsyn till den begränsade budget som fanns tillgänglig valde kommissionen ut de högst meriterade ansökningarna för medfinansiering men måste avslå vissa ansökningar trots att de var av relativt god kvalitet. I dessa fall informerades regionerna om varför deras ansökningar inte hade fått tillräckligt höga poäng och uppmanades att lämna in en förbättrad ansökan följande år.

Totalt 81 av de sammanlagt 103 ansökningarna kunde tilldelas medfinansiering från ERUF från den tillgängliga budgeten. Det totala ERUF-beloppet för godkända program är cirka 206 miljoner euro och programmens totala värde uppgår till cirka 393 miljoner euro.

När det gäller ESF antog kommissionen den 12 januari 2001 ett "meddelande om genomförandet av innovativa åtgärder enligt artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden för programplaneringsperioden 2000-2006" [6]. I meddelandet anges hur kommissionen avser utnyttja de möjligheter som artikel 6 i förordningen om ESF erbjuder för att främja nya tillvägagångssätt och identifiera exempel på goda metoder för att stödja traditionella ESF-åtgärder. Erfarenheterna från den föregående programperioden visar att innovativa åtgärder bör koncentreras till ett visst antal temaområden och projekt. I meddelandet anges följande prioriterade områden för artikel 6-åtgärder under 2001 och 2002:

[6] KOM 894 slutlig

- Anpassning till den nya ekonomin inom ramen för den sociala dialogen.

- Lokala sysselsättningsstrategier och innovation.

Anpassning till den nya ekonomin inom ramen för den sociala dialogen

En inbjudan att lämna förslag enligt detta prioriterade område offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 27 februari 2001 [7]. Sista dag för inlämnande av förslag var den 18 maj 2001.

[7] EGT C 62/5, 27.2.2001

Den tillgängliga maximala totala budgeten uppgick till 30 miljoner euro. Ansökan om gemenskapsstöd måste uppgå till lägst 300 000 euro och högst 3 miljoner euro under en tvåårsperiod. Sökanden måste bidra med ett finansiellt (kontant) bidrag till projektet som täcker minst 5 % av totalkostnaden samtidigt som bidrag in natura är begränsade till högst 10 % av totalkostnaden.

Projekten kunde starta mellan den 1 september och den 1 december och pågå i högst 24 månader, dvs. avslutas senast den 30 november 2003.

I enlighet med kommissionens meddelande kunde ansökningarna gälla ett eller flera av följande fem tematiska områden under den allmänna rubriken "Anpassning till den nya ekonomin inom ramen för den sociala dialogen":

- Innovativa metoder för att förutse ekonomiska och sociala förändringar.

- Innovativa metoder för att använda IT inom ramen för den sociala dialogen.

- Nya sätt för att främja företagens sociala ansvarstagande.

- Innovativa metoder för att modernisera arbetsorganisationen.

- Innovativa metoder för att främja livslångt lärande.

Förslagsinbjudan stod öppen för en lång rad olika sökande. I princip och beroende på det temaområde som ansökan gällde, kunde sökanden vara arbetsmarknadsorganisationer, privata företag, icke vinstgivande företag eller utbildningsorgan belägna i Europeiska unionen. För att säkerställa överensstämmelse med det övergripande ämnet, prioriterades vid bedömningsförfarandet projekt baserade på ett partnerskap mellan arbetsmarknadsorganisationer.

Vid ansökningstiden utgång hade sammanlagt 148 ansökningar lämnats in och 35 av dessa valdes ut för medfinansiering från ESF. Det genomsnittliga ESF-stödet till enskilda projekt uppgår till 785 135 euro vilket motsvarar 72 % av den genomsnittliga totalkostnaden för projekten.

Lokala sysselsättningsstrategier och innovation

En inbjudan att lämna förslag beträffande det prioriterade området "Lokala sysselsättningsstrategier och innovation" offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 31 oktober 2001 [8]. Sökandena kan lämna in en ansökan före en av två olika tidsfrister, antingen före den 22 februari 2002 eller före den 31 januari 2003. Att denna inbjudan innefattar två tidsfrister i två på varandra följande år speglar den vikt som kommissionen tillmäter denna fråga och säkerställer att stöd till projekt för att utveckla och genomföra lokala sysselsättningsstrategier kommer att fortsätta under 2003.

[8] EGT C 306, 31.10.2001

Syftet med denna inbjudan är att stödja innovativa åtgärder för att utveckla lokala sysselsättningsstrategier som förstärker genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin på lokal nivå. Ansökningarna måste syfta till att tillämpa prioriteringarna i de nationella handlingsplanerna för sysselsättning i ett givet område genom lokala sysselsättningsstrategier. Ansökningsinbjudan syftar därför till att medfinansiera innovativa projekt som (bland annat) kan innefatta följande verksamheter:

- Analys av den nuvarande situationen beträffande lokal sysselsättning

- Utveckling av partnerskap på lokal nivå som innefattar relevanta aktörer från olika sektorer.

- Relevanta studier och forskning för att utarbeta de lokala sysselsättningsstrategierna.

- Utveckling och genomförande av de lokala sysselsättningsstrategierna.

- Kontroll, benchmarking, utvärdering.

- Utbyte av information, spridande av innovation och arbete i nätverk.

De organisationer som enligt inbjudan är berättigade att ansöka är i princip behöriga offentliga myndigheter och regionala offentliga myndigheter som agerar i territoriella enheter på NUTS 2-nivå eller NUTS 3-nivå.

Den budget som kommer att vara tillgänglig för denna inbjudan kommer att högst uppgå till 40 miljoner euro 2002 och högst 40 miljoner euro 2003. Kommissionen kommer att medfinansiera åtgärder upp till högst 75 % av de totala stödberättigande kostnaderna, mellan en lägsta medfinansiering på 300 000 euro och en högsta medfinansiering på 3 miljoner euro under en tvåårsperiod. Sökanden måste delta med ett finansiellt (kontant) bidrag på 25 % av projektets totala kostnad.

Bidragsavtal för de ansökningar som antas i den första ansökningsomgången planeras undertecknas i oktober 2002, varefter projekten avses inledas mellan den 1 november 2002 och den 31 december 2002. Projekten kan pågå i högst 24 månader och måste vara avslutade den 31 december 2004.

Tekniskt stöd finansierat av FFU har genomförts som planerat under 2001. Sammanlagt 1 127 miljoner euro har utnyttjats. Däremot har inte någon innovativ åtgärd kunnat inledas under 2001 och arbetsprogrammet har skjutits upp till 2002.

2.2. Genomförandet av programmen i medlemsstaterna

2.2.1. BELGIEN

Perioden 1994-1999

Den preliminära utvärderingen för SPD mål 1 Hainaut pekar på en utnyttjandegrad på drygt 98 %. De största stöden från de fyra strukturfonderna har gått till direkta stödåtgärder riktade till företagen (stöd till investeringar och forskning), indirekta stödåtgärder till ekonomisk utveckling (sanering av industriområden) samt tillvaratagande av mänskliga resurser. Åtgärderna för att utveckla forskningscentrer och kompetenscentrum och förse dessa med utrustning har fortsatt framgångsrikt. Arbetet för att skapa nya arbetstillfällen har givit positiva resultat. Enligt tillgängliga utvärderingar uppskattas att man rimligen kan förvänta sig att 12 000 arbetstillfällen kan skapas.

Åtgärderna för att modernisera undervisning och utbildning har kunnat genomföras och har åtföljts av utbildning av lärarna i ny teknik. Undervisning i användande av ny informations- och kommunikationsteknik har inte bara betonats i skolorna utan också när det gällt arbetssökande och äldre anställda i små och medelstora företag. Denna åtgärd medförde att nya strukturer skapades som CEMI (centrum för kunskaper om industriellt underhåll), Centrum för spjutspetsteknik och CEQUAL. Härtill kommer skapandet av fem effektiva kunskapscentrer som syftar till att förse Hainaut med kunnig arbetskraft.

De åtgärder som bedrivs inom ramen för SPD mål 2 Meuse-Vesdre följer sin utstakade kurs. De flesta projekt som gällt infrastruktur (planering av tillfartsvägar, infrastrukturer för att ta emot turister, FoTU, turistprojekt, återställande av åkermark i träda) har avslutats. Beträffande SPD Aubange håller byggandet av ett centrum för telematiktjänster och de ekonomiska utvecklingsprojekten på att avslutas.

I Flandern har alla tillgängliga anslag utnyttjats. Betalningstakten för de två mål 2-programmen (Limbourg och Turnhout) följer tidtabellen. För dessa två områden inriktas programmen på att stimulera tjänstesektorn och i synnerhet tjänster som förväntas skapa ytterligare arbetstillfällen för kvinnor.

De integrerade åtgärderna ESF/ERUF för förstärkning av forskningscentrum har givit tillfredsställande resultat i mål 2 och mål 5b, och när det gäller mänskliga resurser har åtgärderna för specialiserad utbildning för arbetstagare och arbetssökande och åtgärderna för utbildning inom området för ny teknik rönt stor framgång. Åtgärderna beträffande utveckling av den sociala ekonomin förefaller ge tillfredsställande resultat som dock ligger väl under de förväntade målen.

Under mål 3 har samtliga medel i de fem belgiska programmen använts bland annat för åtgärder till förmån för långtidsarbetslösa, personer som tidigare suttit i fängelse, invandrare, funktionshindrade eller personer med låg utbildningsnivå eller bristfälliga kvalifikationer. Införandet av nya metoder för arbetslivsintroduktion har fortsatt. De s.k. "Carrefour Formation" (utbildningsbyrå) spelar numera en viktig roll för att ge information och rådgivning och säkerställer att utbudet blir mer överblickbart och att information sprids till personer och aktörer på plats.

Tack vare mål 4 har stora ansträngningar kunnat göras på området för utbildning av anställda. I partnerskap med de sektorsvisa fonderna har konsulter fått i uppdrag att genomföra marknadsföring för anpassad utbildning riktad till företagen. Valloniens centrum för sysselsättning, som skapades genom ett initiativ inom mål 4, har, liksom Bryssels centrum för sysselsättning, genomfört undersökningar inom sektorerna för omplacering/omställning och nya sektorer. De olika åtgärderna till förmån för små och medelstora företag har varit framgångsrika. Ett av dessa är projektet Plato som kombinerar ett program för ledarutbildning för små och medelstora företag med ett system där högre tjänstemän från stora företag fungerar som "faddrar" i syfte att vidareutbilda ledarna i de små och medelstora företagen genom att ge möjligheter till utbyte av erfarenheter och kunskaper. Trots dessa positiva resultat kan redan förutses att samtliga anslag för de fem program som genomförts inom ramen för detta mål inte kommer att ha utnyttjats till fullo när den slutliga sammanräkningen görs den 30 juni 2002.

När det gäller strukturprogrammet för fisket (mål 5a fiske) har nästan hela anslaget från FFU på 25,4 miljoner euro tagits i anspråk. Enligt preliminära uppgifter hade programmet genomförts nästan helt i slutet av 2001.

Perioden 2000-2006

Programkomplementet till SPD mål 1 Hainaut godkändes av övervakningskommittén efter det att ändringar hade gjorts i syfte att uppnå ett operativt och överskådligt dokument som integrerade de synpunkter som kommissionen hade lämnat beträffande den första versionen som överlämnades i slutet av 2000.

Ett år efter godkännandet av SPD hade drygt 150 ERUF-projekt godkänts, vilket motsvarade ett sammanlagt stöd från strukturfonderna på drygt 410 miljoner euro, dvs. drygt två tredjedelar av den disponibla budgeten för detta program. De viktigaste åtgärderna som var föremål för beslut om projektåtaganden rör stöd till investeringar i industri- och tjänstesektorn och finansieringsteknik, stöd till kompetenscentrum (forskningscentrum) och tillvaratagande av den potential som turism och kulturtillgångar erbjuder. Utgiftsnivån är fortfarande tämligen svag eftersom den endast uppgår till 30 miljoner euro eller 5 % av de tillgängliga medlen.

Två program i mål 2 har godkänts för Vallonien. Ett program avser området Meuse-Vesdre (stöd från ERUF och ESF som uppgår till sammanlagt 158,3 miljoner euro) och det andra programmet avser landsbygdsområdet Dinant-Philippeville (stöd från ERUF och ESF som uppgår till sammanlagt 58,4 miljoner euro).

Det främsta syftet med mål 2-programmet 2000-2006 för området Meuse-Vesdre är att främja ekonomiskt och socialt välstånd i det stödberättigade området genom att bekräfta dess status som storstadsregion. SPD mål 2 innehåller fem åtgärdsområden samt tekniskt stöd. De fem prioriterade åtgärdsområdena är 1: diversifiering av den ekonomiska basen, 2: integrering i kunskapssamhället, 3: förbättring av anställbarhet och kunskaper, 4: konsolidering av de internationella verksamheterna samt åtgärdsområde 5: främjande av hållbar stadsutveckling.

Det allmänna syftet med mål 2-programmet för Dinant-Philippeville är att stimulera och övervaka områdets inre utveckling. Detta program innefattar tre åtgärdsområden samt tekniskt stöd, nämligen 1: stimulera och stödja den inre utvecklingen av ekonomi och handel, 2: planering av landsbygden samt åtgärdsområde 3: förbättra anställbarhet och kunskaper.

Under 2001 slutfördes de förhandlingar som förts med de flamländska regionala myndigheterna i syfte att anta dels de fyra program som de lagt fram inom ramen för mål 2 och dels övergångsstödet inom ramen för mål 2 och mål 5b.

Kommissionen godkände de fyra SPD i maj och juni 2001 medan de fyra programkomplementen godkändes i september och november. Därefter ägde möten i övervakningskommittéerna rum så att programmen kunde inledas så snart förhandlingarna med kommissionen hade slutförts.

Under den nuvarande programperioden kommer Flandern att förfoga över ett gemenskapsanslag som uppgår till sammanlagt 186,4 miljoner euro, varav 148,2 miljoner euro är avsett för samtliga områden som är stödberättigade under mål 2 och 38,2 miljoner euro för de områden som mottar stöd under en övergångsperiod.

Strukturåtgärderna är inriktade på områden under omställning, särskilt det gamla flamländska gruvområdet och den belgiska kusten, på stadsområden i kris (Antwerpen och Gent) och på landsbygdsområden. Fyra program har föreslagits (ett per provins med undantag av flamländska Brabant) och bedömningen av dessa program var klar i februari/mars 2001. De slutliga besluten fattades i maj/juni 2001.

De bör noteras att varje " provinsprogram " har delats in i två underprogram som tydligt skiljer sig från varandra.

Limbourg: Detta program mottar ett finansiellt stöd från Europeiska unionen som uppgår till 92,7 miljoner euro ( 82,1 miljoner euro från ERUF och 10,6 miljoner euro från ESF). Till fondernas stöd kommer 119 miljoner euro i investeringar från den flamländska offentliga sektorn och 28,7 miljoner euro från den privata sektorn vilket sammanlagt ger 240,4 miljoner euro. Programmet innefattar följande prioriterade insatsområden : främjande av initiativ till förmån för näringsliv och sysselsättning, åtgärder för att skapa bästa möjliga ramvillkor, integrerad landsbygdsutveckling i Haspengouw.

Kustgebied-Westhoek i provinsen Västflandern: Detta program mottar ett stöd från Europeiska unionen som uppgår till 33 miljoner euro (30,5 miljoner euro från ERUF och 2,5 miljoner euro från ESF). Programmet avser å ena sidan kustområdet som brottas med särskilda svårigheter på grund av nedgången inom fiskesektorn och som därför är stödberättigat under mål 2 i strukturfonderna och dels Westhoek, som tidigare omfattades av mål 5b och därför är berättigat till stöd under en övergångsperiod. Till strukturfondernas stöd kommer 70,6 miljoner euro i offentliga flamländska investeringar och 13,7 miljoner euro från den privata sektorn, vilket ger ett sammanlagt belopp för hela programmet på 117,4 miljoner euro. Programmet har följande prioriterade insatsområden : utveckling av turismen, förstärkning av den lokala ekonomin, sektorsövergripande hållbar utveckling och förbättring av livs- och arbetsmiljön samt utbildning, yrkesutbildning och arbetsmarknad.

Östflandern: Europeiska unionens finansiering (enbart ERUF) av detta program uppgår till 13,6 miljoner euro. Till gemenskapens finansiering läggs 32 miljoner euro i finansiering från de offentliga flamländska myndigheterna och 13,5 miljoner euro från den privata sektorn vilket ger en totalkostnad för programmet på 59,1 miljoner euro. Programmet är inriktat på följande prioriterade insatsområden: främjande av ekonomiska initiativ och sysselsättning, förbättring av livsmiljö och livskvalitet såväl i stads- som landsbygdsområden samt främjande av turistnäringen i landsbygdsområdet.

Provinsen Antwerpen: Programmet motsvarar 47 miljoner euro i finansiellt stöd från Europeiska unionen (41,6 miljoner euro från ERUF och 5,5 miljoner euro från ESF). Härtill kommer investeringar från den offentliga privata sektorn på 81,5 miljoner euro och investeringar från den privata sektorn som uppgår till 7,3 miljoner euro, vilket innebär att kostnaden för programmet uppgår till sammanlagt 135,8 miljoner euro. Programmets två prioriterade insatsområden avser två geografiskt avgränsade områden. I Kempen inriktas åtgärderna på utveckling och rehabilitering av industriområden, utveckling av samarbetet mellan de lokala små och medelstora företagen, främjande av ny informations- och kommunikationsteknik och innovation särskilt genom erfarenhetsutbyte mellan företag och arbete i nätverk, utveckling av infrastrukturer för utbildning och forskning samt främjande av ett mer integrerat utbud i turistnäringen. I området Antwerpen Noordoost innefattar programmet åtgärder som syftar till att främja yrkesutbildning och till kompetensutveckling för lokalbefolkningen, att återuppbygga stadens offentliga platser och göra dem mer attraktiva, att förbättra kvaliteten på de offentliga lokala tjänsterna samt att främja synergier i de sektorer som är lokalt viktiga, som livsmedelsindustrin eller mode och design.

Kommissionen har antagit 5 SPD under mål 3 i Belgien som avser yrkesutbildning och sysselsättning för sammanlagt 765 miljoner euro samt ett program med stöd under en övergångsperiod för Hainaut med en del från ESF som uppgår till 192 miljoner euro. Dessa sex program bidrar till genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin till förmån för sysselsättningen i landet.

SPD det federala ministeriet för sysselsättning och arbete: 69,1 miljoner euro. Hälften av budgeten kommer att anslås till åtgärder för att hjälpa mindre gynnade gruppers återinträde på arbetsmarknaden. Andra åtgärder kommer att inriktas på att befästa lokala arbetstillfällen och främja lika behandling av kvinnor och män på arbetsmarknaden.

SPD Flandern: 376,2 miljoner euro. Den flamländska arbetsmarknaden brottas med svårigheter i form av brist på välutbildad arbetskraft, svag sysselsättningsgrad för äldre arbetstagare och hög arbetslöshet bland ungdomar, kvinnor och invandrare. Dessa områden utgör prioriteringarna för SPD Flandern.

SPD Vallonien/Bryssel (förutom Hainaut): 285,5 miljoner euro. Kamp mot arbetslösheten förblir den främsta prioriteringen. Därutöver är många kvinnor och män drabbade av social och yrkesmässig utestängning. I detta SPD används främst ett förebyggande tillvägagångssätt.

SPD Brysselregionen: 23,7 miljoner euro. Samtidigt som det är landets främsta sysselsättningsområde har denna region den högsta arbetslösheten i Belgien (16,5 %) varför de antagna åtgärderna syftar till att återinföra arbetssökande i samhället och i arbetslivet.

SPD för den tyskspråkiga regionen: 10,7 miljoner euro. Stödet inriktas på att minska långtidsarbetslösheten, främja missgynnade gruppers integration på arbetsmarknaden, främja utbildning och yrkesutbildning, utveckla anpassningsförmåga och företagaranda och främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

SPD Hainaut: 191,9 miljoner euro i stöd från ESF. Dessa medel kommer främst att utnyttjas inom ramen för två prioriterade områden, nämligen förebyggande arbetsmarknadsåtgärder och förbättrat återinträde på arbetsmarknaden samt samhällsintegrering.

Samtliga ESF-åtgärder i Belgien utvecklas nu totalt sett på ett tillfredsställande sätt och enligt planerna. Under 2001 hade åtaganden gjorts för drygt 90 % av stödet. Bland de många olika åtgärderna kan nämnas införandet av en omställningsgrupp för de tusentals anställda som drabbats av flygbolaget Sabenas konkurs.

FFU utanför mål 1. Enligt det antagna programmet förutses ett anslag på 35,3 miljoner euro som är avsett för åtgärder för beredning av fisk samt förnyelse och modernisering av fiskeflottan. Därtill innehåller SPD Hainaut en åtgärd till förmån för vattenbruket.

2.2.2. DANMARK

Mål 2

Perioden 1994-1999

Många av programmen från den föregående programperioden avslutades under 2001 och nu återstår utarbetandet av slutrapporter och avslutande. Detta gäller följande program:

Mål 2-programmen för Lolland och Nordjylland 1997-99. Dessa program mottog ett gemenskapsstöd som uppgick till sammanlagt 68,2 miljoner euro.

Det övergripande syftet med programmet för Nordjylland var att förbättra förutsättningarna för ökad tillväxt inom regionens företag och därigenom bibehålla och öka antalet arbetstillfällen. Strategin för att nå denna målsättning var "globalisering", dvs. att förbättra företagens förmåga att konkurrera internationellt genom innovation, omställningsförmåga och ökad kompetens, och genom att förbättra utbildningsmöjligheter och andra infrastrukturella ramvillkor.

De övergripande målen för Lolland-programmet (13,8 miljoner euro) var att stimulera regionens utvecklingspotential, bredda basen för företagsutveckling, bevara och öka antalet jobb på kort och lång sikt och att öka den totala inkomsten i regionen.

Båda programmen gav goda resultat under perioden 1997-1999 såväl när det gällde finansiellt som fysiskt genomförande. Exempelvis överträffade antalet nya arbetstillfällen de mål som satts upp i programmet. Efterfrågan på dessa program var också stor och alla tillgängliga medel hade därför utnyttjats i slutet av 1999.

Perioden 2000-2006

Den 9 november 2000 fattade kommissionen det slutliga beslutet om programmet för de danska regioner som omfattas av mål 2 under perioden 2000-2006. Programmet uppgår till sammanlagt 617 miljoner euro av vilka 189 miljoner är stöd från EU, 206 miljoner euro kommer från den nationella offentliga sektorn och 222 miljoner euro kommer från den privata sektorn. Av de sammanlagda medlen är 27 miljoner euro avsedda för de regioner som får stöd under en övergångsperiod.

Programmet syftar till att skapa förutsättningar för självbärande tillväxt i de regioner i Danmark som står inför strukturproblem. I programmet kombineras åtgärder under Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF) vilka står för 71 % respektive 29 % av gemenskapsmedlen.

Programkomplementet som innehåller en utförlig redogörelse av strategin slutfördes under hösten 2001. Programkomplementet består av ett "paraply" som omfattar allmänna aspekter och under detta ligger fem avsnitt som vart och ett täcker en av de fem geografiska underregionerna: Bornholm (mål 2), Lolland, Falster och Møn (mål 2), delar av länen Viborg, Århus, Ringkøbing och Sønderjylland (mål 2 samt stöd under en övergångsperiod), Sydfyn samt öar som inte omfattas av de regioner som nämnts ovan (mål 2).

I det samlade programdokumentet anges den allmänna strategin för hela mål 2-regionen medan avsnitten om de underregionala områdena tar upp de särskilda förhållanden som råder i respektive underregion.

Vart och ett av dessa avsnitt om de underregionala områdena kan betraktas som ett underprogram med analyser av särskilda behov, potential etc. och en redogörelse för hur de åtgärder som beskrivs i SPD skall utformas i den berörda regionen. Orsaken till att denna modell har valts är först och främst Danmarks begränsade storlek samt att det finns stödberättigade (oftast sammanhängande) områden i olika delar av landet som vart och ett har sin egen specifika socioekonomiska prägel.

Två möten i övervakningskommittén har ägt rum under 2001. Det första mötet som hölls den 6 mars 2001, ägnades främst åt att inrätta partnerskapet och övervakningskommittén samt att fastställa de administrativa och driftsmässiga metoderna för genomförandet av programmet. Det andra mötet hölls den 2 oktober 2001 och inriktades främst på att anta programkomplementet och på insatser för att hämta in eftersläpningen när det gällde utnyttjandet av anslaget för 2000, liksom anslaget för 2001. Under mötet diskuterades också möjligheterna att inkludera verksamheter i filmindustrin och beslutet var att kommissionen skulle rådfrågas. Inget konkret förslag har ännu lagts fram.

Det årliga översynsmötet mellan förvaltningsmyndigheterna och kommissionen hölls den 22 oktober 2001. Den allmänna uppfattningen var att programmet fortskred mycket tillfredsställande i fråga om finansiellt och fysiskt genomförande såväl när det gällde ERUF som ESF.

I slutet av 2001 hade de antagna projekten utnyttjat nästan hela stödet från ERUF för de två första åren, dvs. programmet har nästan helt hämtat in den eftersläpning som den tämligen sena starten medförde. Utbetalningarna till projekten utgjorde dock endast cirka en tredjedel av det första årets anslag vilket innebär att två tredjedelar måste betalas ut under 2002 (helst tillsammans med en betydande del av anslaget för 2001) om inte medel skall gå förlorade enligt regeln n+2. Programmet förefaller dock inte ha större problem i detta avseende.

Mål 3

Den 24 oktober 2000 godkände kommissionen ett program som uppgår till 379 miljoner euro och är inriktat på att under de närmaste sju åren stödja utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning i Danmark. I programmet anges fem prioriterade teman som speglar målen i landets nationella handlingsplan för sysselsättning 1999. Dessa teman är förstärkning av den aktiva arbetsmarknadspolitiken för att förebygga långtidsarbetslöshet och förbättra strukturerna på arbetsmarknaden, främjande av lika möjligheter för alla när det gäller tillträde till arbetsmarknaden, utveckling av färdigheter och utbildning samt stimulans av företagaranda och innovation.

Ytterligare 3 % av budgeten (12 miljoner euro) har anslagits till tekniskt stöd för att förvalta, genomföra och utvärdera programmets resultat.

Ansvaret för löpande samordning, förvaltning och övervakning av SPD vilar hos den nationella arbetsmarknadsmyndigheten inom arbetsministeriet. Socialfondens regionala kommittéer i länen ansvarar för genomförandet av de decentraliserade medlen som uppgår till cirka 75 % av de sammanlagda medlen. Konstituerande möte i övervakningskommittén hölls den 16 januari 2001. Det första årliga mötet med förvaltningsmyndigheten hölls den 26 november 2001.

Förvaltningsmyndigheten har bedrivit en omfattande marknadsföring av det danska programmet vilket har lett till att ett stort antal projektförslag har lämnats in. De inlämnade projektansökningarna uppgår generellt sett till mer än 5 gånger den tillgängliga budgeten. Åtaganden för 2000 och 2001 har gjorts. I slutet av 2001 uppgick de totala utbetalningarna till 7,12 % av de sammanlagda tillgängliga medlen inklusive den första förskottsbetalningen.

Fiskeprogrammet utanför mål 1

Strukturprogrammet för perioden 2000-2006 antogs av kommissionen den 8 augusti 2000. Ett belopp på 205 miljoner euro har ställts till förfogande från FFU och totala investeringar på 1 000 miljoner euro planeras. De viktigaste åtgärdsområdena är beredning, hamnanläggningar och flottan som behöver moderniseras för att det skall bli möjligt att förbättra arbetsförhållanden och sanitära förhållanden ombord och förbättra fiskeredskapens selektivitet. Efter det att det första mötet i övervakningskommittén hade hållits den 27 oktober 2000 och kommissionen hade fattat slutligt beslut om godkännande av stödordningarna i början av januari 2001 startade genomförandet av programmet som planerat. De danska myndigheterna antog dock en del av stödordningarna så sent som i slutet av 2001 varför de kunde inledas först därefter. Detta gällde exempelvis modernisering och uppläggning av fartyg.

2.2.3. TYSKLAND

Perioden 1994-1999

I slutet av 1999 hade 99,95 % av budgeten för samtliga program utnyttjats liksom 99,91 % av budgeten för gemenskapsinitiativen. Utbetalningarna till stödmottagarna kunde göras till och med 31 december 2001. För ett mål 3-program (Baden-Württemberg) hade den sista utbetalningen redan gjorts medan genomförandet för de återstående 138 programmen från denna period fortsatte och måste hinna utnyttja alla medel före utgången av 2001. Generaldirektorat Regionalpolitik anser att de ansökningar om förlängning som sex gemenskapsinitiativ eller mål 2-program har lämnat in är väl motiverade antingen på grund av att ett fel från kommissionens sida har begåtts eller på grund av att en naturkatastrof inträffat i området i fråga. För de flesta andra fall kunde alternativa lösningar utarbetas tillsammans med förvaltningsmyndigheterna.

För ett gemenskapsinitiativ inleddes förfarandet för avslutande 2001 (Konver II i Hamburg).

Kommissionen betalade 2001 ut 347 miljoner euro för samtliga program inklusive gemenskapsinitiativen. För ett mål 2-program innehölls betalningarna i avvaktan på ett åtagande från regionen att skärpa kontrollerna.

Perioden 2000-2006

Mål 1 Den tyska GSR antogs i juni 2000. GSR genomförs genom nio operativa program (sex för delstaterna och tre övergripande program under de federala myndigheternas ansvar). Kommissionen fattade sina beslut om de regionala programmen och det övergripande programmet "fiske" i slutet av 2000. De utestående två operativa programmen (transportinfrastruktur och det federala ESF-programmet för sysselsättning) för genomförande av GSR godkändes av kommissionen i februari 2001. Det sammanlagda stödet från gemenskapen uppgår till 20,7 miljarder euro och av detta belopp utgör 748 miljoner euro stöd till områden i Berlin under en övergångsperiod. Åtaganden för alla fonder och program gjordes. Efter att ha genomfört nödvändiga kontroller förklarade kommissionen att programkomplementen för Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen-Anhalt, Sachsen och Thüringen uppfyllde kraven i förordning 1260/1999. Omfattande ändringar behövde dock göras främst i kapitlen om utveckling av mänskliga resurser i programkomplementen för Brandenburg och Mecklenburg-Vorpommern för att föra dem i linje med respektive kapitel i underliggande OP.

De nio operativa programmen i GSR syftar till att skapa och bidra till sammanlagt 370 000 fasta heltidsjobb och ytterligare tillfälliga arbetstillfällen som motsvarar 265 000 heltidsekvivalenter. Cirka 1,35 miljoner människor kommer att erhålla utbildning inom ramen för utbildningsåtgärder eller sysselsättningsstöd med ESF-stöd.

Finansieringsöversikterna (nationell medfinansiering) för den tyska GSR justerades på begäran av de tyska myndigheterna utan förändring när det gällde åtgärdernas syfte och omfattning. En ändringsbegäran för programmet i Sachsen bordlades.

Övervakningskommittéerna för samtliga operativa program har hållit möten upp till 6 gånger per år. Övervakningskommittén för GSR sammankallades två gånger. Deltagandet från näringslivets organisationer och arbetsmarknadens parter har utökats. I kommande möten kommer de att delta på GSR-nivå. Näringslivets organisationer och arbetsmarknadens parter var redan från starten formellt engagerade i övervakningskommittéerna för de operativa programmen. Vissa program har givit dessa partner rösträtt. Kommissionen har tagit flera initiativ för att stimulera de regionala myndigheterna att delta i förfaranden inom den europeiska sysselsättningstrategin och de nationella handlingsplanerna för sysselsättning och för att utöka det bidrag som insatsområdet utveckling av mänskliga resurser ger till processen med de tyska nationella handlingsplanerna för sysselsättning. Ett första erfarenhetsutbyte om Job-Active-Law (översynen av den tyska lagen om arbetsmarknadspolitiken) och dess effekt på de operativa programmen har också ägt rum. Denna diskussion kommer att fortsätta under 2002..

Ett stort projekt lämnades in i slutet av året inom ramen för det övergripande programmet "Transport".

Transportprojekten är ofta inriktade på de transeuropeiska nätverken (TEN). Stöd ges i synnerhet till anknytningar till kandidatländerna.

Programkomplementen visar att finansieringsteknik återfinns i de flesta regionala program och att finansieringen av dessa åtgärder är fyra gånger högre än under föregående period.

Kommissionen kontrollerade redan i ett tidigt skede de finansiella kontrollsystemen. Översynen av det avtal mellan Tyskland och kommissionen om finansiell kontroll som gällt från 1997 är under diskussion.

Kommissionen har begärt och mottagit åtgärdsplanerna för kommunikation för varje program. Information och kommunikation kommer att bli ett framträdande inslag i förvaltningen av programmen. Inom flera program har man exempelvis inlett en åtgärd för att utse "månadens projekt" vilket främjas med särskilda insatser.

Från ERUF har sammanlagt 981 miljoner euro och från ESF sammanlagt 1 003 miljoner euro betalats ut som förskottsbetalningar eller löpande utbetalningar till mål 1-programmen.

Inom jordbrukssektorn har nu alla EUGFJ-åtgärder som antogs 2000 inletts. EUGFJ-utgifterna för hela perioden uppgår till 188,7 miljoner euro för mål 1 och 2.

Programmet för fiske inom mål 1-områdena förfogar över ett stöd från FFU som uppgår till 105,2 miljoner euro och som särskilt inriktas på beredning samt på investering i fiskehamnar. Genomförandet av programmet inleddes under andra halvåret 2000 och har fortskridit enligt planerna under 2001.

Mål 2 Under perioden 2000-2006 står 3 096 miljoner euro till Tysklands förfogande för mål 2 och ytterligare 530 miljoner euro för de regioner som får stöd under en övergångsperiod.

Tyskland har lämnat in elva mål 2-program. De är flerfondsprogram där stöd från ERUF och ESF kombineras, med undantag av programmen i Baden-Württemberg, Bremen, Hamburg och Hessen (som bara mottar stöd från ERUF). Under 2002 godkände kommissionen 11 program och 6 programkomplement förklarades uppfylla kraven i förordning 1260/1999 (Baden-Württemberg, Bremen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz och Saarland).

Under förhandlingarna lades särskild tonvikt vid att uppnå överensstämmelse mellan mål 2-programmen och andra EU-program. Således uppnåddes exempelvis att mål 2-programmet för Baden-Württemberg skall bedrivas i nära samarbete med mål 3-programmet och Urban-programmet Mannheim-Ludwigshafen. Åtgärderna i samtliga tre program är knutna till varandra så att dubbelarbete undviks. Två stora projekt inlämnades från Nordrhein-Westfalen.

Kommissionen har betalat ut förskott med sammanlagt 229 miljoner euro till mål 2-programmen för perioden 2000-2006. Årsrapporter skulle lämnas in och inkom för alla program utom beträffande programmen för Hamburg, Berlin och Baden-Württemberg.

Mål 3 Efter antagandet av SPD mål 3 den 10 oktober 2000 antog övervakningskommittén den 30 januari 2001 ett principbeslut om utkastet till programkomplement och efter slutförande överlämnades detta till kommissionen den 18 april varefter kommissionen godkände det den 23 maj.

Under övervakningskommitténs möte den 4 och 5 juli 2001, när SPD:s bidrag till de nationella handlingsplanerna för sysselsättning och social integration belystes, presenterades de viktigaste resultaten av genomförandet av åtgärderna under 2000. Under 2000 förbrukades 61,5 % av de planlagda sammanlagda resurserna för året, respektive 37,1 % av ESF-medlen. Under 2000 hade åtaganden gjorts motsvarande 87 % av planerade ESF-resurser för det året. Generellt sett och mot bakgrund av samtliga prioriterade insatsområden, samt med hänsyn till det sena beslutet om SPD, låg ESF-resultaten i nivå med de prognoser som gjorts. Cirka 170 000 personer (varav 42 % kvinnor) har påbörjat åtgärder vilket motsvarar 96 % av den planerade totalnivån, där två tredjedelar är åtgärder som genomförs av den federala arbetsförmedlingen. Inom enskilda prioriterade insatsområden och åtgärder hade insatserna inte ännu inletts inom samtliga delstater med samma hastighet och omfattning. Frånsett vissa finansiella flaskhalsar berodde detta främst på att särskilt åtgärder under insatsområde 4 (anpassningsförmåga och företagaranda) krävde mer intensiva förberedelser än andra åtgärder under exempelvis insatsområde 1 (aktiv och förebyggande arbetsmarknadspolitik).

Fram till utgången av 2001 hade sammanlagt 830 miljoner euro (332 miljoner euro i förskott och 498 miljoner euro i kostnadsersättning) betalats ut för mål 3-programmet, dvs. 17,5 % av hela SPD.

Kommissionen antog fiskeprogrammet utanför mål 1 den 28 september 2000. Det innefattar ett totalt bidrag från FFU på 111,1 miljoner euro för hela perioden och är särskilt inriktat på beredning och saluföring av fisk samt på förnyelse och modernisering av fiskeflottan. Genomförandet inleddes under 2001.

2.2.4. GREKLAND

Perioden 2000-2006

Efter godkännandet av GSR i november 2000 kunde nästan alla dess operativa program godkännas under perioden februari-april 2001 med undantag av OP Miljö, som godkändes i juli, och OP tekniskt stöd som de grekiska myndigheterna lade fram i oktober och kommissionen därefter godkände i december 2001. I december 2001 godkände kommissionen också ett tilläggsbelopp på 165 miljoner euro för OP Miljö.

Av de 26 befintliga OP är 13 regionala och 13 nationella. ESF bidrar med största delen i de tre nationella programmen "Främjande av sysselsättning och fortbildning", "Utbildning och inledande yrkesutbildning" samt "Hälsa och förebyggande" vilka godkändes under mars och april 2001. Gemenskapens stöd till dessa program uppgår totalt till 21 320,6 miljoner euro och bidraget från ESF är 4 241 miljoner vilket motsvarar 19,8 % av strukturfondernas totala stöd för perioden 2000-2006.

De tre programmen för mänskliga resurser syftar till att modernisera de offentliga arbetsförmedlingstjänsterna för att främja ett individualiserat tillvägagångssätt och följa riktlinjerna i unionens sysselsättningspolitik, knyta den grundläggande yrkesutbildningen till fortbildningen, i högre grad främja livslångt lärande, fortsätta att modernisera utbildningsväsendet, reformera hälsosektorn för att uppnå bättre budgetförvaltning och tjänster av högre kvalitet samt till att bekämpa social utestängning. OP "Informationssamhället" utarbetades för att sörja för att denna typ av åtgärd blir mer övergripande, genom att samtidigt främja ett integrerat tillvägagångssätt för att knyta frågor som rör mänskliga resurser till samtliga planerade åtgärder. Genomförandet av åtgärderna kommer i princip att ske decentraliserat och systematiserade samråd med samtliga aktörer planeras. Särskild uppmärksamhet har ägnats åt att se till att jämställdhetsperspektivet införlivas både i åtgärderna i GSR och på nivån för enskilda åtgärder.

Inom GSR mål 1 träder utvecklingssektionen vid EUGFJ in med medfinansiering av de prioriterade områdena jordbruk och landsbygdsutveckling med sammanlagt 2260,3 miljoner euro under hela perioden 2000-2006.

Utvecklingssektionen vid EUGFJ medfinansierar som enda fond genomförandet av det operativa programmet för landsbygdsutveckling med ett belopp som uppgår till 1233,4 miljoner euro.

Utvecklingssektionen medfinansierar tillsammans med de övriga fonderna också genomförandet av den prioriterade åtgärden regional utveckling med ett belopp på 1026,9 miljoner euro.

De viktigaste åtgärderna har följande syften:

- Förbättring av jordbrukets konkurrenskraft genom integrerade åtgärder på företagsnivå, åtgärder som avser bearbetning, standardisering och saluföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter samt åtgärder som gäller jordbruksprodukter.

- Hållbar och integrerad utveckling av landsbygdsområden och återupprättande av den sociala jämvikten genom förbättring av åldersfördelningen på landsbygden, förbättring av stödmekanismerna för information och medvetandegörande av landsbygdsbefolkningen och integrerade utvecklingsplaner för landsbygdsområden.

- Bevarande av miljön och social sammanhållning för hela befolkningen på landsbygden genom utveckling och skydd av naturresurser och miljöresurser.

Under år 2001 utnyttjades 341,2 miljoner euro av stödet från utvecklingssektionen vid EUGFJ och 261,1 miljoner euro betalades ut.

Fiskeprogrammet (FFU:s stöd uppgår till 211,1 miljoner euro) antogs den 28 mars 2001. Inriktningen i detta program liknar den föregående (38 % till åtgärder som rör flottan, 17 % till vattenbruket och 18 % för beredning och saluföring) förutom att större betoning läggs vid att förbättra kvaliteten på vattenbruksprodukter och arbetsförhållanden liksom att bekämpa miljöföroreningar. Anslaget för 2000 har omfördelats till efterföljande år.

Efter det att GSR och de flesta operativa programmen hade godkänts hölls det första mötet i övervakningskommittén för GSR den 23 och 24 april. Under de efterföljande månaderna före sommaruppehållet hölls därefter de första mötena i samtliga övervakningskommittéer för de godkända operativa programmen. Under dessa möten godkändes programkomplementen och de årliga genomföranderapporterna för år 2000 innan de lämnades in till kommissionen.

Samtliga årsrapporter för 2000 hade inlämnats till kommissionen innan den föreskrivna tidsfristen löpte ut den 30 juni 2001. På grund av den allmänna förseningen av godkännandet av de grekiska OP har årsrapporterna för 2000 för samtliga OP en formell och beskrivande prägel och behandlar främst förberedelserna av programplaneringen, förvaltningsmetoderna och genomförandet medan det finansiella genomförandet knappast tas upp alls.

De första årliga översynsmötena för programmen i GSR för programperioden 2000-2006 ägde rum den 23 och 24 november 2001. Diskussionen vid detta möte rörde GSR i allmänhet och de ämnen som främst diskuterades var genomförandet av de övergripande prioriterade områdena, förvaltningsmyndigheternas sätt att fungera, kontroll- och övervakningssystemet och uppföljningen av de åtaganden som gjorts i GSR.

Den 6 och 7 december 2001 anordnade kommissionen två workshops som fick stor uppslutning och rönte stor uppskattning. Vid dessa två workshops, som vände sig till förvaltningsmyndigheterna i GSR och samtliga operativa program, liksom till förmedlande organ, de slutliga stödmottagarna och arbetsmarknadens parter, behandlades genomförandemekanismer för lokala och regionala utvecklingsprojekt (inklusive lokala sysselsättningsinitiativ, innovation och informationssamhället i regionerna, integrerade åtgärder för stadsområden och bergsområden) samt åtgärder för att informera och ge offentlighet åt GSR under genomförandeperioden.

Kommissionen inledde slutligen en undersökning enligt artikel 24 i förordning 2082/93 om finansiering av ett projekt för att upprätta ett fastighetsregister i Grekland inom GSR 1994-1999. Till följd av resultaten av denna undersökning beslutade kommissionen i december 2001 att göra två finansiella korrigeringar vilka uppgick till sammanlagt 57,9 miljoner vilka skall återbetalas i två delbetalningar.

För år 2001 har åtaganden gjorts för sammanlagt 623,3 miljoner euro beträffande samtliga OP och förskottet på 7 % har betalats ut.

2.3.5. SPANIEN

Mål 1

Perioden 1994-1999

Eftersom alla medel utnyttjats för perioden 1994-99, återstod när det gällde betalningar endast de återstående beloppen för att avsluta programmen. En begäran om förlängning av sista dag för utbetalningar inlämnades för tre OP, nämligen OP för Kastilien - la Mancha som mottar stöd från utvecklingssektionen vid EUGFJ samt OP för Extremadura och Asturien som mottar stöd från ERUF. Kommissionen godkände endast ansökningar för de två förstnämnda OP.

Perioden 2000-2006

Under 2001 godkände kommissionen 18 OP som läggs till de 5 OP om vilka beslut fattats redan 2000 och därmed är hela serien av samtliga de 23 program som bildar den spanska GSR för perioden 2000-2006 komplett. Tolv av dessa OP är regionala integrerade program som vart och ett avser regioner som är stödberättigade enligt mål 1, medan de återstående programmen har en multiregional prägel. Den förstnämnda gruppen mottar cirka 66 % av gemenskapsstödet till GSR. Kanarieöarna, och de övriga yttersta randområdena enligt artikel 299 i fördraget, gynnas av rådets beslut av den 28 juni 2001 som medger en högre medfinansieringsgrad i vissa fall.

Förutom den markanta minskningen av antalet program jämfört med den föregående perioden (23 jämfört med 73) förtjänar i synnerhet följande framsteg i de regionala programmen att föras fram :

- Integration av de olika fonderna vilket kommer att leda till mer effektiv samordning på fältet. Förvaltningsmyndigheten är sålunda tvingad att regelbundet informera övervakningskommittén om de samordningsverksamheter som bedrivs på detta område.

- Garantin för en bättre integrering av de övergripande prioriterade insatsområdena miljö och jämställdhet mellan kvinnor och män. Denna integrering sker genom att företrädare för det nationella nätet av miljömyndigheter och behöriga organ på området för jämställdhet deltar i övervakningskommittéerna.

- En förstärkning av partnerskapsprincipen genom att företrädare för näringslivets organisationer och arbetsmarknadens parter aktivt deltar i programmens övervakningskommittéer, med undantag av de självständiga samhällena Kastilien och León samt Valencia och staden Melilla som har föredragit partnerskap med mer begränsad medverkan.

- Och slutligen ett förbättrat och mer balanserat samarbete mellan de centrala och de regionala myndigheterna tack vare den betoning på medansvar som fördes fram vid utnämningen av förvaltningsmyndigheterna.

Med undantag av programmet "Informationssamhället" som de spanska myndigheterna sände in senare än de övriga och som kommissionen godkände först i december 2001, hölls de första mötena i övervakningskommittéerna under det första halvåret 2001 varvid programkomplementen godkändes. Förvaltningsmyndigheterna har sänt in programkomplementen för kännedom till kommissionen som har kontrollerat att de följer gällande bestämmelser.

I syfte att skapa ett välfungerande instrument till hjälp i beslutsfattandet och utan dröjsmål införa de mekanismer för utvärdering efter halva tiden som krävs enligt bestämmelserna bildade övervakningskommittéerna för GSR och för var och en av de 23 OP i oktober 2001 de "tekniska utvärderingsgrupper" som nämns i programplaneringsdokumenten. Det grundläggande syftet med dessa grupper är att sörja för att en utvärdering efter halva tiden genomförs och att denna utvärdering senare uppdateras i en anda präglad av öppenhet och oberoende, att den är den höga kvalitet som krävs för att resultaten skall vara trovärdiga samt att den genomförs inom den föreskrivna tiden. Därutöver kommer de tekniska utvärderingsgrupperna, vars medlemmar har direkt ansvar för utvärdering, att tjäna som gemensam plattform för utbyte av idéer och erfarenheter inom området för utvärdering.

De årliga översynsmötena mellan kommissionen och förvaltningsmyndigheterna ägde rum i januari 2002 och baserades på programkomplementet, genomföranderapporterna för år 2000 och övriga tillgängliga uppgifter. Vid dessa möten fick kommissionen och de spanska myndigheterna tillfälle att inleda en fruktbar dialog om bekräftelse på strategiska aspekter i programplaneringen, om beaktande av gemenskapsprioriteringarna, om kvaliteten på genomförandet av åtgärderna samt om analysen av de första resultat som erhållits. Syftet är att förbättra det fysiska och finansiella genomförandet, förvaltningen, övervakningen och kontrollen av de medfinansierade åtgärderna.

När det gäller jordbruksområdet förekommer stora variationer mellan regionerna beträffande framstegen för åtgärder som medfinansieras av utvecklingssektionen vid EUGFJ. Genomförandet av programmen ligger sålunda på följande nivåer: 100 % för det övergripande OP "strukturförbättringar ", 57,4 % för Kantabrien och Kastilien och León, 28,7 % för Galicien, 22,9 % för Andalusien, 9 % för Extremadura, 9,3 % för Murcia, 4,8 % för Valencia, 0,1 % för Kanarieöarna samt 0 % för Asturien, Kastilien-La Mancha och programmet för tekniskt stöd.

De sammanlagda investeringarna på fiskeområdet uppgår till 3 122 miljoner euro, varav 1 504 miljoner euro utgör stöd från FFU. De planerade investeringarna gäller främst beredning och saluföring av fiskeriprodukter samt omstrukturering och förnyelse av fiskeflottan.

Mål 2

Perioden 1994-1996

Samtliga OP har avslutats. ERUF:s betalningar till de sju berörda åtgärderna har slutförts.

Perioden 1997-1999

Under 2001 undertecknades de två sista besluten om omplanering (OP Katalonien och Madrid).

Flera utbetalningar till dessa OP verkställdes under 2001. I slutet av året återstod endast slutbetalningarna att handlägga. När det gäller ERUF uppgick genomsnittsnivån för betalningarna till GSR till 87 % av det totala anslaget från denna fond.

Perioden 2000-2006

Den 29 december 2000 antog kommissionen principbeslut om sex SPD och ett beslut den 17 januari 2001 om Madrid. Besluten undertecknades den 15 februari för SPD Aragonien, Balearerna, Katalonien och Navarra och den 7 mars för SPD för Madrid, Rioja och País Vasco.

Samtliga sju SPD innefattar både "reguljära" mål 2-områden och områden som mottar stöd under en övergångsperiod. Gemenskapsstödet till den förstnämnda gruppen uppgår till 2 649 miljoner euro i löpande priser, förutom anslaget för resultatreserven (denna reserv uppgår till 115 miljoner euro för perioden 2004-06). Anslaget till resultatreserven motsvarar 12,9 % av unionens sammanlagda stöd till de "reguljära" mål 2-områdena.

Detta belopp har fördelats proportionellt på de sju OP i enlighet med hur stor procentandel av befolkningen som berörs i varje region jämfört med hela den spanska befolkningen.

Gemenskapsstödet till de områden som är berättigade till stöd under en övergångsperiod uppgår till 99 miljoner euro i löpande priser och med undantag av resultatreserven (denna reserv uppgår till 4 miljoner euro för åren 2004 och 2005). Detta anslag motsvarar 3,6 % av hela det stöd som gemenskapen lämnar under en övergångsperiod.

De sju OP inriktas på fem prioriterade insatsområden, samt ett sjätte område som avser det tekniska stödet, enligt följande:

1. Förbättring av konkurrenskraft och sysselsättning och utveckling av den produktiva strukturen.

2. Miljö, naturmiljö och vattenresurser.

3. Kunskapssamhället (innovation, FoTU, informationssamhället).

4. Utveckling av kommunikations- och energinät.

5. Utveckling av den lokala miljön samt miljön i stadsområden.

6. Tekniskt stöd.

De regionala och lokala myndigheterna medverkar i nästan samtliga prioriterade insatsområden och deras behörigheter motsvarar mellan 65 % och 75 % av det sammanlagda ERUF-anslaget i varje SPD. De centrala myndigheterna medverkar endast i tre prioriterade insatsområden, nämligen område 3 (genom utveckling av infrastrukturer och stöd till projekt i systemet vetenskap-teknik-innovation) och mycket begränsat i område 1 (främjande av företagens internationalisering) och 6 (tekniskt stöd).

De verksamheter som ESF skall medfinansiera i de sex SPD avser endast 5 % (5 åtgärder) respektive 7 % (SPD Madrid) av det sammanlagda reguljära stödet. Verksamheterna motsvarar de centrala myndigheternas behörighet och inriktas på område 3. Motsvarande procentandel för SPD Katalonien överstiger 21 %. I detta område inriktas verksamheterna på område 1, 3 och 5 och genomförs med stöd av de offentliga centrala, regionala och lokala myndigheterna.

Medan 2000 var det år då SPD utarbetades och fastställdes, ägnades 2001 åt alla övriga inslag som rör övervakning av åtgärderna (programkomplementen, övervakningskommittéerna, årliga genomföranderapporter samt årliga översynsmöten).

De första mötena i övervakningskommittéerna hölls i regionerna mellan den 27 april och den 5 juli med medverkan av de berörda nationella offentliga myndigheterna, kommissionens administrativa tjänster och det utvidgade partnerskapet (näringslivets organisationer och arbetsmarknadens parter, lokala myndigheter, företrädare för regionala myndigheter med ansvar för skydd och förbättring av miljön samt för jämställdhetsfrågor). Vid dessa möten godkändes kommittéernas interna arbetsordning och granskades programkomplementen.

Dessa komplement inlämnades officiellt mellan den 6 augusti och den 25 oktober till kommissionen som kunde konstatera att de uppfyllde kraven i förordningen.

Genomföranderapporterna för år 2000 granskades och godkändes av övervakningskommittéerna under oktober. I november överlämnades de av förvaltningsmyndigheten till kommissionen som bedömde att de var tillfredsställande.

Baserat på de årliga genomföranderapporterna liksom på övriga dokument som hör till SPD ägde de första årliga översynsmötena för dessa åtgärder rum den 19 och 20 december och innefattade ett första plenarmöte (som rörde aspekter gemensamma för de sju SPD) och sju specifika möten.

Förvaltningsmyndigheten och kommissionen granskade med de berörda regionala myndigheternas medverkan de viktigaste resultaten av det första årets genomförande. Denna analys utmynnade i flera slutsatser om möjliga förbättringar av genomförandet, övervakningen och kontrollen av åtgärderna, vilka överlämnades till förvaltningsmyndigheten i början av år 2002.

Mekanismen för nationell samordning, ett tillfälligt organ som förvaltningsmyndigheten har inrättat för att samordna vissa aspekter beträffande information, övervakning och utvärdering av SPD höll ett möte den 20 december i Madrid. Under det första mötet behandlades de första inslagen i utarbetandet av rapporten efter halva tiden och lämnades finansiell information om SPD och de övriga åtgärder som genomförs med stöd av strukturfonderna i de regioner som är stödberättigade enligt mål 2.

Mål 3

GSR mål 3 genomförs genom 12 operativa program (7 regionala och 5 multiregionala/tematiska). Förhandlingarna slutfördes i slutet av 2000 och fyra multiregionala OP godkändes i januari 2001. Det sammanlagda gemenskapsstödet till dessa program uppgår till 1 338 miljoner euro, vilket motsvarar 60,2 % av hela ESF:s stöd till mål 3 för perioden 2000-2006.

Åtgärderna inom dessa program avser utveckling och förbättring av systemen för yrkesutbildning, åtgärder för att integrera arbetslösa på arbetsmarknaden och stödja arbetslösas återinträde på arbetsmarknaden med tonvikt på ett förebyggande tillvägagångssätt och som genomförs via arbetslivsintroduktion och stöd till lokala sysselsättningsinitiativ, åtgärder för att få in fler kvinnor på arbetsmarknaden, kamp mot könsdiskriminering och främjande av integration av utsatta grupper på arbetsmarknaden, främjande av företagaranda och livslångt lärande för anställda.

Under januari och februari 2001 genomfördes möten i övervakningskommittéerna för de regionala OP. En gemensam övervakningskommitté inrättades för de 4 multiregionala programmen och denna kommitté höll sitt första möte den 4 maj 2001. Under det första mötet i de olika övervakningskommittéerna godkändes respektive programkomplement.

Eftersom de spanska OP för perioden 2000-2006 godkändes i slutet av 2000 och i början av 2001 överlämnades genomföranderapporterna för 2000 med en viss försening och efter den fastställda tidsfristen den 30 juni. Det var först under det andra halvåret år 2001 som årsrapporterna för 2000 godkändes av övervakningskommittéerna och överlämnades till kommissionen. När det gäller OP företagaranda och livslångt lärande (mål 1 och 3) godkändes de årliga genomföranderapporterna för 2000 av övervakningskommittén i slutet av 2001 och överlämnades i januari 2002.

De första årliga översynsmötena i OP för programperioden 2000-2006 ägde rum i slutet av 2001. Den 17 och 18 december 2001 hölls det årliga mötet i OP mål 3 (med undantag av "livslångt lärande" och "företagaranda" som höll sitt årsmöte den 7 februari 2002) och OP mål 1 "system för yrkesutbildning" och "kamp mot diskriminering". Under dessa möten diskuterades främst genomförandet av de övergripande prioriteringarna, integration av den europeiska sysselsättningsstrategin i de olika OP, översyn och förbättring av urvalskriterierna, inrättande av grupper för teknisk utvärdering av OP, samt allmän förbättring av uppgifterna i årsrapporterna.

Mellan januari och maj 2001 gjordes åtaganden för sammanlagt 318 065 euro för mål 3. 18 ansökningar inom ramen för löpande utbetalningar för mål 1 och 3 inlämnades under oktober och november 2001. Av dessa betalades 8 ut före årets utgång, och uppgick sammanlagt till 118 509 527 euro vilket motsvarar 9 % av de betalningsprognoser som de spanska myndigheterna utarbetat och överlämnat till kommissionen i april 2001.

FFU utanför mål 1

De planerade åtgärderna uppgår totalt till 824,5 miljoner euro varav FFU:s stöd uppgår till 207,5 miljoner euro. Under år 2001 gjordes åtaganden inom SPD fiske som uppgick till 17 % och utbetalningar som uppgick till 7,8 % av det planerade totalbeloppet. Åtgärderna avser samma prioriteringar som för mål 1.

2.2.6. FRANKRIKE

Mål 1

Vid sidan av två regioner som får stöd under en övergångsperiod, Korsika och Nord-Pas-de-Calais, täcker mål 1 i Frankrike fyra utomeuropeiska departement. I de senare, liksom i de övriga yttersta randområdena enligt artikel 299 i fördraget, medger rådets beslut av den 28 juni 2001 en högre medfinsnaieringsgrad när det gäller investeringar i infrastruktur, små och medelstora företag, förbättringar på jordbruksföretag, samt bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. Syftet med dessa bestämmelser är att ta hänsyn till de särskilda nackdelar som dessa områden måste leva med.

Det sammanlagda ERUF-stödet till de sex franska mål 1-områdena uppgår till 2 215 miljoner euro under perioden 2002-2006, varav 1 908 miljoner euro (86 %) går till de fyra utomeuropeiska departementen. Under 2001 betalade ERUF ut 68,481 miljoner euro till områdena i fråga. I detta belopp ingår 64,466 miljoner euro som ett förskott på 7 % till Martinique, Guyana och Nord-Pas-de-Calais, och en löpande utbetalning på 4,015 miljoner euro.

Under 2001 mottog kommissionen ingen begäran om ändring av SPD för de utomeuropeiska departementen i enlighet med rådets beslut av den 28 juni 2001.

När det gäller medfinansieringen från ESF inleddes under 2001 genomförandet av programmen under mål 1. I slutet av 2001 hade ESF utbetalat 124,36 miljoner euro (inklusive det föreskrivna förskottet) vilket motsvarar 13 % av det globala anslaget för hela perioden. Prioriterade insatsområden är bland annat fortbildning av anställda, kamp mot utestängning (inklusive åtgärder för att förbättra läs- och skrivförmågan), praktik och yrkesutbildning riktad till ungdomar (inklusive alternativ militärtjänstgöring) och åtgärder för att främja ungdomars och arbetslösas rörlighet på arbetsmarknaden. Särskild vikt har lagts vid ny informations- och kommunikationsteknik och beaktande av principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.

När det gäller landsbygdsutveckling uppgår stödet från utvecklingssektionen vid EUGFJ till sammanlagt 680 miljoner euro och går till de fyra utomeuropeiska departementen samt till Korsika och franska Hainaut. Under år 2001 handlades och godkändes programkomplementen. Endast Martinique inväntar officiellt godkännande av dess programkomplement. Ansökningar om löpande utbetalningar har inlämnats av följande fem regioner: Guadeloupe (2 ansökningar) Réunion, Korsika, franska Hainaut under 2001 och Martinique i februari 2002. Under år 2001 kunde dock endast de löpande utbetalningarna för Guadeloupe och Réunion verkställas.

De undantag från gemenskapsbestämmelserna (den offentliga medfinansieringen för jordbruksföretag och livsmedelsföretag, stödberättigande beträffande statsägd skog) som rådet beviljade den 28 juni 2001 krävde ändringar av programkomplementen för de fyra utomeuropeiska departementen samt en ändring av SPD. Den sistnämnda ändringen avsågs genomföras under det första halvåret 2002.

De fyra utomeuropeiska departementen och Korsika omfattas av särskilda åtgärder inom fiskesektorn som uppgår till sammanlagt 40,7 miljoner euro i medfinansiering från FFU. Åtgärderna inriktas främst på bevarande av arbetstillfällen, förbättring av hamnarna och utveckling av vattenbruket.

Mål 1 och 2

Perioden 1994-1999

Under 2001 mottog kommissionen cirka 33 ansökningar om framflyttning av sista dag för utbetalning (som ursprungligen fastställts till den 31 december 2001). I en majoritet av fallen (20) som hade åberopat force majeure eller liknande orsaker beviljade kommissionen beviljade förlängning på några månader (9). Sex ansökningar om förlängning avslogs dock. De övriga ansökningarna var inte avgjorda vid utgången av 2001.

Perioden 2000-2006

Under mars månad antog kommissionen formellt samtliga beslut beträffande de 21 regionala SPD för mål 2 för perioden 2000-2006, liksom de 2 besluten om det nationella programmet för datorisering för regioner som omfattas av mål 1 och mål 2 under samma programperiod.

Kommissionen har också godkänt de franska myndigheternas förslag beträffande det nationella programmet för tekniskt stöd för regioner som omfattas av mål 1 och 2.

Kommissionen har därtill ingått åtaganden för anslagen för år 2000 och 2001 för dessa program och utbetalat förskottet från strukturfonderna motsvarande 7 % av totalbeloppet för varje program.

Samtliga 26 programkomplement för de regionala SPD och SPD för det nationella programmet för datorisering har inlämnats till kommissionen. Kommissionen bedömde att 18 av dessa komplement uppfyllde kraven i artikel 18.3 i förordning 1260/1999. De återstående programkomplementen håller på att granskas.

Kommissionen mottog också 2001 25 årsrapporter för 2000 för dessa 27 program. 21 av dessa rapporter bedömdes vara tillfredsställande med hänsyn till bestämmelserna i artikel 37.2 i förordning 1260/1999. Kommissionen håller på att granska de övriga rapporterna.

I syfte att uppnå korrekt genomförande av programmen under den nya programperioden anordnade kommissionen i nära samarbete med de franska regionala och nationella myndigheterna två seminarier som ägnades åt förvaltning och erfarenhetsutbyte för mål 1 (i regionerna Guadeloupe och Korsika) och ett tredje seminarium för regionerna i mål 2 (i regionen Rhône-Alpes).

Under dessa seminarier behandlades följande ämnen: genomförande av utvärderings- och övervakningsmekanismer och resultatreserven, genomförande av det gemensamma datasystemet för förvaltning av SPD, förvaltnings- och kontrollsystem, förfarande för genomförande av finansiella korrigeringar, innehållet i årsrapporterna, beslutsförfarande för stora projekt, införande av globala stöd, genomförande av den regionala delen av SPD samt inrättande och genomförande av kommunikationsplaner.

Mål 2

Med godkännandet av de sista programmen och godkännandet av de franska myndigheternas förslag till förstärkning av SPD Bretagne och Picardie, motiverat av de översvämningar som drabbade dessa två regioner under hösten, har samtliga tillgängliga anslag för Frankrike för perioden 2000-2006 tilldelats.

Under året inrättades samtliga övervakningskommittéer för programmen.

Under år 2001 beslutade kommissionen också att ge sitt godkännande till medfinansiering från ERUF av 2 stora projekt i enlighet med definitionen i artikel 26 i förordning 1260/1999.

Det första projektet avser Hamn 2000 - Le Havre, som nämns i SPD för regione