Yttrande från Regionkommittén om "Kommissionens meddelande - Produktivitet: nyckeln till konkurrenskraft för medlemsstaternas ekonomier och företag"

(2003/C 128/01)

BAKGRUND

Kommissionens meddelande "Produktivitet: nyckeln till konkurrenskraft för medlemsstaternas ekonomier och företag", KOM(2002) 262 slutlig.

Europeiska kommissionens beslut av den 4 mars 2002 att rådfråga kommittén enligt artikel 265 första stycket i EG-fördraget.

Presidiets beslut av den 12 mars 2002 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppgift att bereda kommitténs arbete i ärendet.

Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000.

Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15-16 mars 2002.

Utgångspunkter

I mars 2000 beslöt Europeiska rådet i Lissabon att unionens strategiska mål för det kommande årtiondet skall vara att bli världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning.

Två år senare är produktivitetsökningen så liten att den inte räcker för att uppfylla målsättningarna i Lissabonstrategin under de år som återstår till 2010.

Den otillräckliga produktivitetsökningen beror på flera kända faktorer, bland annat oförmåga och otillräcklig vilja att genomföra de reformer som krävs för att uppfylla målsättningarna från Lissabon.

Den kommande utvidgningen av unionen gör behovet av reformer ännu mera akut.

Regionala och lokala myndigheter påverkas direkt av Lissabonstrategin och har dessutom en nyckelroll när det gäller att uppfylla beslutade målsättningar.

Utkastet till yttrande (CdR 224/2002 rév.) som antogs den 25 september 2002 av utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik (föredragande: Peter Moore, liberaldemokratisk ledamot av Sheffield Metropolitan Borough Council, UK/ELDR).

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 48:e plenarsession den 12 och 13 februari 2003 (sammanträdet den 12 februari).

Regionkommitténs synpunkter och rekommendationer

1. Allmänna kommentarer

1.1. ReK anser att den otillräckliga ökningen av arbetsproduktiviteten inom EU är oroande. Det gäller också avsaknaden av de reformer som krävs för att uppfylla målsättningarna i Lissabonstrategin. EU och medlemsstaterna måste öka sina ansträngningar för att förverkliga Lissabonstrategin och visa beslutsamhet och mod genom att genomföra reformer som är nödvändiga sedan lång tid tillbaka.

1.2. Regionkommittén betonar att lokala och regionala myndigheter har en central roll när det gäller att uppfylla Lissabonstrategins målsättningar. Dessa åtgärder är också i viss mån avgörande för deras handlingsutrymme. Den totala avsaknaden av referenser till lokala och regionala myndigheters roll i rapporten är därför beklaglig, framför allt inom informations- och kommunikationsteknik, utbildning samt forskning och utveckling. Lissabonstrategin bör genomföras så att den bäst uppfyller dessa myndigheters behov och förutsättningar. Därför krävs det en undersökning av myndigheternas betydelse för ökad produktivitet och konkurrenskraft.

1.3. Regionkommittén vidhåller att den kommande utvidgningen påverkar produktiviteten kraftigt inom hela EU. Med tanke på de relativa skillnaderna mellan nuvarande och framtida medlemsstater både vad gäller ekonomiska strukturer och ekonomisk styrka, arbetskraftens sammansättning och förmågan att genomföra förändringar och innovationer, vore det lämpligt att även ansökarländerna omfattas av meddelandet.

2. Produktivitet och levnadsstandard i EU

2.1. ReK stöder de prioriteringar om ytterligare utveckling av sysselsättningspolitiken, med särskild inriktning på arbetsmarknadsreformer, som Europeiska rådet angav vid sitt möte i Barcelona.

2.2. Kommittén understryker vikten av en flexibel arbetsmarknad inom EU och efterlyser både bättre analys av vilka dimensioner denna flexibilitet kan omfatta - exempelvis arbetsmönster, löner, antal, funktioner, färdigheter, geografiska faktorer - och en undersökning av hur detta påverkar ekonomisk tillväxt och skapandet av nya arbetstillfällen. Även om det blir nödvändigt att anpassa lösningarna nationellt på grund av att medlemsstaterna har olika starka och svaga sidor, måste det finnas ett integrerat och kompletterande synsätt för att uppfylla Lissabonmålsättningarna om hög tillväxt och full sysselsättning, samtidigt som man strävar efter att uppnå en hållbar utveckling. Framgångsrika sysselsättningsstrategier bygger på skapandet av nya arbetstillfällen och främjandet av "anställbarhet". Stöd till krisdrabbade företag för att bevara befintliga arbetstillfällen får inte äventyra strukturomvandlingen.

2.3. ReK anser att man bör rikta särskild uppmärksamhet på vilka strategier som bör genomföras i kandidatländerna för att de så snabbt som möjligt skall uppnå anställbarhetsnivåer som är jämförbara med de övriga EU-ländernas. Även i detta fall är de regionala och lokala myndigheternas roll central.

3. Informations- och kommunikationsteknikens samt innovationens betydelse för produktivitetstillväxten

3.1. ReK anser att det är helt nödvändigt att sprida informations- och kommunikationstekniken och att detta kräver att ramförutsättningarna är de rätta. En stor informations- och kommunikationsindustri är varken ett nödvändigt eller tillräckligt villkor för att kunna utnyttja de tillväxtmöjligheter informations- och kommunikationstekniken ger. Regionala och lokala myndigheter har en nyckelroll både när det gäller spridningen av informations- och kommunikationsteknik och när det gäller utbildning. Därför föreslår ReK att Europeiska kommissionens förslag bör omfatta även regionala och lokala myndigheter, och att dessa uppmanas att först och främst stödja spridningen av informations- och kommunikationsteknik inom avlägset belägna och mindre gynnade områden.

3.2. Kommittén vill understryka att arbetet med initiativet eEurope bör intensifieras. Därför är ReK positiv till den utförliga handlingsplan, eEurope 2005, som presenterades i samband med Europeiska rådets möte i Sevilla. Tillgången till bredband spelar en viktig roll för utvecklingen av informations- och kommunikationstekniken och dennas konsekvenser för produktiviteten. Därför vill vi framhålla att det är viktigt med en omfattande tillgång till bredband till konkurrenskraftigt pris i samtliga EU:s regioner. Det gäller även i de minst gynnade och mest avlägsna regionerna, som åtminstone delvis bör få stöd till utbyggnad av infrastrukturen.

3.3. Kommissionen bör med artikel 299.2 som grund göra de anpassningar som krävs för att EU:s yttersta randområden skall kunna dra nytta av de fördelar som informations- och kommunikationsteknik och forskning och utveckling erbjuder och kunna föreslå konkreta projekt inom ramen för program som redan finns, exempelvis de innovativa programmen Interreg III, sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, ERA-NET osv. Dessa program har i många fall inte varit tillräckligt anpassade till situationen i de yttersta randområdena.

3.4. ReK anser att bristen på utbildad arbetskraft i avgörande faser i den tekniska utvecklingen omedelbart bör åtgärdas. Alla initiativ som räknas upp i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona måste föras vidare av medlemsstaterna.

3.5. Kommittén efterlyser en slutlig lösning av frågan om gemenskapspatent för att främja innovationer. ReK vill också betona hur viktigt det är att harmonisera lagstiftningen i medlemsstaterna vad gäller patenterbarhet för innovationer som rör programvara.

3.6. Kommittén vidhåller att det krävs ytterligare investeringar i forskning och utveckling och stöder målsättningen att 3 % av BNP skall användas för detta ändamål i slutet av decenniet. Två tredjedelar av dessa medel bör vara privata investeringar, som framför allt skall främja små och medelstora företags medverkan i forsknings- och utvecklingsprocesserna (Europeiska rådets möte i Barcelona). ReK förespråkar också bättre förbindelser mellan näringsliv och forskning både nationellt och internationellt. Här spelar lokala och regionala myndigheter en viktig roll. Framför allt är det mycket viktigt att samtliga regioner integreras i det europeiska området för forskningsverksamhet och att man fäster särskild vikt vid de yttre randområdena i enlighet med kommissionens meddelande om det europeiska området för forskningsverksamhet och den regionala dimensionen(1).

3.7. Kommittén efterlyser en handlingsplan utifrån kommissionens meddelande "Biovetenskap och bioteknik - En strategi för Europa"(2), som inkluderar sociala och etiska hänsyn och bygger på försiktighetsprincipen. Vi rekommenderar därför att den framtida utveckling som utstakas för biotekniken i nedanstående rapporter skall analyseras och genomföras, liksom föreslagna begränsningar: European Competitiveness Report 2001(3), Innovation and Competitiveness in European Biotechnology(4).

3.8. Kommittén efterlyser en delrapport från kommissionen om dess föresats att främja integration genom ett europeiskt kunskapsområde med målet att förbättra immateriella rättigheter inom Europa.

4. Produktivitetstillväxt i tillverkningsindustrin under de senaste åren

4.1. ReK rekommenderar att det genomförs ytterligare forskning om förhållandet mellan arbetskostnad och produktivitet inom denna sektor och inser behovet av att öka andelen teknikintensiv industri inom EU.

4.2. Regionkommittén rekommenderar att incitament och program för att modernisera produktionsprocesserna och det icke-mänskliga kapitalet används i större utsträckning i medlemsstaterna.

4.3. ReK rekommenderar att man dels ökar utbudet av riskkapital, såddkapital och vinstandelslån för nystartade företag, särskilt med inriktning på teknik och IT, dels främjar utbildning om dessa finansieringsinstrument för specialiserade kapitalförvaltare. Man bör också verka för att lokala privata och offentliga aktörer bidrar till finansieringen av dessa åtgärder.

5. Produktivitetstillväxt i den europeiska tjänstesektorn under de senaste åren

5.1. Kommittén efterlyser bättre insamling, sammanställning och analys av jämförbara produktivitetsdata mellan medlemsländerna.

5.2. ReK betonar att företagarandan måste främjas mera aktivt. Det krävs förenklade regler för att starta nya företag inom sektorerna distribution och handel. Vi stöder också kraven på att uppmuntra innovationer inom tjänstesektorn och på att minska och ta bort systembetingande hinder och byråkratiska hinder för företagande. Regionkommittén stöder dock inte en försvagning av anställningsskyddet eftersom detta vore kontraproduktivt i både ekonomiskt och socialt avseende, främmande för den europeiska sociala modellen och till skada för de lokala och regionala myndigheternas strävan efter att upprätthålla välfärden inom sina områden.

5.3. ReK stöder handlingsplanen för finansiella tjänster och en kraftfull marknadsliberalisering med målet att utveckla en inre marknad för finansiella tjänster.

5.4. Kommittén anser att hindren för tjänster på den inre marknaden måste avskaffas. Europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheter måste intensifiera arbetet för att ta bort juridiska och andra typer av hinder.

6. Humankapital och produktivitetstillväxt

6.1. Kommittén inser att arbetskraftens kvalitet och sammansättning har avgörande betydelse för produktiviteten. Därför bör diskussioner om lika rättigheter, invandring, livslångt lärande och rörlighet inta en självklar plats i debatten om produktivitet. Nya paradigm och metoder för utbildning krävs också. Framför allt måste e-lärande få ökat utrymme inom yrkesutbildning för såväl arbetare som tekniker och chefer, särskilt vid specialistutbildning, samt inom fortbildning och vidareutbildning. Man bör också främja skapandet av användarvänliga dataprogram som bygger på de senaste utbildningsmetoderna.

6.2. Kommittén anser att vikten av ett ökat deltagande på arbetsmarknaden måste framhävas tydligare. ReK menar att Europeiska kommissionen och Europeiska rådets möten i Lissabon och Barcelona också borde ha erkänt vikten av att kvinnor deltar på arbetsmarknaden i ökad utsträckning. Detta gäller även missgynnade grupper som äldre, funktionshindrade, etniska minoriteter samt homosexuella och bisexuella. Det finns ett mycket stort behov av att öka det totala arbetskraftsdeltagandet. Produktiviteten kan ökas om de utestängda gruppernas potential kan utnyttjas. Konkurrenskraften och produktiviteten kan ökas avsevärt om man kan hantera mångfalden på ett bättre sätt.

6.3. Kommittén vidhåller att det krävs ytterligare åtgärder för att avskaffa hinder för rörlighet. Medlemsstaterna måste förenkla erkännandet av yrkeskvalifikationer. Informations- och kommunikationsteknik och språkkunskaper är viktiga förutsättningar för rörlighet. Eftersom det ofta är lokala och regionala myndigheter som ansvarar för dessa områden måste de omfattas av kommissionens förslag. ReK stöder också kommissionens handlingsplan för att undanröja sådana hinder till 2005.

7. Företagspolitik, konkurrenspolitik och produktivitetstillväxt

7.1. Regionkommittén stöder kommissionens erkännande av behovet att minska centralisering och statligt stöd och samtidigt säkerställa att det vidtas och utvecklas åtgärder som gynnar ekonomisk tillväxt. Vi välkomnar minskat och målinriktat statligt stöd med ökad inriktning på övergripande, gemensamma målsättningar och på att avhjälpa tydligt identifierade brister på marknaden. Prioritering av målen i förhållande till innovations- och riskfaktorn liksom större fokusering på småföretagen bör bli huvudkriterier i den statliga stödpolitiken.

7.2. Kommittén menar att kommissionens meddelande bör innehålla bättre lösningar för tillgång till riskkapital och företagande och tydligt klargöra lokala och regionala myndigheters roll i dessa frågor. Det finns flera sätt att stimulera privata investeringar och livskraftigt nyföretagande inom EU, bland annat genom att undanröja strukturella hinder, underlätta möjligheten till finansiering, och uppmuntra innovationer, forskning och utveckling, samt genom olika politiska åtgärder.

7.3. Kommittén anser att det finns ett behov av att förbättra företagsstyrningen genom att vidta åtgärder för att garantera insyn i förvaltning och redovisning och på så sätt skydda både aktieägare och andra berörda parter - inte minst anställda - från dålig företagsledning.

7.4. ReK stöder tanken på att koncentrationskontrollen även bör omfatta en bedömning av om befintliga regler i fusionsförordningen kan förbättras för att tillåta påvisbara fusionsvinster och motverka negativa effekter, exempelvis prisökningar, som följer av skapad eller ökad marknadsdominans.

8. Företagspolitik och hållbar utveckling i tillverkningsindustrin

8.1. ReK stöder införandet av strukturella ekonomiska reformer och miljöpolitik som inte innebär att tillväxt inom tillverkningsindustrin sker på bekostnad av miljömässiga framsteg. Kommittén menar att miljöpolitiken kan leda till ökad konkurrenskraft och tillväxt - även om den kan medföra vissa kostnader för industrin - genom att det skapas nya marknader och produktionen blir effektivare.

8.2. Kommittén stöder uppmaningen från Europeiska rådets möte i Barcelona om en rapport där alla viktiga förslag till inre och yttre politiska åtgärder bedöms utifrån konsekvenserna för en hållbar utveckling, med en analys av deras ekonomiska, sociala och miljömässiga följder, så att EU:s politik och verksamhet även fortsättningsvis kan anpassas till målsättningen om hållbarhet.

8.3. Kommittén rekommenderar att det genomförs en jämförande studie om skillnaderna mellan olika företags kostnader för användning av nödvändig infrastruktur. Dessa skillnader måste analyseras i syfte att öka konkurrenskraften för företag som eventuellt diskrimineras på grund av högre infrastrukturkostnader.

Bryssel den 12 februari 2003.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) KOM(2001) 549 slutlig.

(2) KOM(2002) 27 slutlig.

(3) European Competitiveness Report 2001, kapitel V, och A. Allansdottir m. fl. (2002).

(4) Enterprise Papers No 7, kommissionens GD Näringsliv.