TEXTER ANTAGNA
1. Situationen på Fijiöarna efter statskuppen
B5-0749, 0754, 0758, 0759 och 0760/2000
Europaparlamentets resolution om situationen på Fiji
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
Cdash med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2000 om situationen på Fijiöarna och Salomonöarna(1),
Cdash med beaktande av kommissionens meddelande till rådet av den 24juli 2000 om inledande av samråd
med Republiken Fiji i enlighet med artikel 366a i Lomékonventionen (KOM(2000) 460), och avföljande skäl:
A. Parlamentet upprepar sitt fördömande av att Fijis konstitutionella demokratiska regering avsattes efter
det att premiärminister Mahendra Chaudry, 40 regeringsmedlemmar och parlamentet tagits som giss-lan i maj 2000 av George Speight och en grupp beväpnade män.
B. Redan 1987 genomfördes det en statskupp i Fiji, iscensatt av överste Rabuka. Resultatet av denna
kupp blev att landet uteslöts från det brittiska samväldet i tio år och tusentals fijianer av indisk här-komst utvandrade.
C. Mahendra Chaudry är visserligen fijian av indiskt ursprung, men 12 av hans 18 ministrar var etniska
fijianer, och en klar majoritet av de parlamentsledamöter som var etniska fijianer stödde hans koali-
tion.
D. Efter frigivandet har Fijis avsatte premiärminister Mahendra Chaudry i Bryssel träffat ledamöter av
Europaparlamentet.
E. Den 27 maj 2000, innan Ratu Sir Kamisese Mara, Fijis grundlagsenligt utnämnde president steg åt
sidan när arméns befälhavare, kommendör Frank Bainamara, övertog den verkställande makten ochförklarade att det rådde militärt undantagstillstånd, innan konstitutionen upphävdes den 30 maj
2000, hade han meddelat att representanthuset skulle göra uppehåll på sex månader.
F. Den 3 juli 2000 bildades en civil interimsförvaltning under en ny premiärminister, Laisenia Qarase.
Armén har fortfarande den verkställande makten och håller nu på att rekrytera ytterligare tvåhundrasoldater.
G. Den civila interimsförvaltningen under ledning av den nye premiärministern Laisenia Qarase, som
utnämndes av tillförordnade presidenten (tidigare vice presidenten) Ratu Josefa Iloilo i juli, har inletten ny översyn av konstitutionen, som skulle kunna innebära att återgången till demokratiskt parla-mentariskt styre fördröjs med flera år.
H. Spänningarna mellan etniska fijianer och fijianer av indiskt ursprung fortsätter. De två största indisk-
fijianska partierna Cdash Fijis arbetarparti (FLP) och det nationella federala partiet (NFP) Cdash vägrar att deltai interimsregeringen förrän den multietniska konstitutionen från 1997 har återupprättats.
I. Osäkerheten beträffande Fijis demokratiska framtid förvärrar landets ekonomiska kris. Arbetslösheten
stiger och allt tyder på att inflationen kommer att ha fördubblats vid slutet av år 2000.
J. Fiji har den näst största kvoten (165348 ton) i EU:s sockerprotokoll, vilket motsvarar en ekonomisk
förmån på ungefär 55 miljoner euro, och får ytterligare 35 miljoner euro i EU-stöd genom nationella
vägledande program inom den sjätte, sjunde och åttonde europeiska utvecklingsfonden (EUF).
(1) ”Texter antagna under sammanträdet av detta datum”, punkt 15.C 135/302 SV 7.5.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Fredag 8 september 2000
K. AVS-EU:s gemensamma församling och Europaparlamentet spelar en viktig roll i arbetet för att lösa
Fijis kris.
L. Fijis kommission för de mänskliga rättigheterna bedömer att tusentals personer fortfarande är för-
drivna på Fijis två huvudöar. Över 500 indiska fijianer befinner sig i ett fångläger i Lautoka.
M. Vid nästa möte i samväldets åtgärdsgrupp på ministernivå i New York den 15 september 2000 måste
man överväga ytterligare sanktioner om Fiji inte lägger fram en internationellt godtagbar plan för att
återupprätta demokratin.
1. Parlamentet välkomnar frisläppandet av Mahendra Chaudry och hans regeringsmedlemmar, gripandet
av George Speight tillsammans med 16 medhjälpare och beslutet från Fijis högsta domare, Salesi Temo, att
hålla de förräderianklagade fängslade till nästa omgång i rättegångsförhandlingarna den 15 september2000,
2. välkomnar kommissionens initiativ att inleda samråd med de fijianska myndigheterna för att bedöma
situationen i detalj och eventuellt råda bot på den i syfte att respektera de grundläggande villkor som anges
i artikel 5 i Lomékonventionen,
3. uppmanar kommissionen att i dessa samråd ta hänsyn inte bara till den civila interimsförvaltningens
ståndpunkt utan även till Mahendra Chaundrys lagenligt och demokratiskt valda regering, som stöddes av
58 av de 71 ledamöterna av det nu upphävda representanthuset,
4. anser att kommissionen, rådet och EU:s medlemsstater bör poängtera för de fijianska myndigheterna
att man måste respektera den frist som fastställts av president Ratu Sir Kamisese Mara för sammankallandeav parlamentet i slutet av november 2000,
5. uppmanar rådets ordförande att hålla fast vid sin bestämda inställning från den 25 juli 2000 och
fastställa en frist för när de politiska rättigheterna skall ha återupprättats för alla i det fijianska samhället,
6. anser att det mot bakgrund av den senaste utvecklingen kan bli nödvändigt att utse en högt uppsatt
internationell medlare (eller medlargrupp) för att jämka samman armén, den civila interimsförvaltningen
och den lagliga regeringen ”folkets koalition”; anser att Europeiska unionen, som är Fijis största handels-
partner och biståndsgivare, skulle kunna spela en viktig roll här tillsammans med FN och det brittiskasamväldet,
7. anser att alla ytterligare förändringar av 1997 års konstitution bör genomföras enligt de förfaranden
för ändring som anges i konstitutionen snarare än genom att åter öppna hela frågan om den konstitutionsom så omsorgsfullt förhandlades fram vid den senaste revideringen och som enhälligt antogs av stam-
hövdingarnas stora råd (Great Council of Chiefs) och parlamentets båda kamrar,
8. anser att den överdrivna betoning som medlemmar av den civila interimsförvaltningen lägger på
ännu olösta frågor i samband med spänningar mellan etniska fijianer och fijianer av indiskt ursprung inte
får tillåtas bli ett svepskäl för att förlänga upphävandet av Fijis demokratiska parlamentariska styre,
9. anser att kommissionen, om inga verkliga framsteg har gjorts för att återupprätta Fijis konstitutio-
nella demokratiska styre i slutet av november 2000, allvarligt bör överväga att vidta lämpliga åtgärderriktade mot de aktuella fijianska myndigheterna enligt artikel 366 i Lomékonventionen,
10. anser att Europeiska unionen och andra medlemmar av det internationella samfundet måste vidta
bestämda åtgärder för att återupprätta Fijis konstitutionella demokratiska styre för att inte uppmuntra till
liknande olagliga maktövertaganden i andra delar av Stillahavsområdet och på andra ställen, en tendenssom redan är påtaglig,7.5.2001 SV C 135/303 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Fredag 8 september 2000
11. uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om Fijis utveckling före slutet av 2000,
12. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringar och par-
lament i medlemsstaterna och kandidatländerna, Fijis lagliga regering och den civila interimsförvaltningen,
FN:s generalsekreterare, det brittiska samväldets generalsekreterare, AVS-EU:s ministerråd och AVS-EU:sgemensamma församling.
2. Utvärdering av Europeiska året för livslångt lärande (1996)
A5-0200/2000
Europaparlamentets resolution om kommissionens rapport till rådet, Europaparlamentet, Ekono-
miska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförandet, resultaten och den över-gripande utvärderingen av Europeiska året för livslångt lärande (1996) framlagd i enlighet med
artikel 8 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 2493/95/EG (KOM(1999) 447 vdash C5-0205/1999
vdash 1999/2163(COS))
Europaparlamentet utfärdade denna resolution
Cdash med beaktande av kommissionens rapport (KOM(1999) 447 Cdash C5-0205/1999),
Cdash med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2493/95/EG av den 23 oktober 1995 om
att utnämna 1996 till ”Europeiska året för livslångt lärande”,(
1)
Cdash med beaktande av slutsatserna från de Europeiska råden i Lissabon och Feira,
Cdash med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,
Cdash med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning, medier och idrott
och yttrandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor (A5-0200/2000) och av följande skäl:
A. Tillgång till en god allmän och yrkesinriktad utbildning är en grundläggande rättighet och en förutsätt-
ning för att individen skall kunna utveckla sina möjligheter och integreras i samhället på det ekono-
miska, sociala och kulturella planet.
B. En utbyggnad av det livslånga lärandet borde främja kampen mot misslyckanden i skolan som ofta
leder till social utslagning.
C. All utbildning borde följa de riktlinjer som fastställdes vid det extra Europeiska rådet i Luxemburg och
vars fyra huvudpunkter syftar till att förbättra anställbarheten, utveckla företagarandan, främja de
anställdas och företagens anpassningsförmåga och stärka jämställdhetspolitiken.
D. Under Europeiska året måste man betrakta utbildning av kvinnor och invandrarkvinnor mot bakgrund
av att dessa tillhör minoriteter som har större behov.
E. Vi befinner oss i ett skede med snabb kunskapsutveckling på alla områden, vilket förutsätter att män-
niskor ständigt måste anpassa sig till nya specialområden och att även de allmänna och de yrkesin-
riktade utbildningssystemen måste anpassas.
F. Om Europa vill vara konkurrenskraftigt måste de människor som på högsta akademiska nivå arbetar
med den mest avancerade teknologin lättare få fortbildning så att dessa sedan kan förmedla sin kun-
skap till företagen och utbildningscentren.
(1) EGT L 256, 26.10.1995, s. 45.C 135/304 SV 7.5.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Fredag 8 september 2000