Yttrande från Regionkommittén om "Grönbok om innovation"

(96/C 182/01)

Under sin 12:e plenarsessionen den 20-21 mars 1996 (sammanträdet den 21 mars 1996) antog Regionkommittén ett yttrande om "Grönbok om innovation".

REGIONKOMMITTÉN beaktade följande när den utarbetade föreliggande yttrande:

- Kommissionens beslut av den 27 december 1995, att rådfråga Regionkommittén.

- Regionkommitténs beslut av den 18 juli 1995, att ålägga utskott 7 "Medborgarnas Europa, forskning, kultur, ungdom och konsumenter" att utarbeta ett yttrande.

- Europeiska kommissionens grönbok (KOM(95) 688 slutlig).

- Yttrandet från utskott 7, godkänt enhälligt den 27 februari 1996. Föredragande var Claude du Granrut (CdR 61/96 fin).

Yttrandet antogs enhälligt.

1. Inledning

Regionkommittén har tagit hänsyn till följande:

1.1. Artikel 130 i fördraget om Europeiska unionen räknar med att gemenskapen och medlemsstaterna skall se till att nödvändiga villkor uppfylls för att säkra konkurrenskraften hos gemenskapens industri. Det handlar särskilt om att främja ett bättre utnyttjande av industripotentialen vad gäller innovationspolitik, forskning och teknologisk utveckling och uppmuntra en miljö som är gynnsam för initiativ och företagsutveckling inom hela gemenskapen, i synnerhet i fråga om små och medelstora företag.

1.2. Vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning", liksom vitboken om utbildning, understryker betydelsen av det intellektuella kapitalet (utbildning, kompetens, förmåga till innovation, industriell tradition) för det ekonomiska och sociala välståndet i Europa. Det är en tillgång som man måste utnyttja om man vill lägga grunden till en hållbar utveckling hos de europeiska ekonomierna, vilka skall möta internationell konkurrens, samtidigt som man skapar de miljoner arbetstillfällen som behövs.

1.3. De anföranden som hölls av Monika Wulf-Mathies, kommissionär för regionala frågor, inför Regionkommittén vid den 11:e plenarsessionen den 17 och 18 januari 1996, där hon påminde om att en stark och dynamisk innovationspolitik i Europa är grunden för den europeiska ekonomins lönsamhet och konkurrenskraft, för skapandet av arbetstillfällen, för regional planering, för social sammanhållning och, mer allmänt, för en förbättring av medborgarnas levnadssvillkor.

1.4. En första diagnos av situationen för innovationer i Europa har gjorts genom den europeiska rapporten om indikatorerna för vetenskap och teknologi, som avfattats på begäran av den tidigare kommissionären för vetenskap, forskning och utveckling, professor Ruberti 1994.

1.5. Europeiska kommissionen har utarbetat en grönbok om innovation, som den presenterat vid Europeiska rådets toppmöte i Madrid den 20 december 1995 - ett dokument som skall föreslå en europeisk strategi för främjande av innovationer, som förutom målet att skapa aktiviteter och sysselsättning på detta område också skall tjäna som verktyg för tekniska och socio-kulturella framsteg hos Europeiska unionens medborgare.

1.6. Denna grönbok är en grund för reflektion för alla parter som berörs av utmaningen att utveckla och lyfta fram innovationer - i första hand de regionala och lokala myndigheterna. Med beaktande av ovanstående har Regionkommittén i enlighet med artikel 198c i Romfördraget beslutat att utarbeta ett yttrande i detta ämne.

1.7. Yttranden där Regionkommittén redan har behandlat frågor som rör innovation:

- Yttrande om det integrerade programmet till förmån för små och medelstora företag och hantverk (CdR 18/95) ();

- Yttrande om handlingsplanen: mot informationssamhället (CdR 21/95) ();

- Yttrande om en policy för industriell konkurrens för Europeiska unionen (CdR 140/95) ();

- Yttrande om programmet för främjande av multimedias innehållsindustri INFO 2000 (CdR 22/96) ().

2. Allmänna synpunkter

2.1. Om grönboken

2.1.1. Regionkommittén glädjer sig åt att detta dokument har utarbetats. Efter en precisering av nya sammanhang och utmaningar vad gäller innovationer fortsätter dokumentet med en kritisk analys, i termens positiva mening, av situationen i Europa och föreslår en rad vägar för reflektion och konkreta förslag när det gäller att införa en verklig strategi för att främja innovationer, vilken unionen och dess medlemsstater skall kunna utnyttja. Den europeiska ekonomins konkurrenskraft vilar på innovationer som i första hand rör företagen men också, och mer allmänt, miljön, hälsan, infrastrukturerna, energin och den regionala planeringen.

2.1.2. ReK stödjer Europeiska kommissionens initiativ, som visar att representanter för institutioner, arbetsmarknadens parter och andra intressegrupper kan bidra till att en sådan politik kommer igång. Det är viktigt att man slår fast inriktningen inom ramen för ett verkligt samarbete mellan olika berörda myndigheter för att på så sätt rätta till det som fungerar mindre bra i Europa för närvarande, i synnerhet när det gäller kunskapsspridning och resultatutnyttjande och att man ger mer sammanhang åt innovationssystemen som formar Europa. Kommittén anser därför att det är nödvändigt att upprätta en verklig samordning av de resurser som finns på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

2.1.3. Bland de parter som nämns upprepade gånger i grönboken glädjer sig ReK åt den betydelse Europeiska kommissionen tillmäter de regionala och lokala myndigheterna. Europeiska kommissionen ger tre huvudskäl till att det är så viktigt att man satsar på ett decentraliserat angreppssätt när det gäller att främja innovationer. Regionala och lokala myndigheter är de beslutsnivåer som ligger närmast medborgarna och de ekonomiska aktörerna, forsknings- och innovationspolitiken ingår i allmänhet i deras ansvarsområden, och slutligen gör innovationernas övergripande karaktär att de griper in på alla de områden som de regionala och lokala myndigheterna har ansvar för (utbildning och yrkesutbildning, miljö, regional planering och lokal utveckling, hjälp till små och medelstora företag).

2.1.4. ReK glädjer sig åt att ha fått tillfälle att bidra till att definiera en politik som främjar innovationer i Europa och särskilt att få framhålla den roll som de regionala och lokala myndigheterna spelar för att öka unionens möjligheter till nyskapande.

2.1.5. ReK konstaterar tyvärr att grönboken inte anger vilka interventionsområden som bör prioriteras. Det planerade handlingsprogrammet är för omfattande. För att uppnå önskade resultat måste man koncentrera sig på vissa områden.

2.2. Om betydelsen för de regionala och lokala myndigheterna

2.2.1. Regionkommittén delar uppfattningen att en medveten policy att främja innovationer, som grundar sig på företagens innovationsförmåga med stöd av myndigheterna, är villkoret för att man skall kunna upprätthålla och stärka konkurrenskraften och skapa arbetstillfällen i Europa. Det är i själva verket nödvändigt att arbetsmarknadens alla parter, liksom andra intressegrupper, statliga och privata, blir medvetna om den strategiska vikten av att förvandla den vetenskapliga och teknologiska potentialen i Europa till innovationer som kan höja produktiviteten och kvaliteten på de produkter som finns och att få fram nya produkter, som också kan bidra till förnyelsen av den europeiska ekonomiska väven.

2.2.2. Kommittén anser också att nyskapande är en kollektiv process som hänger samman med de sociala villkoren i omgivningen. Den politiska och administrativa organisationen, liksom den ekonomiska strukturen i ett samhälle, bestämmer förmågan att utveckla och acceptera nyheter. De lokala aktörernas deltagande och motivation garanterar inte bara en dynamisk forsknings- och förnyelsepolitik utan har också betydelse för hur arbetarna och företagen, liksom medborgarna i allmänhet, tar emot dem. De regionala och lokala myndigheterna har ett stort ansvar för att få de lokala aktörerna att engagera sig i främjandet av innovationer.

2.3. Om problemen med bidrag till innovationer

2.3.1. ReK anser att de regionala och lokala myndigheterna bör vara med och upprätta en juridisk, ekonomisk, finansiell och utbildningsmässig miljö som gynnar innovationer. Dessa myndigheters kunskaper om de lokala ekonomiska behoven vad gäller tekniska regleringar, skydd av immateriella rättigheter och förenkling av administrativa rutiner gör att de regionala och lokala myndigheterna är absolut nödvändiga medarbetare i arbetet med att skapa bästa möjliga villkor för en innovationspolitik och ge denna en konkret tillämpning.

2.3.2. ReK anser att policyn med ekonomiska bidrag till forskningscentrum och till innovationer i företagen bör förbli en prioritet för myndigheterna, trots att trycket ökar alltmer på den offentliga budgeten.

Därför är det viktigt att privata finanskretsar görs medvetna om vikten av innovationer i Europa. Detta bör ingå i den allmänna ramen vid upprättandet av den ekonomiska och monetära unionen och bör leda till att man främjar en ny bankkultur, som grundas på en bättre förståelse för riskerna vid finansiering av forskning och utveckling. Det är också viktigt att de multinationella företagen som har medel och väl utvecklade metoder för innovationsarbete ställer dessa till små och medelstora företags och industriers förfogande.

Slutligen anser ReK att det är viktigt att Europeiska kommissionen klargör reglerna för strukturfondernas medverkan vid finansiering av riskkapital som skall bidra till att skapa eller utveckla företagen. Det är önskvärt att dessa bestämmelser finns klara att tas i bruk vid förhandlingarna om förnyelse av vissa regionala program för perioden 1997-1999 och för att fastställa nya program från och med år 2000. Samtidigt vore det bra om man såg över de nationella reglerna för detta för att få en större samstämmighet mellan de olika bidragsbestämmelserna.

2.3.3. ReK understryker nödvändigheten av att man utvecklar en politik som uppmuntrar innovationer för att förbättra tillverkningsprocesserna, för att skapa nya industri- och tjänsteprodukter och för att utbilda människor inom ramen för en politik som gynnar små och medelstora företag och industrier. Det är viktigt att var och en av dessa har tillgång till ett nätverk för innovation och forskning. Kommittén påminner om att Europeiska unionen många gånger stött de satsningar som regionala och lokala myndigheter gjort på detta område. Strukturfonderna deltar sålunda i utvecklingen av kompetenspooler nära olika industri- och universitetscentrum, i utvecklingen av ny undervisningsteknologi som används i vidareutbildning och undervisning i skolor och på universitet, liksom också i sådana centrum för forskning och teknologisk överföring som gynnar forskarnas rörlighet.

2.3.4. ReK anser att uppgiften att övervaka och kontinuerligt upplysa om innovationer för att främja dem bör grunda sig på de regionala programmen för undervisning och utbildning. Det är viktigt att lärare i skolor och på universitet samt utbildningsansvariga ger elever och anställda en ny kultur som även omfattar innovationer. Det kan innebära att man utnyttjar den nya informations- och kommunikationstekniken på ett bättre sätt. Gemenskapsprogrammen SOCRATES, LEONARDO och INFO 2000 bör därför bidra till att stärka den politik som förs på lokal nivå.

2.4. Om spridningen av resultaten och den ekonomiska och sociala sammanhållningen

2.4.1. ReK anser att det faktum att spridningen av resultaten följs av lokala och regionala myndigheter bidrar till den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europa och till förbättringen av medborgarnas livsvillkor, särskilt i strukturfondernas mål 1-områden. En bättre strukturering av det europeiska territoriet kommer att resultera i en uppvärdering och nätsammankoppling av de regionala innovationssystemen, särskilt tack vare ny informations- och kommunikationsteknologi. Därför insisterar ReK på att man speciellt uppmärksammar de avlägsna regionerna.

2.4.2. ReK tycker att de regionala och lokala myndigheterna bör främja att det knyts band mellan forskningscentrum, universitet och företag för att utveckla nät för utbyte av information och erfarenheter, grundade på samarbete inom regioner, mellan regioner och över gränser. Grönboken räknar upp ett antal intressanta exempel som är inriktade på att tjänster görs tillgängliga för alla lokala ekonomiska och sociala aktörer och som det vore intressant att alla potentiella parter fick kännedom om. I Italien har industriområden utvecklats omkring småföretag inom samma industribransch, i Danmark hör en stor del av de små och medelstora företagen till ett och samma nät för forskning och innovation och i Baden-Württemberg har en komplett struktur för tekniskt stöd inrättats för forsknings- och utbildningsinstitutioner och för små och medelstora företag.

2.4.3. ReK begär att bestämmelserna om stöd till innovation och dess spridning inte bara begränsas till nya processer eller FoU i allmänhet, utan att de kan bidra till finansieringen av marknadsföringens och den industriella tillverkningens olika stadier som verkligen kan skapa arbetstillfällen. Kommittén anser också att innovationer i sig kan bidra till att öka sysselsättningen.

2.4.4. ReK ställer sig bakom önskan att en regional politik för teknologisk bevakning skall växa fram i Europa, så att staten eller företagen och forskningscentrumen bättre kan kontrollera innovationsutvecklingen i Europa. Därför glädjer sig kommittén åt genomförandet av det europeiska programmet Innovation, som bland annat har som mål att främja utvecklingen av Innovationscentrum, med syfte att sprida och uppvärdera forskningsresultat och att underlätta användningen av gemenskapens stödinstrument i projekt för forskning, teknisk utveckling, demonstration och exploatering.

ReK anser att det är viktigt att det europeiska nätverk som knyter samman dessa centrum når en tillräckligt stor geografisk utbredning så att det kan arbeta mer effektivt med att främja den lokala industrin, särskilt för att exploatera forsknings- och utvecklingsresultat som utvecklats inom eller utom gemenskapen. För närvarande omfattar nätet av Innovationscentrum 52 organ och fyra associerade medlemmar i unionens femton medlemsstater, på Island och i Norge.

Slutligen anser kommittén att det är viktigt att dessa centrum, som i vissa fall inrättats med hjälp av regionala och lokala myndigheter, stöder sig på befintlig kompetens på lokal nivå för att kunna utnyttja kunskaper med hänsyn till lokala behov och att de utvecklar utbytet och samarbetet, med beaktande av särskilda verksamhetsområden (jordbruksområden, industriområden...) och med hjälp av nya informations- och kommunikationsverktyg. Det är mycket viktigt att dessa ställs i innovationsprocessens tjänst och även att de bidrar till den europeiska ekonomins dynamik.

2.4.5. ReK vill att den debatt grönboken kommer att framkalla blir ett tillfälle för EU och andra offentliga organ att förenkla bestämmelserna om stöd och spridning av befintliga forskningsresultat, exempelvis partnerskapsforskning. Detta för att de ekonomiska och samhälleliga aktörerna skall få tillgång till mer läsbar och fungerande information. Därför bör de regionala och lokala myndigheterna i samverkan med Innovationscentrumen tjäna som ett öppet fönster särskilt mot små och medelstora företag.

2.4.6. Regionkommittén uppskattar att det finns ett Institut för tekniska framtidsstudier i Sevilla vars främsta syfte är att bevaka den tekniska utvecklingen och forskningen om teknologisysselsättning-konkurrenskraft. Den information som ett sådant organ skall samla in bör kunna vara direkt tillgänglig på regional nivå för att möjliggöra ett verkligt kunskapsutbyte på denna nivå.

3. Särskilda synpunkter

3.1. Åtgärd 1: Utveckla övervakningen över tekniken och de tekniska framtidsmöjligheterna

ReK vill att den information som samlas in och bearbetas av Institutet för tekniska framtidsstudier i Sevilla skall kunna utnyttjas på regional nivå för att gynna utbyte mellan regioner och ge de lokala och regionala myndigheter möjlighet att göra jämförelser, särskilt av statistik som skulle kunna användas för att utveckla en sammanställning av hur den tekniska innovationssituationen utvecklats i Europa.

3.2. Åtgärd 2: Inrikta forskningen mer på innovationer

Utöver införandet av arbetsgrupper på gemenskapsnivå och en ökning av den del av medlemsstaternas BNP som skall anslås till innovation och forskning är det ett faktum att de lokala och regionala myndigheterna inom sitt territorium kan ha en betydande inverkan på organisationen av forskningen. Men de kan också inrätta organ som är lyhörda för små och medelstora företags önskemål för att förstärka deras kapacitet att forska om ny teknologi och utnyttja den.

3.3. Åtgärd 3: Bättre grundutbildning och fortbildning

Regionkommittén anser att de regionala och lokala myndigheterna inom ramen för sin kompetens på utbildningsområdet och med finansiellt stöd från EU genom strukturfonderna eller program som SOCRATES, LEONARDO och INFO 2000 kan medvetandegöra ungdomarna om innovationer och deras roll för företagsförvaltningen. Detta skulle göra det möjligt för dem att lära sig yrken som har samband med nyskapande och forskning, utveckla forskningssamarbete mellan företag och utbildningsinstitutioner och slutligen att prova nyskapande metoder inom pedagogiken, som främjar kreativitet och rörlighet. Regionerna kan på sin nivå få universitet, yrkesbranscher och företag att samarbeta.

3.4. Åtgärd 4: Öka rörligheten bland studerande och forskare

ReK betonar betydelsen av rörlighet för studenterna, forskarna och löntagarna för att sprida en innovativ kultur i Europa. Kommittén understryker de regionala och lokala myndigheternas roll då de, trots olika sociala och rättsliga system, direkt samarbetar med andra europeiska regioner, särskilt när det gäller forskning, grund- och yrkesutbildning samt praktik.

3.5. Åtgärd 5: Underlätta förståelsen för innovationernas positiva verkningar

Regionkommittén glädjer sig åt kommissionens idé om att genomföra ett gemensamt projekt för information om framgångsrika erfarenheter som gjorts i Europa och de positiva effekterna av europeiska innovationer. Kommittén vill att de regionala och lokala myndigheterna knyts till detta projekt för att berika den information man samlar in, tjäna som exempel och delta i spridningen av kunskaper i detta ämne genom att använda ny kommunikations- och informationsteknologi. ReK anser att man borde genomföra en första analys av dessa positiva exempel när resultaten av rådfrågningen om grönboken gör det möjligt att sätta igång handlingsprogrammet för innovation, och när man förbereder det femte ramprogrammet för forskning.

3.6. Åtgärd 6: Bättre finansiering av innovationer

ReK bedömer att insatser för forskning, saluföring och spridning av innovationer bör göras med de finansiella medel som bäst svarar mot de aktuella behoven. Därför är det viktigt att använda grönboken för att göra alla finansiella aktörer förtrogna med omprövningen av deras stödsystem, målsättningarna och användningssätten, på grund av innovationernas övergripande karaktär. Det är också väsentligt att de offentliga eller privata medel som för närvarande finns tillgängliga, europeiska eller regionala, kan användas på ett effektivare och mer samordnat sätt (förberedelse av det femte ramprogrammet för forskning, finansiering av pilotprojekt för utbyte av erfarenheter mellan regioner). Det vore dessutom lämpligt att inrätta system för sakkunniguppdrag, försäkringar eller ömsesidiga borgensförbindelser för att förmå finansiella organ att tillhandahålla lån eller delta i nationella eller regionala innovationsprojekt.

3.7. Åtgärd 7: Införa skattesystem som gynnar innovationer, åtgärd 8: Främja immateriell och industriell äganderätt, åtgärd 9: Förenkla administrativa åtgärder samt åtgärd 10: Införa ett juridiskt gynnsamt klimat för innovationer

ReK ställer sig positiv till kommissionens grönbok som föreslår att man skall rådfråga de lokala ekonomiska och sociala aktörerna och tillsammans med dessa definiera de bästa villkoren för genomförandet av ett skattemässigt, administrativt och juridiskt system som gynnar innovationer och spridning av resultat.

Som svar på idén ett samordnat handlingsprogram för att förbättra och förenkla företagens miljö, särskilt när det gäller skapandet, utvecklingen och överlåtelsen av företag, skulle man kunna organisera regionala seminarier för att få en representativ samling av berörda ekonomiska och sociala intressegrupper och sprida idén om att man behöver inrätta decentraliserade kontor för information om och hjälp med formaliteter som särskilt är riktad till små och medelstora företag på regional nivå.

3.8. Åtgärd 11: Utveckla insatser för "ekonomisk intelligens"

Regionkommittén är positiv till det som kommissionen föreslår. Kommittén anser att befintliga budgetmedel för regionala anordningar som skall gynna ekonomisk intelligens bör förstärkas, antingen via stöd till rådgivning (kvalitativa utfrågningar och diagnoser), vidareutbildning eller stöd till rekrytering av tjänstemän. Därför bör man regelbundet utvärdera de insatser som görs av de regionala och lokala myndigheterna, för att få veta mer om effekterna av denna politik på de ekonomiska resultaten hos de företag som fått stöd.

3.9. Åtgärd 12: Uppmuntra till innovationer i företagen, i synnerhet i små och medelstora företag, och stärka den regionala dimensionen av innovationer

ReK håller helt med om att den lokala eller regionala nivån är den mest lämpliga för att nå ut till företag, och särskilt till de små och medelstora företagen, för att ge dem det stöd de behöver för att organisera samarbete som kan berika deras kunnande, introducera ny teknik och rationalisera deras stödjande tjänster, liksom för att förstärka samarbetet mellan universiteten och industrin.

3.10. Åtgärd 13: Förnya offentliga insatser för främjande av innovation

Regionkommittén stöder grönbokens förslag om en ny tolkning av statens roll när det gäller att främja forskning och innovation: staten bör medvetandegöra och stimulera, arbeta för förenkling och ett stabilt stöd och för att sprida information. Kommittén glädjer sig åt att kommissionen refererar till subsidiaritetsprincipen när det handlar om att göra det ekonomiska och sociala klimatet mer gynnsamt för innovationer och bättre säkerställa samråd mellan beslutsfattare och rådfrågning av aktörer.

4. Slutsatser

4.1. Regionkommittén glädjer sig åt det steg kommissionen tagit i frågan om främjande och spridning av innovationer, och särskilt den rådfrågning som kommer att genomföras för att utveckla och berika grönboken i detta ämne. Kommittén vill uppmärksamma att kommissionen ofta refererar till subsidiariteten och de regionala och lokala myndigheternas roll.

4.2. Detta dokument utgör en möjlighet för Regionkommittén att fungera som en länk mellan Europeiska unionen och de regionala och lokala aktörerna. Kommittén föreslår att den bland sina medlemmar skall samla in erfarenheter och förslag som skulle kunna berika den sammanfattande rapporten och den definitiva handlingsplan som kommissionen skall utarbeta efter avslutat samråd. Detta kommer att göra det möjligt för Regionkommittén att göra de regionala och lokala myndigheter som kommittén representerar bättre förtrogna med EU:s åtgärder till förmån för innovation.

Bryssel den 21 mars 1996.

Regionkommitténs ordförande

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EGT nr C 210, 14. 8. 1995, s. 92.

() EGT nr C 210, 14. 8. 1995, s. 109.

() EGT nr C 100, 2. 4. 1996, s. 14.

() EGT nr C 129, 2. 5. 1996, s. 39.