[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 30.06.2005

KOM(2005) 280 slutlig

2005/0124 (CNS)

2005/0125 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om att ge Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter rätt att bedriva verksamhet på de områden som avses i avdelning VI av fördraget om Europeiska unionen {SEK2005)849}

(framlagda av Komissionen)

MOTIVERING

1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

- Skäl och mål

Att de grundläggande rättigheterna skall respekteras och främjas tillhör Europeiska unionens och dess medlemsstaters grundläggande principer och främsta mål. Grundläggande rättigheter är allmänna principer i gemenskapsrätten och är som sådana öppna för rättslig kontroll. Deras betydelse understryks av den stadga för grundläggande rättigheter som antogs av Europeiska unionen år 2000. För att de grundläggande rättigheterna skall garanteras måste det finnas lämpliga styrningsmekanismer som ser till att full hänsyn tas till dem i unionens politik och beslut. För detta krävs inte bara tillräcklig allmän lagstiftning utan också lämpliga strukturer och tillräckliga resurser.

Vid ett möte inom ramen för Europeiska rådet den 13 december 2003 betonade medlemsstaternas företrädare vikten av att samla in och analysera data om grundläggande rättigheter för att kunna slå fast unionens politik på området, och enades om att bygga vidare på det befintliga Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (EUMC) och för det ändamålet utvidga dess mandat så att det blev en byrå för grundläggande rättigheter. Kommissionen instämde i förslaget och meddelade sin avsikt att lägga fram ett förslag till ändring av rådets förordning (EG) nr 1035/97 av den 2 juni 1997 om inrättande av EUMC.

Tanken på en byrå för mänskliga rättigheter finns uttryckt i Haagprogrammet om stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen, som antogs den 4–5 november 2004. Den 16–17 december 2004 manade Europeiska rådet till nya steg i genomförandet av överenskommelsen om att upprätta en byrå för grundläggande rättigheter, som kan få en viktig roll genom att göra EU:s politik för de mänskliga rättigheterna mer samlad och konsekvent. Enligt dokumentet Strategiska mål 2005–2010: ett partnerskap för Europas förnyelse. Välstånd, solidaritet och säkerhet, som antogs av kommissionen den 26 januari 2005, måste EU sätta skyddet av de grundläggande rättigheterna högt på dagordningen genom att inrätta en europeisk byrå för grundläggande rättigheter.

Europaparlamentet uppmanade kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om byrå i sin resolution om främjande och skydd av grundläggande rättigheter: rollen för nationella institutioner och EU-institutioner, inklusive byrån för de grundläggande rättigheterna, som antogs den 26 maj 2005.

Förslagets syfte är att utvidga EUMC:s mandat och upprätta en byrå för grundläggande rättigheter i Europeiska unionen. Därmed inrättas ett kunskapscentrum för de grundläggande rättigheterna på EU-nivå. Inrättandet av byrån kommer att göra stadgan mer påtaglig, och kopplingen till stadgan speglas i byråns namn.

- Allmän bakgrund

Beslutet att utvidga EUMC:s mandat så att det blir en byrå för grundläggande rättigheter ligger i linje med unionens särskilda förpliktelser att respektera och stärka de grundläggande rättigheterna i enlighet med artiklarna 2, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen.

Att byrån inrättas är en fortsättning på de åtgärder som inleddes med att EUMC:s syften formulerades: att ge EU-institutionerna och medlemsstaterna de medel som de behöver för att fullgöra sin skyldighet att respektera de grundläggande rättigheterna när de slår fast och genomför EU:s politik. EUMC:s huvuduppgift i det sammanhanget var att samla in och analysera data om rasism och främlingsfientlighet och studera orsakerna till dem.

När den nuvarande kommissionen tillträdde, åtog den sig att främja full respekt för de grundläggande rättigheterna och att så snart som möjligt inrätta Europeiska byrån för de grundläggande rättigheterna. Initiativet skrevs in i kommissionens arbetsprogram för 2005.

Av juridiska skäl lägger kommissionen fram två åtskilda förslag för upprättandet av byrån: dels en förordning enligt fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, dels ett beslut enligt fördraget om upprättandet av Europeiska unionen, vars syfte är att ge byrån de uppgifter som anges i avdelning VI i det fördraget. Denna motivering gäller båda förslagen.

- Gällande bestämmelser

EUMC:s verksamhet styrs idag av förordning (EG) nr 1035/97. Den kommer att upphävas genom den föreslagna förordningen.

Huvudskillnaden mellan den nuvarande lagstiftningen och den föreslagna är att räckvidden i förslaget utvidgas från enbart rasism och främlingsfientlighet till alla områden av de grundläggande rättigheterna som anges i stadgan, vilket dock inte påverkar de områden som redan täcks av andra gemenskapsbyråers verksamhet. Huvuduppgifterna blir desamma men kommer att anges noggrannare.

Slutsatserna från 2002 års bedömning av EUMC tas i beaktande. Där begärs koncentration på uppgiften att samla in data, tätare samarbete med nationella myndigheter, fokus på EU:s prioriteringar, kraftfullare ledning och förbättrad effektivitet.

I förslaget tas hänsyn till de övergripande reglerna beträffande ekonomisk förvaltning och tillgång till handlingar och om gemenskapsbyråerna.

- Förenlighet med EU:s övriga åtgärder och mål

De grundläggande rättigheterna måste respekteras i alla EU-åtgärder . Byrån komer att förbättra EU:s övriga åtgärder kvalitetsmässigt genom att ge sakkunskap och bistånd i fråga om de grundläggande rättigheterna.

2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS

- Samråd med berörda parter

Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil

Kommissionen offentliggjorde ett meddelande om byrån för grundläggande rättigheter den 25 oktober 2004 för att inleda ett offentligt samråd om byråns ansvarsområde, rättigheter och temaområden, uppgifter och uppbyggnad. Samrådet ägde rum i två delar – skriftligt samråd och en offentlig utfrågning.

Det skriftliga samrådet inleddes med att meddelandet sattes upp på generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhets hemsida med en uppmaning att sända in bidrag med e-post senast den 17 december 2004. Det kom in hundra svar. De var författade av tio medlemsstater, EU-organ och internationella organ, nationella organ för mänskliga rättigheter och jämställdhet, universitet och högskolor, enskilda medborgare och nästan sextio enskilda organisationer.

Den offentliga utfrågningen ägde rum den 25 januari 2005. Över tvåhundra deltagare registrerades som företrädare för de olika berörda parterna.

Alla dokument kring samrådet, som de skriftliga svaren, en rapport där svaren analyseras och en rapport om utfrågningen, har lagts på GD rättvisa, frihet och säkerhets hemsida och kan läsas på adressen

http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm

Sammanfattning av svaren och av hur de har beaktats

Principen att en byrå skulle inrättas fick enhälligt stöd. Att det var viktigt att byrån blev oberoende av EU-institutionerna, medlemsstaterna och enskilda organisationer framhölls också av alla. De flesta deltagarna betonade att byrån måste undvika att göra om samma arbete som redan görs nationellt eller internationellt. I stället skulle man sträva efter synergi i förbindelserna med andra organisationer, inte minst Europarådet.

Det rådde bred enighet om att utgångspunkten för byråns mandat borde vara stadgan. Deltagarna begärde vidare att kampen mot rasism och främlingsfientlighet skall stå i centrum också för den nya byråns verksamhet. I fråga om den geografiska räckvidden fanns det en viss enighet om att den främst borde gälla unionen och dess medlemsstater. Ett antal deltagare förde emellertid fram andra förslag, som att verksamheten också borde gälla kandidatländerna.

I frågan huruvida byrån borde få behörighet i fråga om artikel 7 i EU-fördraget rådde det delade meningar: medan medlemsstaterna i allmänhet uttryckte sig mycket försiktigt ville de enskilda organisationerna att byrån skulle få en stark ställning i det avseendet.

Många användbara förslag fördes fram om byråns uppgifter: samla in data, bearbeta data för att förbättra jämförbarheten medlemsstaterna emellan, analysera de insamlade uppgifterna, ta fram rapporter, yttranden och eventuellt också rekommendationer, bygga upp nätverk och aktivt främja de grundläggande rättigheterna genom opinionsbildning, spridning av arbetsresultat och utarbetande av utbildningsmaterial.

I föreliggande förslag ingår dessa frågor i vilka det rådde bred enighet.

- Utnyttjande av sakkunskap

Något behov av extern sakkunskap fanns inte.

- Konsekvensanalys

I konsekvensbedömningen granskades fem olika möjligheter att uppnå de politiska målen. Man fann att alternativet ”Status quo ” inte skulle ge stadgan den betydelse denna bör ha och heller inte skulle lösa de nuvarande problemen, som förklaras i detalj i granskningsrapporten.

Två alternativ innebar rena observationsuppgifter. En ” begränsad observationsbyrå ” skulle samla in uppgifter om de grundläggande rättigheterna på ett begränsat antal områden, de som har de starkaste länkarna till EU:s politik. Uppgiften skulle då vara ”tekniskt stöd”. En ” allmän observationsbyrå ” skulle fungera på ungefär samma sätt men täcka fler ämnesområden. Med dessa alternativ skulle man komma åt de nuvarande problemen, men bara i begränsad omfattning. Det första skulle bara ge en marginell förbättring av informationens kvalitet. Det andra skulle bli ineffektivt och löpa risken att sprida ut resurserna för mycket. Byrån skulle göra samma saker som andra organisationer internationellt, på EU-nivå och nationellt. Vid den offentliga utfrågningen var meningarna delade om hur effektiva de alternativen var. I det senare fallet skulle inriktningen på rasism och främlingsfientlighet kunna bli uttunnad.

Enligt alternativet ” byrå för bredast möjliga observation och bedömning ” skulle byrån bevaka de grundläggande rättigheterna både inom och utom ramarna för EU:s politik, även för de syften som anges i artikel 7 i EU-fördraget. Det skulle bli ett mycket effektivt alternativ som medel för att uppnå politiska mål. Man måste dock ta hänsyn till de rättsliga gränserna för gemenskapens befogenheter. Alternativet skulle dessutom medföra ett mycket tungt ekonomiskt åtagande. På grund av räckvidden skulle byrån riskera att bli överlastad med arbete, och verksamheten skulle överlappa andra institutioners. Inriktningen på rasism och främlingsfientlighet skulle kunna bli uttunnad. Det offentliga samrådet visade att ett sådant mandat skulle kunna orsaka slitningar mellan EU och medlemsstaterna och internationella organisationer.

Dessa argument pekar på att alternativet ” byrå för observation och bedömning inriktad på EU:s politik ” är det bästa sättet att uppnå de politiska målen och ta itu med de utpekade problemen. Som medel för att uppnå målen är det ett effektivt alternativ, men kostnaderna blir moderata och politiskt kan det få en ganska bred uppslutning. Det innebär att byråns mandat skulle omfatta insamlande och analys av data om grundläggande rättigheter, i princip vad gäller alla rättigheter som räknas upp i stadgan, men att de ämnesområden som ingår i EU:s lagstiftning skulle definieras för verksamheten med jämna mellanrum.

Kommissionen har gjort den konsekvensanalys som var planerad enligt arbetsprogrammet. Rapporten finns tillgänglig på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm

3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER

- Sammanfattning av den föreslagna åtgärden

Utgångspunkten för byråns mandat är stadgan. Byrån skall bedriva sin verksamhet inom gemenskapens behörighetsområden enligt förordningens bestämmelser, men mandatet utvidgas till frågor som gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete i enlighet med rådsbeslutet.

Byrån behandlar de grundläggande rättigheterna i EU och medlemsstaterna i samband med genomförandet av EU-lagstiftningen och i de kandidatländer och blivande kandidatländer som deltar i byråns verksamhet. Dessutom kan kommissionen uppdra åt byrån att lägga fram upplysningar och analyser om tredjeländer med vilka EU har slutit associeringsavtal eller avtal som innehåller bestämmelser om mänskliga rättigheter, eller har inlett eller planerar att inleda förhandlingar om ett sådant avtal.

Byråns syfte är att ge stöd och sakkunskap i fråga om grundläggande rättigheter till berörda institutioner, organisationer, kontor och byråer inom gemenskapen och dess medlemsstater i samband med genomförandet av EU:s lagstiftning, för att hjälpa dem att till fullo respektera de grundläggande rättigheterna när de vidtar åtgärder eller utformar handlingsplaner inom sina behörighetsområden. Verksamhetsområdena kommer att fastställas genom ett flerårigt rambeslut, som antas genom en genomförandeförordning och där de politiskt ansvariga EU-institutionerna deltar, varigenom gränserna för byråns arbete fastställs. Detta gynnar effektiviteten och tar hänsyn till de strikta gränserna för gemenskapsbyråernas befogenheter – de skall utföra tekniska uppgifter och inte sätta sin egen politiska dagordning. Inom dessa ämnesområden skall byrån helt självständigt samla in och bedöma uppgifter om vilken praktisk inverkan EU:s åtgärder har på de grundläggande rättigheterna och om bra metoder för att respektera och främja dessa rättigheter, avge yttranden om den politiska utvecklingen på området, bedriva opinionsbildning och främja dialogen med det civila samhället, och samverka och bilda nätverk med olika aktörer som sysslar med de grundläggande rättigheterna. Det bör betonas att byrån inte har någon struktur för att ta emot klagomål.

Rådet kan utnyttja byråns sakkunskap om den så finner lämpligt, när det handlar på förslag från en tredjedel av medlemsstaterna, Europaparlamentet eller kommissionen under det förfarande som anges i artikel 7 i EU-fördraget. Byrån skall dock inte utföra någon systematisk eller ständig övervakning av medlemssaterna för de ändamål som avses i artikel 7.

Byrån skall utgöra ett komplement till de nuvarande strukturerna för övervakning av de grundläggande rättigheterna på internationell nivå, EU-nivå och nationell nivå. Den skall sträva efter ett tätt samarbete med relevanta organisationer och organ för att uppnå synergieffekter på det sätt som sägs i kapitel 7 i konsekvensanalysen. Statistikarbetet kommer att ligga i linje med de åtgärder som utvecklats inom ramen för gemenskapens statistiska program. För att bygga upp samarbete och undvika dubbelarbete skall byrån skapa täta institutionella förbindelser med Europarådet och berörda EU-organ och särskilt då med Europeiska jämställdhetsinstitutet, som kommissionen lade fram ett förslag om den 8 mars 2005. Garantier kommer att skapas för att dessa organ skall respektera varandras sakkunskap och samordna sina insatser, särskilt genom bestämmelser i det fleråriga rambeslutet.

I detta förslag beaktas riktlinjerna i det utkast till interinstitutionellt avtal om rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter som antogs av kommissionen den 25 februari 2005. Med tanke på den självständighet och de särskilda uppgifter detta EU-organ kommer att få, behovet av att bevara kontinuiteten med EUMC som det bygger på och vikten av samordning med Europarådet och med nationella organ med ansvar för övervakning av de grundläggande rättigheterna, dras i förslaget slutsatsen att det nuvarande EUMC:s särskilda struktur bör behållas vad gäller styrelsen. Man behåller alltså modellen med en oberoende expert utsedd av varje medlemsstat plus Europarådet och Europaparlamentet. Det är ett lämpligt sätt att skapa oberoende från såväl EU-institutionerna som regeringarna i medlemsstaterna – en naturlig följd av byråns särskilda uppgifter på de grundläggande rättigheternas område – och att samla personer med breda sakkunskaper i fråga om EU:s politik och Europarådets perspektiv. Att den ledamot som utses av Europaparlamentet deltar i byråns styrelse är inte oförenligt med parlamentets uppgift att kontrollera byråns budget, eftersom ledamoten måste vara oberoende av parlamentet och inte på något sätt får vara knuten till det. Rösträtten för den ledamot som utses av Europarådet är begränsad på ett sådant sätt att den inte påverkar principen om ett EU-organs institutionella självständighet.

- Rättslig grund

Den rättsliga grunden för den föreslagna förordningen är artikel 308 i EG-fördraget. Det är ett allmänt mål för gemenskapen att se till att de grundläggande rättigheterna till fullo respekteras i dess egen verksamhet. Att byrån bildas kommer att främja det målet, även om fördraget inte föreskriver några särskilda befogenheter för det.

Lämplig rättslig grund för förslaget till ett rådsbeslut genom vilket byrån får uppgifter på det område som avses i avdelning VI i EU-fördraget är artiklarna 30, 31 och 34 i det fördraget.

- Subsidiaritetsprincipen

Subsidiaritetsprincipen är tillämplig eftersom förslaget inte omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet.

Medlemsstaterna kan av följande skäl inte i tillräcklig utsträckning själva uppnå målen för förslaget:

Byrån kommer huvudsakligen att arbeta med att samla in och analysera uppgifter, avge yttranden och sprida information för att hjälpa EU med att till fullo respektera de grundläggande rättigheterna i sin verksamhet. Det är uppdragets genuint europeiska dimension som gör att institutets mål inte i tillräcklig grad kan uppnås av de enskilda medlemsstaterna.

Om gemenskapen vidtar åtgärder kommer det av följande skäl att bli lättare att uppnå målen för förslaget:

Institutet bör införa och tillämpa ett enhetligt system för insamling och analys av information som säkerställer uppgifternas kompatibilitet och jämförbarhet och som gör det möjligt att göra en metodologiskt tillförlitlig jämförande granskning av situationen i EU. Det kan bara uppnås genom åtgärder på EU-nivå.

Avsikten med en byrå som agerar på europeisk nivå är att den skall bidra med information som gör det möjligt att bedöma hur effektiv politiken inom och mellan medlemsstaterna är och på så sätt ger ett mervärde till politikens utformning och inriktning.

Förslagets räckvidd är begränsad till de områden där syftet inte kan uppnås på ett tillfredsställande sätt av medlemsstaterna ensamma.

Förslaget är därför i linje med subsidiaritetsprincipen.

- Proportionalitetsprincipen

Förslaget är av följande skäl förenligt med proportionalitetsprincipen:

Att man bygger på det organ som redan finns gör det möjligt att utnyttja de kunskaper och erfarenheter som finns och alltså nå målet på det mest proportionella sättet.

Enligt konsekvensanalysen kommer det alternativ som valts för byrån att bli ett kostnadseffektivt sätt att tilldela de föreslagna medlen med tanke på syftet med byråns verksamhet – det idealläge där alla EU-medborgares och EU-invånares rättigheter respekteras.

- Val av instrument

Föreslagna instrument: förordning, beslut.

Andra typer av rättsakter är inte lämpliga av följande skäl:

En förordning är den lämpliga rättsakten för inrättandet av ett EU-organ.

Den lämpligaste rättsakten för att ge byrån befogenhet att bedriva verksamhet på de områden som avses i avdelning VI i EU-fördraget är ett rådsbeslut.

4. BUDGETKONSEKVENSER

EUMC har en budget på 8,2 miljoner euro om året och 37 anställda. Enligt förslaget skall byrån inleda sin verksamhet den 1 januari 2007 med ett kraftigt utvidgat mandat. Erfarenheten visar att det tar mellan två och tre år att inrätta en byrå, och en större utvidgning antas kräva samma tid. Därför föreslås en växande budget för perioden 2007–13 med tanke på den oundvikliga övergångsfasen. En vägledande budgetplanering har stannat vid följande siffror: 16 miljoner euro för 2007 års budget, 20 miljoner 2008, 21 miljoner 2009, 23 miljoner 2010, 26 miljoner 2011, 28 miljoner 2012 och 29 miljoner år 2013. En personalstyrka på totalt 100 personer föreslås.

5. YTTERLIGARE UPPLYSNINGAR

- Förenkling

Förslaget innebär att lagstiftning förenklas.

Det ersätter rådets förordning (EEG) nr 1035/97, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1652/2003. Att förordningen ersätts medför att lagstiftningen förenklas och blir klarare.

- Upphävande av gällande lagstiftning

Om förslaget antas kommer befintlig lagstiftning att upphöra att gälla.

- Översyn/omarbetning/tidsfristklausul

Förslaget inbegriper en bestämmelse om översyn.

2005/0124 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[1],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[2],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[3],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[4], och

av följande skäl:

(1) Europeiska unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka principer är gemensamma för medlemsstaterna.

(2) I Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter[5] bekräftas rättigheterna så som de framgår av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner och internationella förpliktelser, fördraget om Europeiska unionen, gemenskapsfördragen, Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna[6], de sociala stadgor som undertecknats av gemenskapen och Europarådet och den rättspraxis som utvecklats av Europeiska gemenskapernas domstol och Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna.

(3) Gemenskapen och dess medlemsstater måste respektera de grundläggande rättigheterna i genomförandet av gemenskapens lagstiftning.

(4) Med grundligare kunskap och bredare medvetenhet om de grundläggande rättigheterna i unionen kan den fulla respekten för dessa rättigheter garanteras bättre. Att inrätta en gemenskapsbyrå med uppgift att ta fram information och uppgifter om grundläggande rättighetsfrågor skulle främja detta syfte. Att utveckla effektiva institutioner för skydd och främjande av mänskliga rättigheter är för övrigt i överensstämmelse med den internationella och den europeiska gemenskapens gemensamma värderingar, som framhölls i Europarådets ministerkommittés rekommendation nr R (97) 14 av den 30 september 1997.

(5) Vid Europeiska rådets möte den 13 december 2003 beslöt medlemsstaternas företrädare att på grundval av det nuvarande Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet, upprättat genom rådets förordning nr 1035/97 av den 2 juni 1997[7], inrätta en byrå för grundläggande rättigheter med utvidgat mandat.

(6) Kommissionen instämde och förklarade sin avsikt att lägga fram ett förslag till ändring av rådets förordning nr 1035/97 enligt dessa linjer. Senare offentliggjorde kommissionen sitt meddelande om byrån för grundläggande rättigheter av den 25 oktober 2004[8], utifrån vilket ett brett offentligt samråd ägde rum.

(7) Därför bör Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter inrättas på grundval av det nuvarande Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet med uppgift att förse gemenskapens och dess medlemsstaters institutioner och myndigheter med information, hjälp och sakkunskap i fråga om de grundläggande rättigheterna för att hjälpa dem att till fullo respektera dessa när de vidtar åtgärder och utformar handlingsplaner inom sina behörighetsområden.

(8) När byrån inrättas kommer vederbörlig hänsyn att tas till de rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter som föreslogs av kommissionen i utkastet till interinstitutionellt avtal[9] den 9 februari 2005.

(9) Byrån bör i sitt arbete utgå från de grundläggande rättigheterna så som de definieras i artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen och särskilt så som de anges i stadgan om grundläggande rättigheter. Kopplingen till stadgan bör speglas i byråns namn. Byråns tematiska verksamhetsområden bör slås fast i det fleråriga rambeslutet, som bör ange ramarna för byråns arbete, då den i enlighet med de allmänna institutionella principerna inte bör sätta upp någon egen politisk dagordning för de grundläggande rättigheterna.

(10) Byrån bör samla in objektiva, tillförlitliga och jämförbara upplysningar om hur läget i fråga om de grundläggande rättigheterna utvecklas, analysera dessa med tanke på orsaker till kränkningar och följder och verkningar av dem och granska exempel på god praxis i hanteringen av sådana frågor. Nätverk är effektiva verktyg för aktiv insamling och bedömning av information.

(11) Byrån bör ha rätt att utarbeta yttranden till unionens institutioner och medlemsstaterna i samband med genomförandet av gemenskapslagstiftningen, antingen på eget initiativ eller på begäran från Europaparlamentet, rådet eller kommissionen, utan att det påverkar lagstiftnings- och rättsförfarandena enligt fördaget.

(12) Rådet bör ha möjlighet att begära experthjälp från byrån i samband med förfaranden som inletts enligt artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen.

(13) Byrån bör lägga fram en årsrapport om läget för de grundläggande rättigheterna i unionen och om hur EU:s institutioner, organ och byråer och medlemsstaterna respekterar dem i genomförandet av unionens lagstiftning. Den bör också utarbeta tematiska rapporter på områden av särskild vikt för unionens politik.

(14) Byrån bör arbeta för att höja allmänhetens medvetenhet om sina grundläggande rättigheter och om möjligheterna och de olika mekanismerna för att hävda dem i allmänhet, men utan att själv ta upp enskilda klagomål.

(15) Byrån bör så tätt som möjligt samarbeta med alla gemenskapens program, organ och byråer och alla unionsorgan på området för att undvika dubbelarbete, särskilt när det gäller det framtida Europeiska jämställdhetsinstitutet.

(16) Byrån bör ha ett tätt samarbete med Europarådet. Genom ett sådant samarbete bör all överlappning mellan byråns och Europarådets verksamhet undvikas, särskilt genom att man bygger upp mekanismer för att skapa synergieffekter, till exempel sluter ett samarbetsavtal och låter en oberoende person utsedd av Europarådet delta i byråns förvaltningsorgan med en rösträtt som begränsats på lämpligt sätt liksom i det nuvarande EUMC.

(17) Med tanke på byråns särskilda uppgifter bör varje medlemsstat utse en oberoende expert till styrelsen. Denna bör vara sammansatt på ett sådant sätt att byrån blir oberoende av såväl gemenskapsinstitutionerna som medlemsstaternas regeringar och i sig samlar bredast möjliga sakkunskap på de grundläggande rättigheternas område.

(18) Europaparlamentet spelar en viktig roll för de grundläggande rättigheterna. Det bör utse en oberoende ledamot av byråns styrelse.

(19) Ett rådgivande forum bör inrättas för att alla de sociala krafter i det civila samhället som är aktiva i fråga om grundläggande rättigheter skall vara företrädda inom byråns strukturer och för att alla intressenter skall kunna samarbeta effektivt.

(20) Byrån bör tillämpa gemenskapslagstiftningen om allmänhetens tillgång till handlingar enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001[10], om skydd för enskilda vid behandling av personuppgifter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000[11], och om språk enligt förordning nr 1 av den 15 april 1958[12] och rådets förordning (EG) nr 2965/94 av den 28 november 1994[13].

(21) Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002[14] med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[15] gäller för byrån, liksom också Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999[16] om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF).

(22) Byrån bör ha ställning som juridisk person och efterträda Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet i fråga om alla dess rättsliga förpliktelser, ekonomiska åtaganden och skulder, överenskommelser och anställningsavtal med centrumets personal. Byrån bör fortsätta att ha sitt säte i Wien i enlighet med beslutet av företrädarna för medlemsstaternas regeringar av den 2 juni 1997 om inrättandet av ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet[17].

(23) Eftersom de åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning är åtgärder med allmän räckvidd i enlighet med artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[18] bör de antas genom det föreskrivande förfarande som avses i artikel 5 i det beslutet.

(24) Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att ta fram jämförbara och pålitliga upplysningar och data på europeisk nivå för att bistå unionens institutioner och medlemsstater att respektera de grundläggande rättigheterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför på grund av åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

(25) Genom sitt arbete för att bidra till att de grundläggande rättigheterna respekteras till fullo inom ramen för gemenskapslagstiftningen kommer byrån säkerligen att medverka till att gemenskapens mål uppnås. För antagandet av denna förordning innehåller fördraget inga andra befogenheter än de som anges i artikel 308.

(26) Rådet bör ha möjlighet att anta ett beslut enligt bestämmelserna i avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen för att bemyndiga byrån att bedriva verksamhet också inom andra områden som omfattas av den avdelningen.

(27) Eftersom rådets förordning (EG) nr 1035/97 skulle behöva ändras kraftigt för inrättandet av byrån, bör den i klarhetens intresse ersättas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

ÄMNE, SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE, UPPGIFTER OCH VERKSAMHETSOMRÅDEN

ARTIKEL 1

Ämne

Härmed inrättas Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (nedan kallad ”byrån”).

Artikel 2

Syfte

Byråns syfte skall vara att ge stöd och sakkunskap i fråga om grundläggande rättigheter till berörda institutioner, organisationer, kontor och byråer inom gemenskapen och dess medlemsstater i samband med genomförandet av EU:s lagstiftning, för att hjälpa dem att till fullo respektera de grundläggande rättigheterna när de vidtar åtgärder eller utformar handlingsplaner inom sina behörighetsområden.

Artikel 3

Tillämpningsområde

1. Byrån skall bedriva sin verksamhet för att uppnå det syfte som anges i artikel 2 inom gemenskapens behörighetsområden i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

2. Byrån skall i sin verksamhet utgå från de grundläggande rättigheterna som de är definierade i artikel 6.2 i fördraget om Europeiska unionen och särskilt i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter som den proklamerades i Nice den 7 december 2000.

3. Byrån skall i sin verksamhet undersöka situationen vad gäller grundläggande rättigheter i Europeiska unionen och dess medlemsstater när de genomför EU:s lagstiftning, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4, artikel 4.1 e och artiklarna 27 och 28.

4. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 27 skall byrån på kommissionens begäran lämna information och analyser om grundläggande rättighetsfrågor som gäller tredjeländer med vilka gemenskapen har ingått associeringsavtal eller avtal som innehåller bestämmelser om respekt för mänskliga rättigheter, eller har påbörjat, eller avser att påbörja, förhandlingar om sådana avtal, särskilt med länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken.

Artikel 4

Uppgifter

1. För att uppnå målen i artikel 2 skall byrån

a) samla in, registrera, analysera och sprida relevant, objektiv, tillförlitlig och jämförbar information och uppgifter, inbegripet forskningsresultat och kontrollresultat från medlemsstaterna, EU-institutionerna, gemenskapsorgan, forskningscentrum, nationella jämställdhetsorgan, icke-statliga organisationer, berörda tredjeländer samt internationella organisationer,

b) utveckla metoder att förbättra jämförbarheten, objektiviteten och tillförlitligheten av uppgifterna på europeisk nivå genom samarbete med kommissionen och medlemsstaterna,

c) bedriva, samarbeta om eller uppmuntra forskning och vetenskapliga undersökningar, förberedande studier och genomförbarhetsstudier, även, när det är lämpligt och i linje med det årliga arbetsprogrammet, på begäran av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen. Det skall också anordna expertmöten och vid behov bilda tillfälliga arbetsgrupper,

d) utarbeta slutsatser och yttranden om allmänna frågor, för EU-institutionerna och medlemsstaterna när de genomför gemenskapslagstiftningen, antingen på eget initiativ eller på begäran av Europaparlamentet, rådet eller kommissionen,

e) ställa sin tekniska sakkunskap till förfogande för rådet när det, i enlighet med artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen, begär att en oberoende person skall rapportera om situationen i en medlemsstat eller när det får ett förslag i enlighet med artikel 7.2, och när rådet, som handlar i enlighet med det förfarande som anges i dessa två punkter i artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen, har begärt sådan expertis från byrån,

f) offentliggöra en årlig rapport om situationen rörande grundläggande rättigheter, i vilken man också ger exempel på goda rutiner,

g) offentliggöra tematiska rapporter som grundas på dess analyser, forskning och undersökningar,

h) offentliggöra en årlig rapport om sin verksamhet,

i) öka samarbetet mellan det civila samhället, inbegripet icke-statliga organisationer, arbetsmarknadens parter, forskningscentrum och företrädare för behöriga offentliga myndigheter samt övriga personer eller organ som har att göra med grundläggande rättigheter, särskilt genom nätverksarbete och genom att främja dialog på europeisk nivå och där så är lämpligt delta i diskussioner och möten på nationell nivå,

j) tillsammans med berörda intressenter anordna konferenser, kampanjer, rundabordssamtal, seminarier och möten på europeisk nivå för att marknadsföra och sprida sitt arbete, och

k) utforma en kommunikationsstrategi som syftar till att öka allmänhetens medvetande, inrätta dokumentationsresurser för allmänheten och ta fram undervisningsmaterial, främja samarbete och undvika dubbleringar med andra informationskällor.

2. De slutsatser, yttranden och rapporter som byrån upprättar när den utför sina uppgifter i enlighet med punkt 1 skall inte gälla frågor om lagenligheten i kommissionens förslag enligt artikel 250 i fördraget, institutionernas ståndpunkter under lagstiftningsförfarandet eller lagenligheten i rättsakter i den mening som avses i artikel 230 i fördraget. De skall inte behandla frågan om en medlemsstat har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördraget i den mening som avses i artikel 226 i fördraget.

Artikel 5

Verksamhetsområden

1. Kommissionen skall anta ett flerårigt rambeslut om byrån i enlighet med det föreskrivande förfarandet som avses i artikel 29.2. Rambeslutet skall

a) omfatta fem år,

b) fastställa vilka områden byråns verksamhet skall omfatta, varvid kampen mot rasism och främlingsfientlighet alltid skall ingå,

c) vara i linje med unionens prioriteringar som de anges i kommissionens strategiska mål,

d) ta vederbörlig hänsyn till byråns ekonomiska och mänskliga resurser, och

e) omfatta bestämmelser som syftar till att undvika tematiska överlappningar med andra gemenskapsorgan, kontor och byråers ansvarsområden.

2. Byrån skall utöva sina uppgifter inom de tematiska områden som fastställs i det fleråriga rambeslutet. Detta skall inte påverka byråns möjlighet att tillmötesgå önskemål från Europaparlamentet, rådet eller kommissionen enligt artikel 3.4 och artikel 4.1. d–e om frågor utanför dessa tematiska områden, under förutsättning att byråns ekonomiska och mänskliga resurser tillåter det.

3. Byrån skall utföra sina uppgifter mot bakgrund av sitt årliga arbetsprogram och med vederbörlig hänsyn till tillgängliga ekonomiska och mänskliga resurser.

4. Det årliga arbetsprogrammet, som skall antas i enlighet med artikel 11.4 a, skall vara i linje med kommissionens årliga arbetsprogram, även dess forskningsprogram och dess åtgärder rörande statistik som vidtas inom ramen för gemenskapens statistiska program.

KAPITEL 2

ARBETSMETODER OCH SAMARBETE

ARTIKEL 6

Arbetsmetoder

1. Byrån skall inrätta och samordna nödvändiga informationsnätverk. De skall utformas på ett sätt som garanterar att de uppgifter som tillhandahålls är objektiva, tillförlitliga och jämförbara; den sakkunskap som finns inom olika organisationer och organ i medlemsstaterna skall utnyttjas, och de nationella myndigheterna skall delta i insamlingen av uppgifter.

2. I sin verksamhet skall byrån, för att undvika överlappning och garantera bästa möjliga resursanvändning, använda befintliga uppgifter från olika källor, och särskilt från det arbete som utförts av

a) gemenskapsinstitutioner, gemenskapsorgan, kontor och byråer,

b) medlemsstaternas institutioner, organ, kontor och byråer och

c) Europarådet och andra internationella organisationer.

3. Byrån får ingå avtal, särskilt om underentreprenad, med andra organisationer för genomförandet av uppgifter som byrån kan tänkas anförtro dem. Byrån får också ge bidrag för att främja lämpligt samarbete och gemensamma företag, särskilt till nationella, europeiska och internationella organisationer i enlighet med vad som anges i artiklarna 8–9.

Artikel 7

Kontakter med berörda gemenskapsorgan, kontor och byråer

Byrån skall garantera erforderlig samordning med berörda gemenskapsorgan, kontor och byråer. Villkoren för samarbetet skall fastställas i samförståndsavtal då så är lämpligt.

Artikel 8

Samarbete med organisationer i medlemsstaterna och på unionsnivå

1. För att underlätta utförandet av sina uppgifter skall byrån samarbeta med statliga och icke-statliga organisationer och organ som är behöriga inom området grundläggande rättigheter i medlemsstaterna och på unionsnivå.

2. De administrativa arrangemangen för det samarbete som anges i punkt 1 skall vara förenliga med gemenskapsrätten och antas av styrelsen utifrån ett utkast som läggs fram av direktören sedan kommissionen har avgett ett yttrande. Om kommissionen inte är nöjd med de föreslagna arrangemangen skall styrelsen granska dem igen och anta dem, med eventuella nödvändiga ändringar, med två tredjedelars majoritet av dess medlemmar.

Artikel 9

Samarbete med Europarådet

Byrån skall samordna sin verksamhet med Europarådets, särskilt vad gäller dess årliga arbetsprogram, i enlighet med artikel 5. I detta syfte skall gemenskapen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 300 i fördraget, ingå ett avtal med Europarådet för att inrätta ett nära samarbete mellan detta och byrån. I avtalet skall ingå en skyldighet för Europarådet att utse en oberoende person till byråns styrelse i enlighet med artikel 11.

KAPITEL 3

ORGANISATION

ARTIKEL 10

Byråns enheter

Byrån skall bestå av

a) en styrelse,

b) en direktion

c) en direktör och

d) ett forum.

Artikel 11

Styrelse

1. Styrelsen skall bestå av personer med lämplig erfarenhet av frågor som gäller grundläggande rättigheter och förvaltning av offentliga organisationer, enligt följande:

a) En oberoende person som utses av varje medlemsstat.

b) En oberoende person som utses av Europaparlamentet.

c) En oberoende person som utses av Europarådet.

d) Två företrädare för kommissionen.

De personer som avses i punkt a skall vara personer

- med ansvar på hög nivå vad gäller förvaltning av en oberoende nationell institution för mänskliga rättigheter, eller

- med djupgående sakkunskap om grundläggande rättigheter från arbete i andra oberoende institutioner eller organ.

Varje styrelseledamot får företrädas av en suppleant som uppfyller ovannämnda krav.

Listan över styrelseledamöter skall offentliggöras och uppdateras av byrån på hemsidan.

2. Mandattiden för styrelseledamöterna skall vara fem år. Den kan förlängas en gång.

Emellertid skall en styrelseledamot som inte längre uppfyller de kriterier som gjorde att han eller hon utsågs, genast meddela kommissionen och byråns direktör om detta. Den berörda parten skall utse en ny ledamot för resten av mandattiden.

3. Styrelsen skall välja sin ordförande och sin vice ordförande för en period om två och ett halvt år med möjlighet till en förlängning.

Varje ledamot av styrelsen, eller dennes suppleant vid ledamotens frånvaro, har en röst.

4. Styrelsen skall se till att byrån utför de uppgifter som har anförtrotts den. Den är byråns instans för planering och övervakning. I synnerhet skall styrelsen

a) anta byråns årliga arbetsprogram på förslag av direktören efter kommissionens yttrande. Det skall överensstämma med tillgängliga ekonomiska och mänskliga resurser. Det årliga arbetsprogrammet skall översändas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

b) anta de årliga rapporter som avses i artikel 4.1.f–h och i vilka resultaten jämförs med målen i det årliga arbetsprogrammet. Dessa rapporter skall senast den 15 juni överlämnas till Europaparlamentet, rådet, kommissionen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

c) utse och, om så är nödvändigt, avsätta byråns direktör,

d) anta byråns årliga budgetförslag och slutliga budgetar,

e) granska direktören i disciplinärenden,

f) upprätta en årlig beräkning över inkomster och utgifter för byrån och översända denna till kommissionen i enlighet med artikel 19.5,

g) anta byråns arbetsordning på förslag av direktören och efter yttrande av kommissionen,

h) anta finansiella bestämmelser för byrån på förslag av direktören och efter yttrande av kommissionen i enlighet med artikel 20.11,

i) anta de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra tjänsteföreskrifterna för Europeiska gemenskapernas tjänstemän och anställningsvillkoren för andra anställda vid Europeiska gemenskaperna i enlighet med artikel 23.3 och

j) anta förfarandena för att tillämpa Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 i enlighet med artikel 16.2.

5. Styrelsen får delegera sitt ansvar till direktionen, utom vad gäller de frågor som avses i punkt 4 a–d och g–h.

6. Styrelsens beslut skall fattas med en enkel majoritet av antalet avgivna röster, utom vad gäller de beslut som anges i punkterna a, c, d och e i punkt 4, för vilka två tredjedels majoritet av samtliga ledamöter krävs. Ordföranden skall ha utslagsröst. Den person som Europarådet utser får endast rösta om besluten i punkt a och b i punkt 4.

7. Ordföranden skall sammankalla styrelsen en gång om året, utan att det påverkar möjligheten att kalla till extra möten. Ordföranden skall kalla till extra möten på eget initiativ eller på begäran av minst en tredjedel av styrelseledamöterna.

8. Direktören för det europeiska jämställdhetsinstitutet får delta i styrelsemötena som observatör. Direktörerna för andra berörda gemenskapsbyråer och EU-organ får också delta som observatörer på inbjudan av direktionen.

Artikel 12

Direktion

1. Styrelsen skall bistås av en direktion. Direktionen skall utgöras av styrelsens ordförande och vice ordförande samt två företrädare för kommissionen.

2. Direktionen skall sammankallas av ordföranden när det är nödvändigt för att förbereda styrelsens beslut och för att bistå och ge råd åt direktören. Den skall fatta beslut med enkel majoritet.

3. Direktören skall delta i direktionsmötena utan rösträtt.

Artikel 13

Direktör

1. Byrån skall ledas av en direktör som utses av styrelsen med utgångspunkt i en förteckning över sökande från kommissionen. Direktören skall utses på grundval av sina meriter, sin administrations- och förvaltningskapacitet samt sin erfarenhet av frågor om grundläggande rättigheter. Den sökande som styrelsen valt ut kan före utnämningen bli ombedd att göra ett uttalande inför behörigt utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna.

2. Direktörens mandatperiod skall vara fem år. Mandatperioden kan på förslag från kommissionen och efter utvärdering förlängas en gång med högst fem år. I utvärderingen skall kommissionen främst bedöma vilka resultat som har uppnåtts under den första mandatperioden och hur de uppnåddes, och byråns uppgifter och krav under kommande år.

3. Direktören skall ha ansvaret för

a) utförandet av de uppgifter som avses i artikel 4,

b) utformning och genomförande av byråns årliga arbetsprogram,

c) handläggning av alla personalfrågor, särskilt de befogenheter som fastställs i artikel 23.2,

d) den löpande administrationen,

e) genomförande av byråns budget i enlighet med artikel 20 och

f) införande av effektiva förfaranden för kontroll och utvärdering av byråns arbete i förhållande till dess mål i enlighet med erkända standarder. Direktören skall varje år rapportera till styrelsen om resultatet av kontrollen.

4. Direktören skall ansvara för utförandet av sina uppgifter inför styrelsen och skall delta i styrelsemötena utan att ha rösträtt.

5. Direktören kan på förslag av kommissionen, avsättas av styrelsen innan mandatperioden har löpt ut.

Artikel 14

Forum för grundläggande rättigheter

1. Forumet skall bestå av företrädare för icke-statliga organisationer som arbetar för grundläggande rättigheter och mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism, liksom fackföreningar och arbetsgivarorganisationer, berörda sociala organisationer och yrkesorganisationer, kyrkor, religiösa, filosofiska och konfessionslösa organisationer, universitet, experter samt europeiska och internationella organ och organisationer.

2. Forumets medlemmar skall väljas ut genom ett öppet urvalsförfarande som skall fastställas av styrelsen. Antalet medlemmar skall vara högst 100. Deras mandatperiod skall vara fem år och får förnyas en gång.

3. Medlemmarna i styrelsen får inte vara medlemmar i forumet, men får närvara vid forumets möten.

4. Forumet skall vara en punkt för informationsutbyte i frågor om grundläggande rättigheter och för att inhämta kunskap. Det skall garantera ett nära samarbete mellan byrån och berörda intressenter.

5. Forumet skall

- lägga fram förslag för utformningen av det årliga arbetsprogram som skall antas i enlighet med artikel 11.4 a, och

- ge återkoppling och föreslå uppföljning på grundval av den årliga rapport om situationen rörande grundläggande rättigheter som antas i enlighet med artikel 11.4 b.

6. Direktören skall vara ordförande i forumet. Forumet skall mötas en gång per år, eller på styrelsens begäran. Dess arbetsformer skall anges i byråns interna bestämmelser och offentliggöras.

7. Byrån skall ge forumet det tekniska och logistiska stöd som behövs, samt stå för sekretariatshjälp för möten.

KAPITEL 4

ARBETSSÄTT

ARTIKEL 15

Oberoende och allmänhetens intresse

1. Byrån skall utföra sina uppgifter helt oberoende.

2. Styrelseledamöterna, direktören och forumets medlemmar skall förbinda sig att agera i allmänhetens intresse. I detta syfte skall de utfärda en åtagandeförklaring.

Styrelseledamöter som utses i enlighet med artikel 11.1 a–c, direktören och forumets medlemmar skall förbinda sig att agera oberoende. I detta syfte skall de utfärda en intresseförklaring, antingen om att det inte föreligger några intressen som skulle kunna inverka negativt på deras oberoende eller vilka direkta eller indirekta intressen som skulle kunna inverka negativt på deras oberoende.

Dessa förklaringar skall göras skriftligen varje år.

Artikel 16

Tillgång till handlingar

1. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 skall tillämpas på de handlingar som finns hos byrån.

2. Styrelsen skall vidta åtgärder för att tillämpa förordning (EG) nr 1049/2001 inom sex månader från det att byrån börjar sin verksamhet.

3. Efter byråns beslut i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 kan klagomål läggas fram för ombudsmannen eller talan väckas vid Europeiska gemenskapernas domstol i enlighet med artiklarna 195 och 230 i fördraget.

Artikel 17

Uppgiftsskydd

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 skall tillämpas på byrån.

Artikel 18

Administrativ kontroll

Byråns verksamhet skall övervakas av ombudsmannen i enlighet med bestämmelserna i artikel 195 i fördraget.

KAPITEL 5

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

ARTIKEL 19

Upprättande av budgeten

1. Byråns alla inkomster och utgifter skall beräknas för varje budgetår, som skall vara kalenderår, och redovisas i byråns budget.

2. Byråns inkomster och utgifter skall balansera varandra.

3. Utan att det påverkar andra resurser, skall byråns inkomster inbegripa

a) ett bidrag från gemenskapen som ingår i Europeiska gemenskapernas allmänna budget (kommissionens avsnitt), och

b) betalningar för tjänster som har tillhandahållits.

Dessa inkomster kan kompletteras med

a) frivilliga bidrag från medlemsstaterna och

b) ekonomiska bidrag från de organisationer eller tredjeländer som avses i artiklarna 8, 9 eller 27.

4. Byråns utgifter skall inbegripa löner, utgifter för administration och infrastruktur samt driftsutgifter.

5. Varje år skall styrelsen, på grundval av ett förslag utarbetat av direktören, upprätta en beräkning av byråns inkomster och utgifter för nästa budgetår. Denna beräkning, som skall inbegripa ett utkast till tjänsteförteckning, skall översändas av styrelsen till kommissionen senast den 31 mars.

6. Kommissionen skall översända beräkningen till Europaparlamentet och rådet (nedan ”budgetmyndigheten”) tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens budget.

7. På grundval av beräkningen skall kommissionen i det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget ta upp det preliminära belopp som den betraktar som nödvändigt för tjänsteförteckningen och det bidrag som skall belasta den allmänna budgeten, som den skall förelägga budgetmyndigheten enligt artikel 272 i fördraget.

8. Budgetmyndigheten skall fastställa de anslag som skall utgöra bidrag till byrån. Budgetmyndigheten skall anta byråns tjänsteförteckning.

9. Byråns budget skall antas av styrelsen. Budgeten skall bli slutlig efter det att Europeiska unionens allmänna budget slutligen har antagits. Vid behov skall den justeras i enlighet med den allmänna budgeten.

10. Styrelsen skall så snart som möjligt underrätta budgetmyndigheten om att den har för avsikt att genomföra eventuella projekt som kan få betydande konsekvenser för finansieringen av dess budget, särskilt projekt som rör egendom som exempelvis hyra eller köp av byggnader. Den skall informera kommissionen om detta.

Om en av budgetmyndighetens båda grenar har meddelat att den har för avsikt att lämna ett yttrande skall den överlämna detta till styrelsen inom sex veckor från och med den dag då den underrättades om projektet.

Artikel 20

Genomförande av budgeten

1. Direktören skall genomföra byråns budget.

2. Senast den 1 mars efter budgetårets utgång skall byråns räkenskapsförare överlämna den preliminära redovisningen till kommissionens räkenskapsförare tillsammans med en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under budgetåret. Kommissionens räkenskapsförare skall sammanställa institutionernas och de decentraliserade organens preliminära redovisning i enlighet med artikel 128 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (”budgetförordningen”).

3. Senast den 31 mars efter utgången av det berörda budgetåret skall kommissionens räkenskapsförare överlämna byråns preliminära redovisning till revisionsrätten tillsammans med en rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen under budgetåret. Rapporten om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen för det budgetåret skall också översändas till Europaparlamentet och rådet.

4. Efter det att revisionsrättens synpunkter på byråns preliminära redovisning enligt bestämmelserna i artikel 129 i budgetförordningen har inkommit, skall direktören ansvara för upprättandet av de slutliga räkenskaperna och översända dem till styrelsen för yttrande.

5. Styrelsen skall avge ett yttrande om byråns slutliga redovisningar.

6. Direktören skall senast den 1 juli efter varje budgetår som löpt ut, översända slutredovisningarna till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten tillsammans med yttrandet från styrelsen.

7. De slutliga redovisningarna skall offentliggöras.

8. Senast den 30 september skall direktören överlämna ett svar på dess iakttagelser till revisionsrätten. Direktören skall också skicka detta svar till styrelsen.

9. Direktören skall på Europaparlamentets begäran lämna den information som behövs för att förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för det berörda budgetåret skall fungera väl, i enlighet med artikel 146.3 i budgetförordningen.

10. Europaparlamentet skall före den 30 april år n+2 bevilja byråns direktör ansvarsfrihet för budgetens genomförande budgetår n, på rekommendation av rådet som skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.

11. Styrelsen skall anta byråns finansiella bestämmelser efter samråd med kommissionen. Dessa bestämmelser får inte avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002, såvida inte detta uttryckligen är nödvändigt för byråns funktion och kommissionen skall i så fall ge sitt godkännande i förväg.

Artikel 21

Bedrägeribekämpning

1. För att det skall vara möjligt att bekämpa bedrägerier, korruption och andra lagstridiga handlingar skall bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 gälla byrån utan förbehåll.

2. Byrån skall ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) och utan dröjsmål fastställa bestämmelser som skall tillämpas på all personal vid byrån.

3. I beslut om finansiering samt i de avtal om och instrument för genomförande som ingåtts till följd av dessa beslut skall det uttryckligen föreskrivas att revisionsrätten och OLAF vid behov skall få utföra kontroller på plats hos dem som mottagit anslag från byrån och hos den personal som har fördelat dessa anslag.

KAPITEL 6

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

ARTIKEL 22

Rättslig ställning och säte

1. Myndigheten skall vara en juridisk person.

2. Byrån skall i alla medlemsstater ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen. Den skall särskilt kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

3. Byrån skall företrädas av direktören.

4. Byrån skall rättsligt efterträda Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet. Det skall överta centrumets rättsliga rättigheter och skyldigheter samt ekonomiska förpliktelser och skulder. Anställningskontrakt som har ingåtts av centrumet innan denna förordning antogs skall gälla.

5. Byrån ska ha sitt säte i Wien.

Artikel 23

Personal

1. Tjänsteföreskrifterna för Europeiska gemenskapernas tjänstemän, anställningsvillkoren för andra anställda vid Europeiska gemenskaperna och de regler som antagits gemensamt av Europeiska gemenskapens institutioner för tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren skall tillämpas på byråns personal.

2. Gentemot sin personal skall byrån utöva de befogenheter som har tilldelats den av tillsättningsmyndigheten.

3. Styrelsen skall i samråd med kommissionen anta de genomförandebestämmelser som krävs i enlighet med bestämmelserna i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

4. Styrelsen får införa bestämmelser som gör det möjligt för byrån att anställa nationella experter utsända från medlemsstaterna.

Artikel 24

Språkanvändning

1. Bestämmelserna i förordning nr 1 av den 15 april 1958 skall tillämpas på byrån.

2. Översättningscentrum för Europeiska unionens organ skall utföra de översättningar som byråns arbete kräver.

Artikel 25

Immunitet och privilegier

Byrån skall omfattas av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier.

Artikel 26

Domstolens behörighet

1. Byråns avtalsrättsliga ansvar skall regleras av den lagstiftning som är tillämplig på avtalet i fråga.

Domstolen skall vara behörig enligt skiljedomsklausuler i avtal som ingås av byrån.

2. Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar skall byrån ersätta skada, som orsakats av byrån eller av dess anställda vid tjänsteutövning, i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar.

Domstolen skall vara behörig i tvister om ersättning för sådana skador.

3. Domstolen skall vara behörig att pröva talan som väcks mot byrån enligt de villkor som framgår av artiklarna 230 eller 232 i fördraget.

Artikel 27

Deltagande av kandidatländer eller blivande kandidatländer

1. Byrån skall vara öppen för medverkan av de länder som har ingått associeringsavtal med gemenskapen och som av Europeiska rådet har fastställts som kandidatländer eller blivande kandidatländer till unionen om det berörda associeringsrådet beslutar om ett sådant deltagande.

2. I så fall skall bestämmelserna om deras deltagande fastställas genom ett beslut i det berörda associeringsrådet. I beslutet skall fastställas vilken expertkunskap och vilket stöd som skall erbjudas till landet i fråga, och dessutom skall anges hur, på vilket sätt och i vilken omfattning dessa länder skall delta i byråns arbete och även vilka bestämmelser som gäller för deltagande i de initiativ som byrån tar, ekonomiska bidrag och personal. Beslutet skall överensstämma med denna förordning och med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för andra anställda vid Europeiska gemenskaperna. Beslutet skall ange att det deltagande landet får utse en oberoende person som uppfyller de krav som anges i artikel 11.1 a som observatör i styrelsen utan rösträtt.

3. Byrån skall ta upp situationen vad gäller grundläggande rättigheter i de länder som deltar i enlighet med denna artikel, i den mån det är relevant för respektive associeringsavtal. Artiklarna 4 och 5 skall analogt tillämpas i detta syfte.

Artikel 28

Verksamhet som omfattas av avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen

Denna förordning skall inte påverka rådets möjlighet att, då det agerar i enlighet med avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen, ge byrån behörighet att utföra sin verksamhet enligt denna förordning också i fråga om de områden som omfattas av avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen.

KAPITEL 7

SLUTBESTÄMMELSER

ARTIKEL 29

Förfarande

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna och med kommissionens företrädare som ordförande.

2. När hänvisning sker till denna punkt skall det föreskrivande förfarandet i artikel 5 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artikel 7.3 i det beslutet skall iakttas.

3. Den tidsperiod som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.

Artikel 30

Övergångsordningar

1. Den nuvarande mandatperioden för ledamöterna i Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighets styrelse skall löpa ut den 31 december 2006. Kommissionen skall vidta de åtgärder som krävs för att en styrelse skall kunna inrättas i enlighet med artikel 11 och inleda sin mandatperiod den 1 januari 2007.

2. Kommissionen skall påbörja förfarandet för att utse en direktör för byrån i enlighet med artikel 13.1 utan dröjsmål efter det att denna förordning har trätt i kraft.

3. Styrelsen får, på förslag av kommissionen, förlänga den nuvarande mandatperioden för direktören för Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet i högst 18 månader, i väntan på det utnämningsförfarande som avses i punkt 2.

4. Om centrumets direktör inte vill eller kan agera i enlighet med punkt 3 skall styrelsen utse en tillförordnad direktör på samma villkor.

Artikel 31

Utvärderingar

1. Byrån skall regelbundet genomföra förhands- och efterhandsbedömningar av åtgärder den genomför när dessa är förknippade med betydande utgifter. Den skall meddela styrelsen resultaten av dessa bedömningar.

2. Byrån skall varje år till budgetmyndigheten översända alla uppgifter som rör utvärderingsresultaten.

3. Senast den 31 december 2009 skall byrån beställa en oberoende extern utvärdering av de resultat byrån har uppnått under de tre första verksamhetsåren utifrån den uppdragsbeskrivning som styrelsen har antagit i samverkan med kommissionen. Utvärderingen skall beakta byråns uppgifter, dess arbetsmetoder och dess betydelse för att skydda och främja de grundläggande rättigheterna, och den skall innehålla en analys av synergieffekterna och de ekonomiska konsekvenserna av eventuella utvidgningar av uppgifterna. Vid utvärderingen skall man beakta berörda parters synpunkter såväl på gemenskapsnivå som på nationell nivå.

Utvärderingen skall också visa på eventuella behov av att ändra eller utöka byråns uppgifter, räckvidd, verksamhetsområde eller struktur, även särskilda strukturella ändringar som krävs för att garantera överensstämmelse med övergripande bestämmelser om tillsynsmyndigheter när dessa har trätt i kraft.

4. Styrelsen skall, i samråd med kommissionen, fastställa när kommande externa utvärderingar skall genomföras och vilken omfattning de skall ha. De skall genomföras med jämna mellanrum.

Artikel 32

Översyn

1. Styrelsen skall granska slutsatserna av den utvärdering som avses i artikel 31 och lämna sådana rekommendationer till kommissionen som kan behövas avseende förändringar av byrån, dess arbetsmetoder och dess uppdrag. Kommissionen skall vidarebefordra utvärderingsrapporten och rekommendationerna till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén samt offentliggöra dessa handlingar.

2. Efter en bedömning av utvärderingsrapporten och rekommendationerna får kommissionen lägga fram förslag till de ändringar av denna förordning som den anser nödvändiga.

Artikel 33

Inledande av byråns verksamhet

Byrån skall inleda sin verksamhet den 1 januari 2007.

Artikel 34

Upphävande

1. Förordning (EG) nr 1035/97 skall upphöra att gälla med verkan från den 1 januari 2007.

2. Hänvisningar till den upphävda förordningen skall anses som hänvisningar till denna förordning.

Artikel 35

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel [...]

På rådets vägnar

Ordförande

2005/0125 (CNS)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om att ge Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter rätt att bedriva verksamhet på de områden som avses i avdelning VI av fördraget om Europeiska unionen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 30, 31 och artikel 34.2 c i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,[19]

med beaktande av Europaparlamentets yttrande,[20] och

av följande skäl:

(1) Europeiska unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och på rättsstatsprincipen, vilka principer är gemensamma för medlemsstaterna, och skall respektera de grundläggande rättigheterna, såsom de garanteras i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner.

(2) Unionens syfte, i enlighet med fördraget, omfattar att stärka skyddet av medlemsstaternas medborgares rättigheter och intressen, bevara och utveckla ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, bevara och stärka skyddet för fred och frihet och främja demokratin på grundval av de grundläggande rättigheter som erkänns i medlemsstaternas konstitutionella traditioner och lagstiftning samt i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

(3) I enlighet med artikel 29 i fördraget skall unionens mål vara att ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område med frihet, säkerhet och rättvisa genom att bland medlemsstaterna utforma gemensamma insatser på områdena polissamarbete och straffrättsligt samarbete samt genom att förebygga och bekämpa rasism och främlingsfientlighet.

(4) Genom förordning (EG) nr [NUMBER]/2006[21] inrättas Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, i syfte att ge stöd och experthjälp i fråga om grundläggande rättigheter till gemenskapens och medlemsstaternas institutioner och myndigheter, för att hjälpa dem att till fullo respektera de grundläggande rättigheterna när de vidtar åtgärder eller utövar verksamhet inom sina behörighetsområden.

(5) Detta beslut utgör den nödvändiga rättsliga grunden för att ge byrån rätt att på samma villkor utföra de uppgifter som avses i avdelning VI ”Bestämmelser om polissamarbete och straffrättsligt samarbete” i fördraget.

(6) Inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa vad gäller åtgärder under avdelning VI i fördraget kräver att de enskildas grundläggande rättigheter skyddas. Artiklarna 30 och 31 samt artikel 34.2 c i fördraget är följaktligen den korrekta rättsliga grunden för detta förslag.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 28 i rådets förordning (EG) nr [NUMBER]/2006 bemyndigas härmed Europeiska byrån för grundläggande rättigheter att utföra sin verksamhet som den definieras i rådets förordning (EG) nr [NUMBER]/2006 inom de områden som ingår i avdelning VI i fördraget.

Artikel 2

Artiklarna 2–32 i förordning (EG) nr [NUMBER]/2006 skall analogt tillämpas på byråns verksamhet i samband med detta beslut. Hänvisningar till gemenskapsrätten i bestämmelserna i förordning (EG) nr [NUMBER]/2006 skall förstås som hänvisningar till EU-lagstiftning vad gäller avdelning VI i fördraget. Hänvisningar till berörda gemenskapsorgan, byråer och kontor skall förstås också som hänvisningar till berörda EU-organ som är inrättade inom eller på grundval av avdelning VI.

Artikel 3

Detta beslut får verkan den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Utfärdat i Bryssel den […]

På rådets vägnar

Ordförande

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Name of the Proposals

Proposal for a Council Regulation establishing a European Union Agency for Fundamental Rights and Proposal for a Council Decision empowering the European Union Agency for Fundamental Rights to pursue its activities in areas referred to in Title VI of the Treaty on European Union.

ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

- Police area: 18 Area of freedom, security and justice

- Activity: 18 04 Citizenship and fundamental rights

Budget lines

3.1. Budget lines:

Financial perspectives 2007-2013: Heading 3

Current nomenclature:

- 18.04 05 01: European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia - Subsidy to titles 1 & 2

- 18 04 05 02: European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia – Subsidy to title 3

3.2. Duration of the action and of the financial impact: 1 January 2007 – 31 December 2013

From 2007 onwards the allocation of appropriations will depend on the new financial perspective 2007-2013.

3.3. Budgetary characteristics:

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

18.04 05 | Non-comp | Diff[22] | NO | NO | YES/NO (open, in accordance with bilateral agreements) | No 3 |

SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

The following figures, both in terms of financial and human resources, have been allocated in full respect of the cost-effectiveness principle, supported by the analysis carried out during the ex-ante evaluation[23].

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

TOTAL PA including cost of Human Resources | a+b+c+d+e | 16,262 | 20,365 | 21,368 | 24,030 | 26,834 | 28,538 | 30,338 | 167.735 |

Co-financing details

If the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):

EUR million (to 3 decimal places)

To improve definitions, existence and comparability of data on fundamental rights. | Provision of comparable data on fundamental rights in the annual report. Satisfaction rates of data users |

To objectively review and analyse existing reports, studies, judgements and other evidence on fundamental rights pertaining to the EU policy. | Existence of reports reviewing the ‘state of the art’ in the latest research Existence of publicly available online resource library |

To develop a strong analytical capacity and act as a centre of expertise on fundamental rights. | Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in other documents) |

To monitor the application of fundamental rights standards in practice by the EU institutions, bodies and agencies. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To monitor the application of fundamental rights standards on the ground by Member States when they are implementing Community law. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To identify good practice in respecting and promoting fundamental rights by the EU institutions, bodies and agencies and Member States. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To express opinions on fundamental rights policy developments in the EU. | Perception of the quality and relevance of the opinions by the EU institutions |

To raise public awareness of fundamental rights. | Level of awareness of citizens – public opinion surveys Use of Agency’s website, downloading of its reports |

To promote dialogue with civil society, coordinate and network with various actors in the field of fundamental rights. | Existence of networks Effectiveness of networks – surveys of participants |

To provide effective assistance and expertise to the Union institutions and relevant authorities of the Member States | Citation rates (how often the Union institutions and national authorities exploit the results of the work of the Agency as starting point for necessary measures) |

- 5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[28] chosen for the implementation of the action.

x Centralised Management

ٱ Directly by the Commission

x Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

x Bodies set up by the Communities as referred to in Art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

The Director will be responsible for the implementation of effective monitoring and evaluation of the performance of the Agency against its objectives according to professionally recognised standards and shall report annually to the Management Board on the results of the evaluation.

The Director will prepare an annual report on the activities of the Agency which will compare, in particular, the results achieved with the objectives of the annual Work Programme; this report, following adoption by the Management Board, will be forwarded by 15 June at the latest to the European Parliament, the Council, the Commission and the Court of Auditors.

The Agency should also be subject to periodic external evaluation. The first external evaluation should be carried out after three years of operation. Such an external evaluation, in addition to questions of efficiency and effectiveness, should also consider the following questions:

- the Agency’s place in, and contribution to, the system of European governance (as a means of delivering Community policy objectives);

- the consistency of the Agency’s activities with those of other international organisations, such as the Council of Europe, OSCE and UN, and other relevant European bodies, such as the European Institute for Gender Equality;

- the value added by the Agency as a type of implementation of Community policy (compared to “in-house” implementation by Commission departments);

- the longer-term impact of the Agency’s activities on citizens and their level of awareness of their fundamental rights.

Table 2 suggests several indicators which can be used to evaluate the progress made by the Agency towards achieving each of the objectives described above. They include both output indicators (e.g. provision of comparable data) and impact indicators (e.g. rising public awareness).

Table 2 Potential monitoring and evaluation indicators of the Agency

Objectives | Potential monitoring indicators |

To improve definitions, existence and comparability of data on fundamental rights. | Provision of comparable data on fundamental rights in the annual report Satisfaction rates of data users |

To objectively review and analyse existing reports, studies, judgments and other evidence on fundamental rights pertaining to the EU policy. | Existence of reports reviewing the ‘state of the art’ in the latest research Existence of publicly available online resource library |

To develop a strong analytical capacity and act as a centre of expertise on fundamental rights. | Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in other documents) |

To monitor the application of fundamental rights standards in practice by the Union institutions, bodies and agencies. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To monitor the application of fundamental rights standards on the ground by Member States when they are implementing Community law. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To identify good practice in respecting and promoting fundamental rights by the Union institutions, bodies and agencies and Member States. | Quality of annual and thematic reports - regular surveys of users |

To express opinions on fundamental rights policy developments in the EU. | Perception of the quality and relevance of the opinions by the Union institutions Citation rates (how often Agency’s outputs are mentioned in the measures taken by Union institutions) |

To raise public awareness of fundamental rights. | Level of awareness of citizens – public opinion surveys Use of Agency’s website, downloading of its reports |

To promote dialogue with civil society, coordinate and network with various actors in the field of fundamental rights. | Existence of networks Effectiveness of networks – surveys of participants |

To work in a complementary way and to avoid overlap with the relevant international organisations, in particular with the Council of Europe, and with the relevant Community agencies and Union bodies when pursuing its objectives | Low level of overlapping outputs (reports, surveys, campaigns) Number of cooperation projects Effectiveness of cooperation – surveys of international organisations, Community agencies and Union bodies |

To provide effective assistance and expertise to the Union institutions and relevant authorities of the Member States | Citation rates (how often the Union institutions and national authorities exploit the results of the work of the Agency as starting point for necessary measures) |

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

The ex-ante evaluation supporting this proposal was conducted in late 2004 and early 2005 by the Commission departments in charge of the policy area of fundamental rights, in particular DG Justice, Freedom and Security. It is based mainly on the Preparatory Study for impact assessment and ex-ante evaluation of the Fundamental Rights Agency, 2005[29] and on the Meta-Evaluation Report on the Community Agency System, 2003[30] and the evaluation of the functioning of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia.[31] These studies allowed for a comprehensive identification of existing needs; the formulation of objectives and respective indicators; the scoping of different policy options as regards mandate and structure of the Agency, including alternative zero and their potential results; the evaluation of the value added by Community-level action; assessment of associated risks, also on the basis of similar experiences in the past; the definition of monitoring and evaluation systems; and a preliminary cost effectiveness analysis, covering estimations on appropriations, human resources and other administrative expenditure.

6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation and risk assessments (lessons learned from similar experiences in the past)

The establishment of the European Union Agency for Fundamental Rights takes account of similar experience in the establishment of other Community agencies. Table 3 presents a description of a number of lessons learnt in the establishment and operation of those agencies and possibilities for addressing the risks in the work of the Agency, based on the experiences of establishing Community agencies in the past.[32].

Table 3 Main risks in the work of the Agency

Risk | What could be done about addressing the risk? (lessons from the past) |

Difficulties in major extension of the mandate of the EUMC | Master plan, including a feasibility study, planning of team, infrastructure etc. |

Failure to ensure high quality (e.g. as regards comparability) of the data collected and of the results of its analysis | Ensure that the staffing of the research unit within the Agency is sufficient in the establishment phase Monitor closely (on an annual basis) the quality of outputs delivered by the Agency |

Lack of focus in collecting data | Mechanism of consultation with main stakeholders, mapping of existing data and mapping of needs |

Incomplete coverage of Member States in establishing the network of national focal points | Flexibility in financing could mean that the Agency could give grants to organisations to act as a national focal point for a ‘trial period’ and build capacity of data collection locally |

Lack of close work with Member States in providing comparable or compatible data | Ensure that the establishment of a liaison network with the officials from the Member State governments is taken as a prime task in the establishment phase Establish a formal liaison network with national statistical institutes and other stakeholders |

Lack of effectiveness in disseminating the outputs of work | Clear and targeted communications strategy identifying key audiences and best ways to reach them |

Lack of engagement with the Union institutions Lack of clarity on primary beneficiaries of the Agency[33] | Agency has an obligation to respond quickly to requests for information and assessment from EU Institutions Agency’s outputs need to reflect EU priorities and needs |

Difficulty of producing tailor made and timely outputs matching the Union institutions’ needs | Good communication between the Agency and Union institutions (memorandum of understanding, regular informal meetings, consultation over annual work programmes) |

Risk of duplicating the work of other institutions | Good communication between 1) the Agency and the Union institutions; 2) the Agency and the Council of Europe and other international organisations such as the OSCE and the UN, and 3) the Agency and relevant Community agencies and Union bodies (memorandums of understanding, regular informal meetings, consultation over annual work programmes) |

High expectations from non-governmental organisations and citizens | Clarity in the Communication Strategy about objectives and tasks of the Agency |

Failure to get good value for money | Focus on the objective and keep good contacts with all the stakeholders, including Union institutions, while acting in fully independence |

Failure to respect all rules for financial procedure laid down in the Financial Regulation | Set down and implement 24 internal control standards Ensure that there is sufficiently staff with financial expertise and experience |

6.2.3. Terms and frequency of future evaluation

By the end of the third year following the entry into force of this Regulation, the Agency is to commission an independent external evaluation of its achievements, on the basis of terms of reference drawn up by the Management Board in agreement with the Commission. The Commission is to transmit the evaluation report accompanied by the recommendations of the Management Board to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions and make them public. After assessment of the evaluation report and the recommendations, the Commission may submit any proposal for amendments to this Regulation which it deems necessary.

ANTI-FRAUD MEASURES

The financial rules applicable to the Agency are to be adopted by the Management Board following consultation with the Commission. They may not depart from Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 19 November 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities[34]. In accordance with Art.71 of Commission Regulation 2343/2002, the Agency is to have an internal auditing function that must be performed in compliance with the relevant international standards while the Commission's internal auditor will exercise the same powers with respect to the Agency as with respect to Commission departments.

All measures developed by the Agency are to form part of its Multiannual Framework, adopted by the Commission in accordance with a comitology procedure, and of its annual Work Programme agreed by the Management Board. The Director will be accountable for the management of his/her activities to the Management Board. In addition, controls by the Commission or the Court of Auditors of the European Communities may be carried out on the basis of documents or on the spot.

DETAILS OF RESOURCES

8.1. Resources included in reference amount

Information below is indicative. It will be developed after a more detailed examination, taking into account the final tasks and needs of the Agency as regards the human and administrative resources.

8.1.1. Number and type of human resources – title 1

Types of post | Staff to be assigned to management of the action using existing and/or additional resources (number of posts/FTEs) |

- For 2007 the full cost per official or temporary staff is € 108,000. This amount includes personnel costs and administrative expenditure (buildings, IT, etc). From 2008 an annual deflator of 2 % is used.

- 15 new persons will be recruited for the first year on average by mid year so the number of new staff is half of 15 for calculation purposes. For 2007, the calculation is (37 + 7,5) * 108.000 =€ 4.806.000

8.1.2. Description of tasks deriving from the action

- Collect information and data on fundamental rights situation, policies and practices within the European Union through administrations, NGOs, experts; carry out surveys, when necessary;

- Record this information eventually in a common database;

- Analyse the information gathered directly or by experts, publish and disseminate results of such analysis,

- Develop methods to improve the comparability, objectivity and reliability of data on fundamental rights at Community level; develop analyse and evaluate relevant methodological tools; develop common standards for the establishment and collection of those data,

- Prepare and organise meetings of experts on legal, economical and social aspects of fundamental rights;

- Organise conferences, round tables and meetings at European level on topics directly relevant for fundamental rights;

- Organise campaigns for promotion of fundamental rights in the European medias;

- Edit, publish and distribute results of studies and other information (annual report, magazine, posters, videos, CD ROM, etc.), in formats that take into account also the needs of disabled persons;

- Edit publish and distribute reports and conclusions based on the results of the studies and meetings organised;

- Set up and coordinate an internet information network on issues related to fundamental rights: the Agency is to establish permanent cooperation with the relevant academic, research, governmental and non-governmental organisations at national level in each Member State;

- Disseminate best practices and the results of concrete cooperation, be it through the organization of conferences and seminars, the publication of booklets or other information materials and/ or the use of electronic means of communication;

- Develop training material on fundamental rights for Member States’ administrations and organisations involved in fundamental rights policies or wishing to develop actions in this field,

- Launch call for tenders and proposals for the relevant actions, manage contracts and grant agreements, proceed to commitments and payments, evaluate results and outputs,

- Organise meetings of the Management Board, Executive Board and the Fundamental Rights Forum.

8.1.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

The European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia currently has 37 posts, of which 15 are A*, 13 B* and 9 C* posts. The contracts of the current holders of these posts will be continued in the framework of the Agency.

X Posts currently allocated for the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia to be replaced or extended ( 37 )

( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

X Posts to be requested in the next APS/PDB (2007) procedure ( 15 )

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.1.4 Objectives of the proposal in terms of their financial cost –title 3

(The subsidy of administrative expenditure – title 2 will cover the operational objectives 4 and 5 under heading of 18 04 05 01 the Community budget)

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

Other technical and administrative assistance |

- intra muros |

- extra muros |

Total Technical and administrative assistance |

8.2 Resources not included in reference amount

8.2.1. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

Type of human resources | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012-2013 |

Officials and temporary staff (18 04 05 01) | 0.162 (1.5 x 0,108) | 0.165 (1.5 x 110) | 0.168 (1.5 x 0,112) | 0.230 (2 x 0,115) | 0.234 (2 x 0,117) | 0.238 (2 x 0,119)2 |

Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0.162 | 0.165 | 0.168 | 0.23 | 0.234 | 0.238 |

This is the cost of the staff devoted to evaluation, control and coordination of the Agency within the Commission.

Calculation – Officials and Temporary agents In 2007-2009, 1,5 officials/year are allocated to the tasks of control, budget drafting and funding and coordination between the Commission and the Agency. Later, when the Agency will be reaching its full capacity, there is a need for 2 officials/year for these tasks. See details in table 8.2.1. The estimation of the workload is based on the experience with existing agencies, in particular the EUMC. The staff needed is A-grade officials. |

Calculation – Staff financed under art. XX 01 02 No such staff foresee, ref. table 8.2.1. |

8.2.2 Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |

.57XX 01 02 11 03 – Committees[37] |

XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |

XX 01 02 11 05 – Information systems |

Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |

Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) |

Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 1,400 |

Calculation – Other administrative expenditure not included in reference amount |

The needs for human and administrative resources will be covered within the allocation granted to the managing service in the framework of the annual allocation procedure.

[1] EUT C […], […], s. […].

[2] EUT C […], […], s. […].

[3] EUT C […], […], s. […].

[4] EUT C […], […], s. […].

[5] Proklamerad i Nice den 7 december 2000. EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

[6] Undertecknad i Rom den 4 november 1950.

[7] EUT L 151, 10.6.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1652/2003, EGT L 245, 29.9.2003, s. 33.

[8] KOM(2004) 693 slutlig, 25.10.2004.

[9] KOM (2005) 59 slutlig, 25.2.2005.

[10] EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

[11] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

[12] EGT 17, 6.10.1958, s. 385. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

[13] EGT L 314, 7.12.1994, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1645/2003, EUT L 245, 29.9.2003, s. 13.

[14] EGT L 357, 21.12.2002, s. 72 med rättelse i EGT L 2, 7.1.2003, s. 39.

[15] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[16] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[17] EGT C 194, 25.6.1997, s. 4.

[18] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[19] EUT C […], […], s. […].

[20] EUT C […], […], s. […].

[21] EUT C […], […], s. […].

[22] Differentiated appropriations

[23] The evaluation procedure was supported by the preparatory study for the impact assessment and ex-ante evaluation of Fundamental Rights Agency, conducted by the European Policy Evaluation Consortium (EPEC), accessible athttp://europa.eu.int/comm/justice_home/news/consulting_public/fundamental_rights_agency/index_en.htm.

[24] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[25] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[26] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years

[27] This covers the Union after the expected accession of Bulgaria and Romania, since the Agency should be operational at the time when these countries have joined the Union.

[28] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point.

[29] Conducted by European Policy Evaluation Consortium (EPEC), February 2005)

[30] European Commission, Budget Directorate General, 15/9/2004

[31] Communication from the Commission on the activities of the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia, together with proposals to recast Council Regulation (EC) 1035/97, COM(2003) 483, 5.08.2004

[32] The table is primarily based on: the external EUMC evaluation report from 2002; EPEC visit to EUMC in February 2005; and the Meta-Evaluation of the Community Agency system carried out by DG Budget in 2003.

[33] This was an issue also raised in the course of public consultation.

[34] OJ L 357, 21.12.2002, p. 72 with Corrigendum in OJ L 2, 7.1.2003, p. 39.

[35] As described under Section 5.3

[36] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[37] Specify the type of committee and the group to which it belongs.