SV Europeiska unionens officiella tidning C 288/120

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Gemensamt meddelande från Europeiska kommissionen och Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet, och Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser

[JOIN(2016) 29 final]

(2017/C 288/17)

Föredragande: Luca JAHIER

Remiss Europeiska kommissionen 23.9.2016 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig facksektion Yttre förbindelser Antagande av facksektionen 2.5.2017 Antagande vid plenarsessionen 31.5.2017 Plenarsession nr 526 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 165/0/0

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Kulturen har en viktig roll att spela i dagens internationella politiska miljö, där respekten för mänskliga rättigheter, tolerans, samarbete och ömsesidig solidaritet återigen hotas. EESK välkomnar därför det gemensamma meddelandet, som visar på en tydlig förståelse för kulturens inverkan, utgör en imponerande sammanställning av befintliga program på EU-nivå och nationell nivå och lyfter fram potentiella insatsområden på området för internationellt kulturellt utbyte.

1.2 EESK efterlyser nu ett kliv framåt, från ett dokument om ”vägen mot en EU-strategi” till antagandet och sedan genomförandet av en tydlig strategi och handlingsplan. Handlingsplanen bör fylla fyra strukturella behov: den bör ge klarhet åt styrningen på EU-nivå, sträva efter att samordna och tillhandahålla extra stöd på medlemsstatsnivå, förtydliga de finansiella aspekterna och främja nätverk av sammanlänkade aktörer inom kultursektorn, som företräder ett kulturellt blomstrande civilt samhälle.

1.3 För att kulturens betydelse för hållbarhet ska erkännas fullt ut uppmanar EESK till att kultur erkänns som en fjärde pelare för hållbar utveckling, jämsides med de ekonomiska, sociala och miljömässiga pelarna.

1.4 EESK välkomnar erkännandet av att kulturen är en viktig grund för fred och stabilitet. Kulturen har därför en nyckelroll när det gäller att främja EU:s huvudsakliga mål om att ”främja freden, sina värden och folkens välfärd” (artikel 3 i EU-fördraget). EESK uppmanar därför EU att med utgångspunkt i Europas egna erfarenheter inta sin plats som världsledande när det handlar om att tillämpa, skydda och främja freden i världen.

1.4.1 Detta skulle till exempel kunna främjas genom att man utvecklar experimentella initiativ som det nya Vita duvan-initiativet, som bygger på EU:s roll i Nordirlands fredsprocess och ger konfliktlösningsstrategierna en välbehövlig kulturell och fredsbyggande aspekt.

1.4.2 Att främja kulturen som en hörnsten för fred och stabilitet går hand i hand med att uppmärksamma den konstnärliga yttrandefriheten som en mänsklig rättighet och att stödja globala initiativ som skyddar konstnärers rättigheter, samt vidareutveckla sådana initiativ på EU-nivå.

1.4.3 Kommittén är medveten om att kulturen kan missbrukas och manipuleras för att underblåsa en auktoritär, populistisk eller annan politisk agenda. Utbyten inom EU gör det möjligt att få insikt i flera olika aktörers synpunkter och möjliggör pluralistiska strategier, utan den kontroll som är typisk för propaganda. Kulturen bygger på mångfaldens extraordinära rikedom och kommer därför med nödvändighet att bekämpa populistiska tendenser och statligt styrd kulturell propaganda, bygga broar mellan folk och öppna upp möjligheter till ett närmare samarbete och utbyte.

1.5 EESK understryker det civila samhällets betydelse i egenskap av huvudaktör i ett hållbart samhälle och i utvecklingen av alla initiativ på kulturområdet. EU bör därför investera i att stödja utvecklingen av ett strukturerat civilt samhälle på kulturområdet.

1.5.1 EESK lyfter fram betydelsen av de program som utforskar kulturens förbindelser med ekonomiska, sociala och politiska utvecklingsstrategier och som flyttar kulturen från det offentliga rummets periferi till dess centrum.

1.5.2 EESK uppmanar till att utveckla studie- och utbytesprogram på det kulturella området i vid bemärkelse, med det framgångsrika programmet Erasmus+ som förebild.

1.5.3 EESK välkomnar upprättandet av ett kulturellt forum för det civila samhället, som omfattar alla relevanta aktörer. EESK kommer att förbinda sig att stödja sådana strukturerade samråd och sådan strukturerad dialog under de kommande åren.

1.6 EESK erkänner vikten av kulturen och de kreativa industrierna som en viktig faktor för hållbar tillväxt och utveckling. I meddelandet framhålls ett antal aspekter och program, som EESK stöder fullt ut. Kommittén uppmanar därför till tillräckliga investeringar på detta område.

1.6.1 Kompetensutveckling inom kulturen och de kreativa sektorerna lägger grunden för att utveckla denna potential.

1.6.2 EESK stöder utvecklingen av ett program för ”kulturhuvudstäder” på internationell nivå, i samarbete med Europarådet och Unesco, samt en förstärkning av befintliga nätverk för städer för utbyte om kulturella frågor.

1.7 Kommittén betonar att ett kulturellt perspektiv bör integreras i alla framtida internationella avtal, till exempel det nya partnerskapet med AVS-länderna efter 2020.

1.8 EESK anser att den positiva dynamiken i det kommande Europaåret för kulturarv 2018 bör utnyttjas för att driva på antagandet och genomförandet av en handlingsplan för kultur i internationella förbindelser.

2. Översikt över kommissionens och den höga representantens gemensamma meddelande

2.1 I det gemensamma meddelandet beskrivs tillvägagångssätt för att uppnå en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser inom ramen för EU:s roll som global aktör.

2.2 I meddelandet föreslås tre pelare för genomförandet av denna strategi: 1) vägledande principer för EU:s åtgärder, 2) tre huvudlinjer för sådana åtgärder och 3) ett förslag till ett strategiskt synsätt på kulturdiplomati.

2.3 De föreslagna vägledande principerna betonar nödvändigheten av att främja kulturell mångfald och respekt för de mänskliga rättigheterna som väsentliga hörnstenar för demokrati, stabilitet och hållbar utveckling, inklusive åsiktsfrihet och konstnärlig yttrandefrihet. I detta sammanhang räcker det inte med att framhålla de europeiska kulturernas mångfald, utan man måste också betona ömsesidighet, dvs. ömsesidig respekt och interkulturell dialog. I meddelandet understryks dessutom behovet av komplementaritet och subsidiaritet i förhållande till befintliga insatser i medlemsstaterna. Dessutom uppmuntras ett övergripande synsätt som sträcker sig utöver konsten i strikt bemärkelse och som även omfattar politik och verksamhet inom interkulturell dialog, turism, utbildning, forskning och de kreativa industrierna. I meddelandet klargörs slutligen behovet av att undvika dubbelarbete och att beakta befintliga samarbetsramar och finansieringsinstrument, dvs. de specifika tematiska program och geografiska samarbetsramar som EU redan har föreslagit.

2.4 De föreslagna tre insatsvägarna för att utveckla det kulturella samarbetet med partnerländerna är a) att stödja kultur som en motor för hållbar social och ekonomisk tillväxt, b) att främja kultur och interkulturell dialog för fredliga förbindelser mellan folkgrupper och c) att förstärka samarbetet om kulturarv.

2.5 Insatsvägen för att stödja kultur som en motor för hållbar social och ekonomisk tillväxt innebär att hjälpa andra länder att utveckla kulturpolitiken, stärka de kulturella och kreativa industrierna och stödja de lokala myndigheternas roll i partnerländerna.

2.6 Utvecklingen av kulturpolitiken kan stödjas genom att man fördjupar den politiska dialogen och stärker styrsystemen, bl.a. genom målinriktat utbyte av erfarenheter.

2.7 I detta sammanhang betonas den roll som de kulturella och kreativa industrierna spelar när det gäller att främja smart och hållbar tillväxt för alla, och det nämns att kulturen bidrar med 1,5–3,7 % till låg- och medelinkomstländers BNP (Unescos indikatorer för kulturutveckling). I meddelandet föreslås därför utbyte kunskaper för att vidareutveckla denna sektor, stärka kreativa nav och kluster, utveckla relevant kompetens samt skapa ett stabilt regelverk för att ge stöd till små och medelstora företag och territoriellt samarbete.

2.8 Vikten av att stödja kulturen i anslutning till stadsutveckling lyfts fram, med betoning på dess inverkan på tillväxt och social sammanhållning. Man nämner också behovet av att göra offentliga utrymmen tillgängliga för alla samt audiovisuella programs och arkitekturens inverkan.

2.9 Den andra insatsväg som föreslås i meddelandet, att främja kultur och interkulturell dialog för fredliga förbindelser mellan folkgrupper, innebär att stödja samarbete, dialog och rörlighet för kulturaktörer och konstnärers verk.

2.10 Meddelandet nämner den interkulturella dialogens förmåga att främja fredsbyggande åtgärder, med kulturen som ett verktyg för förebyggande av konflikter samt försoning i samhällen efter konflikter, och olika befintliga instrument räknas upp.

2.11 Den tredje linjen som föreslås i meddelandet är att stärka samarbetet på kulturarvsområdet som ett viktigt uttryck för kulturell mångfald och ett verktyg för främjande av turism och ekonomisk tillväxt. Därför föreslås det att man stöder forskning om kulturarvet, bekämpar olaglig handel och bidrar till de internationella insatserna, under Unescos ledning, för att skydda kulturarvsplatser.

2.12 I den tredje pelaren föreslås ett strategiskt synsätt på EU:s kulturdiplomati genom att uppmuntra samarbete mellan alla aktörer för att säkerställa komplementaritet och synergier. Dessa aktörer är regeringar på alla nivåer, lokala kulturorganisationer och det civila samhället, kommissionen och den höge representanten, medlemsstaterna och deras kulturinstitut. Samtidigt föreslås olika format för utökat samarbete.

2.13 I meddelandet understryks dessutom vikten av interkulturella utbyten för studenter, forskare och före detta studenter via befintliga och nya utbytesprogram.

3. Allmänna kommentarer till meddelandet

3.1 EESK välkomnar det gemensamma meddelandet från kommissionen och den höga representanten. I dagens läge, då social splittring och populistiska strömningar vinner terräng, har kulturen en allt större betydelse när det gäller att stärka banden mellan det civila samhället, främja ömsesidig förståelse, främja mångfald och utbyte och bemöta förenklade åsikter.

3.2 Meddelandet avslöjar en tydlig förståelse för kulturens inverkan, utgör en imponerande sammanställning av befintliga åtgärder på EU-nivå och nationell nivå och lyfter fram olika potentiella insatsområden på området för kulturellt utbyte och diplomati.

3.3 Kommittén betonar dock behovet av att ta strategin ytterligare ett steg framåt. En handlingsplan måste fastställa exakta fokuspunkter och strategiskt relevanta länder för att möjliggöra ett målinriktat tillvägagångssätt och en enhetlig utvärdering av den första fasen av strategin, med beaktande av det befintliga finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (2014-2020). Strategins relevans för samarbetet med EU:s grannländer och utvidgningsländerna bör betonas.

3.4 I de yttre förbindelserna kan kulturen inte betraktas som neutral och fristående från den politiska situationen i de berörda länderna. Exempel både från förr och från i dag visar att kulturen kan missbrukas och manipuleras för att underblåsa en auktoritär, populistisk eller annan politisk agenda. Även om kulturen i europeiska utbyten helt klart tjänar en agenda är det därför viktigt att understryka att i motsats till propaganda gör utbyten inom EU det möjligt att få insikt i flera olika aktörers synpunkter och pluralistiska strategier. EU avsäger sig således den kontroll som är typisk för propaganda. I detta hänseende kommer en kultur som bygger på mångfaldens extraordinära rikedom med nödvändighet att bekämpa populistiska tendenser och statligt styrd kulturell propaganda, bygga broar mellan folk, riva de murar som alltmer byggs upp, motverka växande fördomar och öppna upp möjligheter till ett närmare samarbete och utbyte.

3.5 Kulturell utbildning som bygger på kreativa processer och värnandet av mångfald, bland annat interkulturellt utbyte, kan ytterligare utveckla människors medvetenhet om och förmåga att stå emot användningen av kultur i ett populistiskt syfte.

3.6 Kommittén understryker också att mot bakgrund av att flera olika direktorat och parter är involverade i denna sektor måste man inrätta en tydlig förvaltningsstruktur för att leda samarbetet i syfte att kunna producera tydliga förslag och resultat. Denna struktur bör dock visa flexibilitet så att man inte skapar ytterligare administrativa bördor. Man bör också utse en ledande förvaltare för de tillgängliga medlen.

3.7 Även om kulturen bör ha ett värde i sig, understryker EESK också behovet av att integrera kulturen i angränsande områden, för att kultursektorn ska kunna främja fastställda mål och åtgärder och som ett erkännande av hur viktig kulturen är för det europeiska projektet. För närvarande saknas dock kulturen i de befintliga handlingsplanerna, inklusive kommissionens arbetsprogram för 2017. Kulturen måste i allt högre grad finnas med bland kommissionens prioriteringar och åtgärder och de första konkreta åtgärderna måste tas med i kommissionens arbetsprogram för 2018.

3.8 Kultur är avgörande för att stärka EU:s roll som global aktör, även inom de uttryckligen nämnda fokusområdena, särskilt EU:s strategi för Syrien, EU:s globala strategi och partnerskapet mellan Afrika och EU.

3.9 Med tanke på hur viktig kulturen och de kreativa industrierna är föreslår EESK att man fastställer bestämmelser för att se till att frågor som rör kultur och de kreativa industrierna beaktas i alla framtida förhandlingar på internationell nivå, med början från nästa förhandlingsmandat för det nya partnerskapet med AVS-länderna efter 2020. Detta inbegriper handelsförhandlingar, där EU bör vidta de åtgärder som krävs för att stödja, skydda och främja europeiska kulturaktiviteter (1).

3.10 EESK bör inkludera temat kultur i de permanenta organ som kommittén förvaltar och i sitt ordinarie arbete.

3.11 EESK välkomnar erkännandet av kulturens betydelse för våra samhällens utveckling och dess effekter på viktiga politiska frågor. EESK understryker dock att konst och kultur inte får reduceras till enbart deras strategiska och materiella värde, utan också måste uppmärksammas för deras inneboende värde som ledstjärnor för vår gemensamma mänsklighet.

3.12 ”Kulturella rättigheter” nämns kortfattat, men strategin borde reflektera över denna princip, som ingår i de europeiska värdena som en grund för kulturell förståelse, utbyte och utveckling. Strategin skulle också kunna ta fasta på det viktiga arbete som utförts av FN:s särskilda rapportör på området kulturella rättigheter (OHCHR) (2).

3.13 Även om det i meddelandet anges att människor ofta kommunicerar över gränserna med hjälp av digitala verktyg och att efterfrågan på utbyten och interkulturellt samarbete har ökat i takt med den digitala revolutionen, saknas ett tillräckligt fokus på vilka konsekvenser och vilken potential som denna digitala omställning innebär för de internationella kulturella förbindelserna. Det är därför av största vikt att forska i och ta till sig effekterna av digitaliseringen, med särskild hänsyn till konsekvenserna för interkulturellt utbyte mellan människor, och undersöka såväl dess potential som dess risk för partiskhet och felaktig information. I detta avseende gör kulturutbyten det möjligt att utveckla människors intressen och uppmuntra utnyttjandet av information och resurser som är tillgängliga på nätet.

3.14 Det är diskutabelt om digitala verktyg är en drivkraft för detta växande utbyte, eftersom ekonomiska förändringar och sociala utmaningar kan betraktas som den dominerande kraften bakom utvecklingen av globala trender.

3.15 Mot bakgrund av den senaste tidens händelser föreslår EESK att man i meddelandet inkluderar interreligiös dialog som en del av den interkulturella dialogen, inklusive filosofiska och konfessionslösa organisationer, i enlighet med ingressen till fördraget om Europeiska unionen, för att hämta inspiration från ”Europas kulturella, religiösa och humanistiska arv”, och artikel 17 i EUF-fördraget. Detta skulle kunna främjas med hjälp av försöksinitiativ, till exempel genom att ge studenter och forskare från religiösa universitet och skolor möjligheter inom ramen för Erasmus+-programmet.

3.16 I meddelandet nämns kulturens inverkan på hållbar utveckling som en del av en inkluderande och balanserad ekonomisk tillväxt (3). EESK beklagar att denna fråga inte betonas ytterligare, med tanke på diskussionerna om att göra kulturen till en fristående pelare till stöd för hållbar utveckling. På senare år har allt fler organisationer (4) anammat denna ståndpunkt, med betoning på att kulturen måste tillmätas samma betydelse som andra utvecklingsaspekter: ekonomi, social delaktighet och miljö. EESK stöder denna strategi aktivt. Detta hänger i sin tur samman med synen på kultur som den främsta ingrediensen i ett inkluderande gemenskapsbyggande.

3.17 EESK betonar den centrala betydelse som processer för gemensamt skapande har för konstnärlig utveckling och konstnärligt utbyte. Detta är en faktor som inte nämns i meddelandet. Gemensamt skapande ökar inte bara utbyten och inlärning ”i ögonhöjd” utan kan också leda till innovativt arbete som främjar både konstnärlig utveckling och tillväxt, inklusive ekonomisk och social utveckling.

3.18 Kommittén understryker att kulturellt utbyte och kulturell dialog bör grunda sig på objektiva uppgifter så att ett visst land eller en viss region kan få de kulturella och konstnärliga relationer som passar bäst. För detta ändamål måste man studera kulturell praxis samt styrkorna och utmaningarna i och med partnerländerna. Europarådets kompendium över kulturpolitik och trender i Europa (”The Compendium of Cultural Policies and Trends in Europe”) är ett intressant initiativ.

3.19 För de nödvändiga långsiktiga strategierna krävs det dessutom kontinuerlig övervakning och översyn så att kulturutbyten och kontakter får verkan och skapar ömsesidig nytta.

3.20 När man utarbetar program som ska främja kulturella utbyten bör man beakta kostnaderna för översättning och tolkning i samband med utbytena.

3.21 Vid utformningen av nya program framhåller EESK behovet av att kommunicera om dessa, både inom EU och gentemot partnerländerna och deras medborgare, i syfte att förklara strategin, tillvarata initiativ och informera om finansieringsmöjligheter. Man kan utnyttja olika befintliga kanaler (Euronews och kulturpriser) i syfte att stödja denna ansträngning.

3.22 Kommittén understryker också att man måste ta hänsyn till den roll som strukturerna under den nationella nivån, regionerna och städerna, spelar, såsom framhålls i det yttrande som Europeiska regionkommittén antog den 7–8 februari 2017.

3.23 Det är av yttersta vikt att man främjar öppet utbyte och löser tvister mellan stater som rör innehav av föremål som tillhör det nationella kulturarvet.

3.24 Kommittén välkomnar detta meddelande och ser fram emot att förslagen omvandlas till konkreta åtgärder men vill gå närmare in på ett antal områden som inte ges tillräckligt med utrymme i förslaget, nämligen a) kultur som en hörnsten för fred och stabilitet, b) kultur och det civila samhället och c) kultur och de kreativa industrierna för hållbar tillväxt och utveckling.

3.25 Med tanke på vikten av det kommande Europaåret för kulturarv och dess synlighet föreslår EESK att denna ram och denna positiva dynamik utnyttjas för att utveckla och lansera handlingsplanen för kultur i de yttre förbindelserna under 2018.

4. Kultur som en hörnsten för fred, stabilitet och säkerhet

4.1 EESK välkomnar erkännandet av att kulturen är en viktig grund för fred och stabilitet. Kulturen har därför en nyckelroll när det gäller att främja EU:s huvudsakliga mål om att ”främja freden, sina värden och folkens välfärd” (artikel 3 i EU-fördraget).

4.2 Europeiska unionen måste inta sin rättmätiga plats som världsledande när det handlar om att tillämpa, skydda och främja freden i världen. Denna modell, som vunnit Nobelpriset och skapat den längsta perioden av fred och välstånd i Europa efter världskrigen, vittnar om EU:s förmåga att vara världsledande på detta område. EU:s meriter i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati, jämlikhet, tolerans, förståelse och ömsesidig respekt saknar motstycke på världsarenan. Med tanke på de globala utmaningarna i dagens värld har EU:s motto, ”Förenade i mångfalden”, större genklang än någonsin i sin 60-åriga historia.

4.3 EESK betonar vikten av utbyte inom konfliktförebyggande, konfliktlösning och försoning efter konflikter. Det utrymme som skapas genom kulturen och konsten möjliggör öppet utbyte och utveckling av ömsesidigt förtroende. Kulturens roll före och efter konfliktsituationer nämns, men denna aspekt bör utvecklas, framför allt eftersom kulturaktörer från länder utanför EU också har mycket stora sakkunskaper på detta område, vilket möjliggör ömsesidigt givande diskussioner. Respekten för mänskliga rättigheter bör införlivas i fredsavtal, så att kulturella minoriteter i områden efter konflikter respekteras (5).

4.4 EU:s roll i fredsprocessen i Nordirland kan fungera som utgångspunkt för en fredsbyggande strategi på global nivå. Ett nytt Vita duvan-initiativ skulle kunna inspireras av den roll som EU genom sitt unika Peace-program (6) spelat i fredsprocessen i Nordirland. Med global räckvidd skulle det kunna omfatta alla, med bidrag från gräsrötterna i det civila och politiska samhället. Det skulle kunna kopplas till kommissionens nya europeiska solidaritetskår och följa Erasmus+-modellen, men det skulle inte bara vända sig till ungdomar. Man skulle kunna samarbeta med alla EU-insatser inom försvar, säkerhet och diplomati, och förse konfliktlösningsstrategier med en välbehövlig kulturell och fredsbyggande komponent. Initiativet skulle alltså främja interkulturell dialog, ömsesidig respekt, tolerans och förståelse genom kultur, utbildning och media.

4.5 EESK vill fästa uppmärksamheten på den roll som det organiserade civila samhället, politiska stiftelser och lokala myndigheter spelar i fredsbyggande åtgärder och försoning. Deras sakkunskap måste utnyttjas och deras perspektiv integreras och främjas.

4.6 För att främja fred och stabilitet måste kulturella initiativ och utbyten utvecklas i samarbete med lokala aktörer och nå ut till lokala invånare och inte bara till de kretsar som kulturella och konstnärliga program brukar vända sig till.

4.7 På mellanstatlig nivå är Europarådets initiativ lovvärda. Man skulle kunna stärka samarbetet med Europarådet för att utnyttja den sakkunskap som finns i denna organisation för de grannländer till EU som tillhör denna. EESK uppmärksammar t.ex. IFCD (Indicator Framework on Culture and Democracy – ramen med indikatorer för kultur och demokrati), liksom initiativet Youth Peace Camp, som gör det möjligt för ungdomar och ungdomsorganisationer från konfliktdrabbade områden att föra en dialog och delta i konfliktomvandlingsinsatser som grundar sig på utbildning om mänskliga rättigheter och interkulturellt lärande. Detta program skulle kunna tjäna som modell för kulturell dialog mellan ungdomar.

4.8 EESK vill också fästa uppmärksamheten på kulturens inverkan på tryggheten och säkerheten i stadsområden, en fråga som kommittén nyligen tog upp i sin studie om kultur, städer och identitet i Europa, och föreslår att utbyte av positiva erfarenheter på detta område främjas (7).

4.9 Man bör skapa bättre förståelse av hur kultur – och förlust av kultur – påverkar ungdomars radikalisering. Effekterna av kulturell verksamhet och kulturarv på social stabilitet och sammanhållning måste understrykas, och missbruket av kultur och kulturarv för att främja en radikal eller nationalistisk agenda måste förhindras.

4.10 Att främja kulturen som en hörnsten för fred och stabilitet måste gå hand i hand med att man uppmärksammar den konstnärliga yttrandefriheten som en mänsklig rättighet. Organisationer inom det civila samhällets organisationer har utarbetat globala initiativ för att stödja förföljda konstnärer (t.ex. Freemuse och Observatoire de la Liberté de la Création Artistique). Deras utveckling och deras plats i det europeiska civila samhällets nätverk bör främjas.

5. Kultur och det civila samhället

5.1 EESK understryker behovet av att utveckla ett aktivt civilt samhälle för att främja deltagarbaserad och inkluderande tillväxt och kulturutveckling. Det civila samhällets verksamhet bör stärkas genom kulturella dialoger och utbyten och kapacitetsbyggande verksamhet (8). Utvecklingen av den administrativa kapaciteten i det civila samhällets organisationer är en viktig förutsättning för gemensamt skapande och utbyte ”i ögonhöjd”.

5.2 EESK instämmer därför i målet att öka stödet till organisationer i det civila samhället som är verksamma på kulturområdet i partnerländerna. Behovet av att involvera kulturaktörer påpekas med rätta, och EESK vill understryka vikten av denna insats, inte bara för den interkulturella dialogen, utan även för kulturell mångfald och kulturella rättigheter.

5.3 EESK vill understryka behovet av att icke-statliga organisationer och stiftelser, både i Europa och i partnerländerna, involveras som värdefulla aktörer och resurser för ett framgångsrikt utbyte och en lyckad dialog. Nationella aktörers program måste tillvaratas som sådana, man måste kraftsamla och lära sig av t.ex. Robert Bosch-stiftelsens verksamhet inom internationella förbindelser och Interarts projekt, t.ex. programmet ”Communities of practice for the public value of culture in the Southern Mediterranean – SouthMed CV” (som finansieras genom GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars Euromed-program), som syftar till att flytta kulturen från det offentliga rummets periferi till dess centrum och att utforska dess potentiella kopplingar till ekonomiska, sociala och politiska utvecklingsstrategier.

5.4 Vi vill fästa uppmärksamhet på att (inter)kulturella utbyten inte får begränsas till konstnärer och kulturaktörer utan bör ha ett starkt inslag av utåtriktad verksamhet och deltagande för alla medborgare. Trots ansträngningar för att åtgärda detta vänder sig kulturella och konstnärliga utbyten fortfarande framför allt till ett begränsat antal människor som ofta har liknande social, kulturell och utbildningsmässig bakgrund. Utbyten inom ramen för deltagarbaserade kulturella initiativ och utvecklingen av konstundervisning bör därför uttryckligen tas med i kulturprogrammen. Endast då kan man utnyttja den potential som finns i konsten och kulturen för att främja stabilitet, fred och hållbar utveckling.

5.5 EESK sätter stort värde på Erasmus+-programmet och dess betydelse för utbyte, ömsesidig förståelse och gemensamt lärande. På EU-nivå finns det inga jämförbara initiativ för kulturaktörer och medborgare som är verksamma inom kultur och konst. Utvecklingen av ett särskilt utbytes- och rörlighetsprogram för konst och kultur i vidare bemärkelse skulle kunna övervägas.

5.6 Det finns många program för utbyten och studiebesök för konstnärer och kulturaktörer, och dessa finansieras på bilateral grund genom nationella kulturinstitut. Man måste söka efter större synergieffekter mellan dessa program, också med icke-statliga initiativ, t.ex. Roberto Cimetta-fonden.

5.7 Internationellt samarbete och rörlighet måste erkännas som en tillgång för utvecklingen av kulturell identitet i en tid då demografiska, sociala och ekonomiska förändringar också minskar avstånden mellan och inom länder. Dessa förändringar har inverkan på kulturella processer och skapar också en allt större potential för gränsöverskridande kulturellt nätverkssamarbete. Om denna rörlighet får vederbörligt stöd kan den, vid sidan av den positiva inverkan som den har på ekonomiskt utbyte, bidra till utvecklingen av en kulturell identitet och främja fredsbyggande åtgärder och social sammanhållning. Denna rörlighet måste noga balanseras med stöd som leder till att det utvecklas solida strukturer och en framtid för kulturella och kreativa initiativ.

5.8 EESK betonar kulturella nätverks förmåga att främja utbyten mellan kulturarbetare, skapa struktur i det kulturella landskapet och utveckla ett kulturellt aktivt civilsamhälle. Kommittén föreslår därför att man främjar utbyten mellan europeiska kulturella nätverk, en budgetpost i programmet Kreativa Europa. Man kan främja kopplingar till befintliga nätverk på internationell nivå och utvecklingen av nätverk i olika regioner.

5.9 På samma sätt understryker EESK nyttan av andra delar av det nuvarande Kreativa Europa-programmet och anser att alla finansieringsalternativ bör granskas mot bakgrund av deras potential att främja kulturellt utbyte på internationell nivå.

5.10 EESK välkomnar idén om att inrätta ett forum för det civila samhället som ska omfatta alla berörda parter och spela en viktig roll i utarbetandet av den handlingsplan för internationella kulturella förbindelser som nämns ovan. Detta skulle kunna ske i form av ett årligt forum med övergripande utbyten och diskussioner, med möten via satellitförbindelser i olika geografiska regioner i och utanför EU.

5.11 EESK kommer att förbinda sig att stödja sådana strukturerade samråd och sådan strukturerad dialog med berörda aktörer inom yttre förbindelser under de kommande åren. Kommittén kommer att fortsätta reflektera över hur den ska lägga fram ett konkret och strukturerat bidrag inom ramen för sin roll och sina arbetsmetoder, för att förbättra utarbetandet av ovan nämnda handlingsplan.

6. Kulturen och de kreativa industrierna för hållbar tillväxt och utveckling

6.1 Kulturen bör erkännas fullt ut som den hållbara utvecklingens fjärde pelare. Detta gör det möjligt att förena olika ståndpunkter om kulturen som antingen ett verktyg för ekonomisk tillväxt eller som ett inneboende värde som inte bör underkastas ekonomiska prioriteringar.

6.2 EESK understryker vikten av hållbarhet och av alternativa åtgärder för tillväxt, såsom ökat välbefinnande i samhället.

6.3 I meddelandet framhålls ett antal viktiga aspekter som rör bidraget från kulturen och de kreativa industrierna, huvudsakligen små och medelstora företag (9), till hållbar utveckling, ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen, vilket EESK tydligt stöder. Som kommissionen understryker i meddelandet mer än fördubblades den globala handeln med kreativa produkter mellan 2004 och 2013 (10), och de kulturella och kreativa näringarna står för cirka 3 % av världens BNP och mer än 30 miljoner arbetstillfällen (11).

6.4 Man bör understryka behovet av att investera i utveckling av relevanta färdigheter i syfte att utnyttja den tillväxtpotential som finns i den kreativa sektorn. Lokala marknader behöver stöd. Rörlighetsprogram för stärkt kompetensutveckling bör inte förstärka en kompetensflykt som är till skada för partnerländerna.

6.5 Erfarenheterna av de europeiska kulturhuvudstäderna har visat den inverkan som kulturutveckling har på den ekonomiska och sociala utvecklingen i stadsområden. Man skulle kunna organisera utbyten och kapacitetsuppbyggnadsåtgärder med andra länder om de utmaningar och strategier som lett till denna tillväxt.

6.6 Andra internationella organisationer och regioner har anammat kulturhuvudstadsbegreppet som en modell för bästa praxis (Isesco, Islamiska organisationen för utbildning, vetenskap och kultur utser t.ex. islamiska kulturhuvudstäder). För att maximera de ömsesidiga fördelarna och lärandet bör man utforska möjligheterna till samarbete och synergier. Inom ramen för detta program skulle man t.ex. kunna överväga ett internationellt program för kulturhuvudstäder eller vänortssamarbete mellan städer.

6.7 Ett annat exempel på kopplingar mellan platser och städer är Europarådets kulturvägar. Man skulle kunna undersöka och utveckla detta program på internationell nivå för att utveckla dess potential att öka kulturturismen och medvetenheten om de gemensamma internationella kulturella rötterna.

6.8 EESK understryker att man måste uppmuntra och underlätta samarbete och nätverkssamarbete mellan städer i och utanför Europa. Många europeiska städer har erfarenheter av att utforma kulturpolitik och av kopplingen mellan kulturen och andra områden av hållbar utveckling (t.ex. ekonomisk tillväxt, sysselsättning, social delaktighet, kreativ utbildning, kulturturism m.m.). Detta är en tillgång för långsiktigt samarbete mellan Europa och den globala södern, och EU skulle också kunna spela en roll och underlätta samarbete och nätverkssamarbete mellan städer i och utanför Europa. I detta sammanhang finns det redan relevanta initiativ som kan bidra till ett långsiktigt samarbete, däribland programmen ”Pilot Cities” och ”Leading Cities”.

6.9 Att det finns nätverk mellan städer som organiserar aktiviteter på kulturområdet, t.ex. Eurocities, Mercociudades, Africities, Unescos nätverk Creative Cities, les Arts et la Ville, Cultural Development Network i Australien eller Creative City Network i Kanada, bör också betraktas som en värdefull tillgång i detta sammanhang.

6.10 EESK beklagar att det saknas ett jämställdhetsperspektiv i de åtgärder som föreslås för en gemensam strategi. Jämställdheten utgör ryggraden i våra europeiska värderingar, men studier visar att det råder en ojämn könsfördelning när det handlar om vilka konstnärer som får uppmärksamhet och nyckelpositioner. På samma sätt har Unesco beskrivit snedfördelningar i fördelarna av de åtgärder som vidtas för kulturturism och kulturutveckling. EESK insisterar därför på att denna dimension beaktas.

Bryssel den 31 maj 2017. Georges DASSIS Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) I detta sammanhang vill EESK upprepa sitt stöd för det undantag för kultur som lyfts fram i EESK:s yttrande om ”De kreativa och kulturella sektorerna – en europeisk tillgång i den globala konkurrensen” (EUT C 13, 15.1.2016, s. 83).

(2) http://www.ohchr.org/EN/Issues/CulturalRights/Pages/SRCulturalRightsIndex.aspx

(3) Se FN-resolution 70/214 om kultur och hållbar utveckling som antogs av FN:s generalförsamling den 22 december 2015.

(4) T.ex. i det arbete som utförs av Agenda 21 för kultur och Culture Action Europe inom ramen för kampanjen ”The Future We Want Includes Culture” (den framtid vi vill ha omfattar kultur) om kulturens roll i målen för hållbar utveckling.

(5) Se även ”Information presented by the Northern Ireland Human Rights Commission to the United Nations on The Derry/Londonderry Report on Upholding the Human Right to Culture in Post-Conflict Societies” (UNGA A/HRC/25/NI/5, 27 februari 2014).

(6) EESK:s yttrande om ”EU:s fredsbyggande roll i de externa förbindelserna: bästa praxis och framtidsutsikter” (EUT C 68, 6.3.2012, s. 21).

(7) Den av EESK beställda studien Culture, Cities and Identity in Europe http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-europe-culture-cities-study

Slutsatserna av konferensen A Hope for Europe: Culture, Cities and New Narratives (Ett hopp för Europa: kultur, städer och nya berättelser) som den 20–21 juni 2016 anordnades av gruppen Övriga intressegrupper vid EESK i Bryssel: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-europe-culture-cities-conclusions

(8) EESK:s yttrande om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (EUT C 185, 8.8.2006, s. 42).

(9) Eurostat 2013: Key size-class indicators for enterprises in selected cultural sectors, EU-28.

(10) ”The Globalisation of Cultural Trade: A Shift in Cultural Consumption – International flows of cultural goods and services 2004-2013”, Unescos institut för statistik, 2016.

(11) ”Cultural Times”, rapport utarbetad av CISAC and Unesco, 2015.