SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 10.9.2008 
KOM(2008) 545 slutlig 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA 
KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 
HANDLINGSPLAN 
 
för genomförandet av EU:s djurhälsostrategi 
 
SV 2   SV MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA 
KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN 
HANDLINGSPLAN 
 
för genomförandet av EU:s djurhälsostrategi 
Bakgrund 
Kommissionen inledde i december 2004 en extern utvärdering i syfte att göra en grundlig 
genomgång av resultaten av EU:s insatser för dj urhälsa och fastställa vilken inriktning detta 
arbete bör ges i framtiden. På grundval av ut värderingsresultaten och ett omfattande samråd 
med berörda parter lade kommissionen fram sitt  meddelande om en ny strategi för djurhälsa 
för EU i september 20071. Det var första gången kommissione n fastställde strategiska syften 
och mål för arbetet med djurhälsa. 
Rådet2, Europaparlamentet3 och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén4 har 
välkomnat utvecklingen av en strategi för EU :s djurhälsopolitik och stöder de övergripande 
syftena, målen och principern a i djurhälsostrategin för 2007–2013. 
Kommissionen lägger nu fram sin handlingspl an för djurhälsa, som bygger på det som 
framkommit i diskussioner inom EU:s inte rinstitutionella forum och som innehåller en 
strategisk vision för de närmaste fem åren och därefter. Denna handlingsplan ska läsas 
tillsammans med EU:s djurhäls ostrategi. De viktigaste p unkterna kommer att ingå i 
kommissionens årliga lagstiftni ngsprogram. Syftet med detta program är att förenkla och 
förbättra befintlig lagstiftning, at t utforma ny lagstiftning på ett bä ttre sätt och at t se till att 
reglerna respekteras och bl ir mer verkningsfulla, allt detta i enlighet med EU:s 
proportionalitetsprincip och EU:s  politik för bättre lagstift ning. Lagstiftningsförslag ska 
systematiskt bedömas, och en mängd olika mö jligheter, både antagande av lagstiftning och 
andra åtgärder, kommer att beaktas för varj e initiativ i enlighet med kommissionens 
handlingsplan för en bättre  och enklare lagstiftning5. Kommissionen kommer att samarbeta 
nära med berörda parter och använda systemet  med konsekvensanalyser när den utarbetar de 
nya lagstiftningsförslagen. Handlingsplanen innehåller en vägledande tidsplan för 
lagstiftningsförslag. Genomförandet av särskild a åtgärder i handlingsplanen kommer därför 
att bero på resultatet av va rje enskild konsekvensanalys.  
                                                 
1 KOM(2007) 539, antaget den 19 september 2007:  
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/str ategy/docs/animal_hea lth_strategy_en.pdf. 
2 Rådets slutsatser, dok. 15481/07 ADD 1, antagna den 17 december 2007:  
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/council_opinion.pdf. 
3 Europaparlamentets resolution, A6-0147/2008, antagen den 21 maj 2008. 
4 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, NAT/376 (2008), antaget den 16 januari 
2008:  
http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/docs/EESC_opinion.pdf. 
5 KOM(2002) 278. 
 
SV 3   SV Handlingsplanens struktur 
Handlingsplanen är uppbyggd runt fyra insatsområden: 
1. Prioritering av EU-åtgärder. 2. EU:s regelverk för djurhälsa. 3. Förebyggande, övervakning och krisberedskap. 4. Vetenskap, innovation och forskning. Allmän lagstiftning om djurs välbefinna nde kommer att ses över inom det andra 
insatsområdet. Särskilda åtgärder för djurs välbefinnande beskrivs redan i Gemenskapens 
handlingsplan för djurskydd oc h djurs välbefinnande 2006-2010
6, som inlemmats i EU:s 
djurhälsostrategi. Därför innehå ller inte handlingsplanen några detaljer när det gäller särskilda 
åtgärder för djurs välbefinnande. 
1. Prioritering av EU-åtgärder 
Världen har undergått stora förändringar.  Globalisering, klimatförändringar och 
människors rörlighet är faktorer som gynna r spridning av djursjukdomar och som gör 
det svårare att kontrollera dem. Sjukdomar so m t.ex. BSE, som var ett stort hot mot 
djurs och människors hälsa för tio år sedan, anses nu utgöra en mycket lägre risk tack vare de åtgärder som införts. Det dyke r dock upp nya utmaningar, t.ex. sjukdomar 
som fått större spridning på grund av den globala uppvärmningen. Kort sagt finns nu 
ett behov att av omvärdera prioriteringarna utifrån en omsorgsfull riskvärdering och 
solid vetenskaplig rådgivning. Kommissionen kommer att utveckla ett system för 
profilering och kategoriseri ng av djursjukdomsrisker, so m kan ligga till grund för 
prioritering av åtgärder. Komm issionen överväger att integrera detta arbetssätt i EU:s 
nya rättsliga ram för djurhälsa (möjligen i kommissionens lagstiftningsprogram för 2010). Ingripanden och resurs er kommer att fokuseras t ill sjukdomar som påverkar 
allmänheten i stor utsträckning. 
2. EU:s regelverk för djurhälsa 
Huvudsyftet med djurhälsostrategin är att ut veckla en djurhälsolagstiftning för EU. 
Kommissionen kommer att utar beta ett lagstiftningsförs lag till 2010. Det kommer att 
innebära dels en ny samordning med gemens kapens regelverk i fråga om djurhälsa, 
djurs välbefinnande, foder, livsmedelssäke rhet, folkhälsa, miljöskydd, läkemedel, 
lagstiftningen om den gemensamma jordbruks politiken och regler som fastställts av 
berörda internationella organisationer (OIE , Codex Alimentarius-kommissionen) dels 
en omdefiniering av ansvarsområdena – och allt detta kommer att påverka kommande regler för finansieri ng. När kommissionen utarbetar 
djurhälsolagstiftningen kommer den att beakta rekommendationerna från 
Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Kommissionen kommer särskilt att anal ysera de rekommendationer som rör 
djurägarnas skyldigheter (i nklusive ägare av djur som hålls i icke-vinstdrivande 
syfte), sjukdomsprioriteringa r, vaccinering, djurtäthet och jordbrukstäthet, ett 
eventuellt revisionssystem för jor dbruksföretag och ackreditering av 
veterinärmedicinska läroinrättningar.  
                                                
 
6 Gemenskapens handlingsplan för djurskydd och djurs välbefinnande 2006–2010:  
http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/actionplan/actionplan_en.htm. 
 
SV 4   SV Senast 2011 bör kommissionen också anta et t lagförslag om en harmoniserad EU-
ram för ansvarsfördelning och uppdelning av ko stnader, för att säkra att alla aktörer 
tar sitt ansvar och deltar i arbetet med att upptäcka och utrota sjukdomar. 
Kommissionen överväger att låta ersättni ngssystemet bygga på kategoriseringen av 
djursjukdomar kombinerat med riskförebyggand e stimulansåtgärder. Mekanismer för 
att förebygga ett snedvrid ande av konkurrensen mell an jordbrukare i olika 
medlemsstater övervägs och solidaritetsas pekter kommer också att beaktas. 
Dessutom kommer kommissionen att före utgången av 2008 inleda ett samråd för att 
bedöma behovet av och möjligheterna att utveckla en harmoniserad EU-ram för ekonomiska garantier inom fodersektorn.   
Kommissionen kommer också att st ärka sin roll när det gäll er att förhandla om EU:s 
exportvillkor och hantera exportproblem ge nom att inrätta lokala grupper som har till 
uppgift att förbättra marknadstillträdet för EU, med företrädare för kommissionens 
delegationer, medlemsstaternas ambassader oc h näringslivsorganisa tioner, allt efter 
behov. 
Eftersom gemenskapen har en omfattande behörighet på OIE:s verksamhetsområden 
är det också önskvärt på lång sikt att geme nskapen blir medlem i OIE, så som den 
blivit i Codex Alimentarius-kommissione n. Det kommer att bidra till att stärka 
samstämmigheten mellan standarder, riktlinj er och andra bestämmelser som antas av 
OIE och andra relevanta internationella s kyldigheter för gemenskapen. Beroende på 
resultatet av ett samråd med OIE om möjli gheterna att ändra organisationens rättsliga 
status kommer kommissionen a tt inleda en process för att låta gemenskapen bli 
medlem i OIE till 2010.  
3. Förebyggande, övervakning och beredskap 
Det är ett viktigt mål för EU att identifiera problem på ett tidigt stadium och 
samtidigt ha beredskap att hant era sjukdomsutbrott och kriser.  
Kommissionen kommer att uppmana berörda pa rter att ta fram riktlinjer för 
biosäkerheten inom EU, som ska omfatta isolering av nya djur på anläggningen, 
isolering av sjuka djur, re gler för förflyttning av mä nniskor, djur och utrustning, 
korrekt användning av foder samt förfara nden för rengöring och desinficering av 
anläggningen. Kommissionen kommer att undersöka möjligheterna att i största 
möjliga utsträckning använda den befintliga veterinärfonden och andra gemenskapsfonder (t.ex. fonder för la ndsbygdsutveckling, strukturåtgärder, 
regionalpolitik och fiske, samt värdep appers- och forskningsfonder) i samband med 
åtgärder till förmån för djurhälsa, t.ex. investeringar i infras truktur i jordbruket, 
utbildning och rådgivning för jordbruka re samt tillämpning av lagstadgade 
standarder. Kommissionen kommer ocks å att i samband med budgetöversynen 
2008/2009 diskutera vilken roll EU-budgeten ska ha när det gäller att främja djurhälsa. 
Det är särskilt viktigt att förbättra biosäk erheten vid gränserna med tanke på att EU 
är världens största importör  av livsmedel, inklusive an imaliska produkter. För att 
höja skyddsnivån bör importkontrollerna inri ktas på högriskimport. År 2010 kommer 
kommissionen att anta ett lagf örslag för att införa en bä ttre riskbaserad metod för 
gränskontrollerna och för att bättre motv erka illegal handel. Kommissionen kommer 
också att inom ramen för biståndsprogrammen  fortsätta sina anst rängningar att hjälpa 
tredjeländer att bekämpa hot mot djurhäls an och livsmedelssäkerheten vid källan och 
att uppfylla sanitära standarder.  
 
SV 5   SV Arbetet med förebyggande av hot och krishantering stöds av olika 
övervakningsmekanismer, t.ex. EU:s lags tiftning om spårbarhet. Denna omfattar 
identifieringssystem, märkning och Traces ( Trade Control and Expert System – 
gemenskapens system för spårbarhet). Ko mmissionen har för avsikt att senast 2011 
införa ett mer omfattande integrerat elektr oniskt system med en enhetlig databas som 
omfattar alla inslag i det nuvarande systemet  i fråga om certifiering, identifiering av 
djur samt djurens hälso- och välfär dsstatus. Utifrån resultaten av en 
genomförbarhetsstudie kan kommissi onen komma att 2011 anta ett 
lagstiftningsförslag om elektroni sk identifiering av nötkreatur. 
År 2011 bör kommissionen också ha utvecklat ett system för information om 
djursjukdomar (Adis) som är kompatibe lt med OIE:s system och som kan ge 
medborgarna viktig information om djurhälsosituationen i Europa. 
När ett nödläge uppstår är det mycket vi ktigt att kommissionen snabbt kan fatta 
beslut för att begränsa och kontrollera djurre laterade hot på EU-nivå. EU kommer att 
fortsätta att förbättra åtgärder som redan infö rts och att stärka sitt nätverk för snabba 
insatser. EU kommer också att inleda en  diskussion om hur EU:s antigen- och 
vaccinbanker kan förstärkas.  
4. Vetenskap, innovation och forskning 
Vetenskapen står i centrum för gemenskape ns politik för livsmedelssäkerhet. Syftet 
med den nya djurhälsostrategin är att stärka den vetenskapliga underbyggnaden av 
gemenskapens djurhälsopolitik. Strategin stär ker EU:s ställning in ternationellt och är 
ett stöd för EU vid tvistlösning med dess handelspartner. Den kommer också att 
bidra till att konsumentförtroendet kan ligga  kvar på en hög nivå inom hela EU.  
Kommissionen kommer även i fortsättninge n att utnyttja bästa möjliga vetenskapliga 
forskning när den utvecklar sina åtgärd er på djurhälsoområdet. Europeiska 
myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) kommer att fortsätta att mobilisera och 
samordna vetenskapliga resurser från he la EU för att tillhandahålla högkvalitativ 
vetenskaplig rådgivning. 
Utifrån en extern utvärdering (2008–2009) kommer nätverket av gemenskapens och 
medlemsstaternas referenslaboratorier att utv ecklas ytterligare, för att så mycket som 
möjligt förbättra den kunskap och expertis som finns i Europa.  
Kommissionen välkomnar också ett initiativ från näringslivet för att samla alla 
partner, inklusive jordbrukssektorn, rege ringar, veterinärer och internationella 
institutioner, genom att skapa en tekni kplattform för global djurhälsa. Kommissionen 
är övertygad om att en sådan näringslivsdri ven plattform kommer a tt bidra till bättre 
diagnoser, vacciner och läkemedel vilket kommer att gynna hela djurhälsosektorn. Den strategiska forskningsagendan är ett mycket värdefullt dokument eftersom den är resultatet av ett brett samförstånd bl and alla berörda part er från universitet, 
forskningsinstitut, näringslivet, producenter, beslutsfattare inom EU och också från berörda internationella organisationer. Den har stora konsekve nser för forskningen 
om djurhälsa och ligger helt i linje med Lissabonagendan som syftar till att göra EU 
till ett betydande vetenskaps- och teknikdrivet samhälle senast 2010. 
Det sjunde ramprogrammet för forskning ( 2007–2013) är ett viktig t redskap för att 
stödja den strategiska fors kningsagendan i djurhälsofrå gor. Med detta i åtanke 
kommer kommissionen att försöka stim ulera innovation och forskning inom 
vetenskapen och att säkra en tillräcklig finansiering på området genom offentlig–privata partnerskap.  
 
SV 6   SV Med stöd från Europeiska läkemedels myndigheten (Emea) kommer kommissionen 
att se till att en lämplig ram på gemenskapsni vå bättre stimulerar tillverkarna till att 
ta fram nya läkemedel och diagnosverk tyg. Kommissionen kommer att inleda en 
diskussion om användningen av god kända vacciner i samband med 
djurhälsolagstiftningen. Den kommer ocks å att underlätta utbyte och tillägg av 
stammar i vacciner som redan är godkända genom att 2008 lägga fram ett förslag om översyn av förordningarna om ändringar av  villkoren (förordningarna 1084/2003 och 
1085/2003) och 2009 om översyn av bilaga  1 till direktiv 2001/82/EG om 
upprättande av gemenskapsregler för vete rinärmedicinska läkemedel. Emea kommer 
också att se till att det blir mera känt att myndigheten stöder små och medelstora 
företag och sökande för produkter me d begränsad användning och för mindre 
djurarter. 
Antimikrobiell resistens är fortfarande ett orosmoment. Efsa kommer inom de 
närmaste månaderna att avge ett yttrande om livsmedelsburen antimikrobiell resistens som en biologisk fara. Med beak tande av detta yttrande kan kommissionen 
komma att skärpa sin politik rörande öve rvakning och kontroll av antimikrobiell 
resistens i zoonotiska agenser som orsa kats av antibiotikaanvändning på djur.  
Slutligen kommer kommissionen att genom sina forskningsprogram stödja forskning 
i tredjeländer genom internationellt samarbete, särskilt i fråga om exotiska sjukdomar med stor relevans eller förbisedda zoonos er som har betydande konsekvenser för de 
berörda länderna. 
Partnerskap och kommunikation 
Två grundprinciper tillämpas al ltid i samband med kommissione ns arbete: partnerskap och 
kommunikation.  
I åtgärdsplanen erkänns vikten av dialog mellan medborgarna, det civila samhällets 
organisationer och EU-institutionerna, särski lt kommissionen. Detta kommer att underlätta för 
berörda parter, organisationer och medborgare at t delta i den europeiska beslutsprocessen.  
Strategin kan bara leda till fö rändring om alla berörda parter  på djurhälsoområdet arbetar 
tillsammans och samarbetar med engagerade medborgare. EU måste ta till vara befintliga 
samarbetsprojekt, främja nya initiativ och se till  att andra åtgärder än lagstiftning utnyttjas i 
högre grad. En rådgivande kommitté för djurhäls a har redan inrättats, i februari 2008, med 
företrädare för icke-statliga organisationer på  djurhälsoområdet, för konsumenterna och för 
staten. Kommittén ska ge strategisk vägledning  om vad som är en lämplig eller godtagbar 
nivå på djurhälso- och folkhälsoskyddet samt om  prioritering av åtgärder och kommunikation. 
Kommittén ska också följa resultaten av strate gin. Den kommer att ges möjlighet att yttra sig 
om alla konsekvensanalyser och ska ge komm issionen råd om det bästa sättet att uppnå de 
gemensamt beslutade målen.  
År 2011 kommer kommissionen att genomföra en halvtidsöversyn och rapportera till 
Europaparlamentet och rådet om genomförande t av handlingsplanen, också om eventuella 
ändringar av prioriteringarna. Berörda parter  kommer att kunna följa genomförandet av de 
olika åtgärderna på en särskild webbplats. Kommissionen uppmanar alla  berörda parter att 
fundera på hur de kan bidra till handlingsplanen. 
 
SV 7   SV Sammanfattning av de viktigaste åtgärderna och tidsplan  
De viktigaste åtgärderna  Preliminärt slutdatum  
1. Prioritering av EU-åtgärder  
Kategorisering av djursjukdomar  2010 
2. EU:s regelverk för djurhälsa  
EU:s djurhälsolagstiftning (lagstiftningsförslag) 2010 
EU:s system för ansvarsf ördelning och uppdelning av 
kostnader (djursjukdomar) (lagstiftningsförslag) 2011 
Bedömning av om det behövs en EU-ram för 
ekonomiska garantier inom fodersektorn (samråd) 2008–2009 
Förhandling om EU:s expor tvillkor: prioritering och 
inrättande av lokala gr upper för förbättring av 
marknadstillträdet 2008–2013 
Medlemskap för gemenskapen i OIE  2010–2011 
3. Förebyggande, övervakning och beredskap  
Framtagande av riktlinjer fö r biosäkerheten inom EU 2009–2013 
Undersökning av möjligheterna att finansiera och främja 
biosäkerhetsåtgärder och utbildning för jordbrukare 2008–2013 
Traces: ett mer omfattande integr erat elektroniskt system 2011 
System för elektronisk iden tifiering (nötkreatur)  2011 
Översyn av importlagstiftninge n: riskbaserade metoder 
för gränskontrollerna – motverka illegal handel 2010 
Ett system för information om djursjukdomar (Adis) 2011 
Utvärdering av gemenskapens nätverk för snabba 
insatser (kriser)  2009–2010 
Förstärkning av gemenskapens antigen- och 
vaccinbanker 2008–2009 
 
SV 8   SV 4. Vetenskap, innovation och forskning  
Mobilisering och samordning av vetenskapliga resurser 
med stöd från Efsa 2008–2013 
Strategisk forskningsagenda (den europeiska 
teknikplattformen för djurhälsa) och sjunde 
ramprogrammet för forskning (2007–2013) 2008–2013 
Utvärdering av gemenskape ns referenslaboratorier 2008–2009 
Övervakning/kontroll av antimikrobiell resistens 
(med stöd av ett yttrande från Efsa)  2008–2010 
Bättre stimulans för att utveckla nya läkemedel och 
diagnosverktyg med stöd från Emea – inklusive en översyn av förordningarna om ändringar av villkoren (1084/2003 och 1085/2003) 2008–2013 
 
2008 
Partnerskap och kommunikation  
Rådgivande kommitté för dj urhälsa februari 2008–2013 
Halvtidsöversyn och rapport  2011 
 
Genomförandet av de lagstiftningsförslag som nämns i handlingsplanen kommer att bero på 
resultatet av varje enskild konsekvensanalys.