Med tanke på den betydande finansieringsramen som tilldelats nätverket av Emsas beredskapsfartyg, som utgör den största delen av Emsas budget för insatser vid föroreningar, gjordes en särskild ansträngning för att analysera effektiviteten av denna förmåga. Försök att bedöma kostnadseffektiviteten hos den befintliga modellen med inhyrda fartyg tyder på att Emsas insatser vid oljeföroreningar skulle vara kostnadseffektiva vid en jämförelse med kostnaderna om Emsa skulle sakna kapacitet att hantera ett oljeutsläpp på ett adekvat sätt och förhindra att det når stränderna. Man kan dessutom dra slutsatsen att Emsa uppfyller kraven i sitt uppdrag inom (och upp till) den budget som tilldelats för detta ändamål på ett kostnadseffektivt sätt. Denna slutsats grundas det faktum att den servicenivå som för närvarande tillhandahålls av Emsa inte kan tillhandahållas till lägre kostnad med hjälp av någon möjlig alternativ modell som beskrivs i den externa studien.

Denna slutsats stöds av de olika utvärderingarna av Emsa-verksamheterna på detta område samt genom återkoppling från berörda parter. Det (operativa) mervärdet av en sådan ram har bekräftats. De tekniska specifikationerna för den sanering till havs som görs via nätverket av beredskapsfartyg har ansetts vara lämpliga för ändamålet.

Följande tabeller visar hur Emsa-kapaciteten kompletterar de nationella kapaciteterna. Emsa har i enlighet sitt uppdrag riktat in sig på hjälpmedel utformade för stora utsläpp, en investering som medlemsstaterna inte kunde ha uppnått på nationell nivå.

Tabell 1: Medlemsstaternas och Emsas fartyg för insatser vid oljeföroreningar

Antal fartyg Lagringskapacitet (m3) Lagringskapacitet Medlemsstater och Efta (MS) Emsa MS Emsa < 200 m3 172 0 8 861 0 200 m3 – 700 m3 56 0 17 311 0 700 m3 – 1 500 m3 23 1 24 935 997 > 1 500 m3 19 17 70 553 62 475

Emsa har i enlighet med sitt uppdrag kontrakterat oljesaneringsfartyg med stor lagringskapacitet, som kräver färre hamnanlöpningar för avlastning av sanerad olja och därmed optimerar saneringstiden ute till havs. Med andra ord motsvarar byråns 17 fartyg nästan lagringskapaciteten för alla medlemsstatsfartyg med jämförbar kapacitet.

Tabell 2: Medlemsstaternas och Emsas utrustning för insatser vid oljeföroreningar

Kvantitet Medlemsstater Emsa Inneslutnings- och saneringssystem 16 12 Dämmande länsar 2 2 Brandsäkra länsar 1 8 Sveparmar 12 19 Dispergeringsmedel (ton) ~ 3 500 800

Det är viktigt att utvärderingsstödsstudien också har visat att Emsas insatser vid oljeföroreningar som ett komplement till nationella och privata resurser inte förefaller inverka negativt på beredskapen i EU-medlemsstaterna och Eftaländerna. Beredskapsnivån har varit stabil under den analyserade perioden och det förefaller som samma tendens kommer att fortsätta mot 2020.

CleanSeaNet

När det gäller den satellitbaserade tjänsten för upptäckt av oljeutsläpp, CleanSeaNet, drar man slutsatsen i utvärderingen att den är relevant och utgör ett användbart verktyg för medlemsstaterna. Den har bäst förutsättningar på EU-nivå där den täcker alla europeiska havsvatten och mer därtill, och ger mycket mervärde. Den säkerställer en enhetlig bedömning och överblick över utsläppstendenser och den avskräckande effekten av utsläppsövervakningsprogrammet. Den är relevant för behoven och aktuella tendenser med tanke på de fortsatta nivåerna av avsiktligt utsläpp eller oavsiktligt utsläpp i EU:s vatten. I kombination med genomförandet av unionens jordobservations- och jordövervakningsprogram Copernicus är den dessutom förenlig med mycket övrig EU-politik när det gäller sjöfartsövervakning.

Användningen av satelliter som hanteras av Europeiska rymdorganisationen har medfört avsevärda kostnadsminskningar för tjänsten, eftersom tillstånden är kostnadsfria. Under perioden 2014–2016 minskade kostnaderna för tjänsten per 1 000 km2 med cirka 22 %. Från och med andra halvåret 2016 har Emsa beställt proportionellt mer Sentinel-1-jordobservationsprodukter, och detta kommer förmodligen att öka ytterligare under de närmaste åren. Genom att använda Sentinel 1-A och 1-B kan CleanSeaNet erbjuda förbättrad satellittäckning samtidigt som kostnaderna för tjänsten minskas.

Vad gäller CleanSeaNets avskräckande effekter har den övergripande tendensen över det senaste decenniet, som illustreras i figur 2, varit en årlig minskning av antalet upptäckta möjliga utsläpp per övervakad miljon km2. Den markanta minskningen per år under perioden 2008–2010 sammanföll med den ekonomiska nedgången och en ökad medvetenhet om frågor som rör föroreningar av haven samt fler mottagningsanordningar i hamn runt om på hela kontinenten, medan minskningen under perioden 2010–2015 har skett mer gradvis.

Under 2016 vände tendensen, med en ökning av antalet upptäckta potentiella utsläpp. Det finns ett antal möjliga skäl till varför tendensen kan ha vänt 2016: införandet av Sentinel-1-satelliterna, vilket resulterade i förbättrade upptäcktskapaciteter, optimeringen av CleanSeaNet-planeringen och, i mindre utsträckning, en ökning av sjöfarten som kan ha orsakat ökningen av upptäckterna.

Figur 2: CleanSeaNet 2008–2016: tendenserna för eventuellt upptäckta föroreningar

Källa: Emsa