EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 13.05.1998 
KOM(1998) 298 slutlig 
MEDDELANDE FRÄN KOMMISSIONEN 
TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET 
Behov av radiofrekvenser för gemenskapens politik i samband med 
VÄRLDSRADIOKONFERENSEN 1999 
(WRC-99) 

INNEHÅLL 
SAMMANFATTNING 
1. INLEDNING 1 
2. VÄRLDSRADIOKONFERENSER OCH EUROPA 2 
2.1 Förändrade förutsättningar för WRC-förhandlingama 2 
2.2 Resultaten av WRC-97 4 
2.3 Bedömning av Europas ställning vid WRC-97 5 
3. WRC-99 OCH GEMENSKAPSPOLITIKEN PÄ RELEVANTA OMRÅDEN 6 
3.1 Markbunden mobilkommunikation/UMTS 7 
3.2 Satellittjänster, inklusive radio/TV-sändningar 7 
3.3 Luftfarts- och satellitnavigationstjänster/GNSS 9 
3.4 Jordobservation 10 
4. FÖRBEREDELSER FÖR WRC-99 UR GEMENSKAPENS SYNVINKEL 10 
4.1 De europeiska WRC-99-ståndpunktemas förenlighet med 
gemenskapspolitiken på relevanta områden 10 
4.2 Lämplig avvägning av olika intressen på radiokommunikationsområdet 11 
4.3 Tillnärmning av ståndpunkterna till tredje lands och regions ståndpunkter 11 
4.4 Lämplig representation av gemenskapens intressen vid WRC-99 12 
5. SLUTSATS 13 
BILAGA Ordlista 
SIA, 
SAMMANFATTNING 
En bred uppsättning tekniker och tjänster inom radiokommunikation har blivit 
livsviktiga för den europeiska ekonomin, dess konsumenter och människornas 
säkerhet. De tillhandahåller nödvändiga länkar i de offentliga och privata telenäten, 
garanterar effektiva och säkra transporter till sjöss, i luften och på land, tillhandahåller 
informations- och underhållningstjänster för radio och TV, möjliggör väderprognoser, bidrar till 
kampen mot föroreningar och till många andra funktioner som är nödvändiga i det moderna 
samhället. Gemensamt för alla dessa radiokommunikationstjänster är att de konkurrerar 
om den knappa tillgången på radiospektrum. 
Beslut om vilka typer av tjänster som får använda de olika frekvenserna, och på vilka villkor, 
fattas vid världsradiokonferenser (WRC), som organiseras av Internationella teleunionen 
(ITU), och som alla Europeiska unionens 15 medlemsstater deltar i. Senaste WRC hölls 1997 
och då fattades viktiga beslut om mobil- och satellitkommunikationer, radio/TV-sändningar, 
samt satellitnavigation och luftfartstjänster. Nästa WRC skall hållas 1999. 
Förutsättningarna för konferenserna har förändrats väsentligt Efter att tidigare i första 
hand ha varit en teknisk angelägenhet, har ekonomiska och politiska krafter, 
underbyggda av liberalisering, konkurrens, globalisering och tekniska innovationer 
inom kommunikations- och informationssektorerna, blivit avgörande för de beslut om 
allokering av frekvenser som skall fattas. Trots att WRC allokerar vissa delar av spektrum 
för tillhandahållande av särskilda tjänster och inte bestämmer vilka företag som får utnyttja 
vilka frekvenser, har olika konsortier och intressegrupper, uppbackade av sina respektive 
förvaltningar, ett starkt inflytande som skapat intrycket att enskilda intressen delar upp 
frekvensspektrum enligt kommersiella intressen vid WRC. Förutom det ökade inflytandet från 
ekonomiska krafter, är ämnets tekniska komplexitet av betydelse liksom de potentiella 
följderna av beslut om frekvensallokering på den globala marknadsstrukturen. Detta har lett till 
en situation där WRC fattar provisoriska beslut som förutsätter ytterligare klargöranden av de 
tekniska konsekvenserna och nationella och regionala samråd med alla intresserade parter i 
syfte att uppnå politiskt godkännande av de mål som skall uppnås och de ståndpunkter som 
skall intas. 
På gemenskapsnivå är genomförandet av den gemensamma politiken på rad områden 
beroende av tillgång till radiospektrum, som t.ex. i fråga om mobil- och 
satellitkommunikation, radio/TV-sändningar, luftfarts- och satellitnavigationstjänster 
samt jordobservation. Ramarna för det politiska beslutsfattandet på dessa områden skiljer 
sig dock från varandra, t.ex. beträffande fullbordandet av den inre marknaden, internationellt 
samarbete och frågor om marknadstillträde eller målen för FoTU-politiken. Följaktligen tas 
konsekvenserna för frekvensallokeringen av gemenskapspolitiken på de nämnda områdena 
upp separat på den operativa nivån och inte som ett led i en sammanhängande långsiktig 
europeisk spektrumplan som överenskommits på politisk nivå. I frånvaro av politiska 
prioriteringar för tillgång till spektrum för genomförande av gemenskapens politik på 
olika områden, måste de tekniska experterna själva väga kommersiella och allmänna 
intressen mot varandra vid allokeringen av radiofrekvenser. 
Utvecklingen av och förhandlingarna om europeiska ståndpunkter inför WRC görs av 
medlemsstaterna nationellt inom ramen för Europeiska post- och telesammanslutningen 
(CEPT). Eftersom 43 europeiska länder tillhör CEPT kan resultatet bli harmoniserade 
frekvensallokeringar som går utöver gemenskapens gränser, förutsatt att 
harmoniseringsåtgärdema genomförs på lämpligt sätt. Och då varje medlemsland i ITU/WRC 
har en röst skulle en överenskommelse på CEPT-nivå ge Europa en stark ställning i 
förhållande till tredje region och tredje land inför förhandlingar och omröstningar. 
Medlemsstaterna understödjer inte att gemenskapen skulle utveckla gemensamma 
ståndpunkter för gemenskapen eller förhandla vid WRC på deras vägnar. Mot bakgrund av 
de förändrade förutsättningarna på telekommunikationsområdet finns det dock ett 
K 
växande behov av bredare politiskt stöd för ståndpunkterna inför WRC. Hänsyn måste 
tas till att de förhandlande parternas olika uppfattningar vad gäller harmonisering av 
frekvenser i regel grundar sig på olika politiska bedömningar av 
radiokommunikationssystem av kommersiellt och allmänt intresse. Detta visar sig till 
exempel om Europa begär ytterligare frekvenser för att utveckla tredje generationens 
mobilkommunikation (UMTS), vilket andra länder kan invända mot på grund av en nationell 
inriktning på satellitkommunikation (t.ex. USA) eller på grund av svårigheter att avveckla eller 
omfördela redan befintliga system (t.ex. utvecklingsländerna). Spektrum för luftfarts- och 
radionavigationstjänster kan behövas för att tillfredsställa behovet av tillämpningar av både 
kommersiellt och allmänt intresse, beroende på nationella krav och prioriteringar och med 
hänsyn till anspråk på samma spektrum från de kommersiella mobilsatellitoperatörerna. Det 
är därför viktigt med ett kraftfullt politiskt stöd bakom de tekniska ståndpunkter som 
utarbetas, för att uppnå goda resultat vid WRC och för att gemenskapens tekniska och 
politiska intressen skall företrädas på ett lämpligt sätt i kontakten med de viktigaste 
handelspartnerna. Gemenskapen, som företräds av kommissionen, kan vara behjälplig i 
detta sammanhang, förutsatt att medlemsstaterna själva ger sitt politiska stöd till de 
ståndpunkter inom WRC som tas fram. 
Samordningen av CEPT:s medlemsstaters ståndpunkter inför 1995 och 1997 års WRC gav i 
allmänhet resultat som möjliggör ytterligare utveckling av marknaden för radiokommunikation i 
Europa. Inför WRC-97 undertecknade de 43 CEPT-ländema omkring 300 s.k. gemensamma 
europeiska förslag (European Common Proposals, ECP) för de 50 punkter på dagordningen 
som skulle behandlas. De flesta av dessa förslag antogs under konferensen. Trots att de 
europeiska länderna i tillräcklig utsträckning höll fast vid de gemensamma europeiska 
ståndpunkter som lades fram vid WRC-97 kunde man inte komma överens i vissa mycket 
kontroversiella frågor enbart mot bakgrund av de tekniska ståndpunkterna. Detta var 
Lex. fallet med bredbandstjänster via satellit och luftfarts- och 
satellitnavigationstjänster Eftersom dessa frågor är så komplexa hade vissa 
medlemsstater inte skrivit på det berörda gemensamma förslaget, eller så hade de fått 
instruktioner om att ta tillbaka sitt stöd under själva förhandlingarna. Om det inte finns 
förhandsinstruktioner från de politiska instanserna vad gäller de tekniska 
målsättningarna kan Europas förhandlingsposition bli kraftigt underminerad. 
Vid den instundande WRC-99 kommer man än en gång att behandla frekvensbehoven för 
genomförande av gemenskapens politik på områdena för satellit- och mobilkommunikationer, 
radio/TV-sändningar, luftfarts- och satellitnavigationstjänster samt jordobservation. 
Gemenskapens politiska ram för satellit- och mobilkommunikationer, som inbegriper nära 
samråd och samordning med branschen och representativa organisationer, möjliggör en 
ganska exakt omvandling av gemenskapens politik på respektive områden i frekvensbehov 
som förhandlas om vid WRC. I fråga om de andra politikområden som nämns ovan 
förekommer inte alltid samråd och samordning av detta slag, vilket kan leda till en 
situation där kommersiella telekommunikationsintressen får en starkare ställning i 
konkurrensen om frekvenser. 
Enligt rådets slutsatser av den 22 september 1997, som antogs på grundval av meddelandet 
frän kommissionen till Europaparlamentet och rådet om WRC-97, skall Europeiska 
kommissionen delta 1 arbetet kring WRC-99 för att försöka uppnå följande mål: 
1. Säkerställa att de europeiska ståndpunkterna inför WRC är förenliga med gemenskapens 
politik på de relevanta områdena före och under konferensen. 
2. Uppmuntra den europeiska industrin att föreslå initiativ på radiokommunikationsområdet 
och involvera industrin och andra berörda aktörer och organisationer i utvecklingen av 
europeiska ståndpunkter beträffande bl.a. mobil- och satellitkommunikation, radio/TV-
sändning, luftfartstjänster, radionavigation och jordobservation. 
3. Upprätthålla och upprätta kontakter med tredje land och region för att främja europeiska 
mål och uppnå en viss tillnärmningsnivå beträffande förslagen före konferensen. 
s? C 
4. Stärka Europas förhandlingsposition vid WRC och uppnå resultat som är till gagn för den 
europeiska ekonomin och dess medborgare. 
Det är dock nödvändigt att ta sig an dessa målsättningar genom en allmän genomgång av 
gemenskapens policy för spektrumtilldelning där frekvensbehoven för 
gemenskapspolitiken betraktas som en del av en konsekvent europeisk långsiktig 
strategisk spektrumplan som gör en lämplig avvägning mellan kommersiella och 
allmänna intressen, som grundar sig på omfattande samråd med berörda parter och 
som har stöd på politisk nivå och tillåter utarbetande av europeiska ståndpunkter inför 
WRC. Kommissionen har för avsikt att genomföra ett brett samråd med alla berörda parter för 
att behandla denna fråga och att rapportera till Europaparlamentet och rådet om effektiviteten 
i de nuvarande arrangemangen för spektrumpolitiken i Europa och det eventuella behovet av 
gemenskapsinitiativ på detta område även vad gäller gemenskapens representation vid WRC. 
Detta meddelande har utarbetats för att 
• initiera en politisk diskussion i Europaparlamentet och rådet om de 
gemenskapsintressen som står på spel vid WRC, särskilt med avseende på WRC-99 
mot bakgrund av resultaten från WRC-97, och se till att alla berörda parter på 
lämpligt sätt deltar i förberedelsearbetet, 
• tillhandahålla information om gemenskapens politik på relevanta områden, som 
besluten vid WRC bör vara förenliga med, och som därför bör beaktas vid 
utarbetandet av ståndpunkter inför WRC-99, 
• förklara gemenskapens och Europeiska kommissionens roll i WRC-processen, och 
• betona behovet av att angripa politiska WRC-frågor inom ramen för en långsiktig 
strategisk spektrumplan som skall utarbetas. 
/I 
1. INLEDNING 
Ett stort utbud av radiokommunikationsteknik och -tjänster har kommit att spela en viktig roll 
för den europeiska ekonomin och människors säkerhet, och på grund av samhällets ökande 
beroende av trådlös information och kommunikation, håller spektrumfrågor på att få en 
avgörande betydelse ur ekonomisk och politisk synvinkel samt för konsumenterna och 
den allmänna välfärden. 
Planeringen av utnyttjandet av radiospektrum för olika tjänster (såsom mobil- och 
satellittelefon i samt radio/TV-sändningar) nationellt, inom gemenskapen och globalt är 
beroende av de beslut som fattas vid världsradiokonferenser (WRC).1 Vid dessa konferenser 
beslutar de 186 medlemsländerna i Internationella teleunionen (ITU), inklusive Europeiska 
unionens (EU) 15 medlemsstater om hur och på vilka villkor frekvensbehov för existerande 
och planerade radiokommunikationssystem kan tillgodoses.2 
Mot bakgrund av de allt mer genomgripande tendenserna till giobalisering, liberalisering, 
konkurrens och tekniska innovationer inom kommunikations- och informationssektorerna, ökar 
den kommersiella och politiska betydelsen av förhandlingarna om spektrumbehov inom ramen 
för WRC. Den fullständiga liberaliseringen av teletjänster och -infrastruktur från januari 1998 
breddar utbudet av tjänster. Samtidigt ökar dock efterfrågan på spektrum och politiska val 
måste göras beträffande en rättvis och jämlik fördelning av denna knappa resurs 
mellan konkurrerande intressen. Dessutom är frekvenser och utrymme i omloppsbanan 
begränsade resurser. Tilldelningen och användningen av dessa kan i vissa fall behöva 
regleras av konkurrensbestämmelser. I kapplöpningen mot införandet av 
informationssamhället kan tillgång till och användning av globalt harmoniserade frekvensband 
därför vara en viktig konkurrensfördel. 
Genom beslut som fattats vid tidigare WRC möjliggjordes t.ex. utvecklingen av mobiltelefoni 
(GSM), satellittelefon! (S-PCS) och direkt-hem-television. Alldeles nyligen öppnade WRC-97 
spektrum för tillhandahållande av bredbandsrnultimedietjänster via satellit. Vid 1999 års WRC 
kommer ytterligare beslut att fattas om spektrumbehov för 2000-talets 
kommunikationssystem för massmarknaden. Sådana system, t.ex. bredband via satellit 
(såsom föreslagits av exempelvis Teledesic och SkyBridge) och markbundna mobila 
bredband (UMTS: Universal Mobile Telecommunications System), kommer att vara 
byggstenarna för det framväxande informationssamhället. Förutom spektrumbehoven för 
sådana globala massmarknadstjänster kommer WRC-99 också att behandla 
spektrumbehov för tjänster som inte har någon direkt anknytning till kommersiella 
intressen men som är viktiga av politiska, konsumentskyddspolitiska, kulturella, 
säkerhetsmässiga, socioekonomiska eller strategiska skäl, som t.ex. 
satellitnavigationstjänster, mobila iuft- och sjöfartstjänster samt jordobservation. 
Som ett gemensamt förfarande antogs vid den föregående världsradiokonferensen 1997 
(WRC-97) en resolution om dagordningen för 1999 års konferens (WRC-99).3 Den omfattar 
mer än 40 olika frågor, bl.a. frågor som är av särskild betydelse för gemenskapen, såsom 
markbunden mobilkommunikation, satellitnavigationstjänster, mobila luft- och sjöfartstjänster, 
mobila satellittjänster och fasta satellittjänster, radio/TV-sändningar samt jordobservation. 
Se ordlistan i bilaga 1. 
Detaljerad bakgrundsinformation om spektrumförvaltning och WRC finns I kommissionens meddelande till 
Europaparlamentet och rådet om Världsradiokonferensen 1997 (WRC-97), KOM(97)0304 slutlig, 18.6.1997. Det 
bör betonas att WRC beslutar om spektrumtillgång för tillhandahållande av tjänster, och inte om vem som tillåts 
använda det spektrum som görs tillgängligt; beslut om detta förblir en nationeli angelägenhet. 
Resolution GTPLEN1-3 (WRC-97): Dagordning för Världsradiokonferensen 1999, ITU, Slutrapport från WRC-
97. Genève, 1997. 
4 
Detta meddelande är en uppföljning av rådets slutsatser som antogs den 22 september 1997 
på grundval av kommissionens meddelande av den 18 juni 1997 om Världsradiokonferensen 
1997.4 I rådets slutsatser uppmanas kommissionen att se till att gemenskapens intressen 
beaktas då de europeiska ståndpunkterna inför världsradiokonferenser utarbetas, att samråda 
med berörda parter med syfte att identifiera frekvensbehov för gemenskapens beslutade 
politik på olika områden och branschens behov, samt att delta i bilaterala kontakter med tredje 
land och region med syftet att före konferensen utvärdera deras respektive ståndpunkter. 
I detta meddelande ges en översikt av världsrad iokonferenserna och en utvärdering av 
resultaten av WRC-97 ur gemenskapens synvinkel. Dessutom utpekas frågor på 
dagordningen för WRC-99 som är av särskild betydelse för gemenskapen. Slutligen 
vidareutvecklas förberedelseprocessen inför WRC-99 med särskild tonvikt på den verksamhet 
som Europeiska kommissionen ämnar bedriva i detta sammanhang. 
Det övergripande syftet med detta meddelande och gemenskapens åtgärder med 
avseende på världsradiokonferenser och särskilt WRC-99 är att säkerställa att 
konferensbesluten är förenliga med gemenskapens politik på hithörande områden och 
att de ståndpunkter som skall utarbetas inför konferenserna på lämpligt sätt väger 
kommersiella och allmänna intressen mot varandra samt att de omfattas av de politiska 
instanserna. 
2. VÄRLDSRADIOKONFERENSER OCH EUROPA 
2.1 Förändrade förutsättningar för WRC-förhandlingarna 
Under de senaste åren har förberedelserna och förhandlingarna inför WRC intensifierats vad 
beträffar antalet förhandlingsfrågor, tiden som krävs för att uppnå enighet och mängden 
resurser som förvaltningar och branschen sätter in för att tillgodose frekvensbehov 
internationellt. Vid WRC-97 t.ex. behövde omkring 1 800 företrädare för 131 medlemsländer i 
ITU och internationella organisationer fyra veckor av förhandlingar dygnet runt och i paketform 
för att uppnå enighet i ett stort antal frågor. Trots att man från politiskt håll fortfarande 
uppfattar WRC-förhandlingarna främst som en teknisk angelägenhet, visar erfarenheten att 
det kommersiella och politiska inflytandet på förhandlingarna kan vara avgörande. 
Införandet av ekonomiska hänsyn i beslut om frekvensallokering blir allt påtagligare och anses 
bidra till ett effektivare utnyttjande av radiofrekvenserna. I själva verket kan man lägga märke 
till vissa utvecklingstendenser inom ramen för WRC-förhandlingarna som förändrar 
konferensernas tidigare tekniska karaktär och som har lett till ökad uppmärksamhet på 
kommersiella och politiska överväganden då beslut fattas om allokering av frekvenser. 
• Regionalisering av ståndpunkterna 
För att vinna stöd för nationella ståndpunkter vid WRC förlitar sig länderna i allt högre 
grad till samordning av och förhandlingar om ståndpunkter inför WRC inom ramen för 
regionala teleorganisationer, som t.ex. CEPT (Europa), CITEL (Nord- och Sydamerika), 
APT (Asia-Pacific Telecommunity) samt grupper av arabiska respektive afrikanska 
länder.5 
Rådets slutsatser om kommissionens meddelande om WRC-97, september 1997. 
Trots att WRC syftar till att fatta beslut baserade på konsensus och undvika omröstning I frågor, är vetskapen 
om att Europa har upp till 43 röster en uppmuntran till andra regioner att uppnå kompromisser som är 
tillfredsställande för Europa. Vid WRC-97 erkändes trenden mot regionalisering av ståndpunkter och godkändes 
resolution PLEN-2/WRC-97 om regionala förberedelser för världsradiokonferenser. ITU, Slutrapport frän 
WRC-97, Genève 1997. 
Deltagande från kommersiella intressens sida 
Branschen blir alltmer inblandad i WRC-processen, såväl vad gäller internationell 
lobbyverksamhet och marknadsföring före och under konferenserna som i form av 
representation i (och t.o.m. finansiering av) nationella delegationer till WRC. 
WRC-besluten möjliggör tekniska innovationer 
Det krävs beslut vid WRC om tillgång på frekvenser för att underlätta systemutveckling 
och finansiering av kapitalinvesteringar. Exempelvis krävs beslut nu om spektrumtillgång 
trots att man inte räknar med att satellitbaserade och mobila bredbandssystem kommer 
att genomföras före år 2002. Debatterna vid WRC om frekvensbehov för nya 
radiosystem grundas allt mer på tekniska antaganden och marknadsprognoser och 
används ibland för att konsolidera vissa aktörers tekniska ledarställning. 
WRC-beslut och deras effekter på regleringspolitiken 
WRC-besluten får konsekvenser för regleringspolitiken. Exempelvis har den mängd 
spektrum som skall göras tillgänglig av en WRC för en viss typ av tjänst direkta 
konsekvenser för det antal licenser som skall utfärdas för tillhandahållande av denna typ 
av tjänst nationellt och internationellt och har därför inverkan även på allmänna 
konkurrensöverväganden. Därför bör företräde ges åt lösningar som gör det möjligt att 
utfärda största möjliga antal licenser för de ifrågavarande tjänsterna. 
Deltagande från politiska instansers sida 
Nationella delegationer blir i växande utsträckning instruerade av politiska myndigheter 
att uppnå tillfredsställande resultat i särskilda frågor och politiska instanser använder sig 
emellanåt av diplomatiska medel vid sidan av och parallellt med WRC för att vinna stöd för 
nationella ståndpunkter vid WRC. 
Förhandlingar om paketlösningar 
På grund av det stora antal frågor som skall behandlas under den begränsade tid som 
står till förfogande, är kompromisser och paketlösningar mellan de viktigaste 
förhandlingsparterna och deras branscher i dag rådande praxis, och detta sker inte 
endast på basis av tekniska överväganden utan omfattar även politiska och 
kommersiella aspekter. 
Sammanjämkning av utvecklade länders och utvecklingsländers Intressen 
Behovet av frekvenser för innovativa radiokommunikationssystem, som i första hand 
utvecklats av industrialiserade länder, kan allvarligt påverka frekvenstillgången för 
befintliga system, vilket särskilt påverkar utvecklingsländerna. 
Förhånandet mellan nationella förvaltningar och kommersiella intressen 
De kommersiella intressenas ökade deltagande i WRC-processen kan leda till 
intressekonflikter mellan nationella förvaltningar, som eftersträvar paketlösningar, och 
enskilda företag och (internationella) organisationer som eftersträvar sektorspecifika 
mål. Dessutom strävar de kommersiella intressena i radiokommunikationssektorn efter 
globala snarare än nationella lösningar. 
• WRC-processen är en fortlöpande process 
På grund av att de frågor som skall behandlas är så viktiga och komplicerade, är många 
av de beslut som fattas vid WRC preliminära medan andra uppskjuts till följande 
konferens. Detta kan hämma tekniska innovationer genom att medföra betydande 
fördröjningar på regleringsområdet, men möjliggör å andra sidan en extra kontroll med 
hemlandets politiska instanser innan slutliga ståndpunkter och beslut kan slås fast. 
WRC-processen kräver ett kontinuerligt engagemang och betydande resursinsatser från 
förvaltningarnas, branschens och de politiska instansernas sida. 
Den tekniska utvecklingen, liberaliseringen av telekommunikationsmarknaderna och den 
allmänna globaliseringen av världsekonomin har förändrat det sätt på vilket WRC-beslut om 
allokering av radiofrekvenser fattas. Medan besluten vid WRC tidigare främst 
framförhandlades av nationella experter för ett begränsat antal nationella 
spektrumanvändares räkning, såsom militären, nationella radio/TV-utsändare och ett 
begränsat telekommunikationssamfund bestående av offentliga teleoperatörer, påverkas 
WRC-förhandlingama idag långtgående av kommersiella intressen hos ett stort antal 
ekonomiska aktörer som verkar i global skala och kontinuerligt utvecklar nya typer av tjänster. 
Utarbetandet av europeiska ståndpunkter kan inte ske isolerat, utan hänsyn måste tas till den 
politiska, ekonomiska, och lagstiftningsmässiga situationen i andra delar av världen. Den 
europeiska marknaden för markbunden mobilkommunikation utvecklas snabbt och det behövs 
därför ytterligare frekvenser, medan det i andra delar av världen kan finnas andra behov, t.ex. 
vad gäller satellitkommunikation (som är fallet för USA). De mekanismer som finns idag kan 
vara otillräckliga för att i tid avveckla eller omfördela befintliga system till andra delar av 
radiospektrumet (som är fallet för utvecklingsländerna). Sådana intressekonflikter blir 
uppenbara under WRC i termer av frekvensbehov, men kan även upptäckas tidigare genom 
undersökningar av kraven på de olika marknaderna. 
De tendenser inom WRC-förhandlingarna som nämnts ovan har konsekvenser för de tekniska 
frågor som skall behandlas vid WRC, men dessa kan inte lösas enbart på grundval av 
tekniska överväganden. Det ökade behovet av samordning av kommersiella och 
offentliga användningar av spektrum, inom och mellan regioner med skiljaktiga 
intressen, samt de politiska och regleringsmässiga följderna av de beslut som skall 
fattas bör leda till en ökad politisk uppmärksamhet på de frågor som står på spel vid 
WRC. I det nu rådande klimatet i WRC-förhandlingarna kan endast de förenade insatserna 
från frekvensmyndigheter och politiska instanser leda till tillfredsställande resultat beträffande 
frekvensallokeringar som tjänar det allmänna intresset och den europeiska ekonomin. 
2.2 Resultaten av WRC-97 
Resultaten av WRC-97 bedöms i allmänhet som positiva för den fortsatta utvecklingen av 
radiokommunikationssektorn i Europa. Ur gemenskapens synvinkel är följande de 
viktigaste resultaten av WRC-97: 
• Bredbandstjänster via satellit 
Vid WRC-97 beslutades att göra spektrum tillgängligt för tillhandahållande av 
bredbandstjänster via satellit, såsom föreslagits av SkyBridge, Teledesic, Celestri, 
WEST. Eftersom de tekniska beslut som fattades i denna fråga under WRC-95 inte 
främjade global konkurrens ändrade man strategi inför WRC-97. Efter svåra 
förhandlingar nådde man först en överenskommelse om principen att global och rättvis 
konkurrens inom bredbandstjänster via satellit är avgörande av ekonomiska och 
politiska skäl, innan lämpliga tekniska lösningar togs fram. I diskussionerna inom WRC 
i denna fråga underströks behovet av politisk vägledning för att nå fram till 
godtagbara tekniska kompromisser. 
Resultatet överensstämmer med det nya koncept som föreslagits av Europa för att lösa 
de svårigheter som visat sig vid samordningen av olika satellitbaserade och 
markbundna system och innefattar fastställande av gränser för den interferons som kan 
godtas i en typ av nät från en annan typ. Det huvudkoncept som man enades om skulle 
ge jämlikt tillträde till spektrum för konkurrerande system, underlätta konkurrens i 
tillhandahållandet av bredbandstjänster via satellit globalt och minska behovet av en 
segmentering av frekvensband. Frågan kommer att tas upp på nytt vid WRC-99. 
• Markbunden mobilkommunikation/UMTS 
Ett av Europas huvudmål för WRC-97 var att säkerställa att en följande konferens skulle 
ta upp spektrumbehoven för utveckling av Europas kommande tredje generations 
mobilkommunikationssystem, UMTS (Universal Mobile Telecommunications System). 
Man enades om att ta upp denna fråga vid WRC-99. 
• Luftfarts- och satellitnavigationstjänster 
Vid WRC-97 behandlades frågan om huruvida spektrum som tilldelats för 
tillhandahållande av luftfarts- och radionavigationstjänster skulle öppnas för delad 
användning med andra tjänster, som mobiltelefoni via satellit. Konferensen kunde i 
princip gå med på detta beträffande frekvensband som allokerats till mobila 
luftfartstjänster, men inte beträffande dem som allokerats till radionavigation. I båda 
fallen beslutades att på nytt ta upp dessa frågor på dagordningen för WRC-99 på basis 
av ytterligare tekniska studier som skulle genomföras och samråd som skulle hållas med 
aktörerna inom sektorn (transport och luftfart) och de politiska instanserna. Vid WRC-99 
skall dessutom ytterligare frekvenstilldelningar till satellitnavigationstjänster behandlas. 
Vid WRC-97 fattades även beslut om planeringen av satellittjänsten för radio/TV-sändningar 
(tillägg 30/30A till ITU:s radioreglementen), jordobservation och andra frågor. 
2.3 Bedömning av Europas ställning vid WRC-97 
Inom ramen för CEPT:s konferensförberedande grupp (Conference Preparatory Group, CPG) 
samordnar och förhandlar 43 europeiska länder, inklusive EU:s 15 medlemsstater, sina 
ståndpunkter inför WRC. Alla 43 medlemsländer i CPG, inklusive EU:s medlemsstater, har 
undertecknat en del eller samtliga av de 300 gemensamma europeiska förslag (ECP) som 
antagits. CPG hade utsett samordnare för att nära följa förhandlingarna inom specifika frågor 
på dagordningen och ge vägledning till de 43 CEPT-administrationerna. Dessutom placerades 
ett antal européer i konferensens organisationsstruktur som (vice) ordförande. 
Samordningen mellan de 43 ländernas ståndpunkter var dock ändå problematisk, 
särskilt när de tekniska ståndpunkter som tagits fram inte kunde följas av ekonomiska, 
politiska eller strategiska skäl. 
Inför WRC-97 antogs till exempel en gemensam ståndpunkt som skulle innebära delad 
användning av frekvenser för mobilsatellit- och luftfartstjänster på vissa villkor. På grund av 
bristande samförstånd och politiskt stöd på nationell nivå undertecknade vissa medlemsstater 
inte förslaget, eller så var de tvungna att dra tillbaka sitt stöd under själva konferensen. 
Frågan bordlades slutligen till WRC-99. 
Europeiska kommissionens formella roll vid WRC-97 var som observatör. Dessutom, då det 
var lämpligt ur gemenskapens synpunkt, gav kommissionen politiskt stöd åt CEPT i sin 
rådgivande roll. 
Det faktum att kommissionen var med i förhandlingsprocessen inom de ramar som hade 
fastställts av rådet, innebär dock inte att överenskommelser som nåddes vid WRC och 
konsortier som lade fram förslag om frekvensallokering automatiskt låg i linje med 
gemenskapens intresse, t.ex. vad gäller konkurrensregler, vilket kan kräva separata 
kontroller. 
I enlighet med rådets slutsatser av den 3 februari 19926 avgav det luxemburgska 
ordförandeskapet på gemenskapens vägnar en gemensam deklaration att infogas i 
slutrapporten. I denna sägs att EU:s medlemsstater förklarar att de kommer att tillämpa den 
ändring av radioreglementena som godkänns vid konferensen enligt deras skyldigheter enligt 
Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen. Detta bör möjliggöra en 
lämplig utvärdering på gemenskapsnivå av WRC-beslutens förenlighet med fördraget och av 
deras genomförande på gemenskapsnivå med avseende på fördraget, och särskilt dess 
konkurrensregler. Eftersom de frågor som tas upp inom WRC är så komplexa kan det 
dock krävas en mer långsiktig ansats där man gör en förhandsbedömning av möjliga 
konsekvenser för gemenskapspolitiken av WRC-beslut. 
Särskilt vad beträffar frågor om bredbandstjänster via satellit, UMTS, och luftfarts- och 
satellitnavigationstjänster fanns ett tydligt behov av samarbete mellan kommissionen och 
CPG på politisk och teknisk nivå för att nå fram till resultat som är godtagbara för 
gemenskapen. Föreningen av deras styrkor bör dock konsolideras ytterligare mot bakgrund 
av de utvecklingstendenser i förhandlingarna som beskrevs ovan, särskilt med tanke på 
nödvändigheten att se till att europeiska ståndpunkter förhandlas fram som är förenliga 
med gemenskapens intressen och som omfattas av de relevanta politiska instanserna 
och berörda parter. 
Vid WRC-97 godkände konferensen nästan alla ECP som lades fram av CPG, även om det 
bör observeras att vissa provisoriska beslut vid WRC-97 måste omprövas vid WRC-99. Den 
europeiska regionala samordningen inom CEPT uppskattas generellt sett av regionerna inom 
WRC-strukturen och har redan utlöst reaktioner från deras sida beträffande hur de skall 
förbereda sig bättre för WRC-99, framför allt genom att delta i en förberedande dialog på ett 
tidigt stadium som handhas av europeiska instanser. 
Europa hade en relativt stark förhandlingsposition vid WRC-97 men det bör göras en 
bedömning om nuvarande arrangemang kommer att vara tillräckliga med tanke på 
ovannämnda utvecklingstendenser i WRC-förhandlingarna, särskilt vad gäller behovet av 
politiskt stöd för de ståndpunkter som skall förhandlas före och under WRC, behovet av 
samordning mellan europeiska länder och fasthållandet av ståndpunkterna. 
3. WRC-99 OCH GEMENSKAPSPOLITIKEN PÂ RELEVANTA OMRÅDEN 
På dagordningen för WRC-99 står omkring 40 olika frågor, grupperade under detaljerade 
tekniska rubriker som endast frekvensförvaltare är bekanta med. Största delen av de skenbart 
tekniska frågor som skall behandlas vid WRC-99 utgör dock i själva verket viktiga 
driftsmässiga villkor för genomförande av gemenskapens politik. Andra frågor har endast 
indirekt anknytning till gemenskapens politik, men är trots det viktiga för enskilda 
medlemsstater, företag eller organisationer.7 På dagordningen för WRC-99 finns många 
frågor om vilka ingen slutlig enighet kunde uppnås vid WRC-97. Det beror på att de frågor 
som behandlas vid WRC är så tekniskt komplicerade att tekniska studier samt ytterligare 
samråd med politiska instanser och berörda marknadsaktörer krävs innan slutliga beslut 
fattas. 
Med dessa förutsättningar bör alla berörda parter, inklusive (potentiella) 
spektrumanvändare, utrustningstillverkare, konsumenter, regleringsmyndigheter och 
politiska instanser i ett tidigt stadium göra sig bekanta med dagordningen för WRC-99, 
6 
7 Rådets slutsatser om de förfaranden som skall följas vid den administrativa världsradiokonferensen 
(WARC 1992), 3.2.1992. 
Dessutom har gemenskapspolitiken på vissa andra områden, som gäller FTD, konkurrens och handel, ett 
samband med frekvensfrågor. För ytterligare uppgifter, se fotnot 2. 
6 
bedöma i vilken utsträckning deras respektive verksamheter kan påverkas av de beslut 
som skall fattas och delta i processen för att ställa upp gemensamma europeiska 
ståndpunkter inför WRC-99. 
3.1 Markbunden mobilkommunikation/UMTS 
WRC-99:s allokering av spektrum för UMTS kommer att direkt påverka tillväxtmöjligheterna 
för multimedia via mobilkommunikation i Europa och på andra ställen. Den påverkar därför i 
hög grad konkurrenspositionen för Europas mobilkommunikationsindustri på 
världsmarknaden. Det föreligger dock potentiella konflikter med de länder som inriktar sig mer 
på exempelvis satellitkommunikation och som konkurrerar om samma frekvenser som dem 
som har identifierats för UMTS. 
Enligt ITU:s terminologi IMT-2000 (International Mobile Telecommunications) skall WRC-99 
behandla ytterligare frekvensallokeringar för denna typ av radiokommunikation och studera de 
tekniska egenskaper som skulle underlätta världsomspännande roaming. Med utgångspunkt 
från sin framgång med mobiltelefoni (GSM, DCS-1800) strävar Europa efter att säkerställa 
frekvenstillgång för tredje generationens mobilsystem, som i Europa blivit känt som UMTS 
(Universal Mobile Telecommunications System). 
Uppskattningar tyder på att de årliga marknadsintäkterna i Europa från cellulära mobiltjänster 
år 2005 kan uppgå till mer än 100 miljarder ecu och för mobila multimedietjänster till omkring 
34 miljarder ecu.8 Mobilmarknadens väldiga ekonomiska potential återspeglas i 
gemenskapens finansiering inom ramen för RACE- och ACTS-projekten för 
mobilkommunikation (176 miljoner ecu under perioden 1996-1998). 
På gemenskapsnivå har utvecklingen av UMTS fått det nödvändiga politiska stödet och 
regleringsaspekterna diskuteras för närvarande på grundval av ett förslag till rådets och 
Europaparlamentets beslut om UMTS9. Förslaget bygger på framstegen i 
standardiseringsarbetet inom ETSI, arbetet på frekvensharmonisering inom CEPT samt på 
marknads- och regleringsfrågor som behandlas inom ramen för UMTS-forumet. 
Vid WRC-99 kommer Europa att understryka behovet av ytterligare globalt harmoniserade 
frekvensaliokeringar för att möta efterfrågan på tredje generationens mobila tillämpningar. Det 
bör dock observeras att det frekvensområde som identifierats för sådana allokeringar (dvs. 2 
GHz-området) av andra förhandlingsparter kan ha planerats för tillhandahållande av andra 
tjänster, som t.ex. satellittjänster, och att det kan bli svårt att om lo kalisera befintliga tjänster i 
detta frekvensområde. 
3.2 Satellittjänster, inklusive radio/TV-sändningar 
Utvecklingen inom satellittekniken underlättar gränsöverskridande telefoni, television, radio 
och multimedia. Dessa tjänster inriktar sig också mer och mer på internationella marknader. 
Europa bör konsolidera sin ställning ytterligare genom att utveckla och delta i satellitprojekt 
och begära motsvarande frekvensallokering och användarvillkor vid WRC-99 och framtida 
konferenser. 
Under många punkter på dagordningen för WRC-99 kommer frekvensbehov för 
tillhandahållande av tjänster, inklusive rösttelefoni och radio/TV-sändningar via satellit, att 
behandlas. 
8 UMTS Forum Report no 1 : A Regulatory Framework for UMTS, 25.6.1997. 
9 Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om samordnat införande av system för mobil 
och trådlös telekommunikation (UMTS) i gemenskapen, KOM(98)0058 slutlig, 11.2.1997. 
Den fråga som dominerade förhandlingarna vid 1995 och 1997 års WRC gällde 
frekvenstillgång för tillhandahållande av bredbandstjänster via satellit, som skulle möjliggöra 
tillgång till Internet med hög hastighet och videokonferenser över hela världen. De 
begränsade frekvenser som är tillgängliga för bredbandstjänster via satellit och de 
enorma kapitalinvesteringar som krävs för att utveckla denna typ av trådlös Internet-
infrastuktur kommer att ge effekter på den globala konkurrensen inom detta viktiga 
område inom det informationssamhälle som håller på att bildas. Även om tillgång till 
frekvenser är en viktig förutsättning för ytterligare utveckling av bredbandskommunikation via 
satellit, kan denna tillgång i sig inte vara avgörande. Hänsyn måste även tas till de 
ekonomiska, kommersiella och politiska intressen som finns i samband med globalt 
tillhandahållande av så strategiskt viktiga tjänster. 
Värdet av de (planerade) satellitbaserade person- och bredbandssystemen förväntas uppgå 
till 350 miljarder ecu.10 Med beaktande av satellitkommunikationernas betydelse förutses i 
Femte ramprogrammet för FoTU finansieringsanslag för teknik för informationssamhället på 
3,3 miljarder ecu under perioden 1998-2002. 
Satellitkommunikationssektorn har varit föremål för ett antal gemenskapsåtgärder. Den 
senaste syftar till ett snabbt införande av kompatibla satellittjänster för personkommunikation 
(S-PCS) i gemenskapen genom harmonisering av frekvensband och användningsvillkor 
anknutna till allmänna tillstånd11 liksom till att avskaffa de hinder som finns kvar för fri rörlighet 
för terminalutrustning. Vad gäller bredbandstjänster via satellit stöder Europa en positiv 
granskning av de tekniska villkor som avtalades vid WRC-97 som skulle göra det 
möjligt för europeiska företag att konkurrera med sina system på den globala 
marknaden. 
Satellittekniken leder också till införande av digitala radio/TV-tjänster i Europa och 
medför en expansion av efterfrågan på audio-visuella produkter. Digital television 
erbjuder innovativa sätt att tillhandahålla såväl traditionella tjänster som nya 
multimedietjänster. Denna trend undersöks utförligt i kommissionens aktuella grönbok om 
konvergens.12 Marknaden för europeiska audio-visuella produkter uppskattas vara värd 54 
miljarder ecu år 2005 (jämfört med 32 miljarder ecu 1995).13 Gemenskapens finansiering av 
införande av avancerade televisionstjänster uppgick under perioden 1993-1997 till 
228 miljoner ecu. För att den europeiska marknaden för audio-visuella produkter skall 
kunna fortsätta att utvecklas måste tillräcklig frekvenstillgång säkerställas. 
Inom ramen för ITU/WRC avtalar länderna om s.k. planer för användning av spektrumresurser 
(dvs. banpositioner, "fotavtryck", frekvenser) för att tillhandahålla radio/TV-sändningar via 
satellit. Beslut i dessa frågor som fattades vid WRC-97 kommer nu att göra det möjligt att 
använda digitala system i de överenskomna frekvensbanden och i allmänhet tillhandahålla 
mer konkurrens på detta område, vilket är särskilt viktigt för alleuropeiska system. Vid 
WRC-99 kommer man att granska om den nuvarande tilldelningen av spektrumresurser till 
olika länder fortfarande är ändamålsenlig eller om planerna måste ändras. 
10 Meddelande om EU:s handlingsplan: Satellitkommunikation i informationssamhället, KOM(97)0091, 5.3.1997. 
11 Europaparlamentets och rådets beslut nr 710/97/EG om ett samordnat tillvägagångssätt vid auktorisation inom 
området för satellittjänster för personkommunikation inom gemenskapen, EGT L105, 23.4.1997. 
12 Grönbok om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen, 
KOM (97)0623, Bryssel den 3 december 1998 (se särskilt kapitel 1 och 2). 
13 Se Norcontels studie, Economie implications of New Communication technologies on the audio-visual markets, 
april 1997. 
3.3 Luftfarts- och satellitnavigationstjänster/GNSS 
Behovet av att de politiska instanserna finner en lämplig balans mellan kommersiella, 
strategiska och allmänna intressen är särskilt stort för tjänster inom luftfart och radionavigation 
(GNSS). Frekvenserna för dessa tjänster efterfrågas av kommersielia 
telekommunikationsaktörer men behövs samtidigt för att garantera säkerheten hos och 
ytterligare expansion av sådana tillämpningar, både vad gäller kommersiella tillämpningar och 
tillämpningar av allmänt intresse. 
Inrättandet av en gemensam lufttransportsektor på grundval av fritt tillträde till 
marknaden är ett av huvudelementen i gemenskapens transportpolitik. Flygtrafiken har 
under de senaste åren ökat betydligt, vilket innebär att gemenskapens luftrum och 
flygplatsinfrastruktur behöver tillräckligt många frekvenser som är fria från interferens. 
Tillsammans med ICAO (International Civil Aviation Authority) håller gemenskapen på att 
utveckla nya planer för flygledningstjänst (Air Traffic Management, ATM), men det finns viss 
oro över i vilken utsträckning andra potentiella användare inom den kommersielia 
(satellitbaserade) kommunikationsbranschen gör anspråk på flygtrafikens frekvenser 
eller frekvenser som interfererar med dessa. Vid WRC-99 kommer tillgången på och 
tillförlitligheten hos ett tillräckligt spektrum för luftfartstjänster att diskuteras. 
I kommissionens meddelande om GNSS (Global Navigation Satellite Systems)14 
uppskattas det att världsmarknaden per år för GNSS-tillämpningar kommer att vara värd nära 
50 miljarder ecu år 2005. GNSS kan främja hållbar rörlighet, transporteffektivitet och säkerhet 
i allmänhet. Exempel på GNSS-tillämpningar är flyg- och fartygstrafikledning, järnvägskontroll, 
spårande av farligt gods, återvinning av olja och gas, identifiering av fiskebankar. Den 17 
mars 1998 godkände rådet kommissionens utkast till en europeisk strategi för utveckling av 
ett transeuropeiskt positionsbestämnings- och navigationsnät, inklusive strategin för GNSS. 
Rådet betonar särskilt att behovet av frekvenser och utrymme i omloppsbanan för GNSS 
måste erkännas i rätt internationellt forum. Gemenskapens anslag för den första fasen av den 
europeiska delen av GNSS uppgår till 50 miljoner ecu för perioden 1995-1999. Vid WRC-99 
kommer man att granska i vilken utsträckning spektrum som reserverats för 
safellitnavigationstjänster kan delas med andra tjänster och att behandla frågan om hur 
mycket spektrum som krävs för den fortsatta utvecklingen av GNSS-tillämpningar. 
Radiokommunikationssystem för att tillhandahålla tillämpningar för luftfarten och GNSS 
utvecklas för att betjäna globala marknader och har både ett allmänt intresse (säkerhet) och 
en stor kommersiell potential på lång sikt. De är dock mindre utvecklade än 
masskonsumentmarknaden för mobil- och satellitkommunikationstjänster. Detta har lett till en 
situation där luftfarts- och GNSS-kommunikationernas säkerhet och strategiska 
intressen konkurrerar om spektrum med kommersiella telekommunikationsintressen, 
som redan till fullo inser betydelsen av WRC, vilket framgår av den starka lobbyverksamheten 
i detta sammanhang. Det är därför nödvändigt att utveckla långsiktiga europeiska 
ståndpunkter beträffande luftfart och satellitnavigation som garanterar en säker 
användning av de befintliga frekvensallokeringarna, beaktar framtida behov och som är 
väl avvägda och proportionella med avseende på den kommersiella 
radiokommunikationssektorns behov. 
14 Meddelande frän kommissionen: Utveckling av ett transeuropeiskt positionsbestämnings- och navigationsnät 
inklusive en europeisk strategi för globala satellitbaserade navigationssystem (GNSS), KOM(98)0029 slutlig, 
21.1.1998. 
3.4 Jordobservation 
Betydelsen av tillämpningar för jordobservation i Europa bör diskuteras ur social, ekonomisk 
och strategisk synvinkel för att se till att man under WRC-99 i tillräcklig omfattning 
uppmärksammar Europas frekvensbehov inom detta område. 
Jordobservation har en stor potentiell social, ekonomisk och strategisk betydelse, och 
omfattar tillämpningar på olika områden, bl.a. globala skalmätningar, genomförande av 
miljö- och civilskyddspolitik samt jordbrukspolitik. Gemenskapen gör genom sina FoTU-
program betydande insatser för att stimulera jordobservationstillämpningar. Inom ramen för 
det fjärde ramprogrammet för FoTU användes omkring 275 miljoner ecu till 
jordobservationstillämpningar och FoTU-projekt. I Femte ramprogrammet kommer det att ingå 
aktiviteter för utveckling av generisk jordobservationsteknik, framför allt satellitteknik för 
övervakning av miljö och naturresurser. 
Gemenskapen och dess viktigaste samarbetspartners på detta område (dvs. Eumetsat, 
ESA, nationella meteorologiska byråer och rymdorganisationer) är angelägna om att se till 
att frekvensbehoven för denna användning av allmänt intresse garanteras. Eftersom 
man vid WRC-99 kommer att ta upp frekvensbehov för jordobservationstillämpningar, måste 
behovet av och verksamhetsvillkoren för frekvenser för sådana tillämpningar på 
gemenskapsnivå behandlas av de relevanta aktörerna. 
4. FÖRBEREDELSER FÖR WRC-99 UR GEMENSKAPENS SYNVINKEL 
Som svar på rådets slutsatser om WRC-97 av den 22 september 1997, som godkändes på 
basis av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om WRC-9715, har 
kommissionen övervägt resultaten av och erfarenheterna från tidigare konferenser och 
lanserat en rad åtgärder för att ytterligare konsolidera gemenskapens intressen i WRC-
processen. Det övergripande målet för åtgärderna med avseende på WRC är att se till att 
WRC-besluten är förenliga med gemenskapens politik och intressen på de relevanta 
områdena samt att bidra till en lämplig avvägning av kommersiella och allmänna intressen vid 
utarbetandet av europeiska ståndpunkter inför WRC som omfattas av politiska instanser på 
högsta möjliga nivå. 
4.1 De europeiska ståndpunkternas förenlighet med 
gemenskapspolitiken på relevanta områden inför WRC-99 
CEPT skall utarbeta och godkänna de gemensamma europeiska ståndpunkterna inför 
WRC-99 i samråd med Europeiska radiokommunikationskommittén och European 
Radiocommunications Office (ERO). Arbetet har organiserats i ett antal projektgrupper som 
behandlar regleringsfrågor, radio/TV-sändningar, satellitfrågor och sjöfarts-
/radionavigationstjänster. 
För att säkerställa att de ståndpunkter som utarbetas av frekvens- och 
telekommunikationsexperterna i CEPT är förenliga med gemenskapens intressen, skall 
gemenskapen, företrädd av kommissionen, delta i den förberedelseprocess som initierats av 
CEPT/CPG, särskilt genom att tillhandahålla information om de av gemenskapens 
politikområden som är beroende av tillgång till frekvenser (se kapitel 3) samtidigt som det 
gemensamma regelverket beaktas. Gemenskapen företräds traditionellt i CEPT/CPG av 
kommissionens representanter med ansvar för telekommunikationer, men med tanke på att 
dagordningen för WRC-99 omfattar frågor som går utöver telekommunikationspolitiken kan 
det finnas behov av ytterligare tillförsel av information till CEPT-processen, i synnerhet 
15 KOM(97)0304 slutlig, 18.6.1997. 
10 
rörande gemenskapens politik på områdena för radio/TV-sändningar, luftfart, satellitnavigation 
och jordobservation. 
Trots att behovet av lämplig informationstillförsel från gemenskapen till CEPT-
processen står klart, bör man på gemenskapsnivå ta initiativ till ytterligare avvägning 
och prioritering av de politiska mål som skall uppnås på området för 
frekvensallokering. Kommissionen anser därför att informationstillförseln till CEPT är ett 
viktigt led för att uppnå ett mer omfattande mål som innebär att frekvensbehov för 
genomförande av gemenskapens politik på frekvensberoende områden tas upp av de 
relevanta aktörerna på marknaden och av politiska och tekniska myndigheter som en del av 
en europeisk långsiktig strategisk spektrumplan. Europeiska harmoniseringsåtgärder på 
radiofrekvensområdet och utarbetandet av lämpliga ståndpunkter inför WRC bör vara 
förenliga med denna plan. Denna fråga kommer att tas upp vid en offentlig utfrågningsomgång 
som kommissionen ämnar genomföra under loppet av 1998. 
4.2 Lämplig avvägning av olika intressen pä 
radiokommunikationsområdet 
Det är nödvändigt att kommersiella intressen, tillsynsmyndigheter, vetenskapliga 
organisationer, fackorganisationer och representativa konsument- och 
användarorganisationer offentligt diskuterar de respektive intressen som står på spel vid 
WRC-99, så att en lämplig avvägning kan göras mellan kommersiella och allmänna intressen 
vid utarbetandet av ståndpunkterna. I detta sammanhang kommer kommissionen och 
CEPT/CPG att organisera samrådsmöten om punkterna på dagordningen för WRC-99, i 
synnerhet de som gäller UMTS, satellitnavigation, transporter och fasta tjänster för förtätad 
användning av radiolänk (high density fixed services) (inklusive plattformar på hög höjd). 
Vidare räknar kommissionen med att ta upp frågor inför WRC-99 vid sina regelbundna 
kontakter med enskilda eller representativa organisationer (inklusive organisationer för små 
och medelstora företag), såsom ECTEL och EITIRT (telekommunikationstillverkare), UMTS-
forumet, ETP (European Telecommunications Platform), GSM MoU (operatörer) samt med 
satellitbranschen inom ramen för Satellite Action Plan. Kommissionen uppmuntrar 
medlemsstaterna att utnyttja de relevanta rådgivande grupper (på hög nivå) som 
kommissionen inrättat, såsom Space Advisory Group och gruppen på hög nivå för GNSS, för 
att ge uttryck för sina ståndpunkter. Inom ramen för det formella förhållandet mellan 
kommissionen och European Radiocommunications Office (ERO) kommer ERO att beviljas 
anslag för att utföra vissa uppgifter med syfte att bidra till utvecklingen av europeiska 
ståndpunkter inför WRC-99 genom samråd och undersökning av europeiska och globala 
intressen på radiokommunikationsområdet. 
Förutom dessa samråd på telekommunikationsområdet är det också nödvändigt att 
politiska och tekniska instanser, såsom de ansvariga myndigheterna för 
telekommunikationer, transport, försvar, FoTU och kultur - vars verksamheter kan vara 
beroende av frekvenstillgång - tillsammans med alla berörda parter samordnar 
ståndpunkter, prioriteringar och mål. Detta är särskilt viktigt i de fall där olika intressen 
konkurrerar om tillgång till samma frekvensband, såsom mobila satellitbaserade tillämpningar 
och satellitnavigation, TV-sändningar och satellitbaserade bredbandstillämpningar, 
jordobservation och fasta (satellitbaserade) tjänster. En sådan samordning är nödvändig för 
att upprätthålla de europeiska ståndpunkter som skall framförhandlas och för att undvika att 
bilaterala kontakter med tredje land på sektornivå undergräver den europeiska 
helhetsståndpunkten. 
4.3 Tillnärmning av ståndpunkterna till tredje lands och regions 
ståndpunkter 
Under de förändrade WRC-förhållanden som beskrevs ovan i kapitel 2.1 är det önskvärt att 
uppnå en viss grad av tillnärmning av förslagen mellan förhandlingsparterna före WRC för att 
11 
undvika att beslut vid konferensen skjuts upp på grund av tidsbrist eller oöverstigliga 
skiljaktigheter mellan ståndpunkterna. Kommissionen kommer att ha bilaterala kontakter med 
andra regionala teleorganisationer, som t.ex. CITEL, APT samt arabiska och afrikanska 
representativa organisationer, eftersom de förhandlar om ståndpunkter såsom tillhörande 
samma region inom ITU/WRC. 
Kommissionen kommer även att samordna ståndpunkter med tredje land i samband med 
reguljära bilaterala möten med gemenskapens viktigaste handelspartners. I detta 
sammanhang är det viktigt att tillsammans med länderna i Central- och Östeuropa samordna 
de mål som skall uppnås vid WRC, inbegripet med de länder som deltar i förhandlingar om 
anslutning. I detta avseende kan man notera att de alla är medlemsländer i CEPT/CPG vilket 
bidrar till harmoniseringen av de tillvägagångssätt som väljs. Stöd ges även åt en dialog med 
USA och Japan på ett tidigt stadium. WRC-frågor kommer också att tas upp i samband med 
den reguljära dialogen med tredje region (Medelhavet, Asien (ASEM), Latinamerika). 
Tillnärmningen av ståndpunkter bör även omfatta samråd med de relevanta internationella 
organisationer som berörs av beslut om frekvensallokeringar, som t.ex. ICAO, Eurocontrol, 
IMO, Eumetsat, ESA, organisationer för radio/TV-sändningar, jordobservatorier. 
4.4 Lämplig representation av gemenskapens intressen vid WRC-99 
Resultaten av WRC-förhandlingarna formuleras i radioreglementen och tillägg till dessa. 
Dessa bifogas konferensens slutrapport som undertecknas av alla delegater på sina 
respektive behöriga myndigheters vägnar och på villkor av att dessa godkänner den. De 
tillämpas provisoriskt i väntan på detta godkännande. WRC resulterar följaktligen i rättsligt 
bindande internationella åtaganden. 
EU:s 15 medlemsstater förhandlar var och en på egen hand vid WRC, inom ramen för 
CEPT/CPG. Gemenskapen, företrädd av kommissionen, har på basis av sin befintliga status 
som observatör deltagit i WRC 1992, 1993, 1995 och 1997. Dessutom deltar gemenskapen i 
förhandlingarna i sin roll som rådgivare till CEPT/CPG. 
Eftersom medlemsstaterna inte ger kommissionen ett förhandlingsmandat för att representera 
gemenskapen vid WRC, och med beaktande av att de rättsligt bindande resultaten av WRC 
direkt påverkar gemenskapens politik, kan det bli nödvändigt att uppställa gemensamma 
ståndpunkter för gemenskapen, i förekommande fall och enligt normalt förfarande. I rådets 
slutsatser av den 3 februari 199216 betonades i detta avseende att medlemsstaterna och 
kommissionen skall sammanträda på plats om det visar sig att det krävs en särskild 
samordning inom gemenskapen. Såsom angavs i kommissionens meddelande om WRC-97 
kan detta vara fallet exempelvis a) då medlemsstaterna är oeniga sinsemellan om förslag som 
lämnats till konferensen och som påverkar gemenskapen som helhet, b) då medlemsstaterna 
är oeniga med andra CEPT-länder om sådana förslag, c) då CEPT-förslag är oförenliga med 
gemenskapens intressen, eller d) då en gemenskapsståndpunkt kan bidra till att stärka 
CEPT.s förslag i diskussioner med tredje land. 
Det är av högsta vikt att man når politiskt samförstånd om målsättningarna med de 
gemensamma europeiska ståndpunkter som skall förhandlas. Detta kan uppnås genom 
framtagande av gemenskapsståndpunkter före eller under WRC, beroende på vilket 
som är lämpligast. Behovet av en särskild samordning inom gemenskapen förutom inom 
ramen för CEPT skulle vara mindre framträdande om CEPT:s ståndpunkter formellt 
godkändes på politisk nivå i gemenskapen, vilket i dag inte sker och vilket lett till politiska 
interventioner i sista stund vid själva konferenserna. Det har i sin tur påverkat Europas 
förhandlingsstyrka överlag. Under förutsättning av medlemsstaternas politiska stöd för de 
16 Rådets slutsatser om de förfaranden som skall följas vid World Administrative Radio Conference (WARC 1992), 
3.2.1992. 
12 
europeiska ståndpunkterna vid WRC kommer kommissionen att bidra till att se till att 
gemenskapens intressen blir vederbörligt beaktade. Gemenskapens politiska stöd kommer att 
väsentligt förstärka Europas förhandlingsposition gentemot tredje region och tredje land. 
I samband med fastställandet av gemensamma europeiska ståndpunkter och de 
resultat som bör uppnås under WRC bör man även ta hänsyn till åtaganden angående 
marknadstillträde enligt G ATS17 som slöts inom ramen för 
Världshandelsorganisationen (WTO). Av kommissionens meddelande om WRC-97 framgår 
det att man bör undvika att vissa länder använder ITU eller WRC för att omformulera eller 
göra en ny tolkning av sina GATS-åtaganden för marknadstillträde. Vid WRC bör 
gemenskapen ta hänsyn till i vilken utsträckning WRC-beslut påverkar sådana GATS-
åtaganden. Detta bör gälla både åtaganden gjorda av gemenskapen och åtaganden gjorda av 
de viktigaste handelspartnerna. Inom gemenskapen är 113-kommittén ett lämpligt forum för 
att diskutera frågor om internationell handel, och denna kommitté bör vid behov användas för 
diskussion och samordning av gemenskapens ståndpunkt beträffande sådana frågor med 
hänsyn till WRC. 
5. SLUTSATS 
I detta meddelande betonas den politiska betydelsen av de internationella förhandlingarna om 
harmoniserat utnyttjande av radiofrekvenser och understryks att det är nödvändigt att 
gemenskapen fullt ut engagerar sig i WRC-processen. 
Inom gemenskapen bedrivs politik på olika områden som är beroende av tillgång till 
radiospektrum, såsom är fallet i fråga om de traditionella telekommunikationssektorerna för 
mobil och satellitbaserad kommunikation, men även i fråga om luftfarts- och 
satellitnavigationstjänster, radio/TV-sändningar samt jordobservation, vars frekvensbehov 
utsatts för ökat tryck från kommersiella telekommunikationsintressen med stöd från nationella 
politiska instanser. Sammantaget ger dock politiken på dessa områden ett väsentligt bidrag till 
Europas ekonomi och utgör byggstenar för det framväxande informationssamhället. De är 
också av stor betydelse ur allmänpolitisk synvinkel. Det är därför nödvändigt att förbinda de 
tekniska beslut som fattas vid WRC med sådana bredare politiska aspekter. 
Vid WRC-99 måste följande viktiga tekniska frågor som är av betydelse för hela 
gemenskapen övervägas: 
• Kommer det att finnas tillgång till tillräckligt och passande frekvensspektrum för att 
genomföra en europeisk politik på områdena för utveckling av mobil 
telekommunikation till en massmarknad, samt mobila multimediekommunikationer? 
• Hur mycket frekvensspektrum kommer att finnas tillgängligt, och på vilka villkor, för 
att tillhandahålla globala bredbandstjänster och radio/TV-sändningar via satellit och 
hur kommer de tekniska villkoren att påverka konkurrensgraden på den globala 
marknaden? 
• I vilken utsträckning och på vilken grund kommer frekvenser att finnas tillgängliga för 
tjänster som är nödvändiga för socioekonomiska, politiska eller strategiska ändamål, 
sådana som rör satellitburen radionavigation, mobila telekommunikationstjänster för 
luft- och sjöfart samt jordobservation? 
• I vilken utsträckning kommer frekvensspektrum att finnas tillgängligt för utveckling av 
nya radiokommunikationssystem? 
17 Särskilt vad gäller WTO/GATS-avtalet om grundläggande telekommunikationstjänster som trädde 
i kraft den 5 februari 1998. Detta avtal omfattar för närvarande 72 länder, vilket innebär över 90 % 
av telekommunikationsmarknaden. 
13 
De rättsligt bindande åtaganden som blir resultaten av WRC utgör ryggraden i den fortsatta 
utvecklingen av marknaderna för radiokommunikationer och har en direkt inverkan på 
gemenskapens politik på en rad områden som har stor ekonomisk och strategisk betydelse. 
På basis av tidigare erfarenheter och i enlighet med rådets syn på WRC, försöker 
kommissionen se till att de europeiska ståndpunkterna inför WRC är förenliga med 
gemenskapens intressen, att dessa ståndpunkter på lämpligt sätt balanserar kommersiella 
och allmänna intressen samt att en tillnärmning av de europeiska ståndpunkterna till tredje 
lands och regions och berörda internationella organisationers ståndpunkter ingår i 
förberedelseprocessen. En lämplig representation av gemenskapens intressen vid WRC 
kommer att förbli en av kommissionens prioriterade frågor. 
Detta förslag till handlingslinje kommer att bidra till att konsolidera gemenskapens ståndpunkt 
vid WRC. Ytterligare politisk diskussion är dock nödvändig för att fastställa de prioriteringar 
som eftersträvas inom ramen för en sammanhängande europeisk långsiktig strategisk 
spektrumplan. Detta gör det möjligt att angripa behovet av europeiska harmoniseringsåtgärder 
på radiofrekvensområdet och utvecklingen av ståndpunkter inför WRC på ett konsekvent och 
mer långsiktigt sätt. 
14 
BILAGA 
APT 
BSS 
CEPT 
CITEL 
CPG 
DTH 
ECP 
ECTEL 
EITIRT 
EO 
ERC 
ERO 
ESA 
ETP 
ETSI 
EU 
Eumetsat 
Eurocontrol 
FDD 
FPLMTS 
GLONASS 
GMPCS MoU 
GNSS 
GPS ORDLISTA 
Asia-Pacific Telecommunity 
Broadcast Satellite Service 
Europeiska post- och telesammanslutningen 
Commission of Inter-American Telecommunications 
Administrations 
Conference Preparatory Group of CEPT 
(CEPT:s konferensförberedande grupp) 
Direct-to-Home (direkt-hem) 
Gemensamt europeiskt förslag, som skall antas av 
CEPT/CPG 
Association of the European Telecommunications and 
Professional Electronics Industry 
European Information Technology and Telecommunications 
Industries Roundtable 
Jordobservation 
Europeiska radiokommittén inom CEPT 
European Radiocommunications Office of CEPT 
Europeiska rymdorganisationen 
European Telecommunications Platform 
Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder 
Europeiska unionen 
Europaorganisationen för utnyttjande av meteorologiska 
satelliter 
Europeiska organisationen för säkrare flygtrfiktjänst 
Frequency Division Duplex, transmission technique used in 
wide-band cellular environments (se W-CDMA) 
Future Public Land Mobile Telecommunications Systems, 
now called IMT-2000 
(framtida allmänt tillgängliga landbaserade mobiltelesystem, 
nu kallade IMT-2000) 
Global Orbiting Navigation Satellite System of the Russian 
Federation 
(Ryska federationens globala satellitnavigationssystem) 
Global Mobile Personal Communications Services 
Memorandum of Understanding 
(avtalsmemorandum om globala mobila 
personkommunikationstjänster) 
Global Navigation Satellite System 
(globalt system för satellitnavigation) 
Global Positioning System of the United States 
(Förenta staternas globala positionsbestämningssystem) 
4Ï 
GSM 
GSO FSS 
IALA 
ICAO 
IMO 
IMT-2000 
ITU 
MoU 
MSS 
NON-GSO FSS 
RTD 
S-PCS 
TD-CDMA 
TDD 
TEN 
TG1 
VTMIS 
W-CDMA 
WRC 
UMTS 
UTRA Global System for Mobile Communications 
Geostationary Orbit Fixed Satellite Service 
(fast satellittjänst i geostationär bana) 
International Association of Lighthouse Authorities 
Internationella civila luftfartsorganisationen 
Internationella sjöfartsorganisationen 
International Mobile Telecommunications with 2000 referring 
to the expected date of introduction of the service 
(internationell mobilkommunikation, 2000 referar till årtalet 
då tjänsten förväntas bli införd) 
Internationella teleunionen 
Memorandum of Understanding 
(avtalsmemorandum) 
Mobile Satellite Service 
(mobilsatellittjänst) 
Non-Geostationary Orbit Fixed Satellite Service 
(icke-geostationär fast satellittjänst) 
Forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU) 
Satellite Personal Communications Services 
(satellittjänster för personkommunikation) 
Time Division/Code Division Multiple Access 
Time Division Duplex, transmission technique of applications 
using TDMA (Time Division Multiple Access) radio interface 
Transeuropeiskt nät 
Task Group 1 of the CEPT/ERC 
(arbetsgrupp 1 inom CEPT/ERC) 
Vessel Traffic Management and Information Systems 
Wide-band Code Division Multiple Access 
World Radiocommunications Conference 
Världsradiokonferens 
Universal Mobile Telecommunications System 
(universellt mobiltelesystem) 
UMTS Terrestrial Radio Access 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 298 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 16 10 11 
Kalalngnummer : CB-CO-98-337-SV-C 
ISBN 92-78-36457-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg