C 56/6

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2022/C 56/04)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Colinele Dobrogei”

PGI-RO-A0612-AM02

Datum för meddelandet: 3 november 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Tillägg till förteckningen över huvudsakliga druvsorter

Nya druvsorter har lagts till i produktspecifikationen för vita viner, roséviner och röda viner. Semillon och viognier har lagts till bland de druvsorter som kan användas för att framställa vita viner, och förteckningen över sorter som kan användas för röda viner och roséviner har utökats med malbec, mourvèdre, negru de drăgășani, petit verdot och sangiovese, som är särskilt väl lämpade för framställning av röda viner med en god tanninstruktur i kombination med en särskild potential för fruktiga aromer (av mogna röda skogsbär).

Avsnitt IV i produktspecifikationen och punkt 7 i det sammanfattande dokumentet har därför ändrats.

2. Införande av produkter framställda av de nya sorterna och ändrad avkastning för vissa druvsorter

Eftersom nya druvsorter kommer att odlas behöver produktspecifikationen ändras så att den omfattar avkastningen för dessa.

Den avkastning som anges för andra druvsorter i produktspecifikationen behöver också höjas eftersom druvskördens storlek har ökat, inte bara för de nya sorterna utan även för andra druvsorter. Detta har skett utan någon försämring av de särskilda kvalitetsegenskaperna hos produkterna med den skyddade geografiska beteckningen.

Anledningen till ökningen är att klonade varianter av vissa druvsorter med högre avkastning har planterats som ett led i omställnings-/omstruktureringsprogram för vinodlingar, men även att de särskilda förhållandena i det avgränsade området (varma somrar som gör att druvorna mognar långsamt, korta perioder av kyla och frost, svagt sluttande höjder osv.) bidrar till att en maximal avkastning uppnås, som i genomsnitt uppgår till ca 15 000 kg/ha.

Avsnitten V och VI i produktspecifikationen och avsnitt 5.2 i det sammanfattande dokumentet har därför ändrats.

3. Tillägg av städer och byar i det avgränsade geografiska området

Produktspecifikationen har ändrats för att omfatta ytterligare städer och byar inom distrikten Constanțas och Tulceas administrativa områden där ”ädla druvsorter” (Vitis vinifera) med lämplig kvalitet för den skyddade geografiska beteckningen odlas. Dessa nya städer och byar ligger i närheten av de som redan omfattas av den skyddade geografiska beteckningen ”Colinele Dobrogei” och har liknande miljö- och klimatförhållanden. De finns förtecknade i det nationella registret över vinodlingsområden som områden med ”ädla” druvsorter och områden som planterats med vinstockar genom EU-finansierade sortomställningsprogram.

Avsnitt III i produktspecifikationen och punkt 6 i det sammanfattande dokumentet har därför ändrats.

4. Undantag rörande vinframställning utanför det avgränsade geografiska området

Metoden med blandning, utförd i enlighet med gällande lagstiftning, är nu tillåten enligt produktspecifikationen för den skyddade geografiska beteckningen.

Ett undantag har också införts som tillåter framställning av vin med den geografiska beteckningen i områden i det avgränsade områdets omedelbara närhet, i samma administrativa enhet, i en intilliggande administrativ enhet eller i intilliggande områden med geografiska beteckningar. Den behöriga myndigheten måste informeras 48 timmar innan undantaget utnyttjas.

Avsnitt IX i produktspecifikationen och punkt 5.1 i det sammanfattande dokumentet har därför ändrats.

5. Tillägg av uppgifter om framställningsmetod för roséviner

I produktspecifikationen anges nu också möjligheten att framställa roséviner av de druvsorter som används för röda viner, genom användning av metoden med kort maceration och med bibehållande av egenskaperna hos den eller de sorter som används.

Avsnitt IX i produktspecifikationen och punkt 5.1 i det sammanfattande dokumentet har därför ändrats.

6. Tillägg av fysiska och kemiska uppgifter om vinerna

Eftersom ingen högsta totala alkoholhalt har angetts för viner med den skyddade geografiska beteckningen och denna parameter är obligatorisk, har produktspecifikationen ändrats genom en hänvisning till lagstadgade gränsvärden.

Avsnitt XI i produktspecifikationen och punkt 4 i det sammanfattande dokumentet har därför ändrats.

7. Införande av organoleptiska egenskaper för viner som framställs av de nya druvsorterna

Eftersom nya sorter har lagts till i förteckningen över druvsorter för vinframställning har produktspecifikationen också ändrats för att ange de organoleptiska egenskaperna för viner med den skyddade geografiska beteckningen där dessa sorter används.

Avsnitt XI i produktspecifikationen och punkt 2 i det sammanfattande dokumentet har därför ändrats.

8. Införande av bestämmelser om tappning, buteljering, presentation och märkning av viner

I produktspecifikationen har ett undantag införts från kravet på att vinerna ska tappas och buteljeras inom det avgränsade området. Detta kan nu utföras inom samma administrativa enhet, i en intilliggande administrativ enhet eller i intilliggande områden med geografiska beteckningar. Uppgift om producent eller tappningsföretag och platsen där tappningen ägt rum måste i så fall anges på lämpligt sätt i märkningen.

När det gäller buteljering har produktspecifikationen också ändrats för att tillåta bulkförsäljning av viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Colinele Dobrogei”, som en följd av efterfrågan på EU-/exportmarknaden. Bulkleveranser måste anmälas till den behöriga myndigheten och åtföljas av vederbörliga handlingar samt dokumentation som visar att den skyddade geografiska beteckningen får användas.

För tydlighetens skull innehåller nu produktspecifikationen även ytterligare information om obligatoriska och frivilliga märkningsuppgifter.

Avsnitt XII i produktspecifikationen och punkt 9 i det sammanfattande dokumentet har därför ändrats.

9. Revidering av bestämmelserna om vin som inte uppfyller kraven

Det kan förekomma fall där producenten bedömer att det vin som framställts inte har de särskilda egenskaper som krävs för den skyddade geografiska beteckningen, utan måste klassificeras i en annan kvalitetskategori. Det behöver då finnas bestämmelser i produktspecifikationen för omklassificering av vin som inte uppfyller kraven för den skyddade geografiska beteckningen.

Avsnitt IV i produktspecifikationen har därför ändrats. Det sammanfattande dokumentet påverkas inte.

10. Revidering av informationen om kontroller som genomförs av den behöriga myndigheten

Informationen i produktspecifikationen om hur den behöriga myndigheten utför kontroller av att villkoren för vinodling och vinframställning är uppfyllda har reviderats av tydlighetsskäl.

Avsnitt XV i produktspecifikationen har därför ändrats. Det sammanfattande dokumentet påverkas inte.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Namn

Colinele Dobrogei

2. Typ av geografisk beteckning

SGB – skyddad geografisk beteckning

3. Kategorier av vinprodukter

1. Vin

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

1. Vita viner och roséviner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Vita viner och roséviner

Färg: gröngul, ibland med en dragning åt gyllengul, halmgul, blekt laxrosa/mellanrosa. Doft och smak: Arom av nyslaget hö, akaciablommor, bouquet med inslag av sötmandel. En väl utvecklad sötma ger vinerna en fyllig, avrundad karaktär med inslag av persika, aprikos och mango. Smaken är balanserad utan alltför framträdande fyllighet. Doften hos vinerna har inslag av ängsblommor, honung, rostat bröd, rosor, med en typisk lätt citruston hos viner från aromatiska druvor och kvardröjande inslag av honungskaka hos mogna viner (från aromatiska druvor).

ALLMÄNNA ANALYTISKA EGENSKAPER

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

15,00

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10,00

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

18

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

200

2. Röda viner

KORTFATTAD BESKRIVNING

Röda viner

Färg: Rubinröd, granatröd, purpurröd, mörkröd. Doft och smak: De intensiva färgerna för med sig friska aromer av skogsbär, inslag av plommon, en sammetslik munkänsla och oljighet, aromer av färska hallon, röda vinbär, tranbär, surkörsbär, kryddnejlika, björnbär och blåbär. Vinerna har en tydlig tanninkaraktär med en utvecklad bouquet av blåbär och kryddnejlika, med inslag av peppar/kryddor, vanilj om lagringstiden är kort, svarta bigarråer, och en optimal syrahalt. De lämpar sig väl för ekfatslagring.

ALLMÄNNA ANALYTISKA EGENSKAPER

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

15,00

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

10,00

Lägsta totala syrahalt

3,5 gram per liter uttryckt som vinsyra

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

20

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

150

5. Vinframställningsmetoder

5.1. Särskilda oenologiska metoder

1. Produktion utanför det avgränsade området

Relevanta restriktioner för vinframställning

Viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Colinele Dobrogei” får även produceras i områden i det avgränsade områdets omedelbara närhet, i samma administrativa enhet, i en intilliggande administrativ enhet eller i intilliggande områden med geografiska beteckningar. Den nationella vinmyndigheten (ONVPV) måste informeras 48 timmar innan detta undantag utnyttjas.

2. Produktionsmetoder

Särskilda oenologiska metoder

Blandning är tillåten. Den måste utföras i överenstämmelse med gällande lagstiftning.

3. Oenologiska metoder

Särskilda oenologiska metoder

Roséviner får även framställas av de druvsorter som används för röda viner, genom användning av metoden med kort maceration och med bibehållande av egenskaperna hos den eller de sorter som används för att framställa de röda vinerna.

5.2. Högsta avkastning

1. Druvor av sorterna petit verdot, sangiovese

14 000 kg druvor per hektar

2. Druvor av sorten viognier

14 500 kg druvor per hektar

3. Druvor av sorten negru de drăgășani

15 000 kg druvor per hektar

4. Druvor av sorterna cabernet sauvignon, malbec, mourvèdre

15 400 kg druvor per hektar

5. Druvor av sorterna chardonnay, pinot gris

16 300 kg druvor per hektar

6. Druvor av sorten semillon

16 600 kg druvor per hektar

7. Druvor av sorterna muscat ottonel, pinot noir, syrah, burgund mare, băbească neagră

17 100 kg druvor per hektar

8. Druvor av sorterna sauvignon, riesling italian, riesling de rhin, merlot, fetească neagră, fetească regală, fetească albă, tămâioasă românească

18 000 kg druvor per hektar

9. Druvor av sorterna traminer aromat, traminer roz, crâmpoşie, columna, aligoté, iordană, aromat de iaşi, rkaţiteli

18 000 kg druvor per hektar

10. Druvor av sorterna saint emilion, novac, mamaia, cristina, alicante bouschet

18 000 kg druvor per hektar

11. Petit verdot, sangiovese

105 hektoliter per hektar

12. Viognier

109 hektoliter per hektar

13. Negru de drăgășani

112 hektoliter per hektar

14. Cabernet sauvignon, malbec, mourvèdre

115 hektoliter per hektar

15. Chardonnay, pinot gris

122 hektoliter per hektar

16. Semillon

124 hektoliter per hektar

17. Muscat ottonel, pinot noir, syrah, burgund mare, băbească neagră

128 hektoliter per hektar

18. Sauvignon, riesling italian, riesling de rhin, merlot, fetească neagră, fetească regală, fetească albă, tămâioasă românească

135 hektoliter per hektar

19. Traminer aromat, traminer roz, crâmpoşie, columna, aligoté, iordană, aromat de iaşi, rkaţiteli

135 hektoliter per hektar

20. Saint emilion, novac, mamaia, cristina, alicante bouschet

135 hektoliter per hektar

6. Avgränsat geografiskt område

Distriktet Constanța

— Staden Murfatlar – Murfatlar, Siminoc.

— Kommunen Valu lui Traian – byn Valu lui Traian.

— Kommunen Poarta Albă – byarna Poarta Albă och Nazarcea.

— Staden Ovidiu – kommunen Ovidiu, byn Poiana.

— Kommunen Ciocârlia – byn. Ciocârlia.

— Staden Medgidia – Medgidia, Remus Opreanu, Valea Dacilor.

— Kommunen Castelu – byarna Castelu, Cuza Vodă, Nisipari.

— Kommunen Siliştea – byn Siliştea.

— Kommunen Tortoman – byn Tortoman.

— Kommunen Peştera – byarna Peştera, Ivrinezu Mi.

— Kommunen Mircea Voda – byarna Mircea Voda, Satu Nou, Ţibrinu, Saligny, Stefan cel Mare, Gherghina.

— Kommunen Adamclisi – byarna Adamclisi, Abrud, Haţeg, Urluia, Zorile.

— Staden Cernavodă – kommunen Cernavodă.

— Kommunen Seimeni – byarna Seimeni, Seimenii Mici.

— Kommunen Rasova – byarna Rasova, Cochirleni.

— Kommunen Mihai Viteazu – byarna Mihai Viteazu, Sinoie.

— Kommunen Istria – byarna Istria, Nuntaşi.

— Kommunen Cogealac – byarna Cogealac, Tariverde, Fântânele.

— Staden Mangalia.

— Staden Hârşova.

— Kommunen Chirnogeni – byn Chirnogeni.

— Kommunen 23 August – byn 23 August.

— Kommunen Horia – byarna Horia, Tichileşti.

— Kommunen Crucea – byn Crucea.

— Kommunen Topalu – byn Topalu.

— Kommunen Ciobanu – byn Ciobanu.

— Kommunen Gârliciu – byn Gârliciu.

— Kommunen Saraiu – byn Saraiu.

— Kommunen Cobadin – byn Viişoara.

Distriktet Tulcea

— Staden Babadag.

— Kommunen Sarichioi – byarna Enisala, Visterna, Zebil, Sabangia.

— Kommunen Valea Nucarilor – byarna Valea Nucarilor, Agighiol, Iazurile.

— Staden Tulcea.

— Kommunen Ostrov – byarna Ostrov, Piatra.

— Kommunen Somova – byarna Somova, Mineri, Parcheş.

— Kommunen Niculiţel – byn Niculiţel.

— Kommunen Izvoarele – byarna Izvoarele, Alba.

— Kommunen Valea Teilor – byn Valea Teilor.

— Kommunen Frecăţei – byarna Teliţa, Poşta.

— Staden Isacea.

— Kommunen Luncaviţa – byn Luncaviţa.

— Kommunen Văcăreni – byn Văcăreni.

— Kommunen Jijila – byn Jijila.

— Staden Măcin.

— Kommunen Greci – byn Greci.

— Kommunen Cerna – byn Cerna.

— Kommunen Carcaliu – byn Carcaliu.

7. Huvudsaklig(a) druvsort(er)

Alicante bouschet N – alicante henri bouschet

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc, troyen blanc

Aromat de iași B

Burgund mare N – grosser burgunder, grossburgunder, blaufränkisch, kékfrankos, frankovka, limberger

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă, serecsia

Cabernet sauvignon N – petit vidure, bourdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc chardonnay

Columna B

Cristina N

Crâmpoşie B

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leányka, leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră, coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, köningsast, ktralyleanka, dănăşană, galbenă de ardeal

Iordană B – iordovană, iordan

Malbec N – cotes rouges, pied de perdrix, plant d’arles

Mamaia N

Merlot N – bigney rouge

Mourvèdre N

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Negru de drăgăşani N

Novac N

Petit verdot N

Pinot gris G – affumé, grau burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio, ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter, klävner morillon noir

Riesling de rhin B – weisser riesling, white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling, welschriesling

Rkatiteli B – dedali rkatiteli, korolioc rkatiteli

Saint emilion B – trebbiano toscano, ugni blanc

Sangiovese N – brunello di montalcino, morellino

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz, petit syrah

Semillon B – semillon blanc

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz, gewürztraminer

Traminer aromat alb B

Tămâioasă românească B – rumanische weihrauchtraube, tamianka

Viognier B – petit vionnier, viogne, galopine, vugava bijela

8. Beskrivning av samband

8.1. Detaljerade uppgifter om det geografiska området

Området utgörs av regionen Dobrogea i sydöstra Rumänien och avgränsas av Donaus nedre lopp (i väster och norr), Svarta havet (i öster) och gränsen till Bulgarien ( i söder). Det kännetecknas av övervägande platålandskap med lössjordssubstrat och klassificeras i fråga om ekologi, jordmån och klimatförhållanden i kategorierna stäpp eller skogsstäpp. Var och en av dessa faktorer bidrar till en ekologisk miljö som är väl lämpad för vinodling.

De flesta vinodlingarna bedrivs på ett geologiskt lössjordssubstrat (med ett djup på 3–40 m), som delvis täcker en hård, mycket gammal, autokton eller förflyttad, berggrund (pre-paleozoisk, paleozoisk, mesozoisk och tertiär).

Den norra delen av Dobrogea är huvudsakligen bergig (högland med skyddade sänkor på 100–467 m ö.h.), medan den södra delen av Dobrogea har ett landskap präglat av flacka platåer (på höjder under 200–300 m ö.h.). De två landskapstyperna skiljs åt av den övervägande kuperade erosionsplatån i centrala Dobrogea (250–350 m ö.h.).

Området är den region i Rumänien som har minst nederbörd och grundvatten: förekomsten är växlande och vattnet är ofta mineraliserat. Uppdämning, återvinning och konstbevattning används ofta för att avhjälpa detta förhållande.

Det typiska kontinentalklimatet är delvis tempererat på grund av närheten till Svarta havet och våtmarkerna och deltat vid Donaus utlopp. Den genomsnittliga årstemperaturen ligger på ca 11 °C. Temperaturskillnaderna uppgår till över 25 °C mellan medelvärdena för januari och juli, och till över 75 °C mellan de absoluta extremvärdena under en flerårsperiod. Den genomsnittliga årsnederbörden understiger ofta 400 mm. Områdets fördelar är de goda temperaturförhållandena: det är en av de varmaste regionerna i Rumänien (med en solstrålning på mer än 120–125 kalorier per cm2, över 2 200 soltimmar och genomsnittliga positiva dygnstemperaturer på sammanlagt 4 000–4 200 °C under ett år), vilket säkerställer att druvorna hinner mogna eller till och med bli övermogna.

Zonaljord är den helt dominerande jordmånen i vinodlingsområdet: stäppmollisoler (kastanozemer och svartjord) och skogsstäppmollisoler (kalkhaltig svartjord och, mer sällsynt, lerig-illuvial svartjord, rendzina och greyzemer), som har bildats på lössjordssubstrat.

8.2. Uppgifter om produkten

Den skyddade geografiska beteckningen ”Colinele Dobrogei” kan användas för vita viner, röda viner eller roséviner.

De vita vinerna och rosévinerna är klara, gröngula till guldgula eller blekt laxrosa till mellanrosa, med en sammetslik smak.

I fråga om doft och smak är de flesta av tonerna blommiga. Vinerna har en väl utvecklad sötma och en väl avrundad karaktär, med inslag av honung, rosor, citrus hos viner från aromatiska druvor, och i vissa fall honungskaka hos mogna viner från aromatiska druvor.

De röda vinerna har en sammetslik munkänsla och en rubinröd, granatröd, djupt purpurröd eller mörkröd färg.

Smaken och doften kännetecknas av friska aromer av välmogna skogsbär, med inslag av plommon, en sammetslik munkänsla och oljighet, i kombination med aromer av färska hallon, röda vinbär, tranbär, björnbär och blåbär. Vinerna har en tydlig tanninkaraktär med en bouquet av blåbär och kryddnejlika, och har i vissa fall en framträdande pepprighet, medan aromer av vanilj framträder efter en kort lagringsperiod. De lämpar sig väl för ekfatslagring.

8.3. Orsakssamband

Särdragen hos viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Colinele Dobrogei” beror på den druvmust som används vid framställningen, Denna är i sin tur beroende av druvsorterna, som gynnas av den höga solstrålningen – temperaturförhållandena är bland de varmaste i Rumänien – och den låga nederbörden. Dessa faktorer bidrar till att druvorna mognar väl, vilket ger druvmust med en hög sockerhalt. Förhållandena i området påverkas av havet, vilket är särskilt gynnsamt under hösten eftersom det reglerar temperaturen. Donau har en betydande påverkan i Cernavodă, särskilt på vinodlingarna närmast floden. Jordmånen, som är rik på kalciumkarbonat, är en viktig faktor för vinkvaliteten. Vinernas kvalitet präglas av det gynnsamma inflytandet från de närbelägna Razelm- och Sinoesjöarna och den goda jordmånen för vinodling, i kombination med en väl avvägd balans mellan alkohol och syra, och vinerna har väl uttryckta organoleptiska egenskaper (blommiga toner/toner av skogsbär, kryddiga toner).

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Villkor för den färdiga produkten

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Undantag rörande produktion inom det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Under förutsättning att det på vederbörligt sätt anmäls till behöriga myndigheter får vinerna tappas och buteljeras utanför det område där druvorna odlats.

Detta får utföras inom samma administrativa enhet, i en intilliggande administrativ enhet eller i intilliggande områden med geografiska beteckningar.

Uppgift om producent eller tappningsföretag och platsen där tappningen ägt rum måste i så fall anges på lämpligt sätt i märkningen.

När det gäller buteljering tillåts bulkförsäljning av viner med den skyddade geografiska beteckningen ”Colinele Dobrogei”, som en följd av efterfrågan på EU-/exportmarknaden.

Bulkleveranser måste anmälas till myndigheterna via det lokala kontrollorganet. Bulkleveranser måste åtföljas av vederbörliga handlingar samt ett intyg om rätten att använda den skyddade geografiska beteckningen och saluföra vinet.

Länk till produktspecifikationen

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_colinele_dobrogei_modif_cf_notificarii_1797_din_05.08.2016_cerere_3_2021_modif_anterioare_no_track_changes.pdf

(1) EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.