{SEC(2011) 1138 final}

{SEC(2011) 1139 final}

MOTIVERING

1. BAKGRUND

Den 29 juni 2011 antog kommissionen ett förslag till den fleråriga budgetramen för 2014–2020: en budget för genomförande av Europa 2020-strategin. I sitt förslag fastställde kommissionen att sammanhållningspolitiken även fortsättningsvis bör vara en väsentlig del av nästa finansieringspaket och underströk sammanhållningspolitikens centrala roll för genomförandet av Europa 2020-strategin.

Kommissionen föreslog ett antal betydande förändringar av hur sammanhållningspolitiken utformas och genomförs. Förslagets viktigaste inslag gäller koncentration av finansieringen på färre prioriteringar med bättre anknytning till Europa 2020-strategin, fokus på resultat, övervakning av framstegen mot avtalade mål, ökad användning av villkorlighet och enklare genomförande.

I förordningen anges de allmänna bestämmelser som styr det europeiska territoriella samarbetet. Den bygger på det arbete som har utförts efter offentliggörandet av den fjärde sammanhållningsrapporten i maj 2007 som behandlade regionernas främsta utmaningar under de kommande årtiondena och inledde debatten om den framtida sammanhållningspolitiken. Den 9 november 2010 antog kommissionen den femte sammanhållningsrapporten som innehåller en analys om sociala och ekonomiska trender och beskrivning av den framtida sammanhållningspolitikens inriktningar.

Sammanhållningspolitiken är det viktigaste investeringsinstrumentet för stöd till unionens främsta mål i strategin Europa 2020. Sammanhållningspolitiken gör det genom att den inriktas på de länder och regioner där behoven är störst. En av de största framgångarna med EU har varit förmågan att höja levnadsstandarden för alla EU-medborgare. EU har inte bara hjälpt mindre bemedlade medlemsstater och regioner att utvecklas och växa, utan har också spelat en viktig roll för integreringen av den inre marknaden, som genom sin storlek ger tillgång till marknader och skalfördelar för alla delar av EU, rika som fattiga och stora som små. Kommissionens utvärdering av tidigare satsningar på sammanhållningspolitiken visar många exempel på mervärde och tillväxt- och sysselsättningsskapande investeringar som inte skulle ha genomförts utan stöd från EU-budgeten. Resultaten visar dock också att det förekommit spridning och brist på prioritering och att detta har haft sina följder. I en tid när de offentliga medlen inte vill räcka till och behovet av tillväxtfrämjande investeringar är större än någonsin, har kommissionen beslutat att föreslå en rad viktiga förändringar av sammanhållningspolitiken.

Förslaget utgör en del av lagstiftningspaketet för sammanhållningspolitiken för perioden 2014–2020. Europeiskt territoriellt samarbete är ett av sammanhållningspolitiken mål och bildar en ram för genomförandet av gemensamma åtgärder och politiskt utbyte mellan aktörer på nationell, regional och lokal nivå i olika medlemsstater. Detta är särskilt viktigt med tanke på att de utmaningar som medlemsstaterna och regionerna står inför i allt högre grad sträcker sig över nationella och regionala gränser och därför kräver gemensamma samarbetsåtgärder på lämplig territoriell nivå. Det europeiska territoriella samarbetet kan därför ge ett betydande bidrag när det gäller att främja det nya fördragets mål om territoriell sammanhållning.

Det europeiska territoriella samarbetet är särskilt viktigt på grund av följande:

· Det effektivaste sättet att lösa gränsöverskridande problem är genom samarbete mellan alla berörda regioner, för att undvika att vissa drabbas av oproportionerliga kostnader medan andra åker snålskjuts (t.ex. gränsöverskridande förorening).

· Samarbetet kan åstadkomma ett effektivt system för utbyte av goda tillämpningar och spridning av kunnande (vilket t.ex. ökar konkurrenskraften).

· Samarbete står som garanti för att specifika problem kan lösas effektivare tack vare skalfördelar och förekomsten av en kritisk massa (inrättandet av kluster för att främja forskning och innovation).

· Styrelseformerna kan förbättras tack vare samordning av sektorspolitik, åtgärder och investeringar på gränsöverskridande och transnationell nivå.

· Relationerna med EU:s grannländer kan genom samarbetsprogram om EU:s yttre gränser bidra till säkerhet och stabilitet samt ömsesidigt gynnsamma relationer.

· I vissa sammanhang såsom havsområden och kustregioner är samarbete och transnationella åtgärder oumbärliga som stöd för tillväxt, sysselsättning och ekosystembaserad förvaltning.

De övergripande politiska inriktningarna för den framtida sammanhållningspolitiken är också tillämpliga inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Den föreslagna förordningen innehåller därför en anpassning till Europa 2020-strategin, inslag för att göra fondens insatser effektivare och övergripande principer för enklare genomförande.

2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER SAMT KONSEKVENSBEDÖMNINGAR 2.1. Samråd och expertutlåtanden

Förordningen bygger på omfattande samråd med aktörerna, däribland medlemsstaterna, regionerna och sociala och ekonomiska parter.

Samrådet med allmänheten om slutsatserna från den femte sammanhållningsrapporten hölls mellan den 12 november 2010 och den 31 januari 2011. Totalt 444 bidrag togs emot. Bidragen kom från medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter, europeiska intresseorganisationer, frivilligorganisationer, medborgare och andra aktörer. Samrådet med allmänheten omfattade en rad frågor om sammanhållningspolitikens framtid. En sammanfattning av resultaten offentliggjordes den 13 maj 2011[1].

Som underlag användes resultaten från utvärderingen av Interreg 2000–2006[2], parlamentets betänkande om Mål 3[3] och ett stort antal olika undersökningar och expertutlåtanden, t.ex. genom Interact-programmet. Expertutlåtanden erhölls också från högnivågruppen för överväganden om sammanhållningspolitiken i framtiden som höll två möten där gruppens deltagare – experter från de nationella förvaltningarna – mer specifikt diskuterade europeiskt territoriellt samarbete.

Resultaten från samrådet med allmänheten om den femte sammanhållningsrapporten visade att det finns omfattande samförstånd om det höga mervärdet av europeiskt territoriellt samarbete. Det behövs dock ökad standardisering av regler och förfaranden medlemsstaterna emellan[4]. Ett antal medlemsstater betonade i sina bidrag att det också finns behov av en separat förordning eller en separat rättslig ram för samordningsprogrammen, med tanke på att det multinationella sammanhanget bör få tillräcklig uppmärksamhet[5].

Ett centralt problem enligt efterhandsutvärderingen är att de territoriella samarbetsprogrammen inte alltid har fokus på ett begränsat antal prioriterade åtgärder, utan i stället präglas av omfattande interventionsstrategier vilket gör det svårt att nå tydligt identifierbara verkningar[6]. En annan viktig rekommendation går ut på att upprätta en mer proaktiv och fortlöpande växelverkan med programmen för konvergens och konkurrenskraft och andra territoriella samarbetsprogram för programområdet, i syfte att trygga komplementaritet, samordning och synergier. Utvärderingen innehåller en uttrycklig rekommendation om att utveckla bättre komplementaritet och integration för perioden efter 2013[7].

Experterna i högnivågruppen betonade också att det behövs mer samordning och strategiskt fokus, både på allmän politisk nivå och i de enskilda programmen[8]. De konstaterade också att det bör finnas starkare kopplingar till programmen om konvergens och konkurrenskraft och efterlyste särskilda bestämmelser om territoriellt samarbete och övergripande tillnärmning av tillämpliga regler samt förenkling[9].

I parlamentets betänkande underströks behovet av bättre integrering av det europeiska territoriella samarbetet på den strategiska planeringens alla nivåer, bättre samordning mellan samordnings- och regionalprogrammen och enklare genomförande genom en separat förordning om samarbete där särdragen får större uppmärksamhet[10].

2.2. Konsekvensbedömning

De alternativ som behandlas i konsekvensbedömningen gäller förbättring av strategiskt fokus och samordningen mellan samarbets- och regionalprogram. Följande alternativ analyserades: att inte göra ändringar (fortsatt breda prioriteringar, ingen formell koppling mellan samordnings- och regionalprogrammen), ett scenario med fokus på tematisk koncentration och integrering av samarbetet inom en övergripande strategisk ram (begränsat antal tematiska mål som kan väljas för de gränsöverskridande och transnationella programmen, integrering av samarbetsaspekter i den gemensamma strategiska ramen och partnerskapsavtalet) och ett scenario med full integrering av samarbetsaspekter i de regionala programmen och därmed inga separata samarbetsprogram. Det andra alternativet ansågs vara bäst eftersom det tryggar bättre fokus på de europeiska prioriteringarna, stärker programmets interventionslogik och garanterar en bättre koppling och bättre samstämmighet med de regionala programmen.

På grundval av samråden, konsekvensbedömningen och mottagna synpunkter och utlåtanden innehåller förslaget till grundförordning inslag om en stark integrering av det europeiska territoriella samarbetet, såväl inom den gemensamma strategiska ramen och partnerskapskontraktet som i de tillhörande rapporteringsförfarandena. Dessutom innehåller programdokumenten inslag rörande samstämmighet mellan regional- och samarbetsprogram som berör samma område. Genom detta kommer sammanhållningspolitikens samstämmighet att förbättras överlag.

För att få en bättre anpassad ram för samarbetsprogrammen föreslås en separat förordning för de europeiska programmen för territoriellt samarbete. Denna förordning innehåller bestämmelser om tematisk koncentration och ökat fokus på resultat såväl som ett antal inslag rörande förenkling (se nedan).

3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER

Enligt artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör Europeiska unionen vidta åtgärder för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och främja övergripande harmoniserad utveckling genom att minska skillnaderna mellan regionernas utvecklingsnivå och främja utveckling i de minst gynnade regionerna.

Målet med ekonomisk, social och territoriell sammanhållning främjas genom tre EU-fonder. Såsom fastställs i artikel 176 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är syftet med Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) att främja utvecklingen och den strukturella anpassningen i eftersatta regioner och industriregioner på tillbakagång.

Enligt artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska särskild uppmärksamhet fästas vid landsbygdsområden, områden som påverkas av industriövergång och regioner med svåra och permanenta naturrelaterade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet samt öregionerna, de gränsöverskridande regionerna och bergsregionerna.

Enligt artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska särskilda åtgärder vidtas med tanke på den strukturella sociala och ekonomiska situationen i de yttersta regionerna som har vissa särdrag som allvarligt hindrar deras utveckling. Dessa särskilda åtgärder ska inbegripa villkor för tillgång till strukturfonderna.

Mot bakgrund av efterfrågan från ett stort antal aktörer föreslås en separat förordning enligt vilken det europeiska territoriella samarbetet genomförs med bättre beaktande av programmens flerstatsdimension och som innehåller mer specifika bestämmelser om samarbetsprogrammen och samarbetsinsatser. I förslaget fastställs Europeiska regionala utvecklingsfondens räckvidd när det gäller målet Europeiskt territoriellt samarbete. Likaså definieras de prioriterade målen och Europeiska regionala utvecklingsfondens organisation, kriterierna för stödberättigande samt tillgängliga ekonomiska resurser och kriterier för hur de fördelas. Därutöver fastställs genomförandevillkor, inbegripet bestämmelser om ekonomisk förvaltning och kontroll. Grundförordningen och Eruf-förordningen gäller med förbehåll för de särskilda bestämmelserna i denna förordning.

Det rättsliga instrumentet och typen av åtgärd (dvs. finansiering) definieras i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som utgör den rättsliga grunden för strukturfonderna och enligt vilket strukturfondernas uppdrag, prioriterade mål och organisation ska anges i förordningar. Såsom anges ovan motiveras förslaget till en separat förordning med att förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden och de allmänna bestämmelserna rörande fonden behöver anpassas till en samarbetsram.

4. BUDGETKONSEKVENSER

I kommissionen förslag till en flerårig budgetram anslås 376 miljarder euro till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning för perioden 2014–2020.

Föreslagen budget 2014–2020 || Miljarder euro

Mindre utvecklade regioner Övergångsregioner Mer utvecklade regioner Territoriellt samarbete Sammanhållningsfonden Extra anslag för de yttersta och glest befolkade regionerna || 162,6 39 53,1 11,7 68,7 0,926

Fonden för ett sammanlänkat Europa för transport, energi och informations- och kommunikationsteknik (IKT) || 40 miljarder euro (med ytterligare 10 miljarder euro öronmärkta inom Sammanhållningsfonden)

*Alla belopp anges i 2011 års fasta priser

I den föreslagna förordningen anges uppdelningen av den finansiering som förutses för territoriellt samarbete mellan de olika samarbetskomponenterna enligt följande:

a) 73,24 % (dvs. totalt 8 569 000 003 euro) för gränsöverskridande samarbete.

b) 20,78 % (dvs. totalt 2 431 000 001 euro) för transnationellt samarbete.

c) 5,98 % (dvs. totalt 700 000 000 euro) för mellanregionalt samarbete.

5. SAMMANFATTNING

Syftet med en separat förordning för europeiskt territoriellt samarbete är att möjliggöra en tydligare presentation av det europeiska territoriella samarbetet för att underlätta genomförandet, eftersom terminologin kan anpassas direkt till samarbetsprogrammens flerstatliga sammanhang. Förslaget innehåller därför hänvisningar till möjligheter för tredjeländer att delta vid behov för att bättre beskriva den verklighet som gäller för samarbetet. Förslaget innehåller också mer systematiska referenser till den roll som europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS) kan spela inom samarbetet.

I förordningen fastställs räckvidden för Europeiska regionala utvecklingsfonden när det gäller målet Europeiskt territoriellt samarbete.

I förslaget anges de ekonomiska resurser som finns att tillgå för varje del och kriterierna för hur resurserna fördelas till medlemsstaterna. Detta inbegriper också en fortsättning för mekanismen för överföring av resurser för samarbetsverksamhet vid unionens yttre gränser, som ska få stöd genom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och instrumentet för föranslutningsstöd. Synergier och komplementaritet mellan programmen inom målet Europeiskt territoriellt samarbete och program som finansieras genom externa instrument bör främjas.

Ett nytt inslag är förslagets bestämmelser om tematisk koncentration och investeringsprioriteringar. Detta ska ses i det övergripande sammanhanget med att förbättra programmens strategiska fokus och resultatorientering. För varje program kan ett begränsat antal prioriteringar väljas från en tematisk meny med motsvarande investeringsprioriteringar, vilket tryggar fokus på europeiska prioriteringar och åtgärder där samarbetet ger det bästa mervärdet. Därutöver har urvalskriterierna definierats striktare för att garantera att finansieringen går till genuint gemensamma insatser. Programmen kommer också att innehålla en resultatram som definierar de programspecifika milstolparna mot vilka genomförandeframgången kan mätas.

Under programperioden 2007–2013 har det uppstått nya former av territoriellt samarbete i form av anpassad respons på makroregionala utmaningar. På europeiska rådets begäran har kommissionen utarbetat två makroregionala strategier för Östersjön och för Donauregionen[11]. Dessutom handlar en betydande komponent av den integrerade havspolitiken om ett systematiskt synsätt för integrerade politiska åtgärder inom havs- och kustpolitiken när det gäller havsområden och ekosystem. De makroregionala och havsområdesbaserade strategierna är bredbaserade integrerade instrument som täcker flera medlemsstater och regioner, med fokus på anpassning av politik och finansiering för att få en enhetligare politik och förbättra de offentliga utgifternas genomslag. Med tanke på tänkbar överlappning mellan existerande och framtida makroregioner, havsområden och områden som omfattas av transnationella program, innehåller den föreslagna förordningen ett uttryckligt inslag om att transnationellt samarbete också kan ge stöd när makroregionala strategier och havsområdesprogram utvecklas och genomförs (även dem som gäller EU:s yttre gränser).

Genomförandeformerna har anpassats till samordningsprogram. Antalet myndigheter som deltar i programgenomförandet har minskats och rollerna och ansvaret har förtydligats ytterligare. Kraven på innehållet i samordningsprogrammens rapporter och genomföranderapporterna har förtydligats i syfte att minska den administrativa bördan för programmyndigheterna. Gemensamma indikatorer har fastställts för att mäta utfallet och öka den övergripande resultatorienteringen.

I förslaget förutses en större tillnärmning av reglerna. Reglerna för stödberättigande kommer antingen att fastställas på EU-nivå eller i övervakningskommittén för programmet som helhet. Endast om sådana regler inte finns kan nationella regler gälla. Detta kommer också att ge gemensamma principer för hur revisionsmyndigheterna ska genomföra kontroller och granskningar av förvaltningen, och kommer därmed att bidra till bättre tillnärmning inom detta område.

Slutligen kommer förlängningen av tidsfristen för regeln om återtaganden och särskilda bestämmelser om tillämpning av reglerna om statligt stöd och omräkning av andra valutor till euro att ytterligare underlätta programgenomförandet.

2011/xxxx (COD)

2011/0273 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 178,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[12],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[13],

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 176 i fördraget är syftet med Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) att bidra till att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna i unionen. Enligt artikel 174 i fördraget bidrar Eruf till att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivå och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, där särskild uppmärksamhet bör fästas vid regioner som kännetecknas av allvarliga och permanenta naturrelaterade eller demografiska nackdelar, t.ex. öregioner, gränsöverskridande regioner och bergsregioner.

(2) De bestämmelser som är gemensamma för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden (nedan kallade strukturfonderna) och Sammanhållningsfonden (tillsammans med strukturfonderna nedan kallade fonderna) anges i förordning (EU) nr […]/2012 av den […] om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som täcker den gemensamma strategiska ramen och om allmänna bestämmelser om Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1083/2006[14] (grundförordningen). Särskilda bestämmelser om den typ av insatser som kan finansieras genom Europeiska regionala utvecklingsfonden inom de mål som definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr […]/2012 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EG) nr 1080/2006[15] (Eruf-förordningen) anges i den förordningen. Dessa förordningar är inte helt anpassade till de särskilda behov som gäller för målet Europeiskt territoriellt samarbete där minst två medlemsstater eller en medlemsstat och tredjeländer samarbetar. Det är därför nödvändigt att fastställa bestämmelser som specifikt gäller målet Europeiskt territoriellt samarbete, rörande räckvidd och geografisk täckning, ekonomiska resurser, investeringsprioriteringar och koncentration, programplanering, övervakning och granskning, tekniskt bistånd, ekonomiskt stöd och stödberättigande, förvaltning, kontroll och ackreditering samt ekonomisk förvaltning.

(3) För att öka det mervärde som unionens sammanhållningspolitik kan ge bör de särskilda bestämmelserna leda till betydande förenklingar för alla berörda nivåer, dvs. stödmottagare, programmyndigheter, deltagande medlemsstater och tredjeländer samt kommissionen.

(4) Inom målet Europeiskt territoriellt samarbete ger Europeiska regionala utvecklingsfonden stöd till gränsöverskridande, transnationellt och mellanregionalt samarbete.

(5) Syftet med gränsöverskridande samarbete bör vara att åtgärda gemensamma utmaningar som identifierats gemensamt i gränsregionerna (såsom dålig tillgänglighet, olämplig affärsmiljö, brist på nätverk mellan lokala och regionala förvaltningar, forskning och innovation och utnyttjande av informations- och kommunikationsteknik, miljöföroreningar, förebyggande av risker, negativa attityder gentemot grannlandets medborgare) och att utnyttja vilande potential i gränsområdet (utveckling av anläggningar och kluster för gränsöverskridande forskning och innovation, gränsöverskridande integrering på arbetsmarknaden, samarbete mellan högskolor och hälso- och sjukvårdscentraler) samtidigt som samarbetsprocessen stärks i syfte att nå en övergripande harmonisk utveckling i unionen. När det gäller gränsöverskridande program mellan Nordirland och gränslänen i Irland till stöd för fred och försoning bör Europeiska regionala utvecklingsfonden även bidra att främja ekonomisk och social stabilitet i de berörda regionerna, bland annat genom åtgärder för att främja sammanhållning mellan lokalsamhällen.

(6) Det transnationella samarbetet bör ha som syfte att stärka samarbetet genom åtgärder som leder till integrerad territoriell utveckling med kopplingar till unionens prioriteringar inom sammanhållningspolitiken.

(7) Det mellanregionala samarbetet bör ha som syfte att stärka sammanhållningspolitikens effektivitet genom att uppmuntra utbyte av erfarenheter mellan regioner i syfte att förbättra de operativa programmens utformning och genomförande inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning. Det bör särskilt främja samarbetet mellan innovativa forskningsintensiva kluster och utbyte mellan forskare och forskningsinstitut, baserat på initiativen Kunskapsregioner och Forskningspotential i konvergensregioner och yttersta randområden inom det sjunde ramprogrammet för forskning.

(8) Objektiva kriterier bör fastställas för hur stödberättigande regioner och områden väljs ut. I detta syfte bör identifieringen av stödberättigande regioner och områden på unionsnivå grunda sig på regionernas gemensamma klassificeringssystem som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (Nuts)[16].

(9) Det gränsöverskridande samarbetet bör medföra stöd till regioner belägna vid land- eller vid sjögränser. Kommissionen bör få befogenheter att på grundval av erfarenheterna från tidigare programperioder definiera förteckningen över de gränsområden som ska få stöd enligt programmen för gränsöverskridande samarbete på ett enklare sätt per samarbetsprogram. När kommissionen upprättar förteckningen bör den beakta de justeringar som behövs för att trygga samstämmigheten, särskilt vid land- och sjögränser, samt kontinuiteten för programområden för programperioden 2007–2013. Dessa justeringar kan minska eller öka befintliga programområden eller antalet program för gränsöverskridande samarbete, men kan tillåta geografisk överlappning.

(10) Områdena för transnationellt samarbete bör fastställas med beaktande av vilka åtgärder som behövs för att främja integrerad territoriell utveckling. Kommissionen bör få befogenheter att definiera områdena för transnationellt samarbete.

(11) Alla mellanregionala samarbetsprogram bör täcka hela unionen.

(12) Det är nödvändigt att fortsätta att ge stöd till eller vid behov etablera transnationellt och mellanregionalt samarbete med tredjeländer som gränsar till unionen eftersom detta gynnar de regioner i medlemsstaterna som gränsar till tredjeländer. Med tanke på detta kommer Europeiska regionala utvecklingsfonden att bidra till de gränsöverskridande programmen och havsområdesprogrammen som inrättats inom det europeiska grannskapsinstrumentet (ENI) enligt förordning (EU) nr […]/2012[17] och föranslutningsinstrumentet (IPA) enligt förordning (EU) nr […]/2012[18].

(13) För att gynna unionens regioner bör man inrätta en mekanism för att organisera stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden till unionens politiska instrument för yttre förbindelser, såsom det europeiska grannskapsinstrumentet och föranslutningsinstrumentet, även i fall där program för yttre samarbete inte kan antas eller måste avbrytas.

(14) Utöver åtgärder vid de yttre gränserna i gränsregioner i och utanför unionen med stöd från unionens instrument för yttre förbindelser, kan Europeiska regionala utvecklingsfonden ge stöd till samarbetsprogram som täcker regioner både i och utanför unionen, medan regionerna utanför unionen inte täcks av instrument för yttre förbindelser, antingen för att de inte är definierade som mottagarländer eller för att sådana program för yttre samarbete inte kan inrättas. Kommissionen bör därför, när den fastställer förteckningen över områden för gränsöverskridande och transnationella program, ha befogenheter att även ta med regioner från tredjeländer.

(15) Det är nödvändigt att fastställa de resurser som fördelas till var och en av de olika komponenterna inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, samtidigt som en betydande koncentration bibehålls när det gäller gränsöverskridande samarbete och en tillräcklig medelstilldelning till samarbete mellan de yttersta randområdena garanteras.

(16) Urvalet av tematiska mål bör begränsas i syfte att maximera sammanhållningspolitikens verkningar i hela unionen. Koncentrationen inom mellanregionalt samarbete bör dock återspeglas i syftet för varje insats, inte som en begränsning av antalet tematiska mål, för att få ut så mycket som möjligt av det mellanregionala samarbetet för att stärka sammanhållningspolitikens ändamålsenlighet inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning och målet Europeiskt territoriellt samarbete.

(17) För att få resultat inom målen för smart och hållbar tillväxt för alla enligt Europa 2020-strategin[19] bör Europeiska regionala utvecklingsfonden när det gäller målet Europeiskt territoriellt samarbete bidra till de tematiska målen om att utveckla en ekonomi baserad på kunskap, forskning och innovation, genom att främja en grönare, resurseffektivare och konkurrenskraftigare ekonomi, främja hög sysselsättning som skapar social och territoriell sammanhållning och förbättra den administrativa kapaciteten. Förteckningen över investeringsprioriteringar inom de olika tematiska målen bör dock även anpassas till de specifika behov som gäller för målet Europeiskt territoriellt samarbete, särskilt genom att se till att det gränsöverskridande samarbetet kan fortsätta inom rättsligt och administrativt samarbete och samarbete mellan medborgare och institutioner samt samarbete inom områdena för sysselsättning utbildning och social integration i ett gränsöverskridande perspektiv, genom att se till att det transnationella samarbetet kan fortsätta inom gränsöverskridande havsområdessamarbete som inte täcks av program för gränsöverskridande samarbete och genom att utveckla och genomföra makroregionala och havsrelaterade strategier.

(18) Det är nödvändigt att anpassa kraven på innehållet i samarbetsprogrammen inom målet Europeiskt territoriellt samarbete till behoven i sådana program. De måste därför även omfatta de aspekter som är nödvändiga för ett effektivt genomförande av programmen på de deltagande medlemsstaternas territorium, bl.a. avseende organ med ansvar för revision och kontroll, förfarande för att inrätta ett gemensamt sekretariat och fördelning av ansvar vid eventuella finansiella korrigeringar. På grund av de mellanregionala samarbetsprogrammens övergripande karaktär bör dessutom innehållet i sådana samarbetsprogram anpassas, särskilt när det gäller att fastställa stödmottagare inom de aktuella programmen Interact (programmet för utbyte av erfarenheter om europeiskt territoriellt samarbete) och Espon (programmet för ett europeiskt observationsorgan för regional utvecklingsplanering).

(19) Strukturfonderna bör, i överensstämmelse med målet om smart och hållbar tillväxt för alla, tillämpa ett mer integrerat och inkluderande synsätt när det gäller att åtgärda lokala problem. För att stärka detta synsätt bör stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden i gränsregioner samordnas med stödet från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) och bör, där det är lämpligt, inbegripa europeiska grupperingar för territoriellt samarbete inrättade enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS)[20] i de fall där lokal utveckling ingår bland målen.

(20) Med stöd av erfarenheterna från programperioden 2007–2013 bör villkoren för val av insatser förtydligas och stärkas för att se till att endast genuint gemensamma insatser väljs ut. Begreppet med enda stödmottagare bör fastställas, och det bör förtydligas att de får bedriva samarbetsinsatser på egen hand.

(21) Ansvaret för samordnande stödmottagare, som har det övergripande ansvaret för genomförandet av insatserna, bör fastställas.

(22) Kravet på genomföranderapporter bör anpassas till samarbetsprogrammens särdrag, och återspegla programmens genomförandecykel. Med tanke på sund förvaltning bör de årliga översynerna få genomföras skriftligt.

(23) Innan medlemsstaterna sammanställer utkast till sina samarbetsprogram bör en gemensam uppsättning indikatorer antas med tanke på bedömning av hur programgenomförandet framskrider, och dessa indikatorer bör vara anpassade till de särdrag som gäller för samarbetsprogram. Dessa indikatorer bör kompletteras med programspecifika indikatorer.

(24) Då flera medlemsstater deltar och de administrativa kostnaderna därför är högre, särskilt för kontroller och översättning, bör utgiftstaket för tekniskt bistånd vara högre än för målet Investering för tillväxt och sysselsättning. Dessutom bör samarbetsprogram med begränsat stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden få tillräckliga anslag som garanterar effektivt tekniskt bistånd.

(25) Eftersom flera medlemsstater deltar är den allmänna regeln i förordning (EU) nr .../2012 [grundförordningen] om att varje medlemsstat antar sina nationella regler för stödberättigande inte lämplig för målet Europeiskt territoriellt samarbete. På grundval av erfarenheterna från programperioden 2007–2013 bör en klar hierarki fastställas för reglerna om stödberättigande och en övergång till gemensamma regler för stödberättigande framhävas.

(26) Eftersom åtgärderna ofta genomförs med personal från flera medlemsstater och personalkostnaderna ofta utgör en betydande komponent, bör ett schablonbelopp för kostnader som täcker personal tillämpas på de övriga direkta kostnaderna för samarbetsåtgärder, för att undvika att ledningen behöver redovisa sådana åtgärder separat.

(27) Det bör finnas enklare flexibilitetsregler när det gäller att tillåta insatser utanför programområdet. Det är också nödvändigt att ge stöd till effektivt gränsöverskridande, transnationellt och mellanregionalt samarbete med tredjeländer som gränsar till unionen, när detta är en förutsättning för att regionerna i de medlemsstater som gränsar till tredjeländer verkligen får stöd som hjälper dem i deras utveckling. Som en undantagsåtgärd och under vissa omständigheter bör Europeiska regionala utvecklingsfonden därför få finansiera projekt i tredjeländer, under förutsättning att projekten gagnar regioner inom unionen.

(28) Medlemsstaterna bör uppmuntras att överlåta förvaltningsmyndighetens funktioner till en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) eller att ge en sådan gruppering ansvaret för förvaltning av den del av ett samarbetsprogram som täcker grupperingens territorium.

(29) Förvaltningsmyndigheten bör inrätta ett gemensamt sekretariat som förser sökande med information, sköter projektansökningar och bistår stödmottagarna vid genomförandet av insatserna.

(30) Förvaltningsmyndigheterna bör ansvara för alla de funktioner som förtecknas i artikel 114 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen), inklusive förvaltningskontroller för att garantera enhetliga krav i hela programområdet. När en europeisk gruppering för territoriellt samarbete har utsetts som förvaltningsmyndighet bör den ha befogenhet att genomföra sådana granskningar, eftersom alla deltagande medlemsstater är företrädda i grupperingens organ. Även om ingen sådan gruppering har utsetts bör förvaltningsmyndigheten få befogenheter från de deltagande medlemsstaterna att utföra granskningar av hela programområdet.

(31) En enda revisionsmyndighet bör ansvara för att genomföra alla funktioner som förtecknas i artikel 116 i förordning (EU) nr […]/2012 [grundförordningen] för att garantera enhetliga krav i hela programområdet. Om detta inte är möjligt bör det finnas en grupp revisorer som kan bistå programmets revisionsmyndighet.

(32) Det bör inrättas en tydlig kedja för det ekonomiska ansvaret för återkrav av felaktiga betalningar, från stödmottagare till den samordnande stödmottagaren, förvaltnings­myndigheten och kommissionen. Det bör finnas bestämmelser om medlemsstaternas kvarstående ansvar i fall där ett felaktigt utbetalt belopp inte kan återvinnas.

(33) På grundval av erfarenheterna från programperioden 2007–2013 bör ett uttryckligt undantag fastställas för omräkning av utgifter i annan valuta än euro, genom tillämpning av växelkursen en dag som ligger så nära utgiftsdagen som möjligt. Finansieringsplaner, rapporter och räkenskaper rörande gemensamma samarbetsprojekt bör under alla omständigheter endast lämnas in i euro till det gemensamma sekretariatet, programmyndigheterna och övervakningskommittén. Kontroll bör ske av att omräkningen har genomförts korrekt.

(34) Med tanke på svårigheterna och förseningarna vid inrättandet av genuint gemensamma programstrukturer, bör tidsramen för att styrka betalningar rörande budgetåtaganden under målet Europeiskt territoriellt samarbete vara tre år efter budgetåtagandeåret.

(35) Det är nödvändigt att förtydliga de tillämpliga bestämmelserna för ekonomisk förvaltning, programplanering, övervakning, utvärdering och kontroll med avseende på tredjeländers deltagande i transnationella och mellanregionala samarbetsprogram. Dessa bestämmelser bör fastställas inom det relevanta samarbetsprogrammet och/eller det relevanta finansieringsavtalet mellan kommissionen, varje tredjeland och den medlemsstat som står som värd för förvaltningsmyndigheten för det relevanta samarbetsprogrammet.

(36) Kommissionen bör, för att kunna fastställa särskilda regler för stödberättigande, delegeras befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget när det gäller innehållet och räckvidden enligt artikel 17. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför tillbörliga samråd under det förberedande arbetet, även samråd på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta dokument samtidigt överförs till Europaparlamentet och rådet, vid lämpligt tillfälle och på lämpligt sätt.

(37) För att enhetliga villkor ska gälla för genomförandet av denna förordning bör kommissionen ges genomförandebefogenheter när det gäller förteckningarna över gränsområden och transnationella områden, inlämnande av utkast till samarbetsprogram, nomenklaturen för insatskategorier samt genomföranderapporter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter[21].

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1 Syfte och tillämpningsområde

1. I denna förordning fastställs Europeiska regionala utvecklingsfondens räckvidd när det gäller målet Europeiskt territoriellt samarbete samt särskilda bestämmelser om detta mål.

2. I denna förordning anges för målet Europeiskt territoriellt samarbete Europeiska regionala utvecklingsfondens prioriterade mål och organisation, kriterierna för medlemsstaternas och regionernas berättigande till stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden, de ekonomiska resurser som finns tillgängliga för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden samt kriterierna för hur de fördelas.

I förordningen fastställs också de bestämmelser som krävs för att trygga effektivt genomförande samt effektiv ekonomisk förvaltning och kontroll av de operativa programmen inom målet Europeiskt territoriellt samarbete (nedan kallade samarbetsprogram), även i fall där tredjeländer deltar i sådana samarbetsprogram.

3. Förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen) och kapitel I i förordning (EU) nr […]/2012 (Eruf-förordningen) ska gälla för målet Europeiskt territoriellt samarbete och samarbetsprogrammen inom det målet, utom om annat särskilt anges i denna förordning eller om sådana bestämmelser endast kan gälla målet Investering för tillväxt och sysselsättning.

Artikel 2 Komponenterna inom målet Europeiskt territoriellt samarbete

Inom målet Europeiskt territoriellt samarbete ska Europeiska regionala utvecklingsfonden ge stöd till följande:

1. Gränsöverskridande samarbete mellan intilliggande regioner för att främja integrerad regional utveckling mellan närliggande land- och sjögränsregioner som tillhör två eller flera medlemsstater eller mellan närliggande regioner i minst en medlemsstat och ett tredjeland vid unionens yttre gränser utöver sådana som omfattas av program inom unionens finansiella instrument för yttre förbindelser.

2. Transnationellt samarbete över större transnationella territorier, där nationella, regionala och lokala myndigheter medverkar, eller gränsöverskridande samarbete avseende havsområden i fall där gränsöverskridande samarbete inte är tillämpligt, i syfte att nå en högre grad av territoriell integrering för dessa territorier och på så sätt bidra till territoriell sammanhållning i unionen.

3. Mellanregionalt samarbete för att stärka sammanhållningspolitikens verkan genom att främja

a) utbyte mellan parterna i hela unionen av erfarenheter från tematiska mål när det gäller att kartlägga och sprida god praxis med tanke på att överföra denna till operativa program inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning,

b) utbyte av erfarenheter när det gäller att kartlägga, överföra och sprida god praxis rörande hållbar stads- och landsbygdsutveckling,

c) utbyte av erfarenheter när det gäller att kartlägga, överföra och sprida god praxis och innovativa synsätt kring åtgärder inom territoriellt samarbete och användningen av europeiska grupperingar för territoriellt samarbete,

d) analys av utvecklingstrender för syftena för territoriell sammanhållning och en harmonisk utveckling av det europeiska territoriet genom undersökningar, insamling av data och andra åtgärder.

Artikel 3 Geografisk täckning

1. För gränsöverskridande samarbete ska de regioner som får stöd vara Nuts 3-regioner i unionen, längs alla inre och yttre markgränser, utöver sådana som omfattas av program inom unionens finansieringsinstrument för yttre förbindelser, samt alla unionens Nuts 3-regioner längs sjögränser som är separerade med högst 150 km, utan att det påverkar de eventuella justeringar som behövs för att trygga samarbetsåtgärdens enhetlighet och kontinuitet i programområden för programperioden 2007–2013.

Kommissionen ska genom genomförandeakter anta förteckningen över gränsområden som ska få stöd, med uppdelning efter samarbetsprogram. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarandet enligt artikel 30.2.

I förteckningen ska det också anges vilka Nuts 3-regioner i unionen som tas i beaktande vid tilldelningen av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden till gränsöverskridande samarbete längs inre gränser och sådana yttre gränser som omfattas av unionens finansieringsinstrument för yttre förbindelser, såsom det europeiska grannskapsinstrumentet (ENI) enligt förordning (EU) nr .../2012 (ENI-förordningen) och föranslutningsinstrumentet (IPA) enligt förordning (EU) nr .../2012 (IPA-förordningen).

När medlemsstaterna lämnar in utkast till program för gränsöverskridande samarbete kan de begära att ytterligare Nuts 3-regioner intill regionerna som förtecknas i beslutet enligt andra stycket läggs till ett visst gränsöverskridande område, och de ska också motivera sin begäran.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 19.2 och 19.3 kan gränsöverskridande samarbetsprogram täcka regioner i Norge, Schweiz, Liechtenstein, Andorra, Monaco och San Marino samt tredjeländer eller territorier som gränsar till de yttersta randområdena.

Sådana regioner ska vara Nuts 3-regioner eller motsvarande.

3. För transnationellt samarbete ska kommissionen anta förteckningen över transnationella områden som ska få stöd med uppdelning efter samarbetsprogram och med täckning av Nuts 2-regioner samtidigt som kommissionen genom genomförandeakter ser till att samarbetet på grundval av tidigare program kan fortsätta i större sammanhängande områden. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarandet enligt artikel 30.2.

När medlemsstaterna lämnar in utkast till program för transnationellt samarbete kan de begära att ytterligare Nuts 2-regioner intill regionerna som förtecknas i beslutet enligt första stycket läggs till ett visst transnationellt område, och de ska också motivera sin begäran.

4. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 19.2 och 19.3 får de transnationella samarbetsprogrammen täcka regioner från nedan angivna tredjeländer eller territorier:

a) De tredjeländer och territorier som förtecknas eller avses i punkt 2.

b) Färöarna och Grönland.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 19.2 och 19.3 får transnationella samarbetsprogram även täcka regioner i tredjeländer som omfattas av unionens finansieringsinstrument för yttre förbindelser, såsom det europeiska grannskapsinstrumentet enligt förordning (EU) nr […]/2012, inklusive relevanta regioner i Ryssland, och föranslutningsinstrumentet enligt förordning (EU) nr […]/2012. De årliga anslagen som motsvarar stödet från det europeiska grannskapsinstrumentet och föranslutningsinstrumentet till dessa program kommer att göras tillgängliga, förutsatt att programmen i tillräckligt hög grad inriktas på de relevanta målen för det yttre samarbetet.

Sådana regioner ska vara Nuts 2-regioner eller motsvarande.

5. För mellanregionalt samarbete ska stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden täcka unionens hela territorium.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 19.2 och 19.3 får mellanregionala samarbetsprogram täcka hela eller delar av territoriet i de tredjeländer som avses i punkt 4 a och b.

6. De regioner i tredjeländer eller territorier som avses i punkterna 2 och 4 ska nämnas upplysningsvis i de förteckningar som avses i punkterna 1 och 3.

Artikel 4 Resurser för europeiskt territoriellt samarbete

1. Resurserna för målet Europeiskt territoriellt samarbete ska uppgå till 3,48 % av de totala resurserna tillgängliga för budgetåtaganden från fonderna för perioden 2014–2020 i enlighet med artikel 83.1 i förordning (EU) nr .../2012 [grundförordningen] (dvs. totalt 11 700 000 004 euro) och ska fördelas enligt följande:

a) 73,24 % (dvs. totalt 8 569 000 003 euro) för gränsöverskridande samarbete.

b) 20,78 % (dvs. totalt 2 431 000 001 euro) för transnationellt samarbete.

c) 5,98 % (dvs. totalt 700 000 000 euro) för mellanregionalt samarbete.

2. Samarbetsprogram som inbegriper de yttersta regionerna ska få minst 150 % av det stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden som de erhöll under perioden 2007–2013. Dessutom ska 50 000 000 euro från anslaget för mellanregionalt samarbete reserveras för de yttersta regionernas samarbete. Vad gäller tematisk koncentration är artikel 5 b tillämplig på detta extra anslag.

3. Kommissionen ska genom genomförandeakter anta ett enda beslut med en förteckning över alla samarbetsprogram och uppgifter om totalt stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden efter program och 2014 års anslag efter program. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 30.2.

Befolkningen i de områden som avses i artikel 3.1 tredje stycket och artikel 3.3 första stycket ska användas som kriterium för den årliga uppdelningen efter medlemsstat.

4. Stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden till de gränsöverskridande programmen och havsområdesprogrammen inom det europeiska grannskapsinstrumentet (ENI) och till de gränsöverskridande programmen inom föranslutningsinstrumentet (IPA) ska fastställas av kommissionen och de berörda medlemsstaterna.

5. Stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden till varje enskilt gränsöverskridande program och havsområdesprogram inom det europeiska grannskapsinstrumentet (ENI) och föranslutningsinstrumentet (IPA) ska beviljas förutsatt att minst motsvarande belopp erhålls från ENI och IPA. Denna motsvarighet ska ha ett maximibelopp enligt det som fastställs i ENI-förordningen eller IPA-förordningen.

6. De årliga anslag som motsvarar Europeiska regionala utvecklingsfondens bidrag till programmen inom det europeiska grannskapsinstrumentet och föranslutningsinstrumentet ska anges i de relevanta budgetposterna för dessa instrument i 2014 års budgetförfarande.

7. De årliga anslagen från Europeiska regionala utvecklingsfonden till programmen inom det europeiska grannskapsinstrumentet (ENI) och föranslutningsinstrumentet (IPA), för vilka inga program har översänts till kommissionen senast den 30 juni inom de gränsöverskridande programmen och havsområdesprogrammen inom ENI och IPA, ska 2015 och 2016 fördelas till de interna gränsöverskridande samarbetsprogram enligt punkt 1 a som de berörda medlemsstaterna deltar i.

Om det den 30 juni 2017 fortfarande finns program inom de gränsöverskridande programmen och havsområdesprogrammen inom det europeiska grannskapsinstrumentet och föranslutningsinstrumentet som inte har lämnats in till kommissionen, ska hela stödet till Europeiska regionala utvecklingsfonden som nämns i punkt 4 för de återstående åren fram till 2020 fördelas till de interna gränsöverskridande samarbetsprogram enligt punkt 1 a som de berörda medlemsstaterna deltar i.

8. De gränsöverskridande program och havsområdesprogram enligt punkt 4 som har antagits av kommissionen ska avbrytas om

a) inget av partnerskapsländerna som täcks av programmet har undertecknat det relevanta finansieringsavtalet inom den tidsfrist som fastställs i förordning (EU) nr [...]/2012 (ENI-förordningen) eller förordning (EU) nr [...]/2012 (IPA-förordningen),

b) programmet inte kan genomföras på grund av att problem uppstår i relationerna mellan de deltagande länderna.

I så fall ska det stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden som nämns i punkt 4 motsvarande de årliga betalningar som ännu inte har slutförts fördelas till de interna gränsöverskridande samarbetsprogrammen enligt punkt 1 a som den berörda medlemsstaten deltar i, på denna medlemsstats begäran.

KAPITEL II tematiSK KONCENTRATION OCH INVESTERINGSPRIORITERINGAR

Artikel 5 Tematisk koncentration

De tematiska mål som avses i artikel 9 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen) ska koncentreras enligt följande:

a) Upp till fyra tematiska mål ska väljas för varje gränsöverskridande samarbetsprogram.

b) Upp till fyra tematiska mål ska väljas för varje transnationellt samarbetsprogram.

c) Alla tematiska mål kan väljas för mellanregionala samarbetsprogram enligt artikel 2.3 a.

Artikel 6 Investeringsprioriteringar

Utöver vad som anges i artikel 5 i förordning (EU) nr […]/2012 (om Europeiska regionala utvecklingsfonden) ska Europeiska regionala utvecklingsfonden ge stöd till gränsöverskridande gemensam användning av humanresurser, anläggningar och infrastruktur inom de olika investeringsprioriteringarna såväl som följande investeringsprioriteringar inom de tematiska målen:

a) Inom gränsöverskridande samarbete:

i) Integrering av gränsöverskridande arbetsmarknader, inklusive gränsöverskridande rörlighet, gemensamma lokala sysselsättningsinitiativ och gemensam utbildning (inom de tematiska målen om främjande av sysselsättning och stöd till arbetskraftens rörlighet).

ii) Främjande av jämställdhet och lika möjligheter över gränserna såväl som främjande av social integrering över gränserna (inom de tematiska målen för främjande av social integrering och bekämpning av fattigdom).

iii) Utveckling och genomförande av gemensamma system för utbildning (inom det tematiska målet med investering i färdigheter, utbildning och livslångt lärande).

iv) Främjande av rättsligt och administrativt samarbete och samarbete mellan medborgare och institutioner (inom det tematiska målet med bättre institutionell kapacitet och effektivitet hos den offentliga förvaltningen).

b) Inom transnationellt samarbete: Utveckling och genomförande av makroregionala strategier och havsområdesstrategier (inom de tematiska målen med bättre institutionell kapacitet och effektivitet hos den offentliga förvaltningen).

KAPITEL III PROGRAMPLANERING

Artikel 7 Samarbetsprogrammens innehåll

1. Ett samarbetsprogram ska bestå av prioriterade områden. Ett prioriterat område ska gälla en fond och ska motsvara ett tematiskt mål samt bestå av en eller flera investeringsprioriteringar för det tematiska målet i överensstämmelse med artiklarna 5 och 6 i denna förordning.

2. Ett samarbetsprogram ska innehålla följande:

a) En strategi för samarbetsprogrammets bidrag till unionens strategi för en smart och hållbar tillväxt för alla med

i) kartläggning av de behov som har samband med utmaningarna för programområdet som helhet,

ii) en motivering av valet av tematiska mål och motsvarande investeringsprioriteringar, med beaktande av den gemensamma strategiska ramen och resultaten från förhandsutvärderingen.

b) För varje prioriterat område ska följande ingå:

i) Investeringsprioriteringarna och motsvarande särskilda mål.

ii) Gemensamma och särskilda utfalls- och resultatindikatorer, där så är lämpligt med ett basvärde och ett kvantifierat målvärde i överensstämmelse med de fondspecifika bestämmelserna.

iii) En beskrivning av åtgärder som ska stödjas inbegripet identifiering av de viktigaste målgrupperna, särskilda målterritorier och där så är lämpligt typer av stödmottagare samt den planerade användningen av finansiella instrument.

iv) Motsvarande insatskategorier på grundval av en nomenklatur som kommissionen antar genom genomförandeakter i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 30.3 och den ungefärliga fördelningen av de planerade programresurserna.

c) Bidraget till den integrerade strategin för territoriell utveckling enligt partnerskapsavtalet med

i) mekanismerna för att trygga samordning mellan fonderna, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden och andra finansieringsinstrument på unionsnivå och nationell nivå, och med Europeiska investeringsbanken (EIB),

ii) i förekommande fall ett planerat integrerat synsätt på den territoriella utvecklingen av stads-, landsbygds- och kustområden och områden med särskilda territoriellt betingade särdrag, i synnerhet former för genomförande av artiklarna 28 och 29 i förordning (EU) nr [...]/2012 (grundförordningen),

iii) i förekommande fall förteckningen över städer där integrerade åtgärder för hållbar stadsutveckling kommer att genomföras, ungefärligt årsanslag för stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden för dessa åtgärder, inklusive de resurser som delegeras till städerna för förvaltning enligt artikel 7.2 i förordning (EU) nr [...]/2012 (Eruf-förordningen),

iv) identifiering av de områden där gemenskapsledd lokal utveckling kommer att genomföras,

v) där så är lämpligt, bidraget till de planerade åtgärderna inom makroregionala strategier och havsområdesstrategier.

d) System som ska trygga att fonderna genomförs effektivt med

i) en resultatram enligt artikel 19.1 i förordning (EU) nr [...]/2012 (grundförordningen),

ii) de åtgärder som vidtagits för att engagera partnerna i utarbetandet av samarbetsprogrammet och partnernas roll vid genomförande, övervakning och utvärdering av samarbetsprogrammet.

e) System som ska trygga ändamålsenligt genomförande av fonderna med

i) den planerade användningen av tekniskt bistånd, även åtgärder för att stärka myndigheternas och stödmottagarnas förvaltningskapacitet med den relevanta information som avses i punkt 2 b för det berörda prioriterade området,

ii) en bedömning av den administrativa bördan för stödmottagarna och de åtgärder som planeras för att minska denna, inklusive mål,

iii) en förteckning över större projekt för vilka uppskattat startdatum för det viktigaste arbetet ligger före den 1 januari 2018.

f) En finansieringsplan som innehåller två tabeller (utan uppdelning efter deltagande medlemsstat):

i) En tabell som innehåller en fördelning efter år, i enlighet med artiklarna 53, 110 och 111 i förordning (EU) nr [...]/2012 (grundförordningen), de totala planerade anslagen för stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden.

ii) En tabell som för hela programperioden, för samarbetsprogrammet och för varje prioriterat område visar de totala anslagen i form av stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och den nationella samfinansieringen. Om den nationella samfinansieringen består av offentlig och privat samfinansiering ska tabellen innehålla en ungefärlig uppdelning mellan de offentliga och privata delarna. Tabellen ska också i informationssyfte visa Europeiska investeringsbankens planerade deltagande.

g) Genomförandebestämmelser för samarbetsprogrammet med

i) identifiering av ackrediteringsorganet, förvaltningsmyndigheten och revisionsmyndigheten,

ii) det eller de organ till som ansvarar för kontroller,

iii) det eller de organ som ansvarar för att genomföra revisioner,

iv) förfarandet för inrättande av det gemensamma sekretariatet,

v) en kortfattad beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystemen,

vi) ansvarsfördelningen mellan de deltagande medlemsstaterna om förvaltningsmyndigheten eller kommissionen ålägger dem finansiella korrigeringar.

De uppgifter som krävs enligt leden a–d ska anpassas till samarbetsprogrammens specifika särdrag enligt artikel 2.3 b, c och d i denna förordning.

De uppgifter som krävs enligt led e ii och iii ska inte ingå i samarbetsprogram enligt artikel 2.3 b, c och d i denna förordning.

3. Varje enskilt samarbetsprogram ska innehålla följande:

i) En beskrivning av särskilda åtgärder som genomförs för att beakta miljöskyddskrav, resurseffektivitet, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, förebyggande av risker och riskhantering vid valet av insatser.

ii) En beskrivning av de särskilda åtgärderna för att främja lika möjligheter och förebygga diskriminering på grundval av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning medan samarbetsprogrammet utarbetas, utformas och genomförs, särskilt när det gäller tillgång till finansiering med beaktande av behoven hos de olika målgrupper som riskerar att utsättas för sådan diskriminering och kraven på att funktionshindrade personer ska ha tillgång.

iii) En beskrivning av programmets bidrag till att främja jämställdheten mellan män och kvinnor och, där så är lämpligt, system som tryggar att genusperspektivet byggs in på program- och insatsnivå.

Medlemsstaterna ska lämna ett yttrande från de nationella jämlikhetsorganen om de åtgärder som anges i leden ii och iii tillsammans med förslaget till samarbetsprogram.

Första och andra stycket ska inte gälla samarbetsprogram enligt artikel 2.3 b, c och d.

4. I samarbetsprogram enligt artikel 2.3 c och d ska programmets stödmottagare anges, medan beviljandeförfarandet får anges.

5. Deltagande medlemsstater och tredjeländer eller territorier ska, där det är tillämpligt, skriftligen bekräfta att de godkänner samarbetsprogrammets innehåll innan det överlämnas till kommissionen. Detta avtal ska också innehålla ett åtagande från alla deltagande medlemsstater om att tillhandahålla den samfinansiering som krävs för att genomföra samarbetsprogrammet.

6. Medlemsstaterna ska utarbeta samarbetsprogrammen enligt den mall som kommissionen har fastställt.

7. Kommissionen ska anta denna mall genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarandet enligt artikel 30.2.

Artikel 8 Gemensam åtgärdsplan

Om en gemensam åtgärdsplan enligt artikel 93.1 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen) genomförs under ansvar av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete i egenskap av stödmottagare, kan personalen hos samarbetsprogrammets gemensamma sekretariat och ledamöterna i grupperingens församling bli medlemmar i den styrkommitté som avses i artikel 97.1 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen). Ledamöterna i gruppens församling får inte utgöra majoriteten i denna styrkommitté.

Artikel 9 Lokalt ledd utveckling

Lokalt ledd utveckling enligt artikel 28 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen) kan genomföras i gränsöverskridande samarbetsprogram, förutsatt att den lokala utvecklingsgruppen består av företrädare för minst två länder, varav en medlemsstat.

Artikel 10 Integrerad territoriell investering

För samarbetsprogram ska det förmedlande organ som ska sköta förvaltning och genomförande av en integrerad territoriell investering enligt artikel 99.3 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen) vara en europeisk gruppering för territoriellt samarbete eller ett annat organ som har inrättats enligt lagstiftningen i ett av de deltagande länderna, förutsatt att organet inrättas av myndigheterna i minst två deltagande länder.

Artikel 11 Urval av insatser

1. Insatser inom samarbetsprogram ska väljas ut av den övervakningskommitté som avses i artikel 41 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen).

2. De insatser som väljs ut inom gränsöverskridande och transnationellt samarbete ska inbegripa stödmottagare från minst två deltagande länder, varav minst det ena landet ska vara en medlemsstat. En insats kan genomföras i ett enda land förutsatt att detta gynnar programområdet.

Insatser som gäller mellanregionalt samarbete enligt artikel 2.3.a och b ska inbegripa stödmottagare från minst tre länder, varav minst två medlemsstater.

3. Utan hinder av punkt 2 får en europeisk gruppering för territoriellt samarbete eller ett annat organ som inrättats enligt lagstiftningen i ett av de deltagande länderna lämna in ansökan som enda stödmottagare för en insats, förutsatt att grupperingen eller organet har inrättats av myndigheter och offentliga organ från minst två deltagande länder i fråga om gränsöverskridande och transnationellt samarbete och från minst tre deltagande länder i fråga om mellanregionalt samarbete.

4. Stödmottagarna ska samarbeta när det gäller utveckling, genomförande, bemanning och finansiering av projekt.

5. Förvaltningsmyndigheten ska förse den samordnande eller enda stödmottagaren för varje insats med ett dokument som beskriver stödvillkoren för insatsen, inbegripet de särskilda krav som gäller för de produkter eller tjänster som ska levereras inom insatsen samt finansieringsplanen och tidsfristen för genomförandet.

Artikel 12 Stödmottagare

1. Om det finns två eller flera stödmottagare för ett projekt inom ett samarbetsprogram ska stödmottagarna tillsammans utse en av dem som samordnande stödmottagare.

2. Den samordnande stödmottagaren ska sköta följande funktioner:

a) Fastställa arrangemangen med andra stödmottagare i ett avtal som innehåller bestämmelser bl.a. om garantier för sund ekonomisk förvaltning av de medel som har beviljats för insatsen, inbegripet system för återkrav av felaktigt utbetalda belopp.

b) Åta sig ansvaret för att se till att hela insatsen genomförs.

c) Se till att de utgifter som stödmottagarna lägger fram gäller genomförandet av insatsen och motsvarar den verksamhet som alla stödmottagare har kommit överens om.

d) Verifiera att de utgifter som de övriga stödmottagarna lägger fram har validerats av en eller flera kontrollanter om denna verifiering inte genomförs av förvaltningsmyndigheten enligt artikel 22.3.

3. Den samordnande stödmottagaren ska se till att de övriga stödmottagarna får det totala beloppet för offentligt stöd så snabbt som möjligt och i sin helhet. Inga belopp får dras av eller hållas inne och inga särskilda avgifter eller andra avgifter med motsvarande effekt som kan minska beloppen till andra stödmottagare får tas ut.

4. De samordnande stödmottagarna ska vara belägna i en medlemsstat och enda stödmottagare ska vara registrerade i en medlemsstat.

KAPITEL IV ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

Artikel 13 Genomföranderapporter

1. Senast den 30 april 2016 och senast den 30 april varje efterföljande år till och med 2022 ska förvaltningsmyndigheten förse kommissionen med en årsrapport i enlighet med artikel 44.1 i förordning (EU) nr .../2012 [grundförordningen]. Den rapport som lämnas in 2016 ska täcka budgetåren 2014 och 2015 samt perioden mellan startdatum för utgifternas stödberättigande och den 31 december 2013.

2. De årliga genomföranderapporterna ska innehålla följande information:

a) Samarbetsprogrammets genomförande i enlighet med artikel 44.2 i förordning (EU) nr .../2012 [grundförordningen].

b) Framsteg i förberedelser och genomförande av större projekt och gemensamma handlingsplaner.

3. De årliga genomföranderapporter som lämnas in 2017 och 2019 ska innehålla uppgifterna i enlighet med artikel 44.3 respektive 44.4 i förordning (EU) nr .../2012 [grundförordningen]., en bedömning av dem, uppgifterna enligt punkt 2 samt följande:

a) Framsteg i genomförandet av det integrerade tillvägagångssättet för territoriell utveckling, inbegripet hållbar stadsutveckling och lokalt ledda initiativ inom det operativa programmet.

b) Framsteg i genomförandet av åtgärder för att stärka myndigheternas och mottagarnas kapacitet att förvalta och utnyttja Europeiska regionala utvecklingsfonden.

c) Framsteg i genomförandet av utvärderingsplanen och uppföljningen av utvärderingsresultaten.

d) Särskilda åtgärder som vidtagits för att främja jämställdhet och förebygga diskriminering, inbegripet tillgänglighet för funktionshindrade personer, samt åtgärder som vidtagits för att inarbeta genusperspektivet i det operativa programmet och i insatserna.

e) Åtgärder för att främja en hållbar utveckling.

f) Resultaten av informations- och publicitetsåtgärder som har genomförts inom kommunikationsstrategin.

g) I förekommande fall framsteg i genomförandet av åtgärder inom social innovation.

h) Partnernas deltagande i genomförande, övervakning och utvärdering av samarbetsprogrammet.

4. De årliga genomföranderapporterna och den slutliga genomföranderapporten ska utarbetas enligt mallar som kommissionen har antagit genom genomförandeakter. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarandet enligt artikel 30.2.

Artikel 14 Årlig översyn

Om ett årligt översynsmöte inte anordnas i enlighet med artikel 45.3 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen) får den årliga översynen genomföras skriftligt.

Artikel 15 Indikatorer för målet Europeiskt territoriellt samarbete

De gemensamma indikatorerna enligt bilagan till denna förordning ska användas där så är relevant i enlighet med artikel 24.3 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen). Basvärdena för dem ska sättas till noll och kumulativa mål ska fastställas för 2022.

För programspecifika utfallsindikatorer ska basvärdena sättas till noll och kumulativa mål ska fastställas för 2022.

För programspecifika resultatindikatorer ska basvärdena sättas med användning av senast tillgängliga uppgifter och målen ska fastställas för 2022, men de får uttryckas kvantitativt eller kvalitativt.

Artikel 16 Tekniskt bistånd

Det belopp som anslås från Europeiska regionala utvecklingsfonden till tekniskt bistånd ska vara begränsat till 6 % av det totala belopp som fördelas till samarbetsprogrammen, men ska inte understiga 1 500 000 euro.

KAPITEL VI STÖDBERÄTTIGANDE

Artikel 17 Allmänna regler om utgifternas stödberättigande

1. Kommissionen ska ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 29 för att fastställa ytterligare särskilda regler för stödberättigandet för samarbetsprogrammens utgifter.

2. Utan att det påverkar tillämpningen av de regler om stödberättigande som fastställs i artiklarna 55–61 i förordning (EU) nr .../2012 [grundförordningen], förordning (EU) nr .../2012 [Eruf-förordningen] eller denna förordning eller som antas med stöd av dem, ska övervakningskommittén fastställa regler om stödberättigande för samarbetsprogrammet som helhet.

3. För aspekter som inte täcks av de regler för stödberättigande som fastställs i artiklarna 55–61 i förordning (EU) nr .../2012 [grundförordningen], förordning (EU) nr .../2012 [Eruf-förordningen] eller denna förordning eller som antas med stöd av dem, eller som fastställs av övervakningskommittén, ska de nationella reglerna i det land där utgiften uppstår gälla.

Artikel 18 Personalkostnader

Personalkostnaderna för en insats får beräknas som ett schablonbelopp upp till 15 % av insatsens andra direkta kostnader än personalkostnader.

Artikel 19 Stödberättigande beroende på belägenhet för insatser i samarbetsprogram

1. Insatser inom samarbetsprogram ska, med förbehåll för de undantag som avses i punkterna 2 och 3, göras i den del av programområdet som utgör en del av unionens territorium (nedan kallad programområdets unionsdel).

2. Förvaltningsmyndigheten får godkänna att hela insatsen eller delar av den genomförs utanför programområdets unionsdel förutsatt att alla följande villkor är uppfyllda:

a) Insatsen gynnar programområdet.

b) Det totala belopp som inom samarbetsprogrammet fördelas till insatser som görs utanför programområdets unionsdel överskrider inte 20 % av stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden på programnivå eller 30 % för samarbetsprogram där programområdets unionsdel ligger i de yttersta regionerna.

c) De skyldigheter som gäller för förvaltnings- och revisionsmyndigheterna i fråga om förvaltning, kontroll och granskning av insatsen sköts av samarbetsprogrammets myndigheter, eller så sluter dessa avtal med myndigheterna i den medlemsstat, det tredjeland eller det territorium där insatsen genomförs, förutsatt att skyldigheterna i fråga om förvaltning, kontroll och revision av insatsen fullgörs.

3. Utgifter i samband med insatser som gäller marknadsföring och kapacitetsutbyggnad får uppstå utanför programområdets unionsdel förutsatt att villkoren enligt punkt 2 a och c uppfylls.

KAPITEL VII FÖRVALTNING, KONTROLL OCH ACKREDITERING

Artikel 20 Utnämning av myndigheter

1. I enlighet med artikel 113.1 och 113.2 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen) ska medlemsstater som deltar i ett samarbetsprogram utse en enda förvaltningsmyndighet, och med avseende på artikel 113.4 i den förordningen en enda revisionsmyndighet, vilka ska vara belägna i samma medlemsstat.

2. Förvaltningsmyndigheten ska ta emot utbetalningarna från kommissionen och ska verkställa utbetalningar till den samordnande stödmottagaren enligt artikel 122 i förordning (EU) nr […]/2012 (om grundförordningen).

Artikel 21 Europeisk gruppering för territoriellt samarbete

Medlemsstater som deltar i ett samarbetsprogram kan använda sig av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete och ge grupperingen ansvaret för att förvalta samarbetsprogrammet eller delar av det, särskilt genom att överlåta förvaltningsmyndighetens ansvar till grupperingen.

Artikel 22 Förvaltningsmyndighetens funktioner

1. Förvaltningsmyndigheten för ett samarbetsprogram ska utföra de funktioner som tillhör förvaltningsmyndigheten och den attesterande myndigheten enligt artiklarna 114 och 115 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen).

2. Förvaltningsmyndigheten ska efter samråd med medlemsstaterna och eventuella tredjeländer som deltar i ett samarbetsprogram inrätta ett gemensamt sekretariat.

Det gemensamma sekretariatet ska bistå förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittén när de utför sina respektive funktioner. Det gemensamma sekretariatet ska också tillhandahålla information till potentiella stödmottagare om samarbetsprogrammens möjligheter och bistå stödmottagare vid genomförandet av insatserna.

3. Verifieringar enligt artikel 114.4 a i förordning (EU) nr […]/2012 (om grundförordningen) ska utföras av förvaltningsmyndigheten för hela programområdet när förvaltningsmyndigheten är en europeisk gruppering för territoriellt samarbete.

4. Om förvaltningsmyndigheten inte kan genomföra verifikationer enligt artikel 114.4 a i förordning (EU) nr […]/2012 (om grundförordningen) i hela programområdet ska varje medlemsstat eller tredjeland utse det organ eller den person som har ansvaret för att genomföra sådana verifikationer när det gäller stödmottagare inom deras territorium (nedan kallade kontrollanter).

Dessa kontrollanter ska om möjligt vara samma organ som ansvarar för sådana verifikationer för de operativa programmen inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning eller, i fråga om tredjeländer, som ansvarar för jämförbara verifikationer inom unionens politiska instrument för yttre förbindelser.

Varje medlemsstat eller tredjeland ska ansvara för de verifikationer som utförs inom dess territorium.

5. Om verifikationen av att samfinansierade varor och tjänster har levererats endast kan göras för insatsen som helhet, ska verifikationen göras av förvaltningsmyndigheten eller kontrollanten i den medlemsstat där den samordnande stödmottagaren är belägen.

Artikel 23 Revisionsmyndighetens funktioner

1. De medlemsstater och tredjeländer som deltar i ett samarbetsprogram får besluta att revisionsmyndigheten har befogenheter att direkt utföra de funktioner som anges i artikel 116 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen) i hela det territorium som omfattas av ett samarbetsprogram. De ska ange vilka förhållanden som kräver att revisionsmyndigheten åtföljs av en revisor från en medlemsstat eller ett tredjeland.

2. Om revisionsmyndigheten inte har de befogenheter som avses i punkt 1 ska den bistås av en grupp revisorer med företrädare från varje medlemsstat eller tredjeland som deltar i samarbetsprogrammet och som utför de funktioner som anges i artikel 116 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen).

Varje företrädare ska ha ansvaret för att tillhandahålla de uppgifter som hör samman med utgifter på hans/hennes territorium och som krävs för revisionsmyndighetens bedömning.

Revisorsgruppen ska utses senast tre månader efter det att samarbetsprogrammet har godkänts. Den ska själv fastställa sin arbetsordning och ska ha samarbetsprogrammets revisionsmyndighet som ordförande.

3. Revisorerna ska vara funktionellt oberoende från de kontrollanter som utför kontroller enligt artikel 22.

Artikel 24 Ackreditering

Förvaltningsmyndigheten ska ackrediteras av ackrediteringsorganet i den medlemsstat där förvaltningsmyndigheten är belägen.

KAPITEL VIII EKONOMISK FÖRVALTNING

Artikel 25 Budgetåtaganden, utbetalningar och återkrav

1. Stödet från Europeiska regionala utvecklingsfonden till samarbetsprogrammen ska utbetalas till ett enda konto utan nationella underkonton.

2. Förvaltningsmyndigheten ska se till att alla belopp som har utbetalats oriktigt återkrävs från den samordnande eller enda stödmottagaren. Stödmottagarna ska återbetala alla felaktigt utbetalda belopp till den samordnande stödmottagaren.

3. Om den samordnande stödmottagaren inte lyckas utverka en återbetalning från andra stödmottagare eller om förvaltningsmyndigheten inte lyckas utverka en återbetalning från den samordnande eller enda stödmottagaren, ska den medlemsstat eller det tredjeland på vars territorium den samordnande eller enda stödmottagaren är belägen, eller i fråga om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete är registrerad, återbetala det felaktigt utbetalda beloppet till förvaltningsmyndigheten. Förvaltningsmyndigheten ska ansvara för att de berörda beloppen återbetalas till unionens allmänna budget, i enlighet med ansvarsfördelningen mellan de deltagande medlemsstaterna enligt samarbetsprogrammet.

Artikel 26 Användning av euro

Genom undantag från artikel 123 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen) ska stödmottagarna inom den månad då det uppstår utgifter i annan valuta än euro räkna om utgifterna till euro.

Omräkningen ska kontrolleras av förvaltningsmyndigheten eller kontrollanten i den medlemsstat eller det tredjeland där stödmottagaren är belägen.

Artikel 27 Återtagande

Genom undantag från artikel 127.1 första stycket men utan att det påverkar tillämpningen av artikel 127.4 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen) ska kommissionen återta sådana delar av belopp som beräknats enligt andra stycket i den artikeln i ett samarbetsprogram som inte har använts för utbetalning av inledande och årlig förhandsfinansiering, mellanliggande betalningar eller årliga slutbetalningar senast den 31 december under det tredje budgetåret efter budgetåtagandeåret inom samarbetsprogrammet eller för vilket ansökan om betalning inte har skickats in enligt artikel 126.1 i förordning (EU) nr […]/2012 (grundförordningen).

Artikel 28 Tredjeländers deltagande

Detaljerade regler om ekonomisk förvaltning samt programplanering, övervakning, utvärdering och kontroll av tredjeländers deltagande i transnationella och mellanregionala samarbetsprogram enligt artikel 3.4 andra stycket och artikel 3.5 ska fastställas i det relevanta samarbetsprogrammet och/eller det relevanta finansieringsavtalet mellan kommissionen, varje enskilt tredjeland och den medlemsstat som står värd för samarbetsprogrammets förvaltningsmyndighet, beroende på vad som är tillämpligt.

KAPITEL X SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 29 Utövande av delegering

1. Befogenheterna att anta delegerade akter ges till kommissionen på de villkor som fastställs i denna artikel.

2. Befogenheterna att anta de delegerade akter som anges i artikel 17.1 ska ges kommissionen tills vidare från och med dagen då denna förordning träder i kraft.

3. Delegeringen av befogenheter enligt artikel 17.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet.

Beslutet om återkallande medför att delegeringen av de befogenheter som anges i beslutet upphör. Beslutet ska träda i kraft dagen efter det att beslutet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning eller en senare dag som anges i beslutet. Beslutet ska inte påverka sådana delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4. När kommissionen antar en delegerad akt ska kommissionen samtidigt överlämna den till Europaparlamentet och rådet.

5. En delegerad akt som antas enligt artikel 17.1 ska träda i kraft endast om det inte har inkommit invändningar från Europaparlamentet eller rådet inom två månader från det att akten anmäldes till Europaparlamentet och rådet, eller om Europaparlamentet och rådet innan denna period löper ut underrättar kommissionen om att de inte kommer att lämna invändningar. Perioden ska förlängas med två månader på initiativ av Europaparlamentet eller rådet.

Artikel 30 Kommittéförfarande

1. Kommissionen ska bistås av samordningskommittén för fonderna. Denna ska vara en kommitté i den bemärkelse som avses i förordning (EG) nr 182/2011.

2. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EG) nr 182/2011 tillämpas.

3. När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 förordning (EG) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 31 Övergångsbestämmelser

1. Vad gäller målet Europeiskt territoriellt samarbete ska denna förordning inte påverka det fortsatta genomförandet eller ändringar, inbegripet helt eller delvis upphörande, av stöd som har godkänts av kommissionen på grundval av förordning (EG) nr 1080/2006 eller någon annan lagstiftning som är tillämplig på detta stöd den 31 december 2013, och som följaktligen därefter ska tillämpas på detta stöd eller på de berörda projekten till dess att de avslutas.

2. Ansökningar för målet Europeiskt territoriellt samarbete under perioden 2007–2013 om stöd enligt förordning (EG) nr 1080/2006 som lämnats före den 1 januari 2014 ska fortsätta att vara giltiga.

Artikel 32 Översyn

Europaparlamentet och rådet ska se över denna förordning senast den 31 december 2022 i enlighet med artikel 178 i fördraget.

Artikel 33 Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA

Gemensamma indikatorer för målet Europeiskt territoriellt samarbete (artikel 15)

|| || ENHET || NAMN

|| Produktiv investering || ||

|| || företag || Antal företag som får bidrag

|| || företag || Antal företag som får annat ekonomiskt stöd än bidrag

|| || företag || Antal företag som får stöd som inte är av ekonomisk karaktär

|| || företag || Antal nya företag som får stöd

|| || euro || Privata investeringar som matchar offentligt stöd till små och medelstora företag (bidrag)

|| || euro || Privata investeringar som matchar offentligt stöd till små och medelstora företag (ej bidrag)

|| || heltidsekvivalenter || Antal arbetstillfällen som skapas i små och medelstora företag som får stöd

|| Turism || besök || Antal besök på turistattraktioner som får stöd

|| IKT-infrastruktur || personer || Befolkning som har tillgång till bredband på minst 30 Mbps

|| Transport || ||

|| Järnväg || km || Total längd, nya järnvägar

|| || || varav TEN-T

|| || km || Total längd, ombyggda eller uppgraderade järnvägar

|| || varav TEN-T

|| Vägar || km || Total längd, nybyggda vägar

|| || || varav TEN-T

|| km || Total längd, ombyggda eller uppgraderade vägar

|| || varav TEN-T

|| Stadstransport || passagerarresor || Ökning av passagerarresor med stadstransport som får stöd

|| Inre vattenvägar || ton-km || Ökning av gods som fraktas på uppgraderade inre vattenvägar

|| Miljö || ||

|| Fast avfall || ton || Tillförd kapacitet för avfallsåtervinning

|| Vattenförsörjning || personer || Befolkning som fått tillgång till bättre vattenförsörjning

|| || m3 || Uppskattad minskning av läckage i vattendistributionsnätet

|| Behandling av avloppsvatten || personekvivalenter || Befolkning som fått tillgång till bättre behandling av avloppsvatten

|| Riskförebyggande och förvaltning || personer || Befolkning som omfattas av skyddsåtgärder mot översvämningar

|| || personer || Befolkning som omfattas av skyddsåtgärder mot skogsbrand och andra skyddsåtgärder

|| Markrehabilitering || hektar || Total ytareal rehabiliterad mark

|| Överbyggd mark || hektar || Förändring av mark som byggts över på grund av utveckling

|| Natur och biologisk mångfald || hektar || Ytareal av habitat med bättre bevarandestatus

|| Forskning och innovation || ||

|| || personer || Antal forskande FoU-personal vid nyligen byggd eller utrustad forskningsinfrastruktur

|| || företag || Antal företag som samarbetar med forskningsinstitut som fått stöd

|| || heltidsekvivalenter || Antal arbetstillfällen för forskande FoU-personal som skapas i enheter som får stöd

|| || euro || Privata investeringar som matchar offentligt stöd till FoU-projekt

|| || företag || Antal företag som lanserat nya eller väsentligt förbättrade produkter, nya på marknaden, tack vare innovations- eller FoU-projekt som fått stöd

|| || företag || Antal företag som lanserat nya eller väsentligt förbättrade produkter, nya för företaget, tack vare innovations- eller FoU-projekt som fått stöd

|| Energi och klimatförändring || ||

|| Förnybar energi || MW || Tilläggskapacitet i produktionen av förnybar energi

|| Energieffektivitet || hushåll || Antal hushåll med bättre energiförbrukningsklassificering

|| || kWh/år || Minskning av förbrukningen primärenergi i offentliga byggnader

|| || användare || Antal nya energianvändare som anslutits till smarta nät

|| Minskning av växthusgaser || ton CO2-ekvivalenter || Uppskattad minskning av växthusgaser uttryckt som CO2-ekvivalenter

|| Social infrastruktur || ||

|| Barntillsyn och utbildning || personer || Kapacitet för barntillsynsstjänster eller utbildningsinfrastruktur som fått stöd

|| Hälsa || personer || Kapacitet för hälsovårdstjänster som fått stöd

|| Bostäder || hushåll || Antal hushåll som omfattas av bättre boendeförhållanden

|| Turism || besök || Antal besök till attraktioner som fått stöd

|| Kulturarv || besök || Antal besök till platser som fått stöd

|| Stadsutveckling || Personer || Befolkning som bor i områden med integrerade strategier för stadsutveckling

|| || kvadratmeter || Nya öppna ytor i stadsområden

|| || kvadratmeter || Nya offentliga byggnader eller affärsbyggnader i stadsområden

|| || kvadratmeter || Nya bostäder i stadsområden

Arbetsmarknad och utbildning[22] || || ||

|| personer || Antal deltagare i gränsöverskridande rörlighetsinitiativ ||

|| personer || Antal deltagare i gemensamma initiativ för lokal sysselsättning och gemensam utbildning ||

|| personer || Antal deltagare i projekt för att främja jämlikhet, lika möjligheter och social integrering över gränser ||

|| personer || Antal deltagare i gemensamma utbildningssystem för stöd till ungdomssysselsättning, utbildningsmöjligheter samt högre utbildning och yrkesutbildning över gränserna ||

Institutionell och administrativ kapacitet || || ||

|| antal || Antal projekt för att främja rättsligt och administrativt samarbete och samarbete mellan medborgare och institutioner ||

|| antal || Antal projekt som har utarbetats och genomförts för att stödja genomförandet av makroregionala strategier och havsområdesstrategier ||

|| antal || Antal projekt inom mellanregionalt samarbete som har utvecklats för att stärka sammanhållningspolitikens effektivitet ||

|| antal || Antal projekt inom mellanregionalt samarbete som har utvecklats och genomförts för att stärka sammanhållningspolitikens effektivitet ||

[1] Results of the public consultation on the conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion, arbetsdokument från kommissionens avdelningar, SEK(2011) 590 slutlig, 13.5.2011.

[2] Gemenskapsinitiativet Interreg III (2000–2006) – efterhandsutvärdering av Panteia and Partners, maj 2010.

[3] Betänkandet om Mål 3: En utmaning för det territoriella samarbetet – den framtida dagordningen för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete (2010/2155(INI)) antogs den 23 juni 2011.

[4] Results of the public consultation on the conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion, arbetsdokument från kommissionens avdelningar, SEK(2011) 590 slutlig, 13.5.2011.

[5] Bidrag från Frankrike, Ungern, Österrike, Malta, Italien, Spanien och Rumänien.

[6] Gemenskapsinitiativet Interreg III (2000–2006) – efterhandsutvärdering av Panteia and Partners, maj 2010, s. 3 och 4.

[7] Gemenskapsinitiativet Interreg III (2000–2006) – efterhandsutvärdering av Panteia and Partners, maj 2010, s. 9

[8] Högnivågruppen för överväganden om sammanhållningspolitiken i framtiden ‑ rapport från det fjärde mötet 25–26 mars 2010, s. 2.

[9] Högnivågruppen för överväganden om sammanhållningspolitiken i framtiden ‑ rapport från det femte mötet 7-8 juni 2010, s. 6.

[10] Betänkandet om Mål 3: En utmaning för det territoriella samarbetet – den framtida dagordningen för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete (2010/2155(INI)) antogs den 23 juni 2011.

[11] Meddelande om EU:s strategi för Östersjöområdet, KOM(2009) 248, 10.6.2009 och meddelande om Europeiska unionens strategi för Donauregionen, KOM(2010) 715, 8.12.2010.

[12] EUT C […], [... ], s [... ].

[13] EUT C […], [... ], s [... ].

[14] EUT L […], [... ], s [... ].

[15] Se sidan yy i detta nummer av EUT.

[16] EUT L 154, 21.6.2003, s. 1.

[17] EUT L

[18] EUT L

[19] Meddelande från kommissionen: Europa 2020-strategin – En smart och hållbar tillväxt för alla, KOM(2010) 2020 slutlig, 3.3.2010.

[20] EUT L 210, 31.7.2006, s. 19.

[21] EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

[22] I förekommande fall ska uppgifterna om deltagare delas upp efter arbetsmarknadsstatus, med uppgift om de är ”sysselsatta”, ”arbetslösa”, ”långtidsarbetslösa”, ”ej yrkesverksamma” eller ”ej yrkesverksamma och ej deltagare i utbildning”.