Under 2014 föranledde konflikten i östra Ukraina och den märkbara försämringen av landets ekonomiska och finansiella ställning helt nya nivåer av makroekonomiskt stöd i form av lån. Utbetalningar enligt de två beslut som fattades 2002 och 2010 inleddes efter att det ukrainska parlamentet ratificerat relevanta dokument om makroekonomiskt stöd. Utöver detta godkände rådet i april 2014 ett nytt makroekonomiskt stöd till Ukraina enligt förfarandet för brådskande ärenden (artikel 213 EUF-fördraget), som betalades ut helt under 2014.

Den övergripande ekonomiska situationen förbättrades avsevärt under 2010 och i början av 2011, och detta minskade i någon mån trycket på betalningsbalansen för de länder som kan få makroekonomiskt stöd. Detta ledde till att färre nya makroekonomiska stöd föreslogs eller godkändes – bara två insatser föreslogs av kommissionen (för Georgien och Kirgizistan, båda under 2011). Det markant minskade antalet nya makroekonomiska stöd som godkänts speglade också förseningar i lagstiftningsprocessen orsakade av att medlagstiftarna varit oeniga om hur den nya förordningen om kommittéförfarandet ska tillämpas på beslut om makroekonomiskt stöd. Frågan löstes inte förrän 2013.

Den globala ekonomiska och finansiella krisen 2008–2009 drabbade tillväxtekonomierna i Europeiska unionens grannländer hårt och ledde till en plötslig ökning av antalet ansökningar om ekonomiskt stöd från EU, bland annat i form av makroekonomiskt stöd. I slutet av 2009 antog ministerrådet fyra makroekonomiska stödprogram för stöd till Armenien, Bosnien och Hercegovina, Georgien och Serbien. År 2009 förlängdes också det tidigare godkända makroekonomiska stödet till Kosovo med ett år. Under 2010 beslutade EU:s medlagstiftare, som efter Lissabonfördragets ikraftträdande utgörs av rådet och parlamentet gemensamt, om ytterligare två program, till förmån för Ukraina och Moldavien. Insatserna för Georgien och Kosovo avslutades 2010. Under 2011, 2012 och 2013 avslutade kommissionen genomförandet av programmen för Armenien, Bosnien och Hercegovina, Moldavien och Serbien.

Trots ökad instabilitet i regionen kring Jordanien (till exempel den fortsatta konflikten i Syrien och terrorismen på Sinaihalvön som fortsatte påverka leveransen av gas från Egypten) växte landets ekonomi under 2014. Den verkliga BNP-tillväxten uppgick till 3,1 procent jämfört med 2,8 procent 2013. Tillväxten baserades på återhämtning av gruv-, bygg-, försörjnings- och turismsektorerna samt ett starkt inflöde av utländska bidrag. Inflationen hölls på en låg nivå och tillät en mer tillmötesgående penningpolitik under 2014. Budgetunderskottet (inklusive utländska bidrag och överföringar till det nationella elbolaget NEPCO) minskade en aning från 11,5 procent av BNP 2013 till 10 procent under 2014 tack vare högre skatteintäkter och stora inflöden av utländska bidrag. Betalningsbalansen förbättrades tack vare stora inflöden av officiella bidrag och kapital, i synnerhet från länderna i Gulfstaternas samarbetsråd. De totala utländska bidragen beräknas ha ökat till 7 procent av BNP under 2014 från 2,7 procent 2013. Strukturreformernas framsteg har varit varierande och särskilt antagandet av en reviderad inkomstskattelag har fördröjts väsentligt. Den femte granskningen av IMF-programmet slutfördes i november 2014. I och med detta kunder 129 miljoner US-dollar betalas ut, vilket gör att de totala utbetalningarna sedan programmets start uppgår till cirka 1,4 miljarder US-dollar (av totalt 2 miljarder dollar).

Georgiens BNP-tillväxt ökade från 3,2 procent 2013 till 4,7 procent 2014 vilket visar på en stigande konsumtion och återhämtning av privata investeringar, men den makroekonomiska ställningen är fortsättningsvis sårbar. Inflationen ökade i linje med tillväxten till 3,1 procent 2014 trots en mildrande effekt från fallande oljepriser. Till följd av den negativa växelkursutvecklingen efter november 2014 i Ryssland och övriga länder i Oberoende staters samvälde (OSS) minskade den georgiska larin kraftigt i värde mot dollarn, vilket underblåste inflationsförväntningarna. På grund av detta ökade centralbanken sin styrränta till 4,5 procent i februari 2015. Då regeringen har satsat på en socialt inkluderande ekonomisk modell sedan 2013 som omfattar allmän sjukvård har trycket på budgeten ökat. Budgetunderskottet nådde 2,9 procent av BNP år 2014, en ökning från 2,6 procent år 2013. Det externa trycket intensifierades åter under 2014. Underskottet i bytesbalansen ökade från 5,9 procent 2013 till 9,6 procent av BNP på grund av ökad export föranledd av den ekonomiska tillväxten och problemen som export och remitteringar stod inför, orsakade av de ofördelaktiga yttre omständigheterna. Strukturreformernas framsteg under 2014 var tillfredsställande med en ytterligare breddad allmän sjukvård och betydande förbättringar inom konkurrens, budgettransparens och banktillsyn. I december 2014 slutförde IMF:s styrelse den första programgranskningen av ett treårigt standby-avtal om 154 miljoner US-dollar som slöts i juli 2014.

I december 2013 lade kommissionen fram ett nytt förslag om makroekonomiskt stöd till Tunisien på upp till 250 miljoner euro i lån. Beslutet antogs av medlagstiftarna i maj 2014. Det undertecknade samförståndsavtalet och lånefacilitetsavtalet ratificerades av det tunisiska parlamentet i mars 2015. Under lagstiftningsförfarandet ökade stödet till 300 miljoner euro. Stödet ska genomföras under 2015 och 2016 och den första utbetalningen (100 miljoner euro) planeras ske i maj.

Efter ett starkt 2013 då BNP ökade med 10,5 procent till följd av en återhämtning av guldproduktionen minskade den kirgizistanska ekonomin väsentligt under 2014 med en beräknad BNP-tillväxt på 3,6 procent. Detta berodde på minskad handel med utlandet, minskade remitteringar (på grund av recessionen i Ryssland och den ekonomiska nedgången hos andra stora handelspartner, framför allt OSS-länderna) och minskad guldproduktion. Den lokala valutan sjönk 16,3 procent mot US-dollarn under 2014 och den årliga inflationen nådde 10,9 procent i februari 2015. Centralbankens intervention på valutamarknaden i syfte att avvärja värdeminskningen ledde till att dess reserver minskade med 17,1 procent mellan juli 2014 och januari 2015. Budgetunderskottet beräknas till 3,7 procent av BNP under 2014 och statsskulden till 54,1 procent av BNP. Underskottet i bytesbalansen förblev stort under 2014, på 13,7 procent av BNP. Betalningsbalansen är därmed fortsättningsvis sårbar. Med tanke på detta begärde kirgizistanska myndigheter ett nytt avtal med IMF. Förhandlingarna slutfördes i början av 2015 och ett nytt treårsprogram under den förlängda kreditfaciliteten godkändes av IMF:s styrelse i april 2015. Även om den nationella strategin för hållbar utveckling 2013–2017 genomförs finns det en eftersläpning i den finansiella sektorn. Banklagen, som skulle stärka bestämmelserna för banker samt centralbankens makt och oberoende väntar fortfarande på parlamentets godkännande.

3.2.4 Tunisien

I juni 2013 godkände IMF:s styrelse ett nytt 24-månaders standby-avtal med Tunisien för 1,75 miljarder US-dollar. Mot bakgrund av detta ansökte den tunisiska regeringen i augusti 2013 om makroekonomiskt stöd från EU till ett belopp på 500 miljoner euro. Kommissionen lade därför fram ett förslag i december 2013 om makroekonomiskt stöd på upp till 250 miljoner euro i form av ett lån som utbetalas i tre delar. Under diskussionerna i parlamentet och rådet ökades stödet till 300 miljoner euro. Beslutet om denna makroekonomiska stödinsats antogs av medlagstiftarna i maj 2014. Samförståndsavtalet och lånefacilitetsavtalet slutfördes och undertecknades mellan juli och september 2014 och ratificerades av det tunisiska parlamentet i mars 2015. Utbetalningen av den första delen förväntas nu ske i maj 2015 medan utbetalningen av den andra och tredje delen förblir villkorad av att IMF-programmet fortskrider och att de tunisiska myndigheterna följer villkoren för makroekonomiskt stöd som anges i samförståndsavtalet.

Den verkliga BNP-tillväxten förblev dämpad på 2,3 procent under 2014 jämfört med 2,4 procent 2013. Politisk osäkerhet och säkerhetsläget fortsatte att tynga den ekonomiska aktiviteten. Inflationsgenomsnittet var 5,5 procent 2014 med en nedåtgående trend. De externa och finanspolitiska obalanserna är fortsatt stora och skapar betydande finansieringsbehov. Budgetunderskottet för 2014 kommer att ligga under IMF-programmets mål (4,8 procent av BNP jämfört med den ursprungliga prognosen på 6,7 procent av BNP), men det beror främst på små investeringar och att vissa utgifter skjutits upp till 2015 istället för på optimala nedskärningar i de löpande utgifterna. På den externa sidan förblev underskottet i bytesbalansen stort under 2014 på 8,9 procent av BNP jämfört med 8,3 procent av BNP år 2013. Reserverna var nära 7,8 miljarder US-dollar i slutet av 2014, vilket nätt och jämnt representerar tre månaders import, att jämföra med det inledande målet på 9 miljarder US-dollar i IMF-programmet. I december 2014 slutförde IMF den femte programgranskningen av det pågående standby-avtalet. IMF konstaterade att alla resultatkriterier hade uppnåtts och att ett stort antal strukturreformer hade framskridit trots negativa ekonomiska och sociala förhållanden och ett svårt säkerhetsläge.

3.2.5 Ukraina

Mot bakgrund av Ukrainas snabbt försämrade ekonomiska sits i början av 2014 och den betydande försämringen av landets betalningsbalans godkände rådet i april 2014 ett nytt makroekonomiskt stöd enligt förfarandet för brådskande ärenden (artikel 213 EUF-fördraget). Programmet bestod av ett lån på upp till 1 miljard euro som betalas ut i två delar på vardera 500 miljoner euro. Detta avtal uppkom utöver ett annat makroekonomiskt stöd, som antogs genom två beslut (2002 och 2010) och är värt upp till 610 miljoner i lån som betalas ut i tre delar. Ukraina har därmed beviljats totalt 1,61 miljarder euro. Utbetalningarna enligt de två programmen blev möjliga sedan IMF:s styrelse godkänt ett nytt tvåårigt standby-avtal i april 2014. Ukraina fick 1,36 miljarder euro i makroekonomiskt stöd under 2014 inklusive hela beloppet på 1 miljard euro enligt beslutet om det andra makroekonomiska stödet. Den sista delen av det första makroekonomiska stödet på 250 miljoner euro betalades ut i april 2015.

Efter två års stagnation drabbades Ukrainas ekonomi 2014 av en djup recession på grund av en förtroendekris orsakad av en väpnad konflikt i landets östra del. Krisen ledde till att valutan försvagades samt till minskade investeringar och minskad konsumtion. Förlusten av produktionskapacitet orsakad av konflikten i landets östra del, som är Ukrainas industriella nav, bidrog ytterligare till att landets verkliga BNP minskade med 6,8 procent under 2014. Den svagare valutan tillsammans med betydande prisökningar ledde till stor inflation i konsumentprisindex. Samtidigt, trots olika korrigeringsåtgärder (på både intäkts- och kostnadssidan), förvärrades det övergripande budgetunderskottet till uppskattningsvis 10,3 procent av BNP under 2014 medan statsskulden ökade lavinartat till uppskattningsvis 70,2 procent av BNP i slutet av 2014. På den externa sidan åtföljdes en justering av underskottet i bytesbalansen (från 8,7 procent 2013 till 4,0 procent 2014) orsakad av minskad import av stora privata utflöden ur den finansiella sektorn och eftersläpande gasbetalningar. Till följd av detta föll Ukrainas internationella bruttoreserver med nästan 60 procent (10 miljarder euro) under 2014 till bara 6,2 miljarder euro vid årets slut. Recessionen och valutaförsvagningen som orsakats av förtroendekrisen har dragit ned banksektorn och lett till stora utflöden av depositioner, betydande operativa förluster och en växande andel lån med betalningssvårigheter. I ett försök att stabilisera sektorn startade centralbanken en rensning av icke-livskraftiga banker och inledde en omfattande rekapitalisering av sektorn. Reformer genomfördes även i energisektorn och i förvaltningen av de offentliga finanserna med hjälp av stödprogram med internationella borgenärer som omfattar EU.

Mot bakgrund av en ytterligare försvagning av den ekonomiska aktiviteten och en försämring av betalningsbalansen satte det internationella samfundet med IMF i spetsen samman ett nytt paket av finansiellt stöd till Ukraina. I samband med detta begärde landet i september 2014 ett nytt makroekonomiskt stöd och upprepade sin begäran i december 2014. Med tanke på det stora behovet av ytterligare extern finansiering och för att stödja de ukrainska myndigheternas ambitiösa reformprogram lämnade kommissionen den 8 januari 2015 in ett förslag för ett nytt makroekonomiskt stöd på upp till 1,8 miljarder euro i lån. Beslutet om det nya makroekonomiska stödet antogs av medlagstiftarna i april 2015. Stödet betalas ut i tre lika stora delar under 2015–2016. Den 11 mars 2015 godkände IMF:s styrelse ett nytt fyraårsavtal enligt en förlängd fondfacilitet för Ukraina (särskilda uttagsrättigheter på 12 348 miljarder, cirka 17,5 miljarder US-dollar). Avtalet ersatte det tvååriga standby-avtalet som slöts i april 2014.

4. Säkerställa rätt användning av makroekonomiskt stöd: operationella utvärderingar och efterhandsutvärderingar

4.1 Operationella utvärderingar

I enlighet med kraven i EU:s budgetförordning ska kommissionen med hjälp av externa konsulter genomföra operationella utvärderingar för att få rimliga försäkringar om att de administrativa förfarandena och ekonomihanteringen fungerar i mottagarländerna.

De operationella utvärderingarna är främst inriktade på förvaltningen av de offentliga finanserna, framför allt finansministeriers och centralbankers förfaranden och organisation, och mer specifikt på hur de konton dit EU-medlen utbetalas förvaltas. Dessutom uppmärksammas hur de externa revisionsinstituten fungerar, deras oberoende, deras arbetsprogram och kontrollernas effektivitet. Förfaranden för offentlig upphandling på central nivå undersöks också. Under 2014 utförde kommissionen en operationell utvärdering i Ukraina, som förberedelse inför det nya makroekonomiska stödet som godkändes under året.

4.2. Efterhandsutvärderingar

I enlighet med EU:s budgetförordning genomför kommissionen efterhandsutvärderingar för att bedöma effekten av det makroekonomiska stödet. De viktigaste syftena är att i) analysera effekterna på ekonomin i mottagarlandet och, i synnerhet, på utlandsställningens hållbarhet och att ii) bedöma mervärdet av EU:s åtgärder. En efterhandsutvärdering av ett makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina påbörjades under 2014 och slutfördes i mars 2015.

5. Begäran om stöd och framtida förslag från kommissionen – Budgetsituation

Programmet för makroekonomiskt stöd för 2015 omfattar följande:

i) genomförande av fem beslut som redan godkänts om makroekonomiskt stöd till Georgien, Jordanien, Kirgizistan, Tunisien och Ukraina (den sista delen av det första makroekonomiska stödet)

ii) genomförande av beslutet om det tredje makroekonomiska stödet till Ukraina som antogs i april 2015