1. Inledning och rättslig grund

Det europeiska forskningsrådet (EFR), som skapades genom kommissionens beslut 2007/134/EG[1], har som huvuduppgift att genomföra det särskilda programmet Idéer, med en sammanlagd budet på 7,51 miljarder euro.

EFR består av ett oberoende vetenskapligt råd som stöds av en särskild genomförandestruktur i form av EFR:s genomförandeorgan[2], som skapades enligt de allmänna bestämmelserna om genomförandeorgan. Ansvaret för att genomföra programmet Idéer och stödja det vetenskapliga rådet delegerades till EFR:s genomförandeorgan av kommissionen 2008 och självstyre beviljades för organet i juli 2009.

I enlighet med artikel 4.4 i och bilaga I till rådets beslut om det särskilda programmet Idéer presenteras kommissionens årsrapport som har utarbetats i samarbete med EFR:s vetenskapliga råd och EFR:s genomförandeorgan. Den innehåller kommissionens bedömning av EFR:s verksamhet och av hur målen har uppfyllts under 2010. Rapporten kompletteras av en rapport från vetenskapliga rådet om det vetenskapliga genomförandet av programmet och de vetenskapliga insatserna inom ramen för programmet 2010.

2. Strategi

Vetenskapliga rådet ansvarar för att fastställa EFR:s forskningsstrategi, inklusive EFR:s viktigaste strategidokument: det årliga arbetsprogrammet för Idéer.

2.1. Finansieringsordningar

Inom arbetsprogrammet för Idéer har vetenskapliga rådets målsättning varit att definiera en klar och tydlig vision för EFR:s forskning. Det ska erinras om att vetenskapliga rådets strategi involverar två bidragssystem för alla forskningsområden:

- EFR:s startbidrag för oberoende forskare (ERC Starting Grants) är avsett till att hjälpa forskare som nyligen tagit sin doktorsexamen att etablera sitt oberoende.

- EFR:s bidrag till avancerad forskning (ERC Advanced Grants) för den absolut bästa forskningen som genomförs av erfarna forskare som arbetar i Europa.

2.2. Arbetsprogram för det särskilda programmet Idéer 2010

Arbetsprogrammet för det särskilda programmet Idéer (Arbetsprogrammet 2010)[3] fastställdes av vetenskapliga rådet den 2 april 2009 och antogs därefter av kommissionen den 29 juli 2009.

Ingen fundamental strategiändring infördes genom arbetsprogrammet 2010, även om bidragssystemen finjusterades på grundval av vunnen erfarenhet. För att ytterligare försäkra sig om en lämplig bedömning av de båda undergrupper som tävlar om EFR:s startbidrag för oberoende forskare (dvs. forskare i ett tidigt skede av övergången mot forskarfrihet och forskare i konsolideringsfasen av sin forskarverksamhet eller sitt forskningsteam) har vetenskapliga rådet utökat stödberättigandet för sökande till 2–10 år efter doktorsexamen. Detta var möjligt också på grund av den avsevärt förstärkta budgeten för 2010.

Inom detta stödberättigande fördelas de sökande forskarna under utvärderingen på två grupper, med sökande som har tagit sin doktorsexamen för minst 2 och inte mer än 6 år sedan (”unga forskare”), eller för mer än 6 år sedan men inte längre än 10 år sedan (”etablerade forskare”), innan ansökningsomgången offentliggörs. För att de inkomna ansökningarna för ”unga” och ”etablerade” med säkerhet skulle bifallas i liknande utsträckning fördelades varje panels preliminära budget i förhållande till budgetbehoven för de förslag som lämnades in av de två kategorierna av sökande.

Andra justeringar innefattade förenklade regler om att lämna in förslag på nytt och lämna in flera ansökningar och åtgärder för att öka intresset för EU och de associerade länderna hos forskare bosatta i tredjeländer, liksom att fortsätta främja deltagande från kvinnliga forskare. Ytterligare medel kommer att göras tillgängliga för forskare från tredjeländer för att uppmuntra och hjälpa dem att etablera sig i Europa, och större hänsyn ska tas till tidigare karriäravbrott och okonventionella karriärval, vilket kan antas uppmuntra deltagande från kvinnliga forskare.

2.3. Metod för expertutvärdering

EFR använder sig av en struktur med expertutvärderingspaneler på hög nivå som har valts av vetenskapliga rådet och som innefattar forskare, ingenjörer och akademiker från både EU-länder och andra länder. Dessa paneler täcker alla forskningsdiscipliner och organiseras inom en ram med tre huvudsakliga forskningsområden: fysik och ingenjörsvetenskap, naturvetenskap samt samhällsvetenskap och humaniora. I överensstämmelse med tidigare ansökningsomgångar var antalet paneler 25 för båda systemen.

3. Programgenomförande

Vid genomförandet av programmet utnyttjades åtagandebemyndiganden för mer än 1,1 miljarder euro och betalningsbemyndiganden på mer än 528 miljoner euro, vilket representerar 100 % av driftsanslagen för det särskilda programmet Idéer 2010. Omkring 2,58 % av driftsbudgeten användes till administration.

3.1. Bidrag

Sedan arbetsprogrammet 2008 omfattar EFR:s utlysningar en ansökningsprocess i ett steg, där de sökande ombeds att presentera fullständiga förslag, och en bedömning i två steg.

Det bästa förslaget erbjuds bidrag beroende på den tillgängliga budgeten. Erbjudandet görs på grundval av förslaget i sig och den finansiering som rekommenderas efter expertutvärderingen.

3.1.1. EFR:s startbidrag

Utlysningen av EFR:s startbidrag för 2010 publicerades i juli 2009 med en preliminär budget på 528 miljoner euro. Totalt 2 873 förslag kom in, fördelade på följande sätt mellan områdena: 1 205 inom fysik och ingenjörsvetenskap, 1 230 naturvetenskap samt 638 inom samhällsvetenskap och humaniora. Sammanlagt 436 förslag finansierades med en budget på över 537 miljoner euro och ett genomsnittligt beviljat bidrag på ca 1,2 miljoner euro.

Utlysningen av EFR:s startbidrag för 2011 publicerades i juli 2010 med en preliminär budget på 661 miljoner euro. Totalt 4 080 förslag kom in: 1 690 inom fysik och ingenjörsvetenskap, 1 440 inom naturvetenskap samt 950 inom samhällsvetenskap och humaniora, vilket representerar 42 %, 35 % respektive 23 %, dvs. en likartad uppdelning som vid utlysningen av startbidrag för 2010.

3.1.2. EFR:s bidrag till avancerad forskning

Utlysningen av EFR:s bidrag för avancerad forskning för 2010 publicerades i oktober 2009 med en preliminär budget på 590 miljoner euro. Totalt 2 009 förslag kom in, fördelade på följande sätt mellan områdena: 902 inom fysik och ingenjörsvetenskap (45 %), 621 inom naturvetenskap (31 %) samt 638 inom samhällsvetenskap och humaniora (24 %). Sammanlagt 266 förslag finansierades med en budget på över 588 miljoner euro och ett genomsnittligt beviljat bidrag på ca 2,2 miljoner euro.

Utlysningen av EFR:s bidrag för avancerad forskning för 2011 publicerades i november 2010 med tidsfrist mellan februari och april 2011 och en preliminär budget på 661 miljoner euro.

Ökningen av antalet förslag inom båda bidragssystemen visar en obruten efterfrågan på finansiering av excellent forskning på europeisk nivå.

3.2. Programkommittén

Det särskilda programmet Idéers programkommitté fungerar utöver sina formella arbetsuppgifter som ett viktigt kommunikationsnät mellan medlemsstaterna och de FP7-associerade länderna, vetenskapliga rådet, EFR:s generalsekreterare och kommissionen. Kommittén hade möten den 23 mars och 22 oktober 2010.

3.3. Etisk granskning

En extern etikpanel med 40 experter deltog i den etiska granskningen.

Under 2010 granskades alla förslag ur etisk synpunkt, varav endast tre flaggades för att de gällde humana embryonala stamceller. Eftersom dessa förslag fanns i reservförteckningen i slutet av 2010 kommer de att överföras till kommissionen för slutförande av granskningen först när och om de tas upp i huvudförteckningen. Därmed har programkommittén för Idéer 2010 inte alls deltagit i granskningen av dessa projekt.

3.4. Prövning

Totalt 225 överklaganden för båda ansökningsomgångarna inkom 2010, vilket representerar 4,6 % av det totala antalet förslag. Procentandelen inkomna överklaganden visar en liten ökning jämfört med 2009 (+0,7 %), men antalet nya bedömningar minskade med 71 % (från 14 till 10 nya bedömningar) baserat på EFR:s genomförandeorgans bedömning, och inget av de inlämnade överklagandena godkändes. En av de nya bedömningarna är ännu inte avslutad.

3.5. Kommunikation

Under 2010 fortsatte EFR sina ansträngningar att öka medvetenheten inom forskarsamhället om EFR:s möjligheter att finansiera forskning och att göra EFR och dess forskningsprojekt mer synliga för allmänheten och för medierna.

Bland annat beslutade EFR:s vetenskapliga kommitté att särskilt satsa på att öka medvetenheten utanför Europa för att locka fler ledande forskare från länder utanför Europa att bedriva sin forskning i Europa. Därför organiserades målinriktade besök och upplysningskampanjer i Förenta staterna, Kina, Japan, Indien och Brasilien. ERF deltog i större internationella forskarkonferenser, karriärmässor och seminarier: AAAS årsmöte i San Diego, MIT-European Career Fair i Boston, Annual Meeting of the Society for Neuroscience i San Diego, ESOF i Torino, Research Career Fair i Paris, EMBO i Barcelona, Världsutställningen i Shanghai och Indian Science Congress i Kerala. Dessutom besökte EFR-delegationer universitet i Förenta staterna (Berkeley, Stanford och UC Davis) och i Sao Paolo i Brasilien samt institut och organisationer i Beijing, Shanghai och Tokyo.

I linje med prioriteringen av upplysning framställdes målinriktade broschyrer som översattes till kinesiska, japanska, ryska och spanska, och reklambanér togs fram för EU-delegationernas kontor i Förenta staterna, Kina, Brasilien och Indien. Ett direkt resultat av upplysningskampanjerna var fler träffar på EFR:s webbplats från de länder som hade besökts.

Pressaktiviteter organiserades i och utanför Europa. Under året fångade EFR mediernas intresse inte bara som organisation. Dessutom hamnade EFR-finansierad forskning och EFR-stipendiater allt mer i förgrunden. Detta gällde bland annat Konstantin Novoselov, 2010 års nobelpristagare i fysik, som mottog EFR:s startbidrag. Alberto Broggi, som mottagit EFR-bidrag för avancerad forskning, slutförde sin 10 000 km långa interkontinentala färd med soldrivna bilar från Italien till Världsutställningen i Shanghai, vilket fick stor uppmärksamhet i medierna över hela världen.

För att inte lämna någon kommunikationskanal oprövad producerade EFR också flera videor, bland annat en som visar EFR:s historiska utveckling och som presenterades i samband med firandet av den 1000:e utdelade bidraget från EFR och det första porträttet av en av de första framgångsrika stipendiaterna.

ERF fortsatte odla relationer med befintliga nätverk av viktiga intressenter och samarbetade nära med relevanta avdelningar inom kommissionen samt med EU-delegationernas kontor över hela världen. De nationella kontaktpunkterna, som finns i hela Europa och fungerar som informationsspridare till potentiella sökande, hölls kontinuerligt underrättade om utvecklingen inom EFR och om dess anbudsomgångar.

3.6. Övervakning, bedömning och utvärdering av det särskilda programmet Idéer

2010 vidtog kommissionen, EFR:s genomförandeorgan och EFR:s vetenskapliga råd åtgärder enligt rekommendationen från EFR:s granskning av strukturer och mekanismer[4].

I ett beslut om ändring av beslutet om inrättande av EFR[5] bekräftade kommissionen arrangemangen för det lokala stödet till ordföranden och vice ordföranden i vetenskapliga rådet på deras arbetsplatser och införde ett arvode för närvaro vid rådets plenarmöten, som ett erkännande av det personliga åtagande som förväntas av rådets ledamöter och den tid de måste ägna åt EFR-uppdrag. Genom samma beslut infördes en ständig valberedning för urval av framtida ledamöter i vetenskapliga rådet.

Kommissionen ändrade också EFR:s bestämmelser för inlämning av förslag och tillhörande förfarande för utvärdering, urval och beviljande[6] för att förbättra EFR:s förvaltningsförfaranden och särskilt ombesörja en systematisk förenkling av förfarandena för att utse och arvodera oberoende experter som deltar i utvärderingen inom ramen för programmet Idéer. Den omfattande användningen av elektroniska verktyg och införandet av enkla utnämningsbrev lättade arbetsbördan för expertgranskarna, en grupp som har stor betydelse för EFR:s framgång.

Vetenskapliga rådet har för sin del inrättat två särskilda kommittéer, en för expertgranskning och en för intressekonflikter, fel i yrkesutövningen som forskare och etiska frågor. Sammanfattningen av plenarmötena offentliggörs på EFR:s webbplats[7].

När det gäller styrningen av EFR och i nära kontakt med vetenskapliga rådet gjorde kommissionen ytterligare en reflektion om en hållbar och framåtsyftande lösning, med tanke på det kommande Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation. Denna reflektion överläts åt EFR:s insatsgrupp, som inrättades i december 2010 med företrädare för vetenskapliga rådet, EFR:s granskningspanel och kommissionen[8]. Insatsgruppens rapport kommer att överlämnas till rådet och Europaparlamentet.

Den rapport från expertgruppen för preliminär utvärdering av sjunde ramprogrammet som offentliggjordes den 12 november 2010[9] lovordade EFR:s framgångar och framhöll att EFR " snabbt hade fått erkännande såväl från forskarsamhället som från politiska beslutsfattare i hela Europa. Trots att ERF är ett nytt, och därmed oprövat, instrument har det tveklöst lyckats locka och finansiera forskning av världsklass och spelar en viktig roll i förankringen av forskningstalanger. "

4. Europeiska forskningsrådets struktur

4.1. Vetenskapliga rådet

I februari 2010 avgick professor Fotis Kafatos som ordförande för vetenskapliga rådet och EFR och professor Helga Nowotny valdes till hans efterträdare.

Vetenskapliga rådet har under 2010 hållit regelbundna möten i hela Europa, vanligen efter inbjudan från nationella myndigheter. Fem plenarmöten anordnades under perioden mellan den 1 januari och 31 december 2010: i mars i Bukarest (Rumänien), i april och december i Bryssel (Belgien), i juni i Santiago de Compostela (Spanien) och i oktober i Luxemburg.

Utöver plenarmötena och de två ständiga kommittéerna (för expertgranskning och intressekonflikter, fel i yrkesutövningen som forskare och etiska frågor) möttes ledamöterna av vetenskapliga rådet i arbetsgrupper som tog upp särskilda frågor. Under 2010 anordnade EFR:s genomförandeorgan olika möten för arbetsgrupperna om relationer med industrin, öppen åtkomst, tredje länders deltagande och balans mellan könen. Arbetsgrupperna gjorde analyser och bidrog till EFR:s vetenskapliga strategi genom förslag som kunde antas av vetenskapliga rådet vid plenarmöten inom områden som omfattades av deras mandat: granska EFR:s relation till industrin/företagssektorn och EFR-finansierad forsknings inverkan på innovation, utarbeta en EFR-ståndpunkt om öppen åtkomst, utforska lämpliga mekanismer för att stimulera deltagande från forskare utanför Europa, särskilt från Brasilien, Ryssland, Indien och Kina (BRIC-länderna) i EFR-systemen samt se till att EFR ligger i framkant när det gäller bästa praxis för att få till stånd en balanserad könsfördelning bland de forskare som beviljas bidrag.

För att ytterligare stärka EFR:s samarbete med kommissionen och genomförandeorganet träffas vetenskapliga rådets ordförande och vice ordförande, EFR:s generalsekreterare och genomförandeorganets direktör regelbundet inom EFR:s styrelse. Vid dessa möten deltar även genomförandeorganets högre chefer. Styrelsen hade nio möten i Bryssel 2010, främst för att förbereda eller följa upp vetenskapliga rådets möten.

Vetenskapliga rådets plenarmöten och dess ledamöters möten med EFR-intressenter förbereds med organisatoriskt och administrativt stöd från genomförandeorganet. Genomförandeorganet står också till tjänst med råd och analyser som underlättar vetenskapliga rådets uppdrag enligt beskrivningen i bilaga 1 till det särskilda programmet Idéer samt med stöd till arbetsgruppernas och de ständiga kommittéernas operativa verksamhet

4.1.1. Utnämning av ledamöter

Under 2010 tillsatte kommissionen en valberedning[10] för urval av ledamöter för successiv förnyelse av vetenskapliga rådet. Valberedningen lade fram sina förslag för kommissionen i december 2010 och dess rapport överlämnades till rådet och Europaparlamentet.

Utifrån dessa förslag utsåg kommissionen följande nya ledamöter i vetenskapliga kommittén: Professor Nicholas Canny (National University of Ireland, Galway), professor Tomasz Dietl (polska vetenskapsakademin), professor Daniel Dolev (Hebrew University i Jerusalem), professor Sir Timothy Hunt (London Research Institute), professor Mart Saarma (Helsingfors universitet), professor Anna Tramontano (La Sapienza-universitetet i Rom) och professor Isabelle Vernos (Centre Regulació Genómica, Barcelona).

4.2. Europeiska forskningsrådets generalsekreterare

EFR:s generalsekreterare är direkt underställd vetenskapliga rådet och ansvarar för ett effektivt samarbete mellan vetenskapliga rådet, kommissionen och EFR:s genomförandeorgan samt övervakar att den strategi och de ståndpunkter som antas av vetenskapliga rådet genomförs verkningsfullt av EFR:s genomförandeorgan.

Den andra generalsekreteraren för EFR, professor Andreu Mas-Colell, professor i ekonomi vid Universitat Pompeu Fabra in Barcelona och ordförande för Barcelona Graduate School of Economics, som utsågs den 30 juni 2009, avgick den 1 september 2010. Kommissionen utser för närvarande hans efterträdare.

4.3. Europeiska forskningsrådets genomförandeorgan

Sedan juli 2009 har EFR:s genomförandeorgan ansvarat för alla inslag av administrativt genomförande och programgenomförandet, enligt vad som anges i arbetsprogrammet.

Verksamheten vid EFR:s genomförandeorgan övervakas av en styrkommitté som utses av kommissionen och som består av tre kommissionstjänstemän (generaldirektören och personaldirektören för GD Forskning och innovation och den direktör som ansvarar för den rådgivande kommittén i utnämningsfrågor vid GD Personal och säkerhet), en ledamot i vetenskapliga rådet (professor Mathias Dewatripont) och en oberoende forskare (professor Catherine Cesarsky). EFR:s generalsekreterare har observatörsstatus. Under 2010 hade styrkommittén fyra möten och antog beslut rörande EFR:s genomförandeorgans årliga arbetsprogram samt budget och årsredovisning. Vid varje möte mottog styrkommittén detaljerade rapporter från EFR:s genomförandeorgans direktör.

4.3.1. Personal vid EFR:s genomförandeorgan

Verksamhetsbudgeten för 2010 gav utrymme för en tjänsteförteckning med 100 tillfälligt anställda och en budget för 215 kontraktsanställda och 15 utstationerade nationella experter, vilket uppgick till sammanlagt 330 anställda.

I slutet av december 2010 hade genomförandeorganet sammanlagt 316 anställda: 94 tillfälligt anställda, 218 kontraktsanställda och 4 utstationerade nationella experter. Vad gäller EFR:s genomförandeorgans ledning är nu alla poster fyllda.

Statistik från december 2010 visar att genomförandeorganet har ca 35 % män och ca 65 % kvinnor anställda. När det gäller balansen mellan könen för högkvalificerade specialister (tillfälligt anställda och kontraktsanställda i tjänstegrupp IV) var 59 % av posterna tillsatta med kvinnor. I slutet av 2010 hade EFR:s genomförandeorgan medborgare från 21 medlemsstater anställda.

Bortsett från urval och rekrytering befäste och utvecklade EFR:s genomförandeorgan under 2010 sina personalresurser. Styrkommittén antog framför allt tillämpningsföreskrifter angående personalförvaltning, bland annat personalutvärderingar och karriärutveckling.

5. Slutsatser och utsikter för 2011

EFR:s finansieringssystem har väckt det europeiska forskarsamhällets intresse. De första sex anbudsomgångarna har gett över 20 000 ansökningar.

För 2009 registrerades 400 tidskriftsartiklar där EFR nämndes. För 2010 hade det antalet tredubblats tack vare en kombination av ett stigande antal projekt och fler mognare projekt som gav fler resultat. För 2009 härrör artiklarna från 182 projekt och för 2010 från 453 projekt, dvs. i genomsnitt två respektive tre artiklar per projekt för de båda åren.

Som svar på kommissionens uppmaning att stärka EFR:s roll i innovationskedjan[11] utvecklade vetenskapliga rådet en ny bidragsmöjlighet som från 2011 kommer att erbjudas forskare som mottar bidrag från EFR för att etablera innovationspotentialen hos idéer som uppkommer inom deras EFR-finansierade projekt. Systemet är tänkt att täcka en lucka i den tidigaste fasen av innovationsprocessen. EFR:s stipendiater kommer att ha möjlighet att etablera "koncepttest" för en EFR-finansierad idé, dvs. göra dess innovationspotential uppenbar för marknaden och därigenom säkra framtida kommersialiseringsmöjligheter.

Vetenskapliga rådet diskuterar också hur programmen kan diversifieras och breddas utan att man frångår de grundprinciper som har gjort de båda första systemen framgångsrika: forskardrivna förslag och grundlig expertgranskning baserad på vetenskaplig excellens.

EFR:s insatsgrupp kommer att överlämna sin rapport om EFR:s rättsliga och organisatoriska struktur i tid för kommissionens förslag till Horisont 2020-program, som förväntas före årsslutet.

[1] EUT L 57, 24.2.2007, s. 14.

[2] 2008/37/EG: Kommissionens beslut av den 14 december 2007 om inrättande av genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet för förvaltningen av det särskilda gemenskapsprogrammet Idéer på området spetsforskning enligt rådets förordning (EG) nr 53/2003 (EUT L9, 12.1.2008, s. 15).

[3] C(2009)5928 av den 29 juli 2009, ej offentliggjord.

[4] Rapport från granskningspanelen: Mot en spetsforskningsorganisation i världsklass: Översyn av Europeiska forskningsrådets strukturer och mekanismer (23 juli 2009). http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=158 Kommissionens svar: Meddelande till rådet och Europaparlamentet KOM(2009) 552 slutlig, 22.10.2009. http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/commission_communication_on_the_erc_review_-_22_october_2009.pdf

[5] Beslut 2011/12/EU, 12.1.2011, EUT L 9, 13.1.2011, s. 5.

[6] Beslut 2010/767/EU, 9.12.2010, EUT L 327, 11.12.2010, s. 51.

[7] http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=60

[8] Pressmeddelande IP/10/1759 http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1759&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr

[9] http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Update_FP7_interim_report.pdf

[10] Kommitténs medlemmar var professor Eero Vuorio (direktör för Biocenter, Finland), professor Ann Dowling (institutionschef vid tekniska fakulteten vid University of Cambridge), professor Andreu Mas-Colell (Företagsekonomiska institutionen vid Pompeu Fabra University), professor Gretty Mirdal (institutionen för psykologi vid Köpenhamns universitet), professor Arnold Schmidt (professor emeritus vid institutet för fotonik vid Wiens tekniska universitet) och professor Maciej Zylicz (chef för institutionen för molekylärbiologi vid det internationella institutet för molekylär- och cellbiologi i Warsawa).

[11] Meddelande om innovationsunionen, KOM(2010) 546 slutlig, 6.10.2010.