Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om bekräftelse av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes på import av sänglinne av bomull med ursprung i Indien genom förordning (EG) nr 2398/97, och som ändrades och tillfälligt upphävdes genom rådets förordning (EG) nr 1644/2001

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Rådet införde genom förordning (EG) nr 2398/97 av den 28 november 1997 en slutgiltig antidumpningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i Egypten, Indien och Pakistan.

I mars 2001 antog Världshandelsorganisationens (WTO) tvistlösningsorgan en rapport från överprövningsorganet och en panelrapport som ändrats i enlighet med rapporten från överprövningsorganet om fallet rörande Europeiska gemenskapernas antidumpningstullar på import av sänglinne av bomull från Indien. Panelens och överprövningsorganets rekommendationer genomfördes med avseende på Indien genom förordning (EG) nr 1644/2001, genom vilken uttaget av tullar avbröts tills vidare när det gäller Indien.

I samband med den andra etappen tillämpades dessa rekommendationer även på Egypten och Pakistan. Detta skedde genom rådets förordning (EG) nr 160/2002, genom vilken tillämpningen av antidumpningstullen på import med ursprung i Egypten upphävdes tillfälligt och förfarandet med avseende på Pakistan avslutades. Antidumpningstullen på import av sänglinne med ursprung i Egypten upphörde i enlighet med artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 160/2002 att gälla den 28 februari 2002, eftersom ingen begäran om en översyn erhölls beträffande Egypten före den 14 februari.

Till följd av en vederbörligen underbyggd begäran från Kommittén för bomullsindustrier och närstående textilindustrier i Europeiska unionen (Eurocoton), klagande part i den ursprungliga undersökningen, och i enlighet med skäl 78 i rådets förordning (EG) nr 1644/2001, inledde kommissionen den 13 februari 2002 en översyn beträffande Indien, som endast rörde dumpning.

Detta innebär att Indien nu är det enda land som berörs av förfarandet. Av rättssäkerhetsskäl anses det tillrådligt att klargöra att även om importen från Indien betraktas separat kvarstår faktumet att denna import har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. Detta har lett till en omprövning av vissa undersökningsresultat i förordning (EG) 1644/2001 från augusti 2001 och till en ny analys av verkningarna av den indiska importen och importen av sänglinne från andra tredjeländer på gemenskapsindustrins situation. Omprövningen gjordes på grundval av en ny genomgång av de uppgifter som inhämtades i samband med den ursprungliga undersökningen.

Det bör noteras att oaktat resultaten av denna omprövning kommer antidumpningstullen på import av indiskt sänglinne att förbli upphävd under loppet av interimsöversynen.

Kommissionen föreslår därför att rådet antar det bifogade utkastet till förordning.

2002/0087 (ACC)

Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om bekräftelse av den slutgiltiga antidumpningstull som infördes på import av sänglinne av bomull med ursprung i Indien genom förordning (EG) nr 2398/97, och som ändrades och tillfälligt upphävdes genom rådets förordning (EG) nr 1644/2001

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 i detta,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen [1] (nedan kallad "grundförordningen"),

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2238/2000 (EGT L 257, 11.10.2000, s. 2).

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. Gällande åtgärder

(1) Rådet införde genom förordning (EG) nr 2398/97 av den 28 november 1997 [2] en slutgiltig antidumpningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i Egypten, Indien och Pakistan (nedan kallad "förordningen om slutgiltig tull"). Förordningen om slutgiltig tull föregicks av kommissionens förordning (EG) nr 1069/97 [3] om införande av en preliminär antidumpningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i Egypten, Indien och Pakistan (nedan kallad "förordningen om preliminär tull").

[2] EGT L 332, 4.12.1997 s. 1.

[3] EGT L 156, 13.6.1997, s. 11.

Den 12 mars 2001 antog Världshandelsorganisationens (WTO) tvistlösningsorgan en rapport från överprövningsorganet och en panelrapport som ändrats i enlighet med rapporten från överprövningsorganet om fallet rörande Europeiska gemenskapernas antidumpningstullar på import av sänglinne av bomull från Indien (nedan kallade "rapporterna") [4].

[4] Dokument WT/DS141/9 av den 22 mars 2001.

Det erinras om att förordningen om slutgiltig tull efter antagandet av dessa rapporter ändrades genom rådets förordning (EG) nr 1644/2001 [5], genom vilken en slutgiltig antidumpningstull på import av sänglinne av bomull med ursprung i Egypten, Indien och Pakistan infördes och tillämpningen av tullen med avseende på import med ursprung i Indien avbröts tills vidare. Förordningen om slutgiltig tull ändrades senast genom rådets förordning (EG) nr 160/2002 [6], genom vilken tillämpningen av antidumpningstullen på import från Egypten avbröts tills vidare och förfarandet beträffande Pakistan avslutades. I enlighet med artikel 1.2 i rådets förordning (EG) nr 160/2002 upphörde antidumpningstullen på import av sänglinne med ursprung i Egypten därefter att gälla den 28 februari 2002, eftersom ingen begäran om översyn mottagits av kommissionen inom de tidsfrister som föreskrivs i den förordningen.

[5] EGT L 219, 14.8.2001, s. 1.

[6] EGT L 26, 30.1.2002, s. 1.

B. Omprövning av slutsatserna

1. INLEDANDE ANMÄRKNING

(2) Till följd av en vederbörligen underbyggd begäran från Kommittén för bomullsindustrier och närstående textilindustrier i Europeiska unionen (Eurocoton), klagande part i den ursprungliga undersökningen, inledde kommissionen i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen en översyn, som endast rörde dumpning. Tillkännagivandet om inledande offentliggjordes den 13 februari 2002 [7] och tillämpningen av antidumpningstullen skall i enlighet med artikel 2.2. i förordning (EG) nr 1644/2001 fortsätta att vara avbruten tills vidare i avvaktan på resultatet av översynen.

[7] EGT C 39, 13.2.2002, s. 17.

(3) Mot bakgrund av att förfarandet har avslutats när det gäller importen med ursprung i Pakistan och att åtgärderna när det gäller importen med ursprung i Egypten upphörde att gälla den 28 februari 2002, anses det nu lämpligt att ompröva undersökningsresultaten. Omprövningen begränsas till fastställande av skada och orsakssamband, som tidigare grundades på en undersökning av de samlade verkningarna av importen från Indien, Egypten och Pakistan.

(4) Det erinras om att undersökningen beträffande dumpning omfattade perioden från och med den 1 juli 1995 till och med den 30 juni 1996 (nedan kallad "undersökningsperioden"). Undersökningen beträffande de parametrar som var relevanta för fastställande av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 1992 till och med slutet av undersökningsperioden (30 juni 1996). Denna period kallas nedan "skadeundersökningsperioden".

2. SKADA

2.1 Volymen av, marknadsandelen för och priserna på importen från Indien

(5) Av tabellen nedan framgår hur importen från Indien, beaktad separat, utvecklades under skadeundersökningsperioden.

>Plats för tabell>

(6) Importen från Indien, beaktad separat, ökade från 11 845 ton 1992 till 18 428 ton under undersökningsperioden, dvs. med 56 % eller 6 583 ton under skadeundersökningsperioden.

(7) Om importen från exportörer som konstaterades inte ha dumpat sina produkter utesluts, är ökningen av importvolymen när det gäller den dumpade importen från Indien ändå betydande. Med en sådan uteslutning ökade den dumpade importen från 10 232 ton 1992 till 15 816 ton under undersökningsperioden, dvs. med 55 % eller 5 584 ton. Dess marknadsandel ökade med 66 % under skadeundersökningsperioden och utgjorde 8,5 % av gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden.

(8) Det är värt att notera att importen från Indien ökade mest mellan 1994 och undersökningsperioden (+ 5 315 ton och + 3,1 procentenheter i fråga om marknadsandelar; 5 058 ton och + 2,9 procentenheter i fråga om marknadsandelar om importen från de indiska exportörer som konstaterades inte ha dumpat sina produkter utesluts). Denna utveckling när det gäller den dumpade importen sammanföll med en minskning av förbrukningen på gemenskapsmarknaden med 4 % eller 7 849 ton.

(9) Av tabellen ovan framgår också att priserna på indiskt sänglinne minskade avsevärt under skadeundersökningsperioden. Genomsnittspriserna minskade exempelvis med 18 % mellan 1993 och undersökningsperioden och med 25 % mellan 1994 och undersökningsperioden. Utvecklingen när det gäller försäljningspriserna skiljer sig inte avsevärt om importen från de indiska exportörer som konstaterades inte ha dumpat sina produkter utesluts.

(10) Under undersökningsperioden varierade graden av prisunderskridande när det gäller den dumpade importen med ursprung i Indien mellan 13,8 % och 40,8 %, uttryckt i procent av de justerade genomsnittliga priserna för gemenskapsindustrin. Prisunderskridandet kvarstår också som betydande om importen från exportörer som konstaterades inte ha dumpat sina produkter utesluts (skäl 24 i förordning (EG) nr 1644/2001). Den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen är cirka 19 %.

2.2 Gemenskapsindustrins situation

(11) Det erinras om att gemenskapsindustrins situation analyserades i skälen 81-91 i förordningen om preliminär tull och i skälen 40 och 41 i förordningen om slutgiltig tull. Såsom framgår av skälen 25-47 i förordning (EG) nr 1644/2001 analyserades alla de faktorer som anges i artikel 3.5 i grundförordningen.

2.2.1. Tillväxt

(12) Gemenskapsindustrins tillväxt uttryckt i försäljningsvolym var särskilt negativ mellan 1994 och undersökningsperioden (-1 173 ton). Ökningen av marknadsandelarna var mycket begränsad under samma period (+ 0,2 procentenheter) och till och med negativ mellan 1995 och undersökningsperioden. Samtidigt var ökningen i fråga om marknadsandel för lågprisimporten från Indien hela tiden positiv och betydande. Mellan 1994 och undersökningsperioden ökade importen från Indien med 40,5 % eller 5 315 ton (47 % eller 5 058 ton om importen från de exporterande tillverkare i Indien som konstaterades inte ha dumpat sina produkter utesluts) och ökningen av marknadsandel var så stor som 3,1 procentenheter (2,9 procentenheter) under samma period.

2.2.2. Faktorer som påverkar gemenskapens priser

(13) Vid utvärderingen av de faktorer som påverkar de inhemska priserna fokuserades främst på efterfrågeminskningen och priserna på råbomull.

(14) Av undersökningen framgick det tydligt att den lucka som uppstod genom att fabriker i gemenskapen stängdes och genom att importen från vissa tredjeländer minskade under skadeundersökningsperioden i väsentlig utsträckning fylldes genom importen från Indien, som till största delen konstaterades ske till dumpade priser. Mot bakgrund av att priserna på den dumpade importen från Indien var bland de lägsta av priserna hos alla de aktörer som säljer sänglinne på gemenskapsmarknaden är slutsatsen att efterfrågeminskningen i sig inte hade någon avgörande inverkan på priserna, särskilt inte på gemenskapsindustrins priser.

(15) Priset på råbomull, som kan utgöra upp till 15 % av den sammanlagda kostnaden för sänglinne, ökade avsevärt under skadeundersökningsperioden. Under normala förhållanden då rättvisa marknadsförhållanden råder borde tillverkarna ha kunnat övervältra denna kostnadsökning på kunderna. Undersökningen har visat att gemenskapsindustrin inte kunde göra detta i det aktuella fallet.

(16) Det noteras också, såsom anges i skälen 9 och 10, att det i samband med undersökningen fastställdes att priserna på den berörda importen minskade avsevärt, och att det förekom ett avsevärt prisunderskridande från de indiska exporterande tillverkarnas sida. De indiska priserna minskade med upp till 18 % och prisunderskridandemarginalerna konstaterades variera mellan 13,8 % och 40,8 %.

(17) Mellan 1994 och undersökningsperioden ökade importen från Indien dessutom som mest: volymen ökade med 5 315 ton (5 058 ton om den import som inte skedde till dumpade priser undantas) och marknadsandelen med 3,1 procentenheter (2,9 procentenheter). Denna import utgjorde 34 % av gemenskapsindustrins försäljningsvolym 1994 och mer än 50 % under undersökningsperioden.

2.2.3. Den nuvarande dumpningsmarginalens storlek

(18) Med tanke på importvolymen och priserna på importen från Indien kan verkningarna för gemenskapsindustrin av den nuvarande dumpningsmarginalens storlek inte anses vara försumbara. Såsom framgår av skäl 8 ökade importen från Indien avsevärt i absoluta och relativa tal. Den motsvarade 33 % av gemenskapsindustrins försäljningsvolym 1992 och mer än 50 % under undersökningsperioden (28 % respektive 43 % om importen från de indiska exportörer som konstaterades inte ha dumpat sina produkter utesluts).

(19) Sammanslutningen av indiska exportörer hävdade att i de fall där dumpningsmarginalerna var mycket lägre än marginalerna för prisunderskridande och målprisunderskridande måste den skada som gemenskapsindustrin lidit bero på andra faktorer. Även om de individuella dumpningsmarginaler och den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställdes för Indien var lägre än marginalerna för prisunderskridande, var de dumpningsmarginaler som fastställdes dock fortfarande klart över miniminivåerna. Prisunderskridandet skulle ha varit minst en tredjedel lägre om importen från Indien inte hade varit dumpad och detta skulle ha gjort produkterna från Indien klart mindre attraktiva.

2.3 Slutsats om skada

(20) Det framgår av omprövningen att importen från Indien ökade med 56 % eller 6 583 ton och dess marknadsandel med 67 % (55 % eller 5 584 ton, om man undantar den import som inte skedde till dumpade priser) mellan 1992 och undersökningsperioden. Om endast den dumpade importen beaktas, ökade importens marknadsandel med 3,4 procentenheter och utgjorde 8,5 % av gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Ökningen i absoluta och relativa tal är därför fortfarande betydande, även om importen från de indiska exportörer som konstaterades inte ha dumpat sina produkter utesluts. De genomsnittliga priserna på indiskt sänglinne minskade dessutom med upp till 18 % under skadeundersökningsperioden, och prisunderskridandet till följd av dumpad import fastställdes till i genomsnitt 19 % under undersökningsperioden.

(21) Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att gemenskapen lidit väsentlig skada.

3. ORSAKSSAMBAND

3.1 Inledning

(22) Mot bakgrund av ovanstående slutsatser bör den analys av orsakssambandet som görs i skälen 54-58 i förordning (EG) nr 1644/2000 och i skälen 100 och 101 i förordningen om preliminär tull likaledes omprövas.

3.2 Verkningarna av den dumpade importen från Indien

(23) Såsom framgår av skälen 5-8 ökade importen från Indien betydligt, dvs. med 6 583 ton i absoluta tal och med 56 procentenheter (om importen från de indiska exportörer som konstaterades inte ha dumpat sina produkter utesluts skulle den volymmässiga ökningen vara 5 584 ton, vilket motsvarar en ökning med 55 procentenheter). Marknadsandelen för denna import ökade under skadeundersökningsperioden från 5,9 % till 9,9 %, dvs. med 4,0 procentenheter (5,1 % till 8,5 %, dvs. 3,4 procentenheter om importen från de indiska exporterande tillverkare som konstaterats inte ha dumpat sina produkter utesluts). Under undersökningsperioden var den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen (vid uteslutande av importen från de indiska exportörer som inte dumpat sina produkter) fastställd till cirka 19 %.

(24) Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins försäljning något, dvs. med 348 ton, och gemenskapsindustrins marknadsandel ökade från 18,1 % till 19,7 %, dvs. med 1,6 procentenheter. Detta måste ses mot bakgrund av att gemenskapsindustrin lyckades ställa om sin produktion och försäljning till produkter med ett högre mervärde i syfte att upprätthålla produktions- och försäljningsnivåerna. Detta ledde generellt till kostnadsökningar som inte täcktes av prisökningar. Undersökningen visade i själva verket att gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris i stort sett förblev konstant.

(25) Det erinras också om att marknaden för sänglinne kännetecknas av öppenhet och en viss substitution mellan produkterna (skäl 97 i förordningen om preliminär tull). Stora gemenskapsköpare av sänglinne, vilkas order kan säkerställa en hög nivå av produktionskapacitetsutnyttjande och därmed vissa skalfördelar, är mycket priskänsliga. På denna grundval kan slutsatsen dras att de indiska exporterande tillverkarnas låga priser, som var de lägsta som stod till buds på gemenskapsmarknaden, tillsammans med deras betydande och ökande marknadsandel fortlöpande hållit nere priserna på gemenskapsmarknaden.

(26) Såsom framgår av skäl 17 bör det också noteras att importvolymen från Indien mellan 1994 och undersökningsperioden ökade mest, dvs, med 41 % eller 5 315 ton (47 % eller 5 058 ton, om importen från de indiska exporterande tillverkare som konstaterades inte ha dumpat sina produkter utesluts). Under denna period ökade den indiska importens marknadsandel med 3,1 procentenheter (2,9 procentenheter). Det erinras om att undersökningen visade att det var under denna period som gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades som mest: vinsten minskade med 1,4 procentenheter och avkastningen på investeringar med 7 procentenheter.

Såsom framgår av skäl 99 i förordningen om preliminär tull var pristrycket och därav följande minskningar av lönsamheten (och motsvarande utveckling när det gäller kassaflödet och avkastningen på investeringar) de viktigaste indikatorerna för slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada. Mot bakgrund av att den väsentliga ökningen av den dumpade lågprisimporten från Indien sammanföll tidsmässigt med försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation, bekräftas det att det fanns ett direkt samband mellan denna import och den väsentliga skada som konstaterats.

3.3 Verkningarna av andra faktorer

3.3.1. Inledande anmärkningar

(27) Det bör erinras om att det vid den analys som anges i förordning (EG) nr 1644/2001 av verkningarna för gemenskapsindustrins tillstånd av andra faktorer än den dumpade importen bekräftades att det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen med ursprung i Indien, Egypten och Pakistan och den väsentliga skada som konstaterats (skäl 69 i förordning (EG) nr 1644/2001). I denna analys ingick en analys, som uppenbarligen inte omfattade importen från Egypten och Pakistan, av importen från andra tredjeländer som inte omfattades av åtgärder. Mot bakgrund av att förfarandet beträffande importen med ursprung i Pakistan har avslutats (skäl 13 i förordning (EG) nr 160/2002) och av att åtgärderna beträffande Egypten upphört att gälla, omfattar omprövningen av verkningarna av importen av sänglinne från andra tredjeländer all annan import än den indiska, inbegripet importen från Egypten och Pakistan.

(28) Det är dessutom viktigt att se till att de skadevållande verkningarna av importen från tredjeländer som inte berörs, inbegripet importen från Egypten och Pakistan, inte tillskrivs den indiska importen, beaktad separat. Det gjordes därför en separat bedömning och en åtskillnad mellan de skadevållande effekterna av denna import.

(29) Arten av den skada som gemenskapsindustrin lidit, dvs. oförmåga att höja sina priser och minskande och otillräcklig lönsamhet som lett till ekonomiska förluster, bör framhållas redan från början.

3.3.2. Verkningarna av importen från tredjeländer

(30) Det bör erinras om att verkningarna av importen av sänglinne från andra tredjeländer än Indien, Egypten och Pakistan analyserades i skälen 100 och 101 i förordningen om preliminär tull. Det konstaterades att denna import kom från en rad tredjeländer med mycket begränsade marknadsandelar. Såsom framgår av tabellen nedan var marknadsandelarna för de viktigaste tredjeländerna under undersökningsperioden följande: Turkiet 4 %, Polen 2,4 %, Thailand 1,5 %, Kina 1,1 % och Rumänien 1,7 %. Alla de övriga tredjeländerna hade en marknadsandel under 1 % av gemenskapsförbrukningen.

>Plats för tabell>

(31) Av analysen framgår att Thailand, vars importpris var 7 % högre än Indiens, hade den lägsta prisnivån av alla de ovannämnda tredjeländerna. Thailands marknadsandel (1,5 %) utgör dock endast 15 % av Indiens marknadsandel. Alla övriga exportörer i dessa tredjeländer sålde sitt sänglinne på gemenskapsmarknaden till priser som låg väsentligt över de indiska och egyptiska exporterande tillverkarnas priser. Av detta följer att priserna på största delen av denna import underskreds av priserna på importen från Indien och Egypten och i vissa fall även från Pakistan.

(32) Såsom framgår av skäl 101 i förordningen om preliminär tull skulle lågprisimporten från andra tredjeländer än Egypten och Pakistan, som skedde till priser som underskred gemenskapsindustrins priser, också ha kunnat bidra till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Med tanke på dessa länders begränsade marknadsandel och nivån på deras försäljningspriser anses de eventuella verkningarna för gemenskapsmarknaden dock vara försumbara.

(33) Den import som kunde tillskrivas de pakistanska och egyptiska exporterande tillverkarna analyserades i samband med bedömningen av verkningarna av den övriga importen till gemenskapen från länder som inte omfattades av undersökningen. Importen av sänglinne från tredjeländer, inbegripet importen från Egypten och Pakistan, utvecklades enligt följande:

>Plats för tabell>

(34) Såsom framgår av tabellen ovan ökade importvolymen från alla övriga tredjeländer något, dvs. med 1 % eller 384 ton under skadeundersökningsperioden. Jämfört med de resultat som anges i förordningen om preliminär tull, och som visade en generellt nedåtgående trend under skadeundersökningsperioden, ökade importen från dessa övriga länder med 6 % fram till 1994 och minskade därefter med 5 %. Vid slutet av skadeundersökningsperioden låg dessa länders importvolym kvar på i stort sett samma nivå som i början av samma period. Denna förändring när det gäller undersökningsresultaten återspeglas också i marknadsandelen. Dessa länders marknadsandel minskade med 8 % eller 2,6 procentenheter under samma period.

(35) Det bör noteras att under perioden närmast före undersökningsperioden, dvs. mellan 1994 och slutet av undersökningsperioden, när gemenskapsindustrins ekonomiska situation utvecklades mest negativt, följde importen från andra tredjeländer också en negativ utveckling: dessa länders importvolym minskade med 5 % eller 3 474 ton, och de förlorade också marknadsandel. Genomsnittspriset ökade emellertid stadigt.

(36) Det bör noteras att slutsatserna i skälen 100 och 101 i förordningen om preliminär tull beträffande utvecklingen i fråga om övriga tredjeländers importvolym och genomsnittliga importpris generellt sett inte ändras genom att importen från Egypten och Pakistan inkluderas. Det erinras om att Pakistan är det absolut största exportlandet bland dessa "övriga tredjeländer" och att det genomsnittliga importpriset steg avsevärt under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden var priserna hos de pakistanska tillverkare som ingick i stickprovet dessutom i många fall högre än priserna på importen från de exporterande tillverkare i Indien som ingick i stickprovet.

(37) För fullständighetens skull lämnas nedan tillgängliga uppgifter om importen av sänglinne från Egypten och Pakistan samtidigt som det görs en separat analys i syfte att skilja de skadevållande verkningarna av importen från dessa tredjeländer från de skadevållande verkningarna av den dumpade importen från Indien:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(38) Utvecklingen när det gäller importen från Egypten och Pakistan står i kontrast till importen från Indien, vars utveckling anges i skälen 5-7. Den sammanslagna volymen av denna import var hela tiden större än importvolymen från enbart Indien. Medan importvolymen från Indien ökade avsevärt både i absoluta och relativa tal under skadeundersökningsperioden, låg importvolymen från Pakistan kvar på i stort sett samma nivå under samma period. Importvolymen från Egypten ökade både i absoluta och relativa tal, men vid slutet av skadeundersökningsperioden låg den fortfarande kvar på en nivå långt under den indiska.

(39) När det gäller priserna framgår det av Eurostats importstatistik att samtidigt som priserna på den egyptiska importen, som utgjorde en relativt liten marknadsandel jämfört med importen från Pakistan och Indien, minskade något, dvs. med 2 % under skadeundersökningsperioden, steg de pakistanska priserna (se skäl 80 i förordningen om preliminär tull). De pakistanska priserna var dessutom i genomsnitt högre än de indiska priserna. Dessutom konstaterades det under undersökningsperioden och på grundval av insamlade uppgifter från företag som tillverkar liknande typer av sänglinne och som ingick i stickprovet att de pakistanska produkterna i många fall såldes i stora kvantiteter till priser som var högre än dem som togs ut av de indiska exporterande tillverkarna.

(40) Att döma av Eurostats importstatistik var de indiska priserna år 1994 i genomsnitt 7 % högre än de pakistanska, men denna tendens ändrades avsevärt under undersökningsperioden, då de indiska priserna blev i genomsnitt 18 % lägre. Detta innebär också att de pakistanska priserna mellan 1994 och undersökningsperioden minskade med 2 %, medan de indiska priserna minskade med så mycket som 25 %. Under samma period ökade de egyptiska priserna med i genomsnitt 3 %.

(41) Det var under den sista delen av skadeundersökningsperioden, dvs. mellan 1994 och undersökningsperioden, som de indiska exporterande tillverkarna fick den största importvolymen och de flesta marknadsandelarna (se skälen 17 och 26). Denna period sammanföll med försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

(42) Lågprisimporten från Indien motsvarade totalt sett mer än 50 % av gemenskapsindustrins försäljning under undersökningsperioden, och prisunderskridandet från de exporterande tillverkares sida som var etablerade i det landet var betydande (se skälen 10 och 18). Mellan 1993 och undersökningsperioden minskade de indiska priserna, som var bland de lägsta av priserna hos alla de aktörer som var representerade på den priskänsliga gemenskapsmarknaden, med 18 %. De indiska priserna minskade med 25 % mellan 1994 och undersökningsperioden, när utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation var som mest negativ.

(43) När arten och omfattningen av den skada som den indiska lågprisimporten vållat på gemenskapsmarknaden skall analyseras är det nödvändigt att ta hänsyn till den dramatiska ökningen av denna import jämfört med gemenskapsindustrins försäljningsvolym (se skäl 18) och den negativa utvecklingen när det gäller de indiska försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden och mellan 1994 och undersökningsperioden när, som tidigare angivits, försämringen av gemenskapens situation var som mest markant. Verkningarna av den ökade försäljningsvolymen och utvecklingen av försäljningspriset för gemenskapsindustrins situation måste också ses mot bakgrund av att marknaden för sänglinne är öppen och av att prissättningen på denna marknad är viktig.

(44) Den separata analysen av verkningarna av importvolymen från Egypten och Pakistan och verkningarna av denna import för sänglinnepriserna på gemenskapsmarknaden och de därav följande verkningarna för gemenskapsindustrin visar att även om importen från dessa länder hade negativa verkningar, var de negativa verkningarna av den dumpade importen från Indien, beaktad separat, inte desto mindre betydande. I denna slutsats tas också hänsyn till arten av den väsentliga skada som konstaterats, till den ökade volymen och till de låga priser som de indiska exporterande tillverkarna erbjöd på gemenskapsmarknaden.

(45) Såsom framgår av skälen 5-10 ökade importen från Indien stadigt under skadeundersökningsperioden. Tabellen nedan visar utvecklingen av importen från de indiska exporterande tillverkare som konstaterades inte ha dumpat sina priser och deras andel av den totala importen av sänglinne från Indien. Den indiska importens utveckling förblir därför betydande, även om importen från de indiska exporterande tillverkare som konstaterades inte ha dumpat utesluts.

>Plats för tabell>

(46) Som framgår ovan importerades sänglinne från de indiska exporterande tillverkare som konstaterades inte ha dumpat sina produkter i begränsade mängder till gemenskapsmarknaden. Denna import ökade från 1 612 ton 1992 till 2 611 ton under undersökningsperioden. Tillgängliga uppgifter visade också att priserna på denna import ökade under skadeundersökningsperioden. Även om denna import skulle tas med i denna analys skulle den ändå inte ändra den utveckling som konstaterats i skäl 34.

Mot bakgrund av ovanstående ändras inte slutsatsen i skäl 44 av att importen från de indiska exporterande tillverkare som konstaterades inte ha dumpat sina produkter tas med i den övergripande analysen av importen av sänglinne från andra tredjeländer.

3.4 Slutsats om orsakssamband

(47) Av skälen 52-70 i förordning (EG) nr 1644/2001 och omprövningen av undersökningsresultaten framgår klart att det finns ett direkt samband mellan ökningen av volymen av dumpad import och verkningarna av den dumpade importen från Indien, beaktad separat, på priserna i gemenskapen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

(48) Detta samband framgår särskilt av omfattningen av den indiska importens ökade volym och marknadsandel jämfört med importen från andra tredjeländer. Detta bidrog till att försäljningspriserna hindrades från att stiga och till att gemenskapsindustrins lönsamhet försämrades från 3,6 % 1992 till 1,6 % under undersökningsperioden.

(49) Av analysen av gemenskapsindustrins situation mellan 1994 och undersökningsperioden och av importen av sänglinne från Indien framgår dessutom att det finns ett klart tidsmässigt samband mellan den markanta försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation och ökningen i relativa och absoluta tal av lågprisimporten till dumpade priser från Indien.

(50) Mot bakgrund av ovanstående analys anses det att importen av sänglinne från Indien har haft betydande negativa verkningar för gemenskapsindustrins situation och att verkningarna av andra faktorer, bland annat importen från tredjeländer, inbegripet Pakistan och Egypten, inte var sådana att de ändrar att det förelåg ett faktiskt och betydande orsakssamband mellan den dumpade importen från Indien och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. De skadliga verkningarna av den indiska importen på gemenskapsmarknaden var större än verkningarna av någon annan faktor under den senare delen av skadeundersökningsperioden. Det var under denna period som importen från Indien uppnådde den största importvolymen och erhöll de flesta marknadsandelarna, och dess priser minskade med 25 %, samtidigt som gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades avsevärt. Följaktligen finns det ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Indien och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

C. Allmän slutsats

(51) Den ändrade slutgiltiga tull som infördes och tillfälligt upphävdes genom förordning (EG) nr 1644/2001 beträffande import av sänglinne med ursprung i Indien bör följaktligen bekräftas.

(52) De indiska myndigheterna, de indiska exportörerna och deras sammanslutningar, alla berörda parter i gemenskapen, särskilt gemenskapsindustrin, importörerna och användarna, har underrättats om resultaten av omprövningen och har givits möjlighet att lämna synpunkter och bli hörda. De muntliga och skriftliga synpunkter som lämnats av dessa parter har beaktats men har inte ändrat slutsatserna i denna förordning.

(53) Denna förordning bör, trots att den endast bekräftar den tidigare förordningen, av hänsyn till öppenheten och rättssäkerheten träda i kraft så snart som möjligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1Den slutgiltiga antidumpningstull som infördes på import av sänglinne av bomull med ursprung i Indien genom artikel 1 i förordning (EG) nr 2398/97, och som ändrades och tillfälligt upphävdes genom förordning (EG) nr 1644/2001, bekräftas härmed.

Artikel 2

Deann förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel

På rådets vägnar

Ordförande