14. lyckönskar den kroatiska regeringen till de framsteg som gjort vad gäller flyktingars återvändande
och vill uppmuntra den att fortsätta med dessa insatser i synnerhet genom:
Mdash att genom lagstiftning anta programmet för flyktingars återvändande, inbegripet en klar definition
beträffande dubbla anspråk på rätten till bostäder som även gäller familjer som separerats samt exakta
kriterier angående möjligheten att erhålla alternativa bostäder,
Mdash att ge möjlighet åt fastighetsägare att hänvända sig till lokala domstolar angående beslut då de behö-
riga myndigheterna inte respekterar tidsfristerna,
Mdash en icke diskriminerande tillämpning av den nyligen ändrade lagen om återuppbyggnad,Mdash en förstärkning av principen om öppenhet vid tillämpningen av lagen om amnesti,
15. välkomnar Kroatiens deltagande i befintliga initiativ inom stabiliseringspakten om system för
exportkontroll och specifika genomförandeåtgärder samt för åtgärder för att bekämpa okontrollerad eller
illegal spridning av handeldvapen och lätta vapen; ber den kroatiska regeringen att klart ange sina behov såatt internationella givare, däribland Europeiska unionen, kan utveckla och genomföra effektiva bistånds-program,
16. välkomnar Kroatiens deltagande i det befintliga initiativet inom stabiliseringspakten om institutio-
nell- och kapacitetsuppbyggnad samt reformer av lagar om flyktingskydd, asyl och invandring, vilka börbidra till att uppnå målet att utveckla asyl- och invandringssystem som är förenliga med internationell ocheuropeisk standard och uppmanar kommissionen att stödja detta initiativ genom att utveckla och genom-föra ett skräddarsytt program som uppfyller Kroatiens specifika intressen, behov och kapacitet,
17. insisterar på att inga villkor utöver de som fastställts inom ramen för anslutningsförfarandet bör
ligga till grund för detta avtal,
18. uppmuntrar den kroatiska regeringen att göra nödvändiga reformer i fråga om den lagstiftning som
avser minoriteter, ägande, massmedia och domstolsväsende,
19. anser att genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet bör granskas vartannat år för att
framstegen vad gäller Kroatiens tillnärmning till Europeiska unionen skall kunna utvärderas,
20. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till regeringen
och parlamentet i Republiken Kroatien.
13. Utveckling av närmare förbindelser mellan Indonesien och Europeiska unio-
nen
A5-0323/2000
Europaparlamentets resolution om meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamen-
tet om utveckling av närmare förbindelser mellan Indonesien och Europeiska unionen
(KOM(2000) 50 Gdash C5-0288/2000 Gdash 2000/2152(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
Mdash med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2000) 50 Mdash C5-0288/2000),Mdash med beaktande av rådets förklaringar och slutsatser om Indonesien, särskilt rådets (allmänna frågor)
slutsatser av den 20 mars 2000,
Mdash med beaktande av EU:s och Indonesiens gemensamma förklaring i Luxemburg av den 14 juni 2000,
Mdash med beaktande av sina tidigare resolutioner om Indonesien,
Mdash med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,C 232/186 SV 17.8.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 13 december 2000
Mdash med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säker-
het och försvarspolitik och yttrandena från utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning ochenergi och utskottet för utveckling och samarbete (A5-0323/2000), och av följande skäl:
A. Sedan kommissionen offentliggjorde sitt meddelande om förbindelserna mellan EU och Indonesien har
situationen i Indonesien delvis förbättrats, men många problem har ännu inte funnit någon lösning.
Parlamentet erkänner Indonesiens suveränitet och landets gränsers okränkbarhet.
B. Indonesien är ett viktigt land inom Asean och Asem-gruppen. Det är viktigt att förbättra förbindel-
serna mellan EU och Indonesien efter den mångåriga konflikten om Timor. Parlamentet stöder i dettasammanhang kommissionens förslag om ett nytt partnerskap mellan EU och Indonesien och betonarden positiva roll som bägge parters parlament och frivilligorganisationer kan spela i detta partnerskap.
C. Med hänsyn till att det enligt Indonesien Investment Coordinating Board sedan 1967 varit Europeiska
unionen som gjort de största investeringarna i Indonesien, har Europeiska unionens medlemsstateridag ett särskilt ansvar för att bidra till fred, säkerhet samt ekonomisk och social utveckling i regionen.
D. Situationen på Moluckerna och i flyktinglägren i Västtimor är fortfarande mycket allvarlig, medan
spänningarna i Irian Jaya/Papua ökar och den provisoriska freden i Aceh ännu inte har stabiliserats.
E. Dessa problem har i regionen redan lett till att nästan 10000 dödats eller sårats. I själva Indonesien
finns nu nästan 1 miljon flyktingar, varav cirka 300000 på Moluckerna och cirka 120000 i Västtimor(siffror från september 2000).
F. Den nya indonesiska regeringen som tillträdde i augusti, har förklarat sin avsikt att göra Indonesien till
en stabil demokrati grundad på rättsstatsprincipen, men motkrafterna är fortfarande mycket starka och
försöker att destabilisera landet.
G. Dessa motkrafter finns framför allt bland illojala delar av krigsmakten och bland paramilitära grupper,
fundamentalistiska islamistiska organisationer och de grupper inom försvaret, politiken och närings-livet som blivit rika genom Suhartos korrupta styre. Dessa krafter utgör ett betydande hot mot utveck-
lingen av en stabil rättsstat och demokrati, fred, stabilitet och mot den nationella säkerheten i Indone-
sien och dess regioner.
H. I augusti fattade den årliga folkkongressen viktiga beslut som lett till att en ny regering tillträtt. Det
fattades emellertid också två beslut som internationellt givit upphov till avsevärt tvivel, nämligen attmandaten för militären i folkkongressen skall finnas kvar till 2009 i stället för till 2004 och att en
författningsändring godkändes med innebörden att brott inte kan bestraffas om det inte existerade
någon tillämplig lagstiftning vid brottstillfället.
I. Inom krigsmakten finns illojala och odemokratiska krafter som ger stöd åt miliser i Västtimor och
Jihadkrigare på Moluckerna. Det går alltför trögt med försöken att sätta stopp för militärens politiska,ekonomiska och samhälleliga maktposition.
J. Regeringen har initierat en politik för att rätta till gammal praxis som går ut på att utnyttja de avlägset
belägna områdena som kolonier för centralregimen i Jakarta. Lagstiftning för regionalt självstyre ska-pas, liksom en omfördelning av inkomsterna från olja och andra råvaror till förmån för de avlägsetbelägna områdena.
K. Trots detta har situationen på Moluckerna försämrats drastiskt, särskilt efter Jihadguerrillans ankomst,
och stabilisering och återuppbyggnad kommer att kräva bistånd under många år. Flyktingproblemet iVästtimor är mycket allvarligt, delvis på grund av milisen som tillgripit våld i flyktinglägren. Freden iAceh har ännu inte fullständigt återupprättats och spänningarna i Irian Jaya/Papua ökar.17.8.2001 SV C 232/187 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 13 december 2000
L. Två medlemmar av FN:s fredsbevarande styrka dödades tidigare i år i Östtimor, och tre anställda vid
FN:s flyktingkommissariat mördades av milis i Västtimor den 6 september 2000. Det är glädjande atten beskickning från FN:s säkerhetsråd kunde besöka Östtimor och Västtimor i november 2000. Deindonesiska myndigheterna bör vara mer aktiva när det gäller undersökningarna kring den neder-
ländska journalisten Sander Thomes död och gå till botten med denna fråga så att de skyldiga även
här kan straffas.
M. Det internationella samfundet måste, med respekt för Indonesiens suveränitet, ta på sig en mer aktiv
roll om den indonesiska regeringen själv inte kan återställa lag och ordning i regionen, särskilt på
Moluckerna och Papua.
N. ECHO:s insatser i Indonesien för flyktingar och fördrivna personer i de indonesiska regionerna är
redan omfattande och kommer att fortsätta att behövas under lång tid framöver.
O. Indonesiens regering är aktivt sysselsatt med att skilja politikens och krigsmaktens uppgifter från var-
andra, förbättra lagstiftningen för de mänskliga rättigheterna och att inrätta särskilda domstolar för
kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Avkunnandet av straff för handlingar som begåtts i sam-
band med Aceh-konflikten har redan påbörjats, och 22 personer står nu anklagade för kränkningar avde mänskliga rättigheterna dessa anklagelser har framlagts i Indonesien, vilket är en god början.
P. Den nya klausulen i den indonesiska grundlagen väcker oro när det gäller en effektiv hantering av ett
antal kränkningar av de mänskliga rättigheterna bland annat i Aceh, Timor, på Moluckerna och i Irian
Jaya/Papua.
Q. EU måste göra behovet av demokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna till en fråga som
uttryckligen diskuteras med Asean och Asem, även med tanke på militärregimen i Myanmar eftersom
detta land mer eller mindre kopierat det militärstyre som tidigare fanns under Suhartos regim.
R. Kampen mot korruption har visserligen påbörjats, men några domar har knappast ännu avkunnats,
och i fallet Suharto har en förhandsuppgörelse träffats, vilket inte är något gott tecken.
S. Programmet för god förvaltning har fått en bra start, till vilket EU bidraget avsevärt.
T. Indonesiens ekonomi har noterat en del framgångar, men de sociala problemen och klyftorna mellan
rika och fattiga är fortfarande mycket stora.
U. Europeiska unionen har gjort en positiv gest genom utökade möjligheter till handel mellan Indonesien
och EU för att hjälpa den indonesiska ekonomin ytterligare.
V. Utvecklingshjälpen från EU och medlemsstaterna tillsammans är nu större än den från Japan och
Förenta staterna, men genom brist på samordning splittras detta stöd och blir därför inte särskiltpåtagligt i Indonesien.
1. Parlamentet anser att Indonesien med sin regering under ledning av president Wahid och vicepresi-
dent Megawati Sukarnoputri är på väg mot en demokratisk rättsstat, men att de problem som måste över-vinnas ännu är stora,
2. konstaterar att illojaliteten hos delar av krigsmakten, de paramilitära styrkornas uppträdande i Timor,
Laskar Jihad-guerrillan på Moluckerna och krafter ur den gamla Suhartoregimen utövar ett negativt infly-tande på utvecklingen mot en demokratisk rättsstat; den nya regeringen behöver internationellt stöd iarbetet med att avveckla militärens politiska och samhälleliga privilegier,
3. anser att en tilldelning av parlamentsmandat till företrädare för krigsmakten inte är förenlig med
principen om en demokratisk rättsstat,C 232/188 SV 17.8.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 13 december 2000
4. anser att läget på Moluckerna, med fler än 5000 döda och cirka 300000 flyktingar, är så allvarlig att
det inte bara behövs internationell hjälp, utan att det Mdash om regeringen inte lyckas att återställa lag ochordning Mdash inte kan uteslutas att det internationella samfundet måste ta på sig en mer aktiv roll,
5. konstaterar att läget i flyktinglägren i Västtimor genom de paramilitära styrkornas uppträdande trap-
pats upp till den grad att det är absolut nödvändigt med en snabb och adekvat lösning på flyktingarnas
problem; uppmanar Indonesiens regering att upplösa dessa miliser och att se till att FN-organen och lokalaoch internationella frivilligorganisationer beviljas fritt tillträde till flyktinglägren,
6. stöder insatserna för att främja en mer hållbar fred i Aceh, men insisterar på att kränkningarna av de
mänskliga rättigheterna i Aceh inte endast skall leda till att rättsliga åtgärder vidtas utan även till att de
skyldiga straffas,
7. anser att de ökande oroligheterna i Irian Jaya/Papua ger anledning till allvarlig oro; uppmanar därför
EU att vidta konfliktförebyggande åtgärder; fördömer den senaste tidens militära våld mot befolkningenvarvid i december 2000 dödsoffer återigen krävts,
8. konstaterar att det i Indonesien finns nästan en miljon flyktingar till följd av de regionala konflikterna
och uppmanar till att förstärka ECHO:s insatser i de regioner där detta behövs och kräver fullständig säker-het för hjälparbetare och flyktingar, om så behövs med hjälp av övervakning genom internationella obser-vatörer,
9. stöder den indonesiska regeringens avsikt att bevilja ett antal avlägset belägna områden regionalt
självstyre och att låta en stor del av intäkterna från råvaror komma de regioner till godo där dessa råvarorhar sitt ursprung,
10. stöder den indonesiska regeringens avsikt att förbättra situationen med avseende på de mänskliga
rättigheterna genom förbättrad lagstiftning och genom att stärka den nationella kommittén för de mänsk-
liga rättigheterna (KomNasHAM) och inrätta särskilda domstolar för mänskliga rättigheter; uppmanar den
indonesiska regeringen att tillåta internationella observatörer vid dessa domstolar och uppmanar till attsnarast möjligt klargöra räckvidden för den grundlagsändring som gäller klausulen om retroaktiv verkan,
11. betonar att ett säkerställande av politisk stabilitet, respekten för de mänskliga rättigheterna och
principerna för en stat med en författning som är grundad på rättsstatsprincipen utgör centrala krav för
att Indonesien ekonomiskt skall återhämta sig och lämna efterdyningarna av finanskrisen i Asien bakom
sig; de utgör också villkor som förutsätts för ett närmare samarbete mellan EU och Indonesien,
12. oroar sig över den fortfarande avsevärda omfattningen av korruption och svågerpolitik i Indone-
siens ekonomi, som fortfarande omfattar många medlemmar av de tidigare styrande familjerna och som
utgör ett stort hinder för den ekonomiska återhämtningen och den sociala stabiliteten; uppmanar därför
Indonesiens regering att ännu kraftfullare bekämpa korruptionen och önskar att gärningsmännen ställsinför rätta och döms; anser att det är felaktigt att träffa uppgörelser, exempelvis som i fallet med den f.d.presidenten Suharto, eftersom detta gör det desto svårare att behandla andra ärenden; välkomnar änd-ringen av beslutet om att den f.d. presidenten Suharto skulle betraktas som oförmögen att delta i rättegångoch begär att han på nytt ställs inför rätta,
13. påpekar att ett inflöde av investeringskapital från industriländerna är av avgörande betydelse för den
ekonomiska reformprocessen i Indonesien, men anser att inga företag från EU får medverka till korruptionoch uppmanar kommissionen att skapa lagstiftning om förbud mot korruption, inbegripet påföljder, förföretag inom EU beträffande deras verksamhet såväl inom som utom EU,
14. välkomnar de bidrag som EU givit som en del av sitt ekonomiska stöd till länderna i Asien för att
lindra följdverkningarna av finanskrisen; anser att EU:s stöd bör koncentreras till att mildra fattigdom,stödja de grupper i samhället som drabbats värst av Asienkrisen, förvalta naturresurserna på ett hållbartsätt och genomföra god förvaltningspraxis på både central och regional nivå,17.8.2001 SV C 232/189 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 13 december 2000
15. uppmanar den indonesiska regeringen att radikalt förändra sin nuvarande politik som går ut på att
utvidga oljepalmsplantager på bekostnad av skogsområden och att verkligen genomdriva förbudet från1995 mot att bruka eld för att röja jordbruksmark,
16. uppmärksammar att Indonesiens ekonomi håller på att förbättras; uppmanar unionen att ta initiativ
till att ytterligare stödja Indonesiens ekonomi genom förbättrade handelsavtal, också av det skälet att dettaär ett viktigt stöd för demokratiseringsprocessen,
17. konstaterar med tillfredsställelse att Indonesien för första halvåret 2000 kan uppvisa en ekonomisk
återhämtning som huvudsakligen beror på ökad export till följd av en betydande devalvering av rupiahnoch det kraftigt ökade priset på råolja, vilket medfört att inkomstbortfallet under 1998 och 1999 till stordel kompenserats,
18. betonar betydelsen av omstrukturering av det privata banksystemet för att den indonesiska ekono-
min skall kunna återhämta sig; anser att det organ som ansvarar för omstruktureringen av de indonesiskabankerna (Indonesian Bank Restructuring Agency Mdash IBRA) hittills inte i tillräckligt stor utsträckning kunnatåterställa affärsbankernas utlåningskapacitet; uppmanar IBRA att privatisera de företag som övertogs vid
rekapitaliseringen av banksystemet genom att stimulera utländska direktinvesteringar i Indonesien,
19. anser att rekapitaliseringen av Indonesiens ekonomi utgör ett tillfälle att ge större utrymme åt miljö-
aspekterna när det gäller produktion och exploatering av naturresurser,
20. uppmanar Indonesien att göra ytterligare ansträngningar för att genomföra ITTO-normerna om en
hållbar förvaltning av tropiska skogar,
21. uppmanar kommissionen att se över möjligheten att sluta ett bilateralt handels- och samarbetsavtal
med Indonesien,
22. hänvisar till fördelarna med ett närmare regionalt ekonomiskt samarbete mellan Asean-länderna
som framför allt skulle kunna gynnas genom inrättandet av ett regionalt frihandelsområde,
23. välkomnar kommissionens intresse av ett intensivare samarbete med Indonesien i frågor av gemen-
samt intresse inom WTO och stöder den indonesiska regeringens önskan att de nya förhandlingarna om
handeln inte enbart bör gynna de industrialiserade länderna utan också utvecklingsländerna,
24. uppmanar kommissionen att agera tillsammans med Indonesien inom WTO när det gäller att trycka
på för att en omfattande förhandlingsrunda om handeln snabbt skall inledas; uppmanar Indonesien att
göra allt för att leva upp till de åtaganden som gjordes inom Uruguayrundans avtal om handelsrelaterade
aspekter på immateriella rättigheter genom att anta och genomföra lämplig lagstiftning på området,
25. välkomnar den senaste överenskommelsen om stöd till Indonesien från IMF, vilket kommer att göra
det möjligt för Indonesien att gå vidare med sin reformprocess och minska den börda som utlandsskulden
innebär,
26. stöder den indonesiska regeringens politik som syftar till att låta de ekonomiska vinsterna komma
hela befolkningen till godo och efterlyser fler åtgärder för att bekämpa fattigdom; anser att EU måste upp-
muntra den indonesiska regeringen att stimulera till sociala utgifter och anser, i detta sammanhang, att
förmögenheter som förvärvats genom korruption måste spåras upp och att dessa tillgångar skall återbetalasför att komma framför allt den fattiga delen av Indonesiens befolkning till godo,
27. uppmanar kommissionen att överväga att på nytt ta med Indonesien i det allmänna preferenssyste-
met mot bakgrund av inkomstfallet i Indonesien de två senaste åren,
28. stöder fortsatt hjälp från EU till Indonesien under förutsättning att demokratiseringsprocessen fort-
sätter, och att biståndet främst riktas mot den fattigaste delen av befolkningen i Indonesien, att problemen
på Moluckerna, i Timor, Aceh och Irian Jaya/Papua hanteras på ett bättre sätt, att situationen med avse-ende på de mänskliga rättigheterna förbättras påtagligt och att medel som härrör från korruption spårasupp och kommer hela befolkningen till godo,C 232/190 SV 17.8.2001 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 13 december 2000
29. önskar i enlighet med överenskommelser som rådet nyligen gjorde vid sitt informella möte i Evian
att stödet från EU och medlemsstaterna till förmån för Indonesien används på ett väl samordnat och efter-frågestyrt sätt och att EU:s delegation i Jakarta förstärks och så att den kan leda denna samordningsprocess,
30. välkomnar kommissionens försök att utvidga dialogen med Indonesien, i synnerhet genom att man
infört möten mellan högre tjänstemän, och vill särskilt uppmärksamma samarbetet på det kulturella områ-
det och när det gäller ökat utbyte mellan universitet,
31. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas
parlament, Indonesiens regering och parlament, FN, UNHCR och Asean- och Asem-sekretariatet.
14. Skydd av EG:s ekonomiska intressen
A5-0376/2000
Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om skydd av gemenskapernas eko-
nomiska intressen Gdash Bedrägeribekämpning Gdash För en gemensam övergripande strategi
(KOM(2000) 358 Gdash C5-0578/2000 Gdash 2000/2279(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
Mdash med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2000) 358 Mdash C5-0578/2000),Mdash med beaktande av artikel 280.5 i EG-fördraget,Mdash med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,Mdash med beaktande av sina resolutioner av den 19 januari 2000 med dess rekommendationer till kommis-
sionen om inrättandet av straffrättsliga bestämmelser till skydd för unionens ekonomiska intressen(
1)
och av den 13 april 2000 om Europaparlamentets förslag till regeringskonferensen (14094/1999 MdashC5-0341/1999 Mdash 1999/0825(CNS))(
2) och av den 16 maj 2000 om kommissionens årliga rapport
om skydd av gemenskapens finansiella intressen och kampen mot bedrägerier (KOM(1999) 590 Mdash
C5-0058/2000 Mdash 2000/2032(COS))(3),
Mdash med beaktande av revisionsrättens bidrag till regeringskonferensen avseende förbättringen av skyddet
av Europeiska unionens ekonomiska intressen av den 18 april 2000,
Mdash med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från mötet i Tammerfors den 15−16 oktober 1999, i
synnerhet beträffande brottsförebyggande åtgärder inom Europeiska unionen,
Mdash med beaktande av budgetkontrollutskottets betänkande (A5-0376/2000), och av följande skäl:
A. De bedrägerier som gemenskapens ekonomiska intressen utsätts för är ett verkligt problem som på-
talas av samtliga medlemsstater. Problemet riskerar att få ökad utbredning i och med unionens utvidg-ning och lanseringen av euron.
B. Bedrägerierna drabbar i slutändan den europeiske skattebetalaren.C. Polisiära, straffrättsliga och administrativa medel bör sättas in i kampen mot de bedrägerier som
gemenskapens ekonomiska intressen utsätts för.
D. I de flesta fall är det varken möjligt att indriva oriktigt utbetalade belopp eller att bestraffa ansvariga
personer.
(1) EGT C 304, 24.10.2000, s. 126.
(2) ”Texter antagna under sammanträde”, punkt 7.
(3) ”Texter antagna under sammanträdet”, punkt 5.17.8.2001 SV C 232/191 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 13 december 2000