2.
Europaparlamentets resolution om kommissionens meddelande om utkast till gemensam rapport
om sysselsättningen 2001 (KOM(2001)438 *dash C5-0423/2001 *dash 2001/2168(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
cdash med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2001)438 cdash C5-0423/2001),
cdash med beaktande av förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik
2002 (KOM(2001)511 cdash C5-0498/2001 cdash 2001/0208(CNS)),
cdash med beaktande av förslaget till rekommendationer till medlemsstaterna,cdash med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från mötena i Lissabon den 23−24 mars 2000, i Nice
den 7−10 december 2000, i Stockholm den 23−24 mars 2001 och i Göteborg den 15−16 juni 2001,
cdash med beaktande av rådets beslut 2001/63/EG av den 19 januari 2001 om riktlinjer för medlemsstater-
nas sysselsättningspolitik 2001(
1),
cdash med beaktande av kommissionens meddelande ”Sysselsättningspolitik och socialpolitik cdash En ram för
investeringar i kvalitet” (KOM(2001)313),
cdash med beaktande av EG-fördraget, särskilt artikel128.2,
cdash med beaktande av artikel47.1 i arbetsordningen,
cdash med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor och yttrandena från
utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor samt utskottet för ekonomi och valutafrågor(A5-0360/2001) och av följande skäl:
A. Kommissionens dokument om sysselsättningspaketet, dvs. förslaget till rådets beslut om riktlinjer för
medlemsstaternas sysselsättningspolitik 2002, den gemensamma rapporten om sysselsättningen 2001och förslaget till rekommendation till medlemsstaterna, som översänts till Europaparlamentet, börbehandlas tillsammans för att garantera politisk samstämmighet.
B. Prognoserna för bruttonationalprodukten i Europeiska unionen och Förenta staterna förutsäger en
klart svagare ökning än under de senaste åren.
C. Det är nödvändigt att rationalisera de olika förfarandena för riktlinjerna för sysselsättningen cdash hit hör
den europeiska sociala agendan, de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas ekonomiska politik,
rapporten om strukturreformerna, den makroekonomiska dialogen och det möte som Europeiska
rådet skall hålla varje vår enligt slutsatserna från rådets möte i Lissabon cdash för att se till att åtagandenaför den ekonomiska politiken, sysselsättningspolitiken, hållbarheten och socialpolitiken blir enhetliga.
D. I det avseendet är det lämpligt att utarbeta en årsrapport om den ekonomiska och sociala situationen i
EU, som sammanfattar de analyser kommissionen gör i den ekonomiska årsrapporten, sysselsättnings-rapporten och rapporterna om konkurrens, ekonomiska reformer och situationen för små och medel-stora företag samt resultattavlan för uppföljningen av den sociala agendan.
E. Rådets (arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor) medverkan i utarbetandet av de makroekonomiska
allmänna riktlinjerna och rådets (ekonomiska och finansiella frågor) medverkan i utarbetandet avriktlinjerna för sysselsättningen skulle öka samstämmigheten i EU:s ekonomiska politik och sysselsätt-ningspolitik.
F. Det faktum att de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken utarbetas tillsammans med
riktlinjerna för sysselsättningen får dock inte medföra att arbetsmarknadsfrågor underordnas rikt-linjerna för den ekonomiska politiken. Alla arbetsmarknadsfrågor bör behandlas inom ramen förriktlinjerna för sysselsättningen.
(1) EGT L 22, 24.1.2001, s. 18.9.5.2002 SV C112E/179 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2001
G. Europeiska rådet fastställde vid sina möten i Lissabon, Stockholm och Nice kvantitativa mål till vilka
Europaparlamentet ger sitt fulla stöd.
Allmän ekonomisk bakgrund
1. Parlamentet anser att den sociala marknadsekonomin, som bildar grunden i ett beprövat ekonomiskt
och socialt system som kombinerar frihet och ansvar, är en riktig ram för unionens ekonomiska politik;anser att den sociala marknadsekonomin därför bör antas som norm med avseende på unionens ekono-miska politik och valutapolitik samt införlivas i fördraget vid den kommande regeringskonferensen,
2. påpekar att prisstabilitet, solid budgetpolitik och därmed långsiktigt låga räntor främjar investeringar
och på så sätt skapar hållbar sysselsättning; anser därför att man orubbligt bör hålla fast vid bestämmel-serna i stabilitets- och tillväxtpakten,
3. betonar att konkurrens mellan företag spelar en central roll i den sociala marknadsekonomin; påpe-
kar dock att konkurrens endast kan få positiva sociala följder om den inte snedvrids genom monopol eller
samordnade förfaranden eller genom otillbörligt statligt stöd; stöder följaktligen unionens konkurrenspoli-
tik; anser dock, med hänsyn till den kommande regeringskonferensen, att demokratisk kontroll genommedbeslutandeförfarandet förblir nödvändig när allmänna konkurrenspolitiska regler fastställs,
Riktlinjer för år 2002
Övergripande mål
4. bekräftar att det främsta målet för Europas sysselsättnings- och socialpolitiska strategi är att nå full
sysselsättning och betonar att, om detta mål skall kunna nås, krävs det inte bara ett fullständigt ocheffektivt genomförande av den politik som sammanfattas i de fyra pelarna i strategin från Luxemburg,utan också en effektiv och konsekvent, avvägd makroekonomisk politik, framsteg när det gäller struktur-reformerna, investeringar i utbildning och vidareutbildning, forskning och innovation för systemets kon-kurrenskraft, ett lagstiftningsklimat som banar väg för företagande och en aktiv socialstat som utarbetarintegrationsbaserad politik och stöder de svagaste i samhället,
5. understryker behovet av att fastställa europeiska och nationella mål, kopplade till exakta indikatorer,
för att mäta och övervaka medlemsstaternas insatser när det gäller att genomföra riktlinjerna för sysselsätt-ningen; påpekar att det i vissa fall vore lämpligt att fastställa konkreta kvantitativa mål för övervakning avinte bara politiska mål utan också åtgärder och finansiella medel för att nå sådana mål,
6. stöder ordförandeskapets avsikt att granska alla sysselsättningspolitiska åtgärder och undersöka i vil-
ken utsträckning de bidrar till att öka arbetets kvalitet, både med hänsyn till de utförda arbetsuppgifternasegenskaper och till arbetsmarknaden eller arbetsplatsen (vilket innebär att så kallad ”mainstreaming” införsnär det gäller kvalitet); välkomnar att ett nytt övergripande mål för detta införs i riktlinjerna; yrkar på att
begreppet ”kvalitet” nu också snabbt skall ta sig uttryck i form av europeiska och nationella indikatorer,
7. begär att det skall ges garantier för en övergripande överensstämmelse mellan ovan nämnda mål och
andra av unionens instrument och initiativ (direktiv, öppen samordning, den sociala dialogen och enskildaprogram, särskilt inom ramen för Europeiska socialfonden),
Första pelaren: Att förbättra anställbarheten
8. upprepar kravet att medlemsstaterna skall verka för att fler människor får tillträde till utbildning och
yrkesfortbildning och garantera livslångt lärande; framhåller återigen att det för detta ändamål är nödvän-
digt att fastställa kvantitativa mål, att uppmuntra undervisning i företagande och tidsfrister inom vilkaarbetslösa skall erbjudas vidareutbildning,
9. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätta jämförbar statistik om kvalitetsstrukturen
hos olika anställningsformer och deltidsarbetslöshet samt utvärdera exakt vilka konsekvenser den aktivaarbetsmarknadspolitiken har för social integration och social utslagning,C112E/180 SV 9.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2001
10. uppmanar medlemsstaterna att göra en genomgripande utvärdering av sin politik för anställbarhet,
varvid det skall tas hänsyn till om de åtgärder som vidtagits är av hållbart slag och om den individuellainslussningen på arbetsmarknaden är av god kvalitet,
11. föreslår i det sammanhanget att medlemsstaterna inför lagenlig rätt till yrkesfortbildning för alla
arbetstagare och arbetssökande; uppmanar medlemsstaterna att efter överenskommelse med arbetsmark-nadens parter skapa lämpliga rättsliga förutsättningar för denna rätt; uppmanar arbetsmarknadens parteratt förhandla om ett europeiskt ramavtal,
12. stöder kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att underlätta kvinnors tillgång till livslångt
lärande och i synnerhet till IT-utbildning och att främja kvinnors deltagande på samtliga utbildnings- och
yrkesutbildningsnivåer; betonar här behovet av att fastställa nationella mål för kvinnors deltagande påsamtliga utbildnings- och yrkesutbildningsnivåer; uppmanar därför medlemsstaterna att regelbundet utvär-dera effekten av sin politik på detta område; påminner om att man vid Europeiska rådets möte i Stockholmbeslutade att man särskilt måste uppmuntra kvinnor att bedriva vetenskapliga och tekniska studier; upp-manar därför kommissionen att ta reda på orsakerna till att antalet kvinnor som tar examen i vetenskapligaämnen inte stämmer överens med det antal som lyckas få ett kvalificerat arbete,
13. instämmer med riktlinjernas förslag om att äldre arbetstagare bör uppmuntras att stanna kvar på
eller återvända till arbetsmarknaden, incitament erbjudas och förutsättningarna förbättras för detta ända-mål, genom att använda en samordnad uppsättning instrument: möjlighet till fortbildning och riktadeomskolningsåtgärder, försök med överenskomna former av flexibilitet i arbete och införande av delpen-sionsmodeller; välkomnar i det sammanhanget Europeiska rådets konkreta mål att öka andelen förvärvs-arbetande bland äldre arbetstagare till 50 procent; anser att detta bör ske i samråd med arbetsmarknadensparter och med hjälp av ett samordnat paket av instrument,
14. välkomnar riktlinjen med målet att bekämpa all diskriminering när det gäller tillgång till allmän
utbildning eller yrkesutbildning; kräver att rådet, kommissionen och medlemsstaterna vidtar lämpligaåtgärder för att använda EU:s politik för att integrera invandrare, särskilt kvinnor, som har svårt attkomma in på arbetsmarknaden, i arbetslivet och samhället,
15. stöder alla åtgärder som främjar geografisk rörlighet, under förutsättning att dessa bygger på att
arbetstagaren deltar frivilligt; anser dock att en ökad rörlighet inte får leda till ökade regionala skillnader,
16. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta särskilda strategier och åtgärder för ekono-
misk och social sammanhållning i regioner där utvecklingen släpar efter eller regioner där vissa områdenhar strukturella svårigheter, i syfte att öka investeringarna i infrastruktur, stödja små och medelstora före-tag, forskning och utveckling, yrkesutbildning och livslångt lärande samt att minska lönebikostnaderna,
Andra pelaren: Att utveckla företagarandan och skapa arbetstillfällen
17. uppmanar medlemsstaterna att genomföra skärpta kontroller av svart arbete; uppmanar kommissio-
nen och rådet att vidareutveckla den riktlinje som rör bekämpning av odeklarerat arbete; anser att rikt-linjen bör ge exempel på konkreta åtgärder inom skatte- och socialförsäkringssystemen som kan uppmun-
tra till legalisering av olagliga anställningsförhållanden; anser att alla åtgärder i medlemsstaterna bör vidtas
efter överenskommelse med arbetsmarknadens parter,
18. uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med arbetsgivarorganisationerna informera om vikten
av frivilligt egenföretagande och ansvarsfullt företagande,
19. uppmanar medlemsstaterna att starkare stödja skapandet av arbetstillfällen inom den ideella sektorn,
den sociala ekonomin, ekologisk produktion och ekologiska tjänster, lokala och regionala sysselsättnings-initiativ; uppmanar kommissionen att prioritera denna sida av den andra pelaren inom den europeiskasysselsättningsstrategin avsevärt högre,9.5.2002 SV C112E/181 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2001
20. uppmuntrar medlemsstaterna att främja nära samarbete med företag och högskolor för att möjlig-
göra effektiv kunskapsöverföring, initiera snabba entreprenörsinnovationer och förbättra konkurrens-kraften,
21. är av uppfattningen att kunskap idag är nyckeln till välstånd och sysselsättning, och att investeringar
i utbildning, forskning och utveckling därför är av grundläggande betydelse; anser av den anledningen attdet är absolut nödvändigt att också förbättra förutsättningarna för privata investeringar i forskning ochutveckling, till exempel genom att det införs ett patent som täcker gemenskapens hela territorium och somär ekonomiskt överkomligt,
22. anser det nödvändigt att se till att små och medelstora företag, som sysselsätter två tredjedelar av
den totala arbetskraften, lättare får tillgång till finansiering; kräver att den rekommendation om bankers
kapital och reserver (Basel II) som utarbetats av Baselkommittén inte leder till kreditvillkor som medför
högre kostnader för små och medelstora företag,
23. uppmanar medlemsstaterna att, i syfte att sänka skatterna på arbete, i högre grad utnyttja möjlig-
heten att tillämpa reducerade mervärdesskattesatser på arbetsintensiva tjänster, till exempel inom restau-rang- och hantverkssektorn,
24. anser att skatte- och socialbidragssystem skall vara utformade på ett sätt som uppmanar till aktivt
arbetssökande,
25. stöder med eftertryck kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att göra en översyn av skat-
ter och bidrag, som har en negativ inverkan på kvinnors deltagande i arbetslivet, och att uppmärksammahinder som gör det svårt för kvinnor att starta företag och bli egenföretagare; betonar här vikten av att inteenbart reformera utan att även anta särskilda åtgärder som syftar till att stödja och uppmuntra dessakvinnor genom att:
a) underlätta för företag framför allt under igångsättningsskedet och förenkla de formella procedurer som
krävs,
b) inrätta fonder för att stimulera nya företag, erbjuda rådgivning, utbildning och tekniskt bistånd samt
utvidga detta stöd till att omfatta företag med utrymme för ytterligare investeringsutveckling och
c) underlätta information på lokal nivå till kvinnor om subventionerade program på högre nivå och hur
de kan få tillgång till dessa program,
Tredje pelaren: Att främja företagens och de anställdas anpassningsförmåga
26. uppmanar arbetsmarknadens parter att förhandla fram avtal om en modernisering av arbetsorgani-
sationen på alla lämpliga nivåer (europeisk nivå, nationell nivå, branschnivå, lokal nivå och företagsnivå);anser att sådana avtal är ett medel för att både förbättra kvaliteten i arbetet och se till att de berördaföretagen bevarar sin konkurrenskraft; anser att dessa avtal bör omfatta alla möjliga former av arbetstids-reglering och arbetsorganisation,
27. ansluter sig till medlemsstaternas krav på införande av mer flexibla former av anställningsavtal, om
dessa kan erbjuda arbetstagaren tillräcklig säkerhet; uppmärksammar i det sammanhanget de positiva effek-ter personaluthyrningsfirmor kan ha på sysselsättningen, under förutsättning att deras verksamhet reglerasoch regelbundet kontrolleras så att arbetstagaren får tillräckligt skydd; uppmanar därför också kommissio-nen att lägga fram ett förslag till direktiv baserat på principen om att tillfälliga arbetstagare bör behandlas
likadant som arbetstagare med ordinarie anställning i företag som använder tillfällig arbetskraft,
28. yrkar på att begreppet ”flexibilitet” skall ges ett positivt innehåll, så att det skall bli lättare för
arbetstagare att förena arbete, utbildning och privatliv; uppmanar kommissionen och arbetsmarknadensparter att inleda en djupgående diskussion om detta,
29. kräver att medlemsstaterna mer konsekvent kontrollerar tillämpningen av förebyggande och
åtgärder och av hälso- och arbetarskyddsföreskrifter; uppmanar därför medlemsstaterna att fastställa kon-kreta kvantitativa mål för att minska antalet arbetsolyckor och yrkessjukdomar; med hänsynstagande tillinte bara traditionella risker utan också till nya risker, till exempel stress, utbrändhet samt muskel- ochskelettskador,C112E/182 SV 9.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2001
Fjärde pelaren: Att stärka jämställdhetspolitiken
30. understryker att den genomsnittliga sysselsättningsintensiteten för kvinnor är mer än
18 procentandelar lägre än för män, att arbetsmarknaden fortfarande är starkt segregerad, och att kvinnori genomsnitt får 76 procent av männens timlön; beklagar därför att medlemsstaterna under 2001 har lagtmindre vikt jämfört med förra året vid jämställdhetspelaren i sina nationella handlingsplaner och att det imånga medlemsstater fortfarande saknas en sammanhållen och övergripande strategi för att integrera jäm-ställdhetsperspektivet i samtliga fyra pelare,
31. understryker att kvinnor är överrepresenterade i deltidsanställningar samt osäkra och lågkvalifice-
rade arbeten; stöder i detta avseende de nya målen i samtliga pelare i riktlinjerna för att främja högkvali-ficerade arbeten; beklagar emellertid att kommissionen i sitt förslag till riktlinjer inte specifikt tar uppåtgärder för att möjliggöra en bättre spridning i kvinnors yrkesval, med bättre löner och där samtliga
deras rättigheter säkras; uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att öka ansträngningarna för att
skapa bättre arbeten, bättre arbetsvillkor och större arbetstillfredsställelse för kvinnor, vilket skulle mot-verka att kvinnor gör avbrott i yrkeslivet och därigenom ofta drabbas av socialt utanförskap,
32. sporras av de innovativa åtgärder som en del medlemsstater har vidtagit för att minska uppdel-
ningen mellan könen på arbetsmarknaden, men beklagar att det inte skett några förbättringar i uppdel-ningen mellan könen från förra året och att det knappt tas några nya initiativ för att öka kvinnors delta-gande i beslutsprocessen; efterlyser i detta avseende förordningar om aktiva åtgärder för att säkerställafullständig jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet genom att erbjuda särskilda fördelar för attöka det underrepresenterade könets andel inom varje yrke,
33. kräver med eftertryck att medlemsstaterna utan dröjsmål vidtar åtgärder cdash i förekommande fall
efter överenskommelse med arbetsmarknadens parter cdash för att genomföra principen om lika lön för lika(eller likvärdigt) arbete; önskar att medlemsstaterna eftertryckligt uppmanas införa nationella kvantitativamål för hur löneskillnaderna mellan män och kvinnor skall minskas och kräver att det också ställs uppeuropeiska mål för hur löneklyftan skall överbryggas och andra former av marginalisering på arbetsmark-naden avskaffas,
34. betonar att arbetsmarknadens parter måste spela en aktiv roll för att främja jämställdhet på arbets-
marknaden; uppmanar därför arbetsmarknadens parter att:
a) främja kvinnliga arbetstagares möjlighet att organisera sig och skydda sina rättigheter,
b) öka sina ansträngningar för att komma tillrätta med löneskillnaderna mellan könen, bland annat
genom att säkerställa större insyn vid fastställandet av löner, samt
c) säkerställa ett väl avvägt deltagande av kvinnor och män i beslutsfattande organ bland arbetsmark-
nadens parter,
35. noterar de uppmuntrande initiativ som medlemsstaterna har tagit för att förena yrkesliv och familje-
liv, men anser att framstegen fortfarande är begränsade; stöder därför kommissionens uppmaning till med-lemsstaterna och arbetsmarknadens parter att främja en familjevänlig arbetsmiljö; betonar därför att med-lemsstaterna måste ställa upp kvantitativa mål för att öka utbudet av inrättningar för omsorg av barn och
andra närstående med hjälp av nationellt fastställda och specifika mål för att inom en tidsperiod på fem år
uppnå en nivå som motsvarar den genomsnittliga nivån i de tre medlemsstater som kan visa upp de bästaresultaten inom denna sektor; anser att man för att möjliggöra en rättvis fördelning av familjeansvaretmåste lägga större vikt vid familjevänlig arbetsorganisation genom att bland annat ingripa på lokal nivånär det gäller bestämmelserna för flextid, förstärkning och omorganisering av offentliga och privata före-tag, bland annat ifråga om arbetstid, föräldraledighet och återinträde i arbetslivet efter en frånvaroperiod;uppmanar därför medlemsstaterna att säkerställa att föräldrar, såväl kvinnor som män, inte missgynnas närde försöker förena yrkesliv och familjeliv eller när de utnyttjar sin rätt till föräldraledighet,
36. välkomnar uppmaningen till medlemsstaterna att ta fram nationella mål för tillhandahållande av
barnomsorg och förväntar sig därmed att ”europeiska” mål skall kunna fastställas på detta område inomramen för framtida riktlinjer,9.5.2002 SV C112E/183 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2001
37. upprepar sin uppmaning till rådet att erkänna att hushållsarbete som mot betalning utförs av tredje
man i privathushåll är en sektor av arbetsmarknaden; anser att ett sådant erkännande skulle omfatta inför-andet av bestämmelser om sociala rättigheter för dessa arbetstagare och en reglering av utbud och efter-frågan inom sektorn, samt möjligheter till utbildning,
Förfarande och läget när det gäller genomförandet
38. framhåller kravet på starkare politisk samordning i medlemsstaterna mellan enskilda institutionella
aktörer (nationella, regionala och lokala förvaltningar) och med arbetsmarknadens parter för förberedelseoch genomförande av Luxemburgstrategin; kräver dessutom en offentlig debatt i medlemsstaterna i syfteatt se till att alla politiska aktörer (både nationella och regionala aktörer) deltar i strategin,
39. uppmanar regeringarna i kandidatländerna att anpassa sin arbetsmarknadspolitik för att underlätta
ett eventuellt framtida deltagande i Luxemburgstrategin och välkomnar i detta sammanhang att någrakandidatländer har undertecknat motsvarande protokoll; uppmärksammar problemet med beaktande avde av gemenskapspolitikens områden som inte ingår i gemenskapens regelverk, därför att den öppna sam-ordningsmetoden används för dem, men som ändå borde behandlas i anslutningsförhandlingarna,
40. anhåller om att helt och fullt få medverka vid reformen av sysselsättningsstrategin och utvär-
deringen av den inverkan denna haft; uppmanar rådets ordförande att tillsammans med parlamentet sökalämpliga samarbetsformer för att garantera demokratisk kontroll av de politikområden där den öppnasamordningsmetoden används,
*
**
41. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlems-
staternas och kandidatländernas parlament.
4. EIB: miljöprojekt i den ryska delen av Östersjöns avrinningsområde *
A5-0350/2001
Förslag till rådets beslut om att bevilja en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken
för att täcka förluster i samband med en särskild utlåningsinsats för utvalda miljöprojekt i denryska delen av Östersjöns avrinningsområde inom ramen för den nordliga dimensionen
(KOM(2001)297 *dash C5-0307/2001 *dash 2001/0121(CNS))
Förslaget godkändes.
Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om att bevilja en gemen-
skapsgaranti till Europeiska investeringsbanken för att täcka förluster i samband med en särskildutlåningsinsats för utvalda miljöprojekt i den ryska delen av Östersjöns avrinningsområde inom
ramen för den nordliga dimensionen (KOM(2001)297 *dash C5-0307/2001 *dash 2001/0121(CNS))
(Samrådsförfarandet)
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
cdash med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2001)297)(
1),
cdash efter att ha hörts av rådet i enlighet med artikel308 i EG-fördraget (C5-0307/2001),
(1) EGT C 240 E, 28.8.2001, s. 295.C112E/184 SV 9.5.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Onsdag 24 oktober 2001