Särskild rapport Är kommissionens 
resultatmätningssystem  
för jordbrukarnas 
inkomster väl utformat och 
baserat på tillförlitliga 
uppgifter?SV 2016  nr 01
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-4042-2 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/6640 QJ-AB-16-001-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-4009-5 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/77556 QJ-AB-16-001-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-4017-0 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/63682 QJ-AB-16-001-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Diagrammet på s. 12 återges med tillstånd från OECD.
©OECD (2003), Farm Household Income: Issues and Policy Responses (jordbrukshushållens inkomster: problem och 
politiska åtgärder), OECD Publishing, Paris. DOI: http://dx.doi.org/10.1787/9789264099678-en
Är kommissionens 
resultatmätningssystem för 
jordbrukarnas inkomster 
väl utformat och baserat på 
tillförlitliga uppgifter?
(i enlighet med artikel 287.4 stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 01
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda budget -
områden eller förvaltningsteman. Vi väljer ut och utformar granskningsuppgifterna så att de ska få största möjliga effekt 
och bedömer riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomsterna eller utgifterna, 
framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning I – under ledning av revisionsrättens ledamot Augustyn Ku -
bik – som är specialiserad på utgiftsområdet bevarande och förvaltning av naturresurser. Revisionen leddes av ledamoten 
Rasa Budbergytė, som fick stöd av Tomas Mackevičius (kanslichef), Maura McElhinney (attaché), Hèlder Faria Viegas (förs -
techef), Sven Kölling och Blanka Happach (kärngruppen), Ramona Bortnowschi, Els Brems, Antonio Caruda Ruiz, Vincent 
Ly-Sunnaram, Ioannis Papadakis, Maciej Szymura och Bertrand Tanguy (revisorer).
Från vänster till höger:  B. Happach, T. Mackevičius, S. Kölling, R. Budbergytė,  
H. Faria Viegas.
03
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar
 Ordförklaringar
I–X Sammanfattning
1–17 Inledning
1–2 Allmänna mål för den gemensamma jordbrukspolitiken och för 2013 års reform när det gäller 
jordbrukarnas inkomster
3–5 Målen för de åtgärder som finansieras genom EGFJ när det gäller jordbrukarnas inkomster
6 Jordbrukarnas inkomster och jordbrukshushållens inkomster och levnadsstandard
7–11 Kommissionens källor till uppgifter om jordbruksinkomster
12–15 Mätning av effekterna av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken på 
jordbruksinkomster
16–17 Våra tidigare revisioner
18–24 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
25–87 Iakttagelser
25–51 Kommissionen har ännu inte fastställt en fullständig förteckning över uppgifter för bedömningen 
av effekterna av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken på jordbrukarnas inkomster
26–32 Kommissionen har fortfarande inte all information om jordbrukarnas inkomster på EU–nivå
33–39 Räkenskaperna för jordbruket (EAA) är ett viktigt verktyg för övervakningen av situationen inom 
jordbruket men har vissa inneboende begränsningar när det gäller bedömningen av åtgärder inom den 
gemensamma jordbrukspolitiken
40–51 Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter är en väletablerad källa till 
information om inkomster och företag när det gäller kommersiella jordbruksföretag men det har brister
04 Innehåll
52–76 Kommissionen och medlemsstaterna såg inte alltid till att tillgängliga uppgifter om jordbrukarnas 
inkomster höll tillräckligt hög kvalitet
54–58 Det fanns brister i kommissionens förvaltning av räkenskaperna för jordbruket
59–76 Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter fungerade bristfälligt i några 
medlemsstater
77–87 Begränsningar i de tillgängliga uppgifterna, vaga mål för vissa åtgärder inom den gemensamma 
jordbrukspolitiken och bristfälliga resultatindikatorer påverkar kommissionens möjligheter att 
visa vad som har uppnåtts
79–82 Direktstödet har många olika mål och det är svårt att mäta hur väl de har uppnåtts
83–87 Resultatindikatorerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken när det gäller jordbrukarnas inkomster 
kan inte tydligt kopplas till åtgärder och faktisk måluppfyllelse
88–100 Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I  —  Medlemsstaternas val vid genomförandet av direktstöd från EU
 Bilaga II  —  Beräkning av jordbruksinkomster enligt definitionen i räkenskaperna för 
jordbruket (EAA)
 Bilaga III  —  Beräkning av inkomster i informationssystemet för jordbruksföretagens 
redovisningsuppgifter (ISJR)
 Bilaga IV  —  Kommissionens resultatindikatorer för bedömningen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken
 Bilaga V  —  Kvalitetskriterier för EU-statistik
 Kommissionens svar
05
 Förkortningar
CMEF : den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen
EAA : räkenskaper för jordbruket
EGFJ : Europeiska garantifonden för jordbruket
Ejflu : Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling
EUF-fördraget : fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
EU-Silc : EU:s statistik över inkomst- och levnadsvillkor
FSS : undersökning om jordbrukets struktur
GJP : den gemensamma jordbrukspolitiken
ISJR : informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter
OECD : Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling
06
 Ordförklaringar
EAA : Räkenskaper för jordbruket, ett grundläggande redskap för att analysera den ekonomiska situationen för 
jordbruket i ett land. De utgör satelliträkenskaper till nationalräkenskaperna.
Frikoppling : En process där utbetalningar av direktstöd skiljs från jordbruksproduktionen.
Indikator : En mätbar variabel som ger användbar information som kan användas vid bedömningen av i hur hög 
grad ett mål har uppnåtts.
Inkomst vid familjejordbruk : En ISJR-indikator som beskriver jordbruksinkomsterna vid jordbruksföretag med 
oavlönad familjearbetskraft, dvs. jordbrukaren och medlemmar av hans eller hennes familj.
Inkomst vid jordbrukshushåll : Hushållens inkomst från en separat jordbruksverksamhet och från annan 
verksamhet än jordbruk.  Jordbruket får inte vara den huvudsakliga inkomstkällan.
Insatsförbrukning : Värdet på de varor och tjänster som förbrukas i en produktionsprocess (värdeminskning ingår 
inte).
(Offentlig) intervention : Insats, åtgärd, program eller projekt som genomförs eller finansieras av en offentlig 
myndighet.
ISJR : Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter, ett verktyg för att utvärdera de 
kommersiella jordbruksföretagens inkomster och affärsverksamhet och effekterna av den gemensamma 
jordbrukspolitiken. Det baseras på bokföringsuppgifter från ett urval av mer än 80 000 jordbruksföretag i alla 
EU-medlemsstater.
Jordbrukare : En person som har ett jordbruksföretag inom EU:s territorium och bedriver oberoende 
jordbruksverksamhet
Jordbrukets faktorinkomst : Inkomster från faktorer som används i jordbruksproduktionen (mark, arbetskraft och 
kapital). Den beräknas genom att man drar värdet av insatsförbrukningen, kapitalförslitningen (värdeminskning) 
och produktionsskatterna från värdet av jordbruksproduktionen till baspriser och lägger till värdet av (andra) 
produktionsstöd. I allmänhet inkluderas inte inkomster från andra källor (annan verksamhet än jordbruk, löner, 
sociala förmåner och kapitalinkomster).
Jordbrukets företagsinkomst : Inkomster från jordbruksaktiviteter efter avdrag av kostnader för anställda, räntor 
på upplåning av kapital och markarrenden. De kan användas till ersättning för de egna produktionsfaktorer som hör 
till jordbruksföretaget (eget arbete, eget kapital och ägd mark).
Jordbrukets nettoinkomst : En ISJR-indikator som beskriver vilket belopp som finns tillgängligt för att betala 
ersättning för jordbruksföretagets egna produktionsfaktorer. Det beräknas genom att de löner, arrenden och räntor 
som innehavaren har betalat dras av från jordbrukets nettomervärde.
Jordbrukets nettomervärde : En ISJR-indikator som beskriver jordbruksföretagets totala produktionsvärde plus 
direktstöd minus insatsförbrukning och värdeminskning. Det är det belopp som kan användas för att betala alla 
jordbruksföretagets fasta produktionsfaktorer (mark, arbetskraft och kapital).
07 Ordförklaringar
Jordbruksföretag : enhet under en och samma ledning som bedriver jordbruksverksamhet inom EU:s territorium, 
antingen som huvudsaklig eller sekundär verksamhet. En jordbrukare kan ha flera jordbruksföretag.
Jordbrukshushållens disponibla inkomster : Totala inkomster från alla källor minus skatter och obligatoriska 
socialförsäkringsavgifter.
Nationalräkenskaper : Nationalräkenskaperna ger information om ekonomins struktur och utvecklingen av den 
ekonomiska situationen i varje medlemsstat.
Satelliträkenskaper : Räkenskaper som upprättas utifrån nationalräkenskaperna för att ge kompletterande 
uppgifter och begrepp som är anpassade till den specifika karaktären på en ekonomisk sektor, exempelvis 
jordbruket.
Standardresultat : Penningvärdet på ett jordbruksföretags bruttoproduktion till pris ”fritt gård”. Standardvärdet 
fastställs utifrån den genomsnittliga situationen i varje region.
Utvärdering : Periodisk insamling och analys av bevis för att dra slutsatser om ”interventioners” ändamålsenlighet 
och effektivitet. Interventioner bedöms utifrån de resultat och effekter de får för dem som politiken riktar sig till.
Värdeminskning : En tillgångs minskade värde på grund av att den åldras eller används.
Övervakning : Regelbunden granskning av interventionernas resurser, output och resultat.
2003 års reform : Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, som frikopplade direktstödet från 
jordbruksproduktionen och villkorade betalningarna till uppfyllandet av grundläggande krav när det gäller 
underhåll av mark, miljö, livsmedelssäkerhet, djur och växthälsa (tvärvillkor).
2013 års reform : Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden 2014–2020. Den syftar 
till jämnare fördelning av stödet och belönar jordbrukare för hållbara jordbruksmetoder genom ett särskilt 
miljöanpassningsstöd. Den är även tänkt att göra EU:s jordbruk mer marknadsinriktat och samtidigt erbjuda 
jordbrukare ett skyddsnät mot externa osäkerhetsfaktorer och ge ytterligare stöd till landsbygdsutvecklingen 
i medlemsstaterna.
08
 Sammanfattning
I
Jordbrukarnas inkomster och levnadsstandard lyftes särskilt fram i fördraget och 2013 års reform av den gemen -
samma jordbrukspolitiken (GJP). Nästan en tredjedel av EU:s budget går fortfarande direkt eller indirekt till att 
stödja jordbrukarnas inkomster för att på så sätt tillförsäkra jordbrukarna en skälig levnadsstandard.
II
Med den nya ramen för övervakning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken måste kommissionen 
bedöma den kombinerade effekten av åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken i förhållande till 
de fastslagna målen. För detta krävs inte bara tydligt definierade mål och indikatorer utan också tillräckligt med 
statistiska uppgifter av god kvalitet om den ekonomiska situationen vad gäller jordbruket och om jordbrukarnas 
inkomster.
III
I den här rapporten bedömer vi om kommissionens resultatmätningssystem när det gäller jordbrukarnas inkomster 
är väl utformat och baseras på tillförlitliga uppgifter. Vi undersökte om kommissionen tydligt hade fastställt vilken 
statistik som behövdes, om statistikuppgifterna höll tillräcklig kvalitet och om kommissionen hade definierat rele -
vanta indikatorer.
IV
Vi kom fram till att kommissionens system för att mäta effekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken på 
jordbrukarnas inkomster inte är tillräckligt väl utformat och att kvantiteten och kvaliteten på de statistiska uppgifter 
man använder för att analysera jordbrukarnas inkomster har stora begränsningar.
V
Kommissionen har inte tydligt fastställt vilka statistiska uppgifter man behöver för att bedöma resultatet av åtgär -
der inom den gemensamma jordbrukspolitiken till stöd för jordbrukarnas inkomster på ett ändamålsenligt sätt. Det 
finns inga representativa uppgifter om jordbrukshushållens disponibla inkomst, vilket skulle göra det lättare att 
bedöma hur väl fördragets mål om att tillförsäkra jordbrukarna en skälig levnadsstandard har uppnåtts. Dessutom 
finns det inget tillförlitligt system som gör det möjligt att jämföra jordbruksinkomster med inkomsterna i andra 
ekonomiska sektorer, och kanske motivera EU:s inkomststöd till jordbrukare.
VI
De viktigaste verktyg som finns för närvarande för att mäta jordbrukarnas inkomster på EU-nivå är räkenskaperna 
för jordbruket (EAA) och informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR). EAA är kom -
missionens viktigaste statistikkälla för den övergripande övervakningen av jordbrukarnas inkomster på makroeko -
nomisk nivå. Men deras potential har ännu inte utnyttjats till fullo och de ger inte tillräcklig information om viktiga 
faktorer som påverkar jordbrukarnas inkomster eller om det ekonomiska värdet av jordbruket som helhet. ISJR är ett 
viktigt verktyg för utvärderingen av den gemensamma jordbrukspolitiken, men det har begränsningar eftersom det 
endast täcker kommersiella jordbruksföretag och informationen om inkomster är ofullständig.
Sammanfattning 09
VII
Kommissionen och medlemsstaterna såg inte alltid till att de uppgifter som användes för att mäta jordbrukarnas 
inkomster höll tillräckligt hög kvalitet. När det gäller både EAA och ISJR konstaterade vi brister i kommissionens och 
medlemsstaternas förvaltning. Dessutom är kvalitetssäkringen av EAA ännu inte helt ändamålsenlig, och revisionen 
visade att kvalitetssäkringen av ISJR hade vissa brister.
VIII
På grund av att målen för vissa åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken är vaga och det saknas 
utgångsvärden är det svårt att bedöma om enskilda åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken till stöd 
för jordbrukarnas inkomster har uppfyllt målen. Kommissionen har inte heller fastställt relevanta indikatorer för 
ändamålsenlig resultatmätning. De indikatorer som ligger till grund för kommissionens bedömning är inte tillräck -
ligt tillförlitliga eller inte tillräckligt tydligt kopplade till åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken 
och kan därmed inte användas för att visa om åtgärderna har bidragit ändamålsenligt och effektivt till de önskade 
effekterna och minskat inkomstskillnaderna.
IX
När det gäller statistiska uppgifter om jordbrukarnas inkomster rekommenderar vi att kommissionen
a) utarbetar en mer heltäckande ram för hur information ska tas fram om disponibel inkomst och hur jordbrukar -
nas inkomster ska jämföras med inkomsterna i andra ekonomiska sektorer,
b) vidareutvecklar EAA så att deras potential kan utnyttjas bättre,
c) ser till att analysen av jordbrukarnas inkomster baseras på indikatorer som tar hänsyn till den aktuella situa -
tionen inom jordbruket och på tillräckliga och enhetliga uppgifter om alla mottagare av åtgärderna inom den 
gemensamma jordbrukspolitiken; det skulle kunna göras med hjälp av synergieffekter mellan de administrativa 
uppgifter som redan finns eller genom vidareutveckling av ISJR eller andra lämpliga statistikverktyg,
d) förbättrar de nuvarande kvalitetssäkringssystemen för den EAA- och ISJR-statistik som medlemsstaterna 
upprättar.
X
När det gäller mätningen av resultatet av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken till stöd för jordbru -
karnas inkomster rekommenderar vi att kommissionen från början fastställer operativa mål och utgångsvärden för 
nästa programperiod som resultatet av åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken kan jämföras med, 
i samband med sina utvärderingar kompletterar den nuvarande ramen för resultatindikatorer med andra relevanta 
uppgifter av god kvalitet för att mäta de resultat som uppnåtts och bedömer ändamålsenligheten och effektivite -
ten i de åtgärder som är avsedda att stödja jordbrukarnas inkomster.
10
 Inledning
Allmänna mål för den gemensamma jordbruks-
politiken och för 2013 års reform när det gäller 
jordbrukarnas inkomster
01 
Enligt fördraget1 är målen för den gemensamma jordbrukspolitiken bland annat 
att höja produktiviteten inom jordbruket och ”på så sätt tillförsäkra jordbruks -
befolkningen en skälig levnadsstandard, särskilt genom en höjning av den 
individuella inkomsten för dem som arbetar i jordbruket”. 2013 års reform av den 
gemensamma jordbrukspolitiken2 var också inriktad på jordbruksinkomster, mot 
bakgrund av målet om hållbar livsmedelsproduktion, för att på så sätt tillförsäkra 
jordbrukarna en skälig levnadsstandard3.
02 
Åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken finansieras av EU-bud -
geten genom Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ eller den ”första 
pelaren”) och Europeiska fonden för landsbygdsutveckling (Ejflu eller den 
”andra pelaren”). Inom den nuvarande fleråriga budgetramen kommer upp till 
277 miljarder euro (29 % av EU:s totala budget) att betalas ut från EGFJ mellan 
2014 och 2020 i direktstöd till jordbrukare och marknadsstöd inom enskilda 
jordbrukssektorer4.
Målen för de åtgärder som finansieras genom EGFJ  
när det gäller jordbrukarnas inkomster
03 
Med 2003 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken flyttades tonvikten 
från produktionsstöd (så kallad ”frikoppling”) och infördes ett inkomststödsys -
tem som till stor del baserades på det stöd som enskilda jordbrukare hade fått 
under en referensperiod. Med 2013 års reform skildes betalningarna ytterligare 
från sitt historiska sammanhang, och man övergick gradvis till enhetligare stöd 
per hektar i alla EU:s medlemsstater. Strukturen på direktstödet ändrades också 
så att det från 2015 delades upp i ett grundstöd per hektar till alla jordbrukare, 
ett miljöanpassningsstöd som belönar jordbrukare för jordbruksmetoder som 
anses ha gynnsam inverkan på klimatet och miljön och ett stöd till unga jordbru -
kare. Inom vissa gränser har medlemsstaterna stora möjligheter att ytterligare 
rikta stödet för att försöka lösa specifika problem inom jordbrukspolitiken5.1 Artiklarna 39.1 a och b i 
fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt 
(EUF-fördraget) (EUT L 326, 
26.10.2012, s. 47). Andra mål 
för den gemensamma 
jordbrukspolitiken som anges 
i artikel 39 är stabilisera 
marknaderna (led c), trygga 
försörjningen (led d) och 
tillförsäkra konsumenterna 
tillgång till varor till skäliga 
priser (led e).
2 Artikel 110.2 i Europa-
parlamentets och rådets 
förordning (EU) nr 1306/2013 
av den 17 december 2013 om 
finansiering, förvaltning och 
övervakning av den gemen-  
samma jordbrukspolitiken och 
om upphävande av rådets 
förordningar (EEG) nr 352/78, 
(EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, 
(EG) nr 814/2000, (EG) 
nr 1290/2005 och (EG) 
nr 485/2008 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 549).
3 Se även ingressen till 
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1308/2013 av den 
17 december 2013 om 
upprättande av en samlad 
marknadsordning för 
jordbruksprodukter och om 
upphävande av rådets 
förordningar (EEG) nr 922/72, 
(EEG) nr 234/79, (EG) 
nr 1037/2001 och (EG) 
nr 1234/2007 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 671).
4 Rådets förordning (EU, Eu-  
ratom) nr 1311/2013 av den 2 
december 2013 om den 
fleråriga budgetramen för 
2014–2020 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 884).
5 I bilaga I  finns en översikt över 
vad medlemsstaterna har valt.
11 Inledning
04 
Även om det inte sägs tydligt i förordningen6 anser kommissionen att vissa delar 
av politiken särskilt gäller jordbrukarnas inkomster, framför allt direktstödet. Syf -
tet med direktstödet är att bibehålla jordbruket i hela EU genom att stödja och 
stabilisera jordbrukarnas inkomster och därmed garantera att jordbruksföretagen 
blir långsiktigt ekonomiskt livskraftiga och mindre känsliga för prisfluktuationer. 
Genom att hela stödet betalas ut på villkor att grundläggande krav uppfylls (så 
kallade tvärvillkor) och genom den speciella miljöanpassningskomponenten var 
stödet tänkt att bidra till att jordbruket tillhandahåller kollektiva nyttigheter till 
samhället.
05 
Även om direktstödet är det finansiellt mest omfattande är det inte det enda 
instrumentet som påverkar jordbrukarnas inkomster. Direktstödet åtföljs på 
EU-nivå av landsbygdsutvecklingsåtgärder7 och ett antal marknadsåtgärder och 
säljfrämjande åtgärder riktade till specifika jordbrukssektorer. Kommissionen kan 
också ingripa på enskilda marknader i krislägen genom att ge begränsad tillgång 
till offentliga eller privata interventionslager vilket påverkar priserna och därmed 
jordbrukarnas inkomster.
Jordbrukarnas inkomster och jordbrukshushållens 
inkomster och levnadsstandard
06 
Familjejordbruk är den vanligaste typen av jordbruk i EU, och merparten av 
jordbruksföretagen drivs fortfarande som enskilda jordbruksföretag8. Typiskt för 
de jordbruksföretagen är att man i stor utsträckning använder familjearbetskraft. 
Inkomstsituationen för den typen av jordbrukshushåll visas i  figuren . Begrep -
pen ”jordbruksbefolkning”, ”skälig levnadsstandard” eller ”inkomst” som nämns 
i fördraget har aldrig definierats i EU-lagstiftningen, men den disponibla inkom -
sten för jordbrukshushållet är en nyckelfaktor vid bedömningen av hushållets 
levnadsstandard9.6 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1307/2013 av den 17 
december 2013 om regler för 
direktstöd för jordbrukare 
inom de stödordningar som 
ingår i den gemensamma 
jordbrukspolitiken och om 
upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 637/2008 
och rådets förordning (EG) nr 
73/2009 (EUT L 347, 20.12.2013, 
s. 608).
7 T.ex. investeringsåtgärder eller 
stöd till jordbrukare i områden 
med naturliga eller andra sär-  
skilda begränsningar.
8 Termen ”familjejordbruk” 
används om alla jordbruk som 
drivs av en familj där 50 % eller 
mer av den fasta jordbruks-
arbetskraften utgörs av 
familjearbetskraft. Enligt 
Eurostat drevs 97 % av alla 
jordbruksföretag i EU år 2010 
av enskilda jordbrukare.
9 Se punkterna 64 och 65 
i särskild rapport nr 14/2003 
om kommissionens beräkning 
av jordbruksinkomster (arti-  
kel 33.1 b i EG-fördraget) 
(EUT C 45, 20.2.2004, s. 1).
12 Inledning
Kommissionens källor till uppgifter om 
jordbruksinkomster
07 
Kommissionen måste fastställa vilken statistikram som krävs för att mäta jordbru -
karnas inkomster, och medlemsstaterna bör ge kommissionen alla uppgifter som 
behövs för att övervaka och utvärdera de aktuella åtgärderna. Den information 
som krävs bör så långt det är möjligt baseras på etablerade datakällor10.
08 
Kommissionens viktigaste källa till allmänna uppgifter om jordbruksbefolkningen 
är undersökningen om jordbrukets struktur  (FSS)11, genom vilken man sam -
lar in uppgifter om jordbrukssituationen i hela EU för att övervaka trender och 
förändringar i strukturen när det gäller jordbruksföretag i EU. Den är inte utfor -
mad för insamling av uppgifter om jordbrukarnas jordbruksinkomster eller om 
EU-stöd som finansieras genom EGFJ. FigurKomponenter i jordbrukshushållens inkomster
=  Bruttointäkter 
–
Kontantutgifter=  Rörelseresultat netto
–
Avskrivning= Jordbruksföretagets
intäkter
=Jordbruksföretagets
intäkter
=
–= Inkomster utanför
jordbruksföretaget +
Källa:  OECD (2003). Jordbrukshushållets 
disponibla inkomster
Skatter och obligatoriska 
avgifter  Jordbrukshushållets 
totala inkomster+ Bruttolöner    
+ Kapitalinkomst+ Sociala transfereringar + Andra inkomster+ Marknadsintäkter
+ Subventioner+ Övriga intäkter
10 Artikel 110.4 i förordning (EU) 
nr 1306/2013.
11 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 1166/2008 av den 
19 november 2008 om 
undersökningar om jord-  
brukets struktur och en 
undersökning om produk-
tionsmetoder inom jordbruket 
samt om upphävande av 
rådets förordning (EEG) 
nr 571/88 (EUT L 321, 1.12.2008, 
s. 14). Den senaste FSS-under-
sökningen som omfattade 
hela EU i form av en total-  
undersökning av jordbruks-
företag gjordes 2010. Nästa 
urvalsundersökning planeras 
till 2016.
13 Inledning
09 
Kommissionen använder två huvudsakliga statistiska verktyg för att övervaka 
den ekonomiska verksamheten vid och inkomsterna från jordbruk och viss jord -
bruksrelaterad affärsverksamhet:
 ο Räkenskaperna för jordbruket (EAA) , ett grundläggande redskap för att 
analysera den makroekonomiska situationen i jordbrukssektorn i ett land och 
förändringar i jordbruksinkomsterna.
 ο Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter 
(ISJR) , ett mikroekonomiskt verktyg med syftet att bedöma de kommersiella 
jordbruksföretagens inkomster och affärsverksamhet.
10 
EAA utgör satelliträkenskaper till det europeiska nationalräkenskapssystemet 
(ENS 95), som tillför ytterligare information och använder begrepp som har an -
passats till jordbrukssektorn12. De sammanställs med en särskild metodologi och 
enligt särskilda regler och metoder13. För större medlemsstater delas EAA upp i 
regionalräkenskaper. Insamlingen och aggregeringen av uppgifter på nationell 
nivå finansieras helt och hållet av medlemsstaterna, och de nationella statistikin -
stituten eller jordbruksministerierna ansvarar för insamlingen av uppgifterna 
och beräkningen av de nationella EAA. Kommissionen (Eurostat) ansvarar för att 
utarbeta metoden och aggregera uppgifterna på EU-nivå.
11 
ISJR är avsett att användas för att bedöma de kommersiella jordbruksföretagens 
inkomster som affärsenheter vars produktionsvärde, mätt i standardresultat, 
överstiger en fastställd gräns för vad som anses täcka största möjliga andel av 
jordbruksproduktionen, jordbruksarealen och arbetskraften vid de företag som 
drivs på ett marknadsorienterat sätt.14. Det är den enda källan till harmoniserade 
ekonomiska uppgifter om jordbruksföretag på EU-nivå15 och förvaltas av kommis -
sionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling. Eftersom det 
baseras på nationella system för redovisningsuppgifter är det medlemsstaterna 
som finansierar insamlingen av uppgifter, men kommissionen betalar en fast 
ersättning per jordbruksföretag för de uppgifter den får från medlemsstaterna16. 
För närvarande samlar nationella samordningsorgan (offentliga eller privata) in 
uppgifter från mer än 80 000 jordbruksföretag i hela EU. Det är frivilligt att delta 
i undersökningen. Uppgifterna används av kommissionen och många andra be -
rörda parter, inbegripet medlemsstaterna.12 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 138/2004 av den 5 decem-  
ber 2003 om räkenskaper för 
jordbruket i gemenskapen 
(EUT L 33, 5.2.2004, s. 1).
13 I bilaga II  visar vi hur jord-  
bruksinkomsterna beräknas 
i EAA.
14 I bilaga III  visar vi hur in-  
komsterna beräknas i ISJR.  
Ett jordbruksföretag är inte 
detsamma som ett jordbruks-
hushåll, och det kan vara så att 
en jordbrukare sköter flera 
jordbruksföretag.
15 Rådets förordning (EG) 
nr 1217/2009 av den 30 no-  
vember 2009 om upprättan-
det av ett informationssystem 
för jordbruksföretagens redo-  
visningsuppgifter för att 
belysa inkomstförhållanden 
och andra ekonomiska 
förhållanden i jordbruks-
företag inom Europeiska 
gemenskapen (EUT L 328, 
15.12.2009, s. 27).
16 För räkenskapsåren 2010–2014 
har kommissionen hittills 
betalat 51,4 miljoner euro 
i fasta ersättningar.
14 Inledning
Mätning av effekterna av åtgärder inom den gemen-
samma jordbrukspolitiken på jordbruksinkomster
12 
Varje åtgärd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör omfattas 
av övervakning och utvärdering för att förbättra dess kvalitet och påvisa dess re -
sultat17. Mätningen av effekterna av åtgärder inom den gemensamma jordbruks -
politiken på jordbruksinkomsterna baseras till stor del på uppgifterna i EAA och 
ISJR, vilka därför måste vara tillräckliga och av god kvalitet.
13 
Kommissionen ska lägga fram en första rapport om genomförandet av övervak -
ningen och utvärderingen, inbegripet de första resultaten av effekterna av den 
gemensamma jordbrukspolitiken 2014–2020, senast den 31 december 2018. En 
andra rapport som innehåller en bedömning av resultatet av den gemensamma 
jordbrukspolitiken ska läggas fram senast den 31 december 2021.
14 
Genom 2013 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken utvidgades den 
gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen (CMEF), som redan tillämpa -
des på Ejflu, till att gälla även åtgärderna inom EGFJ18. För att fullgöra sitt ansvar 
att övervaka och utvärdera de åtgärder som finansieras genom EGFJ måste 
kommissionen avgöra vilken information som behövs och upprätta en flerårig 
utvärderingsplan. Medlemsstaterna ska se till att uppgifterna är av god kvalitet 
och tillgängliga i rätt tid.
15 
Ramen baseras på standardindikatorer som används för övergripande och regel -
bunden bedömning av hur effektiva och ändamålsenliga åtgärderna är utifrån 
vissa mål. Kommissionen har fastställt ett antal indikatorer19 för att beskriva 
genomförandet av instrumenten inom den gemensamma jordbrukspolitiken 
(aktivitetsindikatorer ), mäta vilka resultat som har uppnåtts ( resultatindika -
torer ) och visa vilken effekt de har på uppnåendet av de allmänna målen för den 
gemensamma jordbrukspolitiken ( effektindikatorer )20.17 Se även skäl 68 i genom-
förandeförordning (EU) 
nr 1306/2013.
18 Artikel 110 i förordning (EU) 
nr 1306/2013.
19 Kommissionens förordning 
(EG) nr 834/2014 av den 22 juli 
2014 om tillämpningsföre-
skrifter för den gemensamma 
ramen för övervakning och 
utvärdering av den gemen-
samma jordbrukspolitiken 
(EUT L 230, 1.8.2014, s. 1).
20 Närmare uppgifter finns 
i bilaga IV .
15 Inledning
Våra tidigare revisioner
16 
Vi granskade kommissionens mätning av jordbrukarnas inkomster 200221. Vid den 
revisionen konstaterade vi att EU-statistiken inte innehöll tillräckligt uttömmande 
information om jordbrukshushållens disponibla inkomster och därför inte gjorde 
det möjligt att bedöma deras levnadsstandard.
17 
I vår årsrapport för budgetåret 2007 konstaterade vi att kommissionen med avse -
ende på mätningen av jordbrukarnas inkomster hade tagit ett antal initiativ som 
gällde EAA och ISJR22. Men vi konstaterade att det behövdes mer uttömmande 
statistik och indikatorer för att man närmare skulle kunna följa vilken effekt den 
gemensamma jordbrukspolitiken har, där mer än två tredjedelar av budgetmed -
len är ämnade för inkomststöd.21 Särskild rapport nr 14/2003.
22 Punkt 5.66 i årsrapporten för 
budgetåret 2007 (EUT C 286, 
10.11.2008, s. 1).
16
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmetod
18 
För övervakningen och utvärderingen av den gemensamma jordbrukspolitiken 
krävs uppgifter av god kvalitet om den ekonomiska situationen vad gäller jord -
bruket och jordbrukarnas inkomster. Den största risken är risken för att det inte 
finns tillförlitlig statistik och relevanta indikatorer på EU-nivå. Närmare bestämt 
finns det risk för att indikatorerna och kriterierna för att mäta jordbrukarnas in -
komster inte har fastställts på rätt sätt, att det inte finns lämpliga uppgifter eller 
att uppgifterna inte är av tillräckligt god kvalitet.
19 
Syftet med vår revision var att undersöka kommissionens verktyg för att mäta 
jordbrukarnas inkomster och hur kommissionen använder inkomstuppgifter när 
den bedömer effekterna av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken 
för hållbar livsmedelsproduktion och till stöd för jordbrukarnas inkomster. I sam -
band med det gick vi även igenom de gemensamma resultatindikatorer som 
kommissionen nyligen fastställde för direktstöd och andra åtgärder som finansie -
ras genom EGFJ när det gäller särskilda mål inom den gemensamma jordbrukspo -
litiken23. Målet med revisionen var inte att utvärdera CMEF i sig eller att göra ett 
övergripande uttalande om hur medlemsstaternas statistiksystem fungerar.
20 
Den övergripande revisionsfrågan var följande:
Är kommissionens system för att mäta den gemensamma jordbrukspolitikens 
effekter på jordbrukarnas inkomster väl utformat och baseras det på tillförlit-  
liga uppgifter?
Mer specifikt syftade revisionen till att besvara följande frågor:
 ο Har kommissionen tydligt fastställt vilka statistiska uppgifter man behöver 
för att bedöma resultatet av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspoli -
tiken som ger stöd till jordbrukarnas inkomster på ett ändamålsenligt sätt?
 ο Såg kommissionen och medlemsstaterna till att de uppgifter som användes 
för att mäta jordbrukarnas inkomster höll tillräckligt hög kvalitet?
 ο Har kommissionen fastställt relevanta indikatorer som möjliggör ändamåls-  
enlig mätning av effekterna av åtgärder inom den gemensamma jordbruks -
politiken som ger stöd till jordbrukarnas inkomster?23 När det gäller mätning av 
effekterna av de åtgärder som 
finansieras genom Ejflu, se 
särskild rapport nr 12/2013 
Kan kommissionen och med-  
lemsstaterna visa att den EU-  
budget som har anslagits till 
landsbygdsutvecklingspolitiken 
används väl?  (http://eca.
europa.eu ).
17
Revisionens inriktning och omfattning samt 
revisionsmetod
21 
Revisionsrätten fastställde sina revisionskriterier på grundval av bestämmelserna 
i fördraget24 och gällande förordningar25.
22 
Granskningsbesök genomfördes vid kommissionen och i sex medlemsstater26. 
Tillsammans står dessa medlemsstater för mer än 50 % av det europeiska jord -
brukets bruttomervärde, och mer än 50 % av EU:s jordbruksbudget går till jord -
brukare i de länderna, främst i form av direktstöd.
23 
Vid kommissionen granskade vi om förfarandena garanterade att sammanställ -
ningen av EAA och förvaltningen av ISJR uppfyllde kvalitetskraven i bestämmel -
serna om utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik i Eurostats 
uppförandekod avseende statistik27. I de medlemsstater vi besökte granskade vi 
förfarandena för insamling av uppgifter och kvalitetssäkring när det gäller både 
EAA och ISJR. Syftet med besöken i medlemsstaterna var också att kartlägga god 
praxis för mätningen av jordbrukarnas inkomster. Vi samlade in revisionsbevis 
och granskade dem mot revisionskriterierna med hjälp av intervjuer och analyser 
av dokument och uppgifter. Vidare genomförde vi en enkät i alla de 28 medlems -
staterna om tillämpningen av EAA och ISJR.
24 
Vi gjorde även en skrivbordsgranskning och analyserade kommissionens resul -
tatförvaltningsram med avseende på de mål och resultatindikatorer som gäller 
jordbrukarnas inkomster. Vid analysen och granskningen av ISJR-systemet fick vi 
hjälp av två externa experter.24 Artikel 39 i EUF-fördraget.
25 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 138/2004 av den 5 
december 2003 om 
räkenskaper för jordbruket 
i gemenskapen (EUT L 33, 
5.2.2004, s. 1), rådets 
förordning (EG) nr 1217/2009 
av den 30 november 2009 om 
upprättandet av ett infor-  
mationssystem för jordbruks-
företagens redovisnings-
uppgifter för att belysa 
inkomstförhållanden och 
andra ekonomiska 
förhållanden i jordbruks-
företag inom Europeiska 
gemenskapen (EUT L 328, 
15.12.2009, s. 27), Europa-
parlamentets och rådets 
förordning (EG) nr 223/2009 av 
den 11 mars 2009 om euro-
peisk statistik och om upp-  
hävande av Europaparla-
mentets och rådets förordning 
(EG, Euratom) nr 1101/2008 om 
utlämnande av insynsskyd-
dade statistiska uppgifter till 
Europeiska gemenskapernas 
statistikkontor, rådets för-  
ordning (EG) nr 322/97 om 
gemenskapsstatistik och 
rådets beslut 89/382/EEG, 
Euratom om inrättande av en 
kommitté för Europeiska 
gemenskapernas statistiska 
program (EUT L 87, 31.3.2009, 
s. 164) och förordning (EU) 
nr 1306/2013.
26 Tyskland, Spanien, Frankrike, 
Nederländerna, Polen och 
Rumänien.
27 Se bilaga V .
18
 Iakttagelser
Kommissionen har ännu inte fastställt en fullständig 
förteckning över uppgifter för bedömningen av effek -
terna av åtgärder inom den gemensamma jordbruks -
politiken på jordbrukarnas inkomster
25 
För att ta reda på om kommissionen tydligt har fastställt vilka statistiska upp -
gifter den behöver undersökte vi om den inhämtar uppgifter om alla relevanta 
aspekter av jordbrukarnas inkomster, om EAA omfattar tillräckliga makroekono -
miska uppgifter om jordbrukarnas inkomster och om ISJR innehåller tillräckliga 
uppgifter om de enskilda jordbrukarnas inkomster.
Kommissionen har fortfarande inte all information om 
jordbrukarnas inkomster på EU-nivå
Det finns inga representativa uppgifter om jordbrukshushållens 
disponibla inkomst
26 
I jordbrukshushållens disponibla inkomst ingår inkomster från försäljning av 
jordbruksprodukter, bidrag, andra mottagna belopp (jordbruksrelaterade in -
komster)28 och andra inkomster29. Den disponibla inkomsten är en nyckelfaktor 
vid bedömningen av jordbrukarnas levnadsstandard, som är ett av de viktigaste 
målen i fördraget.
27 
Det har inte utvecklats någon statistisk ram på EU-nivå för uppgifter om jord -
brukarnas och jordbrukshushållens disponibla inkomster, detta trots att den 
information som är tillgänglig visar att de inkomster som inte kommer från jord -
bruksverksamheten får en allt större betydelse. Kommissionen har gjort två ge -
nomförbarhetsstudier om insamlingen av sådana uppgifter30, och utvärderingen 
av dem ingick i kommissionens statistiska program 2008–201231. Men hittills har 
kommissionen varken gjort någon sådan utvärdering eller vidtagit några andra 
åtgärder för att öka sin kunskap om jordbrukshushållens disponibla inkomster.
28 
Uppgifter om hushållens, inbegripet jordbrukshushållens, disponibla inkomster 
och levnadsvillkor i allmänhet finns i EU:s statistik över inkomst- och levnadsvill -
kor (EU-Silc)32. Antalet jordbrukshushåll som ingår i den undersökningen är dock 
i allmänhet för litet för att man ska kunna dra några välgrundade slutsatser om 
jordbrukarnas inkomster och levnadsvillkor.28 Inkomster från annan in-  
komstbringande verksamhet 
som genomförs med hjälp av 
jordbrukets resurser.
29 Inkomster från andra källor, 
t.ex. löner från annan verk-  
samhet som jordbrukaren 
eller andra familjemedlemmar 
ägnar sig åt.
30 Statistiska centralbyrån, 
Feasibility study on collection of 
off-farm income data and data 
on other income  (genomför-
barhetsstudie om insamling 
av uppgifter om inkomster 
utanför jordbruksföretaget 
och uppgifter om andra 
inkomster), 2006; AgraCeas, 
Feasibility study on the im-  
plementation of income of 
agricultural households sector 
(IAHS) statistics  (genomför-
barhetsstudie om statistiken 
över jordbrukshushållens 
inkomster), 2007 .
31 Europaparlamentets och 
rådets beslut nr 1578/2007/EG 
av den 11 december 2007 om 
gemenskapens statistiska 
program 2008–2012 (EUT 
L 344, 28.12.2007 s. 15).
32 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EG) 
nr 1177/2003 av den 16 juni 
2003 om gemenskapsstatistik 
över inkomst- och levnads-
villkor (EU-Silc) (EUT L 165, 
3.7.2003, s. 1).
19 Iakttagelser
29 
Vidare samlas specifika uppgifter om jordbrukshushållens inkomster in i endast 
tio medlemsstater. Dessutom varierar metoderna för att samla in uppgifter, och 
uppgifternas detaljnivå stort mellan medlemsstaterna (se ruta 1 ). På grund av 
dessa skillnader kan endast begränsade slutsatser dras om jordbrukarnas inkom -
ster och levnadsstandard.
Det finns inget tillfredsställande referenssystem för en jämförelse 
mellan jordbrukarnas inkomster och inkomsterna i andra 
ekonomiska sektorer
30 
Det är viktigt att jämföra jordbrukarnas inkomster med inkomsterna i andra 
ekonomiska sektorer eller med inkomsterna inom specifika socioekonomiska 
grupper som är jämförbara med jordbrukare så att man kan fastställa i vilken 
utsträckning de eventuellt är missgynnade och varför EU:s inkomststöd behövs 
eller är viktigt för jordbruksföretagens livskraft.
31 
Kommissionen menar att den tillgängliga statistiken visar att jordbrukarnas 
inkomster fortfarande ligger långt under genomsnittsinkomsten i ekonomin som 
helhet33. Slutsatsen baseras dock på en jämförelse av inkomster som har beräk -
nats på olika sätt och därför är svåra att jämföra34. Vid en sådan jämförelse måste 
man vara mycket noggrann med hur man tolkar uppgifterna för att undvika 
risken för felaktiga slutsatser om huruvida, och i så fall i vilken utsträckning, jord -
brukarnas inkomster är lägre än inkomsterna i andra ekonomiska sektorer. Ruta 1Statistik från enskilda medlemsstater om jordbrukshushållens inkomster
För närvarande samlas uppgifter om jordbrukshushållens inkomster in i Bulgarien, Danmark, Spanien, Frank -
rike, Nederländerna, Österrike, Polen, Finland, Sverige och Förenade kungariket (England). Men det finns 
ingen gemensam definition av ”jordbrukshushåll”, och metoderna varierar. I Nederländerna saknas tillgänglig 
information om mer än hälften av jordbruksföretagen i ISJR-urvalet (2013). I Frankrike använder myndighe -
terna ISJR-uppgifterna tillsammans med information från skatteregister för att beräkna jordbrukshushållens 
inkomster. I Polen används EU-Silc-undersökningen, och ISJR-respondenterna ombeds lämna kompletteran -
de information om sitt hushålls inkomster på frivillig basis. Bulgarien, Spanien och Finland använder endast 
EU-Silc-undersökningen, som innehåller ett relativt litet antal jordbrukshushåll.
33 SEC(2011) 1153 final/2, 
20.10.2011, Commission Impact 
Assessment, the Common 
Agricultural Policy towards 2020  
(kommissionens konsekvens-
bedömning, den gemen-
samma jordbrukspolitiken 
mot 2020), s. 18. Enligt kom-  
missionen ligger inkomstnivån 
i jordbrukssektorn på under 
50 % av genomsnittslönen 
i ekonomin som helhet.
34 I sina årliga verksamhets-
rapporter jämför kommis-
sionen jordbrukets faktor-
inkomst per jordbruks-  
produktionsenhet med EU:s 
bruttonationalprodukt per 
capita. Kommissionen jämför 
även jordbrukets företags-
inkomst per oavlönad arbets-  
tagare med bruttolönerna per 
heltidsekvivalent i den övriga 
ekonomin.
20 Iakttagelser
32 
Jordbrukens storlek och jordbruksbruksbefolkningens inkomstnivåer varierar 
stort, precis som typerna av jordbruksföretag. De genomsnitt som kommissionen 
har använt vid inkomstjämförelser per jordbruksstorlek, jordbrukstyp och region 
i ISJR visar inte alltid i hur stor utsträckning vissa grupper av jordbrukare är miss -
gynnade jämfört med andra. Följaktligen kan man inte använda dessa genom -
snitt för att avgöra om åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken till 
stöd för jordbrukarnas inkomster bidrar till att minska inkomstskillnaderna.
Räkenskaperna för jordbruket (EAA) är ett viktigt verktyg 
för att övervaka situationen inom jordbruket men har vissa 
inneboende begränsningar när det gäller bedömningen av 
åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken
Kommissionen har inte vidareutvecklat EAA så att deras potential 
kan utnyttjas bättre
33 
Kommissionen har hittills inte anpassat EAA till de nya standarderna för national -
räkenskaper35 och inte utnyttjat EAA:s fulla potential genom att vidareutveckla 
dem så att de ger information om importens betydelse, utvecklingen av efterfrå -
gan på jordbruksprodukter (inhemsk och utländsk), leveranser till livsmedelsin -
dustrin, hushållens slutliga konsumtion, särskilda villkor för jordbruket i skatte -
systemen eller användning för andra ändamål än livsmedel, t.ex. produktion av 
bioenergi. Alla dessa delar är emellertid viktiga faktorer som påverkar jordbrukar -
nas inkomster.
34 
EAA är inte utformat för att bidra vid en analys av enskilda sektorers beroende av 
bidrag och deras betydelse för ett hållbart jordbruk i olika regioner, för specifika 
typer av produktion eller för specifika socioekonomiska grupper av jordbrukare. 
Bidragens roll visas endast som ett aggregat där både EU-stöd och nationellt stöd 
till jordbrukare ingår. Detta begränsar EAA:s användbarhet som underlag vid en 
analys av hur ändamålsenliga och effektiva åtgärderna inom den gemensamma 
jordbrukspolitiken är med avseende på jordbrukarnas inkomster.35 Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 549/2013 av den 21 maj 
2013 om det europeiska 
national- och regional-
räkenskapssystemet i 
Europeiska unionen (EUT 
L 174, 26.6.2013, s. 1).
21 Iakttagelser
35 
Information om markpriser och arrenden är inte bara viktig vid beräkningen av 
jordbrukarnas inkomster utan även vid bedömningen av effekterna av åtgärder -
na inom den gemensamma jordbrukspolitiken, eftersom marken är den viktigas -
te produktionsfaktorn i jordbruket. Dessutom hänger direktstöd oftast samman 
med jordbruksmark vilket kan påverka markpriserna och därmed även stödets 
effektivitet och ändamålsenlighet36. Än så länge finns det ingen rättslig grund 
i EU-lagstiftningen som kan garantera regelbunden insamling av uppgifter av 
jämförbar kvalitet om markpriser och arrenden i alla medlemsstaterna. Trots att 
Eurostat har gjort vissa ansträngningar för att samla in lämpliga uppgifter är de 
tillgängliga uppgifterna ofullständiga och bygger inte på en gemensam metod. 
Det påverkade även exaktheten i de uppgifter som rapporterades i EAA37.
36 
EAA visar uppgifter om inkomster för varje medlemsstat totalt sett men inte på 
regional nivå. Medlemsstaterna lämnar ytterligare regionala inkomstuppgifter 
endast på frivillig basis men de finns inte tillgängliga för alla relevanta regioner 
i medlemsstaterna, och när de finns tillgängliga lämnas de först med så mycket 
som två års fördröjning. Det gör att uppgifterna inte är så användbara vid en 
bedömning av inkomstsituationen inom jordbruket.
37 
Per definition mäter EAA på makroekonomisk nivå det ekonomiska resultatet och 
tillväxten som ett resultat av marknadsaktiviteterna och deras utveckling under 
en period. De kollektiva nyttigheter som jordbrukarna ger samhället räknas inte 
in. Tillhandahållande av sådana kollektiva nyttigheter är ett viktigt specifikt mål 
för sådana åtgärder som miljöanpassningsstöden, vilka utgör 30 % av EU:s di -
rektstöd. Detta understryker jordbrukets mångsidiga roll och bidrar samtidigt till 
jordbrukarnas inkomster. I vilken utsträckning jordbruket producerar kollektiva 
nyttigheter och samhället värderar det varierar dock stort mellan olika regioner 
och medlemsstater. Hittills har kommissionen inte övervägt att vidareutveckla 
EAA eller infört något annat verktyg för att mäta det ekonomiska värdet på de 
kollektiva nyttigheter som produceras av jordbrukssektorn som helhet.36 Se punkt 97 i särskild rapport 
nr 5/2011,  Systemet med samlat 
gårdsstöd – vad måste göras för 
att den ekonomiska förvalt-
ningen ska bli bättre? , och 
punkt 74 i särskild rapport 
nr 16/2012, Ändamålsenlig-
heten i systemet för enhetlig 
arealersättning som ett över-  
gångssystem till stöd för jord-  
brukare i de nya medlems-
staterna  (http://eca.europa.eu ).
37 Se punkt 56.
22 Iakttagelser
Kommissionen skulle kunna använda vissa EAA-uppgifter bättre
38 
EAA ska ge information om förändringar av inkomsterna i jordbrukssektorn som 
helhet och inte om absoluta inkomstnivåer, enskilda jordbruksföretags inkom -
ster eller inkomsterna för de hushåll som arbetar inom jordbruket. De är i sig inte 
avsedda att användas för att dra detaljerade slutsatser på mikroekonomisk nivå 
om exempelvis enskilda jordbruksföretags ekonomiska livskraft och jordbruks -
hushållens levnadsstandard. Ändå använder kommissionen i sina årliga verk -
samhetsrapporter och årliga rapporter med statistik och ekonomisk information 
uppgifter från EAA på mikronivå genom jämförelser av jordbrukets faktorinkomst 
per arbetstagare38 i absoluta värden som en central resultatindikator. Men EAA är 
inte uttryckligen utformade för att ge exakta uppgifter om absoluta inkomstnivå -
er eller om enskilda jordbrukares inkomstnivåer.
39 
Kommissionen använder indikatorn ”jordbrukets företagsinkomst”39 som mått på 
”inkomst vid familjejordbruk”40 och anser att det är den bästa indikatorn på jord -
brukarnas levnadsstandard. Men det antagandet speglar inte längre hur verklig -
heten ser ut i jordbruket inom EU, eftersom jordbruksbefolkningen varierar stort 
mellan olika medlemsstater och inte längre enbart består av enskilda (familje-)
jordbruksföretag som drivs av ägarna själva som inte får någon ersättning för 
sitt arbete utan även till stor del av juridiska personer eller företagsgrupper som 
nästan uteslutande använder avlönad arbetskraft41. De sistnämnda är ofta vanliga 
företag (t.ex. investerare som köper stora landområden för intensivt jordbruk), 
precis som i andra ekonomiska sektorer. EAA:s inkomstuppgifter kan alltså inte 
tydligt kopplas till familjejordbruksföretag och kan inte användas som mått på 
enskilda jordbrukares inkomster eller levnadsstandard. Eftersom andelen enskil -
da jordbruksföretag också varierar kraftigt mellan olika medlemsstater kan upp -
gifterna från EAA om inkomster inte heller jämföras mellan olika medlemsstater42.38 Jordbrukets faktorinkomst är 
inkomster som genererats av 
jordbruket och som används 
för att ersätta lånade eller 
hyrda produktionsfaktorer 
(kapital, löner och mark-
arrenden) och egna produk-  
tionsfaktorer (eget arbete, 
kapital och mark).
39 Detta är ersättningen för det 
arbete som utförs av jord-  
brukaren plus inkomsterna 
efter avdrag av kostnader för 
avlönad arbetskraft och ger 
information om trender 
i utvecklingen av jordbruks-
inkomsterna hos oberoende 
jordbruksföretag.
40 Se bilaga III .
41 Enligt 2010 års undersökning 
av företagsstrukturen inom 
jordbruket (FSS) brukade 
juridiska personer 27 % av 
jordbruksarealen inom EU. 
Andelen ökade markant med 
utvidgningarna av EU 2004 
och 20 07.
42 Se även punkt 5.12 i bilaga I till 
förordning (EU) nr 138/2004.
23 Iakttagelser
Informationssystemet för jordbruksföretagens 
redovisningsuppgifter är en väletablerad källa till 
information om inkomster och företag när det gäller 
kommersiella jordbruksföretag men det har brister
40 
Syftet med informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgif -
ter (ISJR) är att samla in representativa räkenskapsuppgifter om kommersiella 
jordbruksföretag43. ISJR kan ge viktig och användbar information om jordbruks -
företagens affärsresultat per jordbrukssektor och storleksklass. Det är alltså en 
primär informationskälla vid utvärderingen av effekterna av åtgärderna inom den 
gemensamma jordbrukspolitiken44.
41 
Efter revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2003 har kommissionen i samarbete 
med medlemsstaternas samordningsorgan utvecklat ISJR-metoden för att anpas -
sa den till utvecklingen i jordbrukssektorn. Den har också vidtagit åtgärder för att 
få ISJR-resultatet att stämma bättre överens med internationella standarder för 
redovisning och ekonomisk rapportering.
Inkomstindikatorerna har inte anpassats fullt ut till 
jordbruksföretagens utveckling i jordbrukssektorn
42 
Den viktigaste inkomstindikatorn i ISJR är ” jordbrukets nettoinkomst ”. Den är 
användbar när man ska jämföra jordbruksföretagens resultat i form av inkomster 
oavsett deras organisatoriska form. Eftersom kostnaderna för de externa produk -
tionsfaktorer (t.ex. markarrende eller bankräntor) som många jordbrukare måste 
betala inte räknas in kan den inte ge tillräckligt med information om jordbrukar -
nas faktiska jordbruksinkomster eller jordbruksföretagens lönsamhet.
43 
Historiskt utformades ISJR för att ge information om ”familjejordbruk” och en 
viktig indikator är ” jordbrukets nettoinkomst per familjearbetsenhet ” för 
jordbruksföretag som använder jordbrukarnas och deras familjers arbetskraft 
och kapital. Den beräknas enbart för jordbruksföretag där oavlönad familjear -
betskraft har registrerats. Men företag som ägs av en enda företagare eller en 
grupp företagare som skapats för skatteändamål och som liknar familjeföretag 
på alla sätt utom när det gäller den rättsliga formen utesluts eftersom de inte har 
oavlönad arbetskraft. Sådana strukturer är dock vanliga i många medlemsstater, 
särskilt i Tyskland, Spanien och Frankrike, och när man utesluter de företagen 
snedvrider det troligen resultatet45.43 Jordbruksföretag som över-  
stiger en minsta storlek i eko-  
nomiska termer.
44 Kommissionens utvärdering 
av direktstödets effekter på 
inkomsterna och kommis-
sionens konsekvensbedöm-
ning av den gemensamma 
jordbrukspolitiken mot 2020, 
som båda gjordes 2011, 
baseras huvudsakligen på 
ISJR-uppgifter.
45 I Spanien brukas mer än 30 % 
av jordbruksarealen av juri-  
diska personer, varav många 
har inrättats för skatteända-
mål. I Frankrike brukar juridis-  
ka personer och företags-
grupper 58 % av jordbruks-
arealen och i Tyskland mer än 
en tredjedel.
24 Iakttagelser
44 
Vidare finns det ingen separat inkomstindikator för jordbruksföretag som är 
organiserade som vanliga företag, trots att sådana juridiska personer spelar en 
viktig roll i jordbrukssektorn i många medlemsstater.
Informationen om jordbrukarnas övriga jordbruksrelaterade 
inkomster är ofullständig
45 
Inkomster från finansiella investeringar, kapitalöverföringar och gynnsamma 
effekter av beskattning av jordbruksinkomster kan i hög grad påverka ett jord -
bruksföretags inkomster och finansiella situation och dess förmåga att reagera 
på marknadskrafterna. Men med den nuvarande ISJR-metoden tas inte dessa 
effekter med i beräkningen.
46 
Många jordbrukare använder också sitt jordbruksföretags resurser till annan in -
komstbringande verksamhet än produktion av primära jordbruksprodukter eller 
diversifierar på annat sätt sin affärsverksamhet för att öka sina inkomster. Några 
exempel på sådan jordbruksrelaterad verksamhet är bearbetning av livsmedel på 
jordbruksföretaget, direktförsäljning av produkter, tillhandahållande av tjänster 
med hjälp av jordbruksutrustning, produktion av förnybar energi och lands -
bygdsturism. Dessa aktiviteter ger ytterligare inkomster, gör inkomsterna stabila -
re och gör jordbrukarna mindre bidragsberoende.
Förnybar energi kan ge jordbrukare en ytterligare inkomstkälla
©Europeiska unionen. Källa : Europeiska kommissionen –  
Audiovisuella tjänster, Photo: L. Chamussy.
25 Iakttagelser
47 
Närmare uppgifter om andra jordbruksrelaterade inkomster har bara samlats in 
sedan 201446. De uppgifterna finns dock med endast när intäkterna och kostna -
derna inte kan skiljas från jordbruksverksamheten i jordbruksföretagets räken -
skaper. Informationen är fortfarande ofullständig eftersom den i andra fall inte 
finns med, t.ex. när sådan verksamhet förvaltas i separata affärsenheter som ägs 
av jordbrukaren. De insamlade uppgifterna är inte heller representativa eftersom 
den typen av jordbruksföretag för närvarande är underrepresenterad i ISJR-ur -
valet och uppgifterna inte kan jämföras mellan medlemsstaterna på grund av att 
de behandlas olika i räkenskaperna (se ruta 2 ). Följaktligen är bilden ofullständig 
av jordbrukarnas faktiska jordbruksrelaterade affärsverksamhet och den roll som 
andra inkomstkällor spelar när det gäller att stabilisera deras totala inkomster. Ruta 2Olika behandling av jordbrukarnas övriga jordbruksrelaterade inkomster
Enligt 2010 års undersökning av företagsstrukturen inom jordbruket (FSS) förklarade mer än 30 % av jord -
bruksföretagen i Tyskland att de hade affärsverksamhet utanför jordbruket. Den avgörande faktorn vid klassi -
ficering av inkomster i ISJR är dock den nationella skattelagstiftningen enligt vilken de inkomster från verk -
samheten som inte kommer från primär jordbruksproduktion endast räknas som jordbruksinkomster inom 
mycket snäva gränser. Om de gränserna överskrids registreras inte inkomsterna i ISJR. Många jordbruksföretag 
driver biogasanläggningar och producerar och säljer elektricitet till det nationella nätet. Eftersom inkomster -
na inte klassificeras som jordbruksinkomster anses de inte vara direkt kopplade till jordbruksföretaget och 
finns inte med i ISJR-uppgifterna.
I Frankrike inkluderar man inkomster från annan inkomstbringande verksamhet knuten till jordbruksföre -
taget som bearbetning av jordbruksprodukter, jordbrukstjänster, utarrendering av mark eller uthyrning av 
byggnader (inbegripet hyresintäkter för installation av vindkraftverk och solpaneler och försäljning av elek -
tricitet) endast om den utförs av ett och samma företag och inkomsterna från den inte överstiger ett visst 
belopp47. Annars ingår de inte i ISJR. I båda fallen speglar ISJR endast på ett ofullständigt sätt den faktiska 
diversifieringsgraden.
I Nederländerna såg vi ett exempel på god praxis, där insamlingen av uppgifter om annan inkomstbringande 
verksamhet möjliggör bättre bedömning av jordbrukarnas inkomstsituation. Enligt de nederländska ISJR-upp -
gifterna från 2012 fick de jordbruksföretag som hade annan inkomstbringande verksamhet utöver den primä -
ra jordbruksproduktionen i genomsnitt 51 000 euro från den verksamheten.
47 Gränsen är 30 % av jordbruksföretagets omsättning eller 50 000 euro, beroende på vilket som är lägst.46 Kommissionens genom-
förandeförordning (EU) 
nr 385/2012 av den 30 april 
2012 om den företagsredo-
visning som ska användas för 
att fastställa inkomstförhål-
landen i jordbruksföretag och 
analysera sådana företags 
ekonomiska förhållanden (EUT 
L 127, 15.5.2012, s. 1).
26 Iakttagelser
ISJR är inte utformat för att vara representativt för stödmottagare 
inom den gemensamma jordbrukspolitiken
48 
Den undersökning som ligger till grund för ISJR är utformad så att den ska mot -
svara största möjliga andel av jordbruksproduktionen, jordbruksarealen och jord -
bruksarbetskraften för dessa jordbruksföretag. Därför klassificeras alla jordbruks -
företag utifrån ett standardiserat produktionsvärde som generellt speglar värdet 
på deras jordbruksproduktion. Men tröskelvärdet för standardresultatet varierar 
mellan medlemsstaterna, och det gör även den andel av den totala jordbruksbe -
folkningen och mottagarna av EU-stöd som täcks (se tabellen ).
49 
Den metod som används är motiverad ur medlemsstaternas synvinkel, men ef -
tersom jordbruksföretagens ekonomiska storlek varierar kraftigt i EU innebär den 
att de inkomstjämförelser man kan göra mellan medlemsstater utifrån ISJR be -
gränsas. Till exempel finns det för ett jordbruksföretag med ett standardresultat 
på 10 000 euro om året i Spanien inga jämförbara uppgifter i Tyskland, Frankrike 
eller Nederländerna eftersom de jordbruksföretagen inte ingår i undersökningen. 
Det betyder att harmoniserade uppgifter för hela EU endast finns tillgängliga för 
de jordbruksföretag som ligger över tröskelvärdet på 20 000 euro i årligt stan-  
dardresultat48. Om man jämför arbetstagarnas genomsnittsinkomst i alla jord -
bruksföretag som ingår i ISJR kan det alltså ge en felaktig bild av inkomstsituatio -
nen för jordbrukare i olika medlemsstater.
50 
ISJR inrättades för övervakning av jordbruksföretagens inkomster och affärsverk -
samhet. Men när man väljer ut jordbruksföretag tar man inte hänsyn till om de 
tar emot stöd från EU. Det kan leda till att det inte finns tillräckligt representativ 
information tillgänglig om effekterna av specifika EU-stödåtgärder och inkom -
sterna för specifika grupper, exempelvis unga jordbrukare49. Dessutom betalas 
direktstöd inte enbart till kommersiella jordbrukare utan även till ett stort antal 
deltids- och självhushållningsjordbrukare som inte täcks av ISJR. Kommissionen 
har inte mycket kunskap om inkomsterna och produktionsverksamheten vid 
dessa små jordbruksföretag, som utgör alltifrån 12 % av stödmottagarna av EU:s 
direktstöd i Bulgarien till 79 % i Slovakien50. Det begränsar de slutsatser man kan 
dra från ISJR-resultaten när det gäller de totala effekterna av stödåtgärderna för 
olika kategorier av jordbruksföretag51.48 Det är det tröskelvärde som 
för närvarande tillämpas 
i Tyskland, Frankrike (fast-  
landet), Luxemburg, Neder-  
länderna, Slovakien och 
Förenade kungariket (England, 
Skottland och Wales).
49 Det gäller även åtgärder som 
finansieras genom Ejflu. Enligt 
revisionsrättens undersökning 
inkluderas redan jordbruks-
företag med ekologisk produk-  
tion specifikt i Danmark, Tysk-  
land, Litauen och Nederlän-
derna. Tyskland, Ungern och 
Litauen ägnar också särskild 
uppmärksamhet åt juridiska 
personer som står för en stor 
andel av deras jordbruks-
produktion. Österrike väljer 
särskilt ut jordbruksföretag 
i bergsområden. I Italien har 
man utökat ISJR-urvalet 
betydligt för att få mer exakta 
uppgifter om landsbygds-
åtgärdernas effekter.
50 Se tabellen .
51 I Tjeckien, Danmark, Tyskland 
och Grekland var antalet 
mottagare av direktstöd till 
och med högre än antalet 
jordbruksföretag som ingick 
i FSS eftersom tröskelvärdena 
för FSS innebär att mindre 
jordbruksföretag som inte har 
någon, eller bara mycket liten, 
produktion inte tas med. Där-  
för finns det för ett betydande 
antal jordbruksföretag som får 
stöd från EU:s budget inga 
uppgifter om deras inkomster 
och inte heller om deras 
struktur.
27 Iakttagelser TabellISJR:s täckning av jordbruksbefolkningen och stödmottagarna inom den 
gemensamma jordbrukspolitiken
MedlemsstatJordbruksföretag i 2010 
års FSSNationellt tröskelvärde för 
ISJR (i euro SO)Andel av jordbruks-  
företagen i FSS som är  
representerade i ISJRAndel av mottagarna av 
stöd inom den gemensam -
ma jordbrukspolitiken som 
inte är representerade i ISJR
Belgien 42 850 25 000 72 % 30 %
Bulgarien 370 500 2 000 31 % 12 %
Tjeckien 22 870 8 000 65 % 39 %
Danmark 42 120 15 000 68 % 51 %
Tyskland 299 150 25 000 65 % 47 %
Irland 139 900 8 000 74 % 36 %
Grekland 723 010 4 000 44 % ingen uppgift
Spanien 989 810 4 000 53 % 61 %
Estland 19 620 4 000 41 % 55 %
Frankrike 516 110 25 0001 15 0002 57 % 28 %
Italien 1 620 900 8 000 49 % 38 %
Cypern 38 860 4 000 26 % ingen uppgift
Lettland 83 400 4 000 26 % 67 %
Litauen 199 930 4 000 27 % 69 %
Luxemburg 2 210 25 000 73 % 20 %
Ungern 576 840 4 000 18 % 45 %
Malta 12 540 4 000 24 % 37 %
Nederländerna 72 320 25 000 71 % 25 %
Österrike 150 160 8 000 62 % 26 %
Polen 1 506 620 4 000 48 % 50 %
Portugal 305 260 4 000 36 % 53 %
Rumänien 3 859 030 2 000 27 % ingen uppgift
Slovenien 74 640 4 000 54 % 33 %
Slovakien 24 460 25 000 18 % 79 %
Finland 63 880 8 000 61 % 38 %
Sverige 71 100 15 000 39 % 57 %
Förenade 
kungariket186 650 25 0003 15 000450 % 50 %
EU-27 12 014 740
1 Fastlandet.
2 Guadeloupe, Martinique och Réunion.
3 Utom Nordirland.
4 Nordirland.
Källa : Revisionsrätten, baserat på uppgifter från kommissionen.
28 Iakttagelser
51 
Dessutom ingår inte information om EU-stöd från EGFJ i FSS, och endast ett fåtal 
medlemsstater har unika jordbruksföretagsnummer som skulle göra det möjligt 
att koppla samman FSS- och ISJR-uppgifterna med t.ex. de administrativa upp -
gifter som kommer från det integrerade administrations- och kontrollsystemet 
om stöd och brukad areal. Med en sådan sammankoppling skulle informationen 
om EU:s inkomststöd kunna kombineras med uppgifter om jordbruksstruktur och 
markanvändning. Det skulle också göra det lättare att förstå vilka faktorer som 
avgör jordbrukarnas inkomster och minska uppgiftslämnarnas administrativa 
börda.
Kommissionen och medlemsstaterna såg inte alltid till 
att tillgängliga uppgifter om jordbrukarnas inkomster 
höll tillräckligt hög kvalitet
52 
Fördraget slår fast de grundläggande principerna för EU:s statistik som ska 
uppfylla krav på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt obero -
ende, kostnadseffektivitet och insynsskydd52. Principerna utvecklas ytterligare 
i uppförandekoden avseende europeisk statistik som både medlemsstaterna 
och kommissionen följer. Tillämpningen av uppförandekoden underlättas av en 
kvalitetssäkringsram. Men varken uppförandekoden eller kvalitetssäkringsramen 
är obligatorisk.  De särskilda kriterier som gäller för kvaliteten på den statistik som 
tas fram redovisas i  bilaga V .
53 
För att bedöma om uppgifterna om jordbrukarnas inkomster var tillförlitliga 
granskade vi de system som har införts för att garantera bland annat kvaliteten 
på statistiska uppgifter från EAA och ISJR, i enlighet med uppförandekoden avse -
ende europeisk statistik.52 Artikel 338.2 i EUF-fördraget.
29 Iakttagelser
Det fanns brister i kommissionens förvaltning av 
räkenskaperna för jordbruket
Kommissionen hade inte tillräckligt med aktuell information om 
vilka metoder och uppgiftskällor medlemsstaterna använder för 
att sammanställa EAA
54 
Den information om metoder och uppgiftskällor för EAA (så kallade inventering -
ar) som medlemsstaterna har gett till kommissionen varierade kraftigt i detaljnivå 
och kvalitet och hade inte uppdaterats sedan 2006, och när det gäller tre med -
lemsstater hade ingen sådan inventering gjorts. I alla de sex besökta medlems -
staterna varierade rutinerna och uppgiftskällorna när det gällde väsentliga poster 
betydligt och stämde inte längre överens med beskrivningen i inventeringarna. 
Det innebär att kommissionen inte kan kontrollera om den statistik som med -
lemsstaterna lämnar in är tillräckligt harmoniserad och jämförbar och att dess 
möjligheter att formulera rekommendationer och ta fram riktlinjer för att förbätt -
ra den övergripande kvaliteten på de statistiska uppgifterna begränsas.
55 
De viktigaste EAA-indikatorerna innebär att man jämför jordbruksinkomster för 
det arbete som utförs av dem som är anställda inom jordbruket (uttryckt i jord -
bruksarbetsenheter)53. Om beräkningen av arbetsinsatsen ändras eller är fel på -
verkar det inkomsterna per anställd och kan därmed påverka inkomstuppgifterna 
och tolkningen av dem betydligt. Eurostat hade inte tillräckligt med aktuella upp -
gifter om vilka metoder medlemsstaterna använder och hade därför begränsade 
möjligheter att bedöma exaktheten och jämförbarheten i den information som 
lämnades in. Den arbetstid som lades ned av medlemsstaterna varierade dessut -
om mellan 1 600 timmar per år i Frankrike och 2 120 timmar per år i Polen, vilket 
också påverkar uppgifternas jämförbarhet.53 Beräknas genom att de totala 
inkomsterna delas med det 
totala antalet personer som 
arbetar inom jordbruket 
antingen som avlönade 
arbetstagare eller oberoende 
jordbrukare.
30 Iakttagelser
Rapporteringen av jordbruksinkomster till Eurostat var bristfällig
56 
Vi träffade på flera fall där de uppgifter som redovisades i EAA inte var tillräckligt 
exakta eller jämförbara och där det inverkade betydligt på beräkningen av de 
inkomster som redovisades i EAA. Till exempel fann vi inkonsekventa uppgifter 
i räkenskaperna för vissa produkter som vin och olivolja, arrende av jordbruks-  
mark, upplysningar om annan verksamhet än jordbruk, redovisning av bidrag 
och beräkning av jordbrukets företagsinkomst (se ruta 3 ).Ruta 3Exempel på brister i beräkningen av jordbruksinkomster
I Polen tog statistikkontoret endast med en uppskattning av de arrenden som jordbrukare betalade för statligt 
ägd mark i EAA, och där ingick inte värdet på mark som arrenderades från privata markägare, eftersom det 
inte är känt för myndigheterna. Baserat på ISJR-uppgifterna uppskattar vi emellertid att den marken täcker cir -
ka 61 % av den arrenderade jordbruksarealen i Polen. På liknande sätt tog statistikkontoret i Rumänien endast 
med uppgifter om värdet på mark som arrenderades av jordbruksföretag men inte av enskilda jordbrukare.
Många jordbruksföretag sysslar med bearbetning av jordbruksprodukter som ost, skogsbruksprodukter, 
avverkning och landsbygdsturism. Värdet på den verksamheten måste inkluderas i EAA om den inte går att 
separera från jordbruksverksamheten. Men för många medlemsstater finns det inga uppgifter om värdet på 
den verksamheten.
I Rumänien bokförde statistikkontoret arealrelaterade bidrag för det år då de betalades till jordbrukarna (kon -
tantmetoden). Enligt gällande bestämmelser skulle bidragen ha bokförts för det år då jordbrukaren lämnade 
in ansökan om stöd (periodiserad redovisning).
I Frankrike var uppgifterna om de avgifter vid specifika former av arrendejordbruk (”fermage”) som betalades 
till ägaren/aktieägaren föråldrade och togs inte med korrekt i beräkningen av jordbrukets företagsinkomst. 
Den typen av jordbruk täcker mer än hälften av den utnyttjade jordbruksarealen i Frankrike.
31 Iakttagelser
57 
Medlemsstaterna måste presentera definitiva inkomstuppgifter senast i septem -
ber det påföljande året54. Men medlemsstaterna har ofta ändrat sina uppgifter 
under de efterföljande åren, vilket har haft en väsentlig inverkan på de inkom -
stuppgifter som redovisas i EAA55. Uppdateringarna berodde främst på att fel i de 
uppgifter som hade rapporterats tidigare behövde rättas till, att källuppgifter 
blivit tillgängliga sent eller att bättre uppgiftskällor gett mer exakt information. 
Statistiska uppgifter brukar visserligen revideras när statistik upprättas, men 
uppdateringarna visar att det finns brister i förfarandena för sammanställning av 
EAA i medlemsstaterna och minskar tillförlitligheten i kommissionens viktigaste 
resultatindikator för inkomster.
Kvalitetssäkringen är inte helt ändamålsenlig
58 
Eurostat har försökt förbättra EAA:s kvalitet, men man har inte gjort någon 
heltäckande och oberoende bedömning av om medlemsstaterna har infört en 
ändamålsenlig kvalitetssäkringsram för insamlingen och sammanställningen av 
EAA-uppgifter. År 2010 inrättade Eurostat en gemensam arbetsgrupp som skulle 
fastställa kvalitetsindikatorer för EAA och standarder för kvalitetsrapporteringen. 
Under 2012 ledde Eurostat en självbedömning vid de nationella organ som an -
svarar för EAA-sammanställningen. I samband med det ombads medlemsstater -
na att lämna en övergripande bedömning av kvaliteten på EAA-uppgifterna och 
ange vad som behövde förbättras. Vi konstaterade att fyra medlemsstater56 inte 
lämnade in någon rapport och att Eurostat därför inte hade aktuell och fullstän -
dig information om kvaliteten på de inlämnade EAA-uppgifterna.
Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisnings-
uppgifter fungerade bristfälligt i några medlemsstater
Det tekniska genomförandet av ISJR-undersökningen kan påverka 
uppgifternas kvalitet
59 
Generellt kan man säga att det finns tre olika ISJR-system. I en grupp medlems -
stater får de nationella ISJR-samordningsorganen uppgifter från privata redovis -
ningsbyråer som sköter redovisningen för enskilda jordbruksföretag och även 
använder uppgifterna för jordbrukarnas skattedeklarationer57. I en annan grupp 
är det samordningsorganet som för räkenskaper som ska användas i ISJR och 
håller kontakt direkt med jordbrukarna58. I en tredje grupp anlitar de nationella 
samordningsorganen privata uppgiftsinsamlare som samlar in uppgifter direkt 
från jordbruksföretagen59.54 Bilaga II till förordning (EG) 
nr 138/2004.
55 För Rumänien ledde korri-  
geringen 2014 av jordbrukets 
företagsinkomst 2012 till en 
ökning med 129 %, för Dan-  
mark 104 %, för Luxemburg 
48 %, för Italien 27 % och för 
Belgien 23 %. För Tyskland 
däremot minskade inkoms-
terna med 23 % och för Frank-  
rike med 12 %. Faktorin-
komsterna ändrades betydligt 
för Belgien (+12 %), Tyskland 
(-13 %), Italien (+10 %), Luxem-  
burg (+28 %), Lettland (+43 %) 
och Nederländerna (+13 %).
56 Belgien, Tyskland, Cypern och 
Förenade kungariket.
57 T.ex. i Tyskland och Frankrike.
58 T.ex. i Nederländerna.
59 T.ex. i Spanien, Polen och 
Rumänien.
32 Iakttagelser
60 
Ett direktförvaltat system ger högre kvalitet på uppgifterna. Vi fann ett exempel 
på god praxis i Nederländerna där man har gett ett forskningsinstitut i uppdrag 
att samla in uppgifterna. Institutet har tagit över arbetet med räkenskaperna och 
har direkt tillgång till alla relevanta uppgifter om jordbruksföretagens affärsverk -
samhet. På samma sätt finns det ett incitament till större precision om ISJR-upp -
gifterna hämtas från de uppgifter som används för beskattning, eftersom en fel -
aktig redovisning skulle kunna straffas enligt den nationella skattelagstiftningen.
61 
Med de system vi såg i Spanien och Rumänien fick uppdragstagarna ett fast 
belopp per företagsredovisning som lämnades till samordningsorganet. Det finns 
risk för att man väljer ut jordbruksföretag med enkla strukturer för att minska 
arbetsbördan per företag, och därmed ökad risk för att kvaliteten på informatio -
nen försämras.
Urvalets representativitet varierar stort mellan medlemsstaterna
62 
Kommissionen godkänner den urvalsstorlek som medlemsstaten föreslår men 
har inte tillräckligt med dokumentation över hur den beräknades, vilka antagan -
den som gjordes och om beräkningarna följde statistiska principer. Avgörande 
information, som hur exakta parametrar och konfidensintervall som har använts, 
offentliggörs inte och granskas inte av oberoende experter så att urvalsplanernas 
kvalitet kan bedömas.
63 
Urvalets storlek varierar stort mellan olika medlemsstater och regioner, liksom 
även antalet jordbruksföretag som representeras av ett jordbruksföretag i urva -
let60. Det kan dock finnas stora jordbrukssektorer som är underrepresenterade 
i ISJR. Ett exempel är producenter av vin och vindruvor, citrusfrukter och andra 
frukter, oliver och olika fleråriga grödor i Spanien som tillsammans utgjorde en -
dast 0,8 % av jordbruksföretagen i de olika sektorerna. Dessa sektorer stod dock 
för ungefär 24 % av det totala värdet av Spaniens jordbruksproduktion.60 Antalet jordbruksföretag som 
representeras av ett jord-  
bruksföretag i ISJR-urvalet 
varierar mellan tre i Luxem-
burg och 185 i Rumänien. 
Variationerna kan vara mycket 
större i de olika sektorerna och 
storleksklasserna.
33 Iakttagelser
64 
Kommissionen rekommenderar att nya jordbruksföretag väljs ut slumpmässigt så 
att urvalet blir så statistiskt representativt som möjligt när det gäller uttalanden 
om populationen. Det var endast elva medlemsstater61 som valde ut nya jord -
bruksföretag slumpmässigt. I de övriga medlemsstaterna var emellertid urvalet 
inte alltid överskådligt och begränsades av hur insamlingen av uppgifter organi -
serades. I Tyskland, Spanien, Frankrike, Polen och Rumänien var urvalsprocessen 
i stor utsträckning beroende av initiativ från redovisningskontoren eller uppgifts -
insamlarna som skulle hitta ”lämpliga jordbruksföretag” som uppfyllde urvalskri -
terierna. På så sätt kunde subjektiva faktorer påverka valet av ett jordbruksföre -
tag, vilket påverka de insamlade inkomstuppgifternas representativitet. I Spanien 
resulterade det i stora luckor i ISJR-urvalets täckning av delregioner så att stora 
delar av landet och den regionala strukturen inte var väl representerad. Detta 
påverkar även framtida utvärderingar av direktstödet eftersom Spanien har infört 
ett system med 51 delregioner som för närvarande inte täcks tillräckligt av ISJR.
65 
Det är frivilligt att delta i ISJR-undersökningen. De medlemsstater vi besökte 
hade svårt att hitta ett lämpligt antal jordbruksföretag i nästan samtliga relevan -
ta storleksklasser. Några medlemsstater har infört incitament för att rekrytera 
jordbruksföretag och kompensera dem för den ytterligare bördan, men vi kom 
fram till att dessa åtgärder inte alltid var ändamålsenliga och täckte alla relevanta 
typer och storleksklasser av jordbruksföretag62.
66 
Trots de incitament som har införts är små och mycket stora jordbruksföretag 
kraftigt underrepresenterade i urvalet. Vi konstaterade även svårigheter i Neder -
länderna där 78 % av de nya jordbruksföretag som valdes ut avböjde att delta. 
I Rumänien fanns det inga särskilda incitament vilket gjorde att färre jordbruksfö -
retag än väntat kunde förmås att delta i alla storleksklasser, med särskilda svårig -
heter avseende mycket små och mycket stora jordbruksföretag. Det är emellertid 
viktigt att få fram uppgifter av god kvalitet för alla relevanta storleksklasser 
eftersom situationen vid större eller mindre jordbruksföretag kan vara mycket 
olik den vid företag av genomsnittlig storlek.61 Danmark, Irland, Estland, 
Italien, Lettland, Malta, 
Nederländerna, Slovakien, 
Sverige, Finland och Förenade 
kungariket. Slovenien använ-  
de delvis slumpmässiga urval.
62 Enligt vår enkät betalade 14 
medlemsstater en ersättning 
till det jordbruksföretag som 
deltog (Belgien (Flandern), 
Tyskland, Grekland, Estland, 
Lettland, Litauen, Ungern, 
Malta, Österrike, Polen, 
Slovakien, Slovenien, Finland 
och Sverige). I Belgien 
(Flandern), Kroatien, Italien, 
Litauen, Lettland, Ungern, 
Nederländerna, Finland och 
Förenade kungariket ger 
myndigheterna privilegierad 
tillgång till affärsresultat-
information eller rådgivnings-
tjänster som gör att jord-
bruksföretagen kan jämföra 
sitt eget resultat med andra 
företags resultat.
34 Iakttagelser
Det fanns andra brister i insamlingen av ISJR-uppgifter
67 
ISJR-uppgifterna kommer från en redovisning där poster systematiskt och re -
gelbundet införs under loppet av ett räkenskapsår. Jordbruksföretag som deltar 
i undersökningen måste vilja och kunna sköta redovisningen63.
68 
I Rumänien där de enskilda jordbruksföretagens räkenskaper står för runt 70 % av 
ISJR-urvalet, baserades dock resultatet i stor utsträckning på intervjuer eftersom 
framför allt de små jordbruksföretagen inte fyllde i sina räkenskapshandlingar 
som de borde. På liknande sätt baserades uppgiftsinsamlingen i Spanien i stor ut -
sträckning på intervjuer med jordbrukare i stället för en systematisk registrering 
av bokföringsposter. Det gör att den rapporterade informationen håller betydligt 
sämre kvalitet och inte alltid går att spåra till underliggande uppgifter.
69 
Vi fann också att beräkningen av oavlönad familjearbetskraft inte var enhetlig, 
och kommissionen medgav att antalet arbetade timmar för familjearbetskraft 
ofta överskattas. Det kan leda till att inkomsten per arbetare underskattas och 
påverka indikatorernas tillförlitlighet.
70 
Som regel lämnade medlemsstaterna in ISJR-uppgifterna inom den fastställda 
tidsfristen på tolv månader efter räkenskapsårets slut64. Men uppgifternas kva -
litet var inte alltid så hög som kommissionen förväntade sig och för vissa med -
lemsstaterna krävdes omfattande uppföljningsarbete. För räkenskapsåret 2012 
kunde kommissionen exempelvis publicera resultatet först i november 2014, dvs. 
ungefär två år efter referensårets slut. Kommissionen försökte påskynda proces -
sen genom att höja de ersättningar som betalades till medlemsstaterna65, men 
om inte uppgifternas kvalitet förbättras är det inte troligt att det förkortar pro -
cessen särskilt mycket. Om situationen inte förändras kommer uppgifter som är 
viktiga för övervakningen och utvärderingen av de åtgärder som infördes genom 
reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2013 troligen inte att finnas 
tillgängliga i tid till 2018 års interimsrapport.63 Artikel 2 e i förordning (EG) 
nr 1217/2009.
64 Kommissionens genomförande-  
förordning (EU) nr 1915/83 av 
den 13 juli 1983 om vissa till-  
lämpningsföreskrifter som rör 
redovisning för fastställande 
av inkomster i jordbruks-
företag (EUT L 190, 14.7.1983, 
s. 25).
65 Enligt kommissionens genom-  
förandeförordning (EU) 
nr 283/2012 av den 29 mars 
2012 om fastställande av 
standardarvodet per före-  
tagsredovisning från och med 
räkenskapsåret 2012 i informa-  
tionssystemet för jordbruks-
företagens redovisnings-
uppgifter (EGT L 92, 30.3.2012, 
s. 15) uppgick arvodet till 
160 euro per giltig företags-
redovisning. Från och med 
2015 får medlemsstaterna ett 
tillägg på fem euro per 
företagsredovisning om de 
lämnar in redovisnings-
uppgifter redan inom elva 
månader efter räkenskaps-
årets slut.
35 Iakttagelser
Otillräcklig finansiering i medlemsstaterna kan påverka 
uppgifternas kvalitet
71 
De ersättningar som kommissionen betalar till medlemsstaterna är oberoende 
av systemet för insamling av uppgifter och medlemsstaternas faktiska kostnader. 
ISJR fungerar i allmänhet bättre när medlemsstaterna också har starkt intresse 
av att få fram uppgifter av hög kvalitet om jordbruksföretagens inkomster och 
affärsresultat och därför ser till att finansieringen är tillräcklig. I Nederländerna 
bygger t.ex. ISJR på en stor mängd uppgifter om jordbruksföretagens affärsverk -
samhet samt om miljörelaterade och sociala aspekter som går mycket längre än 
vad som för närvarande krävs på EU-nivå. Och i Tyskland, Frankrike och Polen är 
de nationella myndigheterna mycket angelägna om att ISJR-systemet ska fung -
era, därför att uppgifterna i stor utsträckning används i deras egna politik- och 
resultatanalyser.
72 
Av de medlemsstater vi besökte fann vi flest brister i Spanien och Rumänien. 
Båda har just nu svårigheter att få fram den nationella finansiering som behövs. 
I dessa medlemsstater är man starkt beroende EU-finansiering för att ISJR ska 
fungera. I båda medlemsstaterna användes uppgifterna i mycket begränsad 
utsträckning för nationella ändamål. I Rumänien samlas uppgifterna in endast för 
att rapporteras till kommissionen, och myndigheterna hade inte de nödvändiga 
tekniska resurserna och tillräckligt kvalificerad personal för att ytterligare analy -
sera uppgifterna. Mot bakgrund av medlemsstaternas stora frihet att bestämma 
hur EU-stödet ska fördelas är det emellertid helt avgörande att ISJR som det 
viktigaste verktyget för utvärderingen av effekterna av åtgärderna inom den 
gemensamma jordbrukspolitiken producerar uppgifter av tillräcklig kvalitet för 
alla medlemsstater.
Det finns brister i den formella kvalitetssäkringen av ISJR
73 
ISJR förvaltas av kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygds -
utveckling, som också ansvarar för uppgifternas kvalitet tillsammans med de 
nationella samordningsorganen. Eurostat har ansvaret för att samordna kommis -
sionens statistikarbete66. När det gäller ISJR har Eurostats samordning beskrivits 
i ett samförståndsavtal67. Men avtalet ger inte Eurostat någon övervakande roll.66 Kommissionens beslut av  
den 17 september2012 om 
Eurostat, 2012/504/EU 
(EUT L 251, 18.9.2012, s. 49).
67 Memorandum of understanding 
between Eurostat and the 
directorate general for agri-  
culture and rural development 
in the area of statistics  
(samförståndsavtal mellan 
Eurostat och general-
direktoratet för jordbruk och 
landsbygdsutveckling på 
statistikområdet) av den 
7 maj 2015.
36 Iakttagelser
74 
Av de medlemsstater vi besökte var det bara i Nederländerna som det fanns 
ett formellt kvalitetssäkringsförfarande och det vara bara där som myndighe -
terna godkände urvalet med hänsyn till den underliggande populationen och 
regelbundet kontrollerade det mot gjorda antaganden. I övriga medlemsstater 
kontrollerade samordningsorganen om de uppgifter de fått in var rimliga. Men 
förutom i Polen kompletterade man inte kontrollerna med kontroller på plats för 
att bedöma kvaliteten på uppgiftsinsamlarnas arbete eller spåra den inlämnade 
informationen till den underliggande bokföringen.
75 
Kommissionen är medveten om att det förekommer problem med ISJR i enskilda 
medlemsstater68. Men än så länge har ingen tidsplan slagits fast för hur situa -
tionen ska förbättras, och stora brister behöver alltjämt åtgärdas, t.ex. att olika 
sektorer och storleksklasser inte täcks tillräckligt väl i alla medlemsstater, att det 
saknas incitament för att förmå jordbruksföretag att delta i många medlemssta -
ter och att finansieringen är bristfällig.
76 
Kommissionen försöker komma till rätta med bristerna i ISJR och undersöker 
tillsammans med medlemsstaterna hur man kan uppnå ett kostnadseffektivare 
system för uppgiftsinsamling. Man planerar också att använda ISJR för att ta fram 
aktuell information om hållbarhetsindikatorer på företagsnivå. Det är dock troligt 
att inga konkreta förbättringar genomförs före slutet av 2017, och att uppgifterna 
inte kommer att finnas tillgängliga före slutet av 2019. Det kan komma att påver -
ka utvärderingen av 2013 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken.
Begränsningar i de tillgängliga uppgifterna, vaga mål 
för vissa åtgärder inom den gemensamma jordbruks-
politiken och bristfälliga resultatindikatorer påverkar 
kommissionens möjligheter att visa vad som har 
uppnåtts
77 
Uppgifterna från EAA och ISJR ligger till grund för kommissionens bedömning 
av effekterna av de åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken som är 
inriktade på jordbrukarnas inkomster. För att resultatbedömningen ska bli ända -
målsenlig måste det inte bara finnas uppgifter av god kvalitet om jordbrukarnas 
inkomster utan även redan från början tydligt fastställda mål för åtgärderna och 
särskilda indikatorer för målen. Dessutom är inte inkomsterna det enda målet för 
med den gemensamma jordbrukspolitiken och inte det enda målet för de flesta 
åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.68 Kommissionen konstaterade 
stora brister även i Grekland.
37 Iakttagelser
78 
Vi analyserade om tydliga mål hade fastställts från början för de åtgärder inom 
den gemensamma jordbrukspolitiken som hängde samman med jordbrukarnas 
inkomster. Utifrån det bedömde vi om kommissionen hade fastställt relevanta 
indikatorer som gjorde det möjligt att bedöma effekterna av åtgärder inom den 
gemensamma jordbrukspolitiken till stöd för jordbrukarnas inkomster. Vidare 
bedömde vi om man med hjälp av resultatindikatorerna för den innevarande 
programperioden kommer att kunna mäta i vilken utsträckning de målen har 
uppnåtts. Vår analys bekräftades även av experterna.
Direktstödet har många olika mål och det är svårt att mäta 
hur väl de har uppnåtts
79 
För att analysera målen för den gemensamma jordbrukspolitiken med avseen -
de på jordbrukarnas inkomster använde vi budgetförordningens SMART-krite -
rier, enligt vilka målen ska vara specifika, mätbara, uppnåbara, relevanta och 
tidsbundna69.
80 
I allmänhet får de kommersiella jordbruksföretagen sina inkomster huvudsakli -
gen från försäljning av produkter. Direktstödet till jordbrukarna är till sin karaktär 
en kompletterande inkomst. Dessutom kan det förväntas påverka jordbrukarnas 
inkomster genom att det påverkar deras affärsbeslut70.
81 
Det allmänna målet för den gemensamma jordbrukspolitiken om en hållbar 
livsmedelsproduktion och dess inverkan på jordbruksinkomsterna har hittills inte 
översatts till mätbara målvärden. Hur enskilda åtgärder inom direktstödordning -
arna mer exakt ska bidra till att detta övergripande mål uppnås har inte heller 
angetts, eftersom det varken i förordningen71 eller ingressen till den tillräckligt 
tydligt fastställs några specifika mål eller några utgångsvärden eller målvärden 
som resultatet kan mätas mot. Även förhållandet till andra mål för den gemen -
samma jordbrukspolitiken, såsom hållbar förvaltning av naturresurser, är kompli -
cerat och kan också påverka jordbrukarnas inkomster.69 Artikel 30.3 i Europa-
parlamentets och rådets 
förordning (EU, Euratom) 
nr 966/2012 av den 25 oktober 
2012 om finansiella regler för 
unionens allmänna budget 
och om upphävande av rådets 
förordning (EG, Euratom) 
nr 1605/2002 (EUT L 298, 
26.10.2012, s. 1).
70 Enligt kommissionen utgjorde 
direktstödet 11,2 % av de 
kommersiella jordbruks-
företagens intäkter i EU 2012. 
Andelen varierar dock stort 
mellan olika jordbruksföretag 
och medlemsstater. ( EU Farm 
Economics Overview based on 
2012 FADN data  (översikt över 
jordbruksekonomin på grund-  
val av ISJR-uppgifter), s.1).
71 Förordning (EU) nr 1307/2013. 
Den tillgängliga budgeten 
motsvarar i stort sett beloppet 
för det EU-stöd som historiskt 
har betalats ut till jordbrukare 
för odling av mark eller 
djurhållning (kopplat stöd).
38 Iakttagelser
82 
Kommissionen anser att direktstödet, också tillsammans med andra åtgärder, 
samtidigt bör bidra till att en mängd olika mål uppnås, exempelvis stöd till jord -
bruksföretagens ekonomiska livskraft, bättre produktivitet och konkurrenskraft 
i jordbruket och främjande av hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåt -
gärder. På grund av att det generellt sett är otydligt vad man förväntas uppnå 
med de allmänna och särskilda målen med den gemensamma jordbrukspolitiken 
är det naturligt nog svårt att utifrån resultatindikatorerna bedöma om en åtgärd 
har uppnått sitt mål. De många olika alternativen medlemsstaterna kan välja när 
de genomför direktstödet gör det hela än mer komplext, eftersom effekterna på 
jordbruksmarknaderna och inkomstskillnaderna mellan jordbrukarna kan vara 
mycket olika i olika medlemsstater.
Resultatindikatorerna inom den gemensamma jordbruks-
politiken när det gäller jordbrukarnas inkomster kan inte 
tydligt kopplas till åtgärder och faktisk måluppfyllelse
83 
Indikatorerna ska möjliggöra en bedömning av den gemensamma jordbruks -
politikens framsteg, effektivitet och ändamålsenlighet i förhållande till målen72. 
De ska vara relevanta, godkända, trovärdiga, mätbara och stabila och baseras på 
tillförlitlig statistik73.
84 
Effektindikatorerna  ska visa de sammanlagda effekterna av åtgärderna inom 
den gemensamma jordbrukspolitiken. När det gäller jordbrukarnas inkomster är 
jordbrukens företagsinkomster och jordbrukens faktorinkomster, som en del av 
det allmänna målet om hållbar livsmedelsproduktion, de mest relevanta effektin -
dikatorerna. Men de visar bara trender och inte inkomster i absoluta tal, och man 
har inte fastställt några utgångsvärden. Dessutom beror förändringar av dessa 
indikatorer främst på prisförändringar och inte på effekterna av åtgärderna inom 
den gemensamma jordbrukspolitiken. De kan inte heller ge någon information 
om i vilken utsträckning den gemensamma jordbrukspolitiken har lett till att 
fördragets mål om en skälig levnadsstandard för jordbruksbefolkningen har upp -
nåtts eftersom det inte finns några lämpliga uppgifter tillgängliga på EU-nivå.72 Artikel 1 i kommissionens 
förordning (EG) nr 834/2014 av 
den 22 juli 2014 om tillämp-
ningsföreskrifter för den 
gemensamma ramen för 
övervakning och utvärdering 
av den gemensamma jord-  
brukspolitiken (EUT L 230, 
1.8.2014, s. 1).
73 Så långt det är möjligt ska 
indikatorerna uppfylla 
RACER-kriterierna (dvs. vara 
relevanta, godkända, tro-  
värdiga, enkla och stabila):  
Part III: Annexes to impact 
assessment guidelines  (del III: 
bilagor till riktlinjer för 
konsekvensbedömning) 
(Europeiska kommissionen, 
15.1.2009 – http://ec.europa.
eu/smart-regulation/impact/
commission_guidelines/docs/
iag_2009_  
annex_en.pdf ).
39 Iakttagelser
85 
Vi konstaterade också att kommissionens resultatindikatorer , i den utsträck -
ning de är direkt kopplade till inkomster, är relevanta för det allmänna målet 
om hållbar livsmedelsproduktion och därmed för jordbrukarnas inkomster från 
jordbruket. Den information som indikatorerna ger är dock återigen inte tillräck -
ligt exakt för att tillräckligt tydligt kunna kopplas till EU-åtgärderna och visa att 
de har bidraget till de önskade effekterna (se ruta 4 ). Eftersom inga mål- eller 
utgångsvärden har fastställts kan inte indikatorerna ge någon information om 
möjliga skillnader mellan den önskade och den faktiska måluppfyllelsen och 
huruvida åtgärderna har bidragit till att minska skillnaderna. Ruta 4Brister i kommissionens resultatindikatorer för jordbrukarnas inkomster
Indikatorn direktstödets andel av jordbruksinkomsten , som beräknas på grundval av EAA, visar hur stor 
betydelse direktstödet har för jordbrukssektorn. Men de underliggande uppgifterna för indikatorn är inte till -
räckligt tillförlitliga74. Dessutom snedvrids indikatorn av följande situationer: Det finns jordbruksföretag som 
får direktstöd men som inte producerar något och alltså inte har någon jordbruksinkomst. Samtidigt gene -
reras i vissa medlemsstater en stor del av jordbruksinkomsterna av jordbrukare som inte får något direktstöd 
eller bara mycket små belopp75. Slutligen tar indikatorn ingen hänsyn till att jordbrukarens inkomster minskar 
när arrendeavgifterna ökar som ett resultat av att direktstödet kapitaliseras i markpriset. Vidare framgår det 
inte heller klart om en förändring av indikatorn beror helt eller främst på specifika åtgärder inom den gemen -
samma jordbrukspolitiken, förändringar på marknaden eller andra faktorer.
Indikatorn variationer i jordbruksinkomsterna  påverkas i första hand av prisfluktuationerna på världsmark -
naden. Denna indikator, som beräknas på grundval av ISJR-uppgifter, kan ge relevant information om direkt -
stödets övergripande ändamålsenlighet när det gäller att dämpa effekterna av instabilitet på marknaden. Den 
är dock inte tillräckligt tillförlitlig eftersom den inte tar hänsyn till bidrag, skatter och inkomster från annan 
verksamhet än jordbruk, vilka kan spela en viktig roll för att hjälpa jordbrukarna att klara prisfluktuationerna.
Indikatorn mervärde för primärproducenter i livsmedelskedjan  gäller den primära jordbruksproduktio -
nens mervärde jämfört med andra stadier i livsmedelskedjan som livsmedelsbearbetningsindustrin, grossister 
eller livsmedelsbutiker. Indikatorn är inte tillräckligt tillförlitlig eftersom det kan uppstå situationer där indika -
torn minskar samtidigt som jordbruksinkomsterna ökar. Det händer t.ex. om det finns stor efterfrågan på nya 
livsmedelsprodukter och det leder till högre produktpriser. Om det inträffar minskar troligen jordbrukarnas 
andel av livsmedelskedjan, trots att jordbrukarnas inkomster kanske är högre.
74 Se punkt 38.
75 I Nederländerna kom 39 % av jordbruksproduktionen från jordbruksföretag som inte fick direktstöd.
40 Iakttagelser
86 
Kommissionens indikatorer tar inte hänsyn till andra resultat som är viktiga för 
direktstödets effekter på inkomsterna. Till exempel finns det ingen resultatin -
dikator som ger information om i vilken utsträckning jordbruksbefolkningen 
använder direktstödet och stödet faktiskt går till jordbruksproducenter och om 
de nya systemen för direktstöd bättre stödjer jordbrukare med låga inkomster än 
före reformen.
87 
Indikatorerna ger inte heller mycket information om huruvida EU-stödet bidrar 
till att inkomstmålet uppnås effektivt, eftersom indikatorerna inte kan visa om 
andra nivåer på eller former av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken 
skulle påverka jordbruksinkomsterna i samma omfattning och till samma budget -
kostnader eller att en specifik åtgärd var tillräckligt riktad för att på effektivast 
möjliga sätt hantera marknadsmisslyckanden.
41
 Slutsatser och 
rekommendationer
88 
Livsmedelsproduktion och jordbrukarnas inkomster och levnadsstandard lyfts 
särskilt fram i fördraget. Efter 2013 års reform av den gemensamma jordbruks -
politiken går en tredjedel av EU:s budget fortfarande direkt eller indirekt till att 
stabilisera marknaderna och stödja jordbrukarnas inkomster och därigenom 
bidra till en hållbar livsmedelsproduktion och en skälig levnadsstandard för 
jordbrukarna.
89 
Vi har tidigare sett att det behövs mer tillförlitlig och heltäckande statistik och 
indikatorer för att man närmare ska kunna följa vilken effekt den gemensamma 
jordbrukspolitiken har, där mer än två tredjedelar av budgetmedlen används till 
inkomststöd.
90 
Med den nya ramen för övervakning och utvärdering av den gemensamma jord -
brukspolitiken måste kommissionen bedöma den kombinerade effekten av åtgär -
derna inom den gemensamma jordbrukspolitiken i förhållande till de fastslagna 
målen. Detta förutsätter tillräckligt med statistiska uppgifter av god kvalitet.
91 
Vi kom fram till att kommissionens system för att mäta den gemensamma jord -
brukspolitikens resultat i förhållande till jordbrukarnas inkomster inte är tillräck -
ligt väl utformat och att kvaliteten och kvantiteten på de statistiska uppgifter 
man använder för att analysera jordbrukarnas inkomster har stora begränsningar.
Kommissionen har inte tydligt fastställt vilka 
statistiska uppgifter man behöver för att bedöma 
resultatet av åtgärder inom den gemensamma 
jordbrukspolitiken till stöd för jordbrukarnas 
inkomster på ett ändamålsenligt sätt
92 
Det finns inga representativa uppgifter om jordbrukshushållens disponibla 
inkomst, vilket skulle göra det lättare att bedöma hur väl fördragets mål att 
tillförsäkra jordbrukarna en skälig levnadsstandard har uppnåtts. Det finns heller 
inget tillförlitligt system som gör det möjligt att jämföra jordbruksinkomster med 
inkomsterna i andra ekonomiska sektorer, något som skulle kunna motivera EU:s 
inkomststöd till jordbrukare (punkterna 26–32).
42 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 1 – Utarbeta ramar för insamling och 
jämförelse av relevant information om jordbrukarnas 
inkomster
Kommissionen bör utveckla en mer heltäckande statistisk ram för hur uppgifter 
ska tas fram om jordbrukshushållens disponibla inkomster för att få en bättre 
bild av jordbrukarnas levnadsstandard. I detta syfte bör kommissionen i samar -
bete med medlemsstaterna utifrån en gemensam metod överväga hur man bäst 
utvecklar och kombinerar de statistikinstrument som EU redan har.
Kommissionen bör också förbättra ramen för jämförelsen av jordbrukarnas in -
komster med inkomsterna i andra ekonomiska sektorer.
93 
De viktigaste verktygen på EU-nivå för närvarande är räkenskaperna för jord -
bruket (EAA) och informationssystemet för jordbruksföretagens redovisnings -
uppgifter (ISJR). Båda ger uppgifter som är centrala när man ska mäta effekterna 
av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken för hållbar livsmedels -
produktion och till stöd för jordbrukarnas inkomster. Dessa instrument har dock 
stora begränsningar, och viktiga uppgifter kanske inte finns tillgängliga för en 
ändamålsenlig bedömning av de åtgärder inom den gemensamma jordbruks-  
politiken som är inriktade på stöd till jordbrukarnas inkomster.
94 
EAA:s potential har ännu inte utnyttjats fullt ut, och de ger inte tillräcklig infor -
mation om viktiga faktorer som påverkar jordbrukarnas inkomster. Dessutom 
använder kommissionen inte alltid EAA-uppgifterna korrekt (punkterna 33–39).
Rekommendation 2 – Utveckla EAA
Kommissionen bör vidareutveckla EAA så att deras potential kan utnyttjas bättre 
och
 ο de kan ge mer detaljerad information om de faktorer som påverkar 
jordbruksinkomsten,
 ο regionala uppgifter kan överföras baserat på formella överenskommelser 
med medlemsstaterna.
Kommissionen bör även
 ο undersöka om EAA kan vidareutvecklas så att de ger en rimlig uppskattning 
av det ekonomiska värdet på de kollektiva nyttigheter som produceras av 
jordbrukssektorn,
 ο se till att EAA-uppgifterna används på lämpligt sätt i inkomstindikatorerna.
43 Slutsatser och rekommendationer
95 
ISJR är ett viktigt verktyg för utvärderingen av den gemensamma jordbrukspoli -
tiken, men systemet har begränsningar. Inkomstindikatorerna har inte anpassats 
fullt ut till jordbruksföretagens utveckling i jordbrukssektorn, och informationen 
om jordbruksföretagens övriga jordbruksrelaterade inkomster är ofullständig. Vi -
dare finns det inga uppgifter på EU-nivå om ett stort antal mottagare av EU-stöd 
(punkterna 40–51).
Rekommendation 3 – Utveckla synergieffekter mellan ISJR 
och andra statistikverktyg
Kommissionens analys av jordbrukarnas inkomster bör baseras på indikatorer 
som tar hänsyn till den aktuella situationen inom jordbruket och på tillräckliga 
och enhetliga uppgifter om alla mottagare som åtgärderna inom den gemen -
samma jordbrukspolitiken riktas till. Det skulle kunna göras med hjälp av syner -
gieffekter mellan de administrativa uppgifter som redan finns eller genom en 
vidareutveckling av ISJR eller andra lämpliga statistikverktyg.
Kommissionen och medlemsstaterna såg inte alltid  
till att de uppgifter som användes för att mäta jord-
brukarnas inkomster höll tillräckligt hög kvalitet
96 
Kommissionen hade inte tillräckligt med aktuell information om vilka metoder 
och uppgiftskällor medlemsstaterna använde för EAA, rapporteringen till Euros -
tat var bristfällig och kvalitetssäkringen var inte helt ändamålsenlig. Detta kan 
påverka exaktheten i de uppgifter som rapporteras och göra dem svårare att 
jämföra. Det gör också att man kan ifrågasätta tillförlitligheten i kommissionens 
viktigaste indikator för övervakningen av effekterna av den gemensamma jord -
brukspolitiken (punkterna 53–58).
Rekommendation 4 – Förbättra EAA:s kvalitet
Mot bakgrund av EAA:s betydelse vid övervakningen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken bör kommissionen införa regelbunden kvalitetsrapportering 
om EAA och skaffa sig rimliga garantier för att medlemsstaterna inför en kvali -
tetssäkringsram för att se till att de uppgifter som medlemsstaterna lämnar är 
jämförbara och har sammanställs i enlighet med de kvalitetskriterier som gäller 
för europeisk statistik.
44 Slutsatser och rekommendationer
97 
När det gäller ISJR påverkade det tekniska genomförandet av undersökningen 
uppgifternas kvalitet, och urvalets representativitet varierade mellan medlems -
staterna. Det innebar att ISJR inte täckte alla sektorer, storleksklasser och regio -
ner tillräckligt väl, vilket gör systemet mindre användbart vid analyser. Vidare kan 
otillräcklig finansiering i medlemsstaterna av insamling av ISJR-uppgifter påverka 
uppgifternas kvalitet (punkterna 59–72).
98 
Revisionen visade att kvalitetssäkringen av ISJR hade vissa brister 
(punkter-na 73–76).
Rekommendation 5 – Förbättra ISJR:s kvalitet
Kommissionen bör också försöka komma till rätta med de konstaterade bristerna 
i genomförandet av ISJR genom att komma överens med de berörda medlems -
staterna om en tydlig tidsplan och uppmuntra dem att bättre utnyttja systemets 
potential.
Kommissionen bör vidareutveckla de nuvarande kvalitetssystemen för medlems -
staternas upprättande av ISJR-statistik för att se till att de sektorer och storleks -
klasser av jordbruksföretag som är intressanta för den gemensamma jordbruks -
politiken är tillräckligt väl representerade i alla medlemsstater och även speglar 
de val som medlemsstaterna har gjort när det gäller olika alternativ inom den 
gemensamma jordbrukspolitiken.
Kommissionen har inte fastställt relevanta indikatorer 
som möjliggör en ändamålsenlig mätning av effekter-  
na av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspoli-
tiken till stöd för jordbrukarnas inkomster
99 
På grund av att målen för vissa åtgärder inom den gemensamma jordbrukspoliti -
ken är vaga och att det saknas utgångsvärden är det svårt att utifrån resultatin-  
dikatorerna bedöma om enskilda åtgärder inom den gemensamma jordbrukspo -
litiken till stöd för jordbrukarnas inkomster har uppfyllt målen. Medlemsstaternas 
olika val vid genomförandet av direktstödet innebär en ytterligare svårighet för 
kommissionen vid analysen av om stödet bidrog effektivare och ändamålsenliga -
re till att målen för den gemensamma jordbrukspolitiken uppnås och därmed gav 
ett europeiskt mervärde (punkterna 79–82).
45 Slutsatser och rekommendationer
100  
Kommissionens indikatorer för hållbar livsmedelsproduktion och jordbrukarnas 
inkomster är inte tillräckligt tillförlitliga eller inte tillräckligt tydligt kopplade till 
åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att visa om åtgärderna 
har bidragit ändamålsenligt och effektivt till de önskade effekterna. Den begrän -
sade tillgången till uppgifter minskar ytterligare indikatorernas relevans. De ger 
inte heller mycket information om huruvida målen uppnåddes effektivt, vilket 
förutsätter noggrann analys av de faktorer som påverkar jordbrukarnas inkomster 
(punkterna 83–87).
Rekommendation 6 – Förbättra mätningen av effekterna av 
åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken till stöd 
för jordbrukarnas inkomster
Med hänsyn till de brister som vi har identifierat bör kommissionen se till att 
informationen om vilka effekter åtgärderna inom den gemensamma jordbruks -
politiken har på jordbrukarnas inkomster blir tillförlitligare och fullständigare 
genom att
 ο från början fastställa lämpliga operativa mål och utgångsvärden som effek -
terna av åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken kan jämföras 
med för nästa programperiod,
 ο i samband med sina utvärderingar komplettera den nuvarande ramen för 
resultatindikatorer med andra relevanta uppgifter av god kvalitet för att mäta 
de resultat som uppnåtts,
 ο också i samband med sina utvärderingar bedöma hur ändamålsenliga och 
effektiva åtgärderna till stöd för jordbrukarnas inkomster är.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten Augustyn 
Kubik som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 13 januari 2016.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande

46
 Bilagor
Medlemsstaternas val vid genomförandet av direktstöd från EU
Medlemsstat GrundstödEnhetlig 
arealersätt -
ningOmfördel -
nings-
stödStöd till 
unga jord-  
brukareStöd till 
områden med 
naturliga 
begränsningarStöd till jordbruks -
metoder med 
gynnsam inverkan 
på klimatet och 
miljön1Frivilligt 
kopplat stödOrdning -
en för 
småbrukare
Belgien X – X X – X X –
Bulgarien – X X X – X X X
Tjeckien – X – X – X X –
Danmark X – – X X X X X
Tyskland X – X X – X – X
Estland – X – X – X X –
Irland X – – X – X X –
Grekland X – – X – X X X
Spanien X – – X – X X X
Frankrike X – X X – X X –
Kroatien X – X X – X X X
Italien X – – X – X X X
Cypern – X – X – X X –
Lettland – X – X – X X –
Litauen – X X X – X X X
Luxemburg X – – X – X X –
Ungern – X – X – X X X
Malta X – – X – X X X
Nederländerna X – – X – X X –
Österrike X – – X – X X X
Polen – X X X – X X X
Portugal X – – X – X X X
Rumänien – X X X – X X X
Slovenien X – – X – X X X
Slovakien – X – X – X X –
Finland X – – X – X X –
Sverige X – – X – X X –
Förenade 
kungariketX – – X – X X –
1 Miljöanpassningsstöd .Bilaga I
47 Bilagor
Beräkning av jordbruksinkomster enligt definitionen  
i räkenskaperna för jordbruket (EAA)Bilaga II
Jordbrukets slutliga produktion
= Bruttoförädlingsvärde till baspris
= Nettoförädlingsvärde till baspris
= Jordbrukets faktorinkomst  Indikator A
Indikator B
Indikator CDividerat med 
oavlönad arbetsinsats Dividerat med 
total arbetsinsats
- 
Utbetalda 
räntor- Utbe-
talda 
arrenden- Ersättning 
till anställda+ 
Mottagna 
räntor+ Övriga 
produktions-
subventioner- Andra 
skatter på 
produktion- Kapitalförslitning - Insatsförb-
rukning
= Jordbrukets 
företagsinkomst 
netto 
48 Bilagor
Beräkning av inkomster i informationssystemet för jordbruksföretagens  
redovisningsuppgifter (ISJR)Bilaga III Utgående lager av jordbruksprodukter
+ Försäljning
+ Justering av värdena i inventarieförteckningen
över boskap
+ Jordbrukshushållets förbrukning
+ Jordbrukets egen förbrukning
= Produktion (djur och grödor)- Ursprungligt lager jordbruksprodukter
- Inköp av djur
- Insatsförbrukning 
+ Stöd till jordbruksföretaget - Saldo moms och företagsskatter
= Företagets bruttomervärde (företagets bruttoinkomst)
- Avskrivningar
= Jordbruksföretagets nettomervärde
- Utbetalda löner, arrenden och räntor + Investeringsstöd
= Familjejordbrukets inkomst
49 Bilagor
Kommissionens resultatindikatorer för bedömningen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken
Outputindikatorer (till vem och vad går stödet)
Direktstöd
Areal och antal jordbrukare inom
 ο Ordningen för grundstöd
 ο Systemet för enhetlig arealersättning
 ο Nationellt övergångsstöd
 ο Omfördelningsstöd
 ο Miljöanpassningsstöd (diversifiering av grödor, permanent gräsmark, arealer med ekologiskt fokus, ekologiska jordbrukare etc.)
 ο Stöd till unga jordbrukare
 ο Ordningen för småbrukare
 ο Frivilligt kopplat stöd
 ο Stöd till områden med naturliga begränsningar
 ο Nationella program inom bomullssektorn
Marknadsåtgärder
 ο Offentlig intervention (volym och tidsperiod)
 ο Privat lagring (volym och tidsperiod)
 ο Exportbidrag (produktvolym som exporteras med exportbidrag) 
 ο Exceptionella åtgärder (vid behov)
 ο Producentorganisationer (procentandel av produktionen som saluförs av producentorganisationer och sammanslutningar av 
producentorganisationer) 
 ο Program i skolorna (antal slutstödmottagare inom skolmjölks- och skolfruktsprogrammen)
 ο Antal hektar med nyplanterade vinstockar 
 ο Antal hektar omstrukturerade vinodlingar 
 ο Antal marknadsföringsprojekt, investeringsprojekt och innovationsåtgärder inom vinsektorn
Övergripande aspekter
 ο Antal hektar och andel stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken som omfattas av tvärvillkor 
 ο Geografiska beteckningar för kvalitetspolitik (vinsektorn), antal nya skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och 
garanterade traditionella specialiteter per sektor
 ο Antal hektar med ekologiskt jordbruk (totalt och under omställning) och antal certifierade registrerade ekologiska aktörer 
 ο Antal program (inom och utanför EU) och antal nya organisationskandidater när det gäller marknadsföring
 ο Antal jordbrukare som fått jordbruksrådgivningBilaga IV
50 Bilagor
Effektindikatorer (på de områden där den gemensamma jordbrukspolitiken förväntas ge effekter)
Allmänt mål: hållbar livsmedelsproduktion
 Jordbrukets företagsinkomst – Jordbrukets faktorinkomst – Jordbrukets sammanlagda faktorproduktivitet – Variationer för råvarupriser inom EU – Pris -
utveckling för livsmedelsprodukter för konsumtion – Handelsbalans på jordbruksområdet
Allmänt mål: hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder
Utsläpp från jordbruket – Index över fåglar i jordbruksmarker – Jordbruk med högt naturvärde – Uttag av vatten för jordbruk – Vattenkvalitet – Organiskt 
material i jordbruksjord – Markerosion på grund av vatten
Allmänt mål: balanserad territoriell utveckling
Sysselsättningsgrad inom jordbruket – Nivå av fattigdom på landsbygden – BNP per capita på landsbygden
Resultatindikatorer (vad som har uppnåtts genom åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken)
Särskilda mål: bidra till jordbruksinkomster, begränsa variationerna i jordbruksinkomsterna, förbättra EU-jordbrukets konkurrens -
kraft, öka andelen av livsmedelskedjan och bibehålla marknadsstabilitet
Direktstödens andel av jordbruksinkomsten – Variationer i jordbruksinkomsterna (per typ av jordbruk och per ekonomisk storlek) – Mervärde för primär -
producenter i livsmedelskedjan – EU:s jordbruksexport – EU:s jordbruksexports andel av världsexporten – EU:s jordbruksexports andel av slutprodukter – 
Volymprocent av den totala EU-produktionen som utgörs av produkter i interventionslager som köpts in eller i privata lager – Volymprocent av den totala 
EU-produktionen som utgörs av produkter som exporteras med exportbidrag – EU:s råvarupriser jämfört med världspriser – Produktionens värde inom 
EU:s kvalitetssystem jämfört med det totala värdet för jordbruks- och livsmedelsproduktionen – Det ekologiska jordbrukets omfattning – Andel ekologisk 
areal av den totala utnyttjade jordbruksarealen (UJA) – Andel ekologiska djurbesättningar av de totala besättningarna
Särskilda mål: tillhandahålla kollektiva nyttigheter, mildra effekterna av klimatförändringen och främja resurseffektivitet genom 
innovation
Mångfald av grödor (på ett jordbruk och i en region) – Betesmarkens andel av den totala utnyttjade jordbruksarealen – Andel områden med ekologiskt 
fokus av den totala jordbruksarealen – Andel områden som omfattas av miljöanpassning – Nettoutsläpp av växthusgaser från jordbruksmark
Särskilt mål: bevara ett diversifierat jordbruk
Strukturella skillnader (i absoluta tal och i relativa tal) – Kompletterande resultatindikatorer för landsbygdsutveckling enligt specifikationen i genom-  
förandeförordning (EU) nr 808/2014Bilaga  IV
51 Bilagor
Kvalitetskriterier för EU-statistik1
Principer i Eurostats uppförandekod
Relevans Mått på i hur hög grad statistiken tillgodoser användarnas nuvarande och potentiella behov.
Noggrannhet Grad av överensstämmelse mellan skattningarna och de okända sanna värdena.
AktualitetPerioden mellan den tidpunkt då de statistiska uppgifterna finns tillgängliga och den händelse eller företeelse som de 
beskriver.
Punktlighet Den tid som förflyter mellan det datum uppgifterna görs tillgängliga och det datum som de skulle ha lämnats.
Tillgänglighet och 
tydlighetDe villkor och sätt på vilka användarna kan få tillgång till, använda och tolka uppgifter.
JämförbarhetMätning av effekten av skillnader i de statistiska begrepp, mätverktyg och mätförfaranden som använts, när statistik från 
olika geografiska områden eller sektorsområden eller från olika tidsperioder jämförs.
Samstämmighet Mått på i vilken utsträckning uppgifterna med tillförlitlighet kan kombineras på olika sätt och för olika ändamål
1 Artikel 12 i förordning (EG) nr 223/2009.Bilaga V
52 Kommissionens  
svar
Sammanfattning
I
I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget ) anges fem mål för den gemensamma 
jordbrukspolitiken, varav endast ett är kopplat till jordbrukarnas inkomster (men utan att faktiskt nämna ordet 
”inkomst”).
I 2013 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken anges tre politiska mål (hållbar livsmedelsproduktion, 
hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder samt balanserad territoriell utveckling). Jordbruksinkomster 
nämns uttryckligen i samband med det första målet.
Inkomster är dock inte det enda målet för den gemensamma jordbrukspolitiken och direktstöd är inte det enda 
instrumentet i den gemensamma jordbrukspolitiken som inverkar på inkomsterna. Instrumentens effekter är inte 
heller begränsade till inkomster eftersom de stöder gemensamt tillhandahållande av privata och kollektiva nyt -
tigheter. Som arealbaserade utbetalningar utgör de inte bara ett inkomststöd för jordbrukarna, utan bidrar också, 
tillsammans med andra instrument i den gemensamma jordbrukspolitiken, till andra mål i samband med markan -
vändning, t.ex. markskydd, stärkande av den biologiska mångfalden och klimatbegränsande åtgärder. Det är därför 
ytterst svårt att se ett tydligt samband mellan vissa stöd och enskilda effekter.
II
Den nya övervaknings- och utvärderingsramen avseende den gemensamma jordbrukspolitiken har tydligt utfor -
mats av lagstiftaren. Den är utformad för att fånga upp de olika åtgärdernas kombinerade effekter i förhållande till 
de nämnda målen. Alla mål kommer att övervakas och bedömas med hjälp av en bred uppsättning gemensamma 
indikatorer, varav vissa är åtgärdsspecifika och andra är mer allmänna för att avspegla de kombinerade effekterna.
Enskilda indikatorer är användbara som en utgångspunkt, men kan inte användas för att direkt bedöma effek -
terna av en viss politisk inriktning eller åtgärd. Detta måste göras i en utvärdering, där andra faktorer som påverkar 
politiken och dess effekter beaktas. För- eller nackdelarna med enskilda indikatorer beror alltså på hur de används 
i utvärderingen.
IV
Enskilda indikatorer och verktyg har både starka och svaga punkter. Som helhet ger systemet dock bästa möjliga 
avvägning mellan informationsbehoven, relaterade kostnader och den administrativa bördan.
Det som uppfattas som begränsningar av de statistiska uppgifterna utgör i själva verket de viktigaste aspekterna av 
uppgiftskällorna.
V
Kommissionen har representativa uppgifter om jordbruksinkomster. Dessa uppgifter kan användas för att bedöma 
resultatet av den gemensamma jordbrukspolitikens åtgärder till stöd för jordbrukarnas inkomster.
I fördraget görs en koppling att en höjning av produktiviteten inom jordbruket kan tillförsäkra jordbruksbefolk -
ningen en skälig levnadsstandard, främst genom att höja den individuella inkomsten för dem som arbetar i jordbru -
ket. Det är dock lämpligt att fokusera på jordbruksinkomster, eftersom denna inkomst är av stor betydelse för den 
gemensamma jordbrukspolitiken.
Kommissionens svar 53
VI a) – Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter är inte 
utformat för att samla in data om jordbrukshushållens inkomster
Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (nedan kallat ISJR ) är en central uppgiftskälla 
för övervaknings- och utvärderingsramen avseende den gemensamma jordbrukspolitiken. Målen för ISJR fastställs 
tydligt i rådets förordning (EG) nr 1217/2009 av den 30 november 2009, dvs. att samla in redovisningsuppgifter som 
behövs för årligt fastställande av inkomster i de jordbruksföretag som ingår i undersökningsområdet och för analys 
av övriga ekonomiska förhållanden i jordbruksföretagen. Bedömningar av jordbrukarnas levnadsstandard eller jord -
brukshushållens inkomster omfattas inte av ISJR.
VI b) – Kostnaderna för att samla in uppgifter om jordbrukshushållens inkomster kan 
uppväga fördelarna
Kommissionen är medveten om det allmänna analytiska värdet av statistik som omfattar hushållsinkomster inom 
olika sektorer, och flera försök att införa insamling av sådana uppgifter har gjorts de senaste åren. Diskussionen har 
dock inte gett positiva resultat, vilket även beror på medlemsstaternas motstånd mot att inbegripa information om 
beskattning i statistiken. Med tanke på att den gemensamma jordbrukspolitiken inriktas på stöd för inkomster från 
jordbruks- och landsbygdsutvecklingsverksamheter var en allmän övervakning av jordbrukshushållens inkomster 
ingen prioritering, och det var inte heller möjligt att inbegripa insamling av dessa nya uppgifter i det statistiska 
arbetsprogrammet. I stället har en särskild EU-undersökning (EU-Silc) tagits fram för att samla in information om 
EU-hushållens levnadsvillkor.
VI c) – Informationen om jordbruksinkomster från ISRJ är komplett
ISJR-underlaget omfattar mycket riktigt endast jordbruksföretag med redovisning och bokföring. Om icke-kom -
mersiella jordbruksföretag tas med skulle uppgifterna bli mindre tillförlitliga eftersom de grundas mer på uppskatt -
ningar än konkreta bevis. Användningen av olika gränser per EU-medlemsstat innebär dock att ISJR-underlaget 
omfattar jordbruksföretag av olika ekonomisk storlek, vilket i sin tur gör att man kan ta hänsyn till jordbruksföreta -
gens kommersiella karaktär inom olika jordbrukssektorer i Europa.
VII
Det grundliga system för kontroll och validering av uppgifter som kommissionen har infört för ISJR garanterar att de 
insamlade uppgifterna håller hög kvalitet. Besök på plats gör det dessutom möjligt att följa upp konstaterade pro -
blem. Revisionsrätten har inte identifierat några konkreta brister i de förfaranden för uppgiftsvalidering som införts 
av kommissionens avdelningar.
ISJR-uppgifter används i stor utsträckning av kommissionens avdelningar och forskarvärlden, vilket garanterar att 
primära användare effektivt kan kontrollera uppgifternas kvalitet.
VIII
De mål som används för resultatmätningen i övervaknings- och utvärderingsramen av den gemensamma jordbruks -
politiken fastställs tydligt i förordning (EU) nr 1306/2013. Varje enskild indikator har sina för- och nackdelar, men den 
uppsättning indikatorer som har tagits fram i detta sammanhang ger bästa möjliga avvägning mellan informations -
behoven, de relaterade kostnaderna och den administrativa bördan.
Kommissionens svar 54
IX a)
Kommissionen godtar delvis denna rekommendation och kommer att överväga hur den kan genomföras.
Kommissionen anser att den befintliga ramen för information om jordbruksinkomster kan stärkas, men samtidigt 
kan de eventuella fördelarna med att ta fram en ram för information om jordbrukshushållens disponibla inkomst 
uppvägas av den administrativa bördan. Det skulle dessutom vara känsligt att fastställa den rättsliga grunden för 
sådan uppgiftsinsamling.
Jordbrukshushållens disponibla inkomst är ett mycket bredare begrepp än jordbruksinkomster. Den gemensamma 
jordbrukspolitiken stöder jordbrukarnas inkomster genom att stödja deras jordbruksverksamhet. Därför är det vik -
tigt att analysera utvecklingen av jordbruksinkomster för att kunna utvärdera om målen har uppnåtts.
IX b)
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen planerar att
— utveckla räkenskaperna för jordbruket (EAA) för att tillhandahålla mer detaljerad information om de faktorer 
som påverkar jordbruksinkomsterna,
— genomföra en studie för att undersöka om EAA kan vidareutvecklas för att ge en rimlig uppskattning av det 
ekonomiska värdet på de kollektiva nyttigheter som produceras av jordbruksföretagen,
— inleda en diskussion med medlemsstaterna om möjligheterna att formalisera de operativa arrangemangen så 
att de täcker regionala EAA,
— undersöka om EAA-information används på lämpligt sätt i inkomstindikatorerna.
IX c)
Kommissionen godtar denna rekommendation.
ISJR-uppgifter täcker redan nästan allt EU-stöd.
IX d)
När det gäller EAA godtar kommissionen rekommendationen. Kommissionen planerar att införa regelbunden 
kvalitetsrapportering om EAA samt efterlevnadsbedömningar i syfte att få rimlig garanti för att medlemsstaterna 
inrättar kvalitetssäkringssystem.
När det gäller ISJR kommer kommissionen att åtgärda de brister som har konstaterats i genomförandet av ISJR 
genom att enas om en tydlig tidtabell  med de berörda medlemsstaterna och uppmuntra dem att utnyttja syste -
mets möjligheter på ett bättre sätt. Kommissionen är medveten om problemen med ISJR-resultat i enskilda med -
lemsstater och åtgärder vidtas redan för att hantera befintliga brister. En årlig plan för besök på plats genomförs, 
kombinerat med åtgärdsplaner och uppföljningsmöten för att utvärdera de framsteg som görs med överenskomna 
punkter. Under de senaste åren har detta tillvägagångssätt lett till avsevärda förbättringar i flera medlemsstater.
Kommissionens svar 55
X
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Indikatorerna är bara utgångspunkten för utvärderingarna. I detta sammanhang är det god praxis för utvärderarna 
att använda kompletterande information för att bedöma resultaten. I utvärderingarna bedöms – bland annat – hur 
ändamålsenliga och effektiva åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken har varit mot de uppställda 
målen.
Inledning
03
När det gäller direktstöd inleddes i samband med 2003 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken en 
övergång från stöd kopplat till produktionstyp till stöd frikopplat  från produktionen. Syftet var att förstärka jordbru -
kets marknadsorientering (inga fler begränsningar av jordbrukarnas produktionsval), och åtgärderna var förenliga 
med våra WTO-åtaganden. Båda typerna av stöd, både före och efter 2003, var dock en form av inkomststöd till 
jordbrukare.
Även andra instrument inom den gemensamma jordbrukspolitiken bidrar till jordbrukarnas inkomster, t.ex. investe -
ringsstöd eller stöd i områden med naturliga begränsningar (landsbygdsutveckling) och marknadsåtgärder (gemen -
sam organisation av jordbruksmarknaderna).
En av de starkaste tendenserna under de tio senaste åren är dessutom den ökade betoningen på miljö- och klimat -
frågor, inte bara genom införandet av miljöanpassningsstöd 2013, utan även genom tvärvillkor och många andra 
miljöåtgärder. Stödet inom den gemensamma jordbrukspolitiken förväntas ge inkomststöd till jordbrukarna, men 
bidrar samtidigt  till miljö- (och klimat-) förbättringar.
04
Under arbetet med reformen fördes breda diskussioner med berörda parter och andra institutioner om målen för 
den gemensamma jordbrukspolitiken och den specifika motiveringen för direktstöd och andra instrument. En 
offentlig diskussion har förts och kommissionen har lagt fram ett meddelande. Kommissionens lagstiftningsförslag 
om direktstöd innehöll t.ex. en motivering till varför reformen var nödvändig (KOM(2011) 625 slutlig/2).
Dessutom har de tre allmänna målen för den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripits i förordning (EU) 
nr 1306/2013 (artikel 110) och de särskilda målen anges i genomförandeförordningen (EU) nr 834/2014 (skäl 2).
06
Den gemensamma jordbrukspolitiken stöttar jordbrukarnas inkomster genom att stödja deras jordbruksverksamhet 
(arealbaserat stöd, några sektorsspecifika stöd, investeringar, marknadsåtgärder samt miljöåtgärder i jordbruksom -
råden). Därför är det konsekvent att övervaka inkomsterna från dessa jordbruksverksamheter. Att övervaka jord -
brukshushållens totala inkomster på EU-nivå är intressant, men sådana uppgifter bör inte bilda underlaget för att 
avgöra behovet av stöd som riktas mot jordbruksverksamheter.
Kommissionen anser att begreppet jordbrukshushållens totala disponibla inkomster (total inkomst minus skatter 
och socialförsäkringsavgifter) inte är det mest relevanta för den gemensamma jordbrukspolitikens ändamål. En skä -
lig levnadsstandard för jordbruksbefolkningen ska särskilt tillförsäkras genom höjning av den individuella inkom -
sten för dem som arbetar i jordbruket.
Kommissionens svar 56
12
I skäl 68 i förordning (EU) nr 1306/2013 anges också målen mot vilka detta ska göras. För att göra detta används de indi -
katorer som anges i genomförandeförordningarna EU) nr 808/2014 och (EU) nr 834/2014.
15
Indikatorerna utgör underlag för en bedömning av den gemensamma jordbrukspolitikens resultat mot de uppställda 
målen, dvs. ändamålsenlighet, effektivitet, relevans, samstämmighet och mervärde på EU-nivå. Indikatorerna som 
sådana, särskilt betraktade för sig, möjliggör dock inte en bedömning av resultaten av en politik, åtgärd eller verk -
samhet, eftersom utvecklingen av indikatorvärdet över tiden måste bedömas och tolkas utifrån det sammanhang de 
uppstår i.
16
Efter revisionsrättens revision granskade kommissionen den rättsliga ramen för ISJR genom att bland annat inbegripa 
inkomst från annat förvärvsarbete.
Iakttagelser
25 – Den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen avseende den 
gemensamma jordbrukspolitiken
Den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen har tydligt fastställts i lagstiftningen, även när det gäller jord -
brukarnas inkomster. Ramen omfattar en hierarki av indikatorer som är kopplade till olika nivåer för den gemensamma 
jordbrukspolitikens effekter, resultat, produktion och sammanhang. För varje indikator har motsvarande uppgiftskällor 
fastställts, med betoning på etablerade kontroller av uppgiftsinsamlingen. Förbättringar är naturligtvis alltid möjliga, 
men det finns en tydlig datauppsättning.
26
I artikel 39.1 b i EUF-fördraget kopplas målet att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard till jord -
brukets produktivitet. Denna koppling slås fast redan i själva artikeln, som direkt hänvisar till ”dem som arbetar i jord -
bruket”. Denna hänvisning omfattar inte personer som inte arbetar i jordbruket (t.ex. hushållsmedlemmar som arbetar 
i andra yrken) eller verksamheter som jordbrukaren bedriver som helt klart inte är relaterade till jordbruksverksamhet. 
Detta innebär i sin tur att artikel 39.1 b i EUF-fördraget har en tydlig koppling till artikel 39.1 a i fördraget (”höja pro -
duktiviteten inom jordbruket”), vilket understryks av orden ”på så sätt” i början av artikel 39.1 b. Kommissionen anser 
därför att det är lämpligt att fokusera på jordbruksinkomster (inklusive sidoverksamheter), eftersom denna inkomst är 
av yttersta vikt för den gemensamma jordbrukspolitiken (och inte hushållens totala inkomster utanför jordbruk och 
landsbygdsutveckling).
27
Den statistiska ramen för att tillhandahålla information om jordbruksinkomster utgörs av ISJR och EAA. Informationen 
om jordbrukshushållens inkomster samlas in inom ramen för EU-Silc och urvalets storlek är utformad för att täcka hela 
befolkningen. I de flesta medlemsstater möjliggör detta generellt sett inte uppdelade uppgifter för jordbrukssektorn.
Eftersom de tillgängliga informationspunkterna om den ökande vikten av inkomster som inte är relaterade till jord -
bruksverksamhet i strikt bemärkelse utan rör diversifiering av jordbruksverksamheten, har ISJR-undersökningen 
genomgått en grundlig revision, och jordbrukens inkomstberäkning omfattar nu en helt ny uppsättning uppgifter om 
inkomst från annat förvärvsarbete som är relaterat till jordbruket.
Kommissionen har undersökt om det är möjligt att samla in uppgifter på mikronivå om jordbrukshushållens inkomster. 
Projektet om statistik över inkomster för jordbrukshushållssektorn (IAHS) fortsattes dock inte inom ramen för ständiga 
kommittén för jordbruksstatistik.
Kommissionens svar 57
28
Storleken på urvalet för EU-Silc är utformad för att täcka hela befolkningen. I de flesta medlemsstater möjliggör 
detta generellt sett inte tillräckligt exakta uppdelade uppgifter för jordbrukssektorn.
30 – Inkomstjämförelse mellan ekonomiska sektorer
Kommissionen anser att det är viktigt att jämföra jordbruksinkomsterna  med genomsnittliga löner i andra ekono -
miska sektorer och att det finns ett referenssystem för detta1.
Den gemensamma jordbrukspolitiken stöttar jordbrukarnas inkomster genom att stödja deras jordbruksverksamhet 
(arealbaserat stöd, några sektorsspecifika stöd, investeringar, marknadsåtgärder samt miljöåtgärder i jordbruksom -
råden). Därför är det konsekvent att övervaka inkomsten från dessa jordbruksverksamheter och jämföra den med 
alternativkostnaderna, dvs. den lön som skulle kunna betalas i andra sektorer. Att övervaka jordbrukshushållens 
totala inkomster på EU-nivå är intressant, men sådana uppgifter bör inte utgöra underlaget för att avgöra behovet 
av stöd som riktas mot jordbruksverksamheter.
32
Jämförelser mellan inkomstnivåerna för olika typer av jordbruksföretag görs löpande på grundval av ISJR-uppgifter. 
En sådan åtskillnad är dock inte möjlig i nationalräkenskaperna, vare sig för jordbruket eller för andra ekonomiska 
sektorer. De värden som fås fram kan användas som indikatorer på hur jordbruket kan jämföras med andra ekono -
miska sektorer, som är lika mångskiftande som jordbruket är.
33
EAA sammanställs enligt de grundläggande begreppen och reglerna i ENS 952. Förordning (EU) nr 549/2013 är dock 
inte tillämplig på EAA, och ENS 2010 (den reviderade versionen av ENS 95) kan endast tillämpas genom en ändring 
av rättsakten om EAA, ett arbete som pågår för närvarande.
De största skillnaderna mellan ENS 95 och ENS 2010 rör inte speciellt jordbruket. Vissa medlemsstater undersökte 
konsekvenserna av ändringen, vissa drog slutsatsen att påverkan var obetydlig, andra att ändringen inte hade 
någon inverkan alls.
34
Det stämmer att EAA inte är utformat för att bidra vid en analys av enskilda sektorers beroende av bidrag och deras 
betydelse för ett hållbart jordbruk i olika regioner, för specifika typer av produktion eller för specifika socioekono -
miska grupper av jordbrukare.
Kommissionen använder därför ISJR för att utvärdera effekten av stöd på jordbruksföretagsnivå.
1 S iffrorna bör tolkas med försiktighet med tanke på de begreppsmässiga skillnaderna mellan mätningen av jordbrukares inkomster 
från jordbruksverksamheter och de genomsnittliga lönerna i ekonomin och bristen på tillförlitliga uppgifter om arbetsstatistik räknat 
i heltidsekvivalenter för den totala ekonomin i vissa medlemsstater.
2 E NS är det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet, som används av EU-medlemsstaterna och andra länder.
Kommissionens svar 58
35
Kommissionen håller med om att uppgifter om markpriser och arrenden är viktiga för att bedöma den gemen -
samma jordbrukspolitikens effekter. I november 2014 och juli 2015 lade kommissionen fram ett förslag till kom -
missionens förordning om markpriser och arrenden för ständiga kommittén för jordbruksstatistik respektive 
direktörsgruppen för jordbruksstatistik (DGAS), som var tänkt som ett första steg mot en eventuell förordning 
från parlamentet och rådet. Kommissionens förordning vann inte stöd i ständiga kommittén för jordbruksstatis -
tik och direktörsgruppen för jordbruksstatistik. De ansåg att statistik över markpriser är känslig och att det låga 
antalet transaktioner kan leda till otillförlitlig statistik. I ”strategin för jordbruksstatistik 2020 och därefter” före -
skrivs ett eventuellt inbegripande av statistik över jordbrukspriser i en ramförordning om statistik över insatsvaror 
i jordbruket/jordbruksproduktion.
36
Skriftliga överenskommelser som ett sätt att genomföra det europeiska statistiska programmet erkänns i artikel 
14.1c i förordning (EG) nr 223/2009, och sådana överenskommelser ingås mellan de nationella statistikmyndighe -
terna och kommissionen.
Dessa arrangemang inrättades före förordning (EG) nr 223/2009 och ingicks på grundval av muntliga avtal.
Kommissionen kommer att vidta åtgärder för att formalisera de gällande arrangemangen när det gäller tillhandahål -
landet av regionala EAA-uppgifter.
38
EAA visar både absoluta värden och indikatorer. Indikatorerna är naturligtvis avsedda att övervaka ändringar över 
tid, medan de absoluta värdena kan användas för att jämföra genomsnittliga inkomstnivåer mellan länder när 
de sätts i rätt sammanhang. Presentationen per årsarbetsenhet är inte avsedd att visa inkomstnivåer för enskilda 
personer eller hushåll (och ännu mindre jordbrukshushållens levnadsstandard). Syftet är snarare att visa effekten 
av strukturella förändringar (dvs. minskningen av antalet arbetstillfällen inom jordbruket) på de genomsnittliga 
jordbruksinkomsterna över tiden. Kommissionen är dessutom väl medveten om de oundvikliga begränsningarna 
i samband med användningen av indikatorer. Att använda en enskild indikator för resultatbedömning eller för att 
isolerat bedöma för- eller nackdelar har därför endast begränsat värde.
39
Enligt Eurostat FSS 2010 drevs 97 % av jordbruksföretagen i EU av enskilda ägare (se revisionsrättens punkt 6), även 
om juridiska personer bedrev jordbruk i 27 % av EU:s jordbruksområde.
I sin beskrivning av indikatorn ”jordbrukets företagsinkomst” för den gemensamma jordbrukspolitikens övervak -
nings- och utvärderingssystem har kommissionen mycket tydligt förklarat att detta inte är en indikator på total 
inkomst eller jordbrukshushållens disponibla inkomst, eftersom jordbrukshushåll, förutom sina rent jordbruksrela -
terade inkomster, även kan ha inkomst från andra källor (annan verksamhet än jordbruk, lön, sociala förmåner och 
avkastning av egendom). Jordbrukets företagsinkomst får med andra ord inte betraktas som jordbruksinkomst3.
Det är viktigt att analysera tillgänglig statistik på ett heltäckande sätt. Information från ISJR kan komplettera infor -
mationen från EAA.
3 S e http://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2015/2015-10-01-context-indicators_en.pdf
Kommissionens svar 59
41
Stora förändringar av ISJR har även föranletts av de successiva reformerna av den gemensamma jordbrukspoli -
tiken. Vissa variabler för miljöåtgärder i jordbruket och en ny uppsättning variabler för stöd, inklusive miljöan -
passningsstöd, lades till ISJR-enkäten (förordningarna (EU) nr 385/2012 och (EU) nr 2015/220) för att motsvara den 
gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2008 ledde likaså 
till ändringar av ISJR i förordning (EG) nr 868/2008, 2003 års reform föranledde ändringar av ISJR i förordning (EG) 
nr 2253/2004 osv.
42
Externa produktionsfaktorer beaktas i andra indikatorer, t.ex. jordbrukens nettoinkomst och jordbrukets nettoin -
komst per familjearbetsenhet. Ett stort antal indikatorer från ISJR-resultat kan använda och anpassas för särskilda 
analytiska behov.
43
Inkomstindikatorn jordbrukets nettovärde per årsarbetsenhet är tillämplig även på dessa jordbruksföretag. Det är 
viktigt att betona att ISJR samlar in information genom en komplett uppsättning enskilda redovisningsvariabler, 
som gör det möjligt att slå ihop uppgifterna igen enligt specifika analytiska behov.
44
Inkomstindikatorer för jordbruksföretag som är organiserade som vanliga företag kan tas fram om de behövs för 
analytiska ändamål.
45
Icke-monetära inkomster registreras inte uttryckligen i ISJR:s datainsamling, men beaktas i de analyser som baseras 
på ISJR-uppgifter (t.ex. i indikatorer för avlönad familjearbetskraft och jordbruksföretagens vinster). Analyser av 
effekten av beskattning av kapitalinkomster på medlemsstatsnivå omfattas inte av ISJR:s tillämpningsområde.
46
Den senaste versionen av jordbruksintäkter i ISJR omfattar annan inkomstbringande verksamhet som är direkt rela -
terad till jordbruksföretaget.
47
Om en verksamhet förvaltas i separata affärsenheter än det jordbruksföretag som ingår i ISJR-urvalet bidrar den 
inte till jordbrukets inkomst.
Det kan mycket väl finnas gråzoner mellan jordbruksverksamhet och annan verksamhet, men kommissionen anser 
att kompletterande intäktskällor som helt klart inte är jordbruksrelaterade är av mindre vikt för den gemensamma 
jordbrukspolitiken.
Ruta 2
Uppgifter om inkomster från annan inkomstbringande verksamhet knuten till jordbruksföretaget har bara sam -
lats in sedan räkenskapsåret 2014 och dessa uppgifter ska lämnas till kommissionen senast den 31 december 2015 
(några månader senare för Storbritannien och Tyskland). Därför grundas bedömningen att behandlingen är inkon -
sekvent främst på de registreringsmetoder som användes före införandet av den nya metoden för jordbruksintäkter.
Samtliga EU-medlemsstater förväntas lämna sina uppgifter enligt de harmoniserade regler som de har varit med om 
att utforma och rösta fram inom kommittén för ISJR. Behandlingen av annan inkomstbringande verksamhet som är 
direkt knuten till jordbruksföretaget kan inte utvärderas förrän alla validerade uppgifter för 2014 finns tillgängliga.
Kommissionens svar 60
48
Såsom förklaras i lagstiftningen om och metoden för ISJR är medlemsstaternas olika tröskelvärden och täckning en 
av de nödvändiga förutsättningarna för att skapa ISJR-urvalet och få meningsfulla resultat med tanke på omfatt -
ningen av och syftena med denna undersökning. Varierade tröskelvärden speglar och beaktar därför de varierade 
strukturerna hos jordbruksföretagen i olika medlemsstater. När det gäller EU-bidragens täckning ger den årliga jäm -
förelsen mellan det totala belopp i direktstöd som beviljats förmånstagare i EU och de totala resultat som fås från 
ISJR-datainsamlingen en bra täckning av EU, t.ex. över 90 % av täckningen för frikopplat direktstöd. Detta framgår 
också av den omfattande användningen av ISJR-uppgifter i konsekvensbedömningar och ekonomiska analyser av 
hur den gemensamma jordbrukspolitikens stöd påverkar jordbruksinkomsterna.
49
Eftersom de jordbruksföretag som ingår i ISJR står för den största möjliga andelen av jordbruksproduktionen, 
jordbruksarealen och arbetskraften av de företag som drivs på ett marknadsorienterat sätt, är det inkomsterna från 
denna typ av jordbruksföretag som ISJR syftar till att jämföra. Jämförelser av jordbruksinkomsterna mellan med -
lemsstaterna med hjälp av ISJR är meningsfulla just för att jordbruksföretagens olika struktur i olika länder speglas 
i urvalet. Om jordbruksföretag med ett standardresultat på 10 000 euro om året inte är representativt för de jord -
bruksföretag som ingår i ISJR i en viss medlemsstat, finns det ingen anledning att ta med dem i jämförelsen. Jäm -
förelser av arbetstagarnas genomsnittsinkomst i alla jordbruksföretag som ingår i ISJR kan därför leda till felaktiga 
tolkningar av inkomstsituationen för medlemsstaternas jordbruksföretag om inte uppgifterna kompletteras med 
detaljerade förklaringar om vilka jordbruksföretag som ingår i uppgifterna.
50
ISJR inrättades för att samla in redovisningsuppgifter som särskilt behövs för
a) årligt fastställande av inkomstförhållanden gällande jordbruksföretag som ingår i undersökningsområdet, och
b) analys av övriga ekonomiska förhållanden i jordbruksföretagen.
Det utformades varken för att vara representativt för EU-stödmottagare eller för att vara ett övervakningsverktyg 
för landsbygdsutvecklingsåtgärder. Detta skulle kräva anpassning av urvalet vid varje reform av politiken, vilket 
skulle äventyra uppgifternas kontinuitet och tillförlitlighet.
ISJR täcker dock över 90 % av direktstödet. De stödmottagare som inte omfattas är främst deltids- och självhushåll -
ningsjordbrukare. De faller under respektive tröskelvärden och tar emot endast en liten del av den totala budgeten. 
Dessa stödmottagare för sannolikt inte redovisning som kan användas i ISJR.
Strukturella anpassningar av EU:s jordbruksföretag har lett till att antalet jordbruk har minskats, vilket i sin tur har 
lett till en minskning av antalet direktstödmottagare (- 12 % i EU-15, - 7 % i EU-10 sedan 2005, - 4 % i Bulgarien och 
Rumänien sedan 2008). En mindre andel av stödmottagarna får låga belopp av direktstöd, vilket innebär att ett 
högre genomsnittligt belopp beviljas per stödmottagare, särskilt i medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 och 
20 07.
51
Kommissionen och medlemsstaterna arbetar redan tillsammans för att göra det möjligt att kombinera information 
om EU-inkomststöd med uppgifter om jordbruksstruktur och markanvändning. En arbetsgrupp om kopplingarna 
mellan administrativa uppgiftskällor, statistik och ISJR inrättades 2012. Flera medlemsstater deltog genom att 
utbyta erfarenheter om de olika integrationsnivåerna mellan deras uppgiftskällor. Detta arbete fortsätter inom 
ramen för Eurostats arbete med en strategi för jordbruksstatistik fram till 2020 och därefter, som har stark betoning 
på integration av olika uppgiftskällor. Ett antal tekniska och rättsliga problem måste lösas, men prioriteringen är 
otvivelaktigt att förbättra användningen av administrativa uppgifter i statistiken.
Kommissionens svar 61
52
De statistiska principerna för framställningen av europeisk statistik anges i förordning (EG) nr 223/2009 om euro -
peisk statistik. De utgör kvalitetssäkringssystemets ryggrad och är rättsligt bindande. Uppförandekoden är ett 
självreglerande hjälpmedel som antagits av EESK. Dess tillämpning inom ramen för det europeiska statistiksys -
temet (ESS) övervakas genom expertgranskning och förbättringsåtgärder. Enligt den ändrade förordningen (EG) 
nr 223/2009 ska medlemsstaterna och kommissionen vidta alla nödvändiga åtgärder för att behålla förtroendet för 
europeisk statistik genom åtaganden om att skapa förtroende för statistiken.
54
Kommissionen har återigen begärt in EAA-inventeringar.
Arbetet med nya inventeringar inleddes i december 2014. Tidsfristen för att lämna in inventeringarna sattes till den 
30 september 2016.
55
De nya inventeringar som nämns i punkt 54 kommer att ge aktuell information om metoderna, vilken sedan kan 
användas för att bedöma de problem som nämns i denna iakttagelse.
56
Kommissionen har inom ramen för arbetsgruppen för jordbruksräkenskaper och priser arbetat med de inkonse -
kventa uppgifter som har påträffades för vin och olivolja i december 2014. Arbetet pågår fortfarande.
Ruta 3 – Andra strecksatsen
I vilken utsträckning samma sekundära icke-jordbruksaktiviteter inte är särskiljbara eller ej beror på de administra -
tiva reglerna, som varierar mellan medlemsstaterna. Faktum är att det i förordning (EG) nr 138/2004 uttryckligen 
anges att varje land ska ställa samman en egen lista över ej särskiljbara sekundära icke-jordbruksaktiviteter på 
grundval av jordbrukets särdrag i det egna landet (bilaga 1, punkt 1.30).
Ruta 3 – Tredje strecksatsen
Enligt de rumänska myndigheterna behandlas stöden enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 138/2004. Stöden 
i fråga härrör från systemet för enhetlig arealersättning (SAPS), som är den förenklade versionen av systemet med 
samlat gårdsstöd. SAPS är tillämpligt i medlemsstater som anslöt sig till unionen 2004 eller senare4.
Rumänien hävdar att SAPS-betalningarna utgör subventioner som inte är direkt kopplade till produktionen eller 
produktionsfaktorerna i den mening som avses i punkt 3.065 och att de utgör direkt inkomststöd i den mening som 
avses i punkt 3.066. Denna fråga kommer att följas upp av kommissionen.
Ruta 3 – Fjärde strecksatsen
För Frankrike kommer denna fråga att följas upp av kommissionen.
4 Enligt förordning (EG) nr 138/2004, bilagan, avsnitt 2, Andra produktionssubventioner,
 3. 065.   Det kan vara svårt att tillämpa periodiseringsprincipen på övriga produktionssubventioner. … När det gäller subventioner som inte är direkt 
kopplade till produktionen eller produktionsfaktorerna är det svårt att fastställa tidpunkten då händelsen som ger upphov till subventionen 
inträffar och att särskilja den från tidpunkten då subventionen betalas. I detta särfall redovisas subventionerna då de erhålls (betalningskriteriet).
 3. 066.  Följande särskilda behandlingar rekommenderas:
  …
   Öv riga subventioner som inte är direkt kopplade till produkterna eller produktionsfaktorerna (t.ex. direkt inkomststöd, stöd till mindre 
gynnade områden etc.): det rekommenderas att betalningskriteriet används även fortsättningsvis, eftersom det är svårt att fastställa när 
ersättningsansökningarna lämnades och när beloppen är säkra.
Kommissionens svar 62
57
Revidering av statistiska uppgifter är standard och denna metod används inom alla statistikområden i hela världen. 
Revideringar görs när ny information bli tillgänglig som kan integreras i resultaten för att förbättra kvaliteten. Revi -
deringar förbättrar resultatens kvalitet. Vid valideringsförfaranden kontaktar kommissionen avsändaren när uppda -
teringarna överskrider vissa gränsvärden.
58
Kommissionen har påmint de fyra medlemsstaterna om att de måste lämna in sina självbedömningar.
Kommissionens gemensamma svar avseende punkterna 60 och 61
Det sätt som det valda systemet genomförs på bidrar till hög eller låg kvalitet.
62
Såsom tydligt anges i EU-lagstiftningen (artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 1217/2009) godkänner den nationella 
kommittén planen för val innan den överlämnas till kommissionen. De nationella statistikkontoren företräds i de 
nationella kommittéerna, där de ger expertråd om exakta parametrar och konfidensintervall.
Tidigare hade kommissionen inte den fullständiga information som revisionsrätten nämner. Situationen har dock 
förbättrats under de senaste åren.
63
Urvalsstorleken ska inte enbart bero på det totala antalet företag, utan syftet är att se till att jordbruksverksamhe -
terna täcks enligt jordbrukssektorns mångfald när det gäller typer av och storlekar på jordbruksföretagen i varje 
region. En viss andel jordbruksföretag kan därför anses vara representativa eller ej, beroende på hur liknande jord -
bruken i samma grupp är.
När det gäller det spanska exemplet grundas revisionsrättens analys på uppgifter som samlades in enligt det 
föregående avtalet, som inte alltid säkerställde den önskvärda representativiteten. Detta avtal har reviderats och 
förbättringarna avspeglas i uppgifterna för de följande åren.
64
Kommissionen känner till de metoder som används för att välja ut jordbruksföretag, eftersom denna information 
ingår i de faktablad om urvalsplanen som medlemsstaterna ska skicka varje år (artikel 3 i kommissionens genom -
förandeförordning (EU) 2015/220). Kunskapen om metoderna möjliggör ytterligare analyser av det inflytande som 
subjektiva faktorer eventuellt kan ha på representativiteten hos de inkomstuppgifter som inhämtas.
När det gäller det spanska urvalet utgör delregionerna inte ett mått på täckningen. Faktum är att ISJR-uppgifterna 
ska vara representativa för ISJR-avdelningen (regionen), och urvalsstorleken fastställs för att garantera denna täck -
ningsnivå. Detta innebär dock inte att en utvärdering av direktstöd är omöjlig bara för att de politiska regionerna 
inte fullständigt motsvarar de statistiska regionerna. Avslutningsvis garanteras de territoriella strukturernas repre -
sentativitet på en högre nivå av geografisk aggregering (vilket ofta är fallet med urvalsundersökningar).
Kommissionens svar 63
Kommissionens gemensamma svar avseende punkterna 65 och 66
Kommissionen är medveten om dessa svårigheter och lämpliga åtgärder vidtas vid analyser av uppgifter för grup -
per där färre jordbruksföretag ingår i urvalet. Det är värt att betona att ISJR-analyser främst görs av ekonomiska 
analytiker som arbetar vid kommissionen i nära samarbete med uppgiftskontrollanter och samordningsorgan. För 
varje extern begäran om uppgifter från forskare tillhandahåller dataanalytikerna dessutom all nödvändig hjälp och 
information för att se till att uppgifterna tolkas på lämpligt sätt.
68
Kommissionen är medveten om att bokföring är mindre vanligt vid små jordbruksföretag. Det är skälet till att mer 
uppmärksamhet har ägnats åt att analysera möjliga lösningar för länder som Spanien och Rumänien, med risken att 
samla in uppgifter av dålig kvalitet.
Efter att ha analyserat jordbrukssektorns strukturella utveckling föreslog det spanska sambandsorganet att tröskel -
värdet skulle ökas från och med uppgifterna för räkenskapsåret 2015, med samma antal jordbruksföretag i urvalet, 
för att på så sätt ersätta små jordbruksföretag utan bokföring med mer representativa rapporterande jordbruk.
När det gäller Rumänien har ISJR-urvalet och uppgifternas kvalitet observerats noggrant sedan de första åren efter 
EU-anslutningen med tanke på den komplexa strukturen hos jordbruket i detta land, som står för en tredjedel av 
alla mindre jordbruksföretag i EU.
69
ISJR-resultaten presenteras per årsarbetsenhet (t.ex. inkomstindikatorn jordbrukets nettovärde per årsarbetsenhet), 
vilket gör att de är jämförbara oavsett antalet arbetade timmar i ett visst jordbruksföretag.
70
Det är nödvändigt att finna en avvägning mellan snabbt offentliggörande och tillfredsställande uppgiftskvalitet. 
Uppgifternas kvalitet prioriteras eftersom information om jordbruksinkomster är grundläggande för den gemen -
samma jordbrukspolitiken och uppgifterna inte kan användas utan validering. Kontinuerliga insatser görs dock för 
se till att uppgifterna blir tillgängliga snabbare (2 000 variabla enkäter skickas ut till cirka 85 000 jordbruksföretag 
per år i de 28 medlemsstaterna).
Det tar dessutom inte längre tid att få tillgång till validerade ISJR-uppgifter än någon annan uppgiftskälla, där 
grundliga uppgiftskontroller och validering av uppgifter från enskilda jordbruksföretag krävs.
De ISJR-baserade analyser som offentliggörs av kommissionen innehåller uppskattningar som gör det möjligt att 
analysera uppgifterna med längre perspektiv än tillgängliga årliga datauppsättningar.
Tack vare gemensamma insatser från kommissionen och medlemsstaterna har kvaliteten på de uppgifter som 
kommer att finnas tillgängliga för utvärderingen av 2013 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken klart 
förbättrats.
Kommissionens svar 64
72
Den möjliga EU-finansieringen i Rumänien motsvarar 160 euro multiplicerat med 6 000 jordbruksföretag i urvalet, 
dvs. 960 000 euro per år. Kommissionen är medveten om de svårigheter som dessa medlemsstater har haft med 
användningen av tillgänglig finansiering (enligt den senaste informationen används pengar nu för att förbättra 
it-systemet för uppgiftsinsamling), men uppskattar att detta bör vara tillräckligt för att förbättra ISJR-systemet 
i Rumänien.
Efter de senaste årens förbättringar av ISJR i Spanien har jordbruksministeriet återigen börjat offentliggöra ISJR-ba -
serade uppgifter på sin webbplats och i ”Anuario de Estadísticas Agrarias”. Detta är ett mycket välkommet första 
steg mot användningen av uppgifterna för nationella ändamål.
Se även kommissionens svar på punkt 68.
73
Det finns en kvalitetssäkringsram för ISJR som består av rättsliga, organisatoriska och förfarandemässiga delar:
— Krav avseende ISJR och ISJR-uppgifter fastställs i dess grundförordning.
— Kvalitetskontroller av de uppgifter som mottas från medlemsstaterna samt planerade förbättringsåtgärder an-
ges i den officiella arbetsordningen för den avdelning som har ansvar för ISJR.
Reglerna för ISJR omfattar tydligt begreppet ”korrekt upprättade företagsredovisningar” samt kontroll av kommis -
sionen (artiklarna 11 och 13 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 2015/220).
74
Riktigheten hos de uppgifter som lämnas till kommissionen bedöms enligt samma förfarande för samtliga med -
lemsstater (dvs. årlig kontroll av uppgiftskvaliteten enligt beskrivningen i  http://ec.europa.eu/agriculture/rica/col -
lect_en.cfm#tnfqc  samt genom kontroller på plats i tre–fyra länder varje år).
75
Kommissionen är medveten om problemen med ISJR-resultat i enskilda medlemsstater och vidtar åtgärder för att 
hantera identifierade brister. En årlig plan för besök på plats har införts, kombinerat med åtgärdsplaner och uppfölj -
ningsmöten för att utvärdera de framsteg som görs med överenskomna punkter. Detta tillvägagångssätt har lett till 
avsevärda förbättringar i flera medlemsstater, exempelvis:
— Efter ett besök till Spanien 2014 och uppföljningen av detta besök har de spanska myndigheterna förstärkt sin 
ISJR-personal, ändrat villkoren i avtalen med uppgiftsinsamlarna och undersökt uppgifternas svaga punkter. 
Användningen och offentliggörandet av ISJR-uppgifter har nu återupptagits.
— Efter besök till Danmark 2013 och Finland 2015 och uppföljningarna av dessa besök har vissa problem i genom -
förandet av de respektive urvalen analyserats och lösningar föreslagits, som nu genomförs.
Den grekiska ISJR ingår i en handlingsplan och ett protokoll om samarbete mellan flera nationella myndigheter som 
arbetar med jordbruksstatistik. Syftet är att integrera jordbruksstatistik och administrativa uppgifter i ett gemen -
samt system för primärsektorns administrativa och statistiska uppgifter. Denna handlingsplan ingår i 2014 års över -
syn av samförståndsavtalet för Grekland, som innehåller en förteckning över åtgärder och riktmärken som överens -
kommits mellan kommissionens avdelningar för att hantera problemområden, där de grekiska myndigheterna har 
åtagit sig att uppnå de fastställda målen.
Kommissionens svar 65
76
Se kommissionens svar på punkt 70.
81
De allmänna målen för systemet med direktstöd fastställs i skäl 24 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003. Målen för 
de integrerade stöden rörande miljöanpassning, områden med naturliga begränsningar, unga jordbrukare, frivilligt 
kopplat stöd och små jordbruk anges i skälen 37, 46, 47, 49 respektive 54 i förordning (EU) nr 1307/2013.
Se även kommissionens svar på punkt 82.
82
Kommissionen anser att bedömningar av huruvida den gemensamma jordbrukspolitikens inkomstrelaterade mål 
uppnås alltid förutsätter grundliga utvärderingar som grundas på en lång rad olika informationskällor. Detta beror 
delvis på mångfalden hos EU:s jordbrukssektor. Det beror även delvis på att underliggande justeringar kan göras – 
inom eller utanför jordbrukssektorn – som är positiva (eller negativa) för jordbruksinkomsternas långsiktiga fram -
tidsperspektiv, men inte kommuniceras tydligt via ett fåtal enkla indikatorer. Alla tolkningar av målen i fördraget 
och alla metoder för att utvärdera om målen uppnås måste vara tillräckligt breda för att avspegla denna komplexi -
tet på lämpligt sätt.
Direktstöd bidrar till att uppnå flera mål samtidigt och medlemsstaterna har ett antal olika alternativ att välja 
mellan när de genomför direktstöden, vilket inte precis förenklar utvärderingen. Fördelarna med denna situation 
uppväger dock nackdelarna. Att eftersträva båda ekonomiska och miljömässiga mål genom direktstöd är i vissa 
avseenden en effektiv politisk strategi, som visar att ”hållbarhet” har mer än en dimension.
83
Indikatorerna ska följa RACER-kriterierna, som nämns av revisionsrätten, endast när det är möjligt . Det kan bli nöd -
vändigt att använda standardindikatorer för att representera ett fenomen om det inte finns någon direkt indikator5.
84
Uppgifterna om jordbruksinkomster (faktorinkomster och företagsinkomster) finns tillgängliga och offentliggörs på 
internet av kommissionen. Förändringar i indikatorvärdena måste tolkas och sättas i rätt sammanhang för att det 
ska vara möjligt att fastställa ett orsakssamband med de politiska åtgärderna. Detta är utvärderarens roll i utvärde -
ringen av politiken, eftersom ingen indikator ger information om vad som orsakade det ändrade värdet.
85
Även om det inte finns några fastställda mål är det möjligt att med hjälp av indikatorerna observera om inkomsten 
ökar eller ej. Endast i utvärderingsskedet, med hänsyn till sammanhang, relevanta faktorer osv., är det möjligt att 
bedöma åtgärdernas nettoeffekt och om de bidrog till en utveckling eller ej. Sådan information kan aldrig utläsas 
direkt från en indikator.
5 S e: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf , s. 250-251
Kommissionens svar 66
Ruta 4 – Första strecksatsen
Kommissionen har tillsammans med medlemsstaterna utformat en uppsättning indikatorer som i  kombination  bör 
ge utvärderarna den information de behöver.
Indikatorn är avsedd att ge information om jordbruksföretagen beroende av direktstöd, inte om deras inkomst i sig.
Se även kommissionens svar på punkt 38.
Ruta 4 – Andra strecksatsen
Indikatorn variationer i jordbruksinkomsterna, som baseras på ISJR-uppgifter, kan inte ge information om direktstö -
dets ändamålsenlighet, eftersom direktstöd inte beaktas i dess beräkning. Indikatorn mäter instabilitet i jordbruks -
inkomsterna i frånvaro av direktstöd (eller andra kopplingar till den offentliga sektorn).
Ruta 4 – Tredje strecksatsen
Indikatorn mervärde för primärproducenter i livsmedelskedjan är inte avsedd att ge information om inkomster, utan 
om jordbruksföretagens konkurrensställning i livsmedelsproduktionskedjan.
86
Relevanta uppgifter finns tillgängliga (t.ex. som outputindikatorer).
87
De enskilda indikatorerna ger inte information om hur effektiva alternativa scenarier är. Detta görs med hjälp av 
utvärderingar respektive konsekvensbedömningar.
Slutsatser och rekommendationer
88
I revisionen kopplas ofta tillgängliga inkomstindikatorer till analysen av direktstödets ändamålsenlighet. Inkomster 
är dock inte det enda målet för den gemensamma jordbrukspolitiken och direktstöd är inte det enda instrumentet 
i den gemensamma jordbrukspolitiken som inverkar på inkomsterna. Instrumentens effekter är inte heller begrän -
sade till inkomster eftersom de stöder gemensamt tillhandahållande av privata och kollektiva nyttigheter. I artikel 
110.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 anges klart och tydligt att den kombinerade effekten av alla instrument i den 
gemensamma jordbrukspolitiken ska bedömas i förhållande till dess gemensamma mål. Direktstöd i form av areal-  
baserade utbetalningar utgör närmare bestämt inte bara ett inkomststöd för jordbrukarna, utan bidrar också till 
andra mål i samband med markanvändning, t.ex. markskydd, stärkande av den biologiska mångfalden och klimat -
begränsande åtgärder. Tillsammans med andra instrument i den gemensamma jordbrukspolitiken, t.ex. åtgärder för 
miljö- och klimatvänligt jordbruk inom landsbygdsutvecklingen, bidrar direktstöd gemensamt till dessa mål.
89
Direktstöd står mycket riktigt för över två tredjedelar av den gemensamma jordbrukspolitikens budget, men 30 % 
av detta belopp kommer att kopplas till de europeiska jordbrukarnas efterlevnad av hållbara jordbruksmetoder, 
som gynnar markkvaliteten, den biologiska mångfalden och miljön i stort.
90
Kommissionen använder även etablerade informationskällor och strävar efter att undvika onödiga administra -
tiva bördor. Informationens mervärde måste bedömas mot den börda och de resurser som krävs för att få fram 
informationen.
Kommissionens svar 67
91
Enskilda indikatorer och verktyg har både starka och svaga punkter. Som helhet ger systemet dock bästa möjliga 
avvägning mellan informationsbehoven, relaterade kostnader och den administrativa bördan.
Det som uppfattas som begränsningar av de statistiska uppgifterna utgör dessutom i själva verket de viktigaste 
aspekterna av uppgiftskällorna.
92 – Den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen avseende den 
gemensamma jordbrukspolitiken
Den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen avseende den gemensamma jordbrukspolitiken 
innehåller en bred uppsättning indikatorer för utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitikens effekter, resul -
tat och produktion i stort. Motsvarande uppgiftskällor har tydligt fastställts för varje indikator.
I fördraget görs en koppling att en höjning av produktiviteten inom jordbruket kan tillförsäkra jordbruksbefolk -
ningen en skälig levnadsstandard, främst genom att höja den individuella inkomsten för dem som arbetar i jordbru -
ket. Det är dock lämpligt att fokusera på jordbruksinkomster, eftersom denna inkomst är av stor betydelse för den 
gemensamma jordbrukspolitiken. Det är därför ytterst viktigt att ha representativa uppgifter om jordbruksinkom -
ster (till skillnad från jordbrukshushållens disponibla inkomst). Dessa uppgifter kan sedan jämföras med de genom -
snittliga lönerna i andra ekonomiska sektorer för att motivera EU:s stöd till jordbruksinkomster.
Rekommendation 1 – Utarbeta ramar för insamling och jämförelse av relevant 
information om jordbrukarnas inkomster
Kommissionen godtar delvis denna del av rekommendationen och kommer att överväga hur den kan genomföras.
Kommissionen anser att den befintliga ramen för information om jordbruksinkomster kan stärkas, men samtidigt 
kan de eventuella fördelarna med att ta fram en ram för information om jordbrukshushållens disponibla inkomst 
uppvägas av den administrativa bördan. Det skulle dessutom vara känsligt att fastställa den rättsliga grunden för 
sådan uppgiftsinsamling.
Jordbrukshushållens disponibla inkomst är ett mycket bredare begrepp än jordbruksinkomster. Den gemensamma 
jordbrukspolitiken stöder jordbrukarnas inkomster genom att stödja deras jordbruksverksamhet. Därför är det vik -
tigt att analysera utvecklingen av jordbruksinkomster för att kunna utvärdera om målen har uppnåtts.
Kommissionen godtar denna del av rekommendationen.
93
Det som uppfattas som begränsningar av de statistiska uppgifterna utgör i själva verket de viktigaste aspekterna av 
uppgiftskällorna.
94
Kommissionen noterar iakttagelsen och utrymmet för en eventuell vidareutveckling av EAA.
Kommissionens svar 68
Rekommendation 2 – Utveckla EAA
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen planerar att
— utveckla räkenskaperna för jordbruket (EAA) för att tillhandahålla mer detaljerad information om de faktorer 
som påverkar jordbruksinkomsterna,
— genomföra en studie för att undersöka om EAA kan vidareutvecklas för att ge en rimlig uppskattning av det 
ekonomiska värdet på de kollektiva nyttigheter som produceras av jordbruksföretagen,
— inleda en diskussion med medlemsstaterna om möjligheterna att formalisera de operativa arrangemangen så 
att de täcker regionala EAA,
— undersöka om EAA-information används på lämpligt sätt i inkomstindikatorerna.
95
ISJR inrättades för att samla in redovisningsuppgifter som särskilt behövs för
a) årligt fastställande av inkomstförhållanden gällande jordbruksföretag som ingår i undersökningsområdet, och
b) analys av övriga ekonomiska förhållanden i jordbruksföretagen.
ISJR täcker över 90 % av direktstödet. De stödmottagare som inte omfattas är främst deltids- och självhushållnings -
jordbrukare. De faller under respektive tröskelvärden och mottar endast en liten del av den totala budgeten. Dessa 
stödmottagare för sannolikt inte redovisning som kan användas i ISJR.
Kommissionen anser att de befintliga indikatorerna för jordbruksinkomster i så stor utsträckning som möjligt speg -
lar den rådande situationen inom jordbruket och ger tillräckliga och enhetliga uppgifter om största möjliga andel 
av mottagarna av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
Information om andra jordbruksrelaterade inkomster (inkomst från annat förvärvsarbete som är relaterat till jord -
bruket) har sedan 2010 delvis inbegripits i ISJR. Denna aspekt har förstärkts ytterligare i den nya datauppsättning 
som ska samlas in från räkenskapsåret 2014 och framåt.
Rekommendation 3 – Utveckla ISJR eller andra statistikverktyg
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen anser att de befintliga indikatorerna för jordbruksinkomster i så stor utsträckning som möjligt speg -
lar den rådande situationen inom jordbruket och ger tillräckliga och enhetliga uppgifter om största möjliga andel 
av mottagarna av åtgärder inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
ISJR-uppgifter täcker redan nästan allt EU-stöd. När det gäller täckningen av små jordbruk/stödmottagare har 
de inte uppgifter av tillräckligt god kvalitet för att säkerställa att deras deltagande i ISJR grundas på redovis -
nings- och bokföringsmetoder. Kommissionen kommer därför att satsa på bättre användning av administrativa 
informationskällor.
96
Kommissionen har återigen begärt att EAA-inventeringarna ska innehålla aktuell information om EAA-metoden och 
de uppgiftskällor som används av medlemsstaterna.
Kommissionens svar 69
Rekommendation 4 – Förbättra EAA:s kvalitet
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen planerar att införa regelbunden kvalitetsrapportering om EAA samt efterlevnadsbedömningar i syfte 
att få rimlig garanti för att medlemsstaterna inrättar kvalitetssäkringssystem.
97
Urvalsstorleken ska inte enbart bero på det totala antalet företag, utan syftet är att se till att jordbruksverksamhe -
terna täcks enligt jordbrukssektorns mångfald när det gäller typer av och storlekar på jordbruksföretagen i varje 
region. En viss andel jordbruksföretag kan därför anses vara representativa eller ej, beroende på hur liknande jord -
bruken i samma grupp är.
När det gäller bristande finansiering uppskattas eventuell EU-finansiering vara tillräcklig för att förbättra ISJR-syste -
met i vissa av de länder som revisionsrätten besökte, t.ex. Rumänien.
98
Kommissionen är medveten om problemen med ISJR-resultat i enskilda medlemsstater och vidtar åtgärder för att 
hantera identifierade brister. En årlig plan för besök på plats har införts, kombinerat med åtgärdsplaner och uppfölj -
ningsmöten för att utvärdera de framsteg som görs med överenskomna punkter. Detta tillvägagångssätt har lett till 
avsevärda förbättringar i flera medlemsstater.
Rekommendation 5 – Förbättra ISJR:s kvalitet
Kommissionen godtar denna rekommendation och håller redan på att genomföra delar av den.
Kommissionen är medveten om problemen med ISJR-resultat i enskilda medlemsstater och åtgärder vidtas redan 
för att hantera befintliga brister. En årlig plan för besök på plats genomförs, kombinerat med åtgärdsplaner och 
uppföljningsmöten för att utvärdera de framsteg som görs med överenskomna punkter. Under de senaste åren har 
detta tillvägagångssätt lett till avsevärda förbättringar i flera medlemsstater. Vissa av de brister som revisionsrätten 
fann i sin tidigare revision har dessutom redan åtgärdats och lösts.
99
De allmänna målen för systemet med direktstöd fastställs i skäl 24 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003. Målen för 
de integrerade stöden rörande miljöanpassning, områden med naturliga begränsningar, unga jordbrukare, frivilligt 
kopplat stöd och små jordbruk anges i skälen 37, 46, 47, 49 respektive 54 i förordning (EU) nr 1307/2013. Kommis -
sionen anser att bedömningar av huruvida den gemensamma jordbrukspolitikens inkomstrelaterade mål uppnås 
alltid förutsätter grundliga utvärderingar som grundas på en lång rad olika informationskällor. Alla tolkningar av 
målen i fördraget och alla metoder för att utvärdera om målen uppnås måste vara tillräckligt breda för att avspegla 
denna komplexitet på lämpligt sätt.
De många olika alternativ som finns tillgängliga för medlemsstaterna i genomförandet av direktstöd gör inte precis 
utvärderingen mindre komplicerad. Fördelarna med denna situation uppväger dock nackdelarna, eftersom med -
lemsstaterna med hjälp de olika alternativen för genomförandet av direktstöd kan hantera den särskilda situationen 
i sina respektive jordbrukssektorer på ett ändamålsenligare sätt.
Kommissionens svar 70
100
Kommissionen anser att de indikatorer som har fastställts i den gemensamma övervaknings- och utvärderingsra -
men i dess nuvarande utformning ger den bästa avvägningen mellan behovet av information för att bedöma den 
gemensamma jordbrukspolitikens resultat, relaterade kostnader och den administrativa bördan.
Varje indikator har vissa begränsningar. Därför använder kommissionen en uppsättning indikatorer och uppgifter. 
Indikatorerna i sig kan inte ge information om huruvida målen uppnåddes effektivt, utan det förutsätter en nog -
grann analys. Endast i utvärderingsskedet, med hänsyn till sammanhang, relevanta faktorer osv., är det möjligt att 
bedöma åtgärdernas nettoeffekt och om de bidrog till en utveckling eller ej. Detta kan aldrig direkt utläsas från en 
indikator.
Rekommendation 6 – Förbättra mätningen av effekterna av åtgärder inom den 
gemensamma jordbrukspolitiken till stöd för jordbrukarnas inkomster
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Kommissionen kommer att betona för utvärderarna att det är god praxis att använda ytterligare information, som 
från fall till fall kompletterar de uppgifter som samlas in via övervaknings- och utvärderingsramen för att bedöma 
de uppnådda resultaten. Att utvidga ramen med ytterligare uppgifter kommer däremot att skapa en onödig admi -
nistrativ börda.
HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
Jordbrukarnas inkomster och levnadsstandard står i fokus 
för EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Nästan en 
tredjedel av EU:s budget går fortfarande direkt eller 
indirekt till att stödja jordbrukarnas inkomster.
Revisionsrätten granskade kommissionens system för att 
mäta jordbrukarnas inkomster och effekterna av EU:s 
åtgärder till stöd för jordbrukarnas inkomster.
Revisionsrätten kom fram till att systemet inte är 
tillräckligt väl utformat och att kvaliteten och kvantiteten 
när det gäller de statistiska uppgifter som man använder 
för att analysera jordbrukarnas inkomster har stora 
begränsningar.
Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen 
utarbetar en mer heltäckande ram för hur information ska 
tas fram om jordbrukarnas inkomster och förbättrar 
kvalitetssäkringen av inkomstuppgifter. Kommissionen 
bör också från början fastställa lämpliga operativa mål och 
utgångsvärden som effekterna av EU:s åtgärder till stöd 
för jordbrukarnas inkomster kan jämföras med.