[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 12.9.2006

KOM(2006) 456 slutlig/2

2006/0167 (ACC)

CORRIGENDUM Absence de l’acronyme.Annule et remplace la page de couverture et la première page de l’acte du document COM(2006) 456 final, du 10.8.2006. Cette correction concerne toutes les versions linguistiques.

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

BAKGRUND |

110 | Motiv och syfte Gemenskapen är part i consensusöverenskommelsen om riktlinjer för statsstödda exportkrediter (nedan kallad ”consensusöverenskommelsen”) som ingåtts inom ramen för OECD. Consensusöverenskommelsen har alltid införlivats i gemenskapens lagstiftning genom ett rådsbeslut. Den version av consensusöverenskommelsen som för närvarande är tillämplig i gemenskapen är bifogad rådets beslut 2001/76/EG av den 22 december 2000, ändrat genom rådets beslut 2002/634/EG av den 22 juli 2002 rörande exportkrediter för fartyg. Beslut 2001/76/EG kompletteras genom beslut 2001/77/EG av den 22 december 2000 i vilket de närmare bestämmelserna för exportkrediter i samband med projektfinansiering anges. År 2004 ändrades consensusöverenskommelsen med syftet att ändra och anpassa texten i förhållande till tre övergripande mål, nämligen ökad användarvänlighet, ökad överensstämmelse med relevanta skyldigheter inom ramen för Världshandelsorganisationen (WTO) och ökad insyn för icke-parter. Det gjordes också ändringar under 2005, bl.a. avseende bestämmelser om återbetalningsprofiler, projektfinansieringstransaktioner och projekt inom sektorerna förnybara energikällor och vatten. Den reviderade texten trädde i kraft från och med början av december 2005 och är nu den text som skall tillämpas på statsstödda exportkrediter. Kommissionen uppmanar därför rådet att anta ett nytt beslut om godkännande av den reviderade consensusöverenskommelsen och se till att denna överenskommelse genomförs i gemenskapslagstiftningen. |

120 | Allmän bakgrund Consensusöverenskommelsen om riktlinjer för statsstödda exportkrediter har huvudsakligen till syfte att reglera regeringens roll när det gäller exportkrediter så att konkurrens mellan exportörerna åstadkoms på grundval av pris och kvalitet och inte på grundval av de mest gynnsamma villkoren för exportstöd, vilket i sin tur leder till rättvisa konkurrensvillkor mellan exportörerna. I consensusöverenskommelsen fastställs begränsningar i fråga om villkoren för exportkrediter som åtnjuter statsstöd. Dessa begränsningar gäller t.ex. minimipremiesatser, den minsta tillåtna kontantdel som skall betalas vid eller före kredittidens början, längsta återbetalningstider och de minimiräntesatser till vilka statligt finansieringsstöd kan beviljas. Det finns även restriktioner beträffande tillhandahållande av bundet bistånd och öppenhetskrav för handelsrelaterat obundet bistånd. Den innehåller även förfaranden för omedelbar anmälan och förhandsanmälan, samråd, informationsutbyte och översyn. Kommissionen anser att consensusöverenskommelsen utgör en effektiv internationell ordning för att undvika subventioner. Den har bidragit till att förhindra den snedvridning av konkurrensen som hänger samman med statsstödda exportkrediter. Den uppdateras regelbundet genom förhandlingar där man uppnår consensus på OECD-nivå. De befintliga rådsbesluten måste uppdateras för att avspegla den senaste versionen av consensusöverenskommelsen, dvs. OECD-dokument TD/PG(2005)38/FINAL av den 5 december 2005. |

130 | Gällande bestämmelser Parterna i consensusöverenskommelsen beslutade under 2004 och 2005 att ändra och förbättra överenskommelsen. Den reviderade versionen är nu den text som sedan december 2005 har varit tillämplig på statsstödda exportkrediter. Beslut 2001/76/EG bör följaktligen ersättas med det här beslutet, vars bilaga innehåller den konsoliderade och reviderade texten till consensusöverenskommelsen, samtidigt som beslut 2001/77/EG och 2002/634/EG bör upphöra att gälla. |

140 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Förslaget är av mycket teknisk natur och omfattar endast finansierings- och försäkringsregler som är tillämpliga på riktlinjer för statsstödda exportkrediter som täcks av OECD-avtalet. Det överensstämmer med EU:s politik och mål och får inga direkta konsekvenser för de grundläggande rättigheterna. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

219 | De berörda parterna har hörts och förhandlingar har ägt rum redan under arbetet med att förhandla fram och anta denna nya version av consensusöverenskommelsen. |

Extern experthjälp |

221 | Berörda vetenskapliga områden/experter Finansiering/försäkring/internationell handel. |

222 | Metodval Förhandling. |

223 | De viktigaste organen/experterna som hörts OECD. |

2249 | Sammanfattning av rådgivning som mottagits och använts Några potentiellt allvarliga risker med oåterkalleliga konsekvenser har inte nämnts. |

225 | Ej relevant. EG-texten är en exakt avspegling av den consensus som experterna nådde fram till på OECD-nivå. |

226 | Åtgärder för att göra expertrådgivningen allmänt tillgänglig Den fullständiga versionen av consensusöverenskommelsen finns på OECD:s webbplats för exportkrediter: http://webdomino1.oecd.org/olis/2005doc.nsf/Linkto/td-pg(2005)38-final |

230 | Konsekvensanalys Ej relevant (mycket begränsade konsekvenser då ändringarna är obetydliga i jämförelse med den föregående utgåvan). |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Kommissionen uppmanar rådet att anta utkastet till förslag om godkännande av den reviderade consensusöverenskommelsen och att se till att denna överenskommelse genomförs i gemenskapslagstiftningen. Riktlinjerna i den överenskommelse som biläggs detta beslut skall tillämpas i gemenskapen. Beslut 2001/76/EG och bilagan till det beslutet skall ersättas med detta beslut och bilagan till detta. Besluten 2001/77/EG och 2002/634/EG skall upphöra att gälla. |

310 | Rättslig grund Artikel 133 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |

329 | Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

Consensusöverenskommelsen har bidragit till att förhindra den snedvridning av konkurrensen som hänger samman med statsstödda exportkrediter. Den uppdateras regelbundet genom förhandlingar där man uppnår consensus på OECD-nivå. De befintliga rådsbesluten måste uppdateras för att avspegla den senaste versionen av consensusöverenskommelsen, dvs. OECD-dokument TD/PG(2005)38/FINAL av den 5 december 2005. De två texterna är nästan identiska. Utkastet till beslut om godkännande av texten till den reviderade consensusöverenskommelsen säkerställer endast att den genomförs i gemenskapsrätten. |

332 | Konsekvenserna är desamma som för den consensusöverenskommelse som gemenskapen och dess medlemsstater redan har godkänt via consensus på OECD-nivå. Den får inga direkta konsekvenser på andra nivåer. |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagna regleringsformer: andra. |

342 | Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Hittills har genomförandet av consensusöverenskommelsen i gemenskapsrätten skett genom ett rådsbeslut. |

BUDGETKONSEKVENSER |

409 | Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

510 | Förenkling |

511 | Förslaget leder till en förenkling av lagstiftningen. |

512 | Genom det föreslagna rådsbeslutet uppdateras och ersätts de två tidigare besluten. |

520 | Upphävande av gällande lagstiftning Antagandet av förslaget kommer att medföra ett upphävande av befintlig lagstiftning. |

1. 2006/0167 (ACC)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Gemenskapen är part i den consensusöverenskommelse om riktlinjer för statsstödda exportkrediter som ingåtts inom ramen för OECD, nedan kallad ”consensusöverenskommelsen”.

(2) Enligt rådets beslut 2001/76/EG av den 22 december 2000 om att ersätta beslutet av den 4 april 1978 om tillämpningen av vissa riktlinjer för statsstödda exportkrediter [1] och rådets beslut 2001/77/EG av den 22 december 2000 om tillämpning av principerna för ett ramavtal om projektfinansiering för statsstödda exportkrediter[2] skall riktlinjerna i consensusöverenskommelsen och de särskilda bestämmelserna om projektfinansiering tillämpas i gemenskapen.

(3) Parterna i consensusöverenskommelsen har beslutat ändra och förbättra överenskommelsen. De ändringar de godkänt omfattar ökad användarvänlighet, ökad överensstämmelse med relevanta internationella skyldigheter och ökad insyn, särskilt för icke-parter. Dessutom har parterna till consensusöverenskommelsen beslutat att i denna införliva de bestämmelser om projektfinansiering som införs genom beslut 2001/77/EG och de bestämmelser om exportkrediter för fartyg som införs genom rådets beslut 2002/634/EG[3] av den 22 juli 2001 om ändring av beslut 2001/76/EG.

(4) Beslut 2001/76/EG bör följaktligen upphöra att gälla och ersättas med detta beslut, vars bilaga innehåller den konsoliderade och reviderade texten till consensusöverenskommelsen, och beslut 2001/77/EG bör upphöra att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De riktlinjer som anges i consensusöverenskommelsen om riktlinjer för statsstödda exportkrediter skall tillämpas i gemenskapen.

Texten till avtalet åtföljer detta beslut i form av en bilaga.

Artikel 2

Besluten 2001/76/EG och 2001/77/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförand

BILAGA

CONSENSUSÖVERENSKOMMELSE OM STATSSTÖDDA EXPORTKREDITER

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

KAPITEL I: ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 12

1. SYFTE 12

2. STATUS 12

3. DELTAGANDE 12

4. INFORMATION TILL ICKE-PARTER 12

5. TILLÄMPNINGSOMRÅDE 12

6. SEKTORSÖVERENSKOMMELSER 13

7. PROJEKTFINANSIERING 13

8. UPPSÄGNING 14

9. ÖVERVAKNING 14

KAPITEL II: FINANSIELLA VILLKOR FÖR EXPORTKREDITER 15

10. KONTANTBETALNING, MAXIMALT STATSSTÖD OCH LOKALA KOSTNADER 15

11. KLASSIFICERING AV LÄNDER FÖR FASTSTÄLLANDE AV MAXIMIVILLKOR FÖR ÅTERBETALNING 16

12. LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID 16

13. SÄRSKILDA VILLKOR FÖR ANDRA KRAFTVERK ÄN KÄRNKRAFTVERK 17

14. ÅTERBETALNING AV KAPITALBELOPP OCH BETALNING AV RÄNTA 17

15. RÄNTESATSER, PREMIESATSER OCH ANDRA AVGIFTER 18

16. EXPORTKREDITERS GILTIGHETSPERIOD 19

17. ÅTGÄRDER FÖR ATT UNDVIKA ELLER MINIMERA FÖRLUSTER 19

18. MATCHNING 19

19. FASTA MINIMIRÄNTESATSER VID STATLIGT FINANSIERINGSSTÖD 19

20. KONSTRUKTION AV CIRR 20

21. GILTIGHETSTID FÖR CIRR 20

22. TILLÄMPNING AV CIRR 20

23. PREMIE FÖR KREDITRISK 21

24. MINIMIPREMIESATSER FÖR LANDKREDITRISK OCH KREDITRISK PÅ STAT 21

25. KLASSIFICERING AV LÄNDER I RISKKATEGORIER 22

26. KLASSIFICERING AV MULTILATERALA OCH REGIONALA INSTITUTIONER 24

27. STATSSTÖDD EXPORTKREDITTÄCKNING: TÄCKNINGSGRAD OCH KVALITET 24

28. UTESLUTANDE AV VISSA VALDA LANDRISKBESTÅNDSDELAR OCH METODER FÖR LANDRISKMINIMERING 25

29. ÖVERSYN AV GILTIGHETSTIDEN FÖR MINIMIPREMIESATSERNA FÖR LANDKREDITRISK OCH KREDITRISK PÅ STAT 26

KAPITEL III: BESTÄMMELSER OM BUNDET BISTÅND 27

30. ALLMÄNNA PRINCIPER 27

31. FORMER FÖR BUNDET BISTÅND 27

32. KOMBINERAD FINANSIERING 28

33. LÄNDERS BERÄTTIGANDE TILL BUNDET BISTÅND 29

34. PROJEKTS BERÄTTIGANDE 30

35. MINIMIFÖRMÅNLIGHETSGRAD 30

36. UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA OM LÄNDERS ELLER PROJEKTS STÖDBERÄTTIGANDE 31

37. BERÄKNING AV FÖRMÅNLIGHETSGRADEN FÖR BUNDET BISTÅND 31

38. GILTIGHETSPERIOD FÖR BUNDET BISTÅND 33

39. MATCHNING 34

KAPITEL IV: FÖRFARANDEN 35

AVSNITT 1: GEMENSAMMA BESTÄMMELSER FÖR EXPORTKREDITER OCH HANDELSRELATERAT BISTÅND 35

40. ANMÄLNINGAR 35

41. INFORMATION OM STATSSTÖD 35

42. MATCHNINGSFÖRFARANDEN 35

43. SÄRSKILT SAMRÅD 36

AVSNITT 2: FÖRFARANDEN FÖR EXPORTKREDITER 36

44. FÖRHANDSANMÄLAN MED ÖVERLÄGGNINGAR 36

45. FÖRHANDSANMÄLAN UTAN ÖVERLÄGGNINGAR 36

AVSNITT 3: FÖRFARANDEN FÖR HANDELSRELATERAT BISTÅND 37

46. FÖRHANDSANMÄLAN 37

47. OMEDELBAR ANMÄLAN 38

AVSNITT 4: SAMRÅDSFÖRFARANDEN FÖR BUNDET BISTÅND 38

48. SAMRÅDENS SYFTE 38

49. SAMRÅDENS OMFATTNING OCH TIDSFRISTER 38

50. SAMRÅDENS RESULTAT 39

AVSNITT 5: FÖRFARANDEN FÖR INFORMATIONSUTBYTE AVSEENDE EXPORTKREDITER OCH HANDELSRELATERAT BISTÅND 39

51. KONTAKTPUNKTER 39

52. FÖRFRÅGNINGARNAS OMFATTNING 40

53. SVARENS OMFATTNING 40

54. MUNTLIGT SAMRÅD 40

55. FÖRFARANDEN FÖR GEMENSAMMA HÅLLNINGAR SAMT DESSAS INNEHÅLL 40

56. REAKTIONER PÅ FÖRSLAG TILL GEMENSAM HÅLLNING 41

57. GODKÄNNANDE AV GEMENSAMMA HÅLLNINGAR 42

58. OENIGHET OM GEMENSAMMA HÅLLNINGAR 42

59. TIDPUNKT FÖR GEMENSAMMA HÅLLNINGARS IKRAFTTRÄDANDE 42

60. GEMENSAMMA HÅLLNINGARS GILTIGHET 42

AVSNITT 6: BESTÄMMELSER FÖR MEDDELANDE OM MINIMIRÄNTESATSER 43

61. MEDDELANDE OM MINIMIRÄNTESATSER 43

62. TIDPUNKT FÖR RÄNTESATSERNAS IKRAFTTRÄDANDE 43

63. OMEDELBARA FÖRÄNDRINGAR AV RÄNTESATSER 43

AVSNITT 7: ÖVERSYN 43

64. REGELBUNDEN ÖVERSYN AV CONSENSUSÖVERENSKOMMELSEN 43

65. ÖVERSYN AV MINIMIRÄNTESATSER 44

66. ÖVERSYN AV MINIMIPREMIESATSER OCH DÄRMED SAMMANHÄNGANDE FRÅGOR 44

BILAGA I SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR FARTYG 45

BILAGA II: SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR KÄRNKRAFTVERK 50

BILAGA III: SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR CIVILA LUFTFARTYG 54

BILAGA IV: SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER, FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR OCH VATTENPROJEKT, I KRAFT UNDER EN FÖRSÖKSPERIOD FRAM T.O.M. DEN 30 JUNI 2007 73

BILAGA V: UPPGIFTER SOM SKALL LÄMNAS I ANMÄLNINGARNA 76

BILAGA VI: BERÄKNING AV MINIMIPREMIESATSER 83

BILAGA VII: KRITERIER OCH VILLKOR FÖR TILLÄMPNINGEN AV KLASSIFICERING AV LANDRISKER VID DELTAGANDE AV EN GARANT FRÅN TREDJELAND ELLER EN MULTILATERAL ELLER REGIONAL INSTITUTION 85

BILAGA VIII: KRITERIER OCH VILLKOR FÖR TILLÄMPNING AV MINIMERING/UTESLUTANDE AV LANDRISK VID BERÄKNING AV MINIMIPREMIESATSER 88

BILAGA IX: KRITERIER FÖR BEDÖMNING AV DEN UTVECKLINGSPOLITISKA BETYDELSEN AV BISTÅNDSFINANSIERADE PROJEKT 98

BILAGA X: VILLKOR SOM SKALL TILLÄMPAS PÅ PROJEKTFINANSIERINGSTRANSAKTIONER 100

BILAGA XI: FÖRTECKNING ÖVER DEFINITIONER 104

KAPITEL I: ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

1. SYFTE

a) Det huvudsakliga syftet med överenskommelsen om statsstödda exportkrediter, i detta dokument kallad ”consensusöverenskommelsen”, är att tillhandahålla en ram för en ordnad användning av statsstödda exportkrediter.

b)

Consensusöverenskommelsen syftar till att skapa lika villkor för statsstöd såsom det definieras i artikel 5 a och därmed uppmuntra konkurrens mellan exportörerna på grundval av de exporterade varornas och tjänsternas kvalitet och pris snarare än de mest gynnsamma villkoren för statsstöd.

2. STATUS

Consensusöverenskommelsen, som utarbetats inom ramen för OECD, trädde ursprungligen i kraft i april 1978 och gäller tills vidare. Consensusöverenskommelsen är ett ”gentlemen's agreement” mellan parterna; den är inte någon OECD-akt[4], även om den får administrativt stöd av OECD:s sekretariat (hädanefter kallat ”sekretariatet”).

3. DELTAGANDE

Parter till consensusöverenskommelsen är Australien, Kanada, Europeiska gemenskapen, Japan, Korea, Nya Zeeland, Norge, Schweiz och Förenta staterna. Andra länder kan, oavsett om de är medlemmar i OECD eller inte, bli parter efter inbjudan från de nuvarande parterna.

4. INFORMATION TILL ICKE-PARTER

a) Parterna förbinder sig att utbyta information med icke-parter om anmälningar rörande statsstöd enligt artikel 5 a.

b) Varje part skall i en konkurrenssituation på ömsesidig grund besvara förfrågningar från en icke-part rörande de finansiella villkoren för deras statsstöd, på samma sätt som den skulle göra vid en förfrågan från en part.

5. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Consensusöverenskommelsen skall tillämpas på allt statsstöd, som tillhandahålls av en regering eller på dess vägnar, för export av varor eller tjänster, och på finansiell leasing, med en återbetalningstid på minst två år.

a) Statsstöd kan ges i följande former:

1) Exportkreditgaranti eller försäkring (ren risktäckning).

2) Statligt finansieringsstöd i form av

- direkt kredit/finansiering och refinansiering eller

- räntestöd.

3) Olika kombinationer av dessa stöd.

b) Consensusöverenskommelsen skall tillämpas på bundet bistånd; de förfaranden som anges i kapitel IV skall även tillämpas på handelsrelaterat obundet bistånd.

c) Consensusöverenskommelsen skall inte tillämpas på export av militär utrustning och jordbruksprodukter.

d) Statsstöd får inte beviljas om det klart kan bevisas att kontraktet har upprättats med en köpare i ett land som inte utgör varornas slutliga destination, huvudsakligen med syftet att få gynnsammare återbetalningsvillkor.

6. SEKTORSÖVERENSKOMMELSER

a) Följande sektorsöverenskommelser är en del av avtalet:

- Fartyg (bilaga I).

- Kärnkraftverk (bilaga II).

- Civil luftfart (bilaga III).

- Förnybara energikällor och vattenprojekt (bilaga IV).

b) En part till en sektorsöverenskommelse kan tillämpa sina villkor för statsstöd till export av varor och/eller tjänster som omfattas av den sektorsöverenskommelsen. Om en sektorsöverenskommelse inte innehåller någon bestämmelse som motsvarar en bestämmelse i consensusöverenskommelsen skall parterna till sektorsöverenskommelsen tillämpa consensusöverenskommelsens bestämmelse.

7. PROJEKTFINANSIERING

a) Deltagarna kan tillämpa de villkor som anges i bilaga X på export av varor och/eller tjänster när det gäller transaktioner som uppfyller kriterierna i tillägg 1 till bilaga X.

b) Punkt a skall inte tillämpas på export av varor och tjänster som omfattas av sektorsöverenskommelsen om civil luftfart.

8. UPPSÄGNING

En part kan säga upp denna överenskommelse genom att anmäla detta med hjälp av omedelbar textkommunikation, t.ex. OECD:s informationssystem på Internet (OLIS). Uppsägningen träder i kraft 180 kalenderdagar efter det att sekretariatet mottagit anmälan.

9. ÖVERVAKNING

Sekretariatet skall övervaka genomförandet av consensusöverenskommelsen.

KAPITEL II: FINANSIELLA VILLKOR FÖR EXPORTKREDITER

De finansiella villkoren för exportkrediter utgörs av alla bestämmelser i detta kapitel, vilka skall läsas jämförda med varandra.

I consensusöverenskommelsen fastställs begränsningar i fråga om villkoren för exportkrediter som åtnjuter statsstöd. Parterna erkänner att mer restriktiva villkor än de som anges i consensusöverenskommelsen traditionellt sett gäller för viss handel eller vissa industrisektorer. Parterna skall fortsätta tillämpa dessa traditionella finansiella villkor, särskilt principen om att återbetalningstiden inte får överskrida varornas livslängd.

10. KONTANTBETALNING, MAXIMALT STATSSTÖD OCH LOKALA KOSTNADER

a) Parterna skall kräva att köpare av varor och tjänster som beviljas statsstöd gör kontantbetalningar motsvarande minst 15 % av exportkontraktvärdet vid eller före kredittidens början såsom denna definieras i bilaga XI. För bedömning av kontantbetalningar kan exportkontraktvärdet sänkas i motsvarande grad om transaktionen innehåller varor och tjänster från ett tredjeland för vilka inget statsstöd ges. Finansiering/försäkring på 100 % av premien är tillåten. Premien kan antingen ingå i exportkontraktvärdet eller inte. Innehållna garantibelopp som betalas efter kredittidens början skall inte anses vara kontantbetalningar i detta sammanhang.

b) Statsstöd för sådana kontantbetalningar får endast ges i form av försäkring och garantier mot ordinära förkreditrisker.

c) Med undantag för punkterna b och d skall parterna bevilja statsstöd för högst 85 % av exportkontraktvärdet, inbegripet leveranser från tredjeland men exklusive lokala kostnader.

d) Parterna får ge statsstöd till lokala kostnader under förutsättning att följande villkor uppfylls:

1) Det totala kombinerade statsstödet enligt punkterna b och d överskrider inte 100 % av exportkontraktvärdet. Alltså skall det belopp för lokala kostnader för vilket stöd beviljas inte överskrida beloppet för kontantbetalningen.

2) Det skall inte ges på villkor som är mer förmånliga eller mindre restriktiva än villkoren för den export som de lokala kostnaderna hänför sig till.

3) Det avser endast ren risktäckning när det gäller länder i kategori I enligt definitionen i artikel 11 a.

11. KLASSIFICERING AV LÄNDER FÖR FASTSTÄLLANDE AV MAXIMIVILLKOR FÖR ÅTERBETALNING

a) Länder i kategori I är länder som är upptagna på Världsbankens graderingslista[5]. Alla övriga länder tillhör kategori II. Världsbankens graderingsnivå räknas om årligen. Ett land byter kategori först efter att ha tillhört samma kategori enligt Världsbankens lista två år i följd.

b) Klassificeringen av länder skall göras med hjälp av följande kriterier och förfaranden:

1) Klassificeringen inom ramen för denna consensusöverenskommelse skall bestämmas av BNI per capita enligt de beräkningar som görs av Världsbanken vid dess klassificering av låntagarländer.

2) Om Världsbanken inte har tillräcklig information för att offentliggöra uppgifter om BNI per capita skall Världsbanken ombes att göra en uppskattning av huruvida landet i fråga har en BNI per capita som ligger över eller under det gällande tröskelvärdet. Landet skall klassificeras i enlighet med denna uppskattning, om inte parterna beslutar något annat.

3) Om ett land i enlighet med artikel 11 a omklassificeras skall den nya klassificeringen träda i kraft två veckor efter det att sekretariatet har underrättat samtliga parter om de slutsatser som dragits med utgångspunkt i Världsbankens uppgifter.

4) Om Världsbanken ändrar siffror skall inom ramen för denna consensusöverenskommelse ingen hänsyn tas till dessa ändringar. Ett lands klassificering kan emellertid ändras genom en gemensam hållning, och parterna skall i positiv anda överväga en ändring till följd av fel eller brister i siffrorna som konstateras under det kalenderår då sekretariatet lämnade siffrorna.

12. LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 skall den längsta återbetalningstiden variera beroende på köparlandets klassificering enligt kriterierna i artikel 11.

a) För länder i kategori I skall den längsta återbetalningstiden vara fem år, med möjlighet att godkänna upp till åtta och ett halvt år när förfarandena för förhandsanmälan enligt artikel 45 följs.

b) För länder i kategori II skall den längsta återbetalningstiden vara tio år.

c) I fråga om kontrakt som avser mer än ett köparland bör parterna i enlighet med förfarandena i artiklarna 55–60 försöka nå en gemensam hållning beträffande lämpliga villkor.

13. SÄRSKILDA VILLKOR FÖR ANDRA KRAFTVERK ÄN KÄRNKRAFTVERK

a) För andra kraftverk än kärnkraftverk skall den längsta återbetalningstiden vara tolv år. Om en part avser att bevilja stöd med längre återbetalningstid än den som anges i artikel 12, skall denna part lämna en förhandsanmälan i enlighet med förfarandet i artikel 45.

b) Med andra kraftverk än kärnkraftverk avses kompletta kraftanläggningar som inte drivs med kärnkraft, eller delar därav. De omfattar alla beståndsdelar och tjänster (inbegripet utbildning av personal), allt material och all utrustning som direkt krävs för byggande och idriftsättning av en sådan anläggning som inte drivs med kärnkraft. Häri ingår inte sådana poster som köparen i allmänhet ansvarar för, t.ex. kostnader i samband med markanläggning, vägar, arbetarbostäder, kraftledningar, ställverk och vattenförsörjning samt omkostnader i köparens land i samband med förfaranden för officiellt godkännande (t.ex. godkännande av byggplats, tillstånd för laddning av bränsle), dock med följande undantag:

1) I det fall köparen av ett ställverk är identisk med köparen av kraftverket skall den längsta återbetalningstiden för det ursprungliga ställverket vara densamma som för kraftverket (dvs. tolv år).

2) Den längsta tillåtna återbetalningstiden för ställverk, transformatorer och kraftledningar med en lägsta spänning på 100 kV skall vara densamma som för kraftverket.

14. ÅTERBETALNING AV KAPITALBELOPP OCH BETALNING AV RÄNTA

a) Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp skall ske i lika stora amorteringar.

b) Återbetalning av ett kapitalbelopp och betalning av ränta skall ske med högst sex månaders intervall och med början senast sex månader efter kredittidens början.

c) För exportkrediter som tillhandahålls som stöd för uthyrningtransaktioner kan lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet och räntan i kombination tillämpas istället för lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet enligt punkt a.

d) I välgrundade undantagsfall kan exportkrediter tillhandahållas på andra villkor än dem som anges i punkterna a–c ovan. Sådant stöd skall förklaras av en obalans i tidssamstämmigheten för medel som finns tillgängliga för gäldenären och den skuldbetalningsprofil som finns tillgänglig enligt en återbetalningsplan för lika stora, halvårsvisa betalningar och skall överensstämma med följande kriterier:

1) Ingen enda återbetalning av kapitalbelopp eller serie av återbetalningar av kapitalbelopp inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av kreditens kapitalbelopp.

2) Återbetalning av ett kapitalbelopp skall ske med högst tolv månaders intervall. Den första återbetalningen av kapitalbeloppet skall ske senast tolv månader efter kredittidens början och minst 2 % av kreditens kapitalbelopp skall ha betalats tillbaka tolv månader efter kredittidens början.

3) Ränta skall betalas med högst tolv månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början.

4) Den högsta genomsnittliga vägda återbetalningsperioden får inte överstiga följande tidsgränser:

- För transaktioner med statliga köpare (eller med en statlig återbetalningsgaranti), fyra och ett halvt år för transaktioner i länder i kategori I och fem år och ett kvartal för länder i kategori II

- För transaktioner med icke-statliga köpare (och utan statlig återbetalningsgaranti), fem år för länder i kategori I och sex år för länder i kategori II.

- Trots vad som sägs i de två föregående strecksatserna, för transaktioner där stöd till andra kraftverk än kärnkraftverk ingår enligt artikel 13, sex år och ett kvartal.

5) En part skall i enlighet med artikel 45 lämna en förhandsanmälan där skälen till att stödet inte tillhandahålls enligt punkterna a–c.

e) Ränta som förfaller till betalning efter kredittidens början skall inte kapitaliseras.

15. RÄNTESATSER, PREMIESATSER OCH ANDRA AVGIFTER

a) Med ränta avses inte något av följande:

1) Premiebetalningar och andra avgifter för försäkring av eller garanti för leverantörskrediter eller finansiella krediter.

2) Andra betalningar i form av bankavgifter eller provisioner i samband med exportkrediten, utom årsvisa eller halvårsvisa bankavgifter som betalas under hela återbetalningstiden.

3) Innehållen skatt enligt importlandets bestämmelser.

b) Om statsstöd ges i form av direkt kredit/finansiering eller refinansiering kan premien antingen läggas till räntans nominella värde eller utgöras av en separat avgift; bägge komponenterna skall specificeras separat för parterna.

16. EXPORTKREDITERS GILTIGHETSPERIOD

De finansiella villkoren för en enskild exportkredit eller en kreditram, med undantag för den giltighetstid för marknadsreferensräntor (CIRR) som anges i artikel 21, skall inte fastställas för en period som överskrider sex månader före det slutgiltiga åtagandet.

17. ÅTGÄRDER FÖR ATT UNDVIKA ELLER MINIMERA FÖRLUSTER

Consensusöverenskommelsen skall inte hindra exportkreditinstitut eller finansinstitut från att bevilja mindre restriktiva villkor än de som anges i consensusöverenskommelsen, om detta sker efter det att kontraktet slutits (när exportkreditavtalet och därtill hörande dokument trätt i kraft) och avsikten endast är att undvika eller minimera förluster till följd av händelser som skulle kunna ge upphov till utebliven betalning eller fordringar.

18. MATCHNING

Med hänsyn till sina internationella åtaganden och i överensstämmelse med consensusöverenskommelsens syfte får en part i enlighet med förfarandena i artikel 42 matcha de finansiella villkor som erbjuds av en part eller ett land som är en icke-part. Finansiella villkor som erbjuds i enlighet med denna artikel anses överensstämma med bestämmelserna i kapitlen I och II samt, i tillämpliga fall, även bilagorna I, II, III, IV och X.

19. FASTA MINIMIRÄNTESATSER VID STATLIGT FINANSIERINGSSTÖD

a) Parter som lämnar statligt finansieringsstöd till lån med fast ränta skall tillämpa relevanta marknadsreferensräntor (CIRR) som minimiräntesatser. CIRR är räntesatser som fastställs enligt följande principer:

1) CIRR bör vara representativa för kommersiella utlåningsräntor till slutkund på den berörda valutans hemmamarknad.

2) CIRR bör nära motsvara räntesatsen för första klassens inhemska låntagare.

3) CIRR bör baseras på upplåningskostnaden för finansiering till fast ränta.

4) CIRR bör inte leda till en snedvridning av de inhemska konkurrensvillkoren.

5) CIRR bör nära motsvara en räntesats som är tillgänglig för första klassens utländska låntagare.

b) Det statliga finansieringsstödet skall varken helt eller delvis uppväga eller kompensera den minimipremiesats för kreditrisken som skall tas ut i enlighet med artikel 23.

20. KONSTRUKTION AV CIRR

a) Varje part som önskar fastställa en CIRR skall för sin nationella valuta inledningsvis välja något av följande två basräntesystem:

1) Avkastningen på treåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på högst fem år, avkastningen på femåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på mer än fem men högst åtta och ett halvt år och avkastningen på sjuåriga statsobligationer för krediter med en återbetalningstid på mer än åtta och ett halvt år.

2) Avkastningen på femåriga statsobligationer för samtliga löptider.

Parterna skall enas om eventuella undantag från basräntesystemet.

b) CIRR skall fastställas till parternas respektive basräntesatser plus en fast marginal på 100 baspunkter, om inte parterna har enats om något annat.

c) Övriga parter skall använda den CIRR som fastställts för en viss valuta om de erbjuder finansiering i den valutan.

d) En part får med sex månaders varsel och efter samråd med övriga parter byta basräntesystem.

e) En part eller icke-part får begära att CIRR fastställs för en icke-parts valuta. I samråd med den berörda icke-parten kan parten eller sekretariatet på icke-partens vägnar lägga fram ett förslag till konstruktion av CIRR i den valutan med hjälp av de förfaranden för en gemensam hållning som anges i artiklarna 55–60.

21. GILTIGHETSTID FÖR CIRR

Den ränta som skall tillämpas på en transaktion skall fastställas för en period på högst 120 dagar. Om villkoren för det statliga finansieringsstödet fastställs före kontraktsdagen skall CIRR höjas med 20 baspunkter.

22. TILLÄMPNING AV CIRR

a) När statligt finansieringsstöd ges till rörlig ränta skall det under hela kredittiden vara förbjudet för banker och andra finansinstitut att erbjuda ett val mellan den lägsta av CIRR (vid tidpunkten för det ursprungliga kontraktet) och den kortfristiga marknadsräntan.

b) Om en låntagare frivilligt i förtid helt eller delvis återbetalar ett lån skall låntagaren kompensera den statliga institution som tillhandahållit det statliga finansieringsstödet för alla kostnader och förluster till följd av den förtida återbetalningen, inbegripet den statliga institutionens kostnader för att ersätta den del av kassainflödet till fast ränta som bortfaller till följd av den förtida återbetalningen.

23. PREMIE FÖR KREDITRISK

Parterna skall utöver ränta ta ut en premie för att täcka risken för utebliven återbetalning av en exportkredit. De premiesatser som tas ut av parterna skall vara riskbaserade, konvergera och kunna täcka driftskostnader och förluster på lång sikt.

24. MINIMIPREMIESATSER FÖR LANDKREDITRISK OCH KREDITRISK PÅ STAT

Parterna skall ta ut premier som inte ligger under minimipremiesatserna (MPR) för landkreditrisken och kreditrisken på stat, oavsett om köparen/låntagaren är en privat eller offentlig enhet.

a) Minimipremiesatserna skall fastställas på grundval av följande faktorer:

- Gällande klassificering av länder i riskkategorier i enlighet med artikel 25.

- Huruvida den statstödda exportkredittäckningen endast omfattar landkreditrisken i enlighet med artikel 25 a.

- Riskperiodens längd (dvs. riskhorisont eller HOR).

- Risktäckningsgrad och kvaliteten på den statsstödda exportkreditprodukt som tillhandahålls i enlighet med artikel 27.

- Alla metoder för riskminimering eller uteslutande av risk i enlighet med artikel 28.

b) Minimipremiesatserna skall uttryckas i procent av kreditens kapitalbelopp som om premien i sin helhet skulle tas ut när krediten utnyttjas för första gången. Den matematiska formel som använts för beräkningen av minimipremiesatser anges i bilaga VI.

c) Såsom anges i artikel 25 har några minimipremiesatser inte fastställts för länder i kategori 0, men parterna skall inte tillämpa premiesatser som underskrider priserna på den privata marknaden.

d) På länderna med den högsta risken i kategori 7 skall man i princip tillämpa premiesatser som är högre än de minimipremiesatser som fastställts för denna kategori; dessa premiesatser skall fastställas av den part som lämnar statsstöd.

e) Vid beräkningen av minimipremiesatsen för en transaktion skall köparlandets klassificering av länder i riskkategorier tillämpas, såvida inte

- säkerhet i form av en rättsligt giltig och verkställbar oåterkallelig, ovillkorlig avistagaranti för hela återbetalningsåtagandet under kreditens hela giltighetstid ställts av en enhet i tredjeland som är kreditvärdig för den skuld som garantin avser, varvid den klassificering av länder i riskkategorier som gäller i det land där garanten är etablerad får tillämpas, eller

- en multilateral eller regional institution i enlighet med artikel 26 är antingen låntagare eller garant för transaktionen, varvid den berörda multilaterala eller regionala institutionens klassificering av länder i riskkategorier får tillämpas.

f) Kriterierna för klassificering av länder i riskkategorier enligt de situationer som beskrivs i artikel 24 e första och andra strecksatserna anges i bilaga VII.

g) Om statsstödet är begränsat enbart till landrisken i enlighet med artikel 25 a, dvs. den risk som är förknippad med köparen/låntagaren inte täcks, skall minimipremiesatsen minskas med 10 %; detta beaktas i den formel för beräkning av minimipremiesatser som anges i bilaga V.

h) Vid beräkningen av minimipremiesats skall tidshorisonten vara lika med halva utbetalningsperioden jämte hela återbetalningsperioden, varvid återbetalningen av exportkrediten förutsätts följa det normala mönstret, dvs. halvårsvisa lika stora amorteringar jämte upplupen ränta som börjar betalas sex månader från och med kredittidens början. Återbetalningsperioden för exportkrediter som inte följer det normala mönstret beräknas som återbetalningsperioden (uttryckt i lika stora halvårsvisa amorteringar) enligt följande formel: återbetalningsperiod = (genomsnittlig vägd återbetalningsperiod -0,25) / 0,5.

i) Om en part tillämpar en minimipremiesats i enlighet med första strecksatsen i punkt e och detta leder till en lägre minimipremiesats än den som gäller för köparens land skall parten lämna förhandsanmälan enligt artikel 44 a. En part som tillämpar en minimipremiesats i enlighet med artikel 24 e andra strecksatsen eller artikel 24 g skall lämna förhandsanmälan enligt artikel 45 a.

25. KLASSIFICERING AV LÄNDER I RISKKATEGORIER

Länder skall klassificeras på grundval av sannolikheten för att de kommer att kunna betala räntor och amorteringar på sina externa skulder (dvs. landkreditrisk).

a) Landkreditrisken består av följande fem beståndsdelar:

- Allmän betalningsinställelse som förordnas av regeringen i köparens/låntagarens/garantens land eller av ett ombud i det land genom vilket återbetalning sker.

- Politiska händelser eller ekonomiska svårigheter som uppstår utanför den anmälande partens land eller rättsliga eller administrativa åtgärder som vidtas utanför den anmälande partens land, vilka förhindrar eller försenar överföringen av medel för betalning av krediten.

- Lagstiftning som antagits i köparens/låntagarens land och i vilken fastställs att återbetalning i lokal valuta gäller som betalning av skulden, trots att sådana betalningar, när de räknats om till valutan för krediten, på grund av valutakursförändringar inte längre täcker skuldbeloppet på dagen för överföringen av medlen.

- Alla andra åtgärder som vidtas eller beslut som fattas av regeringen i ett annat land och som förhindrar återbetalning av en kredit.

- Force majeure som uppstår utanför den anmälande partens land, t.ex. krig (även inbördeskrig), expropriation, revolution, upplopp, oroligheter, cykloner, översvämningar, jordbävningar, vulkanutbrott, flodvågor och kärnkraftsolyckor.

b) Länderna klassificeras i åtta riskkategorier (0–7). Minimipremiesatser har fastställts för kategorierna 1–7 men inte för kategori 0, eftersom landrisken anses vara försumbar för länderna i denna kategori.

c) Höginkomstländer inom OECD, enligt Världsbankens årliga definition på grundval av BNI per capita, klassificeras i kategori 0.

- När det gäller minimipremiesatser skall varje OECD-land som till följd av sin ställning som höginkomstland klassificerats i kategori 0 kvarstå i kategori 0 till dess att dess BNI underskridit tröskelvärdet för höginkomstländer två år i följd, då landets klassificering skall ses över enligt artikel 25 d–f.

- Varje OECD-land som ligger över höginkomsttröskeln två år i följd skall klassificeras i kategori 0. Landets klassificering skall träda i kraft omedelbart efter det att sekretariatet har meddelat landets klassificering enligt Världsbanken.

- Även andra länder som anses ligga på samma risknivå kan klassificeras i kategori 0.

d) Alla länder utom höginkomstländerna inom OECD[6] skall klassificeras enligt metoden för klassificering av länder i riskkategorier, vilken omfattar följande:

- Den kvantitativa landriskmodellen (nedan kallad ”modellen”) leder till en kvantitativ bedömning av landkreditrisken och är för varje land baserad på tre grupper av riskindikatorer, nämligen parternas erfarenhet av landets betalningsförmåga, den finansiella situationen och den ekonomiska situationen. Den metod som används i modellen omfattar olika steg, bl.a. bedömning av de tre grupperna av riskindikatorer och en sammanställning och flexibel vägning av dessa grupper av riskindikatorer.

- En kvalitativ bedömning av resultatet av modellen för varje land för att integrera den politiska risken och andra riskfaktorer som helt eller delvis faller utanför modellen. Detta kan leda till att den kvantitativa bedömningen, där så är lämpligt, justeras så att den slutliga bedömningen av landkreditrisken återspeglas.

e) Klassificeringar av länder i riskkategorier skall kontinuerligt bevakas och ses över minst en gång om året och ändringar till följd av metoden för klassificering av länder i riskkategorier skall omedelbart meddelas av sekretariatet. När ett land omklassificeras i en lägre eller högre riskkategori skall parterna senast fem arbetsdagar efter det att omklassificeringen meddelats av sekretariatet ta ut premiesatser motsvarande minst de minimipremiesatser som gäller för den nya riskkategorin.

f) Den tillämpliga riskklassificeringen skall offentliggöras av sekretariatet.

26. KLASSIFICERING AV MULTILATERALA OCH REGIONALA INSTITUTIONER

Multilaterala och regionala institutioner skall där så är lämpligt klassificeras och ses över; dessa klassificeringar skall offentliggöras av sekretariatet.

27. STATSSTÖDD EXPORTKREDITTÄCKNING: TÄCKNINGSGRAD OCH KVALITET

Minimipremiesatserna har differentierats i syfte att ta hänsyn till kvalitetsskillnader mellan olika exportkreditprodukter och den täckningsgrad som parterna tillhandahåller enligt bilaga VI. Differentieringen utgår från exportörens perspektiv (med sikte på att neutralisera den konkurrensverkan som uppstår på grund av kvalitetsskillnaderna mellan de produkter som exportören/finansinstitutet erbjuds).

a) En exportkreditprodukts kvalitet är avhängig huruvida den är en försäkring, garanti eller direkt kredit/finansiering. En försäkringsprodukts kvalitet är avhängig huruvida räntan är täckt under karenstiden (dvs. karenstiden för skadereglering, dvs. den period som förflyter mellan förfallodagen för köparens/låntagarens betalning och den dag då försäkringsgivaren är skyldig att ersätta exportören/finansinstitutet) utan premiepåslag.

b) Alla befintliga exportkreditprodukter som tillhandahålls av parterna skall klassificeras i någon av följande tre produktkategorier:

- Produkt under standardnivån, dvs. försäkring utan täckning av räntan under karenstiden för skadereglering och försäkring med täckning av räntan under karenstiden för skadereglering med ett lämpligt premiepåslag.

- Standardprodukt, dvs. försäkring med täckning av räntan under karenstiden för skadereglering utan premiepåslag samt direkt kredit/finansiering.

- Produkt över standardnivån, dvs. garantier.

28. UTESLUTANDE AV VISSA VALDA LANDRISKBESTÅNDSDELAR OCH METODER FÖR LANDRISKMINIMERING

Parterna kan i enlighet med de särskilda kriterier och villkor som anges i bilaga VIII utesluta vissa valda landriskbeståndsdelar eller använda de metoder för landriskminimering som anges i artikel 28 b, vilket leder till lägre minimipremiesatser genom tillämpningen av en faktor för minimering/uteslutande (MEF) av landrisk i formeln för beräkning av minimipremiesatser. Faktorn för minimering/uteslutande av landrisk fastställs enligt följande:

a) När det gäller uteslutande av vissa valda landriskbeståndsdelar från statsstödd exportkredittäckning:

- I de fall då endast de tre första landriskbeståndsdelarna i artikel 25 a i sin helhet är uteslutna från täckning får en faktor för minimering/uteslutande av landrisk på 0,5 tillämpas.

- I de fall då endast den fjärde och den femte landriskbeståndsdelen i artikel 25 a i sin helhet är uteslutna från täckning får en faktor för minimering/uteslutande av landrisk på 0,2 tillämpas.

b) När det gäller följande metoder för landriskminimering anges tillämpliga minimipremiesatser och kriterierna och villkoren för tillämpning av faktorn för minimering/uteslutande av landrisk i bilaga VIII:

- Framtida betalningsflödesstruktur i kombination med spärrkonto i utlandet.

- Säkerhet i värdepapper eller likvida tillgångar i utlandet.

- Pantsäkerhet i fast egendom i utlandet.

- Pantsäkerhet/motsvarande i lös egendom i utlandet.

- Samfinansiering med internationella finansiella institut.

- Finansiering i lokal valuta.

- Försäkring eller villkorlig garanti från tredjeland.

- Gäldenär som utgör bättre risk än risk på stat.

c) Om fler än en av de metoder för landriskminimering som anges i artikel 28 b tillämpas skall detta inte ha en direkt kumulativ verkan på den tillämpliga faktorn för minimering/uteslutande av landrisk. Vid valet av en lämplig faktor för minimering/uteslutande av landrisk som återspeglar kombinationen av metoderna för landriskminimering skall hänsyn tas till eventuella överlappningseffekter från två eller flera metoder på identiska landkreditrisker. Vid överlappning skall vanligen endast den bästa säkerheten beaktas vid fastställandet av lämplig faktor för minimering/uteslutande av landrisk.

d) En part som tillämpar minimipremiesatser i de fall som avses i artikel 28 a–c skall lämna en förhandsanmälan i enlighet med artikel 44 a.

e) Förteckningen över metoder för landriskminimering i artikel 28 b är inte avsedd som en uttömmande förteckning. Enligt artikel 66 skall parterna kontrollera och se över erfarenheterna av att använda dessa metoder, vilket även innefattar de kriterier, villkor och faktorer för minimering/uteslutande av landrisk som anges i bilaga VIII.

29. ÖVERSYN AV GILTIGHETSTIDEN FÖR MINIMIPREMIESATSERNA FÖR LANDKREDITRISK OCH KREDITRISK PÅ STAT

a) För att bedöma om minimipremiesatserna är tillräckliga, och vid behov möjliggöra justeringar uppåt eller nedåt, skall tre instrument för uppföljning av premier (PFT) användas parallellt för övervakning och justering av minimipremiesatserna.

b) Två bokföringsinriktade instrument för uppföljning av premier är dels det instrument som grundas på parternas kontantredovisning, dels det instrument som grundas på parternas redovisning enligt bokföringsmässiga grunder, och dessa instrument bedömer minimipremiesatsernas giltighetstid på en aggregerad nivå och på grundval av landriskkategori och riskhorisont i enlighet med parternas faktiska resultat i fråga om landkreditrisk och kreditrisk på stat för exportkrediter för vilka minimipremiesatser tillämpas.

c) Det tredje instrumentet för uppföljning av premier utgörs av fyra privatmarknadsindikatorer[7] som ger upplysningar om marknadens prissättning på landkreditrisker och kreditrisker på stat.

KAPITEL III: BESTÄMMELSER OM BUNDET BISTÅND

30. ALLMÄNNA PRINCIPER

a) Parterna har enats om att bestämmelser i fråga om exportkrediter och bundet bistånd bör komplettera varandra. Bestämmelserna för exportkrediter bör baseras på öppen konkurrens och marknadskrafternas fria spel. Bestämmelserna för bundet bistånd bör bidra till att utländska medel tillhandahålls de länder, sektorer eller projekt som har ringa eller ingen tillgång till marknadsfinansiering. Bestämmelserna för bundet bistånd bör säkerställa bästa möjliga investeringsutbyte, minimera snedvridning av handeln och bidra till att medlen används effektivt i utvecklingssyfte.

b) Consensusöverenskommelsens bestämmelser om bundet bistånd skall inte tillämpas på multilaterala eller regionala institutioners biståndsprogram.

c) Dessa principer påverkar inte uppfattningen inom OECD:s biståndskommitté ( Development Assistance Committee , DAC) när det gäller kvaliteten på bundet och obundet bistånd.

d) En part får begära ytterligare information om bundenhetsgraden hos alla former av bistånd. Om det råder tvivel om huruvida en finansieringspraxis omfattas av den definition av bundet bistånd som anges i bilaga XI skall givarlandet lägga fram bevis till stöd för varje påstående om att detta bistånd i själva verket är ”obundet” i enlighet med definitionen i bilaga XI.

31. FORMER FÖR BUNDET BISTÅND

Bundet bistånd kan ges i någon av följande former:

a) Statligt utvecklingsbistånd i form av lån enligt definitionen i DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance (1987).

b) Statligt utvecklingsgåvobistånd enligt definitionen i DAC Guiding Principles for Associated Financing and Tied and Partially Untied Official Development Assistance (1987) .

c) Annan statlig finansiering, inbegripet gåvobistånd och lån men inte statsstödda exportkrediter som överensstämmer med consensusöverenskommelsen.

d) En kombination, t.ex. en blandning, rättslig eller faktisk, som kontrolleras av givaren, långivaren eller låntagaren och där minst två av ovanstående och/eller nedanstående finansieringskomponenter ingår:

1) En exportkredit som får statligt stöd genom direktkredit/finansiering, refinansiering, räntestöd, garanti eller försäkring och som omfattas av consensusöverenskommelsen.

2) Andra medel som ställs till förfogande mot marknadsränta eller till en räntesats som ligger nära marknadsräntan, eller kontantbetalningar av köparen.

32. KOMBINERAD FINANSIERING

a) Kombinerad finansiering kan genomföras i olika former, t.ex. blandade krediter, blandad finansiering, samfinansiering, parallell finansiering eller enskilda integrerade transaktioner. Deras främsta kännetecken är följande:

- Det finns en rättslig eller faktisk bindning mellan subventionerade och icke-subventionerade komponenter.

- Antingen en enskild del av eller hela finansieringspaketet utgör i själva verket bundet bistånd.

- Tillgången till subventionerade medel är beroende av att de därtill knutna icke-subventionerade komponenterna godtas av mottagaren.

b) Huruvida en kombination eller bindning är faktisk bestäms av bl.a. följande faktorer:

- Informella överenskommelser mellan mottagaren och givarmyndigheten.

- Givarens avsikt att underlätta godtagandet av ett finansieringspaket genom användning av statligt utvecklingsbistånd.

- Faktisk bindning av hela finansieringspaketet till inköp i givarlandet.

- Det statliga utvecklingsbiståndets bundenhetsgrad och gällande bestämmelser i anbudet eller kontraktet för varje finansieringstransaktion.

- Något annat förfarande som konstaterats av DAC eller parterna, genom vilket en faktisk bindning finns mellan åtminstone två av finansieringskomponenterna.

c) Fastställandet av en faktisk kombination eller bindning skall inte hindras av

- uppdelning av kontrakt genom särskild anmälan om delar av ett och samma kontrakt,

- uppdelning av kontrakt som finansieras i flera etapper,

- underlåtenhet att anmäla inbördes avhängiga delar av ett kontrakt, och/eller

- underlåtenhet att anmäla till följd av att en del av finansieringspaketet är obundet.

33. LÄNDERS BERÄTTIGANDE TILL BUNDET BISTÅND

a) Inget bundet bistånd skall ges till länder vars BNI per capita är så hög att de inte är berättigade till lån från Världsbanken med en löptid på sjutton år. Världsbanken gör årligen en ny beräkning av tröskelvärdet för denna kategori[8]. Ett land omklassificeras först efter det att dess kategori enligt Världsbanken varit oförändrad två år i följd.

b) Klassificeringen av länder skall göras med hjälp av följande kriterier och förfaranden:

1) Klassificering inom ramen för denna consensusöverenskommelse skall bestämmas av BNI per capita enligt de beräkningar som görs av Världsbanken vid dess klassificering av låntagarländer. Klassificeringen skall offentliggöras av sekretariatet.

2) Om Världsbanken inte har tillräcklig information för att offentliggöra uppgifter om BNI per capita skall Världsbanken ombes att göra en uppskattning av huruvida landet i fråga har en BNI per capita som ligger över eller under det gällande tröskelvärdet. Landet skall klassificeras i enlighet med denna uppskattning, om inte parterna beslutar något annat.

3) Om ett lands berättigande till bundet bistånd ändras i enlighet med artikel 33 a skall den nya klassificeringen träda i kraft två veckor efter det att sekretariatet har underrättat samtliga parter om de slutsatser som dragits med utgångspunkt i Världsbankens uppgifter. Innan den nya klassificeringen trätt i kraft får ingen bunden biståndsfinansiering till ett land som nyligen klassats som stödberättigat anmälas. Därefter får ingen bunden biståndsfinansiering till ett nyligen uppgraderat land anmälas; dock får enskilda transaktioner som omfattas av en tidigare beviljad kreditram anmälas fram till dess att kreditramen löper ut (vilket skall ske inom ett år efter ikraftträdandet).

4) Om Världsbanken ändrar siffror skall inom ramen för denna consensusöverenskommelse ingen hänsyn tas till dessa ändringar. Ett lands klassificering kan emellertid ändras genom en gemensam hållning enligt tillämpliga förfaranden i artiklarna 55-60 och parterna skall i positiv anda överväga en ändring till följd av fel eller försummelser i siffrorna som konstateras under samma kalenderår som de siffror som sekretariatet först lämnade.

5) Trots klassificeringen av länder som berättigade eller icke-berättigade till bundet bistånd skall parterna försöka undvika annat bundet bistånd än regelrätt gåvo- och livsmedelsbistånd, humanitärt bistånd och bistånd för att mildra verkningarna av kärnkraftsolyckor och andra större industriolyckor, eller förhindra att sådana uppstår, till Bulgarien, Rumänien, Ryska federationen, Ukraina och Vitryssland. Skulle BNI per capita för något av dessa länder tre år i följd överskrida Världsbankens tröskel för berättigande till sjuttonårslån skall landets berättigande till sådana krediter omfattas av artikel 33 a och b 1-4 samt alla andra bestämmelser rörande bundet bistånd i consensusöverenskommelsen[9].

34. PROJEKTS BERÄTTIGANDE

a) Bundet bistånd skall inte omfatta offentliga eller privata projekt som normalt skulle vara lönsamma om de finansierades på marknadens eller consensusöverenskommelsens villkor.

b) De främsta kriterierna (s.k. nyckeltest) för om ett projekt är stödberättigat är

- att projektet inte är finansiellt lönsamt, dvs. projektet saknar förutsättningar att med en lämplig prissättning enligt marknadsprinciper generera en avkastning som är tillräcklig för att täcka projektets omkostnader och förränta det investerade kapitalet (första nyckeltestet), eller

- att det, på grundval av uppgifter från övriga parter, är rimligt att anta att det är osannolikt att projektet kan finansieras på marknadens eller consensusöverenskommelsens villkor (andra nyckeltestet). När det gäller projekt till ett värde som överstiger 50 miljoner särskilda dragningsrätter (SDR) skall särskild vikt fästas vid den förväntade tillgången på finansiering på marknadens eller consensusöverenskommelsens villkor när man tar ställning till om det är rimligt att bevilja sådant bistånd.

c) Nyckeltesten enligt b är avsedda att beskriva hur ett projekt bör värderas för att det skall kunna bestämmas om det bör finansieras med sådant bistånd eller med exportkrediter på marknadens eller consensusöverenskommelsens villkor. Genom samrådsförfarandet enligt artiklarna 48-49 förväntas med tiden ett erfarenhetsmaterial samlas som ger mer exakt förhandsvägledning, för såväl exportkredit- som biståndsorgan, om gränsen mellan de båda projektkategorierna.

35. MINIMIFÖRMÅNLIGHETSGRAD

Parterna skall inte tillhandahålla bundet bistånd som har en förmånlighetsgrad under 35 %, eller 50 % om mottagarlandet är bland de minst utvecklade länderna, frånsett följande undantag, vilka även är undantagna från det anmälningsförfarande som anges i artikel 47 a:

a) Tekniskt stöd: bundet bistånd där det statliga utvecklingsbiståndet endast består av tekniskt samarbete som har ett värde under 3 % av transaktionens sammanlagda värde eller en miljon SDR, varvid det lägsta värdet skall gälla.

b) Små projekt: kapitalprojekt på under 1 miljon SDR som finansieras helt genom utvecklingsgåvobistånd.

36. UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA OM LÄNDERS ELLER PROJEKTS STÖDBERÄTTIGANDE

a) Bestämmelserna i artiklarna 33 och 34 skall inte tillämpas på bundet bistånd med en förmånlighetsgrad på minst 80 %, med undantag av bundet bistånd inom ramen för ett kombinerat finansieringspaket enligt artikel 32.

b) Bestämmelserna i artikel 34 skall inte tillämpas på bundet bistånd med ett värde av mindre än 2 miljoner SDR, med undantag av bundet bistånd inom ramen för ett kombinerat finansieringspaket enligt artikel 32.

c) Bundet bistånd till de minst utvecklade länderna enligt FN:s definition skall inte omfattas av bestämmelserna i artiklarna 33 och 34.

d) Trots artiklarna 33 och 34 får en part undantagsvis tillhandahålla stöd genom att använda sig av någon av följande möjligheter:

- De förfaranden för en gemensam hållning som definieras i bilaga XI och beskrivs i artiklarna 55-60.

- Motivering ur biståndssynpunkt med stöd av en betydande andel av parterna i enlighet med artiklarna 48 och 49.

- Ett brev till OECD:s generalsekreterare i enlighet med förfarandet i artikel 50, vilket parterna förväntar sig skall vara ovanligt och sällan förekommande.

37. BERÄKNING AV FÖRMÅNLIGHETSGRADEN FÖR BUNDET BISTÅND

Förmånlighetsgraden för bundet bistånd skall beräknas i enlighet med den beräkningsmetod för gåvoandelar som används av DAC, med följande undantag:

a) Det diskonto som används för att beräkna ett låns förmånlighetsgrad i en given valuta, det differentierade diskontot, får ändras årligen den 15 januari och beräknas på följande sätt:

- Den genomsnittliga CIRR + marginal

Marginalen (M) varierar med återbetalningstiden (R) enligt följande:

R | M |

Under 15 år | 0,75 |

15 år eller mer, men mindre än 20 år | 1,00 |

20 år eller mer, men mindre än 30 år | 1,15 |

30 år eller mer | 1,25 |

- För alla valutor beräknas genomsnittlig CIRR som genomsnittet av de gällande månatliga CIRR under sexmånadersperioden mellan den 5 augusti året innan och den 14 februari innevarande år. Den beräknade räntesatsen, inklusive marginalen, avrundas till närmaste 10 baspunkter. Om det finns mer än en CIRR för den berörda valutan skall den CIRR som har längst löptid enligt artikel 20 a användas för denna beräkning.

b) Bastidpunkten för beräkningen av förmånlighetsgraden skall vara kredittidens början enligt bilaga XI.

c) Vid beräkning av den sammanlagda förmånlighetsgraden i ett kombinerat finansieringspaket skall förmånlighetsgraden anses vara noll för följande krediter, medel och betalningar:

- Exportkrediter som överensstämmer med consensusöverenskommelsen.

- Andra medel som ställs till förfogande mot marknadsränta eller till en räntesats som ligger nära marknadsräntan.

- Andra statliga medel med en förmånlighetsgrad som är lägre än den lägsta tillåtna nivån enligt artikel 35, med undantag av matchningsfall.

- Kontantbetalningar av köparen.

Betalningar vid eller före kredittidens början som inte anses vara kontantbetalningar skall inbegripas vid beräkningen av förmånlighetsgraden.

d) Diskonto vid matchning: Vid matchning av bistånd avses med identisk matchning en matchning till en identisk förmånlighetsgrad som beräknats med gällande diskonto vid tidpunkten för matchningen.

e) Lokala kostnader och inköp i tredje land skall inbegripas vid beräkningen av förmånlighetsgraden endast om de finansieras av givarlandet.

f) Ett finansieringspakets sammanlagda förmånlighetsgrad skall bestämmas genom att varje paketkomponents nominella värde multipliceras med förmånlighetsgraden för varje komponent varefter resultaten adderas och denna totalsumma divideras med komponenternas sammanlagda nominella värde.

g) Diskontot för ett givet biståndslån skall vara det diskonto som gäller vid tidpunkten för anmälan. Vid omedelbar anmälan skall diskontot emellertid vara det som gäller vid den tidpunkt då villkoren för biståndslånet fastställs. En ändring av diskontot under ett låns löptid skall inte förändra lånets förmånlighetsgrad.

h) Om valutan ändras innan kontraktet ingås skall anmälan revideras. Det diskonto som används för att beräkna förmånlighetsgraden skall vara gällande diskonto vid tidpunkten för revisionen. Ingen revision är nödvändig om den alternativa valutan och alla uppgifter som krävs för beräkningen av förmånlighetsgraden framgår av den ursprungliga anmälan.

i) Trots bestämmelserna i punkt g skall diskontot, vid beräkning av förmånlighetsgraden i enskilda transaktioner som initieras inom ramen för en biståndskreditram, vara det som ursprungligen anmäldes för kreditramen.

38. GILTIGHETSPERIOD FÖR BUNDET BISTÅND

a) Parterna skall inte fastställa villkor för bundet bistånd för en period som överskrider två år, oavsett om biståndet hänför sig till finansiering av enskilda transaktioner eller till ett biståndsprotokoll, en biståndskreditram eller en liknande överenskommelse. När det gäller ett biståndsprotokoll, en biståndskreditram eller en liknande överenskommelse skall giltighetsperioden börja löpa vid tidpunkten för undertecknandet, vilket skall anmälas i enlighet med artikel 47; en förlängning av en kreditram skall anmälas som om den vore en ny transaktion med en not som förklarar att det gäller en förlängning och att den förnyas på de villkor som ges vid tidpunkten för anmälan om förlängning. Vad beträffar enskilda transaktioner, även sådana som anmälts inom ramen för ett biståndsprotokoll, en biståndskreditram eller en liknande överenskommelse, skall giltighetsperioden börja löpa vid tidpunkten för anmälan av åtagandet i enlighet med antingen artikel 46 eller artikel 47.

b) När ett land för första gången upphör att vara berättigat till lån från Världsbanken med en löptid på sjutton år, skall giltighetstiden hos befintliga och nya protokoll och kreditramar avseende bundet bistånd som anmälts begränsas till ett år efter tidpunkten för den potentiella omklassificeringen i enlighet med förfarandet i artikel 33 b.

c) Förnyelse av sådana protokoll och kreditramar kan endast ske på villkor som överensstämmer med bestämmelserna i artiklarna 33 och 34 i consensusöverenskommelsen till följd av

- omklassificering av länder, och

- en ändring av consensusöverenskommelsens bestämmelser.

Under dessa förhållanden kan befintliga villkor bibehållas trots en ändring av diskontot enligt artikel 37.

39. MATCHNING

Med hänsyn till sina internationella åtaganden och i överensstämmelse med consensusöverenskommelsens syfte får en part i enlighet med förfarandena i artikel 42 matcha de finansiella villkor som erbjuds av en part eller ett land som är en icke-part.

KAPITEL IV: FÖRFARANDEN

AVSNITT 1: GEMENSAMMA BESTÄMMELSER FÖR EXPORTKREDITER OCH HANDELSRELATERAT BISTÅND

40. ANMÄLNINGAR

De anmälningar som krävs enligt förfarandena i consensusöverenskommelsen skall lämnas i enlighet med bilaga V och innehålla de uppgifter som anges där, och en kopia skall lämnas till sekretariatet.

41. INFORMATION OM STATSSTÖD

a) Så snart en part förpliktar sig att bevilja det statsstöd som anmälts i enlighet med förfarandena i artiklarna 44-47 skall de övriga parterna underrättas om detta genom att referensnumret för anmälan anges på formulär 1c i gällande Creditor Reporting System .

b) En part skall genom ett informationsutbyte i enlighet med artiklarna 52-54 underrätta övriga parter om de kreditvillkor som den avser att bevilja stöd för i fråga om en viss transaktion och kan begära motsvarande information från de andra parterna.

42. MATCHNINGSFÖRFARANDEN

a) Innan en part matchar de finansiella villkor som en part eller icke-part antas erbjuda enligt artiklarna 18 och 39, skall parten dels göra alla rimliga ansträngningar, bl.a. genom muntligt samråd enligt artikel 54 när så är lämpligt, för att kontrollera om statsstöd beviljas på dessa villkor, dels uppfylla följande villkor:

1) En part skall till alla övriga parter anmäla de villkor på vilka villkor den avser att bevilja stöd enligt samma anmälningsförfarande som är tillämpligt för de matchade villkoren. Om det är fråga om matchning av en icke-part skall den matchande parten följa samma anmälningsförfarande som hade varit tillämpligt om de matchade villkoren hade erbjudits av en part.

2) Trots punkt 1 ovan skall den matchande parten anmäla sin avsikt att matcha så snart som möjligt, i sådana fall då åtagandet måste hållas tillbaka enligt det tillämpliga anmälningsförfarandet tills efter slutdagen för erbjudande.

3) Om den initierande parten ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd på de anmälda villkoren skall alla övriga parter omedelbart underrättas.

b) En part som har för avsikt att erbjuda identiska finansiella villkor som de som anmälts enligt artiklarna 44 och 45 får göra detta efter utgången av den föreskrivna tidsfristen. Parten skall anmäla sin avsikt så snart som möjligt.

43. SÄRSKILT SAMRÅD

a) Om en part har rimliga skäl att anta att de finansiella villkor som erbjuds av en annan part (den initierande parten) är mer generösa än de som anges i consensusöverenskommelsen skall denna part underrätta sekretariatet härom. Sekretariatet skall omedelbart offentliggöra denna information.

b) Den initierande parten skall klargöra vilka finansiella villkor som gäller för dess erbjudande inom två arbetsdagar efter det att sekretariatet offentliggjort informationen.

c) Efter den initierande partens klargörande får varje part som så önskar begära att sekretariatet anordnar ett särskilt samråd mellan parterna inom fem dagar för att diskutera frågan.

d) Så länge det inte föreligger något resultat av det särskilda samrådet mellan parterna träder inte de finansiella villkor som omfattas av statsstöd i kraft.

AVSNITT 2: FÖRFARANDEN FÖR EXPORTKREDITER

44. FÖRHANDSANMÄLAN MED ÖVERLÄGGNINGAR

a) En part skall underrätta alla övriga parter minst tio kalenderdagar innan den ingår ett åtagande, om den tillämpliga minimipremiesatsen har fastställts i enlighet med första strecksatsen i artikel 24 e eller artikel 28 i enlighet med bilaga V till consensusöverenskommelsen. Om någon annan part begär överläggningar under denna period skall den initierande parten vänta i ytterligare tio kalenderdagar. Om den tillämpliga minimipremiesatsen efter riskminimering/uteslutande av risk uppgår till högst 75 % av den minimipremiesats som fås vid tillämpning av köparens landriskklassificering utan riskminimering eller uteslutande av risk, skall den anmälande parten underrätta övriga parter minst tjugo kalenderdagar före ingåendet av ett åtagande.

b) En part skall underrätta övriga parter om sitt slutliga beslut efter överläggningar för att underlätta översynen av erfarenhetsmaterialet i enlighet med artikel 66 i consensusöverenskommelsen. Parterna skall dokumentera sina erfarenheter av de premiesatser som anmälts i enlighet med punkt a.

45. FÖRHANDSANMÄLAN UTAN ÖVERLÄGGNINGAR

a) En part skall minst tio kalenderdagar innan ett åtagande ingås till alla övriga parter anmäla sin avsikt att

1) bevilja stöd med en återbetalningstid på mer än fem men högst åtta och ett halvt år till ett land i kategori I,

2) bevilja stöd till ett annat kraftverk än ett kärnkraftverk med en återbetalningstid som är längre än den längsta angivna tiden enligt artikel 12 men som inte överskrider de tolv år som föreskrivs i artikel 13 a,

3) bevilja stöd i enlighet med artikel 14 d.

4) tillämpa en premienivå i enlighet med andra strecksatsen i artikel 24 e.

5) tillämpa en premienivå i enlighet med artikel 24 g.

b) En initierande part som ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd till en sådan transaktion skall omedelbart underrätta alla övriga parter.

AVSNITT 3: FÖRFARANDEN FÖR HANDELSRELATERAT BISTÅND

46. FÖRHANDSANMÄLAN

a) En part skall lämna förhandsanmälan om den har för avsikt att bevilja statsstöd för

- handelsrelaterat obundet bistånd till ett värde av minst 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på mindre än 80 %,

- handelsrelaterat obundet bistånd till ett värde av mindre än två miljoner SDR och med en gåvoandel (enligt DAC:s definition) på mindre än 50 %,

- handelsrelaterat bundet bistånd till ett värde av minst 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på mindre än 80 %, eller

- handelsrelaterat bundet bistånd till ett värde av mindre än två miljoner SDR och en förmånlighetsgrad på mindre än 50 %, utom i de fall som anges i artikel 35 a och b.

b) Förhandsanmälan skall lämnas senast 30 arbetsdagar före slutdagen för erbjudande eller åtagande, beroende på vilken dag som infaller först.

c) Om den initierande parten ändrar eller drar tillbaka sin avsikt att bevilja stöd på de anmälda villkoren skall alla övriga parter omedelbart underrättas.

d) Bestämmelserna i denna artikel skall tillämpas på bundet bistånd som ingår i ett kombinerat finansieringspaket enligt artikel 32.

47. OMEDELBAR ANMÄLAN

a) En part skall omedelbart, dvs. inom två arbetsdagar efter åtagandet, till alla övriga parter anmäla om statsstöd för bundet bistånd tillhandahålls till ett värde av

- minst 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på minst 80 %, eller

- mindre än 2 miljoner SDR och med en förmånlighetsgrad på minst 50 %, utom i de fall som anges i artikel 35 a och b.

b) En part skall också omedelbart anmäla till alla övriga parter när ett biståndsprotokoll, en kreditram eller en liknande överenskommelse undertecknas.

c) Ingen förhandsanmälan behöver lämnas om en part avser att matcha villkor som omfattas av en omedelbar anmälan.

AVSNITT 4: SAMRÅDSFÖRFARANDEN FÖR BUNDET BISTÅND

48. SAMRÅDENS SYFTE

a) En part som önskar uppgifter om eventuella handelsmotiv för bundet bistånd får begära att en grundlig bedömning av biståndets kvalitet (se bilaga IX) läggs fram.

b) En part får dessutom begära samråd med övriga parter i enlighet med artikel 49. Samrådet kan äga rum i form av muntligt samråd enligt artikel 54 för att dryfta

- i första hand om stöderbjudandet uppfyller kraven i artiklarna 33 och 34, och

- vid behov, om ett biståndserbjudande är berättigat även om kraven i artiklarna 33 och 34 inte är uppfyllda.

49. SAMRÅDENS OMFATTNING OCH TIDSFRISTER

a) Under samrådet kan en part bl.a. begära följande information:

- En detaljerad genomförbarhetsstudie/projektutvärdering.

- Om det finns ett konkurrerande anbud med icke-subventionerad finansiering eller biståndsfinansiering.

- Projektets utsikter att generera eller spara utländsk valuta.

- Om samarbete förekommer med multilaterala organisationer, t.ex. Världsbanken.

- Om det förekommer ett internationellt anbudsförfarande (ICB), särskilt om givarlandets leverantör har lämnat det lägsta anbudet.

- Miljöeffekter.

- Deltagande av privata företag.

- Tidpunkt för anmälningarna om subventionerade krediter eller biståndskrediter (t.ex. sex månader före anbudstidens utgång eller dagen för ingående av åtagandet).

b) Samrådet skall avslutas och sekretariatet skall underrätta samtliga parter om svaren på båda frågorna i artikel 48 minst tio arbetsdagar före slutdagen för erbjudande eller åtagande, beroende på vilken dag som infaller först. Om enighet inte kan nås mellan de samrådande parterna skall sekretariatet ge andra parter tillfälle att yttra sig inom fem arbetsdagar. Det skall rapportera dessa synpunkter till den anmälande parten, som bör ompröva sitt erbjudande om det visar sig att det inte föreligger betydande stöd för biståndsanbudet.

50. SAMRÅDENS RESULTAT

a) En givare som önskar fortsätta ett projekt trots frånvaro av betydande stöd skall lämna en förhandsanmälan om sina avsikter till övriga parter senast 60 kalenderdagar efter det att samrådet avslutats, dvs. ordförandens slutsats godkänts. Givaren skall också i ett brev till OECD:s generalsekreterare sammanfatta resultatet av samrådet och förklara de övergripande, icke handelsrelaterade nationella intressen som ligger bakom den planerade åtgärden. Parterna förväntar sig att sådana situationer skall vara ovanliga och sällan förekommande.

b) Givaren skall omedelbart anmäla till parterna att ett brev har sänts till OECD:s generalsekreterare, och en kopia av detta skall bifogas anmälan. Varken givaren eller någon annan part får göra ett åtagande avseende bundet bistånd före utgången av en period på tio arbetsdagar efter det att anmälan till parterna lämnats. Vad beträffar projekt för vilka konkurrerande kommersiella anbud identifierades under samrådsprocessen skall tiodagarsperioden förlängas till femton dagar.

c) Sekretariatet skall övervaka utvecklingen och resultaten av samrådet.

AVSNITT 5: FÖRFARANDEN FÖR INFORMATIONSUTBYTE AVSEENDE EXPORTKREDITER OCH HANDELSRELATERAT BISTÅND

51. KONTAKTPUNKTER

All kommunikation skall ske mellan de angivna kontaktpunkterna i varje land via omedelbar textkommunikation, t.ex. OLIS (OECD Online Information System), och vara konfidentiell.

52. FÖRFRÅGNINGARNAS OMFATTNING

a) En part får fråga en annan part hur den parten ställer sig i fråga om ett tredje land, en institution i ett tredje land eller en viss affärsmetod.

b) En part som har mottagit en ansökan om statsstöd får vända sig till en annan part med en förfrågan och ange de mest förmånliga kreditvillkor på vilka den skulle vara beredd att bevilja stöd.

c) Om en förfrågan riktar sig till mer än en part skall den innehålla en förteckning över adressaterna.

d) En kopia av alla förfrågningar skall sändas till sekretariatet.

53. SVARENS OMFATTNING

a) Den part som mottar en förfrågan skall svara inom sju kalenderdagar och lämna så mycket information som möjligt. Parten skall i sitt svar göra en så god uppskattning som möjligt av det troliga beslutet i frågan. Vid behov skall ett fullständigt svar följa snarast möjligt. En kopia skall sändas till de övriga adressaterna i förfrågan och till sekretariatet.

b) Svaret på en förfrågan kan senare bli ogiltigt, t.ex. om

- en ansökan görs, ändras eller dras tillbaka, eller

- andra villkor övervägs.

I så fall skall ett svar genast skickas, med kopior till de övriga adressaterna och till sekretariatet.

54. MUNTLIGT SAMRÅD

a) En part skall samtycka till en begäran om muntligt samråd inom tio arbetsdagar.

b) Parter och icke-parter skall underrättas om en begäran om muntligt samråd. Samrådet skall äga rum så snart som möjligt efter utgången av tiodagarsperioden.

c) Ordföranden i consensusgruppen skall samordna alla eventuella uppföljningsåtgärder med sekretariatet, t.ex. en gemensam hållning. Sekretariatet skall omgående underrätta samtliga parter om resultatet av samrådet.

55. FÖRFARANDEN FÖR GEMENSAMMA HÅLLNINGAR SAMT DESSAS INNEHÅLL

a) Förslag till gemensamma hållningar skall sändas till sekretariatet. Sekretariatet skall sända ett förslag till en gemensam hållning till samtliga parter och, om det gäller bundet bistånd, samtliga DAC:s kontaktpunkter. Initiativtagarens identitet skall inte avslöjas i registret över gemensamma hållningar på OLIS (OECD Online Information System) anslagstavla. Sekretariatet får emellertid på begäran muntligen avslöja initiativtagarens identitet för en part eller en DAC-medlem. Sekretariatet skall föra ett register över sådana förfrågningar.

b) Förslaget skall vara daterat och innehålla följande uppgifter:

- Referensnummer åtföljt av Gemensam hållning ( Common line ).

- Namnet på det importerande landet och köparen.

- Beteckning på eller en så noggrann beskrivning av projektet som möjligt så att det kan identifieras.

- De villkor som förutses av det initiativtagande landet.

- Förslaget till gemensam hållning.

- Nationalitet och namn på kända konkurrerande anbudsgivare.

- Slutdatum för kommersiella och finansiella anbud och, om möjligt, anbudsnummer.

- Andra relevanta uppgifter, inbegripet skäl för att föreslå en gemensam hållning, tillgång på undersökningar av projektet eller särskilda omständigheter.

c) Ett förslag till gemensam hållning som läggs fram i enlighet med artikel 33 b 4 skall sändas till sekretariatet med kopior till övriga parter. Den part som lägger fram förslaget till gemensam hållning skall ge en uttömmande redogörelse för skälen till att ett land inte bör klassificeras i enlighet med det förfarande som anges i artikel 33 b.

d) Sekretariatet skall offentliggöra den godkända gemensamma hållningen.

56. REAKTIONER PÅ FÖRSLAG TILL GEMENSAM HÅLLNING

a) Parterna bör reagera på ett förslag till gemensam hållning snarast möjligt och under alla omständigheter inom tjugo kalenderdagar.

b) En reaktion kan bestå i en begäran om ytterligare information, godkännande, avvisande, ett förslag till ändring av den gemensamma hållningen eller ett alternativt förslag till gemensam hållning.

c) En part som säger sig inte kunna uttrycka någon ståndpunkt eftersom en exportör eller myndigheterna i det mottagande landet inte har tagit kontakt i fråga om bistånd till projektet skall anses ha godtagit förslaget till gemensam hållning.

57. GODKÄNNANDE AV GEMENSAMMA HÅLLNINGAR

a) Efter en period på tjugo kalenderdagar skall sekretariatet underrätta samtliga parter om läget beträffande förslaget till gemensam hållning. Om ingen part har avvisat förslaget men inte alla parter har godkänt det skall det vara möjligt att under ytterligare åtta kalenderdagar godkänna eller avvisa förslaget.

b) Efter denna ytterligare period skall varje part som inte uttryckligen har avvisat förslaget anses ha godkänt den gemensamma hållningen. Varje part, inbegripet initiativtagaren, får dock ställa som villkor för sitt godkännande att en eller flera andra parter uttryckligen godkänner förslaget.

c) Om en part inte godkänner en eller flera beståndsdelar av en gemensam hållning innebär detta ett underförstått godkännande av alla andra beståndsdelar. Ett sådant delgodkännande kan föranleda andra parter att ändra inställning till den gemensamma hållningen. Samtliga parter har rätt att erbjuda eller matcha villkor som inte omfattas av en gemensam hållning.

d) En gemensam hållning som inte godkänts kan tas upp till ny prövning i enlighet med förfarandena i artiklarna 55 och 56. Under dessa förhållanden är parterna inte bundna av sitt ursprungliga beslut.

58. OENIGHET OM GEMENSAMMA HÅLLNINGAR

Om initiativtagaren och den part som har föreslagit en ändring eller ett alternativ inte kan enas om en gemensam hållning inom den andra perioden på åtta kalenderdagar får denna period förlängas efter ömsesidig överenskommelse. Sekretariatet skall underrätta samtliga parter om denna förlängning.

59. TIDPUNKT FÖR GEMENSAMMA HÅLLNINGARS IKRAFTTRÄDANDE

Sekretariatet skall underrätta samtliga parter om att den gemensamma hållningen antingen kommer att träda i kraft eller har avvisats. Den gemensamma hållningen träder i kraft tre kalenderdagar därefter. Sekretariatet skall ombesörja att det på OLIS finns en aktuell förteckning tillgänglig över alla gemensamma hållningar som har godkänts eller som inte har avgjorts.

60. GEMENSAMMA HÅLLNINGARS GILTIGHET

a) En gemensam hållning som godkänts skall gälla i två år från ikraftträdandet, om inte sekretariatet underrättas om att den inte längre är av intresse och detta godtas av samtliga parter. En gemensam hållning skall gälla i ytterligare två år om en part inom fjorton kalenderdagar innan den ursprungligen skulle löpa ut ansöker om en förlängning. Ytterligare förlängningar kan godkännas genom samma förfarande. En gemensam hållning som godkänts i enlighet med artikel 33 b 4 skall gälla till dess att Världsbankens uppgifter för påföljande år finns tillgängliga.

b) Sekretariatet skall övervaka läget beträffande gemensamma hållningar och hålla parterna underrättade genom uppdatering av förteckningen på OLIS över läget beträffande giltiga gemensamma hållningar. Sekretariatet skall följaktligen bl.a.

- lägga till nya gemensamma hållningar som godkänts av parterna,

- uppdatera uppgifterna om sista giltighetsdag när en part begär förlängning,

- stryka gemensamma hållningar vilkas giltighetstid har löpt ut,

- en gång i kvartalet ge ut en förteckning över gemensamma hållningar som löper ut under påföljande kvartal.

AVSNITT 6: BESTÄMMELSER FÖR MEDDELANDE OM MINIMIRÄNTESATSER

61. MEDDELANDE OM MINIMIRÄNTESATSER

a) CIRR för valutor som beslutas enligt bestämmelserna i artikel 20 skall via omedelbar textkommunikation översändas till sekretariatet minst en gång varje månad för vidarebefordran till samtliga parter.

b) Denna anmälan skall vara sekretariatet tillhanda senast fem dagar efter utgången av den månad som uppgifterna avser. Sekretariatet skall därefter genast underrätta alla parter om tillämpliga räntor och offentliggöra dessa.

62. TIDPUNKT FÖR RÄNTESATSERNAS IKRAFTTRÄDANDE

En eventuell ändring av CIRR skall träda i kraft den femtonde dagen efter månadens utgång.

63. OMEDELBARA FÖRÄNDRINGAR AV RÄNTESATSER

Om marknadsutvecklingen kräver anmälan om en ändring av CIRR under loppet av en månad skall den ändrade räntesatsen börja tillämpas tio dagar efter det att sekretariatet mottagit anmälan om ändringen.

AVSNITT 7: ÖVERSYN

64. REGELBUNDEN ÖVERSYN AV CONSENSUSÖVERENSKOMMELSEN

a) Parterna skall regelbundet se över hur consensusöverenskommelsen fungerar. Vid översynen skall parterna bland annat granska anmälningsförfaranden, tillämpningen av det differentierade diskontosystemet samt dess sätt att fungera, bestämmelser om och förfaranden för bundet bistånd, matchningsfrågor, tidigare ingångna åtaganden och möjligheten till ett utvidgat deltagande i consensusöverenskommelsen.

b) Denna översyn skall grundas på information om parternas erfarenheter och förslag till förbättringar av consensusöverenskommelsens sätt att fungera. Parterna skall ta hänsyn till consensusöverenskommelsens mål och den rådande ekonomiska och monetära situationen. Den information och de förslag som parterna önskar lägga fram för denna översyn skall vara sekretariatet till handa senast 45 kalenderdagar före översynen.

65. ÖVERSYN AV MINIMIRÄNTESATSER

a) Parterna skall regelbundet se över systemet för fastställande av CIRR i syfte att säkerställa att de anmälda räntesatserna avspeglar de aktuella marknadsvillkoren och uppfyller de mål som eftersträvas vid fastställandet av räntorna. En sådan översyn skall också omfatta den marginal som skall läggas till vid tillämpning av dessa räntesatser.

b) Varje part får till ordföranden i consensusgruppen överlämna en välgrundad begäran om en extra ordinarie översyn, om parten i fråga anser att CIRR för en eller flera valutor inte längre avspeglar rådande marknadsvillkor.

66. ÖVERSYN AV MINIMIPREMIESATSER OCH DÄRMED SAMMANHÄNGANDE FRÅGOR

Parterna skall regelbundet kontrollera och se över alla aspekter av reglerna och förfarandena i fråga om premier. Denna översyn skall omfatta följande:

a) Den metod som används inom ramen för landriskmodellen, med sikte på att pröva dess giltighet mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts.

b) Minimipremiesatserna för landkreditrisk och kreditrisk på stat som skall anpassas över tiden för att säkerställa att de fortsätter att vara ett tillförlitligt mått på risken, varvid hänsyn skall tas till de tre instrumenten för uppföljning av premier (kontantredovisning och redovisning enligt bokföringsmässiga grunder samt, där så är lämpligt, privatmarknadsindikatorer).

c) Differentiering av minimipremiesatserna i syfte att ta hänsyn till skillnader i kvalitet mellan olika exportkreditprodukter och täckningsgrad.

d) Erfarenheterna rörande tillämpningen av riskminimering eller uteslutande av risk enligt artikel 28 och den fortsatta giltigheten och lämpligheten hos de särskilda tillåtna faktorerna för minimering/uteslutande av risk. Sekretariatet skall till stöd för översynen tillhandahålla rapporter över samtliga anmälningar.

BILAGA I SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR FARTYG

KAPITEL I: SEKTORSÖVERENSKOMMELSENS TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1. DELTAGANDE

Parter i sektorsöverenskommelsen är Australien, Europeiska gemenskapen, Japan, Korea och Norge.

2. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I denna sektorsöverenskommelse, som kompletterar consensusöverenskommelsen, anges särskilda riktlinjer för statsstödda exportkrediter avseende exportkontrakt som omfattar följande:

a) Nya havsgående fartyg på minst 100 bruttoregisterton som används för transport av varor eller personer, eller för att utföra en specialiserad tjänst (t.ex. fiskefartyg, fiskefabriksfartyg, isbrytare eller mudderverk, som har sådana framdrivnings- och styrsystem att de i sig är varaktigt fullt navigerbara på öppet hav), bogserfartyg på minst 365 kWoch ej färdigställda fartygsskrov som flyter och är rörliga. Sektorsöverenskommelsen omfattar inte militärfartyg. Flytdockor och rörliga offshoreanläggningar omfattas inte av sektorsöverenskommelsen, men om det uppstår problem gällande exportkrediter för sådana anläggningar kan parterna i sektorsöverenskommelsen (nedan kallade ”parterna”), efter övervägande av en motiverad begäran från någon part, besluta att de skall omfattas.

b) Ombyggnad av fartyg. Med ombyggnad av fartyg avses varje ombyggnad av havsgående fartyg på mer än 1 000 bruttoregisterton, förutsatt att ombyggnaden innebär genomgripande förändringar av fartygets lastkapacitet, skrov eller framdrivningssystem.

c) 1) Fartyg av svävartyp omfattas visserligen inte av sektorsöverenskommelsen, men parterna får bevilja exportkrediter för svävare på villkor likvärdiga med dem som anges i sektorsöverenskommelsen. De förbinder sig att tillämpa denna möjlighet med måtta och att inte bevilja sådana kreditvillkor för svävare i fall där det kan slås fast att ingen konkurrens råder på de villkor som anges i sektorsöverenskommelsen.

2) I sektorsöverenskommelsen avses med svävare en amfibiefarkost på minst 100 ton som är utformad att bäras av luft som drivs ut från farkosten och formar en luftkudde mellan marken eller vattenytan och farkosten innanför en flexibel kjol runt farkosten, och som kan framdrivas och styras med hjälp av propellrar eller riktade luftutsläpp drivna av fläktar eller liknande anordningar.

3) Parterna är eniga om att beviljandet av exportkrediter på villkor likvärdiga med dem som anges i denna sektorsöverenskommelse bör begränsas till svävare som används i sjötrafik och alltså inte på land, utom för att nå terminalanläggningar som är belägna högst en kilometer från vattnet.

KAPITEL II: BESTÄMMELSER OM EXPORTKREDITER OCH BUNDET BISTÅND

3. LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID

Längsta återbetalningstid, oavsett landets klassificering, är tolv år efter leverans.

4. KONTANT BETALNING

Parterna skall kräva en kontant betalning på minst 20 % av kontraktspriset vid leverans.

5. ÅTERBETALNING AV KAPITAL

Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp skall ske i lika stora, regelbundna amorteringar med normalt sex månaders och högst tolv månaders intervall.

6. MINIMIPREMIE

Bestämmelserna om minimipremiesatser i consensusöverenskommelsen skall inte tillämpas förrän de setts över ytterligare av parterna i denna sektorsöverenskommelse.

7. BISTÅND

En part som önskar tillhandahålla bistånd skall, utöver vad som föreskrivs i consensusöverenskommelsen, bekräfta att fartyget inte förs under ett öppet register under återbetalningstiden, att det på ett tillfredsställande sätt försäkrats att den slutliga ägaren är bosatt i mottagarlandet, inte är ett vilande dotterbolag till ett utländskt bolag och har förbundit sig att inte sälja fartyget utan de inhemska myndigheternas tillstånd.

KAPITEL III: FÖRFARANDEN

8. ANMÄLNINGAR

Med tanke på öppenheten skall varje part, utöver vad som föreskrivs i consensusöverenskommelsen och i det Creditor Reporting System som tillämpas av Världsbanken, Bernunionen och OECD, årligen lämna uppgifter om sitt system för beviljande av statligt stöd och om hur denna sektorsöverenskommelse, inbegripet befintliga system, genomförs.

9. ÖVERSYN

a) Sektorsöverenskommelsen skall ses över årligen eller på begäran av någon part inom ramen för OECD:s arbetsgrupp för varvsindustri, och en rapport skall läggas fram för parterna i consensusöverenskommelsen.

b) För att underlätta konsekvens och enhetlighet mellan consensusöverenskommelsen och denna sektorsöverenskommelse skall parterna i sektorsöverenskommelsen och consensusöverenskommelsen samråda och samordna sina insatser på lämpligt sätt, med beaktande av varvsindustrins karaktär.

c) Om parterna i consensusöverenskommelsen beslutar att ändra denna, skall parterna i denna sektorsöverenskommelse (nedan kallade ”parterna”) granska detta beslut och överväga dess relevans för sektorsöverenskommelsen. I avvaktan på detta övervägande skall ändringarna av consensusöverenskommelsen inte tillämpas på denna sektorsöverenskommelse. Om parterna godtar ändringarna av consensusöverenskommelsen skall de skriftligen underrätta parterna i consensusöverenskommelsen om detta. Om parterna inte godtar ändringarna av consensusöverenskommelsen vad avser deras tillämpning på varvsindustrin skall de meddela parterna i consensusöverenskommelsen sina invändningar och inleda samråd med dem i syfte att nå en lösning. Om enighet inte kan nås mellan de två grupperna skall parternas hållning i fråga om tillämpningen av ändringarna på varvsindustrin gälla.

d) När överenskommelsen om upprätthållande av normala konkurrensförhållanden inom varvsindustrin träder i kraft skall denna sektorsöverenskommelse upphöra att gälla för de parter som lagligen är skyldiga att tillämpa 1994 års överenskommelse om exportkrediter för fartyg (C/WP6(94)6). Dessa parter skall verka för en omedelbar översyn i syfte att bringa 1994 års överenskommelse i överensstämmelse med denna sektorsöverenskommelse.

TILLÄGG: ÅTAGANDEN BETRÄFFANDE DET FRAMTIDA ARBETET

Utöver vad som sägs om det framtida arbetet i consensusöverenskommelsen är parterna i denna sektorsöverenskommelse eniga om följande:

a) Att utarbeta en illustrativ förteckning över fartygstyper som i allmänhet anses som olönsamma, med beaktande av bestämmelserna om bundet bistånd i consensusöverenskommelsen.

b) Att se över bestämmelserna i consensusöverenskommelsen om minimipremiesatser i syfte att införliva dem med denna sektorsöverenskommelse.

c) Att med hänsyn till hur relevanta internationella förhandlingar utvecklas diskutera införande av andra bestämmelser om minimiräntesatser, inbegripet en SCIRR (en särskild marknadsreferensränta) och rörliga räntor.

d) Att diskutera om årliga amorteringar för återbetalning av kapital kan tillämpas.

BILAGA II: SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR KÄRNKRAFTVERK

KAPITEL I: SEKTORSÖVERENSKOMMELSENS TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE

a) För denna överenskommelse, som kompletterar consensusöverenskommelsen, gäller följande:

- Det innehåller de särskilda riktlinjer som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter i fråga om kontrakt för export av kompletta kärnkraftverk eller delar därav, inbegripet alla beståndsdelar, utrustning, material och tjänster, inklusive den utbildning av personal som är direkt nödvändig för byggande och idriftsättning av dessa kärnkraftverk. Dessutom fastställs i överenskommelsen de villkor som skall tillämpas på stöd för kärnbränsle.

- Den är inte tillämplig på utgiftsposter för vilka köparen normalt ansvarar, särskilt kostnader i samband med markanläggning, vägar, arbetarbostäder, kraftledningar, ställverk och vattenförsörjning samt omkostnader i köparens land i samband med förfaranden för officiellt godkännande (t.ex. godkännande av byggplats, byggnadslov, tillstånd för laddning av bränsle), förutom vad som sägs i följande strecksats.

- I de fall köparen av ställverket är densamma som köparen av kärnkraftverket och kontraktet ingås för det ursprungliga ställverket för det kraftverket, skall den längsta återbetalningstiden och minimiräntesatserna för det ursprungliga ställverket vara desamma som för kärnkraftverket (dvs. femton år respektive gällande SCIRR).

- Den är inte tillämplig på ställverk, transformatorer och kraftledningar.

b) Denna sektorsöverenskommelse är också tillämplig på modernisering av befintliga kärnkraftverk när både det sammanlagda värdet för moderniseringen motsvarar minst 80 miljoner SDR (kategori X) och kraftverkets ekonomiska livslängd sannolikt kommer att förlängas med minst femton år. Om ettdera av dessa kriterier inte uppfylls, skall consensusöverenskommelsens regler gälla.

c) När det gäller statsstöd för avveckling av kärnkraftverk skall consensusöverenskommelsens bestämmelser tillämpas i stället för sektorsöverenskommelsen. Med avveckling avses stängning eller nedmontering av kärnkraftverk. Genom de förfaranden för en gemensam hållning som fastställs i artikel 55–60 i consensusöverenskommelsen ges möjlighet att förkorta eller förlänga återbetalningstiden.

2. ÖVERSYN

Parterna skall regelbundet se över sektorsöverenskommelsens bestämmelser.

KAPITEL II: BESTÄMMELSER OM EXPORTKREDITER OCH BUNDET BISTÅND

3. LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID

Längsta återbetalningstid, oavsett landets klassificering, skall vara femton år.

4. ÅTERBETALNING AV KAPITALBELOPP OCH BETALNING AV RÄNTA

a) Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp skall ske i lika stora amorteringar.

b) Återbetalning av ett kapitalbelopp och betalning av ränta skall ske med högst sex månaders intervall och med början senast sex månader efter kredittidens början.

c) För exportkrediter som tillhandahålls som stöd för uthyrningtransaktioner kan lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet och räntan i kombination tillämpas istället för lika stora återbetalningar av kapitalbeloppet enligt punkt a.

5. MINIMIRÄNTESATSER

a) En part som tillhandahåller statligt finansieringsstöd i form av direkt finansiering, refinansiering eller räntestöd skall tillämpa minimiräntesatser; parten skall tillämpa gällande SCIRR. När åtagandet om en fastställd SCIRR inledningsvis begränsas till en period på högst femton år med början från dagen för slutande av kontraktet skall statsstödet för lånets återstående löptid begränsas till garantier eller räntestöd vid den SCIRR som gäller vid tiden för övergången.

b) Om statligt finansieringsstöd tillhandahålls för delleveranser av utrustning till kärnkraftverk, för vars installation leverantören inte ansvarar, skall minimiräntesatsen vara SCIRR enligt artikel 6 i denna sektorsöverenskommelse. Alternativt kan en part erbjuda gällande CIRR enligt artikel 20 i consensusöverenskommelsen, under förutsättning att det går högst tio år från det att kontraktet sluts till dess att den slutliga återbetalningen görs.

6. KONSTRUKTION AV SCIRR

SCIRR skall bestämmas till en fast marginal på 75 baspunkter över CIRR för respektive valuta, utom i fråga om japanska yen, för vilka marginalen skall vara 40 baspunkter. Om en valuta i enlighet med artikel 20 a 1 i consensusöverenskommelsen har mer än en CIRR skall räntan för den längsta återbetalningstiden användas för konstruktion av SCIRR.

7. LOKALA KOSTNADER OCH RÄNTEKAPITALISERING

Bestämmelserna i artikel 10 d i consensusöverenskommelsen skall inte tillämpas när statligt finansieringsstöd beviljas på grundval av SCIRR. Statligt finansieringsstöd till andra räntesatser än SCIRR för såväl lokala kostnader som räntekapitalisering som inträffar före kredittidens början får sammantagna inte omfatta ett belopp som överskrider 15 % av exportvärdet.

8. STATSSTÖD TILL KÄRNBRÄNSLE

a) Den längsta återbetalningstiden för den ursprungliga bränsleladdningen får inte överstiga fyra år från leverans. En part som tillhandahåller statligt finansieringsstöd för den ursprungliga bränsleladdningen skall tillämpa minimiräntesatser; gällande CIRR skall tillämpas. Den ursprungliga laddningen av bränsle får bestå av högst den ursprungligen installerade reaktorkärnan plus två därpå följande laddningar vilka tillsammans utgör upp till två tredjedelar av reaktorkärnans innehåll.

b) Den längsta återbetalningstiden för därpå följande laddningar av kärnbränsle skall vara sex månader. Om en längre återbetalningstid, dock inte i något fall över två år, i undantagsfall anses lämplig skall förfarandet i artikel 44 i consensusöverenskommelsen tillämpas. En part som tillhandahåller statligt finansieringsstöd för därpå följande kärnbränsleladdningar skall tillämpa minimiräntesatser; gällande CIRR skall tillämpas.

c) Statsstöd för separat anrikning av uran skall inte ges på villkor som är mer förmånliga än villkoren för kärnbränsle.

d) Upparbetning och hantering av använt bränsle (inbegripet avfallshantering) skall betalas kontant.

e) Parterna skall inte tillhandahålla gratis kärnbränsle eller tjänster.

9. BISTÅND

Parterna skall inte tillhandahålla stöd i form av bistånd, såvida detta inte ges i form av obundet gåvobistånd.

KAPITEL III: FÖRFARANDEN

10. SAMRÅD PÅ FÖRHAND

Parterna erkänner fördelarna med att ett gemensamt förhållningssätt beträffande villkor kan nås i fråga om kärnkraftverk och är därför eniga om att samråda på förhand i samtliga fall då en part avser att bevilja statsstöd.

11. FÖRHANDSANMÄLAN

a) Den part som initierar ett samråd på förhand skall senast tio arbetsdagar före ett slutligt beslut till alla övriga parter anmäla de villkor på vilka parten avser att bevilja stöd, i enlighet med bilaga V till consensusöverenskommelsen.

b) Övriga parter skall under den period på tio arbetsdagar som nämns i a inte fatta något slutligt beslut om de villkor de kan stödja, men skall inom fem dagar utbyta information med alla övriga parter i samrådet om lämpliga kreditvillkor för den berörda transaktionen med målet att nå ett gemensamt förhållningssätt i fråga om dessa villkor.

c) Om inget gemensamt förhållningssätt på detta sätt kan åstadkommas inom tio arbetsdagar efter mottagandet av den ursprungliga anmälan skall varje parts slutliga beslut skjutas upp ytterligare tio arbetsdagar, under vilka ytterligare ansträngningar för att nå ett gemensamt förhållningssätt skall göras vid muntligt samråd.

BILAGA III: SEKTORSÖVERENSKOMMELSE OM EXPORTKREDITER FÖR CIVILA LUFTFARTYG

DEL 1: NYA STÖRRE LUFTFARTYG OCH MOTORER TILL DESSA

KAPITEL I: TILLÄMPNINGSOMRÅDE

1. FORM OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

a) I del 1 i denna sektorsöverenskommelse, som kompletterar consensusöverenskommelsen, anges de särskilda riktlinjer som är tillämpliga på statsstödda exportkrediter för försäljning eller leasing av nya större civila luftfartyg enligt förteckningen i tillägg I och motorer som installeras i dessa luftfartyg. Med ett nytt luftfartyg avses ett luftfartyg som ägs av en tillverkare, dvs. ett luftfartyg som inte har levererats och inte heller tidigare använts för dess avsedda ändamål att befordra passagerare eller varor mot ersättning. Detta utesluter inte att en part ger stöd på villkor som särskilt gäller nya luftfartyg i fråga om transaktioner där, med den partens förhandskännedom, tillfälliga kommersiella finansieringsavtal ingåtts till följd av statsstödets fördröjning. I sådana fall kommer återbetalningsvillkoren, inbegripet ”kredittidens början” och ”dagen för slutlig återbetalning” att vara desamma som de skulle ha varit om försäljningen eller leasingen av luftfartyget hade fått statsstöd från och med den dag då luftfartyget ursprungligen levererats.

b) Bestämmelserna i kapitel I skall också, med förbehåll för bestämmelserna i artikel 33 i del 3 av denna sektorsöverenskommelse, tillämpas på motorer och reservdelar när dessa ses som en del av den ursprungliga luftfartygsordern. De skall inte tillämpas på flygsimulatorer, som omfattas av consensusöverenskommelsens bestämmelser.

2. SYFTE

Syftet med denna del av sektorsöverenskommelsen är att upprätta en balanserad jämvikt som på alla marknader

- utjämnar konkurrerande finansiella villkor mellan parterna,

- neutraliserar finansieringen mellan parterna som en faktor vid valet mellan konkurrerande luftfartyg, och

- förhindrar snedvridning av konkurrensen.

KAPITEL II: BESTÄMMELSER OM EXPORTKREDITER OCH BISTÅND

3. KONTANTBETALNING

a) Parterna skall kräva en minsta kontantbetalning på 15 % av luftfartygets totala pris, vilket inkluderar priset för skrovet med installerade motorer plus reservmotorer och reservdelar i den utsträckning som anges i artikel 33 i del 3 av denna sektorsöverenskommelse.

b) Statsstöd för dessa kontanta betalningar får endast ges i form av försäkring och garantier mot ordinära förkreditrisker.

4. LÄNGSTA ÅTERBETALNINGSTID

Längsta återbetalningstid skall vara tolv år.

5. STÖDBERÄTTIGANDE VALUTOR

De valutor som berättigar till statligt finansieringsstöd skall vara euro, pund sterling och US-dollar.

6. ÅTERBETALNING AV KAPITAL

a) Återbetalning av en exportkredits kapitalbelopp skall normalt ske i lika stora, regelbundna amorteringar med högst sex månaders intervall och med början senast sex månader efter kredittidens början. I fråga om leasing får detta återbetalningsmönster tillämpas antingen på enbart kapitalbeloppet eller på kapitalbeloppet och räntan i kombination.

b) En part som avser att tillämpa andra villkor för återbetalningen av kapital än dem som anges i punkt a skall iaktta följande bestämmelser:

1) Ingen enda återbetalning eller serie av återbetalningar inom en sexmånadersperiod får överskrida 25 % av det kapitalbelopp som skall återbetalas under återbetalningstiden.

2) Parten skall lämna förhandsanmälan.

7. BETALNING AV RÄNTA

a) Räntan skall normalt inte kapitaliseras under återbetalningstiden.

b) Ränta skall betalas med högst sex månaders intervall med början senast sex månader efter kredittidens början.

c) En part som avser att tillämpa andra villkor för betalningen av ränta än dem som anges i punkterna a och b skall lämna förhandsanmälan i enlighet med artikel 44.

8. MINIMIRÄNTESATSER

a) De parter som ger statligt finansieringsstöd, vilket inte får överskrida 85 % av luftfartygets totala pris enligt artikel 3 a i denna sektorsöverenskommelse, skall tillämpa minimiräntesatser för upp till högst 62,5 % av luftfartygets totala pris enligt följande:

- För återb