EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 7.12.2011 
SEK(2011) 1467 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om inrättande av ett europeiskt grannskapsinstrument 
{KOM(2011) 839 slutlig} 
{SEK(2011) 1466 slutlig}  
 
SV 2   SV Enligt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionen (EUF) ska Europeiska unionen (EU) 
utveckla särskilda förbindelser med närbelägna länder i syfte att skapa ett område med välstånd och god grannsämja vid EU:s gränser, som grundar sig på unionens värderingar och 
utmärks av nära och fredliga förbindelser so m bygger på samarbete. Denna särskilda artikel 
infördes genom Lissabonfördraget och betonar de n växande betydelsen av EU:s förbindelser 
med sina grannar.  
Europeiska grannskapspolitiken utvecklades under 2004 och riktar si g till 16 partnerländer 
öster och söder om EU:s gränser, närmare bestämt Algeriet, Arme nien, Azerbajdzjan, 
Egypten, Georgien, Israel, Jordanien, Liba non, Libyen, Marocko, Moldavien, det ockuperade 
palestinska territoriet, Syrien, Tunisien, Uk raina och Vitryssland. Inom den europeiska 
grannskapspolitiken erbjuder EU sina grannlände r ett privilegierat part nerskap som bygger på 
ett ömsesidigt åtagande kring värderingar såsom demokrati och mä nskliga rättigheter, 
rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, marknadsekonomiska principer och hållbar 
utveckling. Politiken medger en politisk associering och djupare ekonomisk integration, ökad rörlighet och bättre mellanfolk liga kontakter. Den eu ropeiska grannskaps politiken understöds 
av ett särskilt instrument, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, som omfattar de 16 ovannämnda partnerl änderna samt Ryska federationen. 
1. P
ROBLEMFORMULERING  
Ett antal större förändringar har skett sedan den europeiska grannskapspolitiken inleddes, 
däribland fördjupade förbindelser samt  inledandet av regionala initiativ och 
demokratiseringsprocesser i EU:s södra gra nnskap. Utvecklingen i fö rbindelserna och det 
ändrade politiska sammanhanget har gjort en översyn av den eu ropeiska grannskapspolitiken 
nödvändig. Som ett resultat av dett a har en ny vision för grannska pspolitiken utvecklats enligt 
riktlinjerna i det gemensamma me ddelandet från EU:s höga repres entant för utrikes frågor och 
säkerhetspolitik samt Europeiska kommissionen ”E tt nytt svar på en föränderlig grannskap”, 
som antogs den 25 maj 2011. Denna nya inri ktning möjliggör framförallt mer stöd till 
partnerländer som förbundit sig att bygga upp demokratiska samhällen och genomföra 
reformer enligt principerna om ”mer ger mer” och ”ömsesidig ansvarighet”. 
2. SUBSIDIARITETSANALYS  
I grannländer där anpassningen till EU:s regler och normer är ett av de centrala politiska 
målen, är EU bäst lämpat att ge detta stöd. Visst specifikt stöd kan endast delas ut på EU-nivå, 
exempelvis när det gäller att främ ja en gradvis ekonomisk integr ation på EU:s inre marknad, 
tillgång till Schengenområdet eller deltagande i EU:s program. EU är därmed den ledande 
samarbetspartnern i de flesta av partnerl änderna, en roll som är vida erkänd i 
medlemsstaterna, internationella finansinstitu t och andra givarorgan. Att hjälpa EU:s 
grannländer att anpassa sig till EU:s politik, re gler och normer är en viktig drivkraft för 
reformer i partnerländerna.  
Med 27 medlemsstater inom ra men för gemensamma politiska mål och strategier, har EU 
ensamt den tyngd som krävs för att bemöta gl obala utmaningar. Medl emsstaternas åtgärder 
kan vara begränsade och fragmenterade, med projekt som ofta är för små för att göra en 
långsiktig skillnad på fältet. Om medlemsstaternas arbete rationaliseras genom EU kan samordningen förbättras och EU:s insatser göras mer effektiva.  
 
SV 3   SV Under en period av budgetrestriktioner, då fl era medlemsstater har valt att lämna hela 
samarbetsområden och slutat att stödja vissa länd er, kan EU spela en aktiv roll för att främja 
demokrati, fred, stabilitet, välstånd och fattigdomsminskning i närområdet. I detta sammanhang kan det utifrån ett rent ekonomiskt  perspektiv vara klokare än någonsin att 
kanalisera stöd på EU-nivå där det verkligen  kan göra skillnad. Att samarbeta med EU är 
också billigare. De administrativa kostnaderna är lägre än de genomsnittliga administrativa kostnaderna för de främsta givarna av bilateralt stöd. 
3. S
YFTET MED EU: S INITIATIV  
Den europeiska grannskapspolitiken syftar ti ll att skapa ett område  med välstånd och god 
grannsämja vid EU:s gränser, främst genom en ökad politisk associering, ekonomisk 
integration och nära samarbete inom vissa sektorer. EU kommer att under perioden 2014–
2020 fortsätta att stödja dessa mål genom ett särs kilt finansieringsinstrument, det europeiska 
grannskapsinstrumentet. Merparten av finansie ringen till partnerna från EU:s budget kommer 
att komma från det nya instrumentet.  
För att man via instrumentet ska uppnå ambiti onerna i den nya visionen om den europeiska 
grannskapspolitiken, måste man uppnå ett antal sä rskilda mål i förordningen som följer av det 
förändrade sammanhanget, de lä rdomar som dragits och de utvärderingar som gjorts. Till 
dessa mål hör följande: 
• Tillämpa principerna om ”mer ger mer” och ”ömsesidig ansvarighet” i enlighet med 
den förnyade europeiska grannskapspolitike n, uppmuntra grannlände rna att gå längre 
i reformerna, ta itu med det komplicerade och långdragna förfarande som programplaneringen av EU-stödet utgör, för att rationalisera, fö rkorta och bättre 
inrikta processen. 
• Rationalisera instrumentets räckvidd med en lämplig a vvägning mellan instrumentets 
flexibilitet och dess inriktning på de politiska målen och de viktigaste 
samarbetsområdena. 
• Anpassa genomförandebestämmelserna och förbättra samstämmigheten mellan alla 
instrument för yttre åtgärder. 
• Förbättra bestämmelserna om det gränsöverskr idande samarbetet fö r att underlätta ett 
effektivt och snabbt genomförande av programmen. 
• Verka för tätare band till EU:s instrument med inriktning på inre  åtgärder och inre 
politik, inklusive ett fördjupat sama rbete med berörda avdelningar inom 
kommissionen i programplaneringsfasen oc h, i tillämpliga fall, genom mekanismer 
som gör det möjligt att samla medel från budgetposterna för inre respektive yttre åtgärder.  
• Anpassa arbetet till utvecklingen i förhå llandet med Ryssland genom ändring av 
bestämmelserna om Rysslands rätt til l finansiering inom det europeiska 
grannskapsinstrumentet för att beakta Ry sslands särskilda status som både EU-
granne och strategisk partner. 
 
SV 4   SV 4. ALTERNATIV  
I konsekvensbedömningen bedöms fyra olika alternativ:  
• Alternativ 0:  ”Ingen EU-åtgärd” : EU avbryter sitt ekonomiska stöd som 
tillhandahålls genom ett särskilt in strument för grannskapsområdet. 
• Alternativ 1:  ”Ingen förändring”:  samarbetet med de berörda länderna fortsätter 
strikt inom ramen för den befintliga förordningen om det europeiska grannskaps- och 
partnerskapsinstrumentet. Detta alternativ användes som referensscenario  vid 
analysen. 
• Alternativ 2:  ”Anpassning av den nuvarande strukturen”: det kommande 
lagförslaget bör baseras på den nuva rande EGPI-förordningen med ett antal 
ändringar, till följd av det nya politis ka sammanhanget och de specifika mål som 
uppställts. Alternativ 2 innehå ller också ett antal andra un derordnade alternativ om 
särskilda problem.  
• Alternativ 3:  ”Ett helt nytt instrument”:  en ny geografisk utsträckning och fokus 
på bredare eller annorlunda mål än den nuvarande grannskapspolitikens.  
5. KONSEKVENSBEDÖMNING  
Den nuvarande strukturen (alternativ 1 – ”referen sscenario”) innebär att bistånd lämnas inom 
en lång rad områden, vilket leder till ett antal positiva ekonomiska, sociala och miljörelaterade 
effekter i partnerländerna. E ffekterna inom ovannämnda sekt orer skulle dock kunna bli ännu 
mer positiva om flexiblare mekanismer och me r innovativa metoder infördes, t.ex. när det 
gäller samutnyttjande av medel eller användn ing av innovativa finansieringsinstrument. 
Avbrutna EU-åtgärder (alternativ 0) skulle avse värt minska effekterna inom alla tre områden 
och hota hållbarheten i de hitt ills uppnådda effekterna. Det s kulle negativt påverka EU:s 
förbindelser med partnerländerna inom rame n för grannskapspolitiken. Med ett ändrat 
instrument (alternativ 2) skulle de positiva ekonomiska, sociala och miljörelaterade resultat som uppnåtts med nuvarande upplägg stärkas ytterl igare. Dessutom väntas ytterligare positiv 
inverkan särskilt på samhä llsstyrning, genom tillämpningen av  principen ”mer ger mer”. 
Alternativ 2 har således de största positiva effe kterna. Om ett helt nytt instrument läggs fram 
(alternativ 3), kommer det att ha negativa konsekvenser särskilt på samstämmigheten mellan EU:s åtgärder och målen för den europeiska grannskapspolitiken, och skulle därför påverka EU:s trovärdighet i regionen. 
Dessutom inriktades konsekvensbedömningen också på behovet och mervärdet av åtgärder på 
EU-nivå, jämfört med om åt gärder endast skulle vi dtas av medlemsstaterna. 
6. J
ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Mot bakgrund av analysen och viktningen av de olika effekt erna (globala, ekonomiska, 
sociala och miljörelaterade), ha r alternativ 0 och alternativ 3 inte kunnat betraktas som 
bärkraftiga alternativ som skulle göra det möjligt att åstadkomma de största positiva 
effekterna och uppnå den reviderade grannskaps politikens mål. Alternativ 2 skulle ha den 
största positiva effekten, och erbjuder de bästa möjlighetern a att anpassa den nuvarande 
samarbetsramen till det nya politiska sammanhanget, grannskapspolitikens mål samt de 
 
SV 5   SV utmaningar som identifieras genom utvärderingar och de lärdomar som dragits. Alternativ 1 
skulle vara det näst bästa alternativet för at t kunna tillvarata positiva effekter, men utan att 
skapa möjligheter att uppnå målen för den nya gr annskapspolitikens vision eller för att ta itu 
med utmaningar och specifika problem som id entifierats inom de t nuvarande upplägget. Det 
alternativ som föredras är därför alternativ 2.  
7. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Eftersom det nya europeiska grannska psinstrumentet kommer att vara en 
bemyndigandeförordning där de väsentliga elem enten i och grunden för EU:s insatser läggs 
fast, kommer de specifika samarbetsmålen och samarbetsåtgärderna för varje land och region, 
däribland förväntade resultat, att fastställas på  programplanerings- och genomförandestadiet. I 
det skedet kommer specifika indikatorer att fastställas, med beaktande av den berörda 
åtgärdens särdrag.