Förslag till rådets förordning (EG) om fastställande av vissa skydds- och kontrollåtgärder gällande bedrivandet av fiske i Antarktis (96/C 8/06) KOM(95) 475 slutlig - 95/0252(CNS)

(Framlagt av kommissionen den 18 oktober 1995)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskaperna, särskilt artikel 43 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

med beaktande av följande:

Enligt artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 (1) om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk, kan rådet bestämma om vissa villkor för att gemenskapens fiskefartyg skall få tillgång till vatten och bestånd.

Rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 (2) om inrättande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken, gäller all fiskeverksamhet och därtill hörande verksamheter som utförs inom territoriet och inom de kustvatten där medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion gäller och all verksamhet som bedrivs av gemenskapens fiskefartyg som opererar i vatten som tillhör icke-medlemsstater samt på öppet hav, utan att det påverkar tillämpningen av särskilda överenskommelser enligt fiskeavtal mellan gemenskapen och tredje länder eller internationella konventioner där gemenskapen är avtalspart.

Konventionen om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis, nedan kallad "konventionen" antogs genom rådets beslut 81/691/EEG (3) och trädde i kraft i gemenskapen den 21 maj 1982.

Kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis, nedan kallad "Antarktiskommissionen" (CCAMLR), som upprättades genom konventionen, antog på rekommendation av sin vetenskapliga kommitté, vissa tillämpliga skyddsåtgärder, i synnerhet beträffande fiskebeståndet i vattnen utanför Sydgeorgien.

Genom rådets förordning (EEG) nr 2245/85 av den 2 augusti 1985 (4) om vissa tekniska åtgärder för att bevara fiskebestånden i Antarktis har dessa skyddsåtgärder införts som har varit föremål för årliga ändringar vilket har påverkat lagstiftningens tydlighet.

Det är därför nödvändigt att ersätta förordning (EEG) nr 2245/85 med en ny förordning som avspeglar Antarktiskommissionens gällande skyddsåtgärder.

Ledamöterna i antarktiskommissionen yttrade att de avsåg att provisoriskt tillämpa de senaste skyddsåtgärderna, som antogs den 8 november 1994, utan att invänta att de blir bindande, detta mot bakgrund av att vissa skyddsåtgärder gäller fiskesäsonger som börjar den 1 juli 1994 eller senare.

Europeiska gemenskapen är, i egenskap av avtalsslutande part i Antarktiskommissionen, förpliktad att säkerställa att de åtgärder som har antagits av Antarktiskommissionen tillämpas av gemenskapens fiskare från och med de gällande tidpunkterna.

Det är nödvändigt att föreskriva om ett system som tillåter att rådet inför ytterligare skyddsåtgärder som antas av Antarktiskommissionen efter förslag enligt ett förenklat förfarande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Räckvidd

1. Denna förordning skall tillämpas på gemenskapens fiskare som fångar och behåller fisk ombord från havsbestånd som lever i området söder om 60:e breddgraden i området mellan den breddgraden och den antarktiska konvergens som utgör en del av det antarktiska marina ekosystemet med undantag för det bestånd som uppträder i sådana vatten som är föremål för sådan kuststatlig jurisdiktion som kan finnas enligt internationell lag.

2. Denna förordning skall utan att det påverkar til lämpningen av bestämmelserna i konventionen befrämja mål och principer från slutakten enligt den konferens där förordningen antogs.

3. Den antarktiska marina konvergensen som anges i punkt 1 är fastställd enligt en linje som sammanbinder följande punkter längs parallella bredd- och längdgrader: 50° S, 0-50° S, 30° Ö-45° S, 30° Ö-45° S, 80° Ö-55° S, 80° Ö-55° S, 150° Ö-60° S, 150° Ö-60° S, 50° V-50° S, 50° V-50° S, 0°.

Artikel 2

Rätt att fiska

1. Bara de fiskefartyg som är namngivna i ovan nämnda förteckning skall äga rätt att bedriva fiske eller vetenskaplig forskningsverksamhet i det område som anges i artikel 1.

2. Medlemsstat skall till kommissionen anmäla förteckningen över alla fiskefartyg som för dess flagg och som är registrerade inom dess territorium som vill fiska eller bedriva vetenskaplig forskningsverksamhet i det område som anges i artikel 1 tjugo dagar efter det att denna förordning har trätt i kraft och därefter trettio dagar innan dessa verksamheter påbörjas.

3. Denna förteckning skall vid översändandet till kommissionen ange det internnumrerade flottregistret enligt artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 109/94 av den 19 januari 1994 (5) om gemenskapens register över fiskefartyg.

Artikel 3

1. Bara ett fiskefartyg från gemenskapen som har ett särskilt fisketillstånd utfärdat enligt de bestämmelser som anges i artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 (6) om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd, kan delta i krabbfiske i FAO-delområde 48.3 Antarktis.

2. Medlemsstaterna skall anmäla sin avsikt att bedriva sådant fiske till kommissionen sex månader i förväg.

Artikel 4

Fiskeförbud

1. Riktat fiske av Notothenia rossii i FAO-delområde 48.1 Antarktis im området kring Pyreneiska halvön, i FAO-delområde 48.2 Antarktis runt södra Orkneyöarna och i FAO-delområde 48.3 Antarktis runt Sydgeorgien är förbjudet.

2. Riktat fiske av fisk i FAO-delområden 48.1 och 48.2 Antarktis är, med undantag för vetenskapliga forskningsändamål, förbjudet.

3. Riktat fiske av Notothenia gibberifrons, Chaenocephalus aceratus, Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia squamifrons och Patagonotothen guntheri är förbjudet till den 1 november 1996 i FAO-delområde 48.3 Antarktis.

4. Riktat fiske av Champsochephalus gunnari är förbjudet till den 3 november 1995 i FAO-delområde 48.3 Antarktis.

Artikel 5

Fångstbegränsningar

1. Den totala tillåtna fångsten av Euphausia superba är under alla fiskesäsonger begränsad till

a) 1,5 miljoner ton i FAO:s statistiska område 48,

b) 390 000 ton i FAO-område 58.4.2 Antarktis.

En fiskesäsong definieras som tidsperioden från den 1 juli till den 30 juni påföljande år.

2. Den totala tillåtna fångsten av Dissostichus eleginoides är begränsad till

a) 2 800 ton i FAO-delområde 48.3 Antarktis under perioden den 1 mars till den 31 augusti 1995,

b) 28 ton i FAO-delområde 48.4 Antarktis under perioden den 15 december 1994 till den 3 november 1995,

c) 297 ton i FAO-område 58.5.2 Antarktis under alla fiskesäsonger.

Fiskesäsongen definieras som tidsperioden från den 5 november 1994 till den 30 juni 1995.

3. Den totala tillåtna fångsten av Champsocephalus gunnari är under alla fiskesäsonger begränsad till 311 ton i FAO-område 58.5.2 Antarktis.

Fiskesäsongen definieras som tidsperioden från den 5 november 1994 till den 30 juni 1995.

4. Den totala tillåtna fångsten av krabba (Decapoda, suborder Repatantia) är begränsad till 1 600 ton i FAO-delområde 48.3 Antarktis under fiskesäsongen 1994/95.

5. Den totala tillåtna fångsten av Electrona carlsbergi är begränsad till

a) 200 000 ton i FAO-delområde 48.3 Antarktis från den 5 november 1994 till den 3 november 1995,

b) 43 000 ton i området Shag Rocks, som definieras som området inom 52° 30' S, 40°V, 52° 30' S, 44°V, 54° 30' S, 40°V och 54° 30' S, 44°V, under säsongen 1994/95.

Det riktade fisket av Electrona carlsbergi i FAO-delområde 48.3 Antarktis och i området Shag Rocks skall förbjudas om bifångsten av någon av de arter som anges i punkt 6 nedan överstiger de fastställda gränserna.

Om bifångst med någon typ av drag av någon av de arter som anges i punkt 6 nedan, under riktat fiske av Electrona carlsbergi, överstiger 5 %, skall det riktade fisket förbjudas.

6. Under fiske i FAO-delområde 48.3 Antarktis, skall bifångsten av Notothenia gibberrifrons begränsas till 1 470 ton, bifångsten av Chaenocephalus aceratus skall begränsas till 2 200 ton och bifångsten av Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia rossii och Notothenia squamifrons begränsas till 300 ton vardera.

7. Den totala tillåtna fångsten av Notothenia squamifrons under tvåårsperioden från den 5 november 1994 till den 1 november 1996 i FAO-område 58.4.4 Antarktis (Ob- och Lenabankarna) är fastställd till 715 ton vid Lenabankarna och 435 ton vid Ob-bankarna.

8. Fångster av ovan nåmnda arter av fartyg från gemenskapen för vetenskapliga forskningsändamål skall beträffande varje fångad art enligt ovanstående punkter anses ingå bland gällande fångstbegränsningar.

Artikel 6

1. Fiske av Dissostichus eleginoides i område 58.5.2 Antarktis är förbjudet med undantag för trålfiske.

2. Beträffande krabbfiske enligt artikel 5.4 godkänns bara krabbtinor. Detta fiske skall begränsas till fullvuxna hankräftor. Alla honkräftor och icke-fullvuxna hankräftor skall släppas. När det gäller Paralomis spinosissima och P. formosa får hanar med en minsta bredd hos ryggskölden av 102 mm respektive 90 mm, behållas ombord.

Artikel 7

Kontrollåtgärder

Gemenskapens fartyg skall vara föremål för tre olika rapportsystem för fångster och fångstansträngnngar:

1. Beträffande rapportsystemet över mänatliga fångster och fångstansträngningar definieras rapportperioden som en kalendermånad.

2. Beträffande rapportsystemet för fångster och fångstansträngningar under tiodagarsperioder, är kalendermånaden uppdelad i tre rapportperioder som betecknas med bokstäverna A, B och C och som löper från dag 1-10, dag 11-20, respektive dag 21 till månadens sista dag.

3. Beträffande rapportsystemet för fångster och fångstansträngningar under femdagarsperioder, är kalendermånaden uppdelad i sex rapportperioder som betecknas med bokstäverna A, B, C, D, E och F och som löper från dag 1-5, dag 6-10, dag 11-15, dag 16-20, dag 21-25 respektive dag 26 till månadens sista dag.

Artikel 8

1. Rapportsystemet för fångster och fångstansträngningar under femdagarsperioder gäller

- fiske av Dissostichus eleginoides i FAO-delområden 48.3 och 48.4 Antarktis,

- fiske av Champsocephalus gunnari och Dissostichus eleginoides i FAO-område 58.5.2 Antarktis.

2. Rapportsystemet för fångster och fångstansträngningar under tiodagarsperioder gäller krabbfiske (Decapoda, suborder reptania) i FAO-delområde 48.3 Antarktis. Uppgifter om fångster under perioden 31 juli till den 31 augusti skall årligen rapporteras till kommissionen den 15 september.

3. Rapportsystemet över månatliga fångster och fångstansträngningar gäller fiske av Electrona Carlsbergi i FAO-delområde 48.3 Antarktis och området Shag Rocks.

4. Rapportsystemen för fångster och fångstansträngningar skall gälla alla arter som fångas för vetenskapliga forskningsändamål om fångsten inom en given period övergår fem ton.

Artikel 9

1. Befälhavare på gemenskapens fiskefartyg skall inge en rapport över fångster och fängstansträngningar till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för senast dagen efter slutet av respektive rapportperiod.

2. En medlemsstat skall senast inom tre dagar in i varje rapportperiod anmäla den fångst- och fångstansträngningsrapport som har översänts av varje fiskefartyg som för medlemsstatens flagg och som är registrerat i dess territorium. Varje fångst- och fångstansträngningsrapport skall ange den berörda rapportperioden.

3. Kommissionen skall till Antarktiskommissionen, senast inom fem dagar efter utgången av varje rapportperiod, anmäla de fångst- och fångstansträngningsrapporter som har mottagits i enlighet med punkt 2.

Artikel 10

Fångst- och fångstansträngningsrapporten skall innehålla följande upplysningar:

- Namn.

- Yttre identifikationsmärkning av det berörda fartyget.

- Den totala fångsten av de berörda arterna.

- Totalt antal dagar och timmar som fisket har bedrivits under föregående rapportperiod.

Artikel 11

En medlemsstat skall underrätta kommissionen om de totala fångster, uppdelade på fartyg, som har gjorts av fiskefartyg som för dess flagg och som var registrerat i dess territorium under perioden mellan den 1 juli 1994 och utgången av den första månad som följer efter den månad då förordningen träder i kraft. Denna underrättelse skall göras inom tio dagar efter utgången av denna tidsperiod.

Artikel 12

Rapportsystem för biologiska data

1. Fartyg från gemenskapen som fiskar Dissostichus eleginoides och Electrona carlsbergi skall, senast den 15:e i varje månad, till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg de för och som är registrerade i dess terrotorium, inge en rapport enligt rapportsystemet för fångstansträngningar och biologiska data.

2. Efter denna rapport skall medlemsstaterna i slutet av varje månad översända dessa upplysningar till kommissionen. Kommissionen skall senast i slutet av följande månad vidarebefordra dessa data till Antarktiskommissionen.

3. Upplysningarna i rapportsystemet för fångstansträngningar och biologiska data skall omfatta följande:

- De drag per drag-data som krävs för ifyllande av Antarktiskommissionens finskaliga dataformulär över fångst- och fångstansträngningar för fiske med långrev. Dessa data skall ange antalet havsdäggdjur av varje art som fångas och släpps eller avlivas.

- Ett representativt stickprov från mätningar av längdsammansättningen vid fisket.

Artikel 13

Fiskeförbud

Efter meddelande från Antarktiskommissionen till kommissionen om att de högsta gränserna för ett bestånd eller en grupp av bestånd enligt artikel 5 är förbrukade, eller efter utgången av den fiskesäsong som anges i artikel 5, skall det vara förbjudet för gemenskapens fiskefartyg att efter denna tidpunkt fiska, behålla ombord, omlasta eller ta i land sådan fisk.

Artikel 14

Maskstorlekar

1. Inga trålar, danska snurrevadar eller liknande redskap med maskor som är mindre än de som fastställs i bilaga II får användas eller dras vid riktat fiske av följande arter eller grupper av arter: Notothenia rossii, Dissostichus eleginoides, Notothenia gibberifrons, Notothenia kempi, Notothenia squamifrons och Champsochephalus gunnari.

2. När det gäller de nät som anges i föregående punkt skall den minsta storlek som anges i bilaga II fastställas enligt följande regler:

A. Beskrivning av mätredskapen

a) De mätstickor som används för att bestämma maskstorlek skall vara 2 mm tjocka, plana och gjorda av ett hållbart och formbeständigt material. De skall ha antingen en serie parallellsidiga sidor som förbinds genom mellanliggande sidor som smalnar av i förhållandet 1:8 på varje sida eller enbart sidor som smalnar av enligt samma förhållande. Det skall vara försedda med ett hål i den smalaste änden.

b) På mätstickans översida skall bredden i mm vara angiven på båda parallellsidiga sektioner. I det senare fallet skall bredden vara angiven i mm och med jämna mellanrum.

B. Mätstickans användning

a) Nätredskapet skall hållas utsträckt i maskornas diagonalriktning.

b) Den i punkt 1 beskrivna mätstickans smalaste ände skall föras in i maskans öppning vinkelrätt mot nätets plan.

c) Mätstickan skall föras in i maskans öppning antingen manuellt eller med hjälp av en vikt eller dynamometer tills den stoppas av maskans motstånd vid de avsmalnande sidorna.

C. Urval av maskor som skall mätas

a) De maskor som skall mätas skall utgöra en rad av 20 på varandra följande maskor i nätets längdriktning.

b) Maskor på ett avstånd av mindre än 50 cm från linor, lister eller knytstropp skall inte mätas. Avståndet skall mätas vinkelrätt mot linorna, listerna eller knytstroppen med nätet sträckt i mätningens riktning. Maskor som lagats eller rivits sönder eller i vilka tillbehör till nätet är fastsatta skall inte heller mätas.

c) Trots vad som sägs i a behöver de maskor som skall mätas inte följa på varandra om detta förhindras genom tillämpningen av b.

d) Näten skall mätas endast när de är våta och inte nedfrysta.

D. Mätning av varje maska

En maskas storlek skall anses vara den bredd som mätstickan har på det ställe där den på sätt som anges i punkt B inte går att föra in längre.

E. Fastställande av nätredskapets maskstorlek

Nätredskapets maskstorlek skall anses vara det aritmetiska medelvärdet, uttryckt i millimeter, av alla maskor som valts ut och mätts i enlighet med punkterna C och D. Medelvärdet skall avrundas till närmaste millimetertal.

Det sammanlagda antalet maskor som skall mätas anges i punkt F nedan.

F. Förfarandet vid inspektion

a) Inspektören skall mäta en serie om 20 maskor, utvalda i enlighet med punkt C, genom att föra in mätstickan manuellt utan att använda någon vikt eller dynamometer.

Det totala antal maskor som skall mätas anges i punkt E ovan.

Om beräkningen av maskstorleken visar att denna inte förefaller stämma överens med gällande bestämmelser skall ytterligare två serier om 20 maskor, utvalda i enlighet med punkt C, mätas.

Maskstorleken skall sedan beräknas ytterligare en gång i enlighet med punkt E på grundval av de 60 maskor som nu mätts. Utan att det påverkar til lämpningen av b, skall detta vara nätredskapets maskstorlek.

b) Om befälhavaren på fartyget inte godtar den maskstorlek som fastställts i enlighet med a, får denna mätning inte ligga till grund för bestämmandet av maskstorleken utan nätredskapet skall mätas på nytt.

En vikt eller dynamometer som är fastsatt vid mätinstrumentet skall användas vid den nya mätningen.

Valet mellan vikt och dynamometer ankommer på inspektören.

Vikten skall fästas med en krok i hålet vid mätstickans smalaste ände. Dynamometern kan fästas antingen i hålet vid mätstickans smalaste ände eller vid dess bredaste del.

Viktens eller dynamometerns precision skall intygas av den behöriga nationella myndigheten.

För nätredskap med en maskstorlek på 35 mm eller mindre i enlighet med a skall en kraft på 19,61 newton (motsvarande en vikt på två kilo) användas och för andra mätredskap skall en kraft på 49,03 newton (motsvarande en vikt på fem kilo) användas.

Då en vikt eller dynamometer används skall endast en serie om 20 maskor mätas för att fastställa maskstorleken i enlighet med punkt E.

3. Tillämpliga åtgärder för att minska dödligheten bland sjöfåglar på grund av olyckshändelser under fiske med långrev anges i bilaga III.

Artikel 15

Anmälan om nytt fiske

1. Med nytt fiske avses i denna artikel fiske av en art med användande av en bestämd fångstmetod i ett statistiskt delområde om vilket

a) uppgifter om utbredning, mängd, demografi, potentiell avkastning och beståndens identitet baserade på omfattande forskning/kartläggning eller försöksfiske inte förelagts Antarktiskommissionen, eller

b) uppgifter om fångster och fångsansträngningar inte förelagts Antarktiskommissionen, eller

c) uppgifter om fångster och fångstansträngningar under de två närmast föregående säsonger då fiske inte har förelagts Antarktiskommissionen.

2. Nytt fiske får inte bedrivas inom konventionsområdet innan tillstånd för det beviljats i enlighet med punkt 6.

3. Varje ägare till ett fiskefartyg som avser att starta nytt fiske i konventionsområdet skall underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för eller inom vars territorium det är registrerat om denna sin avsikt och förse dessa myndigheter med all den information enligt punkt 4 som han kan uppbringa.

4. En medlemsstat som underrättats om en sådan avsikt att starta nytt fiske i konventionsområdet med fartyg som för dess flagg eller är registrerade inom dess territorium skall till kommissionen anmäla detta utan dröjsmål och minst sex månader före Antarktiskommissionens nästa reguljära sammanträde.

Medlemsstaten skall till anmälan bifoga så mycket som möjligt av följande information:

a) Vilket slags fiske som planeras, inbegripet vilka fiskarter som utgör målgrupp, fångstmetoder, tänkt område och vilken minimifångst som krävs för att utveckla ett bärkraftigt fiske.

b) Biologisk information baserad på omfattande forsknings- och kartläggningsresor rörande t.ex.utbredning, mängd, demografiska data och uppgifter om beståndens identitet.

c) Närmare uppgifter om beroende och närstående arter och om hur sannolikt det är att dessa kan komma att påverkas av det föreslagna fisket.

d) Uppgifter om annat fiske i området eller om liknande fiske i andra områden som kan bidra till bedömningen av den potentiella avkastningen.

5. Kommissionen skall till Antarktiskommissionen överlämna informationen enligt punkt 4 samt övrig relevant information för bedömning.

6. Så snart Antarktiskommissionen fattat ett beslut skall det nya fisket få tillstånd

- av kommissionen om Antarktiskommissionen inte har fattat beslut om skyddsåtgärder i samband med det nya fisket, eller

- av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen i alla övriga fall.

Artikel 16

Provfiske

Provfiske definieras som sådant fiske som tidigare klassificerades som nytt fiske enligt definitionen i artikel 15. Provfiske skall fortsätta att klassificeras som nytt fiske tills tillräcklig information finns till hands

a) för att kunna utvärdera utbredning, mängd och demografi av de aktuella arterna, och

b) för att granska fiskets potentiella inverkan på beroende och närstående arter, och

c) för att Antarktiskommissionen skall få tillfälle att formulera och ge råd om lämpliga fångstnivåer samt i tillämpliga fall om grad av fångstansträngningar och fiskeredskap.

Den information som skall ges i samband med provfiske anges i bilaga IV.

Artikel 17

Tillämpning av skyddsåtgärder vid vetenskaplig forskning

1. Befälhavare på gemenskapens fartyg som vill utföra forskningar när den beräknade fångsten förväntas understiga 50 ton, skall till den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagg fartyget för inge följande data:

- Namn och yttre identifieringsmärkning på fartyget.

- Område och delområde där forskningen utförs.

- Beräknade tidpunkter då fartyget anländer till och lämnar Antarktiskommissionens konventionsområde.

- Syfte med forskningen.

- Fiskeutrustning som sannolikt kommer att användas.

Den medlemsstat vars flagg fartyget för skall vidarebefordra denna information till kommissionen som i sin tur vederbörligen informerar Antarktiskommissionen.

2. Gemenskapens fartyg enligt punkt 1 skall undantas från skyddsåtgärder rörande bestämmelser om maskstorlek, förbud mot vissa typer av fiskeredskap, stängda områden, fiskesäsonger och storleksbegränsningar samt krav på rapportsystem utom de som är angivna i artiklarna 5.8 och 8.4.

3. Befälhavare på gemenskapens fartyg som vill utföra forskning när den beräknade fångsten förväntas överstiga 50 ton, skall till den behöriga myndigheten i den medlemsstat vars flagg fartyget för inge sina forskningsplaner enligt det formulär som tillhandahålls av Antarktiskommissionen. Medlemsstaten skall vidarebefordra planerna till kommissionen som på vederbörligt sätt inger dem till Antarktiskommissionen för granskning. Innan granskningsförfarandet är genomfört av Antarktiskommissionen och innan kommissionen på vederbörligt sätt har underrättat de berörda medlemsstaterna om Antarktiskommissionens beslut, får det planerade fisket för forskningsändamål inte utföras.

4. En sammanfattning av forskningsresultaten skall inges av medlemsstaten till kommissionen inom 120 dagar efter det att forskningsfisket har avslutats. En fullständig rapport om forskningsresultaten skall lämnas inom tio månader. Kommissionen skall inom 60 dagar inge sammanfattningen till Antarktiskommissionen och den slutliga rapporten inom två månader från tidpunkten för mottagandet.

Artikel 18

I bilaga I fastställs bestämmelserna för provfångstsystemet för krabbfiske i FAO-delområde 48.3 Antarktis under säsongerna 1993/94 till 1995/96 samt de godkända fiskeområdena.

Artikel 19

Gemenskapens fiskefartyg skall ha en vetenskaplig observatör ombord när ovan nämnda fartyg fiskar Notothenia squamifrons i FAO:s statistiska delområde 58.4.4 under fiskesäsongen 1995/96.

Artikel 20

Bestämmelser rörande minskad användning av packningsband av plast

Fiskefartygens användning av packningsband av plast för att försegla beteslådorna skall förbjudas från och med säsongen 1995/96. Användning av packningsband för andra ändamål på fiskefartyg som inte använder förbränningsugnar ombord skall förbjudas från och med säsongen 1996/97.

Artikel 21

De ändringar av denna förordning som är nödvändiga för att införa de rekommendationer som antagits av Antarktiskommissionen skall antas av rådet med kvalificerad majoriet efter förslag av kommissionen.

Artikel 22

Förordning (EEG) nr 2245/85 upphävs.

Artikel 23

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

(1) EGT nr L 389, 31.12.1992, s. 1.

(2) EGT nr L 261, 20.10.1993, s. 1.

(3) EGT nr L 252, 5.9.1981, s. 26.

(4) EGT nr L 210, 7.8.1985, s. 2.

(5) EGT nr L 19, 22.1.1994, s. 5.

(6) EGT nr L 171, 6.7.1994, s. 7.

BILAGA I

Provfångstsystem för krabbfiske i Fao:s antarktiska delområde 48.3 under säsongerna 1993/94 till 1995/96

Följande åtgärder gäller allt krabbfiske i det statistiska delområdet 48.3 under fiskesäsongerna 1993/94, 1994/95 och 1995/96. Varje fartyg som deltar i krabbfiske i delområde 48.3 skall utföra fiskeoperationer enligt det provfångstsystem som anges nedan:

1. Provfångstsystemet skall bestå av tre moment. Varje fartyg som deltar i fiske skall utföra alla tre momenten. Moment 1 skall genomföras under den första säsongen då ett fartyg deltar i provfångstsystemet. Momenten 2 och 3 skall genomföras under påföljande fiskesäsong.

2. Fartygen skall genomföra moment 1 i provfångstsystemet då de påbörjar den första säsongen som medverkande i provfångstsystemet. För moment 1 gäller följande villkor:

i) Moment 1 skall definieras som fartygets första 200 000 burtimmar av fångstansträngningar vid påbörjandet av dess första fiskesäsong.

ii) Varje fartyg som genomför moment 1 skall ägna sina första 200 000 burtimmar av fångstansträngningar inom ett totalt område som utgörs av tolv sektioner som är 0,5° breddgrader och 1 längdgrad. När det gäller säkerhetsåtgärderna skall sektionerna numreras A till L. Sektionerna är avbildade i figur 1 och det nordligaste hörnet av varje sektion är förtecknat i tabell 1 i bilaga 75/A. För varje rad skall burtimmarna beräknas genom att det totala antalet burar i raden multipliceras med blötläggningstiden (i timmar) för den raden.

iii) Fartygen skall inte fiska utanför det område som utgörs av de tolv sektionerna enligt ovan innan moment 1 är fullgjort.

iv) Under moment 1 skall fartygen inte lägga ned mer än 30 000 burtimmar i någon sektion som är 0,5° breddgrader och 1 längdgrad.

v) Om ett fartyg återvänder till hamn innan det har ägnat 200 000 burtimmar åt moment 1, skall de återstående burtimmarna fullgöras innan fartyget kan anse att moment 1 är fullgjort.

vi) Då 200 000 timmars provfiske har fullgjorts skall fartygen anse att moment 1 är fullgjort och kan inleda fiske på vanligt sätt.

3. Normala fiskeoperationer skall genomföras enligt de föreskrifter som anges i skyddsåtgärd 74/XII.

4. Vid övergång till normala fiskeoperationer efter moment 1 i provfångstsystemet gäller rapportsystemet för fångster och fångstansträngningar under tiodagarsperioder som anges i artikel 7.2.

5. Fartygen skall genomföra moment 2 av provfångstsystemet då de påbörjar sin andra säsong i provfångstsystemet. För moment 2 gäller följande villkor:

i) Varje fartyg som genomför moment 2 skall fiska i tre små kvadrater som mäter cirka 26 nautiska kvadratmil till ytan (storleken på dessa kvadrater skall vara 6° breddgrader och 7,5° längdgrader). Dessa kvadrater skall utgöra delområden av de sektioner som avbildats i moment 1 av provfångstsystemet och som numrerats A1 till L40. Kvadraterna är avbildade i figur 2 och det nordligaste hörnet av varje kvadrat är förtecknat i tabell 2 i bilaga 75/A.

ii) Fartygen skall utan uppehåll (med undantag för nödlägen eller dåliga väderförhållanden) fiska inom en enda kvadrat tills den genomsnittliga fångsten per bur har gått ned till 25 procent eller lägre av sitt ursprungliga värde och sedan fiska under ytterligare 7 500 burtimmar. Högst 50 000 totala burtimmar skall läggas ned på varje kvadrat. Beträffande moment 2 skall det första fångstgenomsnittet för en viss kvadrat definieras som fångstgenomsnittet per bur beräknad från de första fem nedsänkningar som görs i den kvadraten. Blötläggningstiden för dessa första nedsänkningar skall vara minst 24 timmar.

iii) Fartygen skall avsluta fisket inom en kvadrat innan de påbörjar operationer i en annan kvadrat.

iv) Fartygen skall försöka att fördela sina fångstansträngningar över hela kvadraten och inte använda sina redskap på samma ställe vid varje nedsänkning.

v) Fartygskaptenerna skall besluta vilka tre kvadrater som de skall fiska i. De utvalda kvadraterna får inte gränsa till varandra.

vi) Då fiskeoperationerna i den tredje kvadraten är avslutade, skall fiskefartygen anse att moment 2 är utfört och kan påbörja fiske på vanligt sätt.

6. Vid övergång till normala fiskeoperationer efter moment 2 av provfångstsystemet gäller rapportsystemet för fångster och fångstansträngningar under tiodagarsperioder.

7. Fartygen skall genomföra moment 3 i provfångstsystemet då de påbörjar sin andra säsong i systemet. För moment 3 gäller följande villkor:

i) Ett fartyg skall påbörja moment 3 i provfångstsystemet cirka en vecka innan avslutningen av dess andra fiskesäsong. Ett fartygs fiskesäsong skall avslutas om fartygen frivilligt lämnar fisket eller om fisket stängs på grund av att de högsta gränserna för tillåtet fiske har uppnåtts.

ii) Om en fartygskapten frivilligt avslutar fiskeoperationerna skall fartyget påbörja moment 3 en vecka innan avslutandet av dess fiskeoperationer.

iii) Antarktiskommissionen skall (enligt de vägledningar som finns för rapportsystemet för fängst- och fångstansträngningar under tiodagarsperioder) underrätta alla avtalsslutande parter som genomför operationer under sin andra provfiskesäsong att påbörja moment 3 när cirka en vecka återstår innan de högsta gränserna för tillåtet fiske har uppnåtts och fisket stängs.

iv) Vid utförandet av moment 3 skall varje fartyg återvända till de tre kvadrater som de tömde under moment 2 av provfångstsystemet och lägga ned mellan 10 000 och 15 000 burtimmar på varje kvadrat.

8. För att underlätta analysen av de data som har insamlats under momenten 2 och 3, skall fartygen rapportera numret (A1 till L40) på den kvadrat där fisket utfördes, tidpunkt, fångstansträngning (antal och mellanrum mellan burarna och blötläggningstid) och fångst (antal och vikt) vid varje upptagning.

9. Data som har insamlats under provfångstsystemet skal inges till Antarktiskommissionen senast den 31 augusti innevarande brutet år.

10. De fartyg som fullgör alla tre faser av provfångstsystemet skall inte avkrävas att utföra provfiske under följande säsonger. Dessa fartyg skall emellertid följa de vägledningar som är införda i skyddsåtgärd 74/XII.

11. Fiskefartygen skall självständigt delta i provet (fartygen får t.ex. inte samarbeta för att fullborda moment av provet).

12. Krabbor som fångas under provfångstsystemet skall anses ingå i de aktuella högsta gränserna för til låtet fiske under den innevarande fiskesäsongen (t.ex. för 1993/94 skall provfångster anses ingå bland de 1 600 ton som är högsta gräns för tillåtet fiske som anges i skyddsåtgärd 74/XII).

13. Provfångstsystemet skall införas under en tidsperiod av tre brutna år (1993/94, 1994/95 och 1995/96) och uppgifterna i systemet kan ändras av kommissionen under denna tidsperiod. Fiskefartyg som påbörjar provfiske under det brutna året 1995/96 skall fullgöra systemet under det brutna året 1996/97.

BILAGA II

Minsta maskstorlek som avses i artikel 14

>Plats för tabell>

BILAGA III

Åtgärder för att minska dödligheten av sjöfåglar genom olyckshändelse under fiske med långrev

a) Fiskeoperationer skall genomföras på ett sådant sått att agnade krokar sjunker så snart som möjligt efter att ha nedsänkts i vatten. Enbart upptinat bete skall användas.

b) Långlinor skall sättas ut enbart under nattetid (tiden mellan den nautiska solnedgången och soluppgången). Under nattligt fiske med långrev skall bara minsta möjliga fartygsljus som påkallas av säkerhetsskäl användas.

c) Sopor och rensningsavfall skall inte dumpas så länge långrev läggs ut eller tas upp. Om det inte går att undvika tömning av avfall från rensning, skall detta ske så långt bort som möjligt och/eller på motsatt sida av det fartygsområde där långreven läggs ut eller tas upp.

d) Alla ansträngningar skall göras för att se till att fåglar som infångas under arbetet med långrev och som är levande släpps i levande skick och att krokar i möjligaste mån tas bort utan att äventyra livet på fåglarna.

e) En lina med remsor gjord för att avhålla fåglar från att landa på betet under utläggandet av långrev skall släpa efter fartyget. En närmare beskrivning av linan och hur den skall läggas ut görs i tillägget till detta förslag. Detaljer om antalet och placeringen av svängtappar kan variera så länge den effektiva vattenyta som täcks av remsorna inte är mindre än den yta som täcks av här beskriven konstruktion. Detaljerna i den anordning som fungerar som dragg i vattnet för att spänna linan kan också variera. Tillägg följer.

f) Användandet av nätstyrkablar på fångstfartyg i Antarktiskommissionens konventionsområde är förbjudet från och med fiskesäsongen 1994/95.

Tillägg till bilaga III

1. Linan med remsor skall hängas upp i aktern vid en punkt cirka 4,5 m ovanför vattnet så att linan befinner sig direkt ovanför den punkt där betet träffar i vattnet.

2. Linan skall vara ungefär 3 mm i diameter, minst 150 m lång samt försedd med en anordning i ändan som spänner linan så att större delen av den sträcks ut rakt bakom fartyget även i sidvind.

3. Med 5 m intervaller med början från fästpunkten vid fartyget skall fem remsor som var och en består av två reptrådar som är cirka 3 mm i diameter fästas. Remsornas längd skall variera mellan cirka 3,5 m närmast fartyget till cirka 1,25 m för den femte remsan. När linan är sträckt skall remsorna nå vattenytan och då och då doppas ned i vattnet när fartyget häver sig. Svängtapparna skall placeras i linan vid bogseringspunkten, före och efter den punkt där varje remsa är fäst och omdelbart före den vikt som sätts i ändan av linan. Varje remsa skall också ha en svängtapp vid den punkt där den är fäst vid linan.

>Hänvisning till film>

BILAGA IV

Uppgifter som skall lämnas för provfiske

1. För att säkerställa att tillräcklig information ges till Antarktiskommissionens vetenskapliga kommitté för utvärdering under den period då ett fiske klassificeras som provfiske skall följande göras:

i) Vetenskapliga kommittén skall utveckla (och vid behov årligen uppdatera) en plan för datainsamling som skall fastställa vilka data som behövs samt ange de åtgärder som krävs för att få fram relevanta data från provfisket.

ii) Varje medlem som aktivt bedriver fiske årligen (vid en bestämd tidpunkt) skall till Antarktiskommissionen inge de data som anges av den plan för datainsamling som har utvecklats av vetenskapliga kommittén.

iii) Varje medlem som aktivt bedriver fiske eller tänker ge tillstånd för ett fartyg att börja fiska, skall årligen iordningställa, och vid en bestämd tidpunkt till Antarktiskommissionen inge, en plan för forsknings- och fiskeoperationer som skall granskas av vetenskapliga kommittén och kommissionen.

iv) Medlemsstaten skall, innan en medlem ger tillstånd till sina fartyg att delta i ett provfiske som redan pågår, underrätta kommissionen senast tre månader innan nästa reguljära sammanträde i kommissionen, och medlemmen skall inte påbörja provfisket förrän detta sammanträde har hållits.

v) Fortsatt provfiske av den medlemsstat som har data skall förbjudas, om de data som anges i planen för datainsamling inte har ingetts till Antarktiskommissionen avseende den senaste säsongen som fiske bedrivits, vilket gäller tills aktuella data har ingivits till Antarktiskommissionen och vetenskapliga kommittén har fått tillfälle att granska data.

vi) Fiskekapacitet och fångsansträngningar skall begränsas genom en förebyggande fångstgräns på en nivå som inte befinner sig avsevärt ovanför den nivå som krävs för att få fram den information som anges i planen för datainsamling och och som krävs för att utföra de granskningar som anges i punkt A ii.

vii) Namn, typ, registreringsnummer och radianropssignal för varje fartyg som deltar i provfisket skall registreras av Antarktiskommissionens sekretariat minst tre månader innan varje fiskesäsong inleds.

viii) Varje fartyg som deltar i provfisket skall medta en vetenskaplig observatör som skall garantera att data insamlas i enlighet med den överenskomna planen för datainsamling samt för att stå till tjänst vid insamlandet av biologiska och övriga relevanta data.

2. Den plan för datainsamling som skall upprättas och uppdateras av vetenskapliga kommittén skall vid behov omfatta

i) en beskrivning av fångsansträngningen och tillhörande biologiska och ekologiska data samt miljödata som erfordras för att utföra

ii) en plan för riktade fångstansträngningar under provfasen för att ge utrymme för möjligheten att kunna erhålla relevanta data för utvärdering av fiskepotentialen och de ekologiska förhållandena mellan fångade, beroende och närstående bestånd och sannolikheten för ogynnsamma effekter, och

iii) en utvärdering av de tidsindelningar som gäller vid fastställande av reaktionerna på fiskeaktiviteterna från fångade, beroende och närstående bestånd

3. Den plan för forsknings- och fiskeoperationer som skall iordningställas av medlemmar som deltar eller tänker delta i provfiske skall omfatta så mycket av följande upplysningar som medlemmen kan lämna:

i) En beskrivning av på vilket sätt medlemmens verksamheter kommer att följa den plan för datainsamling som har utvecklats av vetenskapliga kommittén.

ii) Provfiskets inriktning, inbegripet vilka fiskarter som utgör målgrupp, fångstmetoder, tänkt område och högsta fångstgränser som föreslås för den kommande säsongen.

iii) Biologisk information baserad på jämförande forsknings- och kartläggningsresor rörande t.ex. utbredning, mängd, demografiska data och uppgifter om beståndens identitet.

iv) Närmare uppgifter om beroende och närstående arter och om hur sannolikt det är att dessa kan komma att påverkas av det avsedda fisket.

v) Uppgifter om annat fiske i området eller om liknande fiske i andra områden som kan bidra till bedömningen av den potentiella avkastningen.