it it 
* it 
it it EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 03.07.1996 
KOM(96)3l4 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET. EUROPAPARLAMENTET 
OCH EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
MOT EN NY DYNAMIK 
I RELATIONERNA MELLAN 
EUROPEISKA UNIONEN 
OCH ASEAN 

INNEHALLSFÖRTECKNING 
INLEDNING . 1 
AVSNITT I - BEHOVET AV EN NY DYNAMIK AV RELATIONERNA MELLAN 
EU OCH ASIEN 3 
1. EN NY SITUATION I ASEAN '. 3 
1.1. En stor framtida marknad 3 
1.2. Försök till stöd till internationella strukturer 4 
1.3. Nya regionala utmaningar 5 
2. GENOMFÖRANDET AV EUROPAS STRATEGI FÖR ASIEN 6 
3. ANPASSA RAMEN FÖR VÄRT PARTNERSKAP 6 
AVSNITT II - MÅLEN FÖR EN NY DYNAMIK MELLAN EU OCH ASEAN 8 
1. EN STIMULERAD POLITISK DIALOG 8 
2 EN REGION TILL REGION-STRATEGI 11 
3. ETT UPPSVING I HANDELN OCH INVESTERINGARNA 11 
3.1. Underlättande och liberalisering av handeln 12 
3.2. Underlättande av investeringar 13 
4. EN ANPASSNING AV SAMARBETET 15 
4.1. Ekonomiskt samarbete 15 
4.2. Utvecklingssamarbete 17 
4.2.1. Allmänna riktlinjer 17 
4.2.2. Samarbete i sociala frågor 17 
4<3~ 
4.3. Samarbete på andra områden 18 
4.3.1.Miljö ::;'.. 18 
4.3.2.Närmande mellan de två samhällena 18 
4.3.3. Brottsbekämpning 19 
4.3.4. Vetenskap och teknologi 20 
AVSNITT III - OPERATIVA STRUKTURER 21 
AVSNITT IV - ALTERNATIV FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN NYA 
DYNAMIKEN 22 
ALTERNATIV LETT FORMELLT AVTAL 24 
ALTERNATIV 2. ETT AKTIVT PARTNERSKAP 26 
SLUTSATSER 28 
M 
INLEDNING 
Europeiska unionen är ASEAN:s' (Sammanslutningen för sydostasiatiska stater) äldsta 
diskussionspartner. Den särskilda gemenskap som skapats mellan våra båda regioner 
utgör en värdefull tillgång för att förstärka den europeiska närvaron i Asien-Stilla 
Havsområdet. Vid ministermötet i Karlsruhe2 där man efterfrågade en förstärkning av 
våra relationer i en anda av stor jämlikhet och partnerskap, påbörjades en viktig 
reflektionsprocess bland annat från ASEAN:s sida om de möjliga framtida relationerna 
mellan EU och ASEAN3. Detta meddelande är en del av denna gemensamma 
ansträngning till vilket även den informella gruppen av framstående personer EU-
ASEAN4 kommer att bidraga. Detta meddelande beaktar i de föreslagna riktlinjerna den 
rapport som presenterades i juni 1996. 
ASEAN har en viktig nyckelposition vid en tidpunkt som Asien och Stilla Havsområdet 
genomgår en omvandling som präglas av att försöka skapa en ny jämvikt mellan de 
regionala staterna. ASEAN:s regionala forum där flera andra asiatiska länder5, Ryssland 
EU, USA, Canada, Australien och Nya Zeeland deltar, har till uppgift att bevara den 
viktiga rollen med att upprätthålla fred och stabilitet i regionen som ASEAN sedan dess 
grundande försökt garantera och bidrar särskilt till att underlätta Kinas integration i de 
internationella och regionala strukturerna, 
ASEAN:s ekonomiska uppgift har också utvecklats och konkretiserats genom beslutet 
1992 att skapa AFTA, ASEAN.s frihandelsavtal, som skall vara genomfört år 2003. 
Ramavtal för liberalisering av tjänster och samarbete om immaterialrätt samt skapande 
av ett område för fria investeringar undertecknades också den 15 december 1995. 
ASEAN håller på att genomföra en politisk och ekonomiska gemenskap som är 
anpassad till de deltagande ländernas mångfald och som respekterar deras egen identitet. 
Anslutningen av Vietnam borde inte ifrågasätta denna inriktning eftersom statscheferna 
vid ASEAN:s toppmöte i Bangkok den 14 och 15 december 1995 underströk en klar 
vilja att kraftigt förstärka de ekonomiska banden och fortsätta en gemensam politisk 
vision för regionen. Kambodja, Laos och Myanmar skulle kunna ansluta sig till ASEAN 
före år 2000 (genomgång av Kambodjas och Laos ansökningar om medlemsskap har 
redan påbörjats) vilket skulle innebära en gemenskap med 10 länder med en befolkning 
på nästa 450 miljoner invånare. 
Sammanslutningen av sydostasiatiska stater som omfattar Brunei, Indonesien, Malaysia, 
Filippinerna, Singapore, Thailand och Vietnam. 
Ministermöte mellan EU och ASEAN:s i Karlsruhe (september 1994) då man bland annat beslutade 
att upprätta en informell grupp av framstående personer med uppgift att lägga fram förslag för att 
främja relationerna mellan EU och ASEAN. 
Texten presenterades av ASEAN vid blandade kommitténs möte i oktober 1995. 
Se bilaga 0. 
Kina, Japan, Sydkorea, Laos, Kambodja, Papua Nya Guinea, Indien och Myanmar. 
På grund av ASEAN:s nyckelroll anser kommissionen att inledandet av en ny dynamik i 
våra relationer kraftigt kan bidraga till att förstärka den europeiska närvaron i Asien. I 
den nuvarande optimala situationen med ekonomisk tillväxt och utveckling i regionen 
och efter en lång mognadsprocess av våra gemensamma överväganden, kan vi engagera 
oss i en procedur i nivå med den politiska, strategiska, ekonomiska och kulturella 
betydelsen av våra två regioner. 
AVSNITT I - BEHOVET AV EN NY DYNAMIK AV RELATIONERNA 
MELLAN EU OCH ASEAN 
ASEAN som är en partner sedan lång tid tillbaka och en privilegierad politisk 
samtalspartner, har en stor ekonomisk betydelse för Europa. Dessutom har båda sidor på 
högsta nivå uttryckt sin vilja att förbättra och förstärka vårt partnerskap. Denna uppgift 
som länge skjutits på framtiden, förefaller idag mer angelägen än någonsin. 
1. EN NY SITUATION I ASEAN 
1.1 En stor framtida marknad 
Det stora ekonomiska uppsvinget i Sydostasien verkar förfoga över 
nödvändiga medel för att kunna fortsätta. De ekonomiska aktörerna verkar i 
en säker miljö, ASEAN driver sitt projekt om en liberalisering av det interna 
handelsutbytet och de traditionellt slutna marknaderna har öppnat sig för 
internationell konkurrens. Allting pekar idag mot optimistiska perspektiv6. 
Betydelsen vad gäller tillväxt och marknadspotential bör än en gång 
understrykas. 
. ASEAN:s nuvarande och potentiella kapacitet att skapa tillväxt är 
imponerande. Mellan 1989 och 1994 låg den genomsnittliga tillväxten på 
7,0 % om året och vissa länder som Singapore, Thailand och Malaysia låg 
på nivåer på nästan 9,0 %. Utöver denna tillväxt var i allmänhet sparandet 
stort och inflationen relativt låg. 
. Denna utveckling har lett till en större köpkraft. Det finns även goda 
utsikter vad gäller infrastruktur (transporter, byggsektorn, 
telekommunikationer etc.) och tjänster (under 1995 ökade Thailands 
import av tjänster med 40%). 
. ASEAN-staternas totala handelsutbyte med länder utanför har mer än 
tredubblats under en tioårsperiod. Efter en period av relativ stagnation har 
handeln inom ASEAN kommit igång med en ökning på 40 % 1994 dvs. 
111 miljarder USD, vilket motsvarar 20 % av ASEAN:s totala 
utrikeshandel. 1995 ökade handeln med ytterligare 16 % vilket motsvarar 
130 miljarder USD. 
. 1995 var gemenskapen ASEAN:s största exportmarknad och tredje 
handelspartner efter Japan och USA. 1995 steg gemenskapens export till 
ASEAN kraftigt (+19,6 %) vilket ledde till att handelsbalansen gick från 
Se bilaga 1. 
ett underskott på 2,5 miljarder ecu 1994 till ett överskott på 0,85 miljarder 
ecu. För första gången sedan 1984 noterade gemenskapen ett överskott 
gentemot ASEAN7. Europeiska gemenskapen har dock tappat 
marknadsandelar särskilt till förmån för Japan (ASEAN :s 
handelsunderskott gentemot Japan uppgick 1995 till 23 % av deras 
bilaterala handelsutbyte). Marknadstillträdet i ASEAN-staterna är öppet i 
varierande grad på grund av administrativa principer eller regleringsramar. 
Dessa hinder för marknadstillträdet bör undanröjas genom bilaterala 
diskussioner eller åtgärder på multilateral nivå (WTO). 
. ASEAN:s export utgörs idag i huvudsak av bearbetade produkter (66% 
råvaror 1975, 78% bearbetade produkter 1995). ASEAN:s andel av den 
europeiska importen av dessa produkter med ursprung i 
utvecklingsländerna ökade från 9% 1975 till 22% 1993. Exporten till 
gemenskapen ökade med 386% mellan 1980 och 1995. 
. ASEAN drar till sig stora investeringar8. De totala utländska 
investeringarna i ASEAN uppgår till nästan 200 miljarder USD vilket är 
tre gånger så mycket som i Kina som idag är den största 
biståndsmottagaren bland utvecklingsländerna. 1994 ökade 
investeringsflödet till ASEAN med 131 %. Icke desto mindre kvarstår 
diskrimerande förfaranden och handelshinder för investeringar, särskilt för 
europeiska sådana. 
. Europa än den näst största investeraren i ASEAN före USA men efter 
Japan9 som har ökat sina investeringar kraftigt de senaste tio åren. 
Genomsnittet av de europeiska investeringarna i ASEAN mellan 1990 och 
1993 uppgick till 2 666 miljoner USD om året medan det japanska 
genomsnittet uppgick till 3 723 miljoner USD10. Europa står för 14,1 % av 
de totala investeringarna i ASEAN. Enligt OECD gick bara 1 % av de 
europeiska direktinvesteringarna mellan 1982 och 1992 till Östasien. Detta 
skall jämföras med 18 % till USA. 
1.2 Försök till stöd till internationella strukturer 
ASEAN-staterna deltog i Wiendeklarationen om de mänskliga rättigheterna 
(1993), befolknings- och utvecklingskonferensen i Kairo (1994), 
Köpenhamndeklarationen om den sociala utvecklingen (1995) och 
Beijingdeklarationen om kvinnor (1995). De är även parter till 
Internationella arbetsorganisationens (ILO) viktigaste konventioner. Deras 
Se bilaga 2. 
8 Se bilaga 3. 
9 Baserat på de genomsnittliga investeringarna mellan 1990 och 1993. 
10 Investeringar i fem ASEAN-stater (Brunei och Vietnam ingår inte). Siffrorna för Singapore avser 
enbart investeringar i tillverkningssektorn. 
deltagande inom ramen för olika organ är uppmuntrande men bör leda till ett 
effektivare genomförande i deras respektive sociala miljö. 
Vad gäller den internationella handeln har medlemmarna i ASEAN visat sitt 
intresse för ett förstärkande av WTO-systemet genom att aktivt samarbeta 
under Uruguayrundan och dess uppföljning. De visade även nyligen sin vilja 
att bidraga till WTO:s ministerkonferens i Singapore. 
1.3 Nya regionala utmaningar 
Sydostasien står inför två stora utmaningar - skapandet av en gemenskap 
med 10 länder inbegripet Kambodja, Laos och Myanmar och deltagande i det 
ekonomiska samarbetet för Asien och Stilla Havsområdet, APEC (Asia 
Pacific Economic Cooperation). 
Efter att förgäves ha försökt utveckla ett system för handelspreferensavtal 
inom ASEAN, fattades ett beslut i januari 1992 att genomfora ett faktiskt 
frihandelsområde, AFT A. Det huvudsakliga målet är avskaffandet av tullar 
för all intern handel med undantag av en begränsad lista över känsliga 
produkter11 fram till år 2003. En övergångsperiod på 3 år har fastställs för 
Vietnam. Andra liberaliseringsåtgärder är planerade, särskilt vad gäller icke-
tariffara åtgärder, tjänstehandel och investeringar. Upprättandet av en öppen 
marknad mellan ASEAN-staterna kommer dock att kräva stora 
ansträngningar för att undanröja det motstånd som finns på det nationella 
planet och särskilt konkurrensproblemen mellan ASEAN-staternas 
respektive ekonomier. 
Från och med 1997 kommer Kambodja och Laos, och kring år 2000 
sannolikt Myanmar, att i likhet med Vietnam bli nya medlemmar i ASEAN. 
Utvidgandet av sammanslutningen till dessa svaga ekonomier riskerar att 
medföra ekonomiska problem. Men det är klart att integrationen av dessa 
länder kommer att få en positiv effekt på det politiska planet. 
ASEAN-länderna12 är grundande medlemmar av APEC13 och deltar aktivt i 
att libéralisera och underlätta handeln inom ramen för detta samarbete. Under 
de senaste åren har APEC varit mycket aktivt vilket grundas delvis på 
frivilliga åtaganden att libéralisera och delvis på intensiv verksamhet för att 
underlätta och samordna alla områden av de ekonomiska relationerna. Man 
har fastställt mål för en total liberalisering av handel och investeringar14 utan 
att på detta stadium ha kunnat göra ett definitivt åtagande. 
1 ' Bland annat cirka 20 % icke-bearbetade jordbruksprodukter. 
~ Med undantag av Vietnam som nyligen lämnat in sin ansökan om medlemsskap till APEC. 
13 Se bilaga 4.2. 
År 2010 för de industrialiserade länderna och 2020 för utvecklingsländerna. 
2. GENOMFÖRANDET AV EUROPAS STRATEGI FÖR ASIEN 
Intensifieringen av relationerna mellan Asien och Europa som inleddes med 
antagandet av en ny strategi för Asien i juli 1994, har fatt en större bredd sedan 
Asien-Europa-mötet i Bangkok (ASEM) och påbörjandet av en dialog på hög nivå 
mellan de båda kontinenterna. Dessutom har ett stort arbete gjorts under två år. 
Avtal har undertecknats eller skall snart undertecknas med Vietnam, Indien, Sri 
Lanka och Korea. Nya avtal är under utarbetande och mer kraft än nånsin läggs på 
ekonomiskt samarbete. Aktualiseringen av våra relationer med ASEAN är en 
nyckelfråga i denna nya asiatiska politik. 
Sedan undertecknandet av samarbetsavtalet mellan EG och ASEAN 198015 har 
utvecklingen av våra kontakter mot ett ansvarsfullt och konstruktivt partnerskap 
utgjort ett utmärkt exempel på samarbete mellan två regionala enheter med samma 
inspiration. ASEAN tog initiativet till ASEM och framgången av detta toppmöte 
avspeglade de stora förväntningar man hade på båda sidor för att upprätta sådana 
band. ASEM innebär nu för de två partnerna, Europa och ASEAN, den impuls som 
behövs för att skapa en större dynamik. 
ASEAN utgör ett jämviktscentrum i regionen och Europa kan bidra till förstärka 
denna roll. Till exempel som europeiska rådet i Essen anmärkte, bör förstärkandet 
på alla nivåer av banden mellan staterna i Asien-Stilla Havsområdet kunna räkna 
med ASEAN. I detta sammanhang är det viktigt att ta samtliga ramar, befintliga 
eller under uppbyggnad, för samarbetet mellan EU och ASEAN i beaktande för att 
undvika onödigt dubbelarbete. Befintliga strukturer omfattar den nuvarande ramen 
EU-ASEAN samt ASEM och samarbetet i Genève. 
3. ANPASSA RAMEN TILL VÅRT PARTNERSKAP 
Relationerna mellan ASEAN och gemenskapen har ändrats radikalt sedan 
undertecknandet av avtalet16. 1980 baserades våra relationer på ett givare-
mottagareförhållande. Idag präglas våra relationer av ett balanserat handelsutbyte, 
större investeringar och större ekonomiskt samarbete. 
Tillämpningsområdet och målen för 1980 års avtal är begränsade. Det stämmer att 
Europa och ASEAN genom tiden har nått väsentliga resultat i sina relationer17. 
Men utan en framtidsvision och en stark politisk impuls kommer vi gradvis att 
fastna i rutindiskussioner. Avsaknaden av ett gemensamt omfattande projekt och 
15 Samarbetsavtal mellan EEG och Indonesien, Malaysia, Filippinerna, Singapore och Thailand -
medlemmar i ASEAN - som undertecknades i Kuala Lumpur den 7 mars 1980. Rådets förordning 
1440/80 av den 30 maj 1980, EGT L nr 144/80, 10.6.1980. Ändrad genom rådets förordning (EEG) 
nr 743/85 av den 21 mars 1995, för att ta i beaktande Bruneis anslutning till ASEAN. 
16 Se bilaga 5.1. 
Se bilaga 5.2. Denna punkt understryks också i Ekonomiska och sociala kommitténs rapport 
"Relationerna mellan Europeiska unionen och ASEAN" (CES 852/95 slutlig) som gavs ut i januari 
1996. 17 
ett nytt instrument för att främja det förhindrar att våra relationer får den dimension 
och det sammanhang som de kräver. Om ASEM lägger grunden för en modern 
uppfattning av kontakterna mellan Europa och Asien, är det lämpligt att de 
framtida banden mellan Europa och ASEAN avspeglar och utvidgar detta 
förhållande inom en specifik ram. 
Modellen för relationerna med ASEAN är minimal jämfört med den typ av avtal 
som nyligen undertecknades av gemenskapen med flera tredje länder. Sedan juli 
1992 har förhandlingsdirektivet om ett nytt avtal mellan gemenskapen och ASEAN 
blockerats i rådet på grund av betänkligheter i samband med de mänskliga 
rättigheterna på grund av frågan om Östtimor. Förutom i fråga om Vietnam stöds 
avtalet inte av nägra andra bilaterala avtal med sammanslutningens medlemsstater. 
Målet med detta meddelande är att inleda en debatt inom unionen och med våra 
partnerländer i ASEAN om modellen om våra framtida relationer. Denna debatt 
bör i hög grad ta upp idéer som lagts fram av gruppen av framstående personer. På 
många områden ingår de förslag till åtgärder som kommissionen lagt fram helt i de 
utarbetade riktlinjerna genom att ge dem en operativ karaktär. 
I avsnitt II behandlas målen, i avsnitt III strukturerna och i avsnitt IV 
valmöjligheterna. 
AVSNITT II - MÅLEN FÖR EN NY DYNAMIK MELLAN EU OCH ASEAN 
Vi är på båda sidor starka anhängare av ett nytt partnerskap. Europa är ASEAN:s näst 
största exportmarknad. Europa utgör en motvikt till Japans och USA:s närvaro i 
regionen. Risken finns att Europa tappar sitt fotfäste till följd av att den stärker sina 
förbindelser med andra regioner. Från Europas sida är intresset stort för ASEANrs 
ekonomiska potential. Det finns också en viss oro för att stängas ute ur regionen på 
grund av de andra ekonomiska stormakternas dynamiska verksamhet. 
Två aspekter bör styra vår framtida politik: 
- Vi har skapat starka band mellan oss och vårt samarbete har utvecklats inom de 
mest skilda områden. Men vårt partnerskap ger inte nödvändiga impulser för att 
utveckla kontakter på alla nivåer mellan våra två regioner. Trots att många 
kontakter har knutits och viktiga program har påbörjats tillämpas avtalen på ett 
statiskt sätt. Denna situation är inte önskvärd eftersom den kan få oss att inte 
hålla kontakten med den ibland snabba utvecklingen i Sydostasien. V i måste ge 
våra förbindelser en dynamisk inriktning. 
- Inom ramen för ASEM finns det goda utsikter att utveckla vår dialog på högsta 
nivå och lansera omfattande projekt. Våra relationer med ASEAN bör sikta på 
en högre nivå av konkreta åtgärder än hittills för att komplettera ASEM och 
infria våra två regioners särskilda förväntningar. 
1. EN STIMULERAD POLITISK DIALOG 
De historiska och geografiska förhållandena i Sydostasien där de traditionella 
banden mellan unionens medlemsstater och de nuvarande eller framtida 
medlemsstaterna i ASEAN skapats, utgör hörnstenen i våra relationer med hela 
regionen. 
De två grupperna har många gemensamma drag. Båda stävar nämligen mot 
regional integration, de spelar båda en viktig roll för säkerheten och stabiliteten i 
sina respektive regioner och de kommer att som nya medlemsländer uppta 
grannländer som befinner sig i en övergång till marknadsekonomi och pluralistisk 
demokrati. 
De två regionala enheterna kan alltså jämföra och utbyta erfarenheter i sina 
relationer med direkta grannländer. Europeiska gemenskapen kan bidra till 
ASEAN:s försök att integrera nya medlemsländer som befinner sig i en övergång 
till marknadsekonomi och pluralistisk demokrati. 
Den strategiska situationen för ASEAN:s medlemsstater som ligger mellan 
Sydasien och Östasien på sjövägen mellan Mellanöstern och Nordostasien gör 
regionen till en obligatoriskt genomfartsled för alla former av handel i Asien och 
mellan Asien och Europa. 
Efter det kalla kriget blev det nödvändigt för Asien och Stilla Havsområdet precis 
som för Europa, att utarbeta en ny strategi för säkerheten i regionen. Det är en svår 
uppgift eftersom regionen befinner sig i en period av återanpassning. Detta beror 
bland annat på Kinas ökade ekonomiska och politiska betydelse, Japans strävan att 
spela en större roll vad gäller säkerheten i regionen, utvecklingen av 
försvarsförbindelserna mellan USA och vissa asiatiska länder samt försök att 
bygga upp en regional grupp med tio medlemsstater i ASEAN. 
Under denna övergångsperiod har ASEAN spelat och fortsätter att spela en viktig 
roll för säkerheten och stabiliteten i regionen i väntan på att en ny balans uppnås 
mellan de olika aktörerna under omvandling. 
Av såväl historiska som geografiska orsaker verkar inte någon regional stormakt 
komma att kunna spela en framträdande roll i regionen. Denna situation visar på 
den nyckelroll som ASEAN har i utformningen av en säkerhetsstrategi i Asien och 
Stilla Havsområdet. Det faktum att ASEAN efter regelbundna möten med sina 
diskussionspartners (ministerkonferens efter ASEAN:s årsmöte18) har kunnat skapa 
ASEAN:s regionala forum där alla länder inom och utanför regionen kan behandla 
alla säkerhetsfrågor i Asien och Stilla Havsområdet, bekräftar den centrala roll som 
sammanslutningen spelar i Asien som helhet. 
För att ta hänsyn till ASEAN:s särskilda roll bör Europeiska unionen göra ASEAN 
till en förankringspunkt för sin politiska närvaro i Asien. Samtidigt bör EU 
utveckla dialogen och samråd med andra aktörer i denna del av världen. 
Den mekanism för en politisk dialog mellan EU och ASEAN som finns kan 
förbättras. Både på ministernivå och politisk direktörsnivå hålls det möten mellan 
företrädare för alla medlemsstaterna i unionen och ASEAN samt för 
kommissionen. På grund av det höga antalet deltagare är det inte alltid möjligt att 
ha några fördjupa de åsiktsutbyten. Detta underlättas inte av att dagordningen för 
dessa möten både är politisk och ekonomisk. 
För att förstärka och fördjupa den politiska dialogen mellan EU och ASEAN 
föreslår kommissionen att man förutom befintliga kanaler anordnar ett årligt möte 
mellan geografiska direktörer på kommissionen och medlemsstaterna och ASEAN-
staterna för att diskutera frågor som är av särskilt intresse för ASEAN eller 
ömsesidiga relationer som till exempel sjösäkerhet (fri seglats, bekämpning av 
pirater, olyckor på havet), ett atomvapenfritt Sydostasien (SEANWFZ), 
narkotikabekämpning, förebyggande diplomati och konfliktlösning etc. 
o 
Ministerkonferens efter ASEAN:s årsmöte - Se bilaga 5.2. 
10 
Förutom dessa särskilda frågor skulle den politiska dialogen mellan EU och 
ASEAN utforska möjligheter att närma de båda parternas ståndpunkter och 
samarbetsmöjligheter inom internationella frågor av gemensamt intresse såsom en 
reform av Förenta Nationerna, nedrustning och icke-spridning, fredsbevarande 
aktioner, etc. 
Att demokrati skall utvecklas och befästas samt att de mänskliga rättigheterna skall 
iakttas är inskrivet i Fördraget om upprättandet av Europeiska unionen och detta 
bör utgöra viktiga delar i dialogen mellan unionen och ASEAN. Dessa aspekter 
måste beaktas när nya initiativ föreslås för intensifiering av relationerna mellan de 
två grupperingarna. I sitt meddelande i november 1995 om mänskliga rättigheter19 
betonar kommissionen nödvändigheten av att på bästa sätt använda de tillgängliga 
instrumenten för att de mänskliga rättigheterna skall beaktas i våra avtalsmässiga 
relationer med tredje land. Detta bör "göra det möjligt att gemensamt fastslå 
prioriteringar för ett partnersskapsprogram eller särskilda åtgärder som syftar till att 
främja mänskliga rättigheter och demokrati". I våra förbindelser med dessa länder 
bör även hänsyn tas till att unionen starkt prioriterar en positiv infallsvinkel. 
Som man understryker i den resolution om mänskliga rättigheter, demokrati och 
utveckling som utfärdades av rådet och medlemsstaterna vid rådets möte den 28 
november 1991 kan en öppen och konstruktiv dialog med regeringarna vara ett 
viktigt bidrag till främjandet av de mänskliga rättigheterna och demokratin. 
Gemenskapen och dess medlemsstater bör betona befintliga program för att främja 
de mänskliga rättigheterna. 
En förstärkning av relationerna på parlamentarikernivå kan spela en avgörande roll 
i upprättandet av gemensamma ståndpunkter om de stora politiska angelägenheter 
som berör EU och ASEAN. Regelbundna möten hålls redan mellan delegationen 
med ansvar för Europaparlamentet och ASEAN:s interparlamentariska organisation 
(AIPO). Dessa bör utvidgas ytterligare. I deras egenskap av företrädare för sina 
respektive civila samhällen har de två organisationerna en privilegierad ställning 
för att utveckla en politisk inomregional dialog som kan leda till ett partnerskap 
mellan lika parter. Dynamiken i de framtida relationerna mellan EU och ASEAN 
kräver en utveckling av utbyten mellan samhällen och befolkningar som kontakter 
mellan parlamentariker kan underlätta. 
Det bör understrykas att de ansvariga i ASEAN-länderna fäster vikt vid informella 
och personliga förbindelser vid möten såsom framgick av ASEAN-Europa-mötet i 
Bangkok. 
KOM(95) 567 slutlig. "Europeiska unionen och de yttre aspekterna av de mänskliga rättigheterna. 
Från Rom till Maastricht och den framtida utvecklingen" 
11 
2. EN REGION TILL REGION-STRATEGI 
AFTA är på väg att genomföras20 med viss försening och med begränsade mål om 
man jämför med nya grupperingar som MERCOSUR eller NAFTA. Detta 
förhindrar inte art det finns en potentiell marknad på 400 miljoner konsumenter och 
en årlig genomsnittlig tillväxt pä 7,5%21. ASEAN:s liberaliserings- och 
integrationssträvanden berör alla aspekter av ekonomisk verksamhet (rörlighet för 
varor och tjänster, investeringar, immaterialrätt etc.) och omfattar program för 
industriellt, vetenskapligt och teknologiskt samarbete, samarbete om mänskliga 
resurser etc. Handeln inom ASEAN ökade med nästan 40% 1994 och 16% 1995. 
Trots att ASEAN och gemenskapen har valt olika integrationssätt kan de utveckla 
ett partnerskap mellan lika parter för att främja sina respektive regionala marknader 
och för att skapa starka gemensamma band. 
Gemenskapens och ASEAN:s erkännande av deras ömsesidiga intresse att 
optimera resultaten av deras respektive interna liberaliseringar skulle kunna utgöra 
grunden för en mellanregionai dynamik, som särskilt grundar sig på följande: 
0 Om det finns samma typ av program som skall säkerställa den bästa 
användningen av varje regions ekonomiska potential skall en undersökning 
göras på ömsesidig basis om deltagande i dessa program av ekonomiska aktörer 
från den andra regionen (särskilt för industriellt, teknologiskt och vetenskapligt 
samarbete). 
0 Upprättande av relationer mellan de respektive programmen i syfte att 
. möjliggöra utveckling av akademiska, vetenskapliga och kulturella utbyten. 
0 Information och öppenhet vad gäller alla aspekter av genomförandet av de 
integrerade politikområden som kommer att påverka de ekonomiska aktöremas 
verksamhet i de andra regionerna. Ett samrådssystem om de mekanismer som 
skall tillämpas på grupperingarnas interna handelsutbyte (transitering och andra 
aspekter av tullordningen, ursprungsregler, beskattning, rörlighet för personer 
och kapital etc.) som syftar till att förhindra att importhinder skapas. 
3. ETT UPPSVING I HANDELN OCH INVESTERINGARNA 
ASEAN-staterna har under de senaste åren gjort insatser utan motstycke för att 
libéralisera sina ekonomier och verkar alltså ha övergett en stark protektionistisk 
tradition. Under Uruguayrundan bidrog de på tullområdet (till exempel är 95 % av 
Indonesiens tullsatser bundna mot 10 % tidigare), de har förbättrat skyddet av 
immaterialrätten i syfte att anpassa sig till avtalet om handelsrelaterade aspekter av 
immaterialrätter (TRIP:s) innan övergångsperioden löper ut. De har också påbörjat 
en viss liberalisering av tjänstehandeln. Som medlemmar i APEC deltar de i ett 
20 
21 Se bilaga 4. 
Genomsnitt för 1994, framlagt av ASEAN vid blandkommissionsmötet i oktober 1995. 
12 
projekt om liberalisering och underlättande av handeln i en större skala. 1995 
inledde Thailand, Indonesien och Filippinerna unilaterala program om 
tullsänkningar. Slutligen åtar de sig genom bildandet av AFT A att skapa ett 
frihandelsområde för industriprodukter och en stor del av handeln med 
jordbruksprodukter år 2003, att främja avskaffandet av handelshinder och 
underlätta tullförfarandena samt att samarbeta om liberaliseringar av tjänster och 
investeringar. 
De asiatiska exportörerna och investerarna har dragit fördel av upprättandet av en 
inre marknad. Gemenskapen har sänkt sitt marknadsskydd ytterligare som ett 
resultat av förhandlingarna i Uruguayrundan och fortsätter att verka för en 
förstärkning och utvidgning av WTO:s regler. Dessutom har partners som ASEAN 
dragit stör nytta av de autonoma medgivande som gemenskapens allmänna 
preferenssystem innebär. 
Å andra sidan utnyttjar gemenskapen inte den nya potential som skapats av 
ASEAN tillräckligt. Det finns flera orsaker till det relativt dåliga europeiska 
resultatet och det är klart att det är i första hand företagen själva som måste rätta till 
denna situation. Men en ny dynamik mellan EU och ASEAN skulle kunna bidra till 
att skapa ett stabilt och gynnsamt klimat för utvecklingen av handelsströmmarna 
och för tillväxten av investeringarna. Åtgärder på två fronter bör vidtas: 
3.1 Underlättande och liberalisering av handeln 
De framsteg av liberaliseringen av handeln som gjorts i de två regionerna är 
resultatet av de medgivanden som uppnåtts på det multilaterala planet eller 
de medgivanden som beviljats unilateral. Trots att det i avtalet från 1980 
fastställs att man skall undersöka möjligheterna att avskaffa handelshinder på 
grundval av principen om mest gynnad nation, har det inte skett något vidare 
i detta sammanhang i våra relationer. Vi bör försöka utveckla en mer positiv 
relation genom att tillse att de olika åtgärder för att libéralisera handeln som 
vidtas i ASEAN och Europa för närvarande fullt ut tar hänsyn till de bägge 
parternas särskilda intressen. 
3.1.1 Detta innebär framförallt att stor uppmärksamhet fortfarande bör 
riktas mot ikraftträdandet och tillämpningen av de medgivanden 
som gjorts inom ramen för Uruguayrundan. Förutom att den 
understryker de möjligheter som denna process skapar har 
kommissionen i sitt meddelande om marknadstillträde tydligt 
understrukit att det är nödvändigt att fastställa och gradvis avskaffa 
de hinder som kvarstår i den bilaterala handeln. Kommissionen 
utvecklar för närvarande den nödvändiga databasen. Vår egen 
uppskattning av de huvudsakliga hindren för gemenskapens 
exportörer på ASEAN-marknaden anges i bilaga 6, men 
kommissionen räknar med att de europeiska aktörerna kommer att 
lämna kommentarer och kompletteringar till denna uppskattning. 
13 
3.1.2 Underlättandet av handelsutbytet förutsätter att man inrättar 
stödinstrument för att minska hindren genom större öppenhet, till 
exempel genom ökat utbyte av tariffära och icke-tariffära uppgifter, 
förenkling av administrativa formaliteter, åtagande att anpassa sig 
till samma certifierings- eller normaliseringsinstrument, säkerställa 
att WTO:s regler och principer genomförs och tillämpas, inbegripet 
avtalet om statlig upphandling. Med beaktande av hur komplicerat 
detta arbete i många fall är skulle en sektoriell politik i samarbete 
med industrin vara mer realistisk. 
3.1.3 Europa och ASEAN bör även samarbeta nära genom att utveckla ett 
mer kraftfullt arbetsprogram för WTO, utöver WTO:s ministermöte 
i december, för att förbereda de nya förhandlingarna som kommer 
att vara nödvändiga före slutet av detta århundrade. 
För detta ändamål kan ett särskilt samarbete krävas vad gäller särskilda 
handelshinder, antingen som nu inom ramen för ASEAN:s Brysselkommitté 
eller land för land. Samarbetet inom den nuvarande ramen EU-ASEAN bör 
omfatta mer än de möten som underkommittén för handel håller var 18:e 
månad inom ramen för det gällande avtalet. Detta arbete bör i framtiden 
inriktas på fastställa prioriterade områden vad gäller underlättande och 
liberalisering av den bilaterala handeln. Den ram som utgörs av möten 
mellan högre tjänstemän i ASEM om handel och investeringar bör utnyttjas 
fullt ut. En dialog av detta slag skulle ge ASEAN tillfälle att mer i detalj 
försvara sina många handelsintressen vad gäller Europa och att diskutera 
frågor om internationell handel på en jämbördig nivå. 
3.2. Underlättande av investeringar 
Tillträde till den dynamiska marknaden i Sydostasien förutsätter stora 
investeringar i dessa länder. De europeiska företagen bidrar dock inte till den 
stora ökningen av utländska investeringar i regionen. Utvecklingen av 
investeringarna av ASEAN:s företag i Europa kan dessutom erbjuda nya 
utsikter av tillväxt och skapande av sysselsättning22. Investeringar bör 
således utgöra en viktig faktor i denna nya dynamik. 
Vårt mål bör vara att fastställa vilka de största svårigheterna är med hänsyn 
till förfaranden, föreskrifter, garantier och andra typer av hinder av 
utvecklingen av investeringarna i båda regionerna. Denna uppgift vars 
yttersta mål är att undanröja dessa hinder inom ramen för de insatser som 
görs på multilateral nivå, särskilt inom ramen för WTO, skulle kunna grunda 
sig på det arbete som en arbetsgrupp för investeringar i ASEM bör utföra 
genom att göra en noggrannare undersökning av de specifika aspekterna i 
sammanhanget av relationerna mellan EG och ASEAN. 
Se bilaga 3. 
14 
En undersökning av den mer allmänna frågan om kapitalrörelser bör inledas 
med beaktande av utvecklingen av aktieinvesteringar i Sydostasien. 
ASEAN-.s företag har uttryckt sitt intresse för de europeiska företagens höga 
teknologinivå och deras kapacitet att överföra sina forskningsarbeten och 
teknologi särskilt med hänsyn till de japanska konkurrenterna. Ett lämpligt 
och effektivt skydd av immaterialrätten23 är otvivelaktigt ett viktigt villkor, 
men inte tillräckligt, för att främja teknologiöverföring. Dessa rättigheter 
som i allmänhet härrör från privaträtten tillhör dessutom privata enheter som 
förfogar över dem på grundval av deras egna beslut. Offentliga instanser 
skulle genom lämpliga åtgärder kunna uppmuntra teknologiöverföring utan 
att för den skull ersätta de privata enheterna själva. . 
Hindren behöver inte bara vara lagstiftningsmässiga och administrativa utan 
kan även vara ekonomiska eller kommersiella, vilket särskilt berör små och 
medelstora företag. Insatserna bör inriktas på följande tre aspekter: 
- Investeringshinder 
Fria och öppna investeringar bör innebära liberalisering av 
investeringsordningar, fullt marknadstillträde, tillämpning av nationell 
behandling och mest gynnad nations-klausulen för investeringar. 
- Mål och skyddsåtgärder 
För att vi ska kunna dra mer nytta av partnerskapsländernas komparativa 
fördelar bör vi inrikta oss på industriellt, vetenskapligt och tekniskt 
samarbete, bättre användning av informationsteknologi och öka 
medvetenheten om de möjligheter som ett globalt informationssamhälle 
erbjuder. 
- Den privata sektoms roll 
Affärsvärlden måste ges möjlighet att spela en framträdande roll inom den 
föreslagna nya dynamiken. Detta inbegriper att identifiera möjligheter och 
utarbeta strategier för att utnyttja dem, upprätta stödstrukturer och ta 
initiativ till att underlätta överföring av teknik och know-how genom 
rundabordsdiskussioner och andra samarbetsmöten som anordnas av 
industrin. 
23 En effektiv tillämpning av avtalet om aspekter av immateriell äganderätt (TRIPs) bör säkerställa ett 
skydd av den immateriella äganderätten som kan stimulera företagen till överföring av teknologi. 
Ett samarbete har redan inletts med ASEAN tack vare programmet för tekniskt bistånd ECAP, EC-
ASEAN Patent and Trademarks Programme. Detta kommer att kompletteras vid diskussioner inom 
den särskilda arbetsgruppen om immateriell äganderätt. 
15 
Vad gäller privatisering och infrastruktur bör gemenskapsföretagen ges 
möjlighet till ett ökat deltagande, och de bör i samarbete med ASEAN-
partnerna ges ett bättre tillträde till anbudsförfaranden, för att minska 
riskerna och underlätta den finansiella förvaltningen. 
24 4. EN ANPASSNING AV SAMARBETET 
Våra samarbetsprogram har på grund av den extremt dynamiska utvecklingen i 
ASEAN-staterna, inriktats på mer ekonomiska aspekter och biståndsinsatserna har 
som målgrupper missgynnade områden och befolkningsgrupper. Dessa nya 
riktlinjer har redan tillämpas vid olika tillfällen och har gjort det möjligt att 
utforma effektiva instrument för stöd till handeln som till exempel EBIC25 eller 
Technology Windows, och stöd till investeringar som till exempel Asia Invest när 
det programmet skall lanseras. Vårt utvecklingssamarbete har också anpassats för 
att prioritera de fattigaste länderna och insatser som bidrar till att förbättra 
levnadsförhållandena för de fattigaste grupperna på varaktiga och reproducerbara 
sätt som tar särskild hänsyn till problem i samband med miljön och förvaltningen 
av resurserna. 
Denna nya samarbetsstrategi kan i hög grad utnyttja upprättandet av en global ram 
för att de insatser och resurser som gemenskapen avsätter till ASEAN-staterna 
används på ett ännu mer effektivt och sammanhängande sätt. Med hänsyn till den 
redan högt utvecklade ekonomiska situationen i vissa ASEAN-stater vore det 
dessutom önskvärt med ett större samarbete mellan dessa länder och gemenskapen 
vad gäller stöd till logistik, mänskliga resurser och programfinansiering. 
4.1 Ekonomiskt samarbete 
Målen för det ekonomiska samarbetet i en vidare bemärkelse borde motsvara 
de partnerskapsmål som fastställs i punkterna 2 och 3 med det högsta målet 
att ge de ekonomiska aktörerna i de två regionerna möjlighet att på bästa sätt 
utnyttja genomförandet av den ekonomiska och monetära unionen och 
integrationsprocessen mellan ASEAN-staterna samt undanröjandet av 
handelshinder mellan dessa två partners. Detta samarbete borde stödja sig på 
ett regelbundet informationsutbyte om integrationsprocessen inbegripet de 
makroekonomiska aspekterna. Dessutom bör följande åtgärder vidtas: 
(l)Lägga tyngdpunkten på åtgärder för spridning och anpassning av de 
ömsesidiga insatserna för regional integration på följande områden: 
- Tullområdet: Åtgärder för tullsamarbete, utbyte av tjänstemän, 
samarbete vad gäller informationsutbyte för att förenkla och 
harmonisera tullförfaranden. 
24 
25 Se bilaga 7. 
Europeiska centrer för affärsinformation. 
16 
- Statistikområdet: Undersökningar och åtgärder i syfte att 
anpassa metoder till varandra och möjliggöra utbyte av statistik 
om handel med varor och tjänster och på alla andra områden där 
detta kan vara till nytta. 
- Normer och andra tekniska handelshinder: Främja samarbete 
mellan behöriga organ. 
(2) Definiera områden för prioriterade insatser: 
- Genom att främja industriellt samarbete inom nyckelområden 
för de två parternas ekonomiska utveckling. 
* Industriellt samarbete, inbegripet informations- och 
kommunikationsteknologi, energi och transport, för vilket 
åtgärder kan vidtas i syfte att underlätta samarbete mellan 
företag, investeringar, teknologiöverföring och utbildning. 
* Samarbete vad gäller informationssamhället. Åtgärder 
utformade i förhållande till utvecklingsnivån hos de olika 
ASEAN-partnerna, såsom en dialog om 
informationssamhällets olika aspekter, inbegripet den politik 
som förs inom området telekommunikationer. 
Informationsutbyte (och eventuellt tekniskt bistånd till 
ASEAN) om tekniska föreskrifter och standardisering, 
överenstämmelsetest och certifiering vad gäller 
informationsteknologi och telekommunikationer. Spridning av 
ny informations- och kommunikationsteknologi samt nya 
tillämpningsområden. Förstärkning av nätens och tjänsternas 
samtrafikförmåga och driftskompatibilitet. Utveckling av 
avancerade jord- och satellitbaserade kommunikationsnät. 
Ömsesidigt deltagande i projekt som sammanhänger med 
införandet av informationssamhället i enlighet med de 
särskilda villkoren inom de berörda områdena. 
* Med hänsyn till den viktiga roll som transportfrågorna spelar i 
utvecklingen av handeln bör särskilda insatser göras på detta 
område. Samarbetet med ASEAN bör främjas inte bara på de 
områden som ASEAN:s transportministrar definierade vid 
mötet på Bali i mars 1996 utan särskilt inom sektorer såsom 
teknologiöverföring mellan medlemsstater i ASEAN för att 
främja transportsätt med låg energiförbrukning och som är 
minst skadliga för miljön, transporter som utnyttjar flera 
transportslag, forskning och utveckling på transportområdet, 
förvaltning av trafiken som grundar sig på globala system för 
satellitnavigationshjälpmedel samt förbättring av 
transportförbindelser mellan Sydostasien och Europa. 
17 
- Genom ytterligare stöd till små och medelstora företag genom 
åtgärder som skall underlätta bildandet av samriskföretag och 
nätverk, tjänster för information och stöd, hjälp och garantier till 
investeringar och teknologiöverföring. Etablering av till exempel 
samarbete mellan EG.s rådgivningskontor och deras 
motsvarigheter i ASEAN-staterna (till exempel handelskamrar 
som är de enda organiserade privata organen i ASEAN) för att 
säkerställa en ömsesidig spridning av information till små och 
medelstora företag skall främjas av programmet Asia Invest och 
de anknytningar som skall skapas genom de europeiska centrerna 
för affärsinformation (EBIC). Ett snabbt antagande och stöd till 
alla delar av detta program kommer att vara avgörande. 
- Genom att välja ut nya initiativ i syfte att skapa kontakter 
mellan gemenskapen, medlemsstaterna och ASEAN särskilt 
vad gäller främjande av kontakter och åsiktsutbyte mellan 
akademiker, forskare och intellektuella vid möten vilket kan bidra 
till att utveckla ömsesidig förståelse mellan de två regionerna, vid 
stöd till privata, lokala eller regionala insatser för att etablera 
kontakter på alla nivåer i det civila samhället. Främjandet av 
JEM-programmet (Junior EU-Asean Manager) som är ett utbyte 
mellan unga ledare hjälper till att skapa band mellan ungdomar, 
företag och därmed också mellan de två regionerna. 
4.2. Utvecklingssamarbete 
4.2.1 A llmänna riktlinjer 
Vissa ASEAN-stater befinner sig fortfarande på en nivå med en hög 
grad av underutveckling och fattigdom. Därför bör vi fortsätter våra 
åtgärder så att den ekonomiska tillväxten samtidigt åtföljs av en 
social utveckling. Miljöskydd och bevarande av naturtillgångar 
utgör viktiga faktorer som måste beaktas. Man bör eftersträva ett 
ökat samarbete från de mest utvecklade ASEAN-ländernas sida för 
att stödja utvecklingsåtgärderna vad gäller de minst utvecklade 
områdena. 
4.2.2 Samarbete i sociala frågor 
Gemenskapens bistånd vad gäller social utveckling bör inrikta sig 
på de fattigaste befolkningsgrupperna. I detta avseende bör en 
särskild insats göras vad gäller stöd till landsbygdsutveckling och 
grundläggande undervisning. 
Kvinnans ställning och betydelsen av kvinnans roll i samhället bör 
ägnas särskild uppmärksamhet liksom förstärkta åtgärder vad gäller 
skydd av barn. 
Vad gäller grundläggande sociala rättigheter, särskilt barnarbete, 
kan gemenskapen ge det bistånd som behövs för att stödja de 
åtgärder som länderna i Sydostasien bör vidta inom detta område. 
Hälsosektorn kan komma att utgöra ett prioriterat område i samband 
med inrättandet av ett samarbete med ASEAN-länderna26, särskilt 
med beaktande av det ökade antalet fall av aids i regionen. 
4.3. Samarbete på andra områden 
4.3.1 Miljö 
I den nya dynamiken mellan EU och ASEAN är skyddet av miljön 
en viktig aspekt. ASEAN-staterna är helt medvetna om de 
miljörisker som en snabb ekonomisk tillväxt innebär som inte tar 
hänsyn till miljöskyddet. Samarbetet på miljöområdet har inte varit 
speciellt effektivt på grund av brist på nödvändig information för att 
definiera lämpliga prioriteringar av de olika miljöfrågorna. Dessa 
prioriteringar förefaller allt klarare och ett samarbete borde 
utvecklas för att upprätta en systematisk metod för uppdatering av 
information och gemensam definition av prioriteringarna. Ett 
samarbete bör särskilt upprättas på följande områden: 
- Förstärka ASEAN-staternas förmåga att utveckla en effektiv 
miljölagstiftning och tillämpa den. 
- Stimulera regeringarna, industrin, intressegrupper och andra 
områden (t.ex. militären) att dela ansvaret för framtiden för 
miljön i ASEAN. 
- Uppmana ASEAN att delta i genomförandet av de globala och 
regionala miljömålen. 
- Installera lämplig teknologi för att minska föroreningar bland 
annat från nya industrier, bilar och energiproduktion. Lokal 
utveckling av lämpliga teknologiska lösningar på lokala 
föroreningsproblem. 
4.3.2 Närmande mellan de två samhällena 
Utvecklingen av närmare band mellan Europa och Asien, särskilt på 
det kulturella området, bör även fortsättningsvis fa stor 
Ett program för att bekämpa malaria som uppgår till 29 miljoner ecu som kommissionen påbörjade 
1995 i Vietnam, Kambodja och Laos utgör ett första exempel på samarbete med ASEAN eftersom 
det har genomförts i samarbete med det regionala WHO-kontoret i Manilla och är berättigat till 
tekniskt bistånd från ett regionalt organ för tillämpad forskning (SEMAO-TROP-MED) i vilket 
ASEAN deltar. 
19 
uppmärksamhet i utarbetandet av vår samarbetspolitik. Betydelsen 
av att skapa kontakter mellan våra universitet och andra sektorer i 
det sociala samhället diskuterades ingående på toppmötet i Bangkok 
inom ramen för vilket många förslag lades fram. På det bilaterala 
planet bör ASEAN och Europa fortsätta med de insatser som 
påbörjats inom ramen för ASEM. 
ASEAN och gemenskapen kan utveckla ett samarbete på 
utbildningsområdet som samtidigt som närhetsprincipen 
respekteras, kompletterar de bilaterala åtgärderna på detta område. 
Genom att grunda sig på gemenskapens erfarenhet av att skapa 
nätverk för utbildning mellan medlemsstaternas aktörer kan 
gemenskapen underlätta partnerskap mellanlnstitutioner och aktörer 
i dessa sektorer och främja samarbetsåtgärder som riktar sig till 
studerande och utbyte av erfarenheter på områden som utformande 
av läroplaner, ömsesidigt erkännande av examina, samarbete mellan 
universitet och företag och användning av nya 
utbildningsteknologier. 
Det vore även lämpligt att studera hur man kan följa upp 
kulturforumet Europa-Asien som ägde rum i Venedig i januari. 
Särskilda insatser skulle kunna göras på informationsområdet 
mellan de två regionerna för att avspegla deras respektive 
verksamhet för att främja sina regionala särdrag och kulturer. Ett 
samarbete med "Committee on Culture and Information ASEAN" 
skulle kunna utvecklas för detta ändamål. 
4.3.3 Brottsbekämpning 
En gemensam insats behövs för att bekämpa den organiserade 
brottsligheten i dess olika former, inbegripet penningtvätt som 
sammanhänger med därmed. En sådan insats bör genomföras del 
inom ramen för befintligt bilateralt samarbete, vilket måste 
samordnas bättre, och inom ramen för relevanta multilaterala 
instanser. Dessutom bör vid behov särskilda samarbetsformer 
utvecklas inom ramen för partnerskapet. 
Bekämpning av illegal narkotikahandel är ovedersägligen ett mål 
som har företräde i detta samarbete, särskilt genom utveckling av 
förstärkta band mellan tullmyndigheterna, särskilt vad gäller 
modemuklider. Särskild uppmärksamhet bör även ägnas åt att 
bekämpa illegal invandring, särskilt människohandel och de 
organisationer som står bakom detta. 
20 
4.3.4 Vetenskap och teknologi 
Vetenskapligt och teknologiskt samarbete är ett viktigt verktyg för 
att främja ett gynnsamt klimat för samarbete i allmänhet. Det gör 
det möjligt både i Europa och tredje landet att delta i utarbetandet av 
förnyande och passande kunskaper och teknologier som är 
nödvändiga för att finna en lösning på de regionala och globala 
problemen i syfte att uppnå en hållbar utveckling. 
Vetenskapligt och teknologiskt samarbete mellan Europa och 
forskare i ASEAN uppmuntras aktivt i det fjärde ramprogrammet 
för forskning och utveckling särskilt på området naturresurser, 
jordbruk, hälsa och informations- och kommunikationsteknologier. 
Diskussioner pågår i kommissionen för att undersöka möjligheter 
för att förbättra det vetenskapliga och teknologiska samarbetet med 
ASEAN-staterna. 
På grund av att det redan finns en officiell dialog om vetenskapligt 
och teknologiskt samarbete mellan Europa och ASEAN finns det nu 
möjligheter att utveckla dialogen. 
21 
För att genomföra de mål som presenteras i avsnitt II krävs en begränsad anpassning av 
de institutionella ramarna27. Vi förfogar redan över ett stort antal bilaterala instanser som 
har befogenhet lägga fast riktlinjer, att besluta om gemensamma åtgärder mellan de två 
regionerna och att kontrollera genomförandet. Dessutom kan de mer globala frågorna 
diskuteras inom bredare forum som till exempel den ministerkonferens som äger rum 
efter ASEAN:s årsmöte, ASEAN:s regionala forum och möten nyligen mellan Asien 
och Europa (ASEM). 
Det saknas dock en "praktisk" ram i det nuvarande systemet för att diskutera konkreta 
frågor särskilt på det ekonomiska området. Den privata sektorns deltagande är också 
otillräckligt. 
Fler kontakter oss emellan och ett ökat deltagande från affärsvärldens sida skulle kunna 
uppnås genom följande strukturer: 
• En dialog om investeringar och handelspolitik inom ramen för den struktur 
som anges i avtalet från 1980 för att diskutera multilaterala och bilaterala 
handelspolitiska frågor och som skall syfta till att fastställa riktlinjer för särskilt 
arbete på handelsområdet. 
• Ett forum för dialog för den privata sektorn (Business Dialogue) . Dialogen 
skall göra det möjligt att gradvis införa en strategi för att främja europeiska 
intressen i ASEAN. Den bör inrikta sig på de faktiska aktörernas intressen och 
fastställandet av en attraktiv handlingsplan för att främja det ekonomiska 
samarbetet. Särskilda gemensamma EG-ASEAN-grupper kan inrättas för att 
diskutera frågor av ömsesidigt intresse och en särskild grupp kan inrikta sig på 
små och medelstora företag. Ett rapporteringssystem från Business Dialogue till 
arbetsgrupperna skulle garantera att det tas hänsyn till den privata sektorns 
intressen. 
• Gemensamma ad hoc-fora med deltagande av framstående personer, 
forskare och akademiker för diskussioner om de stora samhällsfrågorna 
såsom kultur, värderingar, skydd av personliga rättigheter (mänskliga rättigheter, 
arbetstagares rättigheter, familj, kvinnor, barn), i syfte att möjliggöra en större 
ömsesidig förståelse och att identifiera gemensamma förslag för framläggande 
inför gemensamma beslutsinstanser. 
Det kan bli nödvändigt att omdefiniera den blandade kommitténs uppgifter och förstärka 
SOM-gruppens roll (gruppen av högre tjänstemän). 
27 Se bilaga 8. 
22 
AVSNITT IV - ALTERNATIV FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN NYA 
DYNAMIKEN 
Under de senaste åren har Europa ändrat sin utrikespolitik gentemot många av sina 
partners. I varje enskilt fall har man försökt att välja en modell som bäst motsvarar det 
berörda landets eller de berörda ländernas specifika situation. Definitionen av 
relationerna med ASEAN borde inte utgöra något undantag från denna regel. Man bör ta 
hänsyn till följande faktorer: 
- ASEAN:s ekonomiska integrationsprocess är långsam och riskerar att så förbli 
under en lång tid av olika orsaker. Flera problem kvarstår vad gäller 
liberaliseringen av känsliga produkter såsom jordbruksråvaror. Tekniska 
handelshinder vars undanröjande är planerat men utan fastställt datum, är 
fortfarande många. Harmoniseringen av tullförfarandena ligger i sin linda. 
Besluten om att libéralisera tjänster och investeringar fattades nyligen. 
- Efter att ha tagit upp Vietnam till ny medlem håller ASEAN på att öppna sig för 
Kambodja, Laos och förmodligen Myanmar på längre sikt. Dessa länder befinner 
sig på en mycket lägre utvecklingsnivå än de flesta av de andra medlemsstaterna 
vilket innebär ett mer komplicerat tillvägagångssätt för att ta hänsyn till de 
uttalade olikheterna. 
- Med undantag av Vietnam28 är ASEAN-staterna medlemmar i APEC som 
planerar ett frihandelsområde och ett område för fria investeringar från och med 
år 2010 vad gäller industrialiserade länder och 2020 vad gäller 
utvecklingsländer. De asiatiska ekonomiministrarna i ASEM har redan vid 
förberedelserna inför ASEM gjort gällande att de liberaliseringsförsök som deras 
länder måste göra på en erga omnes-grundval i APEC, bör följas upp av 
liknande åtgärder från europeisk sida. 
- ASEAN:s handels- och industripolitik är inte inbördes samordnad och varje land 
har sina egna intressen. Därför måste man i varje enskilt fall överväga ett 
anpassningsbart eller specifikt angreppssätt. 
- Känsliga politiska frågor såsom mänskliga rättigheter, särskilt Östtimor-frågan, 
fortsätter att ligga latenta även om det vid toppmötet i Bangkok framkom vissa 
intressanta initiativ. 
Den nuvarande situationen har följande tre nivåer: 
- Ett samarbetsavtal mellan gemenskapen och ASEAN:s medlemsstater. 
Vietnam inlämnade sin ansökan om medlemsskap i APEC i juni 1996. 
23 
- Ett bilateralt avtal med en ASEAN-stat, Vietnam, och förberedande av avtal med 
de framtida medlemsstaterna Kambodja och Laos. 
- Ministermöten utanför avtalen för en samordning av samtliga relationer mellan 
ASEAN och Europa. 
Två alternativ föreslås för att markera övergången till en ny era i våra relationer och 
engagera oss ömsesidigt i en ny dynamik som förutsätter konkreta åtgärder: 
24 
ALTERNATIV 1. 
ETT FORMELLT AVTAL 
Avtalet från 1980 ger ett visst manöverutrymme. Det skulle dock vinna på att 
kompletteras för att ta hänsyn till vissa av de mål som definieras i avsnitt II. 
Ett kompletterande avtal till 1980 års avtal skulle markera en förstärkning av våra 
mellanregionala förbindelser, särskilt i syfte att ta hänsyn till att ASEAN är i full gång 
med sin integrationsprocess. Detta tillvägagångssätt skulle grunda sig på ett beslut av 
ASEAN-staterna att samarbeta med gemenskapen som en helhet. 
ASEAN undersöker för närvarande alla möjliga relationer med andra regionala 
områden. ASEAN har bland annat vidtagit åtgärder gentemot NAFTA. Europa kan 
genom ett utvidgat partnerskap bevisa sitt intresse för utvecklingen i denna region. 
Tillvägagångssättet skulle ges en formell karaktär (protokoll till 1980 års avtal) och 
syfta till att komplettera våra förbindelser på alla områden där det nuvarande avtalet in 
ger de nödvändiga ramarna. Särskilda åtgärder för förstärkt liberalisering och samarbete 
skulle kunna identifieras gemensamt. 
Begränsningen av detta alternativ ligger i den tillfälliga och klart ofullständiga ASEAN-
integrationen. Trots förklaringar om goda avsikter och förstärkning av relationerna (till 
exempel beslutet att ha årliga informella toppmöten) är ASEAN fortfarande långt ifrån 
att uttrycka sig samstämmigt. 
25 
Typ av akt Ett protokoll till avtalet från 1980. 
Innehåll grund: erkännande av de två regionernas strävanden att 
samarbeta för att främja demokrati, välstånd och förbindelser 
mellan deras folk. 
utformning av mellanregionala mål, särskilt: 
samarbete om regional integration. 
underlätta handeln mellan de två regionerna. 
upprättande av en ordning för mellanregionalt samråd för att 
utveckla dessa mål. 
definition av ett utvidgat ekonomiskt samarbete. 
omdefinition av utvecklingssamarbete 
Mekanismer Ett förslag till förhandlingsdirektiv kommer att framläggas vad gäller 
protokollet. Arbetsgrupperna och instanserna för samråd som arbetar 
inom ramen för de befintliga strukturerna skall sträva efter att uppnå 
de fastställda målen. 
Gemenskapen och dess medlemsstater och ASEAN-staterna skulle kunna göra en 
särskild överenskommelse om utvecklingen av en mellanregional dialog. 
26 
ALTERNATIV 2. 
ETT AKTIVT PARTNERSKAP 
Genomförandet av nya mål för att fördjupa vårt partnerskap med ASEAN kan grunda 
sig på en uttalad kollektiv vilja att förstärka samarbetet inom ramen för avtalet och vidta 
nya åtgärder enligt de identifierade prioriteringarna. Detta tillvägagångssätt skulle vara 
antagandet av en gemensam deklaration av ministrarna eller till och med av 
statscheferna som definierar de allmänna målen för vilka en grupp tjänstemän på hög 
nivå får till uppgift att utarbeta ett utkast till program för konkreta åtgärder. 
Detta tillvägagångssätt har den fördelen att det ger ASEAN-staterna större flexibilitet 
eftersom de åtaganden som görs på denna grundval kan göras individuellt. Det skulle 
också göra det möjligt att exakt identifiera de områden och sektorer där prioriterade 
åtgärder är nödvändiga. På områden som den politiska dialogen, grundläggande 
rättigheter, samhällsfrågor, skulle exakta åtaganden kunna göras på en lika grundval. 
Genomförandet av en handlingsplan som grundar sig på frivilliga och individuella 
åtaganden förutsätter att mekanismerna måste vara mellanregionala, men utesluter inte 
bilateralt samråd. 
Vad gäller detta alternativ bör den privata sektorn göras nära delaktig. Detta kan göras 
på två sätt: 
1. Näringslivet utför sitt eget arbete och rapporterar sedan till avtalets instanser. 
2. Ett direkt deltagande av industrin i de olika kommittéernas arbete. 
Dessa båda lösningar har sina fördelar och skulle kunna användas från fall till fall. 
- Vad gäller utvärdering av särskilda näringslivssektorer (transporter, 
telekommunikationer, energi etc.) skulle den första lösningen vara lämplig vilket 
skulle göra det möjligt att identifiera särskilda problem i den sektorn och samtidigt 
skapa kontakter mellan företagen i sektorn. 
- Vad gäller de mer övergripande frågorna (immaterialrätt, normer, investeringar etc) 
skulle den privata sektorn knytas till det arbete som görs av de högre tjänstemännen 
för att bidra med sakkunskaper och göra sina särskilda krav gällande. 
Framgången med ett sådant partnerskap beror givetvis på de två parternas vilja att gå 
framåt men även på hur pass de är beredda att ställa de medel och mänskliga resurser till 
förfogande som krävs för att organisera planerade samråd och förhandlingar. Ur 
effektivitetssynpunkt är det dessutom viktigt att ganska exakta mål fastställs särskilt vad 
gäller tidsplanen. 
27 
Typ av akt En förklaring och ett handlingsprogram som undertecknats av 
gemenskapen och dess medlemsstater samt ASEAN:s medlemsstater. 
Innehåll - Definition av prioriteringar och en förstärkning av insatserna 
på de i avtalen fastställda samarbetsområdena. 
Utformning av nya åtgärder på andra områden än de i avtalet 
med hänsyn till politiska, ekonomiska och andra mål som 
fastställts på ministernivå. 
Mekanismer Ett förslag till handlingsplan och ett utkast till förklaring som 
utarbetas av kommissionen för formellt framläggande inför rådet. 
När dessa väl antagits av gemenskapens instanser och våra ASEAN-
partners kan diskussioner och förhandlingar inom ramen för avtalets 
instanser inledas i ad hoc-arbetsgrupper på andra områden som skall 
rapporteras vid möten mellan högre tjänstemän. 
De andra alternativ som skulle kunna tänkas är för långt ifrån målsättningen dvs. 
skapande av en konkret dynamik: 
- Ett tredje generationens avtal som ersätter 1980 års avtal skulle stöta på politiska 
hinder som man redan känner till29. 
- Avtal med varje enskild ASEAN-stat skulle kunna vara en altemativ lösning om 
ASEAN inte önskade en utveckling i samma takt. Men med hänsyn till de 
föreslagna målsättningarna är det nödvändigt att se till den regionala helheten 
samtidigt som man behåller nödvändig flexibilitet för att individuella åtaganden 
kan göras. 
29 Se bilaga 5.1. 
28 
SLUTSATSER 
De huvudsakliga målen är klara dvs. att ge vår dialog ett särskilt innehåll, främja banden 
mellan våra två regionala integrationsprocesser och aktivt stimulera handelsutbyte och 
investeringar. Det är riktigt att dessa resultat kan uppnås på olika sätt men bakgrunden 
till våra relationer med ASEAN och de speciella förhållandena i regionen bör föranleda 
oss att välja ett originellt och pragmatiskt tillvägagångssätt. Ett sådant tillvägagångssätt 
skulle kunna utnyttja de nuvarande institutionerna på bästa möjliga sätt och skulle 
innebära möjligheter på alla nivåer att aktivt förstärka våra relationer. 
Kommissionen föreslår därför att man lanserar den nya dynamiken enligt modellen i 
alternativ 2 i avsnitt IV vars första etapp skulle kunna vara ett antagande av en 
gemensam deklaration i samband med nästa ministermöte mellan EU och ASEAN som 
planeras äga rum i februari 1997. Denna deklaration bör innehålla alla aspekter av en 
rad initiativ som skall utvecklas i ett handlingsprogram utarbetat av experter på hög nivå 
från de båda parterna. De regionala målen bör anges i denna vilket innebär att Europa på 
detta sätt markerar sitt förtroende för den pågående processen inom ASEAN både vad 
gäller dess förstärkande som dess utvidgning. 
Det är av avgörande betydelse att vi snabbt går vidare med att förankra våra 
privilegierade relationer med ASEAN inom ramen för ASEM och säkerställa att dessa 
relationer bidrar till arbetet i detta forum. Den axel som EU och ASEAN utgör kan vara 
en drivande kraft för en ny dialog mellan Europa och Asien. När rapporten från gruppen 
med framstående personer läggs fram kommer det att möjliggöra att ett samråd snabbt 
inleds med våra ASEAN-partners. 
FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR 
Bilaga 1 ASEAN-indikatorer 
- Allmänna statistika indikatorer för ASEAN 
- Export inom ASEAN 
- Export inom ASEAN (CEPT-produkter) 
- Ökning av exporten inom ASEAN 1994-95 
- Ökning av CEPT-exporten inom ASEAN 1994-95 
- Export inom regionen av CEPT-produkter 
- Import inom regionen av CEPT-produkter 
Bilaga 2 EG-ASEAN handelsstatistik 
- EG:s handel med ASEAN 
- ASEAN:s import enligt de viktigaste sektorerna 
- ASEAN.s export enligt de viktigaste sektorerna 
- Handelsbalans med ASEAN enligt de viktigaste sektorerna 
- EG12-import från ASEAN-länderna 
- EG12-export till ASEAN-länderna 
. - EG12-handelsbalans med ASEAN-länderna 
- EG-import från ASEAN-länderna 1995 
- EG-export till ASEAN-länderna 1995 
- EG:s handelsbalans med ASEAN-länderna 1995 
- EG:s import från ASEAN-länderna fördelade enligt medlemsstaterna 
- EG-export till ASEAN-länderna fördelade enligt medlemsstaterna 
- EG:s handelsbalans med ASEAN-länderna fördelade enligt medlemsstaterna 
Bilaga 3 Utländska direktinvesteringar mellan EU och ASEAN 
- Geografisk fördelning av utländska direktinvesteringar extra EUR12 
- Utländska direktinvesteringar från ASEAN i EU 
Bilaga 4 AFTA och APEC 
- Lansering av AFTA-processen 
- APEC-sammanhanget 
Bilaga 5 Relationerna mellan EU och ASEAN 
- Historisk översikt 
- Sammanfattning av banden mellan EU och ASEAN 
Bilaga 6 Handelspolitisk översikt 
- Indonesien 
- Malaysia 
- Filippinerna 
- Singapore 
- Thailand 
Bilaga 7 Fördelning av HG:s finansiella bistånd till ASEAN 1976 - 1995 
Bilaga 8 Den institutionella slrukluren för förbindelserna mellan El I och ASEAN 
vt 
Bilaga 1 - ASEAN-indikatorer: 
1.1. Allmänna statistiska indikatorer för ASEAN 
1.2. Export inom ASEAN 
1.3. Export inom ASEAN (CEPT-produkter) 
1.4. Ökning av exporten inom ASEAN 1994-95 
1.5. Ökning av CEPT-exporten inom ASEAN 1994-95 
1.6. Export inom regionen av CEPT-produkter 
1.7. Import inom regionen av CEPT-produkter 
3c» 
1.1. ALLMÄNNA STATISTISKA INDIKATORER FÖR ASEAN 
Indikatorer 
liipililpiiilil 
Befolkning 
(miljoner) 
Yta (l,000km2> 
BNP 
(billion US$) 
BNP per capita 
(US$) 
Årlig tillväxt 
av BNP i % 
(1995) 
Total 
varuexport 
(milj. US$) 
Total 
varuimport 
(milj. US$) 
Total 
utlandsskuld 
(biU. US$) 
Utländska 
direkt­
investeringar 
(US$ milj. -
1993) 
gfiftikmng 
Tillväxt (årligt 
genomsnitt 
1990-95) 
Arbetsstyrka 
(% av det 
totala) Brunei 
0.3 
6 
4 
13,822 
2.0 
2,682 
1,208 
0.15 
-
2.1 
-Indonesien 
lllllllllllll 
194 
1,905 
143 , 
763 
7.2 
40,053 
31,983 
90.5 
2,004 
1.6 
43 Malaysia 
lllllllllllll 
20 
330 
64 
3,386 
8.5 
58,754 
59,594 
25 
4,351 
2.4 
' 38 Filippinerna 
IJIIIIIIIII 
69 
300 
54 
817 
5.2 
13,483 
22,738 
36.5 
763 
2.1 
56 Singapore 
iiiiiiiiiili 
3 
1 
55 
19,213 
8.9 
96,749 
102,590 
16.5 
6,829 
1.0 
65 Thailand 
lllllllllllll 
60 
513 
i • 
124 
2,103 
8.6 
45,167 
54,340 
55 
1,621 
1.1 
56 Vietnam 
lllllllllllll 
74 
332 
13 
170 
8 
3,400 
4,000 
25 
300 
2.2 
49 
Källa: CHELEM. La Dccouvcrie: L'El al du Monde 1996: ASEAN-Sekrciarialcl 
1\ 
1.2. EXPORT INOM ASEAN (SAMTLIGA PRODUKTER) (MILJ. US$) 
Land 
Brunei 
Indonesien 
Malaysia* 
Filippinerna 
Singapore 
Thailand** 
Vietnam*** 
TOTALT 1994 
467.52 
5,787.97 
15,002.15 
1,425.12 
28,80^.68 
7,991.37 
794.70 
60,275.52 1995 
233.41 
6,334.00 
18,429.01 
2,361.32 
33,095.20 
8,894.08 
685.93 
70,032.94 Ökning 
-50.08% 
9.43% 
22.84% 
65.69% 
14.89% 
11.30% 
-15.86% 
16.19% 
1.3. EXPORT INOM ASEAN (CEPT-PRODUKTER) (MILJ. US$) 
Land 
Brunei 
Indonesien 
Malaysia* 
Filippinerna 
Singapore 
Thailand** 
Vietnam*** 
TOTALT 1994 
467.70 
5,157.25 
13,036.18 
1,184.87 
25,467.56 
3,743.58 
n.a. 
49,054.14 1995 
230.29 
5,600.86 
16,000.08 
2,091.47 
29,495.46 
5,905.98 
n.a. 
59,324.14 Ökning 
-50.44% 
8.60% 
22.74% 
76.51% 
15.82% 
57.76% 
n.a. 
20.94% 
Förklaring: 
* För Malaysia saknas exporten för det fjärde kvartalet till Thailand och Vietnam. 
** För Thailand saknas exporten för 1995 till Vietnam och exporten för det fjärde kvartalet till Malaysia. 
*** För Vietnam saknas exporten för 1995 till Thailand och exporten för det fjärde kvartalet till Malaysia. 
Källa: ASEAN- Sekretariatet 
32. 
1.4. ÖKNING AV EXPORTEN INOM ASEAN 1994-95 (MILJ. US$) 
Land 
Brunei 
Indonesien 
Malaysia* 
Filippinerna 
Singapore 
Thailand** 
Vietnam*** 
TOTALT 1994 
467.52 
5,787.97 
15,002.15 
1,425.12 
28,806.68 
7,991.37 
794.70 
60,275.52 1995 
233.41 
6,334.00 
18,429.01 
2,361.32 
33,095.20 
8,894.08 
685.93 
70,032.94 Ökning 
-234.11 
546.03 
3,426.87 
936.19 
4,288.51 
902.70 
-108.77 
9,757.42 
1.5. ÖKNING AV CEPT-EXPORTEN INOM ASEAN 1994-95 (MILJ. US$) 
Land 
Brunei 
Indonesien 
Malaysia* 
Filippinerna 
Singapore 
Thailand** 
Vietnam*** 
TOTALT 1994 
467.70 
5,157.25 
13,036.18 
1,184.87 
25,467.56 
3,743.58 
n.a. 
49,054.14 1995 
230.29 
5,600.86 
16,000.08 
2,091.47 
29,495.46 
5;905.98 
n.a. 
59,324.14 Ökning 
-234.41 
443.62 
2,963.90 
906.60 
4,027.90 
2,162.40 
n.a. 
10,270.00 
Förklaring: 
* För Malaysia saknas exporten för det fjärde kvartalet till Thailand och Vietnam. 
** För Thailand saknas exporten för 1995 till Vietnam och exporten för det fjärde kvartalet till Malaysia. 
*** För Vietnam saknas exporten för 1995 till Thailand och exporten för det fjärde kvartalet till Malaysia. 
Källa: ASEAN- Sekretariatet 
V 
1.6. EXPORT INOM REGIONEN AV CEPT-PRODUKTER» 1993-94 (MILJ. US$) 
EXPORT 
FRÄN 
Brunei 
Indonesien 
Malaysia 
Filippinerna 
Singapore 
Thailand 
TOTALT ÅR 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% Brunei 
22.5 
39.4 
75.6 
142.6 
185.7 
30.2 
1.2 
2.2 
83.3 
548.4 
842.7 
44.1 
15.3 
18.1 
18.4 Indonesien 
n.a. 
0.44 
n.a. 
478.9 
604.6 
26.2 
28.7 
43.6 
52.2 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
83.7 
135.0 
61.4 EXPOl 
Malaysia 
n.a. 
37.0 
n.a. 
459.9 
599.6 
20.9 
124.6 
166.3 
33.5 
9,186.9 
19,484.1 
112.1 
277.9 
316.0 
13.7 fcTTILL 
Filippinerna 
n.a. 
28.3 
n.a. 
260.1 
319.3 
22.8 
429.4 
535.5 
24.7 
1,121.4 
1,425.3 
27.1 
62.5 
74.8 
19.7 Singapore 
n.a. 
197.9 
n.a. 
3,046.2 
3,722.0 
22.2 
8,448.4 
9,581.7 
13.4 
302.2 
618.7 
104.7 
2,359.4 
2,740.8 
16.2 Thailand 
n.a. 
200.7 
n.a. 
430.5 
333.0 
-22.7 
1,632.1 
2,014.5 
23.4 
129.2 
296.4 
129.4 
3,168.8 
5,249.4 
65.7 
32,833.0 
49,813.0 
51.7 
Källa: ASEAN -Sekretariatet 
i\ porten ;iv CHIT-produkier'utgjorde 81,4% av den totala exporten inom ASEAN 1994 och 84,7% 
1995. 
34 
1.7. IMPORT INOM REGIONEN AV CEPT-PRODUKTER 1993-94 (MIU. US$) 
IMPORT 
TILL 
Brunei 
Indonesien 
Malaysia 
Filippinerna 
Singapore 
Thailand 
TOTALT ÅR 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% Brunei 
0.6 
0.2 
-67.13 
1.7 
28.2 
1,559.3 
0.1 
0.5 
352.5 
215.8 
250.5 
16.1 
216.6 
149.7 
-30.9 Indonesien 
n.a. 
53.7 
n.a. 
441,3 
627.5 
42.2 
211.9 
245.6 
15.9 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
269.2 
231.8 
-13.9 IMPOF 
Malaysia 
n.a. 
224.7 
n.a. 
411.3 
489.1 
18.9 
167.0 
237.6 
42.3 
13,629.1 
19,106.2 
40.2 
891.2 
1,499.8 
68.3 IT FRÅN 
Filippinerna 
n.a. 
2.4 
n.a. 
41.7 
54.7 
30.9 
200.3 
303.4 
51.5 
493.0 
882.8 
79.1 
94.9 
186.1 
96.0 Singapore 
n.a. 
575.2 
n.a. 
1,543.3 
1,630.9 
5.7 
5,469.3 
6,799.0 
24.3 
634.7 
794.7 
25.2 
935.8 
1,212.9 
29.6 Thailand 
n.a. 
60.3 
n.a. 
148.8 
231.5 
55.6 
789.0 
1,131.4 
43.4 
86.9 
129.6 
49.2 
3,448.2 
5,629.4 
63.3 
30,341.9 
42,769.2 
41.0 
Källa: ASEAN -Sekretariatet 
3r 
Bilaga 2 - EG-ASEAN handelsstatistik: 
2.1. EG:s handel med ASEAN 
2.2. ASEAN:s import enligt de viktigaste sektorerna 
2.3. ASEAN:s export enligt de viktigaste sektorerna 
2.4. Handelsbalans med ASEAN enligt de viktigaste sektorerna 
2.5. EG12-import från ASEAN-länderna 
2.6. EG12-export till ASEAN-länderna 
2.7. EG12-handelsbaIans med ASEAN-länderna 
2.8. EG-import från ASEAN-länderna 1995 
2.9. EG-export till ASEAN-länderna 1995 
2.10. EG:s handelsbalans med ASEAN-länderna 1995 
2.11. EG:s import från ASEAN-länderna fördelade enligt 
medlemsstaterna 
2.12. EG-export till ASEAN-länderna fördelade enligt medlemsstaterna 
2.13. EG:s handelsbalans med ASEAN-länderna fördelade enligt 
medlemsstaterna 
% 
2.1. EG:S HANDEL MED ASEAN 
Siffror i milj. ECU 
EG:s 
import 
EG.s 
export 
Handels­
balans 1980 
6,857 
5,369 
-1,488 1983 
7,917 
9,269 
1,350 1985 
9,972 
9,810 
-162 1987 
10,037 
8,906 
-1,131 1988 
12,203 
10,689 
-1,514 1989 
15,173 
14,110 
-1,063 1990 
16,748 
16,083 
-665 1991 
19,947 
17,282 
-2,665 1992 
) 
22,403 
19,278 
-3,125 1993 
25,667 
22,920 
-2,747 1994 
29,940 
27,759 
-2,181 1995 
33,355 
33,991 
636 
35000 
30000 
25000 
20000 
" 15000 
10000 
5000 • EG:s import 
63 EG:s export 
D Handelsbalans 
1111 111111 Fniiiiiiiij i un ni 11 ii 
19aoJ 1983 1985 198** 1988J 1989* 199TT 19911 19921 19931 19S|4J 1995 
-5000 
Ar 
Kulla: EUROSTAT 
3? 
2.2. ASEANrs import enligt de viktigaste sektorerna 
Fördelning enligt sektor 
Livsmedel och levande djur 
Drycker och tobak 
Obearbetade varor 
Oljor, fetter och växer 
Råvaror 
Bränsleprodukter 
Kemikalier 
Klassificerade enligt produkter 
Maskiner och transportmedel 
Diverse 
Bearbetade varor 
Andra varor 
Totalt 
1995 Totalt 1980 
EU 
1,296.05 
106.34 
1,555.57 
447.26 
3,405.22 
220.15 
35.15 
951.28 
770.00 
690.76 
2,447.19 
784.70 
6,857.2 USA 
724.54 
18.72 
755.83 
278.61 
1,777.70 
4107.80 
28.10 
754.82 
2,045.39 
651.67 
3,479.98 
148.49 
9,514.0 Japan 
907.85 
13.01 
3,684.46 
93.68 
4,699.00 
11,814.8 
131.53 
566.39 
157.79 
105.58 
961.29 
93.21 
17,568.3 1988 
EU 
2,254.95 
99.61 
1,629.45 
625.96 
4,609.97 
38.76 
135.50 
1,492.41 
3,195.84 
2,513.46 
7,337.21 
216.79 
12,202.7 USA 
1,093.89 
19.85 
821.21 
302.08 
2,237.03 
1,203.71 
195.29 
1,171.65 
7,513.11 
3,151.96 
12,032.0 
279.62 
15,752.4 Japan 
1,942.28 
30.27 
3,402.21 
129.96 
5,504.72 
7,423.67 
315.36 
1,500.46 
599.20 
432.23 
2,847.25 
354.48 
16,130.1 1994 
EU 
2,539.56 
106.92 
1,614.16 
1,090.02 
5,350.66 
243.65 
511.73 
3,070.43 
13,171.3 
6,986.12 
24345.8 
606.24 
29,940.2 
33^54.3 USA 
2,523.09 
58.87 
1,101.03 
363.06 
4,046.05 
961.01 
777.14 
2,198.89 
26,754:2 
9,913.70 
40,361.4 
717.41 
45,368.4 
49,105.1 Japan 
4,561.66 
38.37 
3,714.42 
256.86 
8,571.31 
9,034.83 
729.82 
3,247.01 
6,560.49 
2,973.00 
14,210.1 
699.75 
31,816.2 
36,903.3 
Siffror i milj.. ECU (Källa : Eurostat/Comtrade) 
2.3. ASEANis export enligt de viktigaste sektorerna 
Fördelning enligt sektor 
Livsmedel och levande djur 
Drycker och tobak 
Obearbetade varor 
Oljor, fetter och växer 
Råvaror 
Bränsleprodukter 
Kemikalier 
Klassificerade enligt produkter 
Maskiner och transportmedel 
Diverse 
Bearbetade varor 
Andra varor 
Totalt 
1995 Totalt 1980 
EU 
180.61 
106.29 
25.57 
9.72 
322.19 
48.90 
680.58 
677.67 
2,851.31 
325.27 
4,534.83 
463.56 
5,369.37 USA 
465.46 
118.13 
348.56 
7.46 
939.61 
128.13 
745.72 
373.14 
3,826.02 
264.75 
5,209.63 
45.72 
6323.09 Japan 
140.15 
1.57 
120.55 
14.57 
276.84 
39.60 
812.35 
2,733.38 
5,034.11 
425.02 
9,004.86 
100.11 
9,421.41 1988 
EU 
389.94 
233.12 
137.86 
37.99 
798.91 
47.60 
1,533.98 
1,516.85 
4,769.13 
1,010.68 
8,830.64 
1,011.15 
10,688.3 USA 
431.64 
144.89 
407.30 
9.84 
993.67 
95.81 
920.46 
519.93 
5,520.55 
663.00 
7,623.94 
255.16 
8,968.58 Japan 
156.10 
5.34 
141.50 
11.16 
314.10 
75.92 
1,227.27 
3,022.14 
9,591.23 
806.41 
14,647.1 
328.23 
15,365.3 1994 
EU 
721.60 
409.23 
348.64 
31.38 
1,510.85 
365.54 
3,177.12 
3,706.17 
15,288.5 
2,629.71 
24,801.5 
1081.26 
27,759.1 
33,988.7 USA-
937.25 
302.80 
1,037.68 
20.84 
2,334.57 
508.90 
2,204.00 
1,408.73 
17,243.5 
2,315.12 
22,991.3 
821.69 
26,863.5 
29,893.5 Japan 
236.43 
28.11 
348.53 
7.08 
620.15 
327.97 
3,391.42 
7,017.01 
35,505.9 
2,842.50 
48,756.8 
978.95 
50,683.9 
59363.6 
> //-• / milj. EC l (Källa : Eurostat/Comtrade) 
2.4. Handelsbalans med ASEAN enligt de viktigaste sektorerna 
Fördelning enligt sektor 
Livsmedel och levande djur 
Drycker och tobak 
Obearbetade varor 
Oljor, fetter och växer 
Råvaror 
Bränsleproduktcr 
Kemikalier 
Klassificerade enligt produkter 
Maskiner och transportmedel 
Diverse 
Bearbetade varor 
Andra varor 
Totalt 
1995 Totalt 1980 
EU 
-1,115.44 
-05 
-1,530.00 
-437.54 
-3,083.03 
-171.25 
645.43 
-273.61 
2,081.31 
-365.49 
2,087.64 
-321.14 
-1,487.84 USA 
-259.08 
99.41 
-407.27 
-271.15 
-838.09 
-3,979.67 
717.62 
-381.68 
1,780.63 
-386.92 
1,729.65 
-102.77 
-3,190.88 Japan 
-767.70 
-11.44 
-3,563.91 
-79.11 
-4,422.16 
-11,775.2 
680.82 
2,166.99 
4,876.32 
319.44 
8,043.57 
6.90 
-8,146.87 1988 
EU 
-1,865.01 
133.51 
-1,491.59 
-587.97 
-3,811.06 
8.84 
1,398.48 
24.44 
1,573.29 
-1,502.78 
1,493.43 
794.36 
-1,514.43 USA 
-662.25 
125.04 
-413.91 
-292.24 
-1,243.36 
-1,107.90 
725.17 
-651.72 
-1,992.56 
-2,488.96 
-4,408.07 
-24.46 
-6,783.79 Japan 
-1,786.18 
-24.93 
-3,260.71 
-118.80 
-5,190.62 
-7,347.75 
911.91 
1,521.68 
8,992.03 
374.18 
11,799.80 
-26.25 
-764.82 1994 
EU 
-1,817.96 
302.31 
-1,265.52 
-1,058.64 
-3,839.81 
121.89 
2,665.39 
635.74 
2,117.19 
-4,356.41 
1,061.91 
475.02 
-2,180.99 
845.9 USA 
-1,549.85 
243.93 
-63.35 
-342.22 
-1,711.49 
-452.11 
1,426.85 
-790.16 
-9,510.78 
-7,598.58 
-16,472.7 
104.28 
-18,532.0 
-19,211.8 Japan 
-4,325.25 
-10.26 
-3,365.89 
-249.79 
-7,951.17 
-8,706.85 
2,661.61 
3,769.99 
28,945.36 
-130.49 
35,246.47 
279.20 
18,867.65 
22,460.3 
Siffror i milj. EC C (Källa : Eurostat/Comtrade) 
2.5. EU12-IMP0RT FRÅN ASEAN LÄNDERNA (I TUSENTAL ECU) 
THAILAND 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 3.914.208 
1.370.048 
1.198.077 
30.436 
140.047 
3 
1.485 
2.514.866 
15.359 
637.709 
537.041 
1.324.757 
29.294 5.103.681 
1.694.921 
1.484.292 
40.154 
170.191 
0 
284 
3.310.200 
22.733 
689.487 
797.716 
1.800.264 
98.560 5.148.022 
1.552.286 
1.353.975 
43.022 
154.437 
661 
191 
3.533.004 
28.605 
678.432 
959.422 
1.866.546 
62.732 5.531.003 
1.471.692 
1.272.009 
37.323 
162.063 
5 
292 
3.976.139 
32.385 
719.795 
1.297.937 
1.926.022 
83.171 6.263.562 
1.601.099 
1.328.621 
36.310 
235.724 
5 
439 
4.535.717 
45.067 
885.874 
1.592.237 
2.012.539 
126.745 6.377.369 
1.400.236 
1.031.961 
26.962 
339.977 
67 
1.268 
4.793.677 
53.308 
951.934 
2.007.936 
1.780.499 
183.456 
VIETNAM 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 1990 
82.993 
47.598 
37.875 
0 
6.728 
2.977 
19 
35.195 
1.424 
7.093 
535 
26,143 
200 1991 
172.178 
73.612 
48.379 
19 
5.332 
* 19.868 
14 
98.112 
902 
15.843 
1.304 
80.063 
454 1992 
319.505 
86.454 
48.463 
27 
7.332 
30.458 
173 
231.781 
2.183 
23.883 
7.285 
198.431 
1.270 1993 
544.143 
87.868 
59.936 
32 
5.834 
22.063 
4 
455.648 
2.472 
39.378 
25.828 
387.970 
626 1994 
857.909 
195.294 
155.604 
218 
10.151 
29.283 
38 
660.555 
4.820 
58.519 
14.717 
582.499 
2.060 1995 
1.112.895 
283.242 
244.249 
96 
21.395 
17.428 
75 
826.624 
6.616 
63.969 
7.317 
748.722 
3.028 
INDONESIEN 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 2.864.616 
1.254.355 
517.383 
66.842 
340.257 
95.810 
234.062 
1.599.271 
35.659 
729.740 
73.362 
760.510 
10.991 3.579.828 
1.211.921 
539.642 
78.683 
298.583 
35.433 
259.580 
2.349.447 
49.337 
899.363 
89.537 
1.311.209 
18.460 4.343.078 
1.351.163 
487.855 
76.581 
296.045 
141.121 
349.560 
2.973.313 
68.143 
1.072.590 
221.764 
1.610.815 
18.602 5.032.085 
1.546.580 
540.395 
56.097 
378.622 
183.408 
388.057 
3.438.047 
65.688 
1.147.041 
363.102 
1.862.216 
47.458 5.857.146 
1.985.065 
608.947 
52.392 
520.570 
242.614 
560.542 
3.860.014 
91.920 
1.262.749 
409.853 
2.095.491 
12.067 5.946.805 
1.940.335 
505.450 
57.010 
585.152 
187.472 
605.250 
3.978.418 
110.123 
1.316.777 
416.831 
2.134.687 
28.053 
u 
MALAYSIA 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1 ) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 1990 
3.607.554 
1.354.506 
266.156 
441 
830.558 
18.892 
238.459 
2.202.571 
37.255 
350.934 
1.160.243 
654.139 
50.477 1991 
4.383.214 
1.241.417 
260.461 
749 
707.100 
0 
273.106 
3.085.541 
59.045 
404.411 
1.718.061 
904.026 
56.256 1992 
4.939.649 
1.270.674 
265.102 
557 
696.383 
15 
308.617 
3.573.264 
64.604 
449.018 
2.034.408 
1.025.234 
95.711 1993 
6.227.465 
1.291.408 
258.323 
1.707 
725.305 
2.523 
303.550 
4.849.056 
76.752 
471.657 
3.188.728 
1.111.919 
87.002 1994 
7.488.496 
1.371.637 
288.201 
802 
692.202 
6.030 
384.402 
6.055.158 
128.201 
563.596 
4.210.574 
1.152.788 
61.701 1995 
8.871.560 
1.393.086 
276.341 
1.820 
715.543 
11.320 
388.062 
7.308.193 
187.458 
585.382 
5.398.532 
1.136.821 
170.282 
BRUNEI 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 222.837 
314 
80 
35 
199 
0 
0 
221.813 
71 
4.095 
7.834 
209.813 
710 281.595 
405 
136 
24 
155 
0 
90 
277.182 
63 
201 
73.643 
203.275 
4.008 221.592 
789 
284 
6 
494 
0 
4 
204.870 
61 
555 
49.556 
154.699 
15.933 397.240 
244 
116 
40 
87 
0 
0 
378.357 
121 
386 
8.909 
368.941 
18.640 313.918 
138 
88 
3 
38 
0 
10 
308.771 
1 
436 
30.793 
277.541 
5.008 262.748 
41 
35 
5 
0 
0 
2 
257.690 
46 
189 
117.413 
140.043 
5.017 
SINGAPORE 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 4.685.499 
179.117 
65.558 
2.677 
108.330 
166 
2.386 
4.438.554 
137.465 
184.798 
3.481.135 
635.156 
67.828 5.220.210 
175.896 
75.650 
2.156 
77.486 
17.556 
3.048 
4.982.731 
190.921 
196.362 
3.871.480 
723.968 
61.583 5.651.191 
168.784 
84.212 
2.491 
68.808 
5.318 
7.955 
5.401.368 
192.141 
204.690 
4.209.403 
795.135 
81.039 6.439.967 
171.302 
90.636 
3.168 
69.916 
2.115 
5.467 
6.162.745 
173.428 
200.571 
5.138.428 
650.318 
105.921 7.752.602 
193.293 
97.423 
3.112 
83.047 
4.892 
4.819 
7.368.227 
184.294 
203.965 
6.221.875 
758.092 
191.082 8.440.792 
214.508 
91.343 
6.199 
111.392 
888 
4.686 
7.889.124 
298.400 
230.059 
6.546.434 
814.231 
337.160 
hz 
FILIPPINERNA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 1.257.650 
397.963 
158.251 
15.913 
83.989 
0 
139.810 
820.005 
15.817 
123.354 
210.125 
470.709 
39.682 1.472.714 
384.771 
179.446 
17.505 
62.162 
2 
125.656 
1.045.346 
12.783 
153.365 
274.940 
604.259 
42.597 1.607.892 
383.293 
182.973 
17.419 
65.695 
223 
116.983 
1.146.137 
10.116 
145.038 
405.249 
585.734 
78.462 1.909.893 
397.848 
159.480 
18.730 
72.432 
463 
146.743 
1.370.199 
10.554 
143.878 
572.497 
643.269 
141.846 2.101.598 
426.336 
152.272 
14.352 
85.324 
2.405 
171.984 
1.464.773 
16.753 
130.078 
662.448 
655.494 
210.489 2.342.110 
506.731 
142.045 
12.830 
99.360 
161 
252.335 
1.615.784 
20.794 
122.421 
855.286 
617.284 
219.595 
Källa: Eurostat 
te 
2.6. EU12-EXPORT TILL ASEAN-LÄNDERNA (I TUSENTAL ECU) 
THAILAND 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 1990 
3.409.261 
282.469 
113.715 
122.418 
30.621 
9.465 
6.249 
2.916.610 
446.832 
630.981 
1.693.044 
145.752 
210.182 1991 
3.816.594 
302.035 
135.454 
110.935 
45.455 
5.784 
4.407 
3.226.613 
452.109 
742.686 
1.879.612 
152.207 
287.946 1992 
3.913.451 
332.060 
164.037 
107.606 
47.549 
8.918 
3.950 
3.382.756 
535.604 
678.988 
1.945.080 
223.085 
198.635 1993 
5.042.718 
421.512 
186.543 
132.698 
60.754 
36.072 
5.445 
4.383.777 
624.142 
925.498 
2.600.740 
233.397 
237.428 1994 
6.103.940 
452.197 
221.835 
117.182 
92.785 
13.882 
6.513 
5.414.893 
718.594 
1.052.491 
3.248.210 
395.598 
236.850 1995 
7.736.802 
479.041 
243.839 
125.404 
88.074 
13.809 
7.915 
6.944.571 
785.814 
1.178.262 
4.593.456 
387.039 
313.190 
VIETNAM 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 1990 
127.713 
31.173 
21.133 
4.393 
142 
5.400 
106 
94.143 
35.611 
5.575 
45682 
7.275 
2.397 1991 
184.994 
22.268 
19.811 
1.420 
705 
218 
114 
160.117 
44.124 
19.897 
87.160 
8.936 
2.609 1992 
300.993 
37.229 
32.512 
2.108 
2.072 
273 
263 
259.447 
53.270 
31.106 
,162.878 
12.193 
4.316 1993 
487.322 
39.655 
33.050 
2.941 
2.613 
732 
319 
441.671 
79.438 
55.009 
283.084 
24.140 
5.996 1994 
616.018 
56.034 
45.437 
3.903 
5.716 
874 
105 
547.977 
117.509 
79.079 
323,140 
28.248 
12.007 1995 
710.723 
74.952 
60.518 
4.373 
6.925 
2.706 
430 
614.976 
147.229 
98.624 
326.707 
42.417 
20.795 
INDONESIEN 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
TOTALT 
Rlvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 2.837.070 
111.074 
42.512 
7.573 
42.284 
15.683 
3.021 
2.571.421 
426.194 
331.833 
1.703.232 
110.162 
154.575 3.201.876 
144.319 
63.610 
7.251 
63.608 
7.253 
2.596 
2.923.622 
406.484 
370.349 
2.020.562 
126.226 
133.936 4.053.728 
195.269 
87.096 
9.911 
54.828 
40.853 
2.581 
3.602.306 
479.032 
463.778 
2.501.425 
158.071 
256.153 4.144.538 
422.070 
92.315 
9.601 
162.901 
153.810 
3.444 
3.585.701 
586.220 
448.031 
2.394.770 
156.680 
136.767 4.314.431 
360.449 
77.751 
12.143 
142.016 
123.269 
5.270 
3.750.937 
697.476 
458.129 
2.447.308 
148.024 
203.045 5.316.493 
431.326 
149.136 
11.124 
219.874 
45.495 
5.696 
4.579.865 
756.347 
516.624 
3.122.155 
184.738 
305.303 
^ 
MALAYSIA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 2.495.577 
179.188 
74.135 
53.666 
42.993 
7.097 
1.297 
2.087.912 
262.661 
358.322 
1.330.041 
136.888 
228.478 2.940.505 
231.971 
90012 
G6.922 
62.865 
. 6.531 
5.642 
2.601.878 
283.895 
431.476 
1.724.860 
161.647 
106.656 3.103.616 
224.653 
95.574 
56.200 
62.595 
8.765 
1.519 
2.766.601 
335.526 
396.921 
1 809.763 
224.392 
112.362 3.985.301 
311.276 
118.675 
62.052 
116.382 
10.691 
3.476 
3.536.634 
351.135 
517.816 
2.448.717 
218.965 
137.391 5.772.374 
273.299 
120.519 
63.270 
68.152 
13.357 
8.001 
5.182.020 
438.326 
657.979 
3.762.152 
323.564 
317.055 7.361.700 
340.810 
163.919 
72.337 
89.745 
10.040 
4.769 
6.692.941 
431.046 
760.031 
5.180.407 
321.457 
327.950 
BRUNEI 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 1990 
380.074 
5.093 
2.992 
1.516 
555 
10 
20 
356.681 
3.740 
18.991 
55.177 
278.771 
18.301 1991 
519-443 
4.180 
2.796 
410 
920 
55 
0 
498.465 
3.554 
25.253 
199.789 
269.868 
16.798 1992 
418.575 
5.079 
3.801 
843 
432 
3 
0 
392.249 
4.817 
33.269 
115.347 
238.816 
21.247 1993 
589.294 
4.932 
3.434 
532 
948 
14 
4 
566.776 
3.932 
31.408 
131.461 
399.976 
17.586 1994 
785.797 
6.391 
4.800 
966 
597 
19 
8 
761.263 
5.316 
34.280 
262.021 
459.647 
18.143 1995 
614.586 
10.223 
8.399 
1.187 
557 
72 
8 
590.557 
4.715 
29.370 
230.039 
326.433 
13.805 
SINGAPORE 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
TOTALT 
Råvaror (0-4) ' 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 5.682.464 
415.805 
101.768 
199.635 
26.295 
85.412 
2.694 
4.910.400 
642.356 
803.896 
2.814.865 
649.282 
356.260 5.684.599 
408.981 
111.527 
205.909 
34.587 
53.606 
3.352 
5.057.436 
663.616 
847.735 
2.956.965 
589.119 
218.182 6.348.902 
451.335 
127.467 
227.647 
27.152 
65.240 
3.830 
5.493.302 
715.157 
981.021 
3.050.505 
746.618 
404.265 7.682.448 
690.468 
146.063 
223.468 
33.717 
284.372 
2.849 
6.702.453 
848.605 
1.193.358 
3.787.044 
873.447 
289.527 8.871.220 
608.937 
169.652 
167.963 
28.944 
231.139 
11.239 
8.021.213 
1.033.925 
1.322.544 
4.481.072 
1.183.672 
241.070 
tf 
FILIPPINERNA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Masi Jner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 1.246.230 
141.185 
102.266 
20.189 
12.064 
*3.293 
3.373 
1.034.487 
184.834 
117.824 
642.789 
89.040 
70.558 1.119.798 
136.512 
93.617 
25.301 
13.837 
1.843 
1.913 
930.500 
177.955 
122.408 
547.322 
82.815 
52.787 1.443.141 
178.555 
130.053 
33.835 
10.626 
2.192 
1.850 
1.202.791 
213.871 
141.963 
743.926 
103.031 
61.796 1.732.465 
148.170 
94.040 
30.987 
18.493 
3.518 
1.133 
1.528.349 
241.507 
158.484 
1.011.740 
116.618 
55.945 1.957.521 
201.874 
127.982 
47.442 
17.824 
7.012 
1.613 
1.684.264 
286.670 
174.773 
1.103.266 
119.556 
71.383 2.118.475 
226.454 
145.991 
54.613 
14.716 
9.366 
1.767 
1.788.440 
303.744 
229.839 
1.121.266 
133.590 
103.581 
Källa: Eurostat 
hé 
2.7. EU 12-H AN DELSBALANS MED ASEAN-LÄNDERNA (I TUSENTAL ECU) 
THAILAND 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1 ) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 1990 
-504.947 
-1.087.578 
-1.084.362 
91.983 
-109.426 
9.462 
4.765 
401.744 
431.473 
-6.728 
1.156.003 
.1.179.004 
180.888 1991 
-1.287.086 
-1.392.885 
-1.348.838 
70.780 
-124.735 
5.784 
4.123 
-83.586 
429.376 
53.199 
1.081.896 
-1.648.058 
189.386 1992 
-1.234.571 
-1.220.226 
-1.189.938 
64.584 
-106.888 
8.257 
3.759 
-150.248 
506.999 
556 
985.658 
-1.643.461 
135.903 1993 
-488.285 
-1.050.180 
-1.085.466 
95.375 
-101.309 
36.067 
5.154 
407.638 
591.757 
205.703 
1.302.803 
-1.692.625 
154.257 1994 
-159.622 
-1.148.902 
-1.106.786 
80.872 
-142.939 
13.877 
6.074 
879.176 
673.527 
166.617 
1.655.973 
-1.616.941 
110.105 1995 
1.359.432 
-921.195 
-788.123 
98.441 
-251.903 
13.742 
6.647 
2.150.895 
732.506 
226.328 
2.585.520 
-1.393.460 
129.733 
VIETNAM 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 1990 
44.720 
-16.424 
-16.742 
4.393 
-6.585 
2.423 
87 
58.948 
34.187 
-1.518 
45.147 
-18.868 
2.197 1991 
12.817 
-51.344 
-28.568 
1.400 
-4.627 
-19.650 
100 
62.005 
43.221 
4.054 
85.857 
-71.127 
2.156 1992 
-18.512 
-49.225 
-15.951 
2.081 
-5.260 
-30.185 
90 
27.666 
51.088 
7.223 
155.594 
-186.238 
3.047 1993 . 
-56.821 
-48.213 
-26.885 
2.910 
-3.221 
-21.331 
315 
-13.977 
76.965 
15,631 
257.256 
-363.830 
5.370 1994 
-241.891 
-139.260 
-110.167 
3.685 
-4.436 
-28.409 
67 
-112.578 
112.689 
20.560 
308.423 
-554.250 
9.947 1995 
-402.171 
-208.290 
-183.730 
4.277 
-14.470 
-14.722 
356 
-211.648 
140.613 
34.654 
319.389 
-706.305 
17.767 
INDONESIEN 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) -27.546 
-1.143.280 
-474.871 
-59.269 
-297.973 
-80.127 
-231.041 
972.150 
390.535 
-397.906 
1.629.870 
-650.348 
143.584 -377.952 
-1.067.602 
-476.032 
-71.432 
-234.975 
-28.179 
-256.984 
574.175 
357.148 
-529.015 
1.931.025 
-1.184.983 
115.475 -289.349 
-1.155.893 
-400.758 
-66.671 
-241.217 
-100.269 
-346.979 
628.993 
410.889 
-608.812 
2.279.661 
-1.452.744 
237.551 -887.547 
-1.124.509 
-448.080 
-46.496 
-215.721 
-29.599 
-384.613 
147.653 
520.532 
-699.010 
2.031.668 
-1.705.536 
89.309 -1.542.714 
-1.624.616 
-531.195 
-40.249 
-378.555 
-119.345 
-555.272 
-109.076 
605.556 
-804.621 
2.037.456 
-1.947.468 
190.978 -630.313 
-1.509.009 
-356.315 
-45.885 
-365.278 
-141.978 
-599.554 
601.447 
646.223 
-800.153 
2.705.325 
-1.949.948 
277.250 
hï 
MALAYSIA 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 1990 
-1.111.977 
-1.175.318 
-192.021 
53.224 
-787.564 
-11.795 
-237.162 
-114.659 
225.406 
7.388 
169.798 
-517.251 
178.001 1991 
-1.442.709 
-1.009.446 
-170.449 
66.173 
-644.236 
6.530 
-267.464 
-483.663 
224.850 
27.065 
6.799 
-742.378 
50.400 1992 
-1.836.034 
-1.046.021 
-169.528 
55.643 
-633.788 
8.750 
-307.098 
-806.663 
270.921 
-52.097 
-224.645 
-800.842 
16.650 1993 
-2.242.164 
-980.132 
-139.648 
60.346 
-608.923 
8.168 
-300.074 
-1.312.422 
274.383 
46.159 
-740.011 
-892.953 
50.389 1994 
-1.716.122 
-1.098.337 
-167.682 
62.468 
-624.050 
7.328 
-376.402 
-873.138 
310.126 
94.383 
-448.423 
-829.224 
255.353 1995 
-1.509.860 
-1.052.275 
-112.422 
70.517 
-625.798 
-1.279 
-383.292 
-615.252 
243.588 
174.648 
-218.125 
-815.364 
157.668 
BRUNEI 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 1990 
157.237 
4.779 
2.912 
1.481 
356 
10 
20 
134.868 
3.669 
14.897 
47.343 
68.959 
17.591 1991 
237.848 
3.775 
2.659 
386 
765 
55 
-90 
221.283 
3.492 
25.051 
126.146 
66.593 
12.790 1992 
196.982 
4.291 
3.517 
837 
-62 
3 
-4 
187.378 
4.756 
32.714 
65.791 
84.117 
5.314 1993 
192.054 
. 4.689 
3.317 
493 
861 
14 
4 
188.420 
3.811 
31.022 
122.552 
31.035 
-1.054 1994 
471.879 
6.252 
4.712 
963 
559 
19 
-2 
452.492 
5.314 
33.844 
231.228 
182.106 
13.135 1995 
351.837 
10.182 
8.364 
1.181 
557 
72 
7 
332.867 
4.670 
29.181 
112.627 
186.390 
8.788 
SINGAPORE 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) 996.965 
236.688 
36.210 
196.958 
-82.035 
85.246 
308 
471.846 
504.891 
619.098 
-666.269 
14.126 
288.432 464.389 
233.086 
35.877 
203.753 
-42.899 
36.050 
305 
74.704 
472.695 
651.373 
-914.515 
-134.849 
156.599 697.711 
282.552 
43.255 
225.155 
-41.656 
59.922 
-4.125 
91.933 
523.017 
776.331 
-1.158.897 
-48.517 
323.226 1.242.481 
519.167 
55.426 
220.300 
-36.199 
282.257 
-2.618 
539.708 
675.176 
992.786 
-1.351.384 
223.129 
183.606 1.118.618 
415.644 
72.229 
164.851 
-54.103 
226.247 
6.419 
652.986 
849.630 
1.118.579 
-1.740.804 
425.580 
49.988 1.689.104 
422.784 
100.733 
209.088 
-82.737 
196.625 
-925 
1.165.785 
804.681 
1.165.159 
-1.317.088 
513.033 
100.535 
t,% 
FILIPPINERNA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
TOTALT 
Råvaror (0-4) 
Livsmedel och levande djur ( 0 ) 
Drycker och tobak (1) 
Obearbetade varor, med undantag av b 
Mineraliska bränslen (3) 
Animaliska och vegetabiliska oljor, fette 
Bearbetade produkter (5-8) 
Kemikalier (5) 
Bearbetade varor (6) 
Maskiner och transportutrustning (7) 
Diverse bearbetade varor (8) 
Andra icke-klassificerade varor (9) -11.420 
-256.778 
-55.985 
4.276 
-71.925 
3.293 
-136.438 
214.482 
169.017 
-5.529 
432.663 
-381.669 
30.876 -352.916 
-248.259 
•85.829 
7.797 
48.325 
1.841 
-123.743 
-114.847 
165.173 
-30.957 
272.382 
-521.444 
10.189 -164.751 
-204.738 
-52.920 
16.416 
-55.069 
1.968 
-115.133 
56.653 
203.755 
-3.075 
338.677 
-482.703 
-16.666 -177.428 
-249.678 
-65.440 
12.257 
-53.939 
3.054 
-145.611 
158.151 
230.953 
14.606 
439.243 
-526.651 
-85.901 -144.077 
-224.463 
-24.289 
33.090 
-67.500 
4.607 
-170.371 
219.492 
269.917 
44.695 
440.818 
-535.938 
-139.106 -223.635 
-280.278 
3.946 
41.783 
-84.644 
9.205 
-250.568 
172.656 
282.951 
107.418 
265.981 
-483.693 
-116.013 
Källa: Eurostat 
tf 
2.8. EU-IMPORT FRAN ASEAN-LÄNDERNA 1995 
(i tusental ecu) 
Thailand Vietnam ndonesie Malaysia Brunei Singapore Filippinern 
BLEU 
Danmark 
Frankrike 
Tyskland 
Grekland 
Irland 
Italien 
Nederlän 
Portugal 
Spanien 
Storbritan 604.770 
136.455 
837.979 
1.471.917 
50.018 
70.196 
516.221 
928.505 
87.832 
352.860 
1.320.615 74.871 
15.236 
216.263 
422.524 
3.737 
3.099 
84.248 
91.220 
6.361 
55.449 
139.888 434.282. 
138.939 
578.238 
1.414.353 
63.705 
33.709 
748.602 
873.532 
41.969 
467.761 
1.151.715 531.938 
113.457 
918.199 
2.204.796 
45.559 
363.076 
530.063 
1.014.789 
70.907 
322J61 
2.756.015 421 
42 
108.169 
938 
45 
34 
1.469 
3.842 
69 
10 
147.709 225.499 
45.002 
1.291.415 
1.839.984 
49.463 
759.293 
468.364 
1.380.111 
36.232 
165.526 
2.179.903 112.462 
27.153 
216.842 
760.722 
8.974 
31.364 
162.819 
357.621 
7.675 
64.543 
591.935 ASEAN 
1.984.244 
476.284 
4.167.105 
8.115.234 
221.502 
1.260.770 
2.511.785 
4.649.620 
251.045 
1.428.911 
8.287.781 
EU12 6.377.369 1.112.895 5.946.805 8.871.560 262.748 8.440.792 2.342.110! 33.354.280 
Källa: Eurostat 
2.9. EU:s EXPORT TILL ASEAN-LANDERNA 1995 
(i tusental ecu) 
Thailand Vietnam ndonesie Malaysia Brunei Singapore Filippinern ASEAN 
BLEU 
Danmark 
Frankrike 
Tyskland 
Grekland 
Irland 
Italien 
Nederlän 
Portugal 
Spanien 
Storbritan 700.147 
178.222 
1.333.883 
2.871.300 
14.164 
50.980 
891.570 
477.494 
27.638 
188.481 
1.002.922 44.275 
25.807 
259.461 
181.396 
1.029 
5.480 
79.680 
35.224 
625 
7.794 
69.953 320.452 
80.017 
799.268 
2.097.411 
41.508 
15.891 
573.574 
612.897 
462 
150.726 
624.285 271.474 
83.001 
1.825.414 
2.185.923 
3.083 
266.295 
700.594 
314.305 
26.139 
140.922 
1.544.551 3.669 
4.902 
155.928 
94.074 
14 
1.125 
40.852 
8.119 
0 
786 
305.118 483.994 
160.039 
1.435.330 
2.801.496 
23.041 
199.731 
1.335.675 
850.957 
61.335 
357.252 
2.421.046 113.969 
44.894 
290.479 
744.360 
10.249 
61.689 
215.698 
185.117 
5.079 
52.538 
394.403 1.937.980 
576.882 
6.099.763 
10.975.960 
93.088 
601.192 
3.837.644 
2.484.113 
121.277 
898.499 
6.362.278 
EU12 7.736.802 710.723 5.316.493 7.361.700 614.586 10.129.896 2.118.475 33.988.675 
Källa: Eurostat 
2.10. EU:s HANDELSBALANS MED ASEAN-LÄNDERNA 1995 
(i tusental ecu) 
Thailand Vietnam ndonesie Malaysia Brunei Singapore Filippinern ASEAN 
BLEU 
Danmark 
Frankrike 
Tyskland 
Grekland 
Irland 
Italien 
Nederlän 
Portugal 
Spanien 
Storbritan 95.377 
41.767 
495.904 
1.399.383 
-35.854 
-19.216 
375.349 
-451.011 
-60.194 
-164.380 
-317.693 -30.596 
10.571 
43.198 
-241.127 
-2.708 
2.381 
-4.568 
-55.996 
-5.736 
-47.655 
-69.935 -113.830 
-58.922 
221.031 
683.058 
-22.197 
-17.818 
-175.028 
-260.636 
-41.506 
-317.035 
-527.430 -260.465 
-30.456 
907.215 
-18.873 
-42.477 
-96.781 
170.531 
-700.484 
-44.768 
-181.838 
-1.211.464 3.248 
4.860 
47.759 
93.136 
-32 
1.091 
39.383 
4.278 
-69 
775 
157.409 258.495 
115.036 
143.915 
961.512 
-26.422 
-559.561 
867.312 
-529.154 
25.102 
191.726 
241.143 1.507 
17.741 
73.637 
-16.362 
1.274 
30.326 
52.880 
-172.504 
-2.596 
-12.005 
-197.533 -46.264 
100.598 
1.932.658 
2.860.727 
-128.414 
-659.579 
1.325.859 
-2.165.507 
-129.768 
-530.412 
-1.925.503 
EU12 1.359.432 -402.171 -630.313 -1.509.860 351.837 1.689.104 -223.635 634.395 
Källa: Eurostat 
ÇÛ 
2.11. EU:s IMPORT FRAN ASEAN-LÄNDERNA FÖRDELADE ENLIGT MEDLEMSSTATERNA 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
BLEU 974.838 1.133.678 1.179.818 1.512.302 1.842.443 1.984.244 
Danmark 374.031 374.516 397.798 470.510 528.764 476.284 
Frankrike 2.122.600 2.507.781 2.805.368 3.227.577 3.622.733 4.167.105 
Tyskland 4.605.199 5.853.035 6.460.487 7.310.859 8.264.450 8.115.234 
Grekland 90.490 160.850 172.948 191.907 210.687 221.502 
Irland 113.805 149.583 185.023 492.806 738.452 1.260.770 
Italien 1.519.200 1.729.537 1.989.706 2.103.205 2.227.992 2.511.785 
Nederländerna 2.090.121 2.597.999 2.872.727 3.033.757 3.994.629 4.649.620 
Portugal 177.824 185.631 197.626 218.944 232.881 251.045 
Spanien 731.601 1.015.671 1.152.718 979.922 1.272.461 1.428.911 
Storbritannien 3.835.648 4.505.140 4.816.711 6.540.006 7.699.739 8.287.781 
EU12 16.635.357 20.213.420 22.230.928 26.081.796 30.635.230 33.354.28b~ 
Källa: Eurostat "—— 
2.12. EU:s EXPORT TILL ASEAN-LÄNDERNA FÖRDELADE ENLIGT MEDLEMSSTATERNA 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
BLEU 967.065 1.026.091 1.022.112 1.454.274 1.683.648 1.937.980 
Danmark 347.722 329.753 454.171 464.318 515.395 576.882 
Frankrike 2.502.867 2.804.137 3.531.229 3.789.197 4.242.117 6.099.763 
Tyskland 5.204.690 6.052.952 6.117.621 7.233.290 9.197.800 10.975.960 
Grekland 29.252 36.362 29.336 48.436 67.298 93.088 
Irland 141.037 148.491 177.957 220.669 397.004 601.192 
Italien 1.652.012 1.768.369 2.155.698 2.668.781 3.129.124 3.837.644 
Nederländerna 1.149.641 1.171.472 1.327.916 1.877.806 1.992.982 2.484.113 
Portugal 36.804 44.579 47.297 57.738 76.027 121.277 
Spanien 335.932 344.027 472.502 638.844 689.541 898.499 
Storbritannien 3.811.368 3.741.576 4.246.566 5.210.733 6.430.366 6.362.278 
"EU12 16.178.390 17.467.810 19.582.406 23.664.086 28.421.301 33.988.675 
Källa: Eurostat 
2.13. EU:s HANDELSBALANS MED ASEAN-LÄNDERNA FÖRDELADE ENLIGT MEDLEMSSTATERNA 
"" 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
BLEU -7.773 -107.587 -157.706 -58.028 -158.795 -46.264 
Danmark -26.309 -44.763 56.373 -6.192 -13.369 100.598 
Frankrike 380.267 296.356 725.861 561.619 619.384 1.932.659 
Tyskland 599.492 199.917 -342.866 -77.570 933.349 2.860.729 
Grekland -61.238 -124.488 -143.612 -143.470 -143.389 -128.414 
Irland 27.232 -1.091 -7.066 -272.137 -341.449 -659.578 
Italien 132.812 38.832 165.992 565.576 901.132 1.325.859 
Nederländerna -940.480 -1.426.526 -1.544.811 -1.155.952 -2.001.646 -2.165 507 
Portugal -141.020 -141.052 -150.329 -161.205 -156.854 -129.769 
Spanien -395.670 -671.644 -680.216 -341.079 -582.919 -530.412 
Storbritannien -24.280 -763.563 -570.144 -1.329.273 -1.269.374 -1.714.040 
EU12 -456.967 -2.745.610 -2.648.522 -2.417.710 -2.213.930 634.395" 
Källa: Eurostat 
Ç1 
Bilaga 3 - Utländska direktinvesteringar mellan EU och 
ASEAN 
3.1. EU utländska direktinvesteringar i ASEAN-länderna 
3.2. Utländska direktinvesteringar från ASEAN i EU 
^ 
2 
3.1. EU UTLÄNDSKA DIREKTINVESTERINGAR I ASEAN-LÄNDERNA (MIU. ECU) 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 
Indonesien 576 682 1,093 1,482 1,777 2,004 
Malaysia 719 1,668 2,332 3,998 4,469 4,351 
Filippinerna 936 563 530 544 228 763 
Singapore 3,655 2,887 5,575 4,888 6,730 6,829 
Thailand 1,105 1,775 2,444 2,014 2,116 1,621 
Källa: Asian Development Outlook 1995-96 
5-3 
$m 
35000 
30000 
2S000 
20000 
15000 
10000 
5000 
16000 Q1993 
• 1992 
Q1991 
• 1990 
• 1989 
• 1988 
Indonesien Malaysia Filippinerna Singapore Thailand 
$m 
• Thailand 
O Singapore 
• Filippinerna 
U Malaysia 
• Indonesien 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 
9h 
3.2. UTLÄNDSKA DIREKTINVESTERINGAR FRÅN ASEAN i EU 
Direkta kapitalinvesteringar netto av huvudsakliga investerare från ASEAN, 
1994 (milj. US$) 
Singapore* 
Malaysia EU 
965 
168,5 Världen 
13,226 
1907,2 EU-aandel (%) 
7,3 
8,8 
—-—. 
*Siffrorför 1993 
Malaysias utländska direktinvesteringar, 1994 (milj. US$) 
Länder 
Världen 1907,2 
EU 168,5 
UK 124,4 
Tyskland 23,8 
Irland 9,4 
Italien 2,8 
Sverige 0,6 
Belgien 0,1 
Nederländerna 2,1 
Frankrike 4 
Danmark 0,1 
Grekland 
Portugal 
Österrike 
Luxemburg 0,1 
Spanien 
Finland 1 
Övriga 1739,1 
sr 
Singapores utländska direktinvesteringar enligt land, 1993 (milj. US$) 
Länder 
Världen 13,226 
EU 965 
Nederländerna 291 
UK 225 
, 
övriga 450 
USA 1,093 
Asien 7,149 
Hongkong 2,507 
Japan 68 
Asean 3,695 
Brunei 57 
Indonesien 322 
Malaysia 2,900 
i 
Filippinerna 144 
Thailand 273 
5~£ 
Singapores direkta kapitalinvesteringar netto i EU, Japan och USA, 1993 
(milj. US$) 
JAPAN 
3% (68) 
USA 
52% 
(1,093) 
Utländska direktinvesteringar från EU till ASEAN* 
(milj.USS) 
Genomsnitt 1990-93 
ÖVRIGA 
(10,499) 
55% EU ' (2,666) 
14% 
(3,723) 
20% 
JAPAN 
(2,096) 
USA 11% 
Källa: UNCTAD, Division on Transualional Corporations and Investment, FD1 database 
*Med undanlang aV Brunei Darussalam och Vietnam 
?r 
Bilaga 4 - AFTA och APEC: 
4.1. Lansering av AFT A-processen 
4.2. APEC-sammanhanget 
a 
4.1. LANSERING AV AFT A-PROCESSEN 
ASEAN:s frihandelsområde (AFTA) 
AFTA utformades formellt på grundval av ramavtalet om en utvidgning av 
ASEAN-ländernas ekonomiska samarbete som undertecknades den 28 januari 1992 
i Singapore. ÀFTA kom till genom övertygelsen om att arrangemang för 
förmånsbehandling i samband med handel mellan ASEAN:s medlemsstater skulle 
bidra till att stärka de olika ländernas och ASEAN:s ekonomiska motståndskraft 
och utvecklingen av medlemsstaternas nationella ekonomier genom att öka 
investerings- och produktionsmöjligheter såväl som inkomster från handel och 
utländsk valuta. 
ASEAN-ländernas ekonomiministrars organ (AEM) har upprättat AFTA-rådet som 
sammanträder på ministernivå och som består av en företrädare för varje 
medlemsstat samt generalsekreteraren för ASEAN-sekretariatet. Den centrala 
mekanismen i AFTA-processen är den gemensamma effektiva preferenstullen 
(CEPT, Common Effective Preferential Tariff). Enligt detta system skall ASEAN:s 
medlemsstater sänka importtullarna inom särskilda tidsgränser för varor som 
passerar gränserna i ASEAN. 
CEPT är uppbyggt på fyra listor och två datum. Den så kallade Inclusion List är 
den lista som varje medlemsstat lägger fram med varor som omfattas av 
tullminskningsprocessen. Utgångspunkten är att alla bearbetade varor, inbegripet 
bearbetade jordbruksvaror, omfattas. 1 avtalet från 1992 undantogs bearbetade 
jordbruksprodukter från CEPT-systemet. På ASEAN:s ekonomiministermöte i 
Chiang Mai i september 1994 beslutades dock att gradvis inkludera dessa 
obearbetade jordbruksprodukter i CEPT medan vissa produkter fördes upp på en ny 
Sensitive List för vilken "särskilda arrangemang" skulle skapas. 
I en General Exception List fastställs de varor som ett land kan undanta av 
orsaker som nationell säkerhet, allmän sedlighet, skydd av djur- och växtriket samt 
konstskatter och arkeologiska skatter. I en Temporary Exclusion List fastställs de 
varor som medlemsstaterna anser för känsliga för att omedelbart omfattas av 
CEPT-systemet. Produkter på den så kallade Exclusion List kan inte utnyttja 
CEPT-tullarna i de andra ASEAN-länderna. På Chiang Mai-mötet enades man om 
att gradvis överföra alla produkter på den så kallade Exclusion List till den så 
kallade Inclusion List inom en tidsfrist på fem år. Detta beslut bekräftades genom 
en första överföring av 682 tullpositioner från Exclusion List till Inclusion List på 
det 7:nde mötet i AFTA-rådet i Brunei Darussalam i september 1995. Det är 
intressant att påpeka att denna första överföring omfattade främst kemiska 
produkter (organiska, oorganiska, plast). 1 genomförandeplanen för CEPT lastställs 
elt Normal Track Programme och ett Fast Track Programme. Det har fastställts 
lidsfrister för genomförandet av varje program och Vietnam har beviljats en treårig 
övergångsperiod till skillnad från de andra ASEAN-medlemmarna. 
0 
Normal Track Programme: För produkter med en tullsats på över 20% minskas 
tullen med 20% den 1 januari 1998 (2001 för Vietnam) och till 0-5% den 1 januari 
2003 (2006 för Vietnam). För produkter med en tullsats på under 20% minskas 
tullen till 0-5% den 1 januari 2000 (2003 för Vietnam). 
Fast Track Programme: För produkter med en tullsats på över 20% minskas 
tullen med 0-5% den 1 januari 2000 (2003 för Vietnam). För produkter med en 
tullsats på under 20% minskas tullen till 0-5% den 1 januari 1998 (2001 för 
Vietnam). Programmet omfattar femton produktgrupper för vilka det sker en 
snabbare tullminskning: 
Vegetabilisk olja (rft 15) Cement (HS 25) 
Kemikalier (HS 28,29 38) Gödselmedel (HS 31 ) 
Farmaceutiska produkter (HS 30) Plast (HS 39) 
Gummi varor (HS 40) Pappersmassa (HS 47) 
Lädervaror (HS 41,42) Textilvaror (HS 50, 63) 
Keramiska produkter och glas (HS 69, 70) Kopparkatoder (HS 74) 
Bijouterivaror och guldsmedsvaror (HS 71 ) Elektronik (HS 84, 85) 
Möbler av trä och rotting (HS 95) 
CEPT-systemet omfattar dessutom följande områden: 
- Ett ASEAN-innehåll på 40% i värde för att produkten kan komma i fråga för 
tullkoncessioner enligt CEPT. 
- Ett gradvis avskaffande av tekniska handelshinder och hinder mot utländska 
investeringar befinner sig fortfarande -på ett mycket tidigt stadium för 
identifiering och utformande av policy. 
- Harmonisering av normer och ömsesidigt erkännande av prover och 
produktcertifiering. 
- Harmonisering av systemen för fastställande av tullvärde (med inriktning på 
GATT: s transaktionsvärden år 2000) och tullförfaranden. 
- Utformning av gemensamma och förenklade förfaranden som bland annat skall 
understryka följande: 
a) Formaliteter före ingivandet av varudeklaration vid utförselfillfallet. 
b) Formaliteter före ingivandet av varudeklaration vid införseltillfället. 
c) Undersökning av varorna. 
d) Försändelser för vilka ursprungsintygen utfärdats i efterhand, 
c) (iottgörelser etc. 
L>o 
Ytterligare åtgärder för samarbete vid gränsområden och andra områden kan bland 
annat omfatta konsultationer om makroekonomiska frågor, regler om rättvis 
konkurrens och främjande av transaktioner av riskkapital. 
Analys av AFTA 
AFTA kommer inte att bli någon tullunion och än mindre en gemensam marknad. 
Starkt avvikande nationella intresse hindrar genomförandet av en kompromisstull 
som varierar mellan låga tullsatser (Singapore) och höga tullsatser (Indonesien och 
andra)* . Dessutom innehåller CEPT-systemet "inarbetningar" av nationella 
skyddsåtgärder och är i sista hand ett frihandelsprogram med en inbyggd nationell 
vetorätt. Man kan alltså dra slutsatsen att det för närvarande inte finns något 
oåterkalleligt åtagande om en gemensam ekonomisk framtid för ASEAN. 
De fyra stora ASEAN-länderna exporterar samtliga liknande viktiga produkter 
vilket skulle innebära allvarliga följdverkningar om CEPT-systemet verkligen 
skulle tillämpas och delar av dessa industrier i en eller flera länder skulle fa offras. 
De förväntade effekterna av frihandelssystemet för ASEAN:s handelsmönster är 
till sin natur långsiktiga och' det kommer att ta en viss tid innan AFTA:s praktiska 
betydelse för den ekonomiska utvecklingen i ASEAN kan utvärderas. Under alla 
omständigheter kommer frihandelskrafterna i ASEAN att arbeta i motvind på 
grund av nationellt motstånd till grundläggande strukturomvandling vilket kommer 
att bli ännu svårare om man som planerat kommer att anta nya medlemmar som till 
exempel Myanmar och andra. 
Se bi I ana 6. 
bl 
4.2. APEC-SAMMANHANGET 
Det ekonomiska samarbetet i Asien-Stillahavsområdet (APEC) utarbetade 1989 
som en reaktion på det växande ömsesidiga beroendet mellan ekonomierna i dessa 
regioner. Dess viktigaste mål som sådant är att främja tillväxt och utveckling i 
Asien-Stillahavsområdet genom att stimulera handeln med varor, tjänster, kapital 
och teknologi och genom att uppmuntra till ett "öppet regionalt samarbete" bland 
dess medlemmar. APEC består idag av 18 medlemmar1 som tillsammans utgör 
56% av världens årliga produktion och 46% av den internationella varuhandeln. 
Sedan 1989 har det hållits årliga ministermöten. Förenta Staterna lanserade 
dessutom under sitt ordförandeskap för APEC 1993 tanken om informella möten 
mellan ekonomiska ledare. Sedan dess har tre sådana möten ägt rum i Blake Island, 
Seattle (1993), i Bogor, Indonesien (1994) och i Osaka, Japan (1995). Som bevis 
på ASEAN:s betydelse i APEG-processen bör man påpeka att trots att APEC består 
av 18 medlemmar har de 6 ASEAN-länderna rätt att ha ordförandeskapet i APEC 
vartannat år (1992,1994,1996 osv.). 
Ur institutionell synpunkt har mötena mellan högre tjänstemän en central plats i 
APEC. De övervakar de tre kommittéerna (budget & administration, ekonomi och 
handel & och investeringar) och de 10 arbetsgrupperna. Företrädare för 
näringslivet deltar tillsammans med tjänstemän på det ekonomiska området i dessa 
arbetsgruppers verksamhet som är uppdelade på sektorer (t.ex. handelsfrämjande, 
telekommunikation, fiskeri, turism osv.). Ett APEC-sekretariat upprättades 1992 i 
Singapore. 
Den gemensamma beslutsförklaring som antogs i Bogor 1994 bekräftade att öppen 
handel är grunden för ekonomisk tillväxt. Det blev beslutat att undanröja hinder för 
ekonomiskt samarbete och integration. De industrialiserade länderna skall uppfylla 
målet med fri och öppen handel och fria och öppna investeringar före år 2010 och 
utvecklingsländerna år 2020. 
På Osaka-toppmötet försökte man att ge konkreta medel för att uppnå detta mål 
genom en tjugofemårig plan, den s.k. "Action Agenda" i vilken det vidomfattande 
aspekten av liberaliseringsprocessen framhävdes. En tidsfrist fastställdes för 
utarbetandet av konkreta och faktiska handlingsplaner som skall läggas fram av 
varje APEC-medlem vid nästa toppmöte i Subie Bay på Filippinerna i november i 
år. Varje APEC-medlem har således fått till uppgift att utarbeta sin egen 
handlingsplan för liberaliseringen med tidsfristerna 2010/2020 som allmänna mål. 
Det allmänna genomförandet av handlingsplanerna kommer att börja i januari 1997 
och skall ses över varje år. 
Auslralien, Brunei Darussalam, Canada, Chile, Kina. Hongkong, Indonesien, Japan, Korea. 
Malaysia, Mexico, Nya Zeeland. Papua Nya Guinea, Filippinerna, Singapore, Taipei, Thailand, 
l-orenta Staterna. Vietnam är Bara medlem i ASEAN och inte i APEC. 
£>l 
Denna handelsliberalisering fortsatte dock att omgärdas av en viss tvetydighet efter 
toppmötet i Osaka. USA lutade mot en artikel XXIV-taktik och förespråkade ett 
frihandelsområde som var förenligt med WTO, medan de asiatiske medlemmarna 
talade för principen om mest gynnad nation eller "öppen regionalism". I den andra 
rapporten från APEC:s gruppen av framstående personer som offentliggjordes 
19942, definieras detta koncept som gruppen starkt stöder som en process med 
regionalt samarbete vars resultat inte bara är själva minskningen av interna 
(mellanregionala) hinder för ekonomisk samverkan utan också själva minskningen 
av externa hinder för ekonomier som inte deltar i den regionala processen och som 
av definition kan utgöra en byggsten för att bidra till en friare internationell 
ekonomi. 
"Achieving the APEC Vision: Free and Open Trade in the Asia Pacific", Andra rapporten från 
Gruppen av Framstående Personer, augusti 1994. 
toi 
Bilaga 5 - Relationerna mellan EU och ASEAN: 
5.1. Historisk översikt 
5.2. Sammanfattning av banden mellan EU och ASEAN 
A 
5.1. HISTORISK ÖVERSIKT 
Europas relationer med ASEAN kännetecknas av de starka samarbetsförbindelser 
som har uppstått sedan de första informella kontakterna togs i början av 1970-talet. 
Ekonomiska och politiska förändringar i båda regionerna har framkallat en markant 
utveckling av innehållet i detta samarbete. Anpassningen av relationerna till de 
förändrade omständigheterna har hittills skett inom ramen för samarbetsavtalet 
mellan EU och ASEAN som undertecknades i mars 1980. 
Gemenskapen är ASEAN:s äldsta samtalspartner. Relationerna inleddes informellt 
1972 efter ett initiativ från ASEAN:s sida som främst gällde handelsförmåner..Den 
första kontakten på ministernivå togs i juni 1972 när en delegation under ledning av 
Indonesiens handelsminister mottogs av kommissionen vid ett specialmcte. Idén 
med ett samarbetsavtal väcktes först av kommissionen 1974 med 1973 års avtal med 
Indien som modell. ASEAN:s bristfälliga institutionella strukturer förhindrade dock 
ett sådant engagemang. Vid det första ASEAN-toppmötet som hölls i Bali 1976 
beslöt man emellertid att ta det nödvändiga steget för att bredda kontakterna och 
institutionalisera dialogen med gemenskapen. 
Det första mötet på ministernivå mellan EEG och ASEAN hölls i Bryssel i 
november 1978. Aldrig tidigare hade utrikesministrarna i EEG:s medlemsstater 
inom gemenskapens ramar mött sina motsvarigheter från en grupp av 
utvecklingsländer som inte var associerad med gemenskapen. Vid detta möte beslöts 
att det skulle upprättas ett samarbetsavtal, som slutligen undertecknades av båda 
parterna i mars 1980. Det är inom den rättsliga ram som detta avtal erbjuder som 
relationerna mellan EEG och ASEAN har drivits ända sedan dess, med regelbundna 
ministermöten utöver mötena inom den gemensamma samarbetskommitté som 
inrättats genom avtalet. 
» 
Regelbundna möten mellan EG och ASEAN har hållits sedan 1978, däribland 11 
ministermöten och 12 möten i gemensamma samarbetskommittén. Gemenskapen 
deltar också sedan 1980 som samtalspartner i de ministerkonferenser som hålls i 
slutet av juli varje år omedelbart efter ASEAN:s ministermöte. 
Det kalla krigets slut och ASEAN.s imponerande ekonomiska landvinningar 
skapade ett behov av att se över ramen för förbindelserna. Vid det nionde 
ministermötet mellan EG och ASEAN i Luxemburg 1991 beslöts det att 1980 års 
avtal skulle utvidgas för att beakta de förändrade krav som det ömsesidiga 
samarbetet hade att leva upp till. Sedan juli 1992 har dock rådet underlåtit att ge 
gemenskapen direktiv för att förhandla om ett nytt avtal på grund av oron över 
människorättssituationen i Östtimor. Detta har inte förhindrat att de politiska banden 
har förstärkts genom att EU deltagit i ASEAN:s regionala forum ända sedan dess 
första möte i juli 1994 och genom att den gemensamma dialogen har fördjupats 
inom de snäva ramar som 1980 års avtal medger på grundval av ett samförstånd som 
nåddes under det tionde ministermötet mellan EU och ASEAN i Manila i oktober 
1992. 
Det politiska ramverket för EU:s och ASEAN:s förbindelser har visat sig vara 
tillräckligt flexibelt för att införliva vissa förändringar i samarbetsfördelarna som har 
uppträtt sedan 1980. Kommissionens meddelande om en ny strategi för Asien som 
offentliggjordes i juli 1994 angav de förändringar som relationerna,mellan EU och 
£f 
ASEAN stod inför och manade till uppbyggandet av att ett jämbördigt partnerskap 
med ASEAN. Vid det elfte ministermötet mellan EG och ASEAN i Karlsruhe i 
september 1994 fick kommissionens meddelande ett positivt mottagande och man 
förband sig att förstärka och intensifiera den långvariga dialogen och samarbetet. I 
detta sammanliang inrättade ministermötet en grupp av framstående personer som 
fick i uppdrag att föreslå konkreta åtgärder för att främja relationerna mellan EU och 
ASEAN. Gruppen lämnade sin rapport i juni 1988. 
*T 
5.2. SAMMANFATTNING AV BANDEN MELLAN EU OCH ASEAN 
EU och ASEAN är sammanlänkade av en mängd officiella verksamheter som 
understöder deras starka partnerskap. Dessa band tryggas genom institutionella och 
ekonomiska kontakter som grovt kan indelas i tre kategorier: institutionell dialog, 
handelsfrämjande, och ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete. 
5.2.1. institutionell dialog1 
Den högsta nivån för den institutionella dialogen är ministermötena mellan 
EG och ASEAN där utrikesministrarna deltar. Det elfte ministermötet hölls i 
Karlsruhe i Tyskland i oktober 1994. Dessa möten hålls vartannat år och 
inriktas på både politiska frågor och ekonomiska och utvecklingsfrågor. 
För att kontinuiteten i den politiska dialogen skall kunna upprätthållas hålls ett 
möte mellan högre tjänstemän de år då inget ministermöte hålls. Det senaste 
av dessa möten ägde rum i Singapore i maj 1995. 
Inom ramen för samarbetsavtaiet håller gemensamma samarbetskommittén 
möten ungefär var 18 månad för att diskutera pågående och framtida projekt. 
Samarbetskommitténs tolfte möte hölls i Bryssel i oktober 1995. Inom 
samarbetskommittén har fyra underkommittéer inrättats: handel, ekonomiskt 
och industriellt samarbete, vetenskap och teknologi och skogsbruk. Dessa 
möts vanligen en gång i året och rapporterar till samarbetskommittén. 
EU deltar i de av ASEAN:s möten som är öppna för ASEAN:s samtalspartner. 
Sådana möten är konferensen efter ASEAN:s ministermöte och ASEAN.s 
regionala forum. De hålls båda omedelbart efter ASEAN:s årliga 
ministermöte. Vid det förstnämnda behandlas det allmänna politiska och 
ekonomiska läget i ASEAN och förbindelserna mellan EU och ASEAN. Det 
senare är ett forum för diskussioner om säkerhetsfrågor i ASEAN-regionen. 
De dagliga kontakterna mellan EU och ASEAN säkerställs genom ASEAN:s 
Brysselkomniitté. Denna omfattar samtliga ASEAN:s delegationer i EG. Dess 
ettåriga ordförandeskap löper parallellt med ordförandeskapet för ASEAN. 
Dessutom utnämns en ländersamordnare för en treårsperiod. Möten mellan 
kommissionen och Brysselkommittén hålls på ad hoc-basis. 
5.2.2. Handelsfrämjande 
Handeln har beskrivits som "hörnstenen i relationerna mellan EG och 
ASEAN". Sedan ingåendet av 1980 års samarbetsavtal har handelsutbytet ökat 
väsentligt. Mellan 1980 och 1995 mångfaldigades handelsvolymen med en 
faktor pä 4,9 för att nå 67 miljarder ecu. År 1995 hade ASEAN.s andel av 
EG:s totala import stigit till 5,8 % (jämfört med 1,8 % 1975). ASEAN:s 
export till EG har ökat snabbare än exporten till någon annan marknad sedan 
lIn iirafisk översikt av den institutionella strukturen för förbindelserna mellan EU och ASEAN 
återfinns i bilada 8. 
a 
1984. Gemenskapen är i dag den tredje största av ASEAN.s handelspartner 
vad gäller den totala handeln och den näst största vad gäller export. 
EEG införde sitt första allmänna preferenssystem (GSP) 1971. År 1993 gick 
nästan 30 % av de totala förmåner som EG beviljade inom GSP till ASEAN, 
med Indonesien, Thailand och Singapore som den tredje, fjärde respektive 
femte största mottagaren av GSP i värde räknat. Malaysia var nummer 7 och 
Filippinerna nummer 11. Betraktad som region var ASEAN den största 
mottagaren av GSP-förmåner under 1993, strax före Kina. Ett reviderat GSP 
för industriprodukter trädde i kraft den 1 januari 1995. Kommissionen 
organiserade och höll seminarier i huvudstäderna i de flesta ASEAN-länder 
för att informera de berörda regeringsorganen och de ekonomiska aktörerna. 
Antagandet av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter 
(TRIPS) inom ramen för Uruguayrundan var ett tecken på den vikt som både 
industri- och utvecklingsländer lägger vid ett tillräckligt skydd av 
immateriella rättigheter. Gemenskapen har aktivt bidragit till utvecklandet av 
ASEAN-ländernas immaterialrättssystem genom ekonomiskt samarbete och 
särskilt genom program som t.ex. EG-ASEAN:s program för patent och 
varumärken. I detta avseende sågs skapandet av ett ramavtal inom ASEAN 
om samarbete beträffande immateriella rättigheter vid det femte ASEAN-
toppmötet i december 1995 som ett välkommet framsteg. För att främja 
kontakter och närmare samråd inom detta område beslöts det vid 
gemensamma samarbetskommitténs tolfte möte i oktober 1995 att en ad hoc-
expertgrupp för immateriell äganderätt skulle sammankallas. Detta kommer 
att ske kring mitten av 1996 och resultatet av dess diskussioner kommer att 
läggas fram vid ASEAN:s möte mellan högre tjänstemän på det ekonomiska 
området. 
Handelsförbindelserna mellan EG och ASEAN omfattar också bestämmelser 
om skydd av handeln. En sådan mekanism är antidumpningslagstiftningen. 
Det nya avtalet om genomförande av artikel VI i GATT 1994, WTO:s 
antidumpningsavtal, skärpte avsevärt bestämmelserna inom detta område 
jämfört med antidumpningskodexen från 1979. Gemenskapens 
antidumpningslagstiftning har reviderats för att beakta de nya regler som är 
tillämpliga enligt artikel VI i GATT och en ny förordning trädde i kraft i 
januari 1995. ASEAN-länderna har sedan 1994 känt sig som måltavla för 
EG:s antidumpningslagstiftning. Sex ASEAN-produkter är för närvarande 
föremål för antidumpningsåtgärder eller åtgärder mot subventionering och 18 
produkter undersöks. Det bör dock framhållas att antidumpningsförfaranden 
inleds endast efter ett klagomål från gemenskapsindustrin som lämnar 
tillräckliga prima facie-bevis på dumpning och skada enligt kraven i WTO:s 
antidumpningskodex. Dessa åtgärder vidtas inte av Europeiska kommissionen 
på dess eget initiativ. Kort sagt belyser öppnandet av ett stigande antal 
antidumpningsundersökningar beträffande ASEAN-produkter först och främst 
den dramatiska öknini>en i handeln mellan EG och ASEAN. 
5.2.3. Ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbete 
Som ett komplement till handelsfrämjandet ger det ekonomiska samarbetet 
och utvecklingssamarbetet möjligheter att utvidga de allmänna ekonomiska 
förbindelserna mellan EG och ASEAN. Samarbete sker också i fråga om 
narkotika och flyktingar. Europeiska kommissionen leder för närvarande 25 
regionala projekt i ASEAN, varav 14 är gemensamma EG-ASEAN-projekt. 
Det sammanlagda antalet projekt inom ASEAN (regionala och bilaterala) 
sedan 1976 är 3262. 
5.2.3.1. Ekonomiskt samarbete 
Gemenskapens ekonomiska samarbete med ASEAN-länderna bygger 
på fyra allmänna principer: 
- Det tar hänsyn till de europeiska och asiatiska parternas 
ömsesidiga intresse, både privat och offentligt. 
- Det är kompletterande genom att spela rollen som katalysator till 
de åtgärder som EU:s medlemsstater vidtar. 
- Det är anpassat till de kulturella, ekonomiska, sociala och 
politiska särdragen hos samtliga av EU:s partner i ASEAN, till 
deras olika utvecklingsnivå och till den grad av liberalisering som 
uppnåtts i deras ekonomier. 
- Det upprättar en direkt dialog med den privata sektorn och 
fastställer dess behov och prioriteringar för att främja 
partnerskapet mellan företag i Europa och ASEAN. 
Partnerskapsklimatet kommer att underlätta europeiska 
investeringar i ASEAN. 
I enlighet med dessa kriterier sker utvecklingen av dialogen och 
partnerskapet mellan EG och ASEAN på tre nivåer i syfte att 
- förbättra den allmänna ramen för ekonomiskt, socialt och kulturellt 
samarbete inom relationerna mellan EU och ASEAN genom att 
skapa ett förtroendefullt klimat i affärsvärlden, 
- uppmuntra och underlätta korsinvesteringar och kommersiella 
kontakter och 
- utveckla affärskontakterna till affärssamarbete. 
1 Detaljerade upptiifler om de belopp som tilldelats de olika slagen av samarbelsakliviteter återfinns i 
bilana 7. 
'61 
5.2.3.2. Utvecklingssamarbete 
År 1994 svarade gemenskapen och dess medlemsstater för 46 % av 
det globala utvecklingsbiståndet till icke-europeiska länder, dvs. 26,6 
miljarder USD (27,1 miljarder USD år 1993). Gemenskapens roll 
som den största biståndsgivaren i världen och jämbördig med Japan 
vad gäller utvecklingssamarbete i Asien (39 % vardera) bör 
framhållas. Gemenskapens utvecklingsprogram i Sydostasien (-10 % 
av EG:s och medlemsstaternas sammanlagda utvecklingsbistånd till 
icke-europeiska länder) inleddes 1976 när Europaparlamentet införde 
de första anslagen för bistånd till Asien och Latinamerika i 
gemenskapens budget. Biståndet har koncentrerats på integrerad 
landsbygdsutveckling, produktion och tjänster på landsbygden, social 
utveckling på landsbygden samt miljö. Projekt som prioriterats på 
senare tid har varit t.ex. skogsvård och hållbart skogsbruk i 
Indonesien, utveckling av de fattigaste landsbygdsområdena i 
Filippinerna genom att invånarna engageras, inbegripet integrerad 
utveckling, jordbruksreform och mödravård, bistånd vid 
återanpassningen av hemvändande till Vietnam och införande av 
marknadsekonomi i landet, tillsammans med stöd till icke-statliga 
organisationer. 
5.2.3.3. A ndra typer av samarbete 
Andra samarbetsområden inbegriper bistånd för flyktingar och 
narkotikabekämpning. Gemenskapen har visat sin omsorg om vård 
och uppehälle, utbildning, hälsovård samt repatriering och 
återanpassning av flyktingar i Thailand, Vietnam, Filippinerna och 
Malaysia genom att tilldela nära 100 miljoner ecu för sådana 
verksamheter. 
I fråga om narkotika har samarbetet inriktats på förebyggande och 
rehabilitering, medan man hittills nått föga framgång vad gäller avtal 
om kontroll av kemiska prekursorer. 
v 
Bilaga 6 - Handelspolitisk översikt* : 
6.1. Indonesien 
6.2. Malaysia 
6.3. Filippinerna 
6.4. Singapore 
6.5. Thailand 
* The information provided is based on the GATT/WTO Trade Policy Review Mechanisms and on 
information gathered by EC delegations and Member State's Trade Councils in certain of the 
countries considered. 
ff 
6.1. INDONESIEN 
I. TULLAR 
I maj 1995 sänkte regeringen tullen för 6 030 artiklar, eller 64 % av de 9 398 
artiklarna på regeringen förteckning över tullar. Regeringen fastställde även en 
tidsplan för ytterligare tullnedsättningar fram till och med år 2003. Tullar av central 
betydelse som nedsatts inbegriper tullar på komponenter som ingår i sedaner som 
monteras lokalt (en sänkning från 175 % till 125 %, skall vara 40 % år 2003), bilar 
(från 100 % till 75 %, skall vara 50 % år 2003), fordon i förvärvstrafik (från 40 % 
till 30 %, skall vara 20 % år 2003), tidningspapper (från 20 % till 5 %, skall vara 
0 % år 2003. Enligt regeringen skall tullar på industrivaror, utom bilar, och 
alkoholhaltiga drycker inte överskrida 10% år 2003. Även en del icke-tariffära 
handelshinder avlägsnades i samband med uppgörelsen för maj 1995. Flera 
sektorer som tidigare omfattades av stränga restriktioner har öppnats för nya 
investerare. I januari 1996 godkändes en ytterligare nedsättningsplan. Indonesiens 
övergripande tullstruktur efter det att denna plan genomförts visas nedan. 
Avregleringsuppgörelsen januari 1996 
Tullsats Före uppg, % Efter uppg. % 
0% 1,053 14.5% 1,149 15.8% 
5% 2,247 30.8% 2,235 30.7% 
10% 541 7.4% 636 8.7% 
15% 847 11.6% 742 10.2% 
20% 281 3.9% 284 3.9% 
25%> 1,409 19.3% 1,347 18.5% 
30% 809 11.1% 794 10.9% 
35% 2 0.03% 8 0.1% 
40% 14 0.2% 8 0.1% 
40%+ 81 1.1% 81 1.1% 
Totalt 7,284 100% 7,284 100% 
Källa: Indonesiska finansministeriet 
Indonesien har även åtagit sig att avlägsna de flesta extraavgifterna på import under 
de kommande tio åren. 
Mervärdesskatten på import varierar för närvarande mellan 0 och K) % och 
lyxskalten är så hög som 35 % pä vissa produkter. 
Ji 
II. ICKE-TARIFFÄRA HANDELSHINDER 
IL1 Registrering, intyg och tullförfaranden 
Tullklareringsförfarande vid import 
Enligt gällande regier måste alla varor som införs till Indonesien tullklareras 
och de skall beläggas med tull, såvida de inte är befriade från tull enligt lag. 
II.2 Värdering 
Värdering skall ske enligt följande metoder vad gäller bestämning av 
tullsats: 
Varor med ett värde av minst 5 OÖÖ USD (fob) 
- Fastställandet av âet värde som tullen skall beräknas på grundar sig på det 
gällande marknadspriset avseende export i leveranslandet, såsom det 
värderats av den av regeringen utsedde inspektören. 
Varor med ett värde som är lägre än 5 000 USD 
- Fastställandet av det värde som tullen skall beräknas på grundar sig på 
fakturapriset. 
IL3 Användaravgifter 
För att tillhandahålla en bättre service och underlätta flödet av varor och 
dokument har den indonesiska tu! (förvaltningen från och med den 1 
december 1990 infört ett system som kallas "Tullens system för snabbt 
frisläppande" (CFRS) i hela Indonesien. Detta system omfattar behandling 
av importdeklarationer, inspektion och frigörande av varor med ett värde 
som är lägre än 5 000 USD och det är avsett att förse importörer med ett 
effektivare tullsystem. Tillträde till systemet är avgiftsfritt. 
II.4 Importförbud 
Vissa varor får inte importeras eller exporteras, såsom 
- farliga ämnen såsom narkotika och farliga läkemedel, brandfarliga varor, 
gifter, oxidationsmedel, radioaktiva varor etc, 
- explosiva varor/material, 
- skjutvapen och ammunition. 
- böcker, tidskrifter, broschyrer och tidningar på det kinesiska språket och 
skrivna med kinesiska skrivtecken. 
• -J1 
- grammofonskivor, kassetter, videokassetter och filmer, 
- utrustning med kombinerad sändare och mottagare, trådlösa telefoner och 
telekommunikationsutrustning, 
- fårgfotokopieringsmaskiner och delar till sådana, 
- vissa växtarter såsom kinin, orkidéer, agave etc., 
- utrotningshotade arter och deras biprodukter, 
- färdigberedda mediciner tillverkade utomlands, inbegripet traditionella 
kinesiska mediciner, 
- livsmedel och drycker som inte är registrerade, 
- solförmörkelseglasögon, 
- bekämpningsmedel, 
- produkter av vissa varor såsom obearbetad gummi, oberedda kohudar och 
skinn, rotting etc, 
- avfall av stål, koppar och mässing, 
- varor med ett kulturellt värde. 
Emellertid kan dessa varor importeras och exporteras om vissa villkor från 
särskilda myndighetsorgan är uppfyllda. 
II.5 Krav på importlicenser 
Enligt importlicenssystemet klassificeras varor som omfattas av restriktioner 
i tre huvudkategorier beroende på typ av importör1. Dessa kategorier är 
producent-importör, agent eller ensamimportör samt registrerad importör. 
Dessutom kan ett antal produkter endast importeras av en särskilt utsedd 
statligt ägd enhet, såsom BULOG. Övriga varor omfattas inte av restriktioner 
och klassificeras i kategorin för allmänna importörer. Antalet tullposter som 
omfattas av importrestriktioner har gradvis minskat från 1 122 år 1990 till 
470 i juni 1993, 318 i oktober 1993 och 261 i juni 1994, vilket motsvarar 
mindre än 3 % av tullposterna efter uppgörelsen för juni 19942. 
En fjärde typ av producent-importör fastställdes i uppgörelsen från juni 1993 då den sista producent-
importörlicensen som avsåg "andra nitraler" drogs tillbaka. Innan producent-importörlicenserna i stor 
utsträckning drogs tillbaka i juni 1991 möjliggjorde de för inhemska producenter att importera 
insatsvaror som inte finns tillgängliga lokalt, såsom helt omonterade fordon. 
Dessa inbegriper licenser för registrerade importörer samt för agenter och ensam importörer vad 
gäller import av motorfordon som inte monterats i Indonesien, vilka infördes för 46 tullposter i juni 
?4 
Trots den minskade förekomsten av importlicenser och att de omfattar färre 
produkter (andelen import med licens har minskat från över 40 % 1985 till 
under 10% idag) har Världsbanken uppskattat att ca 30% av 
industriproduktionen och ca 35 % av jordbruksproduktionen fortfarande 
omfattas av importlicenser. 
Produkter som omfattas av restriktioner i form av importlicenser 
(I procent av 1987 års produktion) 
Varubëskriyniïig. 1989 1990 1991 1992 
Jordbruk 44.7 
Livsmedelsgrödor 64.7 
Andra grödor 25.7 
Boskap 7.3 
Skogs- och fiskeprodukter 12.5 
Gruv- och mineraliska produkter (inbegripet 0.2 
olja och gas) 
Industriprodukter (utom olja och gas) 38.1 
Livsmedel, drycker och tobak 62.9 
Textilier, kläder och skodon 8.0 
Träprodukter 0.0 
Pappersprodukter 37.6 
Kemikalier 5.5 
Olja och gas 0.5 
Icke-metaller 19.5 
Oädla metaller 17.2 
Verkstadsprodukter 49.2 
Andra industriprodukter 3.0 
Totalt 27.9 44.7 
646 
25.7 
7.3 
6.3 
0.2 
32.8 
61.3 
6.5 
0.0 
37.6 
2.6 
0.5 
1.0 
5.0 
36.3 
3.0 
25.4 35.5 
55.7 
14.5 
0.1 
0.0 
0.2 
31.6 
59.8 
6.5 
0.0 
37.6 
2.6 
0.5 
0.0 
5.0 
33.9 
3.0 
22.3 35.5 
5.5.7 
14.5 
0.1 
0.0 
0.2 
31.1 
58.7 
5.4 
0.0 
34.6 
2.6 
0.5 
0.0 
4.6 
33.9 
3.0 
22.1 35.5 
55.7 
14.5 
0.1 
0.0 
0.2 
31.2 
60.7 
5.2 
0.0 
34.6 
0.2 
0.5 
0.0 
4.6 
31.6 
3.0 
22.1 
a På grundval av Indonesiens produktionsklassificering för 1985. 
b Efter förändringarna i oktober 1993. Detta inbegriper de licenser för registrerade 
importörer samt för agenter och ensam importörer som infördes beträffande 
motorfordon som ersättning för importförbuden i juni 1993. 
c Efter uppgörelsen i juni 1994. 
Källa: Världsbanken 35.5 
55.7 
14.5 
0.1 
0.0 
0.2 
30.6 
58.8 
5.2 
0.0 
34.6 
0.2 
0.5 
0.0 
4.6 
31.6 
3.0 
21.9 
1993. Genom uppgörelsen från juni 1994 skall 27 tullposter omfattas av licenser för allmänna 
importörer istället för av importlicenser för producenter-importörer samt för agenter och 
ensamimportörer. Dessa inbegriper 2 BULOG-jordbruksprodukter (laktos) och 25 industriprodukter, 
däribland persienner av aluminium och vissa kolvmotorer eller delar därav. Genom denna uppgörelse 
övergick färsk och torkad vitlök från att omfattas av licenser för registrerad importör till BULOG-
licenser. 
K 
De viktigaste produkter som berörs av importlicenssystemet är 
jordbruksprodukter, beredda livsmedel och drycker, pappersprodukter 
(huvudsakligen på grund av importförbudet för utländska trycksaker), 
verkstadsprodukter (vilket huvudsakligen återspeglar kravet på licens för 
import av bilar som inte monterals i Indonesien och av en del maskiner), 
oädla metaller (särskilt järn och stål) och kemikalier (huvudsakligen 
sprängämnen). 
Genom restriktioner i form av importlicenser, särskilt den oftast 
förekommande producent-importörkategorin, kan man kontrollera i vilken 
omfattning inhemska producenter av många varor är utsatta för konkurrens 
från import. Detta gäller till exempel licenser för stålprodukter, inbegripet 
rör. BULOG:s import av viktiga livsmedel, dvs. ris, vete, vetemjöl, socker, 
sojabönor och gummi samt sedan juni 1994 även vitlök3 omfattas till största 
delen av särskilda licenser som anger ett statligt monopol som 
ensamimportör. Licenser för registrerade importörer som begränsar importen 
till sex statliga handelsföretag gäller för en rad produkter inom alla sektorer. 
Licenser för registrerade importörer kombineras med licenser för 
ensamagenter för att skapa ett importmonopol för särskilda varumärkens 
slutprodukter4. För närvarande omfattar licenser för registrerade importörer 
samt för agenter och ensamimportörer endast import av bilar som inte 
monterats i Indonesien5. Alla biltyper och bilmärken som importeras måste 
förhandsregistreras hos industriministeriet. Handelsministeriet skall fastställa 
om den biltyp som importeras skall anses vara monterad i Indonesien eller 
inte och beslutar följaktligen om det krävs restriktioner i form av en licens 
för registrerade importörer eller för agenter och ensamimportörer. 
II.6 Statliga handelsföretag 
I enlighet med artikel XVII i GATT har Indonesien anmält BULAG som ett 
statligt handelsorgan som förutom sina stadgeenliga skyldigheter att 
genomföra regeringens livsmedelspolitik (genom kontroll, distribution och 
saluföring av viktiga jordbruksprodukter) är den enda lagliga importören 
(och exportören) av många varor. BULOG:s verksamhet omfattar 
huvudprodukterna ris, socker, vete, vetemjöl, sojabönor och gummi samt 
Import av vitlök omfattas från och med juni 1994 av BULOG-licens istället för licens för registrerad 
importör. 
Utländska leverantörer som beviljats status som agenter eller ensam importörer uppmuntras att i 
utbyte mot licenser som ger dem ensamrätt göra långsiktiga åtaganden vad gäller den indonesiska 
marknaden genom att tillhandahålla reparationer och reservdelar samt att gradvis etablera lokal 
tillverkning av reservdelar eller montering. 
i juni 1993 infördes licenser för registrerade importörer samt för agenter och ensamimportörcr vad 
gäller bilar som inte monterais i Indonesien. Genom uppgörelsen för juni 1994 togs licenserna för 
agenter och ensaminiportörer samt för registrerade importörer bort för kolvmotorer som används för 
motorfordon. 
<LC 
sedan 1994 även vitlök. Importnivån fastställs årligen för att fylla skillnaden 
mellan den inhemska produktionen och konsumtionen. 
Indonesien är även beroende av andra statliga handelsföretag för att uppfylla 
sina utvecklingsmål för vissa industrier. Ensamrätt vad gäller import som 
huvudsakligen omfattar beredda livsmedel och drycker har getts till sex 
statligt ägda organ enligt importlicenssystemet (licenser för registrerade 
importörer) i syfte att göra det möjligt för regeringen att kontrollera 
importen. 
Som nämnts tidigare har ett antal statliga företag bevisats importmonopol 
för varor som de själva producerar,, Licens för att importera petroleum och 
gasprodukter har enbart getts till Petramina, och endast det statliga 
handelsföretaget PT Petrum Dahana får importera sprängämnen. I juli 1992 
upphörde ensamrätten för PT Krakatau Steel att importera stålprodukter. 
11.7 Statlig upphandling 
Indonesien har en central myndighet för statlig upphandling. Alla statliga 
organ och statliga företag ansvarar för sin egen upphandling vad gäller 
kontrakt på högst 3 miljarder rupiah. Alla kontrakt på mer än 3 miljarder 
rupiah, inbegripet statliga företags kontrakt, måste godkännas av ministeriet 
för samordning av handel och industri. Upphandling måste ske till 
förmånliga priser som kan motiveras och uppfylla stipulerade tekniska krav, 
och inhemska insatsvaror6 skall användas när det är lämpligt. 
Upphandlingskontrakt på över 20 miljoner rupiah måste följa formella 
anbudsförfaranden som kan vara offentliga eller begränsade7. Vid riktade 
anbud anmodas anbudsgivare från förteckningen över godkända leverantörer 
ansöka om kontrakt. Eftersom offentlig anbudsinfordran endast krävs för 
kontrakt på över 500 miljoner rupiah tilldelas de flesta kontrakt på under 500 
miljoner rupiah genom riktad anbudsinfordran. Endast de utländska 
leverantörer som är beredda att uppfylla Indonesiens motköpsarrangemang 
kommer att beaktas vid offentlig anbudsgivning. 
11.8 System för lokalt innehåll 
Indonesien har ett antal planer avseende lokalt innehåll som är utformade för 
att främja den lokala produktionen av komponenter. Planen avseende lokalt 
innehåll fungerar genom förteckningar över uteslutna komponenter som 
sammanställs av industriministeriet för varje aktör och ses över vartannat år 
6 Övervakningsorganel tor finans och utveckling (BPKP) skall i princip företa räkenskapsgranskning 
av alla upphandlingskontrakt i efterhand för att värdera bland annat om priset är rimligt. 
7 Små kontrakt på mindre än 20 miljoner rupiah är föremål antingen för riktad tilldelning eller för 
direkt upphandling och är förbehållna leverantörer från ekonomiskt svaga sektorer. 
77-
och som anger vilka komponenter som får importeras8. Varor som inte finns 
med på en huvudförteckning måste ha lokalt ursprung. Lokaliseringsplaner 
som anger vilka komponenter som måste ha lokalt ursprung, föreskriven 
andel lokalt innehåll och oftast även den tidsperiod inom vilken målnivån 
skall uppnås fastställs i allmänhet genom beslut av industriministern. Krav 
på ökat lokalt innehåll införs i allmänhet stegvis genom förteckningar med 
allt högre krav på lokalt innehåll. 
III. INVESTERINGSFRÅGOR 
Hl.i Begränsningar av utländska direktinvesteringar 
Genom maj uppgörelsen gjordes även ändringar i förteckningen över 
begränsningar av utländska investeringar. Tio sektorer togs bort från listan 
och fem lades till. Följaktligen kvarstår 34 sektorer i förteckningen över 
begränsningar av utländska investeringar. En av de viktigaste förändringarna 
är att en ny kategori kallad "sektorer där 100 % utländskt ägande inte är 
tillåtet" lagts till. Åtta sektorer ingår i denna kategori; hamnförvaltning, 
produktion, överföring och distribution av el till allmänheten, 
tillhandahållande av telekommunikationstjänster, sjöfart, tillhandahållande 
av dricksvatten, allmänna järnvägar, kärnkraft och reklam. 
Förteckning över begränsningar av utländska investeringar 
Kategori Antal sektorer 
I. Sektorer som är stängda, såvida inte vissa villkor är 9 
uppfyllda 
II. Sektorer där utländska investeringar inte är tillåtna 6 
III. Sektorer där 100 % utländskt ägande inte är tillåtet 8 
IV. Helt stängda sektorer 11 
Totalt 34 
Avregleringen avseende investeringar i maj 1994 öppnade de första sju av 
dessa sektorer. 
Tio sektorer togs bort från förteckningen över begränsningar av utländska 
investeringar på grund av att affärsmöjligheterna, den inhemska tillgången på 
de berörda produkterna, mervärdet och tekniköverföringen ökat. 
Lokall tillverkade komponenter som finns med på huvudlistan och som är importerade är tullpliktiga 
enliut tullsatser som anues i tulltaxan. 
6.2 MALAYSIA 
I. TULLAR 
Varor som importeras klassificeras enligt Systemet för harmoniserad kodning 
(HS). Tullsatserna varierar mellan 0% och 200% och den genomsnittliga 
tullsatsen mellan 15 % och 25 %. Både import och export måste tullklareras på 
särskilda formulär. Omsättningsskatt på 5%, 10% och 15% tas ut på vissa 
importerade och lokalt tillverkade varor vid införseltillfället eller när de avyttras av 
tillverkaren. De flesta tullar grundar sig på varornas värde. 
Som en del av skatteåtgärderna för 1996 nedsattes eller upphävdes importtullarna 
på mer än 2 600 artiklar, inbegripet textilprodukter, råmaterial och komponenter. 
Satserna för import- och exporttullar och punktskatter varierar beroende på vara. 
Hel eller delvis befrielse från importtull och tilläggsskatter kan beviljas på begäran 
beroende på om den färdiga produkten säljs lokalt eller exporteras. Det finns även 
bestämmelser som medger befrielse från tull för importerade maskiner, utrustning 
och för varor för export. Förpackningsmaterial är vanligen inte berättigade till 
restitution av importtull. I syfte att främja industrialiseringen i Malaysia är även 
skyddstullar och annat stöd tillgängliga för vissa industrier. 
Storlek på tullbindningar 
65 % av tullposterna (jordbruk och industri) 
79 % av importen (jordbruk och industri) 
1.1 Industri 
Genomsnittlig tullsats som tillämpas 
Den vägda tullen efter Uruguayrundan är 8,9 %. 
Tull satser9 
15 % (i genomsnitt) Halvfabrikat och bearbetade produkter 
5 % (i genomsnitt) Råvaror 
L2 Jordbruk 
Tull satser1 
* Råmaterial 16 % 
9 Uppgifter från före Uruguayrundan. 
-9^ 
* Halvfabrikat 25% 
* Helt bearbetade 5% 
Tullsatserna varierar för närvarande mellan1 
0-50 % Råmaterial 
0-25 % Halvfabrikat 
0-5 % Bearbetade produkter 
II. EXEMPEL PÅ ICKE-TARIFFÄRA ÅTGÄRDER 
11.1 Krav på licens1 
Krav på licens tillämpas fortfarande på ett antal importerade produkter, 
inbegripet fjäderfä, kött, ägg, ris, paddyris, socker, acetylbromid, 
ättikssyraanhydridklorid, fyrverkeripjäser, inspelningsband för video och 
ljudupptagning, sprängämnen, trä, skyddshjälmar, diamanter, 
risslipningsmaskiner, automatiska kassett- och patronladdare, 
färgfotokopieringsmaskiner, en del telekommunikationsutrustning, 
motorfordon, vapen och ammunition, skiv- eller myntdrivna spelautomater, 
sackarin och dess salter, mjölk, kål, finmalet mjöl av spannmål, en del järn-
och stålprodukter och vissa trådar och kablar. 
11.2 Importförbud som gäller under vissa förutsättningar1 
Djur, animal ieprodukter, växter, växtprodukter, cigaretter, jord, 
handelsgödsel med animaliskt ursprung, skottsäkra västar, elektriska 
apparater, säkerhetsbälten och vapenimitationer. 
11.3 Öppenhet och insyn 
Den senaste tulltaxan offentliggjordes 1988. Malaysias system avseende krav 
på licenser och importförbud används i många fall för att säkra att sanitära, 
växtskydds-, säkerhets-, miljöskydds- och upphovsrättsliga krav uppfylls. 
Ofta används det emellertid för att skydda inhemska producenter mot import. 
Systemet är inte helt öppet eftersom regelverket inte alltid gör åtskillnad 
mellan dessa två situationer. 
11.4 Statlig upphandling 
Motköp: Malaysia har inte obligatoriska krav på motköp vid1 statlig 
upphandling. Emellertid beaktas motköpsförslag från leverantörer när priser 
och andra faktorer skall bedömas i samband med val av bästa anbudsgivare. 
W 
11 
sinfordran: Finansministeriets avdelning för förvaltning av 
kontrakt och leveranser är Malaysias centrala upphandlingsorgan. 
Finansministern har delegerat en del befogenheter till anbudsrådet som kan 
godkänna anbud för anläggningar (inbegripet byggande) till ett värde av 
högst 10 miljoner ringgit och vad gäller leveranser (av varor) och tjänster till 
ett värde av högst 5 miljoner ringgit. Lckaia myndigheter har egna 
upphandlingsorgan. 
Utländska leverantörer har rätt att delta i anbudsgivningen för offentliga 
kontrakt under förutsättning att de är registrerade hos Finansministeriet och 
deras aktieinnehav i företaget eller samriskföretaget inte överstiger 30 %. 
Ingen förmånsmarginal ges inhemska företag i förhållande till utländska 
anbudsgivare. 
II.5 Investeringar 
Utländska investeringar inom industrisektorn har starkt gynnats av Malaysias 
liberala politik vad gäller eget kapital som medger 100 % utländskt ägande 
för projekt där minst 80 % av produktionen exporteras. Vad gäller projekt 
där mindre än 80 % exporteras beror andelen av det tillåtna utländska 
ägandet av eget kapital på hur stor de! av produktionen som exporteras. 
Enligt myndigheterna har Malaysia inga lagstadgade krav på lokalt innehåll 
vad gäller den inhemska produktionen. Emellertid främjar regeringen 
användandet av lokalt material i den lokala produktionen, och användandet 
av lokalt innehåll beaktas vid beviljandet av investeringsstöd. Det finns även 
ett program avseende lokalt innehåll för motorfordon. 
III. TJÄNSTER 
Enligt allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) är Malaysia skyldigt att öppna 
sammanlagt 64 sektorer och delsektorer för utländskt ägande och har erbjudit 
omfattande liberaliseringsåtgärder, behandling som mest gynnad nation och 
nationell behandling inom flera tjänstesektorer såsom fria yrken, datatjänster, 
audiovisuella tjänster, sjö- och flygtransporter, konsultverksamhet och ett stort 
antal företagstjänster. Malaysia har även gjort betydande åtaganden vad gäller den 
finansiella sektorn genom att binda nästan alla finansiella tjänster. 
Ytterligare liberaiiseringsåtgärder inom tjänstesektorn kommer gradvis att vidtas i 
proportion till landets ekonomiska utvecklingsnivå och den inhemska 
tjänstesektorns utvecklingsnivå. 
V 
12 
6.3 FILIPPINERNA 
I. TULLSKYDD 
1.1 Tullar och åtaganden enligt Uruguayrundan 
Genom beslut (executive order) nr 470 i augusti 1991 infördes en större 
tullreform som innebär en ny förenklad struktur med fyra tullsatser enligt 
följande: i) För råmaterial som tidigare var befriade från tull och sådana som 
var belagda med 5 % tull gäller nu en tull på 3 %. ii) För råmaterial, 
kapitalvaror för vilka det inte finns några lokalt producerade substitut och 
reservdelar gäller nu en tull på 10 %. iii) För mellanprodukter, halvfabrikat 
och kapitalvaror för vilka det finns lokalt producerade substitut gäller nu en 
tull på 20 %. iv) För färdiga varor gäller nu en tull på 30 %. 
Ett stort steg framåt vad gäller tulliberalisering togs av president Ramos 
genom beslut (executive order) nr 264 i juli 1995. Genom detta fastställs två 
tullsatser på 3 % och 10 % för råmaterial och färdiga produkter som skall 
vara helt genomförda år 2003. Enligt beslutet bör dessutom en enhetlig 
tullsats på 5 % för industriprodukter ha uppnåtts till år 2004. 
1.2 Tullbindningar 
Filippinerna erbjöd sig att binda 37 % av sina tullar vid förhandlingarna i 
Uruguayrundan. 
1.3 Effektiv skyddsnivå 
Ris är den enda jordbruksprodukt som är belagd med importförbud. 
Vad gäller andra produkter än jordbruksprodukter kvarstår fortfarande en del 
restriktioner för begagnade motorfordon (se punkten om lokalt innehåll). 
Importen av kol och raffinerat petroleum planeras vara helt liberaliserad 
1997. 
1.4 Tullkvoter 
Enligt filippinska myndigheter tillämpar inte Filippinerna några andra 
tullkvoter än dem som följer av Uruguayrundan. 
IL ICKE-TARIFFÄRA HANDELSHINDER 
11.1 Andra tullar och avgifter 
Särskilda tullar 
Särskilda tullar tas endast ut för följande två produktgrupper: 
fl 
13 
a) Kinofilm, exponerad och framkallad, med eller utan ljudspår eller endast 
bestående av ett ljudspår. 
i) Nyhetsfilm, reseskildringar, tekniska och vetenskapliga filmer: 
0,30 peso per meter med HS-nummer 3706.10 och 3706.90. 
ii) Andra: 2,00 peso per meter med HS-nummer 3706.10 och 
3706.90. 
b) Importerad råolja med HS-nummer 2709: 0,95 peso per liter eller 151,05 
peso per fat. 
Importerade oljeprodukter med HS-nummer 27.10 och 27.11: 1,00 peso 
per liter. 
Säsongstullar 
Det finns ingen blandad eller alternerande tull och därför införs en 
säsongstull på fiskeprodukter med HS-nummer 03.02 och 03.03. 
11.2 Minimiimportpriser 
Dessa slopades 1992. 
11.3 Importförbud 
Importen klassificeras numera enligt i vilken grad den omfattas av 
restriktioner. 
Fri import: Import som inte omfattas av regleringar eller importförbud och 
som inte heller måste förhandsgodkännas eller klareras av ett statligt organ. 
Reglerad import: Import för vilken det inte krävs någon klarering eller några 
tillstånd från behöriga statliga organ. 
Förbjuden import: Import som normalt inte är tillåten enligt gällande 
lagstiftning. 
11.4 Krav på importlicens 
Importen till Filippinerna är fri under förutsättning att den inte är föremål för 
krav på förhandsgodkännande av behöriga statliga organ. 
11.5 Importkvoter 
Uttryckliga kvoter finns endast för två produkter, nämligen slaktboskap 
(4 800 djur per månad) och hästar (150 djur per år). 
V> 
14 
ÏI.6 Importövervakning (inspektion före utskeppning) 
För att hantera problemet med felaktiga deklarationer och smuggling införde 
Filippinernas regering 1987 ett importövervakningssystem (CISS) i 
samarbete med Société Générale de Surveillance (SGS) som utsetts till 
inspektör. 
Syftet med detta importövervakningssystem är att 
a) kontrollera att de importerade kvantiteterna överensstämmer med 
uppgifterna i kontraktet, 
b) värdera och rapportera det tullpliktiga värdet, rådande exportmarknadspris, 
frakt och tullavgifter, och 
c) om det är berättigat, utfärda en rapport om godkänt resultat. Detta 
dokument behövs för tullklarering och som stöd vid förhandlingar om 
betalning. 
II.7 Statliga handelsföretag 
Det statliga företaget Philippine International Trading Corporation (PITC) 
som grundades 1973 är det enda statliga handelsföretaget. Ursprungligen var 
det huvudsakligen inriktat på handel med länder med planekonomi. 
Företagets befogenheter utökades dock 1981 och det fick övergripande 
försäljningsuppgifter. Företaget har inte ensamrätt vad gäller handeln med 
någon vara och handlar vanligen för filippinska företags räkning10. Det finns 
planer på att privatisera företaget. 
11.8 Importkarteller 
Ej tillämpligt. 
11.9 Normer och tekniska krav 
Filippinerna är signatär till Avtalet om tekniska handelshinder från och med 
sin anslutning till GATT i januari 1980. 
Av de 1 462 normer som har utarbetats och formulerats är för närvarande 
'304 (21 %) antingen identiska med eller motsvarar internationella normer. 
De övriga hänför sig till normer i vissa andra länder. 
It) Import av ris, som är den enda vara pä vilken regeringen har ensamrätt, hanteras av det nationella 
livsmedelsornanet. 
15 
Filippinerna har erkänt vissa inspektionsorgan som genomför test i andra 
länder vad gäller ett antal produkter i överensstämmelse med nationella 
filippinska förfaranden. 
[ I. Elektriska produkter 
' \ Ballast för fluorescenslampor 
Brytare 
Edisonlamphållare 
Fluorescenslampor 
Lampor och fixturtill fluorescenslampor 
Elektriska säkringspatroner 
Glimtändare för fluorescensfampor 
Glödlampor 
Isoleringsband 
10. Lamphållare och brytarhållare för 
fluorescenslampor 
11. Stickkontakter och uttag 
12. Strömbrytare 
a) knivströmbrytare 
b) snabbstäl lare/v i ppström brytare 
13. Termoplastiska isolerade ledare 
14. Elektriska ledningar, PVC 
II. Brandsläckningsutrustning / 
släckningsmedel 
1. Brandsläckare 
2. Brandslang (tillämpas för närvarande 
inte) III. Byggnadsmaterial 
1. G.I.-rör (svetsade) 
2. G.I.-skivor 
3. Portiandcement 
4. Pozzolancement 
5. Förstärkta stål stänger 
6. HD-PB-rör (för dricks vattenförsörjn.) 
7. Ståltrådsspikar 
IV. Andra produkter 
Automatisk blyackumulator 
2. Gasflaskor för hushåll 
3. Glasflaskor för fordon 
4. Syre för medicinskt bruk 
5. Luftringar 
6. Innerslangar av gummi 
Säkerhetständstickor 
Tändare 
Kopparstänger (redraw rod) för elektriskt 
bruk 
10. EC-aluminiumstänger (redraw rod) för 
elektriskt bruk 
11. Elastiska trådar 
Lokala importörer och distributörer av medicinska förnödenheter måste fa en 
licens från BFD för att få bedriva verksamheten. Alla livsmedel och 
livsmedelsprodukter som är avsedda för import eller export måste också 
registreras hos BFD. 
Filippinerna tillämpar växtskyddsbestämmelser på import av vissa frukter 
och grönsaker för att skydda den inhemska industrin från skadedjur, särskilt 
liera arter av fruktflugor som finns i vissa länder. 
tr 
11.10 Statlig upphandling 
Den filippinska regeringen är en stor direktimportör av många vikliga 
produkter, vanligen genom konkurrensutsättning. Dessa produkter inbegriper 
ris, utrustning för vägbyggnad och -underhåll, cement, maskiner och 
utrustning för olika statliga projekt samt militär- och försvarsutrustning. Ris 
är den enda produkt för vilken regeringen är ensam importör. Ris importeras 
genom den nationella livsmedelsmyndigheten som strävar efter att stabilisera 
priserna. 
Den filippinska regeringens upphandlingspraxis diskriminerar i allmänhet 
inte utländska varor och tjänster. Det finns dock flera sektor inom vilka 
regeringen uppges prioritera filippinska företag för regeringskontrakt. Dit 
hör sektorerna för ris, läkemedel och infrastrukturprojekt. 
De filippinska bestämmelserna om offentlig upphandling tillåter utländska 
företag att lämna anbud för statliga upphandlingar endast om de upprätthåller 
ett registrerat avdelningskontor eller har en registrerad bofast agent i 
Filippinerna. 
IL11 System för lokalt innehåll 
Enligt de filippinska myndigheterna har Filippinerna inga krav beträffande 
lokalt innehåll. Deltagarna i regeringens program för utveckling av bilar 
måste emellertid uppfylla krav på lokalt innehåll och erhålla en minimiandel 
av sin utländska valuta genom export. Allt detta skall enligt planerna gradvis 
avskaffas fram till slutet av år 2000. 
11.12 Subventioner och exportstödsåtgärder 
På import av maskiner och utrustning samt tillhörande reservdelar som 
används vid tillverkningen av exporterade produkter tillämpas nolltullsats 
under en period av 3 år. 
Skattekrediter för importerade insatsvaror och råmaterial som huvudsakligen 
används för produktion och förpackning av exportvaror och som inte med 
lätthet finns att tillgå lokalt skall gälla i 5 år förutsatt att skattekrediten 
utfärdas inom 30 dagar från exporttillfället. 
Skattekrediter för höjning av innevarande års exportinkomster beräknas som 
följer: 
- Den förslå ökningen med 5 % av de årliga exportinkomsterna jämfört med 
föregående ar skulle innebära att 2.5 procents kredit tillämpas på de 
stegvis ökande exportinkomsterna, omräknade till peso enligt den aktuella 
kursen. 
- Följande ökning med 5 % skulle ge en kredit på 5.0 %. 
%(• 
17 
- Följande ökning med 5 % skulle ge en kredit på 7,5 %. 
- Över 15 % skulle krediten vara 10 %. 
Sådana skattekrediter beviljas endast för det år resultatet har uppnåtts. 
För exportörer av icke-traditionella produkter som använder eller ersätter 
lokalt tillverkade råmaterial, kapitalvaror eller reservdelar beviljas 
skattekrediter som motsvarar 25 % av de tullar som skulle ha uppburits om 
dessa insatsvaror hade importerats. 
III. INVESTERINGSFRÅGOR 
III.l Begränsningar av utländska direktinvesteringar 
Utländska investeringar regleras genom en lag om utländska investeringar 
från 1991, enligt vilken 100 % utländskt ägande är tillåtet inom praktiskt 
taget alla områden utom dem som förbjuds genom grundlag eller 
speciallagar. (Se tabell nedan.) 
Negativlista för utländska direktinvesteringar 
Lista A - Begränsade genom grundlag eller 
speciallagar 
Inget utländskt aktieinnehav 
-Massmedia 
•Yrken för vilka licens krävs 
- Jurist 
- Revisor 
- Ingenjör, etc. 
•Detaljhandeln 
•Kooperativ 
•Privata säkerhetsbyråer 
•Småskalig gruvdrift 
•Fiskeri 
•_Ris- och spannmålsodling 
25 % utländskt aktieinnehav 
•Rekry teri ngsby råer 
•_Lokalt finansierade offentliga arbeten 
30 % utländskt aktieinnehav 
•Reklam 
40 % utländskt aktieinnehav 
• IJtveckling och utnyttjande av naturresurser 
•Jordägande 
• Allmänna nyttighetcr 
• Utbildningsinstitut 
•Finansiella institut 
• Bvimsektorn Lista B - Begränsade med tanke på 
säkerhet, försvar, hälsa, allmän moral och 
skydd av små och medelstora företag 
40 % utländskt aktieinnehav 
•Sprängämnen 
•Ammunition 
•Vapen 
•Farliga droger 
•Massagekliniker \ 
•Hasardspel \ 
•Inhemska företag med ett kapital på 
under 200 000 USD 
•_Små exportföretag som utnyttjar 
naturresurser 
-?> 
18 
III.2 Begränsningar av återsändande av vinst 
Inga begränsningar. 
III 3 Åtgärder beträffande utländsk valuta 
Bestämmelserna om utländsk valuta liberal iserades i december 1993 och 
omfattar full avreglering av transaktioner från avräkningskonton, tillgång för 
exportörer och importörer till lån i utländsk valuta och full och omedelbar 
återsändning av utländska investeringar inbegripet vinst. 
w 
19 
6.4. SINGAPORE 
I. TULLAR 
lulisMsei 
98,6 % är tullfria. 
Den genomsnittliga tullsatsen (tullar och punktskatter/importvärdet) är 1,1 %. 
Storlek på tuUbmanmgar 
69,3% (från 0,5% 1992) 
Det enkla genomsnittet av bundna tullsatser inom alla sektorer är 7,4 %. 
Specialtullar 
Värdetullar 
12 % motorcyklar 
41 % motorfordon 
Tullsatser (tullar och punktskatter/importvärdet) 
22,1 % petroleum 
28 % motorfordon 
29,8 % tobak 
41,3 % spritdrycker 
Exporttullar 
Singapore tar inte ut några tullar på export. Åtgärder för exportkontroll vidtas 
främst med tanke på allmän hälsa, säkerhet och miljö eller för att fullgöra 
internationella åtaganden. Singapore upprätthåller också för närvarande fyra 
bilateralt avtalade exportbegränsningar för textilprodukter och kläder. 
II. EXEMPEL PÅ ICKE-TARIFFÄRA ÅTGÄRDER 
ILL Krav på licens 
Bestämmelser om importlicenser och kontroll bibehålls främst för att 
fullgöra Singapores skyldigheter enligt internationella åtaganden eller med 
tanke på allmän hälsa, miljö och säkerhet. T.ex. måste en importör av 
&} 
20 
telekommunikationsutrustning enligt 1994 års bestämmelser för handel med 
telekommunikation av säkerhetsskäl ansöka om förhandsgodkännande från 
Singapores telekommunikationsmyndighet. Det utländska aktieinnehavet i 
Singapores telekommunikationer är begränsat till 40 %. 
Importen av produkter för vilka importlicens krävs uppgick 1994 till 6 % av 
den totala importen. 
11.2. Sanitära bestämmelser 
Efter det att bestämmelser om växtkontroll (import av färska frukter och 
grönsaker) infördes 1994 måste alla importörer av färsk frukt och färska 
grönsaker för försäljning eller leverans på hemmamarknaden ansöka om en 
importlicens som kan förnyas årligen. 
11.3. Statlig upphandling 
Singapore förhandlar för närvarande om tillträde till 1994 års avtal om statlig 
upphandling. Landet är fortfarande part till 1979 års avtal. Utländska företag 
som vill leverera till Singapores regering måste ha ett registrerat kontor i 
Singapore eller utnämna en lokal agent. 
III. TJÄNSTER 
I Singapore gäller nio åtgärder som är upptagna i förteckningen över undantag från 
artikel II i GATS, däribland avtal om investeringsgarantier, juridiska tjänster, radio-
och TV-sändningar, datoriserade bokningssystem och sjötransporttjänster för alla 
länder. 
IV. INVESTERINGAR 
Singapore gör i allmänhet ingen åtskillnad mellan inhemska och utländska 
investeringar. Det finns dock begränsningar för utländskt ägande inom 
telekommunikationer, finansiella tjänster och det nationella flygbolaget. 
1 O 
21 
6.5. THAILAND 
I. TULLAR 
Ll. Industri 
£f 
17 % år 199711 (ned från 30 % i december 1994). 
luliSâîSêi 
från och med 1997: 
0% T.ex. medicinsk utrustrring och handelsgödsel har befriats från tull 
1% Råmaterial, elektroniska komponenter och internationella transportfordon 
5% Råvaror och kapitalvaror 
10% Mellanprodukter 
20% Slutprodukter 
30% Produkter som kräver "särskilt skydd",2 
Storlek på tullbindningar 
68 % 
1.2. Jordbruk 
Nuvarande genomsnittliga tullsats 
- Jordbruksråmaterial och boskap: 38 % (28 % 2004 enl. åtaganden i Urugurayrundan) 
- Fiskeri: 55 % 
- Skogsbruksprodukter: 15 % 
Tullsatserna varierar för närvarande mellan 
0-65 % Jordbruksråmaterial och boskap 
0-60 % Fiskeri och skogsbruk 
Storlek på tull bindningar 
Nästan alla tullar. 
11 Dessa nya tullsatser är följden av den tullreform som tillkännagavs i december 1994. Vissa 
textilprodukter, kläder, skor och beredda livsmedelsprodukter är föremål för särskilt stora 
sänkningar. Motorfordon, för vilka tullsatserna 1995 låg på i genomsnitt 38 % med 80 % som högsta 
värde, är undantagna från tulliberaliseringen. 
12 Denna kategori omfattar lokalt tillverkade produkter som konkurrerar med import och som anses 
kräva kontinuerligt skydd. Hit hör tyg, mattor, kläder, filtar, handväskor, skor, huvudbonader, 
peruker, TV-apparater. kylskåp och luftkonditioneringsapparater. 
<*/ 
22 
II. EXEMPEL PÅ ICKE-TARIFFÄRA ÅTGÄRDER 
ILL Krav på licens 
Icke-automatiska licensförfaranden tillämpas fortfarande på ett antal 
importprodukter, inbegripet fiskmjöl, kaffebönor, socker och andra mindre 
jordbruksråmaterial. 
11.2. Villkorligt importförbud 
Gas, fotogen, motorcyklar och vissa bussar. 
11.3. Öppenhet och insyn 
Det senast offentliggjorda tullsystemet är från 1992. 
11.4. Statlig upphandling 
Motköp: På statliga företags importerade upphandling som är värd mer än 
500 baht måste alltid motköpsåtgärder vidtas. 
Offentliga anbud: Det finns ingen centraliserad upphandlingsbyrå och ingen 
information. Thailändska produkter ges 10 % prisförmån. 
11.5. Investeringar (I) 
Motorfordon: Skattebefrielse beviljas för personbilar och vissa lastbilar 
förutsatt att deras tillverkare iakttar bestämmelser om lokalt innehåll. 
Mejeriprodukter: Krav på lokalt innehåll för investeringar. 
III. TJÄNSTER 
Thailands system för åtaganden enligt GATS omfattar 95 tjänstetyper och 10 
huvudsektorer. 
Undantag för mest gynnad nation gäller för affärs-, transport-, bank- och andra 
tjänster. 
Det utländska aktieinnehavet i tjänsteinrättningar i Thailand får inte överskrida 49 
% av det registrerade kapitalet. 
Thailand har i regel bundit varken sina begränsningar för marknadstillträde eller 
för nationell behandling vad gäller tillhandahållande av tjänster över gränserna. 
Följande sektorer eller undersektorer ingick inte i Thailands GATS-system: 
Forskning och utveckling och fastighetstjänster inom affärskategorin, post- och 
budtjänster inom kommunikationskategorin, tjänster för avslutande och 
färdigställande inom distributionskategorin, turistguidetjänster inom turism- och 
resekategorin, underhållning, nyhetsbyråer och bibliotek inom rekreationskategorin 
och inre vattenvägar, pipelines och rymdtjänster inom transportkategorin. 
OfL 
Bilaga 7 - Fördelning av EG:s finansiella bistånd till ASEAN 
1976 -1995 
T 
Följande förklaringar ges för att förstå nedanstående tabeller : 
- Åtagande av gåvobistånd ingår avseende samtliga åtgärder som godkänts av EG I 
ASEAN-regionèn, med undantag av åtgärder som annullerats eller inställts, mellan 
1976 och 1995. Åtaganden för samtliga avslutade projekt ingår. Tabellerna avser 
därför inte bara pågående projekt. 
- Spalterna "EG-finansiering" avser åtaganden per den 31.12.95. 
- Spalten "% av totalen" avser den totala EG-finansieringen i regionen. 
- 52,57% av den totala EG-finansieringen har betalats ut. 
- Den första tabellen under "ASEAN"-rubriken avser regionala åtgärder som omfattar 
alla ASEAN-länder. Alla andra tabeller avser bilaterala åtgärder (direkt med ett 
ASEAN-land). 
TOTALT: Antal åtgärder 
EG-finansiering (milj. ecu) 373 
1,007.336 
ASEAN 
Samarbetstyp 
Ekonomiskt samarbete 
- Förbättring av de allmänna 
samarbetsramarna 
- Främjande av handel och 
investeringar 
- Företagssamarbete 
- Andra åtgärder 
- Icke-klassificerade 
Utvecklingssamarbete 
- Miljö 
- Produktion på landsbygden 
- Service på landsbygden 
Andra 
- Narkotika 
- Flyktingar 
TOTALT Antal åtgärder 
54 
18 
9 
24 
1 
2 
5 
1 
2 
2 
11 
10 
1 
70 EG-finansiering 
(milj. ecu) 
85.425 
26.815 
20.309 
37.534 
0.580 
0.187 
12.227 
0.600 
7.027 
4.600 
4.413 
2.776 
1.637 
102.065 % av totalen 
8.48% 
2.67% 
2.02% 
3.73% 
0.06% 
0.02% 
1.23% 
0.06% 
0.71% 
0.46% 
0.44% 
0.28% 
0.16% 
10.13% 
% 
- ' - - • "- - - •- - '-
BRUNEI 
Samarbetstyp 
Ek&namiskt samarbete 
- Förbättring av de allmänna 
samarbetsramania 
TOTALT Antal åtgärder 
"— •""" 
1 
1 
1 EG-finansiering 
(milj. ecu) 
0.119 
0.119 
0.119 % av totalen 
0.01% 
0.01% 
0.01% 
INDONESIEN 
Samarbetstyp 
Ekonomiskt samarbete 
- Förbättring av de allmänna 
samarbetsramarna 
- Företagssamarbete 
Utvecklingssamarbete 
- Skogar 
- Bevattning och infrastruktur pä 
landsbygden 
- Integrerad landsbygdsutveckling 
- Produktion på landsbygden 
- Service på landsbygden 
Andra 
- Flyktingar 
- Katastrofhjälp 
TOTALT Antal åtgärder 
10 
1 
9 
28 
5 
11 
3 
6 
3 
4 
4 
42 EG-finansiering 
(milj. ecu) 
7.935 
0.197 
7.737 
256.081 
72.446 
112.435 
37.500 
13.350 
20.350 
1.900 
1.900 
265.916 % av totalen 
0.80% 
0.02% 
0.78% 
25.79% 
7.30% 
U.33% 
3.78% 
1.34% 
2.05% 
0.19% 
0.19% 
26.41% 
^ 
MALAYSIA 
Samarbetstyp 
Ekonomiskt samarbete 
- Företagssamarbete 
- Icke-klassificerade 
Utvecklingssamarbete 
- Skogar 
Andra 
- Narkotika 
- Flyktingar 
TOTALT Antal åtgärder 
7 
6 
1 
2 
2 
9 
2 
7 
18 EG-finansiering 
(milj. ecu) 
1.587 
1.565 
0.022 
0.811 
0.811 
5.110 
0.290 
4.820 
7.509 % av totalen 
0.18% 
0.16% 
0.02% 
0.08% 
0.08% 
0.51% 
0.03% 
0.49% 
0.76% 
fy 
FILIPPINERNA 
Samarbetstyp 
Ekonomiskt samarbete 
~ Förbättring av de allmänna 
samarbetsramarna 
- Företagssamarbete 
Utvecklingssamarbete 
- Skogar 
- Bevattning 
- Integrerad landsbygdsutveckling 
- Produktion på landsbygden 
- Service på landsbygden 
- Social utveckling 
Andra 
- Narkotika 
- Mänskliga rättigheter 
- Flyktingar 
TOTALT Antal åtgärder 
21 
1 
20 
19 
2 
1 
12 
1 
I 
2 
24 
10 
9 
5 
64 EG-finansiering 
(milj. ecu) 
20.475 
0.990 
19.485 
243.611 
28.000 
4.500 
179.900 
3.246 
0.565 
27.400 
5.463 
2.520 
0.523 
2.420 
269.549 % av totalen 
2.06% 
0.10% 
1.96% 
24.54% 
2.82% 
0.45% 
18.12% 
0.33% 
0.06% 
2.76% 
0.55% 
0.25% 
0.05% 
0.24% 
27.15% 
^ 
SINGAPORE 
Samarbetstyp 
Ekonomiskt samarbete 
- Företagssamarbete 
TOTALT Antal åtgärder 
2 
2 
2 EG-finansiering 
(milj ecu) 
2.770 
2.770 
2.770 % av totalen 
0.28% 
0.28% 
0.28% 
THAILAND 
Samarbetstyp 
Ekonomiskt samarbete 
- Förbättring av de allmänna 
sam arbetsräntorna 
- Främjande av handel och 
investeringar 
- Företagssamarbete 
- Andra åtgärder 
Utvecklingssamarbete 
- Skogar 
- Bevattning och infrastruktur på 
landsbygden 
- Produktion på landsbygden 
- Service på landsbygden 
- Social utveckling 
Andra 
- Narkotika 
- Flyktingar 
TOTALT Antal åtgärder 
22 
3 
5 
12 
2 
30 
1 
8 
15 
5 
1 
24 
10 
14 
76 EG-finansiering 
(milj. ecu) 
23.060 
3.939 
5.391 
8.931 
4.800 
181.866 
0.902 
67.650 
48.154 
65.036 
0.121 
19.014 
3.333 
15.682 
223.940 % av totalen 
2.32% 
0.40% 
0.54% 
0.90% 
0.48% 
18.32% 
0.09% 
6.81% 
4.85% 
6.55% 
0.01% 
1.92% 
0.34% 
1.58% 
22.56% 
i 
VIETNAM 
Samarbetstyp 
Ekonomiskt samarbete 
- Frftmjande av handel och 
investeringar 
- Företagsssamarbete 
Utvecklingssamarbete 
- Katastrofhjälp 
- Skogar 
- Bevattning och infrastruktur på 
landsbygden 
- Integrerad landsbygdsutveckling 
- Produktion pä landsbygden 
- Service på landsbygden 
- Social utveckling 
Andra 
- Narkotika 
- Flyktingar 
TOTALT Antal åtgärder 
// 
8 
3 
35 
l 
3 
2 
4 
4 
4 
17 
7 
1 
6 
53 EG-finansiering 
(milj. ecu) 
21.764 
21.314 
0.450 
30.079 
0.388 
18.960 
0.379 
0.921 
2.917 
1.239 
5.275 
69.084 
0.222 
68.862 
120.926 % av totalen 
2.19% 
2.15% 
0.05% 
3.03% 
0.04% 
1.91% 
0.04% 
0.09% 
0.29% 
0.12% 
0.53% 
6.96% 
0.02% 
6.94% 
12.18% 
w 
FördeJning av EGbiståndet till ASEAN 
Vietnam 
12,18% 
Thailand å 
22,56% /I 
«P1 
Singapore \ 
0,28% ASEAN 
10,28% 
Brunei 
0,01% 
Indonesien 
26,78% 
S Malaysia 
0,76% 
Fördelning enligt sektor 
Ekonomiskt 
samarbete 
16,43% 
Utvecklings­
samarbete 
72,99% 
/l**> 
UTVECKLING AV DET FINANSIELLA BISTÅNDET (MILJ. ECU) 
1976-1979 
1980 - Î983 
1984-1987 
1988-1991 
1992-1995 Ekonomiskt 
samarbete 
9.94 
6.59% 
33.79 
14.99% 
*112.96 
24.51% Utvecklings­
samarbete 
32.24 
100% 
135.61 
100% 
139.90 
92.75% 
161.54 
71.66% 
330.28 
71.66% Andra 
1.00 
0.66% 
30.08 
13.36% 
17.67 
3.83% Totalt 
32.24 
100% 
135.61 
100% 
150.83 
100% 
225.41 
100% 
460.91 
100% 
Källa: Europeiska kommissionen 
A#1 
Bilaga 8 - Den institutionella strukturen för förbindelserna 
mellan EU och ASEAN 
sV>V 
DEN INSTITUTIONELLA STRUKTUREN FÖR FÖRBINDELSERNA MELLAN EU OCH ASEAN 
r 
JCC 
Gemensamma Samarbetskommittén EU/ASEAN 
Sammanträder var 18:nde månad 
Nästa möte : Mitten av 1997 AEMM 
Ministermöte ASEAN/EU 
Vartannat år 
Nästa möte : februari 1997 
r 
Informella arbetsgrupper 
- iPR (Immaterialrätt) 
- Miljö 
EF-ABC 
Ad hoc-möten mellan 
ASEAN Brussels Committee 
och Europeiska kommissionen UNDERKOMMITTEER (en gång om året) ^ SOM 
ASEAN/EU-möte på hög tjänstemannanivå] 
Vartannat år då inte AEMM sammanträder 
Handel 
Ekonomiskt och industriellt samarbete 
Vetenskap och teknologi 
Skogar j L EPG 
Gruppen av framstående personer 
Rapport lägges fram i juni 1996 
PMC 
Ministerkonferensen efter 
ASEAN :s årsmöte ARF 
ASEAN:s regionala forum 
Sammanträder en gång om året 
Nästa möte : juli 1996 
ISSN 1024-4506 
K0M(96) 314 slutkg 
DOKUMENT 
sv u 
Katalognummer : CB-C0-96-331-SV-C 
ISBN 92-78-06024-0 
Byrån fär Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg