SV Europeiska unionens officiella tidning C 434/36

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Tillhandahållande och utveckling av färdigheter, inbegripet digitala färdigheter, mot bakgrund av de nya arbetsformerna: nya strategier och förändrade roller och ansvarsområden

(förberedande yttrande på begäran av det estniska ordförandeskapet)

(2017/C 434/06)

Föredragande: Ulrich SAMM Medföredragande: Indrė VAREIKYTĖ

Remiss Estniska rådsordförandeskapet, 17.3.2017 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig facksektion Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av facksektionen 19.7.2017 Antagande vid plenarsessionen 20.9.2017 Plenarsession nr 528 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 198/5/16

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Digitaliseringen kommer att förändra vårt yrkesliv dramatiskt. Vi måste agera nu för att säkerställa att vi har de lämpliga färdigheterna för framtiden, så att Europa förblir konkurrenskraftigt och i stånd att skapa nya företag och arbetstillfällen, och människor under hela sitt yrkesliv har tillträde till arbetsmarknaden och välfärd för alla tryggas. Den hastighet med vilken digitaliseringen och automatiseringen sker innebär också sociala risker som vi måste ta itu med genom samordnade insatser av alla aktörer: beslutsfattare, arbetsmarknadens partner och det civila samhället.

1.2 Tack vare tillgången till bredbandsnät med mycket hög kapacitet kommer arbetets framtid att kännetecknas av ett växande antal atypiska former av arbete, såsom (multipelt) deltidsarbete, arbete för flera uppdragsgivare och s.k. crowdworking, där arbetstagare erbjuder sina färdigheter på internetplattformar som ett nätverk av högutbildade och specialiserade yrkesutövare. EESK betonar att man mot bakgrund av denna ökning av atypiskt arbete måste ge hög prioritet åt att tillhandahålla social trygghet och undvika fattigdom (även bland äldre).

1.3 EESK välkomnar vissa nationella initiativ från fackföreningarna och det civila samhället som ger vägledning åt ”crowdworkers” och som i enskilda fall redan har lett till utvecklingen av en uppförandekod för crowdworking-plattformar. EESK skulle vilja att kommissionen uppmärksammar denna utveckling och att den tillämpas på europeisk nivå. Den ökade informationsasymmetrin mellan konsumenter och företag kommer att behöva hanteras med hjälp av metoder som t.ex. etiska koder för de fria yrkena.

1.4 Arbetet håller också på att förändras i traditionella företag. I synnerhet kunskapsintensivt arbete kan utföras under alltmer oinskränkta förhållanden, vilket å ena sidan motsvarar många anställdas önskan om flexibilitet, men å andra sidan kan leda till ökad intensifiering och större bördor. En alltmer multilokal arbetsmiljö kräver nya sociala färdigheter.

1.5 Automatisering och robotar kommer att få stora konsekvenser för det framtida arbetet. De kan ersätta monotona, tunga eller farliga arbeten och den nya generationen av s.k. samarbetande robotar kan bli fysiska partner för arbetstagare, och kan vara särskilt värdefulla för personer med fysiska funktionsnedsättningar. Dagens robotar ersätter främst arbetstagare som utför manuellt arbete, men även tjänstemän kommer att påverkas när artificiell intelligens börjar tillämpas. Automatisering och robotar kan bidra till att stabilisera ekonomin i ett åldrande samhälle.

1.6 Ett betydande antal arbetstillfällen kommer att påverkas av införandet av mer robotar på arbetsplatsen. Vi kan liksom tidigare förvänta oss att mer välstånd i samhället kommer att leda till tillväxt och nya arbetstillfällen inom särskilda områden såsom kultur, konst, turism, socialt arbete, utbildning, kommunikation, underhållning och hälso- och sjukvård. Denna utveckling kan dock ske snabbare än tidigare, vilket kan leda till snedvridningar som på ett tidigt stadium kommer att behöva tas upp i den sociala dialogen.

1.7 Livslångt lärande, särskilt avseende digitala färdigheter, kommer att bli en nödvändighet för alla, och kräver mer och mer flexibilitet från enskilda, företag och samtliga utbildningssystem. Utöver den formella utbildningen kommer man att behöva ägna mycket mer tid åt yrkesutbildning och informellt lärande, som bör stödjas i så stor utsträckning som möjligt genom ett EU-omfattande harmoniserat certifierings- och standardiseringssystem. EESK har i detta sammanhang dessutom redan lagt fram förslag om europeiska åtgärder i fråga om utbildningsledighet.

1.8 Grundutbildningen bör innehålla mer interaktivt digitalt lärande. Digital kompetens kan dock gå utöver programmering och även omfatta kunskaper om vad som ligger bakom ett ”musklick”: att förstå systemet, sammankopplingarna, de sociala konsekvenserna och frågor som rör privatliv och säkerhet.

1.9 Framtida färdigheter bör matcha samhälleliga behov och behoven på arbetsmarknaden. Detta kan åstadkommas endast genom ett nära samarbete mellan arbetsmarknadens parter och de offentliga och privata utbildningssystemen. Mer volatila marknader kommer att medföra utmaningar, eftersom företagen och arbetstagarna måste anpassa sig tillräckligt snabbt. Detta är särskilt en utmaning för yrkesutbildningssystemen.

1.10 Offentliga och privata organisationer (skolor, universitet, handelskammare, fackföreningar, utbildningscentrum) måste tillhandahålla professionell utbildning i ny teknik, särskilt för dem som inte har kapacitet att anordna utbildningen själva, såsom små och medelstora företag, de fria yrkena och egenföretagarna.

1.11 Utvecklingen på lång sikt kan leda till nya och oförutsedda utmaningar där dagens färdigheter snabbt kan bli föråldrade, och hanteras bäst med hjälp av allmän utbildning. Ju bättre allmän utbildning man har, desto bättre förberedd är man för det okända. En bred allmän utbildning är också den bästa grunden för att lära sig urskilja tillförlitlig information på internet och för att bli mindre sårbar för falska nyheter.

1.12 Kommittén välkomnar kommissionens olika initiativ om livslångt lärande, digital kompetens och digitala arbetstillfällen, den nya kompetensagendan och Erasmus+. Registret över god praxis som inrättats av kommissionen har potential att fungera som katalysator för en EU-omfattande debatt som bör leda till antagandet av riktlinjer och standarder som bygger på bästa praxis. Det organiserade civila samhället kan spela och kommer att spela en viktig roll i detta sammanhang.

2. Inledning

2.1 Digital teknik spelar en allt viktigare roll i vår ekonomi och i vårt sociala liv. Den kommer att bli avgörande för utvecklingen av nya ekonomiska modeller (samverkansbaserade, funktionella, cirkulära, delningsbaserade). Dessutom kommer globaliseringen, migrationen, den åldrande befolkningen, klimatförändringarna och behovet av hållbara lösningar att ha stor inverkan på den sociala miljön i allmänhet och vårt arbetsliv i synnerhet. De nya arbetsformer som för närvarande håller på att växa fram tas upp i detta förberedande yttrande genom att vi fokuserar på de färdigheter som behövs, inklusive digitala färdigheter, och på nya strategier och förändrade roller och ansvarsområden, medan ett parallellt förberedande yttrande från EESK tar upp nya arbetsformer och arbetsmarknadsparternas och de andra civilsamhällesorganisationernas roll och möjligheter (1).

2.2 För att Europa ska kunna behålla sin konkurrenskraft, skapa nya företag och nya arbetstillfällen och tillhandahålla välfärd för alla måste utvecklingen av lämpliga färdigheter prioriteras. Den hastighet med vilken digitaliseringen och automatiseringen sker skapar också en rädsla bland befolkningen, i synnerhet arbetstagarna, och osäkerhet för företagen på grund av de stora utmaningar som detta medför. Vårt samhälle måste hantera dessa utmaningar och snabbt anpassa sig till förändringarna genom samordnade insatser mellan alla berörda parter inom den offentliga politiken och det civila samhället. Europa kan bli en global ledare genom en modern utveckling baserad på sina egna värderingar.

2.3 Kommittén är övertygad om att framtidens arbete bör vara en prioriterad fråga i debatten om den europeiska pelaren för sociala rättigheter (2). Specifika frågor har redan behandlats i EESK:s yttranden om ”Den digitala inre marknaden/små och medelstora företag” (3), ”En ny kompetensagenda” (4), ”Ett europeiskt gigabitsamhälle” (5), ”Främjande av digital kompetens, digitala färdigheter och digital integration” (6) och ”Industri 4.0 och den digitala omvandlingen” (7) samt i EESK:s informationsrapport om ”Halvtidsutvärdering av Erasmus+” (8).

3. Framtidens arbete

3.1 Bredbandsnät med mycket hög kapacitet kommer att öppna dörren för användning av ett stort urval nya tillämpningar och miljöer, såsom sakernas internet, automatisering, molntjänster, utnyttjande av stordata eller nya affärsmodeller som bygger på tjänstelogik (service-dominant logic). Denna tendens kommer att medföra den fördelen att områden som är avlägset belägna och/eller svåra att nå på grund av terrängförhållandena kan få tillgång till kompetens som i dag är förbehållen stora stadsområden. Instrument såsom distanskonsultationer, fjärrövervakning och distansutlåtanden kommer att göra det möjligt att på distans följa sårbara människor direkt i deras hem och att även i små centrum ha tillgång till den kompetens som finns på mycket specialiserade områden. Det är viktigt att inse att arbetssättet kommer att förändras för nästan alla grupper och yrkesgrupper och att prognoser om utvecklingen under de kommande årtiondena är kopplade till betydande osäkerhetsfaktorer. Vi måste inse att vi behöver förbereda oss för det okända.

3.2 I framtiden kommer det att finnas ökande differentiering i företagens organisation. Å ena sidan har vi de traditionella företagen med fast anställd personal, som måste erbjuda en attraktiv arbetsmiljö, de så kallade omhändertagande företagen (9). Å andra sidan har vi ett växande antal företag med en ”flytande” organisation, som i allt större utsträckning också bygger på så kallade crowdworkers. Detta gör det möjligt för dem att reagera mycket flexibelt på marknadsförändringar. Crowdworkers är ett nätverk av högutbildade och specialiserade yrkesutövare, även om det i viss mån även kan finnas mindre kvalificerade medarbetare som erbjuder sina färdigheter på internetplattformar. En rad olika blandformer när det gäller företagens organisation väntas också utvecklas. Till exempel kan traditionella företag lägga ut en del av sin verksamhet på crowdworkers. Den ökade informationsasymmetrin mellan konsumenter och företag kommer att behöva hanteras med hjälp av metoder som t.ex. etiska koder för de fria yrkena.

3.3 Crowdworkers åtnjuter mer frihet med flexibla arbetstider och arbetsplatser. De erbjuder sina färdigheter på marknaden – ibland för mikrouppdrag – till det bästa priset. Bristen på social trygghet i denna typ av verksamhet som egenföretagare (”digitala nomader”) medför dock avsevärda risker. Tendensen i samhället att gå från ”normala” anställningar till ”atypiskt” arbete, som förutom crowdworking omfattar (multipelt) deltidsarbete och arbete för flera uppdragsgivare, är en stor utmaning för våra sociala trygghetssystem (10). De fyra delarna av flexicurity (11) måste även genomföras för denna nya typ av arbete: 1) flexibla och tillförlitliga avtalsbestämmelser, 2) övergripande livslångt lärande, 3) aktiva arbetsmarknadsåtgärder och 4) moderna sociala trygghetssystem.

3.4 Arbetet håller också på att förändras i traditionella företag med fast anställd personal. Det är nu relativt oviktigt var man utför kunskapsintensiva uppgifter eller kunskapsintensivt arbete, såsom tekniska uppgifter eller forsknings- och utvecklingsprojekt. Denna typ av arbete kan utföras under alltmer oinskränkta förhållanden, vilket å ena sidan motsvarar många anställdas önskan om flexibilitet, men å andra sidan kan leda till ökad intensifiering och större bördor. Önskan om att uppnå balans mellan arbetsliv och privatliv har blivit ett av de viktigaste kriterierna för valet av arbetsgivare. Vårt samhälle är på väg mot att bli en multilokal arbetsmiljö, vilket kräver nya sociala färdigheter för alla som arbetar i den. Uppkoppling dygnet runt kan vara till hjälp för att kombinera privatliv och arbete, men kan också bli en börda och leda till hälsorisker.

3.5 Automatisering och robotar får stora konsekvenser för det framtida arbetet. Fördelarna är uppenbara: de medför högre produktivitet och tillförlitlighet och ersätter monotona, tunga eller farliga arbeten. Den nya generationen av s.k. samarbetande robotar kan bli fysiska partner för arbetstagare, och är särskilt värdefulla för personer med fysiska funktionsnedsättningar. Artificiell intelligens kommer att göra det möjligt att automatisera komplext arbete, vilket inte bara kommer att påverka arbetstagare som utför manuellt arbete utan även tjänstemän (försäkringssektorn, finansieringstjänster, översättare, juridisk rådgivning osv.) (12). Automatisering och robotar kan bidra till att stabilisera ekonomin i ett åldrande samhälle.

3.6 Robotar ersätter till en början mänsklig arbetskraft, men därefter kan nya arbetstillfällen skapas. Det diskuteras ofta hur många arbetstillfällen som berörs och hur många nya arbetstillfällen som kan skapas samtidigt. Tendensen är tydlig, men siffrorna varierar stort. Exempelvis Världsekonomiskt forum förutspådde att mer än 5,1 miljoner arbetstillfällen skulle gå förlorade i 15 viktiga utvecklade och framväxande ekonomier på grund av omvälvande förändringar på arbetsmarknaden mellan 2015–2020, då artificiell intelligens, robotteknik, nanoteknik och andra socioekonomiska faktorer ersätter behovet av mänsklig arbetskraft, samtidigt som dessa tekniska framsteg å andra sidan också skulle skapa 2 miljoner nya arbetstillfällen (13). Det råder inget tvivel om att produktiviteten kommer att öka tack vare robotar, vilket är bra för ekonomin och för samhället, eftersom detta leder till högre BNP. Det är nästan omöjligt att förutsäga hur BNP-överskottet kommer att användas för att skapa nya arbetstillfällen (14). Vi kan lära oss av det förflutna, då automatisering ledde till mer välstånd i samhället med tillväxt och nya arbetstillfällen inom särskilda områden såsom kultur, konst, turism, socialt arbete, utbildning, kommunikation, underhållning eller hälso- och sjukvård. Vi kan vi förvänta oss att denna trend kommer att fortsätta, även om det kan ske i snabbare takt än tidigare. Detta kan leda till snedvridningar som kan komma att behöva tas upp i den sociala dialogen på ett tidigt stadium.

3.7 Digitaliseringen och robotiseringen av transporter kommer dessutom att föra med sig genomgripande förändringar i fråga om arbetets karaktär och efterfrågan på kvalifikationer. EESK framhåller vikten av att hantera dessa strukturella förändringar genom att stärka en rättvis och smidig övergång och ta itu med kompetensunderskottet (15).

4. Tillhandahållande av färdigheter och kompetens

4.1 Kompetens är en nödvändig förutsättning för att omvandla kunskap till resultat som ökar vårt välbefinnande. Den digitala tidsåldern medför emellertid nya utmaningar. Vi förväntar oss ett växande antal arbetstagare med atypiska anställningsavtal som ofta saknar tillgång till traditionella, företagsbaserade utbildningssystem. Teknisk och social kompetens, som omfattar förmågan att kommunicera och interagera med människor i olika sammanhang och genom olika tekniska verktyg, samt entreprenörskompetens och fokus på ansvar gentemot samhället, är redan en förutsättning, men de flesta utbildningssystem är alltjämt oförmögna att tillhandahålla detta eftersom de utformades för en annan tid. Kommittén uppmanar än en gång medlemsstaterna att i samarbete med EU:s institutioner och organ samt företag i Europa stärka sin kapacitet och införa mer innovativa lösningar inom utbildning och kompetensutveckling, inklusive arbetsplatsförlagd utbildning och fortbildning, eftersom Europa behöver ett verkligt paradigmskifte när det gäller utbildningssektorns mål och funktion, och det behövs förståelse för dess plats och roll i samhället (16).

4.2 Digitaliseringen skapar potential för tillgänglig och skräddarsydd teknik som kan erbjuda mer elevcentrerade utbildningsvägar och skapa en fortlöpande inlärningsprocess mellan formellt, icke-formellt och informellt lärande. Digitala lösningar kan integreras i strategierna för livslångt lärande och kan vara ett kraftfullt verktyg för att minska klyftan när det gäller resultat och möjligheter. Detta är dock starkt beroende av hur digital teknik införs och används i inlärningsmiljöerna.

4.3 För att uppnå förbättrade inlärningserfarenheter och inlärningsresultat måste utbildningssystemet sätta den lärande i centrum: han eller hon är den som ska reglera sitt lärande, sin utbildning och sin kompetenshöjning. På så sätt skulle de lärande utrustas att bli aktiva, digitala medborgare som kan utnyttja den kunskap de förvärvat genom att kontrollera hur, var, hur snabbt och när inlärningen ska ske, i enlighet med sina åsikter och värderingar, och i linje med värderingar som solidaritet och respekt för olikheter som är en del av den europeiska identiteten. Framtida investeringar i teknik måste därför nära åtföljas av investeringar i människor och av större möjligheter till livslångt lärande.

4.4 Framtida färdigheter bör också matcha samhällets och arbetsmarknadens behov. Detta kan åstadkommas endast genom ett nära samarbete mellan offentliga och privata utbildningsinstitutioner och alla andra relevanta intressegrupper, däribland arbetsmarknadens parter och företagen. Mer volatila marknader kommer att medföra utmaningar, eftersom företagen och arbetstagarna kommer att behöva anpassa sig tillräckligt snabbt. 2010 (17) uttryckte EESK sitt stöd för inrättandet av sektorsspecifika sysselsättnings- och kompetensråd på europeisk nivå. Sektorsspecifika råd har hittills endast inrättats i två sektorer och håller på att inrättas i 14 andra sektorer. EESK vill att kommissionen förklarar varför denna utveckling gått så långsamt och inte får det stöd som krävs från sektorerna och de nationella institutionerna.

4.5 De lärande måste styras mot innovativa metoder att bygga upp kunskap, vilket innebär en sammanslagning av sociala, fysiska, digitala, virtuella och mobila platser för lärande, och att ”lära att lära sig”. Till exempel undersöknings- och projektbaserat lärande, fenomenbaserat lärande, aktiviteter som aktiverar de studerande, samarbetsbaserat lärande och ”omvänt lärande” (flipped learning) leder alla till mer reflekterande och delaktighetsbaserade inlärningsprocesser. Ett möjligt sätt att minska eller undanröja skillnaderna mellan innovation i teknik och pedagogik är att mer effektivt koppla samman formella, icke-formella och informella inlärningsstrukturer.

4.6 Livslångt lärande är en nödvändighet för samhället och alla berörda aktörer. Det börjar med en solid allmän utbildning – vilket är avgörande för den enskildes utveckling och hjälper till att förbereda personen för nya och oförutsedda utmaningar – och fortsätter under en mycket längre tid med yrkesutbildning och informellt lärande, som bör stödjas av ett harmoniserat system av EU-omfattande certifikat och standarder och av lämpliga gemensamma verktyg för att fastställa jämförbarheten och likvärdigheten av inlärningsresultat. Kraven på lärande blir allt viktigare, med större krav på flexibilitet för enskilda personer, företag och samtliga utbildningssystem. Ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt kommer att spela en allt viktigare roll i detta sammanhang.

4.7 EESK upprepar sitt förslag (18) om att undersöka om det behövs åtgärder på europeisk nivå för att sprida medlemsstaternas goda erfarenheter av utbildningsledighet till resten av EU.

4.8 De nuvarande systemen är i allmänhet inte anpassade till strukturen på digitala arbetsmarknader, där atypiska anställningsformer kommer att bli mer framträdande. De nuvarande systemen når vanliga anställda (om dessa nås alls) genom utbildning på arbetsplatsen. Systemen måste uppdateras för att ge alla på arbetsmarknaden tillgång till utbildning. EU kommer att behöva mobilisera betydligt större resurser för investeringar i utbildning, annars kommer lämplig utbildning att bli ett privilegium för ett fåtal. Detta är ett problem, eftersom endast personer med uppdaterade kvalifikationer har goda möjligheter att hitta anständiga arbetstillfällen med skäliga löner.

4.9 Digitala färdigheter måste läras ut redan under de första skolåren (19) och den grundläggande utbildningen bör innehålla mer interaktivt digitalt lärande (20). Digital kompetens kan dock gå utöver programmering och även omfatta kunskaper om vad som ligger bakom ett ”musklick”: att förstå systemet, sammankopplingarna, de sociala konsekvenserna och frågor som rör privatliv och säkerhet.

4.10 Digitala verktyg spelar en viktig roll för att omvandla och stödja undervisningen, vilket kan leda till ökat engagemang bland de lärande och förbättrade resultat (21). Eftersom utbildare och lärare har en allt viktigare roll att spela måste deras kompetens anpassas till nya strategier, ny teknik och ny kunskap i den nya utbildningsmiljön. Den kvalitativa förberedelsen av utbildare kommer därför att vara av största betydelse, liksom deras status när det gäller yrkesmässig flexibilitet, lön, social trygghet osv. För att säkerställa kvalitativa förändringar inom de europeiska utbildningssystemen rekommenderar EESK att man tar efter befintliga framgångsrika exempel inom EU (22). Kommittén efterlyser mer investeringar i lärarutbildning och fortsatt yrkesmässig utveckling för lärare och andra utbildare.

4.11 Utöver att hjälpa de formella utbildningsaktörerna att bli anordnare av livslångt lärande, behövs ytterligare stöd till anordnare av icke-formell utbildning. De kan nå ut till missgynnade och utsatta grupper, och ge dem tillgång till alla möjligheter till livslångt lärande, inbegripet möjligheten att validera lärande som förvärvats genom digitala, onlinebaserade och öppna inlärningsresurser och -verktyg och via olika former av bedömning och självbedömning, formativa och summativa metoder.

4.12 Utöver potentialen att förbättra undervisnings- och inlärningsprocesserna kan digital teknik också främja nya bedömningsmetoder, inbegripet självbedömning, som kan komplettera traditionella summativa strategier, dvs. metoder som innebär att bedömningen blir en integrerad del av lärandet genom artificiell intelligens, maskinintelligens, inlärningsanalyser och nya sätt att länka samman bedömningen till undervisningsmaterial. Användning av analytisk teknik möjliggör snabb återkoppling, som möjliggör realtidsbedömning och på så sätt bidrar till mer individanpassad inlärning.

4.13 På området vetenskap och forskning på universitetsnivå gör digitaliseringen av varje forskningsområde det nödvändigt att hantera enorma mängder vetenskapliga data. En lämplig datainfrastruktur (på nationell och internationell nivå) kommer att göra det möjligt att få tillgång till och analysera dessa data även på distans. Eftersom EU planerar att tillhandahålla den infrastruktur som behövs för att påskynda vetenskap och innovation, kommer uppskattningsvis en halv miljon dataexperter att behövas i Europa senast 2025 (23). Europa måste göra en gemensam ansträngning för att utveckla sådan grundläggande dataexpertis. Nationell utbildning på hög nivå spelar en viktig roll i detta avseende och måste kompletteras med europeiska program såsom Erasmus+ och Marie Skłodowska-Curie-åtgärder.

5. Den offentliga politikens och det civila samhällets roll

5.1 Europa har många bra exempel att erbjuda när det gäller hur man ska hantera behovet av ny kompetens i den digitala tidsåldern. Kommittén välkomnar kommissionens olika initiativ om livslångt lärande, digital kompetens och digitala arbetstillfällen, den nya kompetensagendan och Erasmus+. Registret över god praxis som inrättats av kommissionen har potential att fungera som katalysator för en EU-omfattande debatt för att fastställa riktlinjer och standarder som bygger på bästa praxis. Det organiserade civila samhället kan spela och kommer att spela en viktig roll i detta sammanhang.

5.2 EESK skulle vilja framhålla det högt respekterade arbete som bedrivs av EU-byråer som Eurofound och Cedefop. Bättre samarbete mellan byråerna kan leda till större genomslagskraft och dra till sig mer uppmärksamhet från medlemsstaterna och EU-institutionerna.

5.3 Nu måste man utveckla ett system för att tillhandahålla kunskap och kompetens för framtidens arbete. Där det är möjligt bör detta grundas på bedömning av färdigheter och prognoser för att förutse kompetensbehoven på lång sikt på alla nivåer, medan man på europeisk nivå bör stärka inrättandet av sektorsspecifika sysselsättnings- och kompetensråd i syfte att undvika kompetensunderskott och kompetensglapp. Detta är en brådskande uppgift för alla berörda parter, inklusive offentliga och privata institutioner.

5.4 Man bör fastställa tydliga roller för de olika formella utbildningsnivåerna samt kopplingar mellan dem, till exempel: att främja kreativitet och fantasi på förskolenivå, att kombinera kreativitet med solida grundläggande kunskaper och främja kritiskt tänkande och anpassning av kunskap på skolnivå, att lägga till specialiserade tvärvetenskapliga färdigheter på yrkesutbildningsnivå och att utvidga professionella tvärvetenskapliga kunskaper och tvärvetenskapligt tänkande på högre utbildningsnivå.

5.5 Yrkesutbildning och fortbildning som tillhandahålls av företag för deras anställda är mycket viktigt. Samarbete mellan företag, universitet och yrkesinstitutioner kommer att vara avgörande. Det kommer att finnas ett allt större antal organisationer som tillhandahåller icke-formell utbildning, dvs. organiserad pedagogisk verksamhet utanför det etablerade formella systemet. Det civila samhället skulle kunna skapa nya utbildningsforum för kompetensutveckling i samarbete med olika individer, institutioner och intressen.

5.6 Små och medelstora företag behöver särskilt stöd utifrån, eftersom de vanligtvis har begränsade resurser för utbildning, särskilt när ny teknik tas fram och det specifika kunnandet ännu inte finns att tillgå internt. Institutioner såsom handelskammare eller organisationer för fria yrken kan tillsammans med skolor, universitet och privata utbildningscentrum, samt institutioner som bygger på ett offentlig-privat partnerskap, vara till hjälp när det gäller att tillhandahålla utbildningsprogram.

5.7 Informellt lärande kommer att spela en allt viktigare roll som en verkligt livslång process där varje individ förvärvar färdigheter och kunskaper från erfarenheter i vardagen. Denna sektor skulle kunna förbättras kvalitativt tack vare offentligt finansierade program som erbjuds via tv-kanaler, internetplattformar eller andra medier. Standarder och certifikat skulle vara till hjälp för att göra dessa läranderesultat mätbara och jämförbara, särskilt i händelse av arbetsgivarbyte.

5.8 Med beaktande av alla de olika formerna av utbildning måste de befintliga verktygen för att fastställa jämförbarhet och överensstämmelse av informellt lärande förbättras. Befintliga system för erkännande av tidigare utbildning, läranderesultat och kompetens måste ses över för att bli en tillförlitlig och tillgänglig standard för alla, liksom för att kunna hjälpa de lärande att bli mer medvetna om sin egen erfarenhet, kompetens och kunskap.

5.9 Social trygghet och kollektivförhandlingar är ett problem, särskilt för crowdworkers och de som har atypiska anställningar. Ett växande antal sådana ”digitala nomader” hotas av fattigdom när de blir äldre. Inom den offentliga politiken måste man utarbeta föreskrifter för att ta itu med detta problem. Det finns redan några initiativ till social dialog som behandlar dessa frågor. Ett bra exempel är fackföreningen IG Metall i Tyskland som har inrättat internetplattformen faircrowdwork.org, som ger vägledning för crowdworkers, där man tillsammans med andra berörda parter har tagit fram en uppförandekod för crowdworkerplattformar. EESK skulle gärna se att den goda praxis som finns sprids till hela Europa.

Bryssel den 20 september 2017. Georges DASSIS Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EESK:s yttrande om Arbetsmarknadsparternas och de andra civilsamhällesorganisationernas roll och möjligheter mot bakgrund av de nya arbetsformerna, antaget i september 2017 (se sidan 30 i detta nummer av EUT).

(2) EUT C 125, 21.4.2017, s. 10.

(3) EESK:s yttrande på eget initiativ om Den digitala inre marknaden – Utvecklingstendenser och möjligheter för små och medelstora företag, som ska antas i oktober 2017.

(4) EUT C 173, 31.5.2017, s. 45.

(5) EUT C 125, 21.4.2017, s. 51.

(6) EUT C 318, 29.10.2011, s. 9.

(7) EUT C 389, 21.10.2016, s. 50.

(8) Halvtidsutvärdering av Erasmus+, antagen den 31 maj 2017 (informationsrapport).

(9) Bauer, Wilhelm et al. (2012). Arbeitswelten 4.0. Wie wir morgen arbeiten und leben / Working Environments 4.0. How We Will Work and Live Tomorrow. Dieter Spath, ed. Stuttgart, Fraunhofer Verlag.

(10) EUT C 303, 19.8.2016, s. 54, EUT C 13, 15.1.2016, s. 161.

(11) Se meddelandet ”En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen: EU:s bidrag till full sysselsättning”, COM(2010) 682 final.

(12) Se EESK:s yttrande om Artificiell intelligens – konsekvenserna av artificiell intelligens för den (digitala) inre marknaden, produktion, konsumtion, sysselsättning och samhället, antaget den 31 maj 2017 (EUT C 288, 31.8.2017, s. 1).

(13) Världsekonomiskt forum. Employment, Skills and Workforce Strategy for the Fourth Industrial Revolution: The Future of Jobs. Global Challenge Insight Report, januari 2016, s. 13.

(14) EGT C 181, 21.6.2012, s. 14.

(15) Se EESK:s yttrande om Konsekvenserna av digitaliseringen och robotiseringen av transporter för EU:s politikutformning, antaget i juli 2017 (EUT C 345, 13.10.2017, s. 52).

(16) EUT C 173, 31.5.2017, s. 45.

(17) EUT C 347, 18.12.2010, s. 1.

(18) EUT C 13, 15.1.2016, s. 161.

(19) EUT C 451, 16.12.2014, s. 25.

(20) Till exempel i Japan är spelutveckling en del av läroplanen från fem års ålder och i Estland lär man ut grundläggande och visuell programmering från årskurs två och framåt. Sådana exempel kan fungera som banbrytande modeller.

(21) Institutet för framtidsstudier, Policy brief on ICT for Learning, Innovation and Creativity, 2008.

(22) Såsom det finländska utbildningssystemet i allmänhet, Ørestad Gymnasium i Köpenhamn (Danmark), förskolan Egalia i Stockholm (Sverige) etc.

(23) Kommissionens högnivågrupp för det europeiska öppna forskningsmolnet, Realising the European Open Science Cloud, 2016, s. 12.