A4-0413/96

Resolution om förstärkning av effektbedömningssystemet

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av förslaget till resolution från Mather om förstärkning av systemet för bedömning av effekt på företag, B4-0120/96,

- med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

- med beaktande av kommissionens interna bestämmelser från 1986 om upprättande av ett system för effektbedömning,

- med beaktande av kommissionens beslut av den 8 november 1989 att öka kraven på effektbedömning för lagförslag som har en betydande inverkan på ekonomi, sysselsättning, miljö, sociala aspekter och samhället i stort,

- med beaktande av dess resolution av den 24 oktober 1994 om förstärkning av systemet för effektbedömning, särskilt för små och medelstora företag ((EGT nr C 323, 21.11.1994, s. 19.)),

- med beaktande av förklaring nummer 18 till EG-fördraget enligt vilken kommissionen, genom förankring i sådana samråd som den anser nödvändiga och genom att bygga ut sitt system för utvärdering av gemenskapslagstiftningen, skall förbinda sig att i sina förslag till rättsakter ta hänsyn till kostnaderna och nyttan för medlemsstaternas offentliga myndigheter och andra berörda parter,

- med beaktande av artikel 118a.2 i EG-fördraget enligt vilken, angående direktiv om arbetstagares hälsa och säkerhet, sådana administrativa, finansiella och rättsliga ålägganden som motverkar tillkomsten och utvecklingen av små och medelstora företag skall undvikas i direktiven,

- med beaktande av kommissionen om samordningen av åtgärder för att stödja små och medelstora företag och hantverksföretag (KOM(95)0362.slutlig),

- med beaktande av kommissionens förslag om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag ((EGT nr C 156, 31.5.1996, s. 5.)),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik (A4-0413/96), och yttrandena från utskottet för sysselsättning och socialfrågor och utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentskydd och med beaktande av följande:

A. Det är nödvändigt att förstå vilka kostnader och vilken nytta den europeiska lagstiftningen innebär för alla sektorer i näringslivet och samhället för att kunna fatta ett väl underbyggt beslut vid antagandet av sådan lagstiftning; en klar och otvetydig gemenskapslagstiftning är både enkel att genomföra för företagen och enkel att övervaka för myndigheterna.

B. Socialt skydd för arbetstagare bör prioriteras inom Europeiska unionen.

C. Europeiska unionen måste även fortsättningsvis inta en konkurrenskraftig ställning på de globala marknaderna, men samtidigt upprätthålla de höga kraven på miljömässigt och socialt skydd som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen och noga överväga lagstiftning som kan vara skadlig för konkurrenskraften.

D. Den grupp som är mest känslig för kostnader till följd av den europeiska lagstiftningen är små och medelstora företag, vilka bidrar mest till sysselsättningen och den ekonomiska tillväxten i Europa.

E. Inom kommissionens nuvarande system för bedömning av effekt av lagstiftning och övrig reglering på företag krävs inte en noggrann analys av kostnader och nytta; ett omsorgsfullt utarbetat system för bedömning kan vara ett värdefullt verktyg i arbetet för bättre lagstiftning, och det kan spela tre viktiga roller:

- ge en möjlighet att rättfärdiga de föreslagna åtgärderna och på sätt göra dem enklare att acceptera för berörda parter,

- spela en medvetandehöjande och informerande roll för de som formulerar politiken,

- bidra till politikens förutsägbarhet.

F. Det nuvarande systemet för bedömning av effekter är otillfredsställande, och kommissionen måste skärpa sina interna bestämmelser på detta område.

G. Med hänvisning till artikel 118a i EG-fördraget är det system som kommissionen nu tillämpar inte systematiskt genomfört, eftersom det inte utförs för varje förslag till gemenskapsrättslig akt som kan förväntas ha betydande effekt på ekonomi, sysselsättning, miljö, sociala aspekter och samhället i stort.

H. En systematisk och uttömmande värdering av kostnader och fördelar i samråd med arbetsmarknadens parter, små och medelstora företag och andra berörda parter kommer att bidra till en effektiv översyn av förslag som i väsentlig grad kan påverka ekonomi, sysselsättning, miljö, sociala aspekter och samhället i stort.

I. En effektbedömning som summerar de fördelar som lagstiftningsförslaget innebär för näringslivet kan visa på lagstiftningens effektivitet.

J. En uppräkning av alla fördelar skulle även underlätta utvecklingen av en välkonstruerad lagstiftning.

K. Det måste undvikas att systemet för bedömning av effekt på företag blir så byråkratiskt att det motverkar Europeiska unionens ambition att förenkla befintlig lagstiftning och i framtiden stifta tydliga och enkla lagar för att garantera att den inre marknaden fungerar väl.

L. Resultatet av en effektbedömning kan visa att en viss lagstiftning har en positiv effekt i en medlemsstat och en negativ effekt i en annan, även när bedömningen grundar sig på samma metod som kanske inte kan godtas av alla medlemsstater, verksamhetsområden, företagstyper och organisationer eller enskilda personer.

1. Parlamentet uppmanar kommissionen att utreda hur den skulle kunna utveckla en lämplig och rationell metod för effektbedömningar, inte bara för företag utan också för hälsa, säkerhet, miljö och sysselsättning, och att förelägga rådet och Europaparlamentet en avvägd rapport,

2. anser att en meningsfull fiche d'impact, hädanefter kallad bedömning av effekt på företag, bör utföras i samband med alla förslag till gemenskapsrättsliga akter som direkt eller indirekt leder till ökade kostnader för ett stort antal småföretag,

3. uppmanar kommissionen att ge systemet för bedömning av effekt på företag en officiell och rättslig status inom ramen för gemenskapslagstiftningen; för att genomföra senare ändringar av systemet för bedömning av effekt på företag bör ett yttrande krävas från parlamentet och rådet,

Institutionellt ansvar

4. uppmanar kommissionens berörda generaldirektorat som utarbetar lagförslag att samråda med generaldirektoratet för sysselsättning, arbetsmarknad och socialpolitik när en effektbedömning utarbetas om lagförslaget kan ha betydande effekter på små och medelstora företag,

Tillkännagivande av en bedömning av effekt på företag och tidtabell

5. föreslår att bedömningen av effekt på företag bör publiceras i slutet av varje förslag till gemenskapsrättslig akt, som kan förväntas ha betydande effekter på näringslivet, och distribueras till parlamentet, rådet och de övriga europeiska institutionerna; den bör även finnas tillgänglig för allmänheten (medborgare, företag och förvaltning) genom Europeiska gemenskapernas officiella tidning; ett standardformulär bör antas så att bedömningen av effekt på företag blir lätt igenkännlig (Bullock),

6. anmodar kommissionen att innan den beslutar sig för om den skall stifta en ny lag lägga fram en mindre omfattande bedömning av de troliga konsekvenserna av en reglering,

7. kräver att alla berörda intressegrupper, såväl under förslagsfasen som vid det definitiva godkännandet av effektbedömningen, under överinseende av GD XXIII ges möjlighet att föra diskussioner med det GD som ansvarar för förslaget till rättsakt; GD XXIII skall dessutom övervaka att det GD som ansvarar för förslaget till rättsakt ger de berörda företagens branschorganisationer och enskilda företag, som så önskar, tillräcklig information för att göra det möjligt för dessa att bedöma det inflytande som förslaget till rättsakt har på företagets kostnadsstruktur,

8. kräver att inget förslag från kommissionen som valts ut för effektbedömning av kommissionen eller andra grupper bör få läggas fram för kommissionen för omröstning utan en godkänd bedömning av effekt på företag (som är godkänd av generalsekreteraren och undertecknad av en ledamot av kommissionen); om parlamentet eller rådet senare antar ändringar som innebär en betydande förändring av rättsaktens tillämpningsområde skall kommissionen utarbeta en uppdaterad effektbedömning sedan rådet nått en gemensam ståndpunkt efter den första behandlingen,

9. kräver att all befintlig lagstiftning skall omfatta bestämmelser om att en granskning av bedömningen av effekt på företag skall utföras en viss tid efter ikraftträdandet för att fastställa om rättsakten har någon dold inverkan på företag; om kostnaderna eller nyttan underskattats i betydande grad bör företag kunna överklaga till kommissionen för att få till stånd en granskning av lagstiftningen vid vilken tidpunkt som helst; i denna granskning bör orsakerna till att kostnaderna eller nyttan underskattats preciseras och åtgärder som kan reducera dessa kostnader eller öka nyttan bör räknas upp,

Europaparlamentets roll och övriga frågor

10. kräver att varje föredragande, för att parlamentet skall förbättra sin möjlighet att kontrollera rättsakter, bör underrätta parlamentet när en rättsakt börjar granskas om den aktuella rapportens effektbedömning för att säkerställa att kostnaderna och nyttan diskuteras på ett korrekt sätt; anser att bedömningen av effekter kan ge nödvändig och mycket användbar information när det gäller att formulera parlamentets ståndpunkt; uttrycker därför sin förhoppning om att parlamentet vid framtida debatter om lagstiftningsförslag skall beakta effektbedömningen som en integrerad del av förslaget,

11. uppmanar kommissionen att utreda hur utvecklandet av effektbedömningar bör finansieras,

12. föreslår att det fem år efter införandet av förstärkningen av systemet för bedömning av effekt på företag genomförs en översyn av systemet och att en diskussion om eventuella ändringar inleds,

13. välkomnar i detta avseende kommissionens avsikt, såsom den formulerats i förslaget till revidering av femte åtgärdsprogrammet för miljön, att fästa särskild uppmärksamhet vid att «vidareutveckla användningen av ekonomiska utvärderingsmetoder för miljön (kostnadseffektivitet, cost/benefit-analys samt konsekvensbeskrivningar för företagen)" (KOM(95)0647, andra delen, artikel 7),

14. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet och medlemsstaternas parlament.