EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 27.05.1998 
KOM(1998)275 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
FRÄMJA SAMMANHÅLLNING OCH 
KONKURRENSKRAFT GENOM FORSKNING, 
TEKNISK UTVECKLING OCH 
INNOVATION 

INNEHÅLL 
INLEDNING s. 3 
MEDDELANDETS SYFTE s. 3 
ÖVERSYN ÖVER GENOMFÖRDA OCH PÅGÅENDE s. 4 
INITIATIV 
• strukturfonderna - genomförda och pågående aktiviteter 
• gemenskapens ramprogram för FoTU 
UTVECKLING AV KONKURRENSKRAFT OCH s. 7 
SAMMANHÅLLNING PÅ NATIONELL OCH REGIONAL NIVÅ 
INTEGRATION AV FoTU OCH INNOVATION I REGIONAL 
EKONOMISK UTVECKLING 
s. 9 
• FoTU och innovation - ett gemensamt ansvarsområde 
• Tre prioriteringar 
- Innovationsfrämjande 
- Förbättrade nätverk och ökat samarbete med industrin 
Okad mänsklig potential 
SLUTSATSER s. 15 
NYCKELTERMER s 17 
STATISTISK BILAGA s. 18 
INLEDNING-'., 
Fkuih>mi;k och social sammanhållning är m;*il som fastställs i Fördraget om upprättandet av 
Ftnopeiska unionen, pfi samma sätt som den ekonomiska och monetära unionen och 
genom förandet av dan gemensamma marknaden. Dessa mål betonades även i resolutionen från 
det toppmöte om tillväxt och sysselsättning som hölls i Amsterdam och vid det toppmöte om 
sysselsättning som hölls i Luxemburg i november 1997. Vid det sistnämnda mötet fastställdes 
dessutom att kampen mot arbetslösheten skall fa högre prioritet. 
I kommissionens dokument Agenda 2000 bekräftas att strukturfonderna även i fortsättningen 
kommer att bidra till konkurrenskraftig utveckling och hållbar, sysselsättningsfrämjande 
tillväxt i de mindre gynnade regionerna. För att främja diversifiering, återställa den 
ekonomiska dynamiken och främja en aktiv företagskultur skall särskilda stödåtgärder vidtas. 
Sådana åtgärder skall omfatta stöd till infrastruktur, teknisk, ekonomisk och förvaltninsteknisk 
innovation, små och medelstora företag och mänskliga resurser (inbegripet lika möjligheter för 
kvinnor och män). I Agenda 2000 föreskrivs också att man skall ta hänsyn till 
anslutningskandidaternas framtida möjligheter. 
I meddelandet fastställs också att kunskapsfrågor som forskning, innovation, utbildning och 
yrkesutbildning kommer att vara av största vikt lör att överbrygga Myllan mellan vetenskapliga 
och tekniska prestationer och kommersiella framgångar. Inte minst skall innovation främjas 
inom de små och medelstora företagen och en omfattande spridning av program resultaten 
säkerställas. 
Detta meddelande syftar till att skapa en gemensam, samordnad ram för sammanhållning, 
konkurrenskraft samt FoTU och innovation. 
MEDDELANDETS SYFTE 
1. Vårt gemensamma mål är alt öka de mindre gynnade regionernas konkurrenskraft (mindre 
gynnade regioner är regioner och geografiska områden som är berättigade till stöd inom ramen 
för strukturfonderna) och se till att FoTU- och innovationspolitiken är väl samordnad med 
regionens näringsliv. 
För att uppnå detta är det nödvändigt att öka de nationella och regionala myndigheternas och 
de ekonomiska aktörernas medvetenhet i syfte att 
• öka regionernas förmåga alt utveckla strategiska ramar för en integration av FoTU och 
innovation i den ekonomiska utvecklingen, 
• optimera inlärningsprocesserna för regionala aktörer beträffande forskning, 
kunskapsspridning och innovation, 
• hjälpa foretag och institutioner att mästra de svårigheter som uppstår i samband med 
anpassningen till nya typer av arbetsorganisation, 
• optimera samordningen av de olika sektorernas strategier på nationell nivå vad gäller deras 
förmåga att främja regionala utvecklingsinsatser. 
Meddelandet skall också visa att gemenskapens olika instrument (exempelvis strukturfonderna 
och FoTU-ramprogrammet) kan bidra till sammanhållning och konkurrenskraft om de tillåts 
komplettera varandra. 
Dessutom kan kandidatländerna (Cypern och länderna i Central- och Östeuropa) ha stor nytta 
av tidigare erfarenheter med FU-stöd for FoTU och innovation i mindre gynnade regioner. 
ÖVERSYN ÖVER GENOMFÖRDA OCH PÅGÅENDE INITIATIV 
2. Statistiska undersökningar tyder på att både den ekonomiska klyftan (uttryckt i 
bruttonationalprodukt per capita) och (.kn tekniska klyftan (uttryckt i bruttoutgifter för FoTU i 
förhållande till BNF och antalet patent per 1 000 invånare) mellan de fyra 
sammanhållningsländerna (Irland, Spanien, Portugal och förenade kungariket Storbritannien 
och Nordirland) och de övriga medlemsstaterna minskat stadigt sedan 1989. 
Men teknikklyftan är fortfarande stor (se diagram I nedan och tabell I och 2 i bilagan), både 
inom de privata och offentliga FoTU-systemen. Ser man till de olika regionernas situation blir 
skillnaderna dessutom ännu större. Det förekommer stora regionala skillnader även i de länder 
vars FoTU- och innovationssystem är bättre utvecklade. Men de svagaste regionerna i de 
rikaste länderna förfogar ändå över FoTU- och innovationssystem som är betydligt 
livskraftigare och mer inriktade på efterfrågan än motsvarande system i de fattigaste länderna. 
2,5 
2 
1,5 
1 
0,5 
procent Diagram 1 - utvalda indikatorer för FoTU- satsningar: 1995 
Brutlo-
nationalut-
g i lier för 
FoTU i 
Jämförelse 
med BNP FoTU-
personal/arbets-
Kraft Källa och 
definitioner -
se tabell I i • EUR 11 
DEUR 4 
Företagens FoTU-personaI i 
utgifter för den privata sektorn 
FoTU I personnel 
Jämförelse 
Med BNP 
3. Mycket tyder dessutom på att klyftan mellan nord och syd växer i fråga om informations- och 
kommunikationsteknik. Detta speglas bland annat i den privata och yrkesmässiga 
användningen av Internet, antalet hushåll som förfogar över en PC, antalet nätanslutningar och 
möjligheter till distansarbete. 
4. Allmänt sett präglas de vetenskapliga och tekniska systemen i de mindre gynnade regionerna 
(och i synnerhet i mål-1-områdena) fortfarande av följande brister: i) svag FoTU-aktivitet, ii) 
överrepresentation av den offentliga sektorn, medan den privata sektorn inte är särskilt 
delaktig, iii) den huvudsakliga tyngdpunkten ligger på grundforskning, iv) tekniköverföringen 
mellan den offentliga och den privata sektorn samt inom den privata sektorn är svag och v) för 
fä förbindelser till internationella FoTU- och innovationsnät. 
5. Dessa kvalitativa skillnader ger grund för antagandet att investeringar av offentliga medel i 
forskningsverksamhet inom de mindre gynnade regionerna ger sämre ekonomiska resultat än 
motsvarande investeringar i bättre utvecklade regioner. Den privata sektorn behöver alltså få 
större spelrum. Företagen måste bli mer delaktiga i forsknings- och innovationsprocessen, 
vilket bör underlättas genom att myndigheterna stimulerar riskkapital och tillhandahåller andra 
incitament till verksamheter som t.ex. elektronisk handel. 
STRUKTURFONDERNA - GENOMFÖRDA OCH PAGÀENDE AKTIVITETER 
6. 1993 hrs meddelande kom man fram till att strukturpolitiken borde anslå större medel till 
FoTU» och iiinm';t'int;':rd;iicniil verksamhet. Del rekommenderades all strukturell! stöd skall 
syfta till att öka de stödmottagande regionernas deltagande i l'cmenskapens FoTU-
ramprogram, samt bidra (ill finansieringen av tekniköverföring och till alt i större utsträckning 
införa innovation i företagen. 
Dessa rekommendationer utgick ifrån antagandet att stora summor hittills så gott som 
uteslutande gått till finansieringen av den klassiska FoTU-infrastrukturen och forskning på ett 
stadium före marknadsföringen. Ï en undersökning som genomfördes i Grekland, Irland och 
Portugal i slutet av strukturfondernas programperiod 1989-1993 kom man exempelvis fram till 
att strukturella ingripanden, som allmänt sett ledde till positiva resultat, medförde en rad 
problem. Sådana problem var brist på intäkter för att driva anläggningar, för starkt engagemang 
från den offentliga sektorn, i stället för att satsa på att stimulera den privata sektorns 
efterfrågan, för starkt beroende hos medlemsstaterna av finansiering utifrån (EG) samt onödig 
koncentration av FoTU-verksamhetcn kring storstäderna. 
Sedan dess har situationen utvecklats kvantitativt (se diagram 2 nedan och tabell 3 i bilagan). 
I vissa länder och regioner har dessutom ytterligare insatser gjorts for att utveckla mänskliga 
resurser och bland annat öka tillgången till kvalificerad FoTU-personal samt främja nätverk, 
förmedlingsverksamhet och stimulering av efterfrågan. Sä har man exempelvis på Irland satsat 
mer pä företagsintern forskning och utveckling, inbegripet utbildning, sedan den förra 
lägesrapporten, vilket betyder att man satsat mindre på forskning för företag och mer på 
forskning i företag. 
Mâl-1 
0,00% Diagram 2 - utveckling av strukturstödens FoTU-
'Fotall 
Mäl-6 
MAI-51) 
Mal-2 I 
D 94/99 
• 89/93 
5,00% 10,00% 15,00% 20,00% 
Parallellt med det stöd som huvudsakligen givits inom ramen för fonderna inledde 
kommissionen även en rad pilotprojekt för alt pröva olika sätt att övervinna de strukturella 
problemen (se ruta I ). 
Kuta 1 
R KG ION Al A STRATEG1 ER 
I enlighet med artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), 
och i samarbete med innovationsprogrammet, har regionala innovationsstrategier (RIS -
artikel 10 ERUF) samt regionala strategier och infrastrukturer för innovation och 
tekniköverföring (RITTS - Regional Innovation and Technology Transfer Strategies and 
Infrastructures) utvecklats med följande syften (se kartan i bilagan): 
- Inrättandet av en entydig strategisk ram för integration av innovation i regionens 
produktionsstruktur. 
- Inrättandet av samarbetsnät inom företag och mellan foretag och den offentliga Sektorn. 
- Optimera tillgången till FoTU och innovation i regionen. 
De regionala initiativ beträffande informationssamhället som finansieras i enlighet med artikel 
6 i förordningen om Europeiska socialfonden och artikel 10 i förordningen om Europeiska 
regionala utvecklingsfonden syftar till att ta hänsyn till den ökande betydelse som 
informations- och kommunikationsteknik har för regional utveckling, arbetsorganisation, 
mänskliga resurser, sysselsättning och lika möjligheter för kvinnor och män. 
Trots alla dessa positiva förändringar går stora delar av strukturstöden fortfarande ut på att 
främja befintliga (offentlighetsinriktade) forskningssystem, inte minst i mål-1-områdena. 
Därigenom bibehålls de strukturella problem som regionala innovationssystem har att kämpa 
med, och kan i längden t.o.m. förvärras. En kritisk undersökning av denna fråga krävs. 
GEMENSKAPENS RAMPROGRAM FÖR FOTU 
9. Ramprogrammet har bidragit till socioekonomisk sammanhållning genom forskarutbildning, 
spridning av vetenskaplig och teknisk kunskap till mindre gynnade regioner och inrättandet av 
strukturer för nätverk. 
I Tredje och Fjärde ramprogrammet var nästan en fjärdedel av alla förbindelser som uppstod 
kontakter mellan de fyra sammanhållningsländerna och de övriga elva medlemsstaterna. 
Enbart under 1993 slöts över 13 000 sädana kontakter. 
De mindre gynnade regionernas finansiella dellagande i fjärde ramprogrammet utgjorde 9%, 
vilket motsvarar deras forskningskapacitet i dag. 
Två av sammanhållningsländerna, Spanien och Grekland, har gjort betydande framsteg, bland 
annat inom områdena informationsteknik, biomedicin och hälsa. Ett annat viktigt område där 
de fyra sammanhållningsländerna har ökat sitt deltagande är standardisering, mätning och 
provning. Däremot återstår ännu mycket att göra inom industri- och materialteknik samt 
bioteknik. 
Dessutom har vissa av åtgärderna inom Fjärde ramprogrammet visat sig vara av stor nytta för 
de mindre gynnade regionerna, t.ex. de behovsinriktade åtgärderna för teknisk stimulans till 
små och medelstora företag (se ruta 2). 
Ruta 2 * '• ,?. '•'- .f " r ..„„ * ,v,.4 
TEKNISK STIMULANS TILL SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG (TSME) 
De behovsänriktade åtgärderna för teknisk stimulans till små och medelstora företag, som 
grundar sig på de framgångsrika Craft-åtgärderna i Brite-Euram, har främjat införandet av 
undcrsökningsbidrag och givit företagen möjlighet att engageia partners för att tillsamman;-
genomföra forskning. I dessa åtgärder var de fyra sammanhållningsländernas deltagande högre 
än genomsnittet i ramprogrammets projekt. 
•" > ' ' JA l "" " •' 
Dessutom har dessa typer av projekt givit helt nya möjligheter för lokala små och medelstora 
företag med liten eller medelstor teknisk kapacitet att sammansluta sig i nät med utländska 
företag. Dessa initiativ förstärks av innovationsprogrammet som skall främja innovation och 
tekniköverföring, medan teknikförmedlingscentra kan hjälpa de mindre gynnade regionerna att 
komma åt viktig information, och. RITTS-projekten bidrar till utvecklingen av" en 
innovationskultur. 
10 Femte ramprogrammet kommer att vara inriktat på att lösa ett begränsat antal socioekonomiska 
problem med hjälp av s.k. nyckelåtgärder. De nyckelåtgärder som är av störst vikt för de 
mindre gynnade regionerna är förvaltning av vattenresurserna och vattenkvaliteten, integrerad 
utveckling av landsbygds- och kustmiljö, system och tjänster för medborgarna, hållbar 
rörlighet och intermodalitet samt morgondagens stad och ku/turarvet. 
Med hänsyn till deras stora framgång i Fjärde ramprogrammet skall liera effektiva åtgärder 
förstärkas. Mil hör inte minst utbildning och fri rörlighet lör forskare, innovalionsfrämjande, 
spridning av forskningsresultat samt forskarnätverk. Det framtida programmet för främjande av 
innovation och av de små och medelstora företagen deltagande kommer ytterligare att främja 
de mindre gynnade regionerna genom att bidra till sammanslutningen till nätverk och til! 
utvärdering och provning av ny metodik. 
UTVECKLING AV KONKURRENSKRAFT OCH SAMMANHÅLLNING PÅ 
NATIONELL OCH REGIONAL NIVÅ 
11. Det blir allt mer uppenbart att det krävs politiska nyckelinsatser på olika nivåer för att främja 
konkurrenskraften: 
• Strategisk planering på alla nivåer samt samarbetsfrämjande. 
• Utbildnings- och fortbildningspolitik. 
• Tillgäng till riskkapital. 
• Regleringspolitik. 
• Tillgång till "hård" och "mjuk" infrastruktur. 
• Strategier för företagsutveckling. 
12 Inom ramen för det stöd som kommer från strukturfonderna märks exempelvis en tydlig 
tendens att i mål-2-områden integrera FoTU och innovation i mer sofistikerade lokala 
ekonomiska strategier med syfte att uppnå och bygga ut konkurrensfördelar och överbrygga 
hinder. Mål-2-områden kan ofta dra nytta av storstäders ekonomiska fördelar. Så kan t.ex. 
grupperingar av industrier eller sektorer få nytta av storskal ighetsfördelar, tyst 
kunskapsöverföring och dynamiska nätverk. De har ofta också tillgång till sofistikerade 
telekommunikationsnät och hög,'koncentrerad efterfrågan pä de varor och tjänster som sädana 
nät ger upphov till. Norra Jylland i Danmark är ett bra exempel på hur en sådan 
integrationsstrategi fungerar (se ruta 3). 
Landsbygds- och kustområden däremot kommer att kunna utnyttja andra fördelar, bland vilka 
miljön och kanske turismen kommer att spela en roll. 
Ruta 3 
NORRA JYLLAND, DANMARK (MÅL-2) 
Norra Jylland har haft en mycket hög arbetslöshet till följd av nedläggningar inom 
rederibranschen och besläktade sektorer. De stora problemen var (och är än i dag, i viss 
utsträckning) bristande internationalisering, det relativt lilla antalet entreprenörer i förhållande 
till områdets storlek, brist på nyckel kunskaper samt en fast kärna av långtidsarbetslösa. Norra 
Jylland har ändå varit mycket framgångsrikt när det gäller att genomföra en utvecklingsstrategi 
som bygger på FoTU och innovation. Denna strategi omfattar följande: 
Integration av innovativ metodik, teknologi och teknik i traditionella industrier och tjänster 
införande av ny kunskap i utvecklings- och framställningsförfaranden samt tillämpning av nya 
material och utveckling av nya produkter. 
Främjande av tillvandring och tillväxt av högteknisk industri, utgående från samordning av 
vetenskap, forskning, teknisk utveckling och innovation, inte minst inom 
kommunikationstekniken och dess tillämpningar. 
Fortsatt och förbättrad utbildning för arbetstagare i syfte att optimera förvaltningens utveckling 
och behålla utbildad arbetskraft i regionen. 
Sedan 1989 har det privata näringslivet kunnat dra nytta av strukturfondernas stöd inom ramen 
för mål-2. Därigenom har intresset för att utveckla program som grundar sig på innovation 
vuxit bland de små och medelstora företagen. Sådana program ökar "kunskapshalten" i 
produkter, förvaltning och tillverkningsprocesser. Kontakterna mellan små och medelstora 
företag och forskningsinstitutioner har ökat, även om de i början snarast tog formen av 
"teknisk draghjälp" från FoTU-leverantörernas sida. På sista tiden har detta förhållande ändrats 
genom att de små och medelstora företagen har börjat påverka forskarna på en mer jämställd 
nivå. Fä mycket kort tid har nya vägvisande tillämpningar tor kommersiellt bruk eller för 
hushållen utvecklats inom tre olika sektorer: chip och kretsar, kommunikationsutrustning och 
bildanalysteknik. 
Det håller på att uppstå grupperingar som utvecklar dessa komplementära aktiviteter och 
utnyttjar storskalighetens fördelar. Universitetet i Aalborg har bidragit till denna fysiska 
samverkan genom sitt NOVI-initiativ (en forsknings- och teknikpark och tillhörande 
mekanismer för finansiering). I samarbete med olika viktiga företag har universitetet.också 
deltagit i Tredje och Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. •]. •.-'•,/ 
Norra Jylland.far allt större möjligheter att planera sin framtid, både övergripande|för olika 
områden inom politiken, och vertikalt mellan de olika myndighetsnivåerna. ; Tjugosju 
kommuner har ställt sig bakom den regionala strategin för ekonomisk utveckling. Därigenom 
har FoTU och innovation hamnat långt upp på prioriteringslistan när det gäller finansiellt stöd. 
Olika ministerier har inlett en dialog med regionen för att stödja den lokala utvecklingen. 
13. Det är viktigt ait se lit! ait FoTU- och innovationsstödet verkligen integreras i regionens 
produktionssystem. Regnenens FoTU- och innovationssystem, som inte längre enbart ses som 
något som styrs av tiligängsorientcrade forskningsinstitut, utan omfattar företag, beslutsfattande 
institutioner sami arbetsmarknaden, måste kunna anpassa sig till den lokala ekonomiska miljön. 
De mindre gynnade regionerna, som har det svårare med att dra till sig verksamhet med högt 
förädlingsvärde, kan dra särskilt stor nytta av att samordna sina FoTU- och 
innovationsstratcgier med de ekonomiska planerna. 
INTEGRATION AV FoTU ÖCH INNOVATION I REGIONAL EKONOMISK 
UTVECKLING : ' ~él, 
14. Följande slutsatser kan dras av den analys som presenterats ovan: 
• Offentligt stöd skall syfta till utveckling av samordnade ramar som i sin tur skall vara starkt 
markuadsinriktade (t.ex. riskkapital, tillträde till den inre marknaden osv.). 
• Sädana ramar skall beröra den miljö i vilken förelag (och i synnerhet små och medelstora 
företag) och Föll )- och innovâtiousaktörcr är verksamma. 
• Stödet skall utgå från effektiva och tillförlitliga bedömningar av de befintliga behoven. 
• Konsensus, samarbete och engagemang bland de viktigaste aktörerna är av största vikt. 
• Effektiv samordning på nationell och europeisk nivå skall eftersträvas, 
- för att undvika onödigt dubbelarbete i olika regioner, och 
- för att se till att de tekniska möjligheterna far större spridning. 
Därför har man kommit fram till att ett systematiskt tillvägagångssätt bör väljas för att försöka 
övervinna den ekonomiska klyftan genom att integrera FoTU- och innovationspolitikcn i den 
allmänna lokala och regionala ekonomiska utvecklingsstrategin. 
FoTU OCH INNOVATION - I/IT CKMKNSAMT ANSVAKSOMKÅDK 
15. Med tanke pä konkurrenskraft och sammanhållning finns det alltså ett klart behov av 
välformulerade, INTKCKKKADK STKATKGIKK FÖR FoTU OCH INNOVATION som är anpassade 
till regionernas ekonomiska utvecklingsprocess och samtidigt ingår i ett vidare europeiskt 
perspektiv via det nationella stödsystemet för FoTU och innovation. Strategin omfattar tre 
olika nivåer. 
- Den lokala eller regionala nivån 
i) har ansvar för analysen av regionala och lokala behov och resurser 
ii) skall bidra till utvecklingen av strategiska ramar för forskning, teknisk innovation 
och liknande verksamhetsområden, 
iii) skall bidra till genomförandet av de FoTU- och innovationsprogram med särskilda 
prioriteringar och åtgärder som man kommit överens om, och som lämpligen kan 
ulloras av specialiserade organ, samt 
iv) skall organisera strömlinjeformade, målinriktade och öppna regionala samarbeten 
för effektiv, strategisk planering av den ekonomiska utvecklingen och samordning av 
de politiska styrmedlen och de många olika finansieringskällor som krävs för att 
genomföra strategin och åtgärderna. 
Medlemsstaterna 
v) skall bestämma de nationella ramarna för stöd till FoTU och innovation, 
vi) skall utforma och skapa de nationella FoTU- och innovationsstrategierna och -
systemen, inbegripet tillgång till tekniska installationer och program för att göra det 
lättare för regionens företag att använda sådana anläggningar, samt 
vii) förbereda utvecklingsplaner som kan sam finansieras inom ramen för 
strukturfondernas verksamhet. 
Medlemsstaterna och EV 
viii) skall fastställa de långsiktiga strategiska målen för FoTU- och 
innovationspolitiken, utgående från en omfattande analys av FoTU- och 
innovationssystemens för- och nackdelar och de olika medlemsstaternas ekonomiska 
system, och 
ix) skall säkerställa att stödstrategierna är samstämmiga och att de tillgängliga 
styrmedlen är samordnade och inriktade på mål som är förenliga ined varandra. 
I delta sammanhang kan tvä viktiga strategiska plattformar nämnas. För det första grönboken 
om innovation och den tillhörande handlingsplanen, som utgör en gemensam ram for 
kommissionen och medlemsstaterna för att identifiera prioriteringar och samarbetsmöjligheter. 
Och for det andra har medlemsstaterna för att främja en bred debatt om de långsiktiga 
riktlinjerna för Europas territorialutveckling åtagit sig att sträva efter en regional 
ulvecklingsplanering i europeiskt perspektiv (ESDP). Denna väntas antas under våren 1999. 
16. Alla nivåer skall samarbeta om alt fastställa kriterier och mål för verksamheten, utveckla 
effektiva övervaknings- och utvärderingsförfaranden och anpassa de olika programmens 
tidsscheman till varandra. Kriterierna och målsättningarna för verksamheten bör utgå från god 
kunskap om FoTU- och innovationspolitikcns allmänna inverkan på regional utveckling och 
sammanhållning. En grundlig undersökning av stödverksamheten kommer att göra det möjligt 
att fastställa exaktare prestationsindikatorer. 
17. Genomförandet av en bredare FoTU- och innovationsstrategi kommer så småningom att 
anpassas i detalj till de förhållanden och möjligheter som råder i regionerna och på platsen. Det 
finns dock ett antal viktiga åtgärder som ingen medlemsstat eller region kan kosta på sig att 
bortse frän. Innovalionsfrämjande, industrisamarbete och sammanslutning i nätverk, samt 
förstärkning av de mänskliga resurserna kommer i större eller mindre utsträckning att ingå i alla 
strategier. 
TRK PRIORITERINGAR 
IN NO VA I IOSSFRÀM.JANI )K 
18 Ett grundläggande förslag i meddelandet är att sammanhållningspolitiken bör ändras från att i 
första hand vara inriktad på främjande av forskning och teknisk kapacitet i renodlad form, på 
ett tidigt stadium i utvecklingsprocessen, till att bidra till åtgärder som gör att FoTU- och 
10 
innovaîionssatsningar kar* leda till ekonomisk verksamhet. Följande viktiga aspekter av 
innovationsfrämjande kan nämnas i detta sammanhang: 
i) Innovâtionsstialeg^er måste inriktas på efterfrågan genom informationsprogram for alt 
sprida kunskap om teknik och förbättra innovalionsförvallningen Mänga förelag, inte 
mins! de små och medelstora företagen, anser fortfarande all innovation är en extra 
belastning och utgift, snarare än en möjlighet och investering i framtiden. Små och 
medelstora företag är inte alltid medvetna om sina egna behov (t.ex. tillgång till de 
internationella marknaderna) och kanske inte ens söker efter lösningar. Små företag som 
utvecklar forskningsresultat saknar oftast möjligheter att sälja dessa. 
ii) Utvecklingen av genomgripande kvalitetsförvaltning på regional och lokal nivå bör 
prioriteras, eftersom man därigenom skulle kunna stimulera efterfrågan på innovation 
(särskilt hos små och medelstora företag) ock öka företagens konkurrenskraft. Detta 
förutsätter en dialog mellan alla ekonomiska aktörer (ruta 4). 
Ruta 4 
EUROMANAGEMENT 
Euromanagement-prdgrammet kan tillämpas både på nationell och lokal niya/Försf inraTtäs^ién 
gemensam metod for.att stödja små och medelstora företag på de områden soni är viktigast föi 
deras existens ei'ïer^iuiylbci .=,(tléx^-.miljöy---FöTIJy^siwdtuxli^Hng^ certifiering, kvalitet^ osV.) 
Därefter utför konsulter .kontroller i små och medelstora företag .som i är verksamma^nöm 
relevanta områden, i syfte att bedöma företagens styrkor och*svagheter,samt avgöra^hiir 
benägna de är att delta i ETJ-prögram! Utvärderingen av rapportérna^från"dessa kontroller är av 
stort intresse för specialiserade konsulter, myndigheter och små och medelstora företag, 
eftersom de gör det möjlig att identifiera provnings- och benchmarking-initiativ i hela Europa 
iii) Utvecklingen av nya mekanismer för finansiering och förvaltning som är anpassade till de 
mindre gynnade regionernas ekonomiska struktur och som tar hänsyn till behovet av 
alternativa finansieringsformer och upprättandet av direkta förbindelser till 
finansmarknaderna (ruta 5). 
Ruta 5 
DET GLOBALA CDTI-STÖDET 
Det globala CDTI-stödet (Centrö para el Desarrollo Technologico Industrial) i GSR för 
Spaniens -regioner är ett annat intressant program. Det globala CDTI-stödet är ett'styrmedel 
som ingår i GSR för Spaniens mål-1-områden och som innebär att tekniska projekt rom 
föreslås av företag kan samfinansieras (med upp till 50 % av de totala projektkostnaderna) och 
antingen helt slippa att återbetala pengarna om projektet misslyckas, eller, om projektet lyckas 
få betala tillbaka pengarna över en femårsperiod med början efter det att projektet slutförts, 
utan ränta. Ingen säkerhet krävs. Så snart medlen har återbetalts förs'de in i systemet'igen för 
att finansiera nya projekt , 
11 
iv) Rationalisering av tjänsteöverskottet i medlemsstaterna för att åstadkomma att de erbjudna 
tjänsterna blir mer specialiserade och målinriktade. 
v) Främjande av andra lämpliga åtgärder som kan bidra till innovation, inbegripet 
stöd till yrkesmobilitet och nya arbetsprogram som bidrar till ökad sysselsättning, 
samarbete mellan forskningsinstitut (offentliga och privata) och små och medelstora 
företag, 
effektivt utnyttjande av informationstekniken, 
uppmuntran till bildande av nya företag (t.ex. från universitet eller större företag som är 
verksamma inom FoTU- och innovationsområdet) genom stöd i form av riskkapital, 
immaterialrättstrategier, i synnerhet till förmån för små och medelstora företag. 
mekanismer för att främja FoTU inom företagen i syfte att öka antalet företag som 
genomfor FoTU-verksamhet, och i synnerhet uppmuntra "nybörjare". 
vi) Erfarenheter av god sed där grupperingar uppstår i forskningscentra, universitet, 
forsknings- och teknologiparker, i syfte att 
• utveckla kommersiella tillämpningar ur forskningen pä detta område, 
• använda den finansiella och kommersiella expertis som erbjuds av "forctagsänglar" och 
riskkapitalfonder för alt skapa nya företag som kan utnyttja sådan teknik och erövra nya 
marknader, 
• använda teknik till förmän för lokala samhällsgrupper, t.ex. i form av optimerad nättillgång 
till offentliga tjänster eller nät för information till allmänheten och för utbildningsändamål. 
FÖRliATlRADE NÄTVERK OCH ÖKAT SAMARBETE MED INDUSTRIN 
19. Det ökande trycket från marknaden, främst i form av globalisering, avreglering, ändrad 
efterfrågan, nya samhällsbehov samt vetenskapliga och tekniska utvecklingar gör att innovation 
blir allt mer komplicerad, dyr och riskfylld. Om man vill klara av denna komplexitet räcker det 
inte med att köpa avancerad utrustning eller ha tillgång till ny teknik. 
Dessutom finns det behov av att integrera innovation i andra aspekter av företagsutveckling 
(marknadsföring, utveckling av de mänskliga resurserna, kvalitetskontroll) och av att skapa 
mekanismer lör återkoppling i företagsförvaltningen. Eftersom små och medelstora företag 
oftast saknar de strukturer som kännetecknar stora företag måste de anlita hjälp utifrån. Därför 
måste strategiska ingrepp utgå från korrekt kunskap om de mekanismer som påverkar de små 
och medelstora företagens nätverkskapacitet. Följande element är av betydelse vid 
utvecklingen av en strategi: 
• Utveckling av fungerande kanaler för information om och tillgång till teknik, samt 
möjligheter att förändra och utvidga dessa kanaler genom nätverkssammanslutningar. 
• Identifiering av klyftor (i fråga om kommunikation eller kultur) mellan små och medelstora 
företag och den infrastruktur som tillhandahåller tekniken. 
• Främjandet av företagsnät för att uppmuntra till företagsintern utbildning och upprättandet 
av gemensamma strategier för att stärka marknadspositionerna. 
12 
• Upprättandet av regionala grupperingar av entreprenörsföretag, eftersom 
entreprenörsvcrksamhet ofta spelar en mycket viktig roll i de mindre gynnade regionernas 
produktionsstrukturer. 
• Utveckling av projekt för provning av ny teknik Och tekniköverföring för att visa fördelarna 
med ny teknik och innovativa processer. 
• Integration av innovationsälgärdernas sociala aspekter. 
• Kunskap om de organisatoriska och geografiska villkoren för teknikstöd och -överföring i 
syfte att främja en skräddarsydd och differentierad behandling av teknikstöd. 
20. Kommissionen har utvecklat en rad styrmedel som skall främja sammanslutningen i nät, 
uppmuntra till industriellt samarbete och stimulera samarbete mellan den offentliga och privata 
sektorn (se ruta 6). 
Ruta 6 ?m» 
?$£;: 
Sådana gemenskapsnätverk som'téknikförmedlingscentra, Euro-infocentra och Europeiska nät 
och tjänster, kan ge stod tilCminilre gynriacle region^ 
deltagande i gemenskaperis verksamhet och förbättrar deras förmåga att ta emot ny teknikioch 
innovation. Exempelvis har kommissionen sedan ,1984 givit'stöd till ett nät av företags^ och 
innovationscentra (BIC). Dessa här fördelen att de är sammanlänkade till ett internationelltHät 
(det europeiska BIC-nätet), som' förvaltas centralt och på nationell nivå. Därigenom säkerställs 
kunskapsöverföringen och ljhderlättas 'samarbetet mellan^ företag över regions- 'och 
nationsgränserna. Dessa nät måste anpassas ännu mer,till behoven hos de lokala1 aktörer som 
har hand om utveckling och "genomförande av regionplanering och företagsstrategier gsom 
syftar till att sätta upp eller förstärka lokala innovationssystem, 
i 
REGIONALA INNOVATIONSSTRATEGIER - FALLET WALES 
i (i .1 * " 
i H i , -
RIS (Wales), den f.d. regionala teknikplanen, som samfinahsierades enligt artikelJ10, i 
förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden ledde till konsultation med "över 700 
personer som representerade över 600 organisationer. Som resultat av den slutliga regionala 
teknikplanen identifierades 60 nyckelprojekt inom alla olika sektorer i Wales näringsliv. 
Projekten håller nu på att genomföras (t.ex. Welsh Business Angels Network, program för 
fortbildning och placering av personer med högskoleexamen, Wales expertiscentrum, ett 
program för införande av ny teknik i små och medelstora företag). Inom ramen för mål-2~ 
programmet för industrin i södra Wales (1997-1999) har dessutom de priorile/ingar som 
fastställdes i den regionala teknikplanen tagits med i de olika åtgärderna: cirka 20 % av hela 
programmet är inriktat på denna åtgärd, vilket innebär investeringar på över 90 miljoner £, 
varav knappt 40 miljoner kommer från strukturfonderna. 
FÖRliATIRAD MANSKIJC POTENTIAL 
21. De mänskliga resurserna är av avgörande betydelse för konkurrenskraft och 
utvecklingsprocesser, som i allt större omfattning grundas på kunskap. Därför bör man 
satsa på följande aspekter: 
13 
i) Utbildning. 
ii) Utveckling av återkopplingsmekanismer mellan den privata sektorn och tekniska institut 
och universitet (samarbete). 
iii) Placering av akademiska forskare i förelag och fri rörlighet pä del internationella planet 
(utbyten mellan institutioner i utvecklade och mindre gynnade regioner). Sådant utbyte 
ingår bl.a. i ramprogrammet för forskning och utveckling (se ruta 7). 
Ruta 7 '. ,. , .^ . ' \v \ , ',' ''', 
MARIE CURIÊ-STIPENDIER 
I programmet för utbildning och fri rörlighet för forskare som bl.a. omfattar Marie Cufie 
stipendiesystemet för avancerad forskarutbildning, ingår särskilda aspekter som kan vara till 
direkt nytta för mindre gynnade regioner. Ett exempel är Marie Curie-återvändarbidragen för 
hemvändande forskare. De uppmuntrar forskare från mindre gynnade regioner att återvända till 
en mindre gynnad region i sitt hemland. De planerade Marie Curie-utvccklingsstipendierna för 
värdinstitutioner skall bidra till utvecklingen av kompetenser i existerande institutioner i 
mindre gynnade regioner. Forskningsinstitutioner i mindre gynnade regioner som behöver 
utveckla nya kompetensområden kan delta i denna aktivitet, som också syftar till att främja 
unga och mer erfarna forskare som tas emot vid dessa institutioner. Marie Curie-stipendier tor 
etablerade forskare skall bidra till utbyte av erfarna forskare mellan näringsliv och den 
akademiska världen (i båda riktningar), och, genom en särskild del av detta program, en 
Överföring av erfarna forskare till mindre gynnade regioner. Andra typer av verksamhet som 
för närvarande diskuteras inom ramen för Marie Curie-systemet skulle kunna bidra på ett mer 
indirekt sätt. Ett exempel vore åtgärder för att uppmuntra forskare med doktorsexamen att 
stanna i gemenskapens forskningscentra, eller värdstipendier till näringslivet .somj synnerhet 
skulle uppmuntra små och medelstora företag att ta emot unga förskare genom särskilda 
åtgärder. En öppning av stora forskningsinfrastrukturer för forskargrupper som normalt sett 
inte skulle ha tillgång till sådan infrastruktur är ett annat mål som diskuteras i samband me<j 
nästa ramprogram. 
22. Del är vikligt att komma ihåg att de små och medelstora förelagen behöver administrativ hjälp 
lör att kunna ta ät sig ny teknik. Del räcker inte att förbättra tillgången till tekniken för att 
uppnå bästa resultat. Utveckling av utbildningsprogram inriktade pä teknikförvaltning, och 
vidareutbildning avseende ny teknik för personalen i de små och medelstora företagen är därför 
av största vikt. Gemenskapens verksamhet kan bidra till att detta mål uppnås på följande sätt: 
Större insatser kan göras för att öka investeringen i mänskligt kapital och livslång inlärning i 
de mindre gynnade regionerna. Strukturfonderna kan ge stöd till program för placering av 
personal med högskoleutbildning, som skulle kunna skräddarsys efter lokala förhållanden 
och behov. Ett sådant program skulle exempelvis i början kunna bidra till små och 
medelstora företags utgifter när de anställer en lämplig person med högskoleutbildning. När 
den proportioner liga stödandelcn minskar stegvis under en fastställd period kan företagen 
komma att inse vilket tillskott det varit för deras verksamhet, och i många fall behålla den 
anställde i fråga. 
14 
Europeiska socialfondens verksamhet inom det nuvarande mål-4 är därför inriktad på att 
öka arbetstagarnas kvalifikationer, förvaltningsförmåga och sysselsättningsperspektiv. 
Därigenom vill man inom hela unionen tillfredsställa arbetstagarnas behov av att anpassa 
sig till förändringarna inom industrin och inom produktionssystemen. Det nya föreslagna 
mål-3 (som omfattar det nuvarande mål-3 och -4) kommer att förstärka och följa upp denna 
insats. 
I detta sammanhang bör man främja tillämpningen av informations- och 
kommunikationsteknik i utvecklingen av distansundervisningssystem som ökar tillgången 
till utbildning, inte minst för små och medelstora företag, lågutbildad arbetskraft och 
långtidsarbetslösa. Man bör även främja stödsystem för distansarbetare. 
SLUTSATSER •; ; '-&XW'. 
23. FoTU- och innovationspolitiken måste integreras i regionernas produktionsstrukturer. Detta 
innebär att regionala aktörer skall identifiera resurser och använda dem för strategiska regionala 
prioriteringar. 
En integrerad FoTU- och innovationsstrategi bör utgå från samarbete mellan lokala och 
regionala organ, medlemsstaterna och Europeiska unionen. Strategin bör främja innovation, 
förbättra nätverkssammanslutningarna och det industriella samarbetet samt stärka den 
mänskliga potentialen, samtidigt som den skall vara anpassad till den berörda regionens 
institutionella, socioekonomiska och kulturella förhållanden. Kommissionens uppgift är att 
skapa ramarna för att detta skall kunna uppnås. 
24. Regionerna bör skapa och utveckla en samordnad FoTU- och innovationsstrategi, utgående från 
behoven i regionens ekonomiska struktur, för att stegvis förbättra innehållet i de regionala 
utvecklingsplanerna under nästa strukturstödsperiod. 
Medlemsstaterna bör i samarbete se till att nationella strategier på detta område kompletterar 
varandra och bidrar till att tillfredsställa de behov och utnyttja de möjligheter som identifierats 
på regional nivå och på gemenskapsnivå. 
Slutligen uppmanas medlemsstaterna att inom ramen för ESDP:s verksamhet ta vederbörlig 
hänsyn till de rekommendationer som framförs i detta meddelande. 
25. Kommissionen har följande mål: 
• Integration av FoTU och innovation i framtida strukturprogram. Detta meddelande skall 
ligga till grund för utarbetandet av riktlinjer för strukturstöden inom FoTU- och 
innovationsområdet, samt utgöra en referens för preliminär utvärdering av hur samstämmig 
den FoTU- och innovationsverksamhet som omfattas av de regionala utvecklingsplanerna 
är. 
• Utnyttjande av de erfarenheter som gjorts i samband med det nuvarande regionsstödet och 
med de olika strategierna beträffande informationssamhället i syfte att nå fram till en 
konsoliderad "bottom-up-metod" som tar hänsyn till regionernas behov och är förenlig med 
subsidiaritetsprincipen. 
• Uppmana medlemsstaterna att tillsammans utveckla väl avstämda prestationsindikatorer för 
FoTU och innovation, innan nästa programperiod för strukturfonderna börjar. Dessa 
indikatorer skall användas vid övervakning och utvärdering av strukturstöd. 
15 
• Förstärkning av gränsöverskridande samarbete mellan forskningscentra i regioner som ännu 
inte är tillräckligt utvecklade på det tekniska planet och forskningscentra i andra regioner. I 
detta sammanhang skall olika typer av frivilligt samarbete främjas, exempelvis 
- fortbildningskurser i forskningscentra (ESF), 
- optimerade strukturer och bättre vetenskaplig utrustning i de stödberättigade 
regionerna (ERDF), 
- upprättande av transnationella konsortier (eller europeiska ekonomiska 
intressegrupperingar, EEIG) för forskningsprogram inom FoTU-ramprogrammen. 
Inbjuda länderna i Central- och Östeuropa och Cypern att utveckla en lämplig FoTU- och 
innovationsstrategi på regional och nationell nivå. Dessa strategier kommer att beaktas inom ramen 
för ländernas respektive anslutningsramar som fastställts av Europeiska rådet i Luxemburg. 
Kommissionen kommer att stimulera utbyte av expertis mellan kandidatländerna och 
medlemsstaterna. 
Upprättandet av en interaktiv europeisk webplats för FoTU och innovation som skall fungera^om 
en länk mellan regioner, medlemsstater och anslutningsländer 
16 
NYCKELTEftMÊR ' ^:)%Må 
ADAPT Gemenskapsinitiativ som skall göra det möjligt att förutse och förbereda 
förändringar i företagens sysselsättningsstruktur. 
BERD Business expenditure on Research and Development ('företagens utgifter till 
forskning ock teknisk utveckling) 
BIC Business Innovation Centres (företags- och innovationscentra) 
BRITE-EURAM / CRAFT 
Materialprogram i Fjärde ramprogrammet / Initiativ för att främja små och 
medelstora företags deltagande i gemenskapens forskningsprojekt. 
ERDF European Regional Development Fund, (Europeiska regionala utvecklingsfonden) 
ESDP European Spatial Development Perspective, (program för fysisk planering inom 
gemenskapen) 
ESF Europeiska social fonden 
FoTU Forskning och teknisk utveckling 
GERD Gross Expenditure on Research and Development (bruttonationalutgifter till 
forskning ock teknisk utveckling) 
GSR Gemenskapens stödramar (program i mål-1-områden) 
RIS Regionala innovationsstrategier 
RISI Regional Information Society Initiatives, (regionala initiativ beträffande 
informationssamhället) 
RITTS Regional Innovation and Technology Transfer Strategies and Infrastructures, 
(regionala strategier och infrastrukturer för innovation och tekniköverföring) 
SPD Single Programming Documents (program i mål-2 och mål-5b-områden) 
TSME Technology Stimulation Measures for SMEs, (teknisk stimulans till små och 
medelstora företag) 
17 
TABELL 1 
FoTU: Grundläggande indikatorer 
1995 
CRUN0LAGGANDE UPPG1FTE 
••_: '•:: int;(1000) 
\ •,.-;,:.,:! (1000) 
HNi" . miljonerccu) 
'.'»;• *ap'na 
'' • miljonerccu) 
per invanarc (1000 ecu) 
;%avBNP 
-vrsonal 
".. av arbetsstyrkan 
foil7 i offentlign seldom" 
• • . '<!) i % av lotala budgctcn 
•••..: KI)i%avBNP 
;•;•;•!•> :-oaBNP 
-IVJNUIKII iGOVocliJIFS 
. u o av total 1'oTU- pcrs. 
loTl i den pnvata ^sejetorn^-^^ 
:i! •'> (miljonerecu) 
•",:ivRNP 
• \. avCil-RD 
!. •:' -personal i den privata scktorn 
: ';, av arbctsslyrkan 
%av total FoTU-pers. 
. . .::opeiska patentansflkningar 
:cr miljoner invanare B 
10137 
4183 
205852 
20307 
327 
1,61% 
1,23% 
1,95% 
0,06% 
0,44% 
47% 
1,09% 
67% 
0,65% 
53% 
94 DK 
5228 
2796 
132474 
25340 
462 
1,82% 
1,71% 
1,79% 
0.32% 
0,41% 
47% 
'%. " 
1,10% 
60% 
0,92% 
53% 
119 D 
81661 
3S961 
1845177 
22596 
515 
2,2S% 
1 1,52% 
3.60% 
1 0.34% 
1 0.43% 
1 46% 
1.51% 
66% 
0,82% 
' 54% 
16S F 
58138 
25033 
1176205 
20231 
473 
2,34% 
1.58% 
4,33% 
0.49% 
0.38% 
50% 
~ '- - • 
1,44% 
62% 
0,80% 
50% 
95 I 
57301 
22607 
831376 
14509 
151 
1,04% 
1 0,86% 
1,65% 
0.22% 
0,26% 
1 62% 
* "tjjf^w*^. 
0,56% 
54% 
1 0,33% 
1 38% 
46 NL 
15459 
7304 
302543 
19571 
403 ' 
2,06% ' 
1,47% ' 
,:„,,,.., ^,.-..» -
2,70% 
0,37% 
0,58% ' 
60% ' 
,' s^ff**' * 
1,09% 
53% ' 
1 0,59% ' 
40% ' 
116 A 
8047 
3842 
172372 
21422 
339 
1,58% 
1,18% 
2,37% 
0.12% 
0,50% 
59% ' 
0,83% ' 
52% 
0,49% 
41% ' 
99 FIN 
5108 
2429 
95599 
18716 
443 
2,37% 
1,97% 
, , . . 
2,90% 
0,41% 
0,46% 
49% 
**' ^ — 
1,50% 
63% 
1,00% 
51% 
172 S 
8827 
4498 
176275 
19970 
689 
3,45% 
1,95% 
•-'.- • 
3,17% 
O.I3*'o 
0.63% 
45% 
• 
2.68% 
78% 
1,08% 
55% 
199 UK 
58606 
28404 
841571 
14360 
295 
2,05% 
1,22% ' 
- - -.-
2,27% 
0,30% 
0,39% 
44% ' 
.» 
1,34% 
65% 
0,68% 
56% 
79 EUR 11 2 
308511 
140057 
5779444 
18733 
384 ' 
2,05% ' 
1,37% ' 
-
2,93% 
0,33% ' 
0,41% ' 
49% ' 
• .: 
1,30% ' 
64% ' 
0,69% ' 
51% ' 
108 EUR 4 
63179 
25948 
643889 
10192 
83 ' 
0,82% ' 
0,73% ' 
-., . , -v 
1,62% ' 
0,16% ' 
0,24% 
73% ' 
,. <„ •** -»•»-
0,35% ' 
45% ' 
0,20% ' 
27% ' 
11 EL 
10454 
4201 
87416 
8362 
40 ' 
0,48% * 
0,83% 
0,67% ' 
0,13% 
0,22% 
89% ' 
0,11% ' 
24% ' 
0,09% ' 
11% ' 
4 E 
39210 
15561 
428091 
10918 
87 
0,80% 
0,73% ' 
' -
1,96% ' 
0,17% 
0,25% 
71% ' 
0.37% 
46% 
0,21% ' 
29% ' 
12 IRL 
3598 
1434 
49215 
13677 
192 
1.41% 
1.14% 
' . '** 
1,09% 
0.14% 
0.2">% 
54% 
; ---jr 
0.99% 
70% 
0,53% 
46% 
37 P 
9917 
4753 
79166 
7983 
47 
0,61% 
0,53% 
•*>•'---* 
1,61% ' 
0,16% ' 
0,21% 
69% 
0,12% 
20% 
0,16% 
31% 
2 
. .;::;: IIlit.lt ej 
i>;-ilici om |icrsoiial är antal personer 
.is.uulc vii\olktnscr (ilUI> - ltiulliili.ilii>n.iliil;tt!vT 1 .il U 
CiUVLKI) - SuilijM l'o ll.-ar.fier 
HF.RD-IoTlJ-utgilierilir.f; 
IU-UO - lo I U-utgiltcr i nr.s (iltAOKI) - Sl.itlifi lnhh-.etaiiship for FoTll 
GOV - Statlig sektor 
IIF.S-Högskolesektor 
HES - Företagssektor 
TABELL 2 
•VITI: Grundläggande indikatorer 
Recionala skillnader 
TYSKLAND4 
1993 FRANKRIKE3 
1994 ITALIEN 
1994 SPANIEN 
1994 PORTUGAL 
1995 GREKLAND 
1993 EUR11 
1995 EUR4 
1995 
GRlJNDLÄGGÄ^EUPPGlFTER 
«.ii-'RH (Miljoner ecu) 
per invånare (1000 ecu) 
i % av BNP 
i >vl l!-personal 
i % av arbetsstyrkan 
FoTU i den offentliga sektorn 
ii O Y FRI) 
per invånare (1000 ecu) 
i % av BNP 
III Rl) i % av BNP 
i .i i 1 -personal i GOV och HES 
i "u av sammanlagd FoTU-personal 
lo FD i den privata sektorn 
I'I Rl) (Miljoner ecu) 
i % av BNP 
i % av GERD 
! o rl.'-personal i den privata sektorn 
i % av arbetsstyrkan 
i % av sammanlagd FoTU-personal 
.\:.i;ii europeiska patentansökningar 
per miljoner invånare Obj 1 icke-obj 1 
179 54 S 
1,78% 2,46° o 
52 7S 
0,52% 0,35% 
0,62% 0,41% 
0,64% 1,70% 
36% 69% GERD< GERD> 
21 94 
1.25% 3,49% 
0,65% 2,16% 
3 15 
0,20% 0,56% 
0.11% 0,29% 
31% 30% 
0.93% 2,60% 
75% 75% 
0,46% 1,50% 
71% 69% 
23 176 65 172 Obj 1 icke-obj 1 
67 211 
0,64% 1,20% 
0,49% 0.97% 
12 46 
0,11% 0,26% 
0,33% 0,25% 
83% 57% 
0,19% 0,69% 
30% 57% 
0,09% 0,42% 
17% 43% 
7 61 Obj 1 icke-obj I 
44 151 
0,50% 1,18% 
0,54% 1,20% 
7 
0,08% 
0,28% 34 
0,27% 
0,24% 
86% 64% 
0,13% 0,66% 
27% 56% 
0,08% 0,43% 
14% 36% 
5 20 Rest Lissabon 
30 81 
0,46% 0,81% 
0,38% 0,80% Rest Attiki 
26 
0,36«5 57 
0,67% 
0,63% 0,96% 
3 
0,05% 
0,20% 
67% 31 
0,31% 
0,21% 
72% 8 
0,12% 
0,17% 18 
0,21% 
0,24% 
0,10% 0,14% 
23% 18% 
0,13% 0,23% 
33% 28% 88% 81% 
0,07% 0,22% 
20% 33% 
0,07% 0,18% 
12% 19% 384 ' 
2,05% ' 
1,37% ' 
61 
0,33% 
0,41% 
49% 
1,30% 
64% 
0,69% 
51% 
108 83 
0.82% 
0.73% 
16 
0,16% 
0,24% 
73% 
0,35% 
45% 
0,20% 
27% 
11 
Alla uppgifter om personal är antal personer K.IM.I I uiosl.it 
' Uppskattning 2 Uppgifter för Luxemburg saknas 
Första kolumnen omfattar genomsnitten för alla franska regioner vars GERD (i % av BNP) ligger under landets medel (2,38 %) 
Si.îiisiik över regionala FoTU-utgifter och FoTU-personal inom högskolesektorn saknas ecu: gällande växelkurser 
. ,1 IM>- Brmtoulgifier för FoTU 
> ,; i\ ! \s\ » I o H !-ut»ifler i ilen slatlisu sektorn 
^ ill Kl) - loFU-utgilterilinS 
^ Hl KD r.rm-uiuiltcr i lll-S ( i( >V - Slatsseklom 
IIFS-Högskolesektorn 
BFS - Företagssektorn 
TABELL 3 
FoTU Grundläggande indikatorer 
Strukturfonderna 
19S9-1993/1994-1999 
1989-1993 1994-1999 
miljoner ecu 
mål-i 
mal-6 
mâl-2 
mål-5b 
Regionala mål totalt 
mâl-3/4 
mål-3 
mal-4 
maloa jordbruk 
mâl-5a fiske 
Icke-reginnala mil totalt 
Alla mil 
Gemenskapsinitiativ 
TOTALT TOT FoTU % 
43.818 1.280 2,92% 
6.130 705 11.50% 
2.232 32 1,43% 
52.180 2.017 3,87% 
6.669 453 
3.523 
579 -
10.771 453 4,21% 
62.951 2.470 3,92% 
5.285 1.450 27.44% 
68.236 3.920 5,74% lOr Foil % 
93.972 5.049 5.37% 
697 58 S.2S% 
15.352 2.580 I6.S0% 
6.860 142 2,06% 
116.881. 7.827 6,70% 
12.938 
2.246 
5.251 
885 
21.320 0 0,00% 
138.201 7.827 5,66% 
14.018 690 4.92% 
152.219 > 8.518 5,60% 
Källa: uppgifter frän GDXII 
O 
COMMISSION EUROPEENNE 
DIRECTION GENERALE XVI 
POLITIQUE REGIONALE ET COHESION UNION EUROPEENNE - EUROPEAN UNION 
Article 10 du FEDER : Actions innovatrices en coopération avec la DC XIII, le Programme Innovation 
Article 10 o/ERDF: Innovative measures in cooperation witli DG XIII, the Innovation Programme 
Stratifies Régionales d'Innovation (R.I.S.) ct Infrastructure* el Stratégies Rérinnales de Trimsfen de Technologie el de Julian à l'Innovation (R.l. T T S , 
Regional Innovation Stratégie i (R.l.S.) and Regional Innovation and Technology Trantfer Infrastructures and SlratesUi (R.I.T.T.S.) 
* LEGENDE-LEGEND 
ES R.I.S. 4 RJ.T.T.S. 
Cette carte n 'a aucun statut légal. 
CE-DGXV1G1S, taure. GISCO. X\7-.\.2 
ihti map has no le^jl iiatus. 
EC - DGXVinix i-iurc! GISCO, \ '• !• I •Projets pilotes RJ.S. 1996-98 
(T compris projets pré-pilotes RTP1994-96) 
R.I.S. pilot projects 1996-98 
(pn-pUot projects RTP 1994-96 Included) 
fXfgS Projets RJ.T.TSprésélectionnés 199S-9S 
tafeia R.I.T.T.S preselected projects 199S-9H 
A/ Frontières Nationales 
National Boundaries 
Frontières de Retiens (NITS 2) 
Kegtonal Boundaries (NL'TS2/ Les territoires non continentaux et outre-mer des Etats Membres 
Non continental and overseas areas of Member States 
* J i 
.14 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 275 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 04 12 15 
Katalognummer : CB-CO-98-362-SV-C 
ISBN 92-78-36934-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg