[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 7.6.2006

KOM(2006) 272 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Galileo-programmet – en lägesbeskrivning

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Galileo-programmet – en lägesbeskrivning

Galileo är det största industriella projekt som någonsin inletts på Europanivå, det första europeiska offentlig-privata partnerskapet och den första offentliga infrastruktur som tillhör Europainstitutionerna. De trettio satelliterna i konstellationen är placerade på tre olika omloppsbanor och har utformats för att täcka hela jorden på ett optimalt sätt, något som inte är möjligt med konstellationerna inom de nuvarande GPS– och GLONASS-systemen. Galileo kommer därför att bli en ny världsomspännande offentlig tjänst med en precision utan motstycke i sina bestämningar av positioner i tid och rum över hela planeten. Medan den tjänst inom GPS-systemet som är tillgänglig för allmänheten för närvarande erbjuder en precision på fem till tio meter, kommer alla tjänster som erbjuds av Galileo att ha en precision på mindre än två meter, och för den kommersiella tjänsten ligger denna precision till och med under en meter. De fem olika tjänster som erbjuds av Galileo[1] kan tillfredsställa alla potentiella användares behov och det överallt i världen.

Galileo ligger fullständigt inom ramen för tillväxtstrategin i Lissabonprogrammet.

Några siffror för att illustrera omfattningen av satsningen: År 2005 uppgick världsmarknaden för varor och tjänster i samband med satellitbaserad radionavigation till 60 miljarder euro. Dess årliga tillväxttakt har legat på 25 procent under de fem senaste åren. För 2020 uppskattas årsomsättningen i hela världen på de aktuella marknaderna ha nått 300 miljarder euro och tre miljarder mottagare väntas vara i drift. Bara inom Europeiska unionen förväntas 150 000 nya arbetstillfällen, huvudsakligen inom de högteknologiska sektorer som är av betydelse för forskning, tillämpning och tjänster på området.

1. UPPRÄTTANDE AV INFRASTRUKTUR I RYMDEN OCH PÅ MARKEN

Den första experimentsatelliten, GIOVE A, sändes upp från kosmodromen i Bajkonur den 28 december 2005. Den överförde framgångsrikt samtliga signaler som gör det möjligt att säkerställa utnyttjandet av de frekvensband som det europeiska systemet för satellitbaserad radiokommunikation tilldelades på världsradiokonferenserna 2000 och 2003.

Den andra experimentsatelliten, GIOVE B, skulle kunna sändas upp i slutet av 2006. Den kommer att bära med sig annan avancerad teknisk utrustning, t.ex. det atomur baserat på passiv vätemaser som kommer att bli det mest exakta atomur som någonsin sänts upp i rymden. Med hjälp av denna tekniskt mycket avancerade utrustning kommer Galileo att kunna erbjuda positionsbestämningar med klart högrer precision än de som är möjliga med de nuvarande systemen.

Parallellt med detta inleddes i december 2004 de industriella verksamheterna under fasen för validering i omloppsbana. Kontraktet för denna fas, som omfattar ett belopp på 1 038 miljoner euro, undertecknades i Berlin den 19 januari 2006. Dessa nya verksamheter kompletterar dem som redan inletts eller skall inledas för att avsluta utvecklingsfasen. Europeiska unionen och ESA står för var sin hälft av den totala kostnaden för den nya fasen, cirka 1 500 miljoner euro.

Även i fråga om fasen för validering i omloppsbana står Europeiska unionen och ESA för var sin hälft av kostnaderna. Den kommer att avslutas under år 2008 med upprättandet av de första kontrollstationerna och uppskjutningen av de fyra första satelliterna i konstellationen.

2. UTVECKLINGEN AV FÖRHANDLINGARNA OM KONCESSIONSAVTALET

Från första början av Galileoprogrammet har rådets önskan varit att projektet skall drivas som ett offentligt-privat partnerskap. En koncessionslösning har sedan framstått som mest lämpad med hänsyn till programmets särskilda egenskaper. Den går ut på att en privat enhet ges ensamrätten till infrastrukturen för en tjugoårsperiod i utbye mot att den svarar för minst två tredjedelar av kostnaderna för uppbyggnaden av infrastrukturen. Det gemensamma företaget Galileo, som bildades genom rådets förordning av den 21 maj 2002[2], har till uppgift att leda programmets utvecklingsfas och genomföra förfarandet för att välja den blivande koncessionshavaren. Infrastrukturen kommer att fortsätta att vara i offentlig ägo, eftersom den kommer att ägas av Europeiska tillsynsmyndigheten för globala satellitnavigeringssystem (nedan: ”tillsynsmyndigheten”), en gemenskapsbyrå som inrättades genom rådets förordning av den 12 juli 2004[3]. Tillsynsmyndigheten skall underteckna koncessionsavtalet och vara koncessionsgivande myndighet.

Förhandlingar med ett konsortium bestående av åtta partnerföretag (Aena, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Inmarsat, Thales et TeleOp) inleddes efter det att ett konsoliderat anbud överlämnats den 20 juni och 21 oktober 2005.

En första förhandlingsomgång ledde till att en överenskommelse uppnåddes den 17 februari 2006 om de principer som skall iakttas under det fortsatta förfarandet.

Den metod som tillämpas på förfarandet innebär att frågorna om uppdelningen av riskerna och de andra grundläggande frågorna utreds innan man övergår till konsekvenserna av dem och de ekonomiska åtagandena. I enlighet med principerna för ett offentligt-privat partnerskap förs förhandlingarna i etapper där det utvärderas vilken part – privat eller offentlig sektor – som har de bästa förutsättningarna för att ta på sig var och en av de påvisade riskerna. På detta sätt har nio riskkomplex fastställts: överskridande av kostnaderna, genomförande, prestanda, utformning, intäkter och marknader, installation, risktäckning för projektet, kompensation vid upphävande och refinansiering. För sju av dessa nio områden har redan stora framsteg gjorts. De åsiktsskillnader som fortfarande består gäller framför allt fördelningen av de risker som sammanhänger med systemets utformning samt med affärsintäkterna och utvecklingen av marknaderna.

Före utgången av år 2006 kommer prognoser att fastställas för kostnader och intäkter och för bidraget från den offentliga sektorn. Dessutom kommer finansieringsplanen att fastställas och de viktigaste avtalsbestämmelserna att utformas. Därefter kommer lägesbeskrivningen att certifieras (”due diligence”) och avtalet och finansieringsplanen att ges sin slutgiltiga utformning. Under tiden juni – december 2007 följer sedan det finansiella avslutandet och undertecknandet av koncessionsavtalet.

Redan i slutet av 2006 kommer de viktigaste resultaten av förhandlingarna att vara kända. Kommissionen kommer att överlämna en sammanfattning till rådet och Europaparlamentet med en redovisning av fördelningen av riskerna på den privata respektive den offentliga sektorn och uppdelningen av de viktigaste rättigheterna och skyldigheterna mellan dessa båda sektorer. Rådet och Europaparlamentet kommer då att uppmanas ta ställning till slutsatser som utarbetats av kommissionen, innan tillsynsmyndigheten undertecknar koncessionsavtalet.

3. INRÄTTANDET AV TILLSYNSMYNDIGHETEN

Tillsynsmyndighetens uppgift är att säkerställa att de offentliga intressena tillvaratas inom de europeiska programmen för global satellitnavigering och fungera som regelgivande myndighet för dem. Den är bland annat koncessionsgivande myndighet i förhållande till den koncessionshavare som anlitas för genomförandet av programmets installations- och driftsfaser, och i denna sin egenskap ingår den koncessionsavtalet.

Under år 2005 utsåg tillsynsmyndighetens styrelse en direktör och fattade beslut om myndighetens arbetsplan och organisationsstruktur samt om finansiella aspekter på dess verksamhet.

Myndighetens interna organisation svarar mot dess viktigaste uppgifter. Den består av fem avdelningar för koncessioner, teknik, säkerhet, marknadsutveckling respektive administration. Myndigheten kommer att inleda sin verksamhet i mitten av år 2006 när de tjugo personer som nu håller på att rekryteras har tillträtt sina poster och den grundläggande administrativa infrastrukturen finns på plats. Den kommer provisoriskt att vara förlagd till Bryssel så länge som det inte har fattats något beslut om dess säte. Flera medlemsstater har redan erbjudit sig att vara värd för den.

Eftersom tillsynsmyndigheten har till uppgift att underteckna koncessionsavtalet är det av avgörande betydelse att den knyts till arbetena i det gemensamma företaget Galileo under de närmaste månaderna och särskilt till förhandlingarna om koncessionsavtalet. I myndighetens arbetsprogram för 2006 ingår också teknisk utveckling av systemet, också i fråga om frekvenser och certifiering, integrering av Egnos-programmet med Galileo (se avsnitt 6), säkerhet, marknadsutveckling och verksamheterna inom det sjätte ramprogrammet för forskning.

4. ÖVERFÖRANDET AV VERKSAMHETERNA I DET GEMENSAMMA FÖRETAGET GALILEO TILL TILLSYNSMYNDIGHETEN

När tillsynsmyndigheten inrättats skulle det medföra onödiga kostnader att fortsätta verksamheterna i det gemensamma företaget Galileo efter år 2006, eftersom tillsynsmyndigheten under år 2006 kommer att kunna gradvis överta och sedan slutföra samtliga verksamheter som nu utförs av det gemensamma företaget. Det är dock viktigt att tillsynsmyndigheten i största möjliga utsträckning kan utnyttja de erfarenheter och kunskaper som byggts upp i det gemensamma företaget Galileo, och för detta krävs att de båda enheterna kan arbeta gemensamt under tillräckligt lång tid. Det förefaller därför rimligt att det gemensamma företaget består fram till 31 december 2006.

Med anledning av detta har kommissionen inlett de nödvändiga förfarandena för att avsluta det gemensamma företaget Galileo den 31 december 2006 och fram till den dagen göra det möjligt att överföra samtliga verksamheter inom det gemensamma företaget Galileo till tillsynsmyndigheten. Förslaget till budget för det gemensamma företaget Galileo för år 2006 kommer att täcka hela året utan att detta föranleder några ytterligare tillskott, eftersom det gemensamma företaget Galileo redan förfogar över de medel som krävs för att fortsätta sina verksamheter. Förslaget till budget för det gemensamma företaget Galileo utgår från en gradvis minskning av dess personalantal under år 2006, då dess huvudsakliga uppgift kommer att vara att slutföra förhandlingarna om koncessionsavtalet, medan dess övriga verksamheter snarast möjligt skall övertas av tillsynsmyndigheten.

Tillsynsmyndigheten skulle för sin del med utnyttjande av en ändring av dess budget kunna rekrytera ytterligare personal redan under 2006 för att slutföra samtliga planerade uppgifter, däribland de som sammanhänger med övertagandet av verksamheterna i det gemensamma företaget Galileo.

5. FÖRBEREDELSERNA FÖR UTNYTTJANDET AV GALILEO

Galileo är ett imponerande uttryck för europeisk kompetens och forskning. Sedan nästan tio år har forskare och företrädare för näringslivet i Europa arbetat på detta projekt som säkerställer oberoende för Europeiska unionen inom ett av dess nyckelområden. Forskningsinsatserna avser inte bara den teknik som skall införas för att få systemet att fungera. De är också inriktade på efterföljande produktionsled, det vill säga tillämpningar av Galileo i vardagslivet för att uppfylla allmänhetens förväntningar och de krav som ställs av de mest skiftande användarkategorier.

Arbetena gäller därför i första hand utnyttjandet av satellitbaserad radionavigation inom transporter och telekommunikation, utveckling av mottagare och de verksamheter som skall genomföras inom ramen för det internationella samarbetet. De syftar också till att komplettera analysen av systemets funktioner vid verksamheter som har samband med geodesi, tidsplanering, efterforsknings- och räddningstjänst och så vidare.

En sista inbjudan att lämna förslag avseende ett sammanlagt belopp av tio miljoner euro kommer att göra det möjligt att täcka in några mycket lovande tillämpningsområden, som spridning av varningsmeddelanden, djurtransporter, transporter av farliga ämnen och så vidare.

Tillsynsmyndigheten utarbetar för närvarande tillsammans med kommissionen en förteckning över de arbeten som kommer att inledas under tiden för det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling. Dessa arbeten kommer framför allt att avse den kommande tekniska utvecklingen av satellitbaserad radionavigation och utvecklingen av användarnas krav.

6. INFÖRANDET AV EGNOS

Egnos (”European Geostationary Navigation Overlay Service”) utnyttjar och förbättrar med hjälp av tre satelliter som placerats i geostationär omloppsbana den information som ges genom signaler från satellitkonstellationerna i det amerikanska GPS-systemet och det ryska GLONASS-systemet. Med en precision i storleksordningen en till två meter erbjuder det alla användare av satellitbaserad radionavigation en högpresterande navigerings- och positionsbestämningstjänst som överträffar den som hittills varit disponibel i Europa med utnyttjande endast av GPS-systemet och som ligger nära de tjänster som kommer att kunna erbjudas av Galileo, bland annat genom utsändande av integritetsmeddelanden. Det är dock beroende av GPS-systemet.

Utvecklingen av Egnos bygger på ett trepartsavtal som slutits mellan Europeiska gemenskapen, Europeiska rymdorganisationen och Eurocontrol. Egnos är ett av de projekt som ingår i de transeuropeiska näten (TEN). Inom ramen för detta har Europeiska gemenskapen tillfört 143 miljoner euro till budgetposten för de transeuropeiska näten. Europeiska rymdorganisationen samt offentliga förvaltningar och företag som är verksamma på området för civil luftfart har också givit ekonomiskt stöd till programmet.

Som föregångare till Galileo-systemet har Egnos gjort det möjligt för Europeiska unionen att utveckla teknisk kapacitet och kompetens på det spetsteknologiska området för satellitbaserad radiokommunikation. Det tillför ett mervärde till det rena GPS-systemet genom att det ger ökad precision i positionsbestämningen, förbättrar mottagningsmöjligheterna på vissa platser och informerar användarna om systemets tillförlitlighet.

Uppbyggnaden av infrastrukturen avslutades 2005, och Egnos har framgångsrikt gått igenom den första kontrollen av att systemet är driftsklart för den ”öppna” tjänsten.

Mottagare för Egnos-systemet finns redan på marknaden och man kan konstatera att de ”öppna” signaler som systemet tillhandahåller används alltmer inom sektorer som byggnad, s.k. precisionsjordbruk, fastighetsregistrering och fordonsparksförvaltning inom kollektivtransporter. Precisionsjordbruk innebär till exempel att gödseltillförseln till en växtplats automatiskt regleras så att den anpassas till just den plats där traktorn befinner sig. De flesta GPS-mottagare som säljs runt om i världen är för närvarande utrustade med en Egnos-funktion och med dess amerikanska motsvarighet WAAS.

Under 2006 kommer dessutom certifieringsarbetet att genomföras för de tillämpningar av systemet som direkt avser människors säkerhet till liv och lem, t.ex. på området för civil luftfart. En av fördelarna med Egnos är just att detta system kan erbjuda tjänster som är lämpade för detta slag av tillämpningar till skillnad från det renodlade GPS-systemet som saknar en integritetsfunktion som inom mycket kort tid kan säkerställa att varje användare underrättas om något av elementen i systemet fallerar. De krav som formulerats av Internationella civila luftfartsorganisationen borde därigenom vara helt tillfredsställda. Flera operatörer inom regional luftfart och vissa konstruktörer inom flygplansindustrin har redan beslutat att integrera Egnos-mottagare med sina luftfartyg. På detta kommer att följa certifieringsarbeten för tillämpningar inom sjöfart och järnvägstrafik. Det bör påminnas om att det är tillsynsmyndigheten som är behörig i fråga om certifieringsverksamheten för de europeiska satellitbaserade radionavigationssystemen.

Enligt artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1321/2004 skall myndigheten ”äga samtliga materiella och immateriella tillgångar hörande till EGNOS, med förbehåll för en överenskommelse med EGNOS-investerarna om villkor och bestämmelser för överföringen från ESA av äganderätten till EGNOS faciliteter och utrustning eller till delar av dessa”.

En sådan överenskommelse har diskuterats av de berörda parterna inom en arbetsgrupp för vilken det gemensamma företaget Galileo tillhandahåller sekretariatstjänster. Ett förslag till överenskommelse har utarbetats. Så snart de berörda parterna har undertecknat överenskommelsen kommer tillsynsmyndigheten att kunna låta Egnos omfattas av koncessionsavtalet för Galileo, vilket kommer att göra det möjligt att fullständigt integrera dessa båda system.

Kommissionen har för avsikt att sammanföra de båda programmen Galileo och Egnos i en och samma post i gemenskapsbudgeten, såväl för de nu aktuella faserna i programmen som för kommande faser. Det bör dock påpekas att programmen Egnos och Galileo tekniskt sett är helt åtskilda: satelliterna i de båda konstellationerna skall till exempel befinna sig i skilda omloppsbanor och är inte i något avseende utbytbara inbördes.

7. UTARBETANDE AV EN POLITIK FÖR TILLTRÄDE TILL DEN OFFENTLIGA REGLERADE TJÄNSTEN (PRS)

Av de fem tjänster som Galileo erbjuder är den offentliga reglerade tjänsten (PRS) förbehållen de offentliga institutionernas behov. Eftersom denna tjänst är krypterad och motståndskraftig mot olika slag av störningar, är den särskilt lämpad för uppgifter som kräver en hög grad av kontinuitet, till exempel i fråga om räddningstjänst och nationell säkerhet, polis- och tullmyndigheternas övervakning, kontrollen av sjö- och landgränser samt bekämpningen av otillåten export och illegal invandring.

Tillträdet till PRS-tjänsten kontrolleras av säkerhetsskäl. Kontrollen av användarna sker antingen med tekniska medel, som användning av krypteringsnycklar, med hjälp av särskilda förfaranden för säkerhetsackreditering eller genom beslut inom ramen för de instruktioner som antagits genom rådets gemensamma åtgärd[4]. Dessutom har användargrupperna inom PRS-tjänsten, som kan komma att bli många och av varierande karaktär, olika behov, beteenden och förtrolighetsgrader. Politiken för tillträdet till PRS-tjänsten måste ta hänsyn till samtliga dessa faktorer.

En första utformning av en sådan politik har utarbetats med stöd av det arbete som utförts i Galileos säkerhetsstyrelse (GSB). Den har gjort det möjligt att definiera målen för politiken för tillträdet till PRS och fastställa etapper för dess genomförande.

De förberedande arbetena, som är av teknisk natur, kommer att fortsättas för att de medlemsstater som avser att utnyttja PRS skall kunna dels definiera sina nationella behov i samband med användandet av denna tjänst, dels utse en enhet med uppgift att ansvara för administrationen av de nationella användarna. Denna enhet kommer att vara tillsynsmyndighetens samtalspartner.

Tillsynsmyndigheten skall utarbeta riktlinjer för genomförandet av reglerna för administrationen av PRS i medlemsstaterna, gemensamma miniminormer för användandet och administrationen av PRS och specifikationer och instruktioner för tillverkningen av PRS-mottagare. Dessa dokument kan komma att ses över med hänsyn till de nationella behov som medlemsstaterna har anmält.

Efter denna första etapp, före utgången av år 2006, kommer kommissionen att föreslå rådet en plan för genomförandet av politiken för tillträde till PRS, där de tekniska mekanismer och beslutsförfaranden definieras som skall införas i så god tid att PRS-systemet skall kunna tas i bruk redan i slutet av år 2010.

8. FRÄMJANDET AV SATELLITBASERAD RADIONAVIGATION GENOM GEMENSKAPSLAGSTIFTNINGEN

Genom flera gemenskapsrättsakter har redan satellitbaserad radionavigation införts inom olika sektorer i syfte att säkerställa ekonomisk hållbarhet för denna nya teknik.

- Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/59/EG av den 27 juni 2002 om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen och om upphävande av rådets direktiv 93/75/EEG[5].

- Kommissionens förordning (EG) nr 2244/2003 av den 18 december 2003 om närmare föreskrifter för det satellitbaserade övervakningssystemet för fartyg[6].

- Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/52/EG av den 29 april 2004 om driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen[7].

- Rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven 64/432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97[8].

- Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG av den 7 september 2005 om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen[9].

- Kommissionens rekommendation av den 25 juli 2003 om behandling av lokaliseringsuppgifter i elektroniska kommunikationsnät vid tillhandahållande av nödsamtalstjänster som byggts ut med samtalslokalisering (E112)[10].

Satellitbaserad radionavigation kan med fördel ses som en basresurs. Den skulle inom kort kunna bli ett etablerat verktyg inom bedrägeribekämpning, räddningstjänst, rättslig tillsyn och trafiksäkerhet. Dessutom kommer rekommendationer om användningen av denna teknik att riktas till de organ som ansvarar för säkerheten inom järnvägstrafik, sjöfart och luftfart. Kärnkraftsbranschen, från transporten av klyvbart material till bearbetningen av avfallet, kommer också att bli föremål för specifika analyser.

En grupp kommer därför att inrättas internt på kommissionen för att inventera de behov i samband med satellitbaserad radionavigation som motiveras av gemenskapens politikområden och för att underlätta utbytet av information om den tekniska utvecklingen av systemet.

Kommissionen kommer också i slutet av år 2006 att lägga fram en grönbok om tillämpningarna av Galileo.

9. FINANSIERINGEN AV PROGRAMMET

Kommissionen föreslog den 14 juli 2004 en Europaparlamentets och rådets förordning om finansieringen av Galileo-programmets installations- och driftsfaser under den period som omfattas av budgetramen för åren 2007–2013. Genom detta förslag regleras programmet genom ett specifikt rättsligt instrument som är förenligt med det kommande europeiska rymdprogrammet och som på bästa sätt tar hänsyn till behovet av en god ekonomisk förvaltning.

Den 21 april 2005 godkände rådet genom en partiell allmän riktlinje detta förslag till rättsakt, med undantag av dess budgetdel. Den huvudsakliga ändring som rådet införde gäller införlivandet av Egnos med förordningen, och den kan godtas av kommissionen. Parlamentet har även bekräftat sitt stöd för förslaget vid plenarsessionen den 5 september 2005. Rådets och parlamentets ställningstaganden står mycket nära varandra och kan godtas av kommissionen.

Texten kommer inte att kunna antas slutgiltigt förrän de viktigaste bestämmelserna i koncessionsavtalet har blivit fullständigt kända. I kommissionens förslag av den 14 juli 2004 nämndes ett ekonomiskt bidrag från Europeiska gemenskapen i storleksordningen en miljard euro. Detta förslag blev föremål för en ändring i maj 2006. Vilka exakta belopp som slutgiltigt bör fastställas för hela koncessionstiden kommer att bero på fördelningen av riskerna och de finansiella kostnaderna, vilket är själva syftet med koncessionen och med de rättsliga instrument som kommer att utformas för att täcka dessa. Kommissionen utarbetar för närvarande med stöd av Europeiska investeringsbanken förslag på detta område.

10. INTERNATIONELLT SAMARBETE

Internationellt samarbete är ett väsentligt inslag i Galileo-programmet, vars konstellation med trettio satelliter är världstäckande. Samarbetsavtal har undertecknats med Kina den 30 oktober 2003 och med Israel den 13 juli 2004. Liknande avtal har paraferats med Ukraina den 3 juni 2005, Indien den 7 september 2005, Marocko den 8 november 2005 och Sydkorea den 12 januari 2006. Ytterligare överenskommelser förbereds med Norge och Argentina med stöd av de mandat som rådet antog den 18 juli 2005. Diskussioner pågår med Schweiz, Kanada, Australien, Saudiarabien och Brasilien. Ryssland har nyligen på nytt bekräftat sitt intresse av att fortsätta diskussionerna med Europeiska unionen.

Fullständig driftskompatibilitet mellan de europeiska och amerikanska systemen har uppnåtts genom en överenskommelse med USA som undertecknades den 26 juni 2004. Arbetena inom ramen för denna överenskommelse är för närvarande inriktade på optimering av signalerna. De syftar till att förbättra de prestationer som erbjuds användarna av de båda systemen Galileo och GPS.

Det är nu av vikt att fastställa området och formerna för samarbetet med tredje land under de kommande faserna av Galileo-programmet, och detta även på det institutionella planet, med hänsyn tagen till de förpliktelser som följer av den immateriella äganderätten och skyddet av teknik med dubbla användningsområden. Kommissionen kommer före utgången av år 2006 att förelägga rådet mandat som ger den möjlighet att inleda förhandlingar med de berörda tredjeländerna.

BILAGA 1

DE OLIKA FASERNA I PROGRAMMET

Galileo-programmet består av tre på varandra följande faser.

1. En utvecklings- och valideringsfas.

2. Det är en forskningsinriktad fas, som omfattar utvecklingen av systemets satelliter och markkomponenter samt validering i omloppsbana.

Den kommer att pågå fram till början av år 2009.

Kostnaderna för denna fas, varav hälften betalas av Europeiska unionen och hälften av Europeiska rymdorganisationen, kommer totalt att uppgå till 1 500 miljoner euro.

Administrationen av denna fas ombesörjs fram till den 31 december 2006 av det gemensamma företaget Galileo. Från och med den 1 januari 2007 kommer den europeiska tillsynsmyndigheten GNSS att överta verksamheterna i det gemensamma företaget Galileo och slutföra denna fas.

3. En installationsfas.

4. Den avser tillverkning och uppskjutning av satelliterna i konstellationen samt fullständig installation av programmets markbaserade del.

Denna fas omfattar åren 2009 och 2010.

5. En driftsfas.

6. Den omfattar de år då systemet kommer att drivas, bland annat i kommersiellt avseende.

Den egentliga starten kommer att ske i slutet av år 2010.

Installations- och driftsfaserna kommer att bli föremål för en koncession som varar ett tjugotal år. Tillsynsmyndigheten kommer att vara koncessionsgivande myndighet.

BILAGA 2

KONSOLIDERAD PLAN FÖR PROGRAMMET

- November-december 2006: avslutande av förhandlingarna om koncessionsavtalet.

- December 2006: information till Europaparlamentet och rådet om resultaten av förhandlingarna om koncessionsavtalet.

- Under 2007: ingående och undertecknande av koncessionsavtalet.

- Mitten av 2006: tillsynsmyndigheten meddelar officiellt att Egnos-tjänsterna är tillgängliga fullt ut.

- Under 2006: verksamheterna i det gemensamma företaget Galileo överförs gradvis till tillsynsmyndigheten.

- Hösten 2006: den andra experimentsatelliten skjuts upp.

- Hösten 2006: rådet föreläggs mandat som ger kommissionen möjlighet att inleda förhandlingar med tredjeländer för att fastställa formerna för deras medverkan i de kommande faserna av programmet.

- Slutet av 2006 – början av 2007: överlämnande till Europaparlamentet och rådet av en grönbok om tillämpningarna av Galileo.

- 2008–2010: uppskjutning av de trettio satelliter som utgör hela konstellationen, avslutande av byggandet av de markbaserade stationerna och inledning av driften av systemet och dess tillämpningar.

[1] Den öppna tjänsten, den kommersiella tjänsten, ”safety of life”-tjänsten, efterforsknings– och räddningstjänsten och den offentliga reglerade tjänsten (PRS).

[2] EUT L 138, 21.5.2002, s. 1. Det gemensamma företaget Galileo är bildat av Europeiska gemenskapen och Europeiska rymdorganisationen. Organen i det gemensamma företaget är styrelsen, den verkställande kommittén och direktören. Dessutom står det gemensamma företaget under politisk tillsyn av ett tillsynsråd som består av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för kommissionen.

[3] EUT L 246, 20.7.2004, s. 1. Tillsynsmyndighetens organ är styrelsen och den verkställande direktören. Styrelsen består av företrädare som utses av medlemsstaterna (en för varje medlemsstat) och en företrädare som utses av kommissionen.

[4] Rådets gemensamma åtgärd 2004/552/GUSP av den 12 juli 2004 om de aspekter av driften av det europeiska systemet för satellitbaserad radionavigation som kan påverka säkerheten i Europeiska unionen

[5] EGT L 208, 5.8.2002, s. 10.

[6] EGT L 333, 20.12.2003, s. 17.

[7] EUT L 166, 30.4.2004, s. 124.

[8] EUT L 3, 5.1.2005, s. 1.

[9] EUT L 255, 30.9.2005, s. 152.

[10] EUT L 189, 29.7.2003, s. 49.