RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Andra rapporten om Kosovos* framsteg när det gäller uppfyllandet av kraven i färdplanen för viseringsliberalisering /* COM/2014/0488 final */





[*] 1. INLEDNING Den 19 januari 2012 inledde kommissionen en dialog om viseringsliberalisering med Kosovo. Den 14 juni 2012 överlämnade kommissionen till Kosovos regering en färdplan om viseringsliberalisering. I färdplanen identifieras den lagstiftning och alla andra typer av åtgärder som Kosovo måste anta och genomföra på vägen mot viseringsliberalisering. Den 8 februari 2013 antog kommissionen den första rapporten om Kosovos framsteg inom viseringsdialogen[2]. Den rapporten innehöll en bedömning av Kosovos framsteg, rekommendationer till myndigheterna i Kosovo och statistiska uppgifter om hur det viseringsfria systemet förväntas påverka migrationen och säkerheten. Den 12 februari 2013 höll kommissionen det andra mötet mellan högre tjänstemän med Kosovo. Det tredje och det fjärde mötet hölls den 29 juli 2013 respektive den 16 juni 2014. Detta är den andra rapporten där kommissionen bedömer Kosovos framsteg när det gäller uppfyllandet av kraven i viseringsfärdplanen. Där sammanfattas den mest relevanta utvecklingen när det gäller antagandet eller ändringen av lagstiftning och genomförandet av den, med lämpliga rekommendationer för regeringen. Den åtföljs av ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar med en mera ingående redogörelse för den utveckling som beskrivits i denna rapport. I arbetsdokumentet behandlas också frågan om hur viseringsliberaliseringen förväntas påverka migrationen och säkerheten. Rapporten och arbetsdokumentet bygger på resultaten av rapporter som ingetts av Kosovos regering, rapporter som utarbetats av de experter från EU-medlemsstaterna som deltog i utvärderingsuppdragen i december 2013 och mars 2014, uppgifter som lämnats av EU:s kontor i Kosovo och av Eulex samt på statistiska uppgifter som sammanställts av Eurostat och ingetts av EU:s medlemsstater. I rapporten och arbetsdokumentet ges rekommendationer på politikområden där viseringsliberaliseringen förutsätter ytterligare reformer, både inom lagstiftningen och genomförandet. Dialogen om viseringsliberalisering påverkar inte EU-medlemsstaternas ståndpunkt om Kosovos status. 2. KRAVEN AVSEENDE ÅTERTAGANDE OCH ÅTERINTEGRERING 2.1. 2.1. Återtagande Kosovo har infört en rättslig ram för återtagande. Kosovo har fortsatt att förhandla om och ingå återtagandeavtal med EU:s medlemsstater och länder som är associerade till Schengen-regelverket och med de viktigaste transit- och ursprungsländerna för irreguljär migration.[3] Återtagandet fungerar bra. Kosovo har förbättrat handläggningen av framställningar och antalet pågående fall inger inte längre någon oro. Återtagandet av Kosovomedborgare fungerar i allmänhet bra. Det finns inte tillräckliga uppgifter om återtagandet av tredjelandsmedborgare och statslösa personer. Rekommendation: - Fortsätta förhandla om och ingå återtagandeavtal med intresserade medlemsstater och de viktigaste transit- och ursprungsländerna för irreguljär migration till Kosovo. Fortsätta återta Kosovomedborgare, tredjelandsmedborgare och statslösa personer från alla EU-medlemsstater om dessa personer inte längre uppfyller villkoren för inresa och vistelse i dessa stater. - Vidta nödvändiga åtgärder för att underlätta återtagandet av utsatta personer. 2.2. Återintegrering I augusti 2013 ändrades lagstiftningen om återintegrering genom att det infördes rättsmedel och en rättslig grund för en besvärsnämnd. Besvärsnämndens ledamöter har utsetts. Kosovos regering fortsätter att finansiera fonden för återintegrering. Under 2013 uppgick anslagen till 3,2 miljoner euro. Ungefär 1,7 miljoner euro användes för direkt ekonomiskt stöd till mottagarna och en miljon euro överfördes till ministeriet för miljöfrågor och fysisk planering för renovering och byggnad av bostäder för repatrierade personer. När det gäller återintegreringstjänster tenderar myndigheterna att fokusera på nödlösningar snarare än hållbara lösningar. Endast personer som lämnat Kosovo före den 28 juli 2010 och som lämnat in ansökan före en viss tidsgräns[4] har rätt till stöd från fonden för återintegrering. Andra har rätt till grundläggande tjänster eller socialhjälp från kommunerna. Stoppdatumet för stödberättigandet håller alltmer på att bli ett hinder för hållbar återintegrering, eftersom allt fler återvändande personer inte är berättigade till stöd från fonden, i och med att de lämnat Kosovo efter juli 2010. Om stoppdatumet för stödberättigandet ändras och tyngdpunkten samtidigt läggs vid långsiktiga integreringstjänster bör Kosovo kunna hållbart återintegrera sina repatrierade medborgare. Ärendehanteringssystemet i samband med återintegrering har varit i drift sedan januari 2013 och alltsedan april 2013 har alla kommuner haft tillgång till det. Systemet möjliggör en grundläggande registrering, men inte någon uppföljning. Riktlinjer för hur systemet ska användas har skickats ut till alla kommunala ämbetsverk för befolknings- och återintegreringsfrågor och de har också fått utbildning. Barn som återvänt har möjlighet att få utbildning, låt vara att språkkurser och annat språkstöd inte tillhandahålls som en inbyggd del av systemet. Tillhandahållandet av hälso- och sjukvård skulle ytterligare kunna förbättras. Framför allt kan inte alltid den lokala hälso- och sjukvårdspersonalen diagnostisera hälsoproblem hos repatrierade personer. Rekommendationer: - Byt fokus i fonden för återintegrering från katastrofbistånd till hållbara återintegreringstjänster, såsom utbildning, yrkesutbildning, sysselsättningsstöd och bostäder. - Överväg att se över stoppdatumet för berättigandet till tjänster från fonden för återintegrering. - Utveckla ett ärendehanteringssystem i samband med återintegrering så att tillhandahållandet av tjänster till alla registrerade stödmottagare kan spåras. - Öka samarbetet med internationella organisationer för att inte repatrierade medborgare ska få bistånd från flera olika håll samtidigt. 3. DEL 1: DOKUMENTSÄKERHET I februari 2014 infördes ett nytt folkbokföringssystem med en gemensam central databas. För närvarande används folkbokföringsregistren och databasen jämsides med varandra. Det råder allvarliga farhågor om hur konsekventa och korrekta de uppgifter är som lagrats i folkbokföringsregistren, eftersom man med hjälp av systemet kan ta fram intyg om samma händelse utgående antingen från olika uppsättningar av uppgifter eller inexakta uppgifter. Lagringen av fysiska filer är olika i olika kommuner och kan ibland inte förhindra att uppgifter går förlorade. Folkbokföringsregister som återlämnats från Serbien har skannats och laddats upp i systemet som fotografiska filer. Dem kan man vid behov ta del av och använda för verifieringsändamål. I december 2013 antog Kosovo sekundärlagstiftning som på begäran möjliggör utfärdande av personbevis på språk som bosniska och turkiska och med kyrillisk skrift. Rekommendation: - Folkbokföringssystemet bör avsevärt förbättras, av omtanke om kvaliteten på och konsekvensen hos de uppgifter som lagras där. Detta kan vid behov ske genom att man verifierar det som införts i systemet med hjälp av uppgifter i de bestyrkta kopiorna av folkbokföringsregister som återlämnats från Serbien. - Driftskompatibilitet bör garanteras mellan databaserna för resehandlingar, legitimationshandlingar respektive för brottsbekämpande ändamål. - Standardiserade tillvägagångssätt bör utvecklas för lagring och inbindning av bakomliggande handlingar. 4. DEL 2: GRÄNSFÖRVALTNING OCH MIGRATIONSHANTERING 4.1. Gränsförvaltningen Det har gjorts avsevärda framsteg med integrerad gränsförvaltning. I september 2013 anpassades lagen om gränskontroll och övervakning i enlighet med unionens regelverk, och den nya lagen om samarbete mellan olika organ trädde i kraft. En ny strategi för integrerad gränsförvaltning och en handlingsplan har antagits. Den huvudsakliga rättsliga ramen har införts. Samarbetet med grannländerna har förbättrats Arbetet med att fastställa gränsen mot Montenegro har gått framåt. 70 km av gränsen har redan fastställts, så att det återstår endast 9 km. Kosovo samarbetar med Frontex om informationsutbyte, riskanalyser, kapacitetsuppbyggnad och yrkesutbildning. Under 2013 utsåg Kosovo en kontaktpunkt för riskanalys, med ansvar för förbindelserna med Frontex. Gränsövergångsställena har tillräcklig utrustning för att kunna utföra kontroller i första och andra led. Gränspolisen och tullen har tillräckligt med personal för att kunna övervaka trafikflödena och passagerartrafiken. I praktiken utförs inte gränskontrollerna systematiskt i samband med utresor. I januari 2013 inrättades ett nationellt centrum för gränsförvaltning. Centrumet har personal från alla myndigheter som arbetar med frågor i anslutning till gränserna och svarar för strategiska och operativa riskanalyser på central nivå samt för informationsutbyte och uppgiftsskydd. På lokal nivå utförs riskanalysen vid gränsövergångsställena, men i praktiken används detta analysredskap inte särskilt mycket. Kosovo är fortfarande ett viktigt genomgångsställe för irreguljär migration och människohandel. Antalet upptäckta och undersökta fall av främjande av irreguljär migration, människohandel eller narkotikasmuggling är fortfarande litet[5]. Rekommendationer: - Man bör sträva efter att slutföra fastställandet av gränsen mot Montenegro. - Systematiska gränskontroller av både in- och utresande bör utföras. Räckvidden av registret över in- och utresande bör klarläggas och standardiserade tillvägagångssätt för registrering av resande bör införas. - Livsmedels- och veterinärmyndigheten bör vid alla gränsövergångsställen få tillgång till internet. - Specimen av resehandlingar bör regelbundet uppdateras vid alla gränsövergångsställen. - Gränsövergångsställena bör få tillräckligt med övervakningsutrustning. - Riskanalysen bör användas bättre, framför allt vid planeringen av operativa insatser. - Gränsöverskridande insatser bör göras för att förhindrairreguljär migration och människohandel. 4.2. Migrationshantering Under 2013 reviderade och antog Kosovo ett lagstiftningspaket om den rättsliga ramen för migrationshantering. Där ingick bland annat lagarna om utlänningar, medborgarskap och asyl. Med den nya lagstiftningen införs definitioner som stämmer överens med unionens regelverk. För närvarande kan utfärdande av viseringar utomlands ske endast i Turkiet och Albanien, men tekniska förberedelser för att Kosovos informationssystem för viseringar ska tas i bruk på andra beskickningar har kommit i gång. Inrikesministeriet anslog 2013 1 miljon euro för att det skulle byggas en ny förvarsenhet. Enheten förväntas inleda sin verksamhet vid utgången av 2014. I december 2012 började Kosovo använda en ny databas om migration och asyl, men den är än så länge inte fullt insatsklar och inte heller samkörd med andra databaser där det finns uppgifter om migration. I lagen om utlänningar finns föreskrifter om myndigheternas tillgång till databasen. I oktober 2013 antogs en ny nationell migrationsstrategi och en handlingsplan, tillsammans med att det inrättades en nationell myndighet för övervakning av migrationsflöden. Rekommendationer: - Fortsätta genomföra den rättsliga ramen: garantera att de processrättsliga skyddsreglerna för förvar, avlägsnande och återsändande iakttas. - Ta i bruk Kosovos informationssystem för viseringar på alla diplomatiska och konsulära beskickningar. - Överväga att ta fram en integrationsstrategi och en handlingsplan för utlänningar för att det ska gå lättare för dem att integreras i samhället. - Bygga en förvarsenhet för förvarstagna utlänningar - Överväga att införa en tidsgräns för inkvarteringen av utlänningar vid Pristinas internationella flygplats. - Fortsätta utveckla databasen om migrations- och asylfrågor och göra den tillgänglig för alla relevanta myndigheter. - Förbättra möjligheterna till samkörning mellan databaserna om migrations- och asylpolitik. - Fortsätta utveckla en utvidgad migrationsprofil. 4.3. Asyl I juli 2013 antogs en ny lag om asyl, och motsvarande sekundärlagstiftning ändrades. Rättigheterna och skyldigheterna för asylsökande och personer som beviljats skydd överensstämmer med unionens regelverk. Bättre tolktjänster bör erbjudas. Den roll som spelas av FN:s flyktingkommissariat har anpassats i enlighet med föreskrifterna i direktivet om asylförfaranden och Genèvekonventionen. Rekommendationer: - Se till att tolkar finns att tillgå och överväga om fjärrtolkning skulle kunna användas. - Samköra de relevanta databaserna såsom gränsförvaltningssystemet, Kosovos informationssystem för viseringar och databasen om asyl. 5. DEL 3: ALLMÄN ORDNING OCH SÄKERHET Det nya straffrättsliga systemet trädde i kraft den 1 januari 2013. I mars 2013 gjorde Kosovos myndigheter den första översynen av det straffrättsliga systemet. Bättre samordning och ett enhetligt tillvägagångssätt mellan institutionerna skulle kunna bli till nytta för det straffrättsliga systemet. En spårningsmekanism har inrättats, men tillgången till uppgifter är ännu otillräcklig och insatserna mot framträdande fall organiserad brottslighet och korruption lågprioriteras fortfarande. När det gäller domstolsväsendets oberoende kan man märka att antalet offentliga uttalanden som gjorts av politiker om rättegångar i brottmål märkbart minskat. Massmediernas trakasserier av domare och åklagare inger fortsatt allvarlig oro. Otillåten påverkan mot brottsoffer och vittnen är fortfarande ett problem. Polis- och tullväsendet i Kosovo har gått avsevärt framåt när det gäller professionalism och personalresurser. Åklagar- och domstolsväsendets kapacitet måste stärkas. Här råder det brist på resurser och här är det svårt att få lediga tjänster tillsatta, särskilt sådana som är förbehållna för personer från minoriteter. Förfarandet för tillsättande av domar- och åklagartjänster är bristfälligt. Kosovo bör harmonisera de fyra viktiga lagar som trädde i kraft i januari 2013 när det gäller kriterierna för att utnämna eller avskeda domare och åklagare. Eftersläpningen av pågående domstolsärenden är fortfarande stor, fastän man gjort vissa framsteg med att minska den. Kosovo har ännu inte någon elektronisk databas för kriminalregistret. Handlingar om brottsbelastning sammanställs fortfarande för hand, från fall till fall. Regeringen planerar inrätta ett informationssystem för kriminalregistret under 2014. Rättsväsendet har inte något integrerat ärendehanteringssystem som skulle göra det möjligt att spåra fall, alltifrån underrättelse- och utredningsfasen, genom lagföringen och ända fram till avkunnande av dom och återvinning av tillgångar. Under 2014 satte regeringen i gång ett pilotprojekt för att utveckla ett sådant system. I mars 2013 godkände regeringen en ny strategi för underrättelsebaserat polisarbete, med tillhörande handlingsplan. I mars 2014 offentliggjordes Kosovos första bedömning av hotet från grov och organiserad brottslighet. Det underrättelsebaserade polisarbetet måste stärkas, de analytiska färdigheterna bör vidareutvecklas och samarbetet mellan olika organ bör förstärkas. I ett förslag till lag om avlyssning fastställs de allmänna principerna och den institutionella ansvarsfördelningen för laglig avlyssning med elektroniska medel. Denna lag bör antas och detaljerade förfaranden bör fastställas med hjälp av sekundärlagstiftning. Under 2013 antogs viss sekundärlagstiftning som stöd till lagen om vittnesskydd. Polisdirektoratet som sköter dessa frågor har tillräckligt med personal och egen budget. Kosovo bör överväga om vittnen i känsliga fall kunde få flytta utomlands. I januari 2014 antog regeringen en strategi till förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism. Finansunderrättelseenheten planerar en personalökning för att fullt ut kunna utföra sina uppgifter. Antalet inrapporterade fall av misstänkta transaktioner är fortfarande stort, men likväl har inga fällande domar för penningtvätt rapporterats än så länge. I mars 2013 antogs en ny lag om utökade möjligheter till förverkande av tillgångar. Den lagen stadgar om möjlighet till förverkande av sådana tillgångar som inte härrör direkt från brottslig verksamhet för vilken personen dömts. Där införs också principen med omvänd bevisbörda. Dessa nya rättsföreskrifter möjliggör förverkande av tillgångar som sammanhänger med oförklarliga förmögenheter. Förverkande av tillgångar är fortfarande mycket ovanligt. Kosovo är, nu som förr, ett genomgångs- och lagringsställe i samband med smuggling av heroin och marijuana[6]. De nya föreskrifterna i strafflagen och straffprocesslagen erbjuder effektivare redskap för utredningar i narkotikamål. Den nationella samordnaren för narkotikafrågor använder sig av befintliga former för samarbete mellan brottsbekämpande organ och det civila samhället. Den brottsförebyggande och den medvetandehöjande verksamheten fungerar tillfredsställande, liksom övervakningen av narkotika. Polisen i Kosovo har tillräcklig kapacitet för att förebygga och utreda narkotikasmuggling, men det råder fortfarande allvarliga farhågor över att antalet slutgiltiga domar i samband med brottsutredningar av narkotikamål är jämförelsevis litet. I juli 2013 antogs lagen om förebyggande och bekämpande av människohandel och skydd av offren. En nationell samordnare av åtgärderna mot människohandeln samarbetar med respektive myndigheter och med det civila samhället. En lag om ersättning till brottsoffer befinner sig på förslagsstadiet. En ny strategi för kampen mot människohandel håller på att utarbetas. Kosovo har börjat ta itu med vapensmugglingen, men antalet förstörda lätta vapen är fortfarande litet. Med tanke på hur många beslag som gjorts av KFOR och andra myndigheter under de senaste åren verkar det fortfarande kunna finnas ett avsevärt antal vapen i Kosovo. Kosovos insatser mot terrorismen fungerar bra. Utländska stridsdeltagare är fortfarande ett orosmoment och myndigheterna i Kosovo har samlat in rikligt med information om stridsdeltagare från Kosovo i Syrien. En ny lag om förbud mot deltagande i väpnade konflikter har utarbetats, Regeringen planerar att utarbeta en handlingsplan för förebyggande av radikalisering och våldsbetonad extremism. Kampen mot korruptionen har gjort framsteg, men fortfarande verkar det inte som om särskilt många rättegångar i korruptionsfall faktiskt slutförts. Det nationella rådet mot korruption, under ledning av Kosovos president, fungerar. Rådet utfärdar rekommendationer för och rapporter om kampen mot korruptionen. Kosovo måste se till att rättegångarna i mål mot korruption och penningtvätt faktiskt också slutförs. Den offentliga upphandlingen kvarstår som en av de huvudsakliga källorna till korruption i Kosovo. Två institutioner har behörighet på detta område, nämligen kommissionen för offentlig upphandling och översynsorganet för upphandling. Det har inte gått att ordentligt bedöma hur översynsorganet fungerat, eftersom mandatperioden för denna unga institution har löpt ut och någon ny personal ännu inte utsetts. I augusti 2013 antogs den nya lagen om finansiering av politiska partier. Ansvaret för genomförandet av lagen och för registreringen av politiska partier åvilar Centrala valkommissionen. Den lider av allvarlig personalbrist, något som kan komma att påverka genomförandet i framtiden. Ändringar av lagen om skydd av personuppgifter förväntas antas senast vid utgången av 2014. Under 2013 hölls det samråd med den nationella byrån för personuppgiftsskydd i anslutning till ett antal lagar och sekundärlagstiftning. Byråns kapacitet behöver ytterligare förstärkning. Kosovo bör ta fram sekundärlagstiftning om datasäkerhet och måste se till att alla lagförslag som berör behandling av personuppgifter ses över av den nationella byrån för personuppgiftsskydd. Kosovo bör överväga att ytterligare höja medvetenheten om uppgiftsskydd och öka antalet uppgiftsskyddsombud på det lokala planet. Rekommendationer: - Utveckla rättsväsendets oberoende genom att harmonisera de fyra viktiga lagar som trädde i kraft i januari 2013 när det gäller kriterierna för att utnämna eller avskeda domare och åklagare. - Se till att lediga tjänster i Kosovos domarråd och Kosovos åklagarråd tillsätts. - Minska eftersläpningen av pågående domstolsärenden. - Utveckla ett informationssystem för kriminalregistret, med lämplig lagstiftning om dess förvaltning. - Utveckla ett integrerat ärendehanteringssystem som skulle göra det möjligt att spåra brottsärenden, alltifrån utredningsfasen, genom lagföringen och ända fram till avkunnande av dom och återvinning av tillgångar. - Förbättra informationsutbytet mellan de brottsbekämpande och rättsvårdande myndigheterna i frågor som rör underrättelsebaserat polisarbete samt stärka deras kapacitet och personalresurser. - Anta förslaget till lag om avlyssning samt standardiserade tillvägagångssätt med hjälp av sekundärlagstiftning. - Låta vittnesskyddet ha kvar sin finansiella och personella kapacitet och främja det internationella samarbetet. - Låta finansiella utredningar ingå som ett led i alla utredningar av organiserad brottslighet och korruption. - Se till att rättegångarna i mål om människohandel, vapensmuggling, narkotikasmuggling, korruption, offentlig upphandling och penningtvätt faktiskt slutförs, så att straffen verkställs och tillgångar som förvärvats genom brottslig verksamhet återvinns. - Tillförsäkra människohandelns offer stöd och hjälp. - Överväga en översyn av lagen om upphandling, för att organet för översyn av upphandling ska fungera som sig bör. - Genomföra lagen om finansiering av politiska partier i samband med valkampanjer och stärka Centrala valkommissionens personella kapacitet. - Ingå ytterligare avtal med grannländerna och EU:s medlemsstater om brottsbekämpande samarbete och stärka det operativa samarbetet med dem. - Fortsätta samarbetet med Europol, Interpol och regionala brottsbekämpande organ. - Ingå ytterligare avtal med grannländerna och EU:s medlemsstater om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. - Undersöka ytterligare möjligheter till samarbete med Eurojust. - Utveckla sekundärlagstiftning om datasäkerhet. - Se till att det samråds med den nationella byrån för personuppgiftsskydd i alla frågor om förslag till lagstiftning som berör behandling av personuppgifter och stärka byråns kapacitet. - Överväga att ytterligare öka medvetenheten om uppgiftsskydd och utnämna flera lokala uppgiftsskyddsombud. 6. DEL 4: GRUNDLÄGGANDE RÄTTIGHETER MED ANKNYTNING TILL FRI RÖRLIGHET Regelverket kring de grundläggande rättigheterna kvarstår såsom sunt, men regeringen avser att höja kvaliteten på det, i linje med unionens regelverk. Det nuvarande regelverket mot diskriminering har inte genomförts till fullo, men åtgärder har vidtagits för att förbättra genomförandet och övervakningen. I maj 2014 antog regeringen ändringar i lagen mot diskriminering. Landets lagstiftande församling förväntas inom kort behandla ”paketet om de mänskliga rättigheterna”, vilket består av förslagen till lag mot diskriminering, jämställdhetslag och lag om ombudspersonen. Nästa strategi och handlingsplan för mänskliga rättigheter och grundläggande rättigheter förväntas antas efter det att ”paketet om de mänskliga rättigheterna” antagits. Sanktionsmekanismen i förslaget till lagen mot diskriminering inrättar olika rättsmedel för dem som råkat ut för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. I domstolslagen från 2013 fastställs vilka domstolar man kan anlita för att hävda sina mänskliga rättigheter. Primärlagstiftningen bör kompletteras med sekundärlagstiftning och allmänheten bör upplysas om vilka rättsmedel som finns att tillgå. Genomförandet av strategin och handlingsplanen för integrering av de romska, ashkaliska och egyptiska folkgrupperna fortsätter, låt vara att det går trögt. En halvtidsöversyn slutfördes 2013 och ett ramdokument lades till. I detta dokument prioriteras åtgärder fram till 2015. Ett fortsatt engagemang behövs, särskilt när det gäller budgetanslag och utbetalning av dem. Ökat lokalt egenansvar kvarstår som väsentligt för genomförandet. Kosovomedborgare har inga större problem att få rese- och identitetshandlingar. Polisen i Kosovo samlar in uppgifter om etniskt motiverade brott. Mellan januari 2011 och mars 2014 rapporterades 44 fall, men endast i två av dem har dom avkunnats. I sexton fall pågår utredningarna fortfarande och sex åtal har lämnats in. Kosovo bör ta fram en harmoniserad definition av etniskt motiverade incidenter och denna bör inte inskränka sig till artikel 147 i strafflagen. Eftersläpningen av domstolsärenden i Kosovo är fortfarande stor och det behövs mer specialiserade domare i vissa domstolsavdelningar. Ett effektivare rättsväsen med tillräckligt många specialiserade domare skulle bidra till att förbättra handläggningen av etniskt motiverade mål. Alla kommuner i Kosovo, utom i norra delen av landet, har kommunala säkerhetsråd. De fungerar som samrådsgrupper som också utvecklar och genomför projekt för säkerhet i lokalsamhället. De fungerar i stort sett som lagstiftningen förutsätter att de ska göra, men kvaliteten på deras arbete varierar. Rekommendationer: - I form av ett enda lagstiftningspaket anta och genomföra de nya lagarna mot diskriminering och om jämställdhet, samt tilläggen till lagen om ombudspersonen. - Se till att medborgarna kan få klar och tydlig information om sina rättigheter och rättsmedel i frågor som gäller åtgärdandet av människorättskränkningar. - Fortsätta med genomförandet av strategin och handlingsplanen för integrering av de romska, ashkaliska och egyptiska folkgrupperna på central och lokal nivå. - Ta fram en harmoniserad definition av etniskt motiverade incidenter, som inte bör inskränka sig till artikel 147 i strafflagen. - Få bort eventuella behörighets- och verksamhetsöverlappningar mellan de kommunala säkerhetsråden och kommunfullmäktigeförsamlingarna. 7. SAMMANFATTNING Kommissionen har bedömt Kosovos genomförande av viseringsfärdplanen, utgående från information och relevanta dokument om lagstiftning och politik som tillhandahållits av Kosovo. Denna utvärdering har kompletterats av utvärderingsuppdrag som kommissionens avdelningar gjort på plats med hjälp av experter från EU:s medlemsstater. Kommissionen anser att Kosovo gått bra framåt med genomförandet av viseringsfärdplanen. Likväl behövs det ytterligare insatser, efter modell av rekommendationerna i denna rapport och i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar. Kommissionen kommer att fortsätta hjälpa Kosovo med genomförandet av färdplanen och aktivt övervaka att alla relevanta riktmärken uppnås, för att hålla medlagstiftarna underrättade om ytterligare framsteg i dialogen om viseringsliberalisering. [*] Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring. [2] COM(2013)66 final. [3] Kosovo har nyligen undertecknat återtagandeavtal med Estland, Kroatien, Liechtenstein, Schweiz, Norge, Albanien och Montenegro. [4] Tolv månader från repatrieringsdagen. [5] Frontex årliga riskanalys för västra Balkan 2014. [6] http://www.state.gov/j/inl/rls/nrcrpt/2013/vol1/204050.htm http://www.unodc.org/documents/data-and-analysis/Studies/Illicit_DT_through_SEE_REPORT_2014_web.pdf