Yttrande från Regionkommittén om "Regionkommitténs ställning och roll i EU:s beslutsprocess"

(2002/C 107/14)

BAKGRUND

Resolution om "Resultaten från regeringskonferensen 2000 och diskussionen om Europeiska unionens framtid" (CdR 430/2000 fin).

Resolution om "Förberedelserna inför Europeiska rådets möte i Laeken och utvecklingen av Europeiska unionen inom ramen för nästa regeringskonferens 2004" (CdR 104/2001 fin).

Rapport om närhetsfrågorna (CdR 436/2000 fin).

Slutdeklaration från Salamanca (CdR 107/2001 fin).

Yttrandet om "Att företrädare för de regionala myndigheterna skall delta i arbetet i Europeiska unionens råd och att Regionkommittén skall delta i informella rådsmöten" (CdR 431/2000 fin).

PM om Regionkommitténs medverkan i den strukturerade debatten om EU:s framtid (CdR 325/2001 fin).

Yttrande om "Nya styrelseformer: Europa - en ram för medborgarinitiativ" (CdR 182/2000 fin(1)).

Yttrande om "Unionsmedborgarskap" (CdR 226/99 fin(2)).

Kommissionens vitbok om "Styrelseformerna i EU" av den 25 juli 2001, (KOM(2001) 428 slutlig).

Gemensam deklaration av Europeiska kommissionens ordförande och Regionkommitténs ordförande med bifogat protokoll (CdR 81/2001).

Europeiska regionförsamlingens (AER) deklaration om regionalisering (Basel den 4 december 2001).

Uleåborgsdeklarationen om god offentlig förvaltning i dagens Europa, antagen av Europeiska kommuners och regioners råd (CEMR) den 17 juni 2000.

Stadgan om kommunalt självstyre och utkastet till stadgan om regionalt självstyre från Europarådets kommunalkongress (CLRAE).

Presidiets beslut av den 13 juni 2000 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget utarbeta ett yttrande i detta ärende och att ge utskottet för institutionella frågor i uppdrag att förbereda ärendet.

Det utkast till yttrande som utskottet för institutionella frågor antog den 5 oktober 2001 (Föredragande: Luc van den Brande (B-PPE) (CdR 105/2001 rév.).

Den pågående integrationsprocessen i EU har kommit till en punkt då det är nödvändigt att noga överväga de framtida målsättningarna.

Den institutionella strukturen är av stor betydelse i detta hänseende, trots att den egentligen enbart är ett instrument för att stärka den demokratiska nivån i EU.

Man måste verka för att EU på nytt blir medborgarnas gemensamma projekt och säkerställa att deras engagemang och deltagande får avgörande betydelse.

God, trovärdig och ansvarsfull förvaltning är en grundförutsättning i detta hänseende.

I enlighet med Europeiska rådets beslut i Nice har nödvändiga åtgärder vidtagits för att i deklarationen från Laeken kunna lägga grunden till och fastställa riktlinjer för regeringskonferensen 2004.

Det är av avgörande betydelse att Regionkommittén, utöver sina bidrag beträffande EU:s framtid, bildar sig en uppfattning om kommitténs ställning och roll i EU:s beslutsprocess.

En förutsättning för detta är att man noga överväger kommitténs roll och särart, den interna verksamheten, kommitténs förhållande till EU-institutionerna och dess institutionella ställning inför regeringskonferensen 2004.

Det är viktigt att man i det här sammanhanget inte begränsar sig till en rent teknisk analys, utan utgår från ett vidare perspektiv och beaktar frågan om regionernas och kommunernas eget, tydligt avgränsade ansvar inom ramen för EU:s beslutsprocess.

Kommittén bör i detta sammanhang bistås av en expertkommitté.

Härigenom önskar kommittén skapa ett mervärde i strävandena att uppnå en mer välfungerande och effektiv förvaltning i Europa, bland annat i ljuset av EU:s mycket viktiga utvidgning.

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 41:a plenarsession den 14-15 november 2001 (sammanträdet den 14 november) enhälligt följande yttrande.

Regionkommitténs synpunkter och rekommendationer

1. Allmänna kommentarer

1.1. Regionkommittén konstaterar att det mot slutet av den andra fyraåriga mandatperioden finns behov av en grundlig utvärdering av kommitténs ställning och roll i EU:s beslutsprocess.

1.2. I denna utvärdering bör man beakta kommitténs särart och roll, den interna verksamheten, kommitténs förbindelser med kommissionen, rådet och Europaparlamentet samt kommitténs institutionella ställning inför regeringskonferensen 2004.

1.3. Regionkommittén är övertygad om att debatten om Europas framtid inte kan begränsas till en enbart institutionell debatt eller en debatt om befogenheter och finansiering. I stället är det viktigt att framhålla att EU:s uppdrag och ansvarsfördelningen mellan EU, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna måste utgå från och utvärderas mot subsidiaritetsprincipen, principen om attribuerad kompetens inom EU, proportionalitetsprincipen och skyldigheten att respektera medlemsstaternas nationella identitet. Vidare anser Regionkommittén att en sådan utvärdering bör leda till förbättrad insyn, ökat ansvarstagande och en effektivare och mer demokratisk beslutsprocess som kan bidra till en politik som skapar största möjliga mervärde och ökar medborgarnas deltagande.

1.4. I samband med genomförandet av denna utvärdering bör kommittén bistås av en expertkommitté för att kunna tillföra värdefulla bidrag till debatten om styrelseformer i EU och om EU:s framtid, bland annat i ljuset av EU:s mycket betydelsefulla utvidgning.

1.5. Inför den annalkande utvidgningen önskar Regionkommittén dessutom dra nytta av de erfarenheter och den sakkunskap EU:s lokala och regionala myndigheter har när det gäller lokala och regionala myndigheter i kandidatländerna.

2. Kommitténs roll och särart

2.1. Mot slutet av sin andra fyraåriga mandatperiod kan Regionkommittén konstatera att kommitténs ställning inom unionens institutionella ramverk och roll i EU:s beslutsprocess förstärkts. I synnerhet Amsterdamfördraget inledde en ny viktig etapp i och med kommitténs organisatoriska och budgetmässiga självständighet och utökade rådgivande befogenheter.

2.2. ReK erinrar om att Nicefördraget visserligen uppfyllde kommitténs krav på att dess ledamöter skall representera regionala och lokala organ, och vara förtroendevalda på lokal eller regional nivå eller politiskt ansvariga inför en församling, men att ingen hänsyn togs till kommitténs övriga önskemål, exempelvis beträffande en förstärkt roll i EU:s beslutsprocess.

2.3. ReK har tagit del av analysen i kommissionens vitbok om styrelseformer i EU beträffande olika sätt att nå medborgarna via regional och lokal demokrati, samt de åtgärder kommissionen föreslår för Regionkommittén, dvs. följande: 1) Spela en aktivare roll i beredningen av politiken, 2) samla in föredömliga exempel på hur lokala och regionala myndigheter involveras i beredningen av EU-beslut i medlemsstaterna, samt 3) se över vissa direktivs inverkan på lokala och regionala förhållanden i syfte att uppnå en mer flexibel tillämpning av dessa.

2.4. ReK fastslår att dessa åtgärder faller utanför kommitténs nuvarande remissuppdrag, och att kommissionen inte uttalar sig vare sig om de medel som står till kommitténs förfogande - finansiella och mänskliga resurser - eller en eventuell förstärkning av kommitténs institutionella ställning i EU:s beslutsprocess.

2.5. I en debatt om styrelseformer i EU är det svårt att diskutera en viss aspekt utan att samtidigt behandla en annan. Kommittén vill undvika att en sådan debatt leder till att kommitténs uppdrag begränsas till att enbart omfatta den nuvarande rådgivande funktionen. Som demokratiskt organ fyller kommittén emellertid även en viktig funktion som diskussionsforum, kontaktorgan och politiskt inspirerande, eller i varje fall utvärderande, instans.

2.6. Enligt Regionkommittén är det i detta sammanhang nödvändigt att lämna större utrymme för och anslå ytterligare medel till följande åtgärder:

- Att organisera den politiska debatten och diskussionen på alla nivåer för att stimulera medborgarnas politiska intresse.

- Att vidta kompletterande åtgärder för att sprida målinriktad information och öka förståelsen.

- Att fästa särskild vikt vid utbildning på området, dels riktad till unga människor i skolorna, dels senare inom ramen för olika fortbildningsprogram.

- Att öka medborgarnas medinflytande inom EU-politiken genom att på ett strukturerat sätt engagera samhällsaktörerna och det civila samhället i politiken.

2.7 Regionkommittén vill utifrån detta perspektiv på ett konstruktivt sätt bidra till debatten om styrelseformer i EU. I detta syfte anser ReK att det vore lämpligt att företa en grundlig översyn av kommitténs interna verksamhet, mellaninstitutionella förbindelser och institutionella ställning inför regeringskonferensen 2004.

3. Kommitténs interna verksamhet

3.1 Regionkommittén önskar i utvärderingssyfte företa en grundlig översyn av den interna verksamheten för att på så sätt främja tillämpningen av de styresprinciper som omnämns i vitboken, dvs. öppenhet, deltagande, ansvarsplikt, ändamålsenlighet och enhetlighet.

3.2 En nyckelfråga i sammanhanget är huruvida ReK, både i kvalitativt och kvantitativt hänseende, med framgång kan fullgöra de rådgivande uppgifter som åläggs kommittén enligt fördraget. I anslutning till detta bör följande frågor beaktas:

- Är de områden där kommittén har fått en rådgivande uppgift anpassade efter kommitténs potential, politiska prioriteringar och de lokala och regionala myndigheternas befogenheter?

- Är de tidsramar som fastställts i fördraget tillräckliga för att kommittén skall ha möjlighet att utarbeta värdefulla bidrag?

- Är de förfaranden som kommittén tillämpar, inbegripet förfarandet vid brådskande ärenden och de förenklade förfarandena, anpassade efter de remissärenden som hänskjuts till kommittén enligt fördraget?

- Har Regionkommittén behov av större kontinuitet i sin verksamhet, exempelvis genom en ständig kommitté?

- Behöver Regionkommittén bli föremål för en intern omstrukturering utgående från den behörighet som de företrädda lokala och regionala myndigheterna innehar?

3.3. Regionkommittén bör i detta sammanhang anpassa sina interna förfaranden i samband med tilldelning av yttranden.

3.4. Kommittén åtar sig att, i syfte att öka ansvaret och enhetligheten, fästa särskild uppmärksamhet vid ledamöternas uppdrag, legitimitet och ansvar, för att öka samordningen mellan ledamöternas verksamhet inom kommittén - där de måste utöva sitt mandat under full oavhängighet i gemenskapens intresse - och den verksamhet de utövar i egenskap av representanter för lokala och regionala myndigheter.

3.5. Regionkommittén rekommenderar att den expertkommitté som omnämns i punkt 1.3 i föreliggande yttrande genomför en omfattande analys av dessa frågor för att på så sätt skapa möjligheter för kommittén att på ett tidigt stadium inta en ståndpunkt, samt vid behov bistår kommittén i dess framtida bidrag till diskussionen om EU:s framtid.

4. Kommitténs förbindelser med kommissionen, rådet och Europaparlamentet

4.1. Regionkommittén välkomnar den gemensamma slutdeklarationen med bifogat protokoll som Europeiska kommissionens och Regionkommitténs ordförande antagit i syfte att förstärka samarbetet mellan de två aktörerna. ReK anser dock att protokollet måste tolkas dynamiskt för att hänsyn skall tas till ovannämnda åtgärder i vitboken om styrelseformer i EU, särskilt när det gäller att spela en aktivare roll i samband med granskningen av politiken. På så sätt får ReK möjlighet att lämna konstruktiva bidrag redan innan kommissionens årliga arbetsprogram antas.

4.2. För att kommitténs rådgivande funktion skall kunna utövas effektivt anser ReK att det är viktigt att genomgripande förändringar görs i det formella förfarande enligt vilket kommittén rådfrågas av kommissionen, och att kommitténs deltagande i utformningen av Europeiska kommissionens politiska dokument, såsom grönböcker och vitböcker, säkerställs på ett effektivt och systematiskt sätt i alla skeden av processen.

4.3. Kommittén uppmanar rådet att i samarbete med kommittén anta en uppförandekodex beträffande samrådsformerna och de politiska effekter som kommitténs yttranden får för lagstiftningen, i synnerhet avseende tidsramarna, med beaktande av de särskilda bestämmelser som gäller för medbeslutandeförfarandet.

4.4. ReK rekommenderar att den minimitidsfrist på en månad som kommittén i enlighet med artikel 265 i EG-fördraget beviljas för att utarbeta ett yttrande förlängs till tre månader, i syfte att anpassa förfarandet till kommitténs arbetssätt.

4.5. Kommittén uppmanar Europaparlamentet att, utöver samarbetet mellan föredragande från denna institution och kommittén, i samråd med kommittén träffa närmare avtal om bestämmelserna för rådfrågning, såväl när det gäller obligatoriska remisser som yttranden på parlamentets initiativ.

4.6. Kommittén står fast vid den ståndpunkt som man framförde i samband med regeringskonferensen 2000, nämligen att kommissionen och rådet måste motivera varför de i vissa fall, när det gäller obligatoriska remisser, väljer att inte följa upp kommitténs rekommendationer och att Europaparlamentet bör kunna avge en liknande motivering på frivillig basis.

4.7. Regionkommittén betonar i detta sammanhang behovet av en löpande och fruktbar dialog mellan de institutionella aktörerna, bland annat i ljuset av rekommendationerna i vitboken om styrelseformer i EU.

5. Kommitténs institutionella ställning inom ramen för regeringskonferensen 2004

5.1. Regionkommittén önskar företa en grundlig granskning av kommitténs institutionella ställning inför regeringskonferensen 2004, delvis med beaktande av analyserna och rekommendationerna från den expertkommitté som omnämns i punkt 1.4 i föreliggande yttrande.

5.2. Regionkommittén stöder i detta sammanhang en ökning av den regionala och lokala förvaltningens påverkningsmöjligheter samt den särskilda ställning som regioner med lagstiftningsbefogenheter har inom unionens institutionella ramverk.

Bryssel den 14 november 2001.

Regionkommitténs

ordförande

Jos Chabert

(1) EGT C 144, 16.5.2000, s. 1.

(2) EGT C 156, 6.6.2000, s. 12.