A4-0197/97

Resolution om Europeiska unionens roll på idrottens område

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

- med beaktande av förslaget till resolution från Willockx och De Coene om inrättande av en europeisk fond för ungdomsidrott (B4-0467/96),

- med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europeiska unionens förhållande till idrotten och i synnerhet den av den 6 maj 1994 om Europeiska gemenskapen och idrotten ((EGT nr C 205, 25.7.1994, s. 486.)),

- med beaktande av sin resolution av den 13 mars 1996 om (i) sammankallande till regeringskonferensen och om (ii) utvärdering av reflektionsgruppens arbete och preciseringen av Europaparlamentets politiska prioriteringar inför regeringskonferensen, och särskilt punkt 4.18 i detta ((EGT nr C 96, 1.4.1996, s.77.)),

- med beaktande av sin resolution av den 19 september 1996 om public service-TV:s roll i ett multimediasamhälle ((EGT nr C 320, 28.10.1996, s. 180.)),

- med beaktande av sitt beslut av den 10 juni 1997 om det gemensamma utkastet godkänt av förlikningskommittén angående Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television ((Protokollet av detta datum, del II.1.)),

- med beaktande av Europeiska gemenskapernas domstols dom av den 15 december 1995 i mål C-415/93 (Bosmanmålet) ((Samling 1995/I - 4921)) och i synnerhet domskäl 105-110,

- med beaktande av diskussionerna i det sjätte forumet för idrotten, anordnat av kommissionen den 16-17 december 1996 i Bryssel,

- med beaktande av resolutionen från den europeiska idrottsrörelsen av den 17 december 1996 om ett omnämnande av idrotten i Fördraget om Europeiska unionen samt det bifogade förslaget till artikel,

- med beaktande av de offentliga utfrågningar som anordnats av utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media den 20 mars 1996 om konsekvenserna av domen i Bosmanmålet, och den 19 mars 1997 om «Sport, ungdomsfrågor och media: vilken roll skall Europeiska unionen ha?",

- med beaktande av artikel i 148 arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media och yttrandet från budgetutskottet (A4-0197/97), och med beaktande av följande:

A. Över 100 miljoner unionsmedborgare utövar någon form av idrott. Idrottsaktiviteter arrangeras av tiotals miljoner idrottsklubbar som i sin tur är organiserade i föreningar och förbund. Idrottsrörelsen är en av de största folkrörelserna inom Europeiska unionen. Idrotten utgör följaktligen inte bara en ekonomisk företeelse utan även en kulturell och social företeelse av stor betydelse.

B. Tillgång till och utövande av idrott befrämjar, på samma sätt som tillgång till kultur, individens utveckling och harmoni.

C. De idrottsintresserade är långt fler än de som själva idrottar aktivt. Alla medborgare har rätt att få del av information om viktigare idrottsevenemang, vilket framhålls i Europaparlamentets och rådets direktiv om television utan gränser.

D. Idrott är även en ekonomisk faktor som uppskattas till ungefär 1,5 % av BNP i Europeiska unionen och den utgör följaktligen en icke obetydlig sysselsättningskälla inom tjänstesektorn.

E. Idrottsundervisning och i synnerhet ungdomars idrottsträning har en grundläggande betydelse för hälsa, bland annat genom att förebygga tobaks-, alkohol- och narkotikamissbruk, cancer och hjärt- och kärlsjukdomar, för fysisk och psykisk jämvikt och för den sociala integrationen. Idrottsträning har en viktig betydelse för den sociala integrationen för de mest utsatta grupperna i samhället.

F. Idrott och idrottsundervisning ges allt mindre utrymme i skolan och det är av avgörande betydelse att denna utveckling vänds. Idrottsföreningar är ett komplement till, ett avbrott från och ofta en ersättning för skolan och det är viktigt att länkar upprättas mellan föreningar och skola.

G. Kvinnor har i allmänhet otillräckliga möjligheter att delta i idrottsaktiviteter, till följd av en rad sociokulturella faktorer, och särskilda åtgärder måste vidtas, särskilt bland ungdomar, för att främja kvinnors idrottande.

H. Betonar att även om idrotten förmedlar positiva värderingar såsom viljestyrka, mod, tolerans, lojalitet, vänskap och solidaritet kan den även, utan att ligga till grund härför, i vissa fall ge upphov till negativa värderingar såsom intolerans, fanatisk patriotism, rasism och våld samt till att man bedrar sig själv och andra genom användning av dopingmedel. Den förstnämnda tendensen bör förstärkas och den sistnämnda motverkas med allra största kraftfullhet.

I. Europeiska unionen intresserar sig endast för den professionella idrotten i dess egenskap av ekonomisk verksamhet och Europeiska unionen har bara tagit obetydlig hänsyn till idrottens kulturella, utbildningsmässiga och sociala dimension. Denna brist beror i huvudsak på att fördraget inte innehåller någon uttrycklig hänvisning till idrott.

J. Det är lämpligt att erkänna idrottens specifika karaktär och det oberoende som präglar idrottsrörelsen och de organisationer som den är strukturerad i, i den utsträckning som idrotten i fråga inte i första hand sorterar under en kommersiell verksamhet. Den ekonomiska verksamhet som frambringas genom professionell idrottsutövning kan dock inte av den orsaken undantas från gemenskapslagstiftningen.

K. Utan att föregripa ett infogande av en artikel om idrott i fördraget eller ett protokoll som bifogas till fördraget är det viktigt att den pågående regeringskonferensen infogar en hänvisning till idrotten i artikel 128 i fördraget.

L. Artiklarna 126 och 127 om utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor i fördraget bör i dess nuvarande lydelse redan nu anses gälla idrottens område, även om detta skall preciseras ytterligare.

M. Europeiska gemenskapernas domstol har genom sitt beslut i mål C-415/93 (Bosmanmålet) motsatt sig ersättning vid spelarövergångar då en professionell spelares kontrakt upphör. I sitt domskäl anger domstolen att «möjligheten att få övergångs- eller utbildningsersättning verkligen uppmuntrar fotbollsföreningarna att söka efter talanger och utbilda unga spelare» (domskäl 108), men domstolen anser att «samma syften dessutom (kan) uppnås på ett åtminstone lika effektivt sätt genom andra medel, som inte hindrar den fria rörligheten för arbetstagarna» (domskäl 110).

N. För att slå vakt om de ungas idrottsutbildning och för att säkerställa amatörklubbarnas fortlevnad bör följaktligen effektiva mekanismer för solidaritet och omfördelning garanteras och utvecklas, vilket även Europeiska gemenskapernas domstol föreslår, och detta bör ske under omständigheter som inte utestänger ungdomar som kommer från missgynnade miljöer.

O. Omfördelningar av intäkter från försäljning av TV-sändningsrättigheter skulle kunna användas till att finansiera sådana mekanismer. Varje system för förhandling av TV-sändningsrättigheter bör ge utrymme för detta.

P. Avseende gemenskapslagstiftningen är det oerhört viktigt att finna lösningar som inte i realiteten avskräcker små, medelstora och stora föreningar från att göra konkreta ansträngningar för utbildning och träning av ungdomar och därmed uppfylla sin undervisande och sociala roll.

Q. En diskussion måste komma till stånd om var gränsen går mellan amatöridrott och professionell idrottsutövning, eftersom den i praktiken varierar från land till land och från idrottsgren till idrottsgren. Det är logiskt att idrottsutövare som för sina prestationer erhåller belopp som överstiger reseersättningar men understiger de lägsta lönerna på arbetsmarknaden inte betraktas som professionella idrottsutövare.

R. För att rättvisa och attraktiva tävlingar skall kunna organiseras måste jämvikten mellan föreningar upprätthållas, vilket innebär att det, som Europeiska gemenskapernas domstol uttrycker det, bevaras en viss grad av lika möjligheter och en osäkerhet kring resultat. En sådan jämvikt och själva karaktären hos de europeiska tävlingarna kan påverkas av störningar i konkurrensen orsakade av olikheter i subventioner och bestämmelser, angående bland annat balans i finanserna samt sociala avgifter och skatter, som föreningarna berörs av.

S. Denna balans kan även påverkas av att kontrollen över föreningar tas över av företag som bara har kommersiella intressen i idrotten och som oundvikligen ställer kommersiella målsättningar framför idrottsmässiga.

T. Parlamentet har inrättat budgetpost B3-305 för att uppmuntra vissa specifika initiativ, särskilt Eurathlon-programmet och handikappidrotten,

U. Pilotåtgärden «Idrott i Europa» (B3-305) finansieras i gemenskapsbudgeten för 1997 genom ett åtagandebemyndigande på närmare 3 miljoner ecu ((EGT nr L 44, 14.2.1997.)). Budgetposten ligger i kapitlet för «Information och kommunikation», vilket tyder på att det hittills inte varit på grund av idrottens egna förtjänster som gemenskapen har tagit hänsyn till den, utan snarare på grund av möjligheterna att med hjälp av idrotten framhäva annan politik. Unionen finansierar till stor del Eurathlon- programmet och bidrar med 1 miljon ecu till handikappidrott. Denna lilla budgetpost, som kommissionen vanligtvis bara nämner kort i sitt preliminära budgetförslag, kan varken med sin struktur eller med storleken på anslaget motsvara den ansträngning som man förväntar sig på detta område av en Europeisk union som ger sig ut för att sätta medborgarna först.

V. I kommentaren till denna budgetpost har budgetmyndigheten uppmanat kommissionen att inkomma med en rapport om åtgärdens resultat och dessutom bifoga «en studie om utarbetandet av ett verkligt handlingsprogram för gemenskapen inom idrotten, grundat på dess sociala och uppfostrande dimension samt på dess integrerande funktion».

W. En del av anslagen i budgetpost B3-305 måste användas för att stödja ungdomsträning inom samtliga idrottsgrenar,

X. Mot bakgrund av ovanstående överväganden måste kommissionen så snart som möjligt inrätta en arbetsgrupp som skall utreda samtliga aspekter av idrotten som är av intresse för Europeiska unionen och dess politik, såväl kulturella, sociala, utbildnings- eller hälsorelaterade som ekonomiska, och kommissionen måste genom att rådgöra med olika delar av idrottsrörelsen utarbeta en grönbok för att förbereda en övergripande handlingsplan för idrottens område.

Y. I väntan på att en sådan handlingsplan skall genomföras bör idrotten hädanefter beaktas inom olika gemenskapsprogram där den ännu inte, eller så gott som inte, har givits något utrymme, vilket i synnerhet gäller program på regional- och socialpolitikens område avseende utbildning och ungdomsutbyte, såsom Sokrates, Leonardo och Ungdom för Europa, samt åtgärdsprogram för lika möjligheter mellan män och kvinnor, hälsa, bekämpande av rasism samt forskningspolitik (kopplingar mellan idrott och hälsa, bekämpande av doping ...).

1. Parlamentet anser att Europeiska unionen både i fördraget och genom sin verksamhet måste erkänna den omfattande kulturella, ekonomiska och sociala företeelse som idrotten utgör,

2. kräver i detta syfte att den pågående regeringskonferensen infogar en tydlig hänvisning till idrotten i artikel 128 i fördraget,

3. betonar att Europeiska unionen måste erkänna idrottens specifika karaktär och det oberoende som präglar idrottsrörelsen, eftersom den ekonomiska aktivitet som idrotten ger upphov till inte är undantagen från gemenskapslagstiftningens bestämmelser,

4. uppmanar varje medlemsstat att utnyttja den möjlighet som erbjuds i den nya artikel 3a i direktivet «Television utan gränser» att vidta åtgärder för säkerställande av att programföretag inte genom att utnyttja exklusiva rättigheter, sänder evenemang i detta fall idrottsevenemang, som av medlemsstaten anses vara av särskild vikt för samhället på ett sådant sätt att en väsentlig del av allmänheten i medlemsstaten utestängs från möjligheten att följa dessa evenemang i fri TV; uppmanar medlemsstaterna att upprätta en förteckning över dessa evenemang, nationella eller icke-nationella, i god tid på ett klart och öppet sätt där bland annat de berörda idrottsförbunden nämns,

5. uppmanar kommissionen att omedelbart inrätta en arbetsgrupp för idrott och genom att rådgöra med hela idrottsrörelsen utarbeta en grönbok för att förbereda en övergripande handlingsplan för Europeiska unionen på idrottens område,

6. uppmanar särskilt kommissionen att inom ramen för denna arbetsgrupp

a) ta hänsyn till idrotten inom ramen för alla typer av åtgärder, bland annat på områdena för regional-, social-, utbildnings-, ungdoms- och hälsopolitik, och omstrukturera sin pilotåtgärd inom idrottssektorn,

b) gottgöra det faktum att kommissionen inte kommer att nämna idrotten i sin vitbok om utbildning, genom att, med artikel 126 i fördraget som grund, inom ramen för de åtgärder som vitboken ger upphov till uppmuntra medlemsstaterna att vända den utveckling som innebär att idrotten ges mindre utrymme i skolan och att främja tätare kopplingar mellan skola och idrottsföreningar,

c) genom idrottsprojekt bidra till den sociala integrationen och samtidigt till kampen mot rasism,

d) att genomföra åtgärder för att informera om, främja och öka värdesättningen av kvinnors idrottande, både på amatörnivå och professionell nivå,

e) tillsammans med de berörda förbunden aktivt stödja införandet av effektiva metoder för omfördelning och solidaritet så att utbildning och träning av unga idrottare och amatörklubbarnas fortlevnad kan finansieras på ett sätt som överensstämmer med gemenskapslagstiftningen,

f) utreda om de olika bestämmelserna om offentligt stöd till professionella idrottsklubbar i de olika medlemsstaterna har konsekvenser för rättvisan i europeiska tävlingar och om man bör garantera insyn i den ekonomiska situationen för de professionella klubbarna i gemenskapen,

g) att i syfte att förebygga konkurrenssnedvridningar framlägga de förslag som behövs med tanke på en reglering av spelarövergång från en förening till en annan under pågående tävlingsomgång, utan att inkräkta på spelarnas frihet att byta förening,

h) ingå ett avtal med de nationella och internationella idrottsförbunden om att gemenskapsreglerna i ämnet skall respekteras, framför allt vid stora sportevenemang (mästerskap, olympiader, etc.) då direktiv 337/85/EEG ((EGT nr L 175, 5.7.1985, s. 40.)) och därtill gjorda ändringar om bedömning av inverkan på miljön skall följas,

7. önskar att rådet skall sammankallas, i sin variant «idrottsministrarna»,

8. uppmanar behörigt utskott att upprätta strukturerade och permanenta förbindelser med idrottsrörelsen i Europa,

9. efterlyser ett «Europaår för idrott»

10. uppmanar sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, Regionkommittén, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska olympiska kommittéen och europeiska icke-statliga idrottsorganisationer inom ramen för ENGSO (European Non-Governmental Sports Organization).