MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

Detta förslag rör antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag.

•Motiv och syfte med förslaget

Mobilitet och transport är av avgörande betydelse för europeiska medborgare och för den europeiska ekonomin som helhet. Den fria rörligheten för människor och varor över de inre gränserna är en grundläggande frihet för Europeiska unionen (EU) och dess inre marknad. Europeiska kommissionen antog i december 2020 meddelandet om en strategi för hållbar och smart mobilitet (nedan kallad strategin) där man föreslår en grundläggande omställning av det europeiska transportsystemet för att uppnå målet om hållbar, smart och motståndskraftig mobilitet. Digitaliseringen är en oundgänglig drivkraft för denna omställning. Digitaliseringen kommer att göra hela transportsystemet sömlöst och mer effektivt. Den kommer också att ytterligare öka säkerheten, tryggheten, tillförlitligheten och komforten.

I strategin identifieras införandet av intelligenta transportsystem (ITS) som en nyckelåtgärd för att bygga upp ett uppkopplat och automatiserat system för multimodal mobilitet. I det sistnämnda kombineras ny utveckling såsom mobilitet som en tjänst (Mobility as a Service, MaaS) och samverkande, uppkopplad och automatiserad mobilitet (Cooperative, Connected and Automated Mobility, CCAM). CCAM omvandlar en förare till en användare av en gemensam fordonspark som är helt integrerad i ett multimodalt transportsystem och som har gjorts sömlös genom multimodala digitala mobilitetstjänster (Multimodal Digital Mobility Services, MDMS) såsom MaaS-tillämpningar.

Strategin är tydlig: För att verkligen göra transporterna hållbarare måste vi tillhandahålla effektiv och sömlös multimodalitet genom att använda det effektivaste transportslaget för varje del av resan. Dessutom måste varje transportslag bli effektivare; för vägtrafik innebär detta att gemensamma lösningar i allt högre grad utgör ett livskraftigt alternativ till privat fordonsägande. Detta främjar också ökad användning av utsläppsfria fordon eftersom användare av delade mobilitetstjänster kommer att ha tillgång till hela fordonsparken. Oro i fråga om räckvidd eller inköpskostnader mildras därför, särskilt när denna fordonspark kan ladda om sig själv automatiskt. Med andra ord kan framväxande ITS-tjänster påskynda ibruktagandet av utsläppsfria fordon och även bidra till en effektivare användning av dem.

Slutligen kommer ett smidigare vägtrafikflöde (med tanke på att utsläppsfria fordonsparker inte bör leda till utsläppsfria trafikstockningar) också att bidra till mer hållbara transporter. Under idealiska förhållanden fungerar gemensamma utsläppsfria fordon som matartjänster för befintliga och ännu effektivare transportsätt, både för passagerare och gods, och möjliggör sömlösa och mer inkluderande resor. Trafikstockningar kostar EU:s ekonomi mer än 1 % av BNP per år, i tidsspillan för medborgare och arbetstagare, men också i form av otillförlitlig och ineffektiv logistik som försörjer ekonomin. Genom att minska antalet incidenter och förbättra trafikledningen kan ITS bidra till att minska trafikstockningarna och ge ett viktigt bidrag till ekonomisk effektivitet och konkurrenskraft i EU:s ekonomi. Ibruktagandet av ITS har potential att på ett betydande sätt förbättra trafiksäkerheten, trafikens effektivitet och trafikanternas komfort genom att hjälpa transportanvändare att fatta rätt beslut och anpassa sig till trafiksituationen. ITS gör det också möjligt att bättre utnyttja befintlig infrastruktur, öka möjligheterna till multimodalitet och förbättra trafikledningen.

I meddelandet En EU-strategi för data, som antogs av kommissionen i februari 2020, konstateras att datadriven innovation kommer att medföra stora fördelar för allmänheten genom dess bidrag till den europeiska gröna given och genom att bidra till att göra Europa rustat för den digitala tidsåldern.

Direktiv 2010/40/EU (ITS-direktivet) utformades för att utgöra ramen för att påskynda och samordna införandet och användningen av ITS tillämpat på vägtransporter och dess gränssnitt mot andra transportslag.

I strategin tillkännagavs att ITS-direktivet snart skulle ses över, inklusive vissa av dess delegerade förordningar. I strategin betonades också kommissionens avsikt att stödja inrättandet av en samordningsmekanism under 2021 för de nationella åtkomstpunkter som inrättats enligt ITS-direktivet.

Kommissionen gjorde en efterhandsutvärdering av ITS-direktivet som visade att direktivet har haft en positiv inverkan på införandet av ITS i hela EU. Utvärderingen visade också att direktivet fortfarande är ett relevant verktyg för att hantera i) bristande samordning av införandet av ITS i hela EU, och ii) det långsamma, riskabla och kostnadsineffektiva införandet av ITS. I utvärderingen noterades vidare att användningen av ITS ökar, men trots förbättringar är införandet av ITS fortfarande ofta begränsat i geografiskt hänseende. Det finns fortfarande ett tydligt behov av att vidta ytterligare åtgärder i fråga om interoperabilitet, samarbete och datadelning för att möjliggöra sömlösa och kontinuerliga ITS-tjänster i hela EU.

I oktober 2019 lade kommissionen också fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet av ITS-direktivet. I denna rapport betonades i) behovet av att ytterligare förbättra samordningen av datatillgänglighet, ii) behovet av att ta hänsyn till uppkomsten av nya teman och utmaningar inom ITS, och iii) behovet av att förbättra tillgången till viktiga datatyper för hela vägtransportnätet (dvs. genom att göra dessa datatyper tillgängliga i digitalt maskinläsbart format).

I detta förslag behandlas därför följande problem: i) Bristande interoperabilitet och bristande kontinuitet i tillämpningar, system och tjänster. ii) Brister vad gäller samförstånd och effektivt samarbete mellan berörda aktörer. iii) Olösta problem som rör tillgång till och delning av data till stöd för ITS-tjänster. Detta uppnås bland annat genom att utvidga direktivets nuvarande tillämpningsområde till att omfatta nya och framväxande utmaningar och genom att ha möjlighet att göra viktiga ITS-tjänster obligatoriska i hela EU. Införandet av ITS-tjänster kommer att bygga på tillgången till data som krävs för att tillhandahålla tillförlitlig information och på så sätt säkerställa att fördelarna med digitaliseringen inom vägsektorn kan skördas. Ytterligare regler för att förbättra anpassningen till nuvarande praxis och standarder kommer också att ta itu med de problem som nämns ovan.

•Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

Detta förslag ingår i ett paket med lagstiftningsinitiativ som syftar till att bidra till målen om minskade koldioxidutsläpp, digitalisering och större motståndskraft i transportinfrastrukturen. Utöver översynen av ITS-direktivet omfattar detta paket en översyn av TEN-T-förordningen och av paketet för rörlighet i städer, som båda innehåller bestämmelser som rör införandet av ITS-tjänster. Exempelvis tar översynen av TEN-T-förordningen upp metoder för att upptäcka trafiksäkerhetsrelaterade händelser, vilket gör det möjligt att tillhandahålla vägsäkerhetsrelaterad trafikinformation för trafikanter enligt detta förslag.

Detta förslag är förenligt med det förslag till ny förordning om utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen som kommissionen lade fram den 14 juli 2021 och som skulle upphäva Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Data om laddnings- och tankningspunkter som görs tillgängliga enligt denna förordning måste göras åtkomliga genom de nationella handlingsplaner som inrättats enligt ITS-direktivet. Detta förslag är också förenligt med och anpassat till andra rättsliga ramar på transportområdet, såsom förordningen om elektronisk godstransportinformation (eFTI) och annan lagstiftning som rör olika transportslag, särskilt med avseende på definitionen av tillämpningsområdet i bilaga I till detta direktiv och mervärdet av utvecklingen av multimodala digitala mobilitetstjänster.

När det gäller trafiksäkerhet bekräftades i strategin målet att få ner antalet dödsolyckor för alla transportslag i EU till nära noll senast 2050. När det gäller vägtransporter finns det flera åtgärder inom ITS-direktivets tillämpningsområde som bidrar till detta ambitiösa mål. Exempelvis är eCall en åtgärd efter en olycka för att påskynda svarstiden vid nödsituationer och därmed minska antalet dödsfall och allvarliga skador. Samverkande ITS gör det möjligt för fordon, transportinfrastruktur och andra väganvändare att kommunicera och samordna sina åtgärder. Samverkande ITS har stor potential att minska antalet olyckor och deras allvarlighetsgrad. Informationstjänster för säkerhetsrelaterade händelser eller för säker och trygg lastbilsparkering bidrar till trafikanternas säkerhet. Obligatorisk tillgång till centrala data i maskinläsbart format kommer att förbättra funktionen hos säkerhetstjänster såsom intelligent hastighetsstöd, och genom att man gör säkerhetsrelaterade trafikinformationstjänster obligatoriska kommer trafiksäkerheten att förbättras.