[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 6.4.2005

SEK(2005) 440 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram, 2004-2007

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Genom rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1] fastställdes att de deltagande medlemsstaterna, dvs. de länder som införde den gemensamma valutan, skulle lägga fram stabilitetsprogram till rådet och kommissionen. Rådet skulle enligt artikel 5 i förordningen granska dessa program på grundval av de bedömningar som hade gjorts av kommissionen och av den kommitté, Ekonomiska och finansiella kommittén, som inrättats genom artikel 114 i fördraget. Kommissionen utfärdade rekommendationer om samtliga program, och rådet granskade sedan programmen och avgav sina yttranden med utgångspunkt från kommissionens rekommendationer och efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén. Därefter skall medlemsstaterna enligt förordningen årligen lägga fram uppdaterade program, som också kan granskas av rådet enligt samma förfarande.

Med hänvisning till ett underskott i Greklands offentliga finanser motsvarande 3,2 % av BNP och en skuldkvot på 103,0 % av BNP 2003 beslutade rådet den 5 juli 2004 att ett alltför stort underskott förelåg och rekommenderade att det alltför stora underskottet skulle vara åtgärdat senast 2005. Den 18 januari 2005 beslutade rådet att Grekland inte hade agerat effektivt för att uppfylla dessa rekommendationer. Den 17 februari 2005 beslutade rådet, också på kommissionens rekommendation i enlighet med artikel 104.9, att uppmana Grekland att vidta åtgärder för att minska underskottet under 3 % av BNP senast 2006. De grekiska myndigheterna uppmanades också att fastställa och kontrollera andra faktorer än nettoupplåning, som bidrar till förändringen av skuldnivån, samt förbättra insamlingen och bearbetningen av de offentliga statistikuppgifterna.

Greklands första stabilitetsprogram, som omfattade perioden 2000-2004, lades fram den 19 juni 2000 och granskades av rådet den 12 februari 2001. Uppdaterade program har därefter lagts fram varje år. Grekland lämnade den 17 december 2004 sitt uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2004–2007. Kommissionen gjorde ingen bedömning av programmet. En omarbetad version av det uppdaterade stabilitetsprogrammet lämnades den 21 mars 2005. Ett skattepaket där ytterligare åtgärder ingick offentliggjordes den 29 mars. Kommissionen har gjort en teknisk utvärdering av denna uppdatering med hänsyn tagen till sin vårprognos från 2005, som lagts fram i enlighet med uppförandekoden[2], den allmänt vedertagna metoden för beräkning av den potentiella produktionskapaciteten och konjunkturrensade saldon, rekommendationerna i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2003–2005 och de principer som har fastställts i kommissionens meddelande av den 27 november 2002 till rådet och Europaparlamentet om bättre samordning av finanspolitiken[3]. Denna utvärdering har lett till följande bedömning:

- Greklands omarbetade uppdatering av stabilitetsprogrammet för 2004 lämnades den 21 mars 2005 och omfattar åren 2004 till 2007. I programmets målsättningar tas hänsyn till skattepaketets påverkan på budgeten, som regeringen offentliggjorde den 29 mars, för att stödja genomförandet av det omarbetade programmet, inklusive ett offentligt åtagande att sträva efter ett underskott som understiger 3 % av BNP i 2006 års preliminära budget. Det uppdaterade programmet uppfyller delvis uppgiftskraven i ”uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”. I programmet anges inga detaljer om åtgärderna för att uppfylla 2007 års målsättningar. Prisutvecklingen mäts som konsumentprisdeflator och inte enligt det harmoniserade konsumentprisindexet (HIKP). Beträffande de grundläggande externa antagandena ges inte i programmet några uppgifter om den globala BNP-tillväxten med undantag för EU, och inte heller om tillväxttakten på relevanta utländska marknader enligt kraven i uppförandekoden.

- I programmet övervägs tre olika makroekonomiska scenarion: Det så kallade grundscenariot sammanfaller huvudsakligen med den makroekonomiska ram som ges i 2005 års budget. I det antas optimistiskt att den grekiska ekonomin fortsatt kommer att klara att hålla det högre tempo i ekonomin som funnits till 2004 tack vare den starka inhemska efterfrågan. Detta scenario ligger klart utanför nuvarande prognoser. I ett andra mindre starkt ekonomiskt scenario, som ligger i linje med kommissionens redan föråldrade höstprognos från 2004, beräknas BNP-tillväxten uppgå till 3,3 % under programperioden. I det tredje scenariot förväntas slutligen den reala BNP-tillväxten att växa till 2,9 % 2005 och marginellt öka till 3 % 2006 och 2007, vilket i huvudsak överensstämmer med kommissionens vårprognoser från 2005. Med utgångspunkt i senast tillgängliga information skall detta tredje scenario betraktas som det mest rimliga och användas som referens vid bedömningen av programmet. Uppgifterna i scenariot innebär en potentiell tillväxt som gradvis avtar under programperioden från omkring 3,3 % 2005 till 3 % 2007. Det överensstämmer också i stort sett med kommissionens vårprognoser från 2005. Uppbromsningen i den underliggande tillväxttakten antas uppstå på grund av den totala faktorproduktiviteten. De betydande positiva produktionsgap som registrerades 2004 antas minska något fram till 2007.

- Enligt rapporten från mars 2005 om underskott och skuldnivåer i enlighet med rådets förordning (EG) nr 3605/93 (nedan kallad anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott) uppskattas den offentliga sektorns finanser ha registrerat ett underskott på 6,1 % av BNP (6,0 % av BNP, enligt ENS 95, dvs. med undantag för flöden med anknytning till swappar). Detta underskott är 0,8 procentenheter högre än de 5,3 % av BNP som den grekiska regeringen beräknade vid tidpunkten för anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott i september 2004. I anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott i mars 2005 finns ytterligare avvikelser, som utöver högre räntebetalningar på 0,3 procentenheter av BNP inbegriper bortfall av skatteintäkter och överskridanden av utgiftstaken till ett värde av ytterligare en halv procentenhet av BNP, utöver de som redan upptäcktes i anmälan i september 2004. Den 18 mars 2004 validerade inte Eurostat Greklands underskott på grund av den inkonsekventa registreringen av flödena mellan Grekland och EU:s budget. Eurostat konstaterade också att de senaste årens kostnader för hälso- och sjukvård samt de Olympiska spelen ännu inte är slutgiltiga. Därmed kan underskottet för 2004 och tdigare år komma att behöva justeras uppåt.

- Det referensscenario som används vid bedömningen av programmet har som mål att minska det nominella underskottet i de offentliga finanserna med 3,6 procentenheter under programperioden, från 6,1 % av BNP 2004 till 2,4 % 2007. Den finanspolitiska konsolideringen har lagts i början på perioden och koncentreras till 2005 och, i mindre utsträckning till 2006, medan justeringen för 2007 uppgår till exakt 0,5 procentenheter av BNP. Programmet syftar till att få ned underskottet under referensvärdet 3 % av BNP till 2006 i linje med rådets rekommendation enligt artikel 104.9. För att uppnå målen förlitar man sig i programmet på en blandning av inkomstökande åtgärder och utgiftsbegränsningar som bör leda till ökade primära överskott. Det primära saldot förväntas röra sig från ett underskott på 0,4 % 2004 till ett överskott på 1,8 % av BNP 2005 och öka till 3,3 % av BNP mot slutet av perioden. I konjunkturrensade termer, baserade på kommissionens beräkningar enligt den allmänt vedertagna metoden på grundval av uppgifterna i programmet skulle underskottet sjunka från 7,0 % av BNP 2004 till 4,4 % av BNP 2005, till 3,5 % av BNP 2006 och till 3 % 2007.

- Referensscenariots mål för underskottet är lägre än det som beräknats i kommissionens vårprognoser från 2005, där underskottet beräknas till 4,5 % av BNP 2005 och 4,4 % av BNP 2006. En stor del av skillnaden förklaras av budgetpåverkan 2005 och överföringseffekterna 2006 till följd av de ytterligare skatteåtgärder som skall införas 2005 och som tillkännagavs efter det att tidsfristen för kommissionens prognoser löpt ut och uppgår till ungefär 0,5 procentenheter av BNP 2005 och 0,9 procentenheter av BNP 2006. Vidare omgärdas 2005 års prognoser för de offentliga finanserna av negativa risker, både på inkomst- och utgiftssidan. Särskilt verkar utvecklingen för bidragen till social trygghet väl optimistiska medan den för offentlig konsumtion, framför allt för sjuk- och hälsovård och offentliga löner, kan visa sig vara undervärderad. De grekiska myndigheterna kan därför bli tvungna att i överensstämmelse med de åtaganden som tillkännagavs den 29 mars genomföra ytterligare åtgärder under 2006, utöver dem som redan tillkännagivits för 2005, för att effektivt få ned underskottet under 3 %. Kommissionens prognoser för underskottet för 2005 och 2006 ligger över 5 % efter avdrag av konjunkturmässiga faktorer netto. Även efter att hänsyn tagits till de ytterligare åtgärder som vidtogs i mars fortsätter underskottet att ligga på över 3 % av BNP. Den finanspolitiska inriktningen i programmet ger inte en tillräcklig marginal mot att hindra att referensvärdet på 3 % av BNP överskrids under normala konjunturväxlingar, inte heller når det stabilitets- och tillväxtpaktens mål att på medelång sikt ha offentliga finanser nära balans eller med överskott under programperioden.

- Skuldkvoten förväntas minska från 110,5 % av BNP 2004 till bara 109,5 % 2005 och sedan till 107,2 % 2006 och 104,7 % 2007. Det ökande primära överskottet och den höga nominella BNP-tillväxten förväntas bli de huvudsakliga drivkrafterna bakom skuldminskningen. En snabbare skuldminskning hindras av betydande skuldökande stock-/flödesjusteringar som förväntas fortsätta bli betydande, även om de avtar jämfört med 2004, och trots intäkterna från de planerade privatiseringarna. I programmet ges en detaljerad beskrivning av transaktionerna bakom 2004 års stock-/flödesjusteringar. Det verkar därmed som om vissa framsteg gjorts vad gäller att fastställa upphovet till stock-/flödesjusteringarna. I programmet ges inga närmare uppgifter om ursprunget till de prognosticerade stock-/flödesjusteringarna för 2005–2007. Skuldkvoten kan komma att utveckla sig mindre gynnsamt än väntat till följd av de nämnda riskerna som omgärdar målen för de offentliga finanserna.

- I programmet görs en översyn av regeringens strukturreformsprogram, som inriktas på en omorientering av de offentliga utgifterna mot produktivare ändamål. I det beskrivs också åtgärder för att minska kostnaderna för att starta upp verksamheter och för att fortsätta att öppna upp marknader för konkurrens, särskilt nätverksamheter. För sjuk- och hälsovården förbereder regeringen en reform som syftar till att säkerställa finansiell hållbarhet och för att lösa vissa av systemets svagheter. Det ges inte några närmare uppgifter om vilka åtgärder som skall vidtas i programmet, men planerna på en omfattande reform befinner sig fortfarande i ett mycket preliminär fas. Vad gäller omstruktureringen av utgifter väntas i 2005 års budget konsumtionsutgifterna minska med över 16 % i nominella termer. Sådana kostnadsnedskärningar verkar optimistiska då de påverkar vissa inslag i budgeten (löner, sociala transfereringar), som alltid har visat stark förmåga att stå emot utgiftskontrollerande åtgärder.

- Grekland förefaller stå inför allvarliga risker när det gäller den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna, också på grund av de mycket betydande offentliga utgifter som väntas till följd av befolkningens åldrande. De stora ökningar som förväntas vad gäller åldersrelaterade utgifter tyder på att det krävs ytterligare åtgärder för att kontrollera de allmänna pensionsutgifterna, inklusive ett resolut genomförande av reformåtgärderna. Den strategi som skisseras i programmet baseras huvudsakligen på genomförandet av lagstiftade pensionsreformer och den nödvändiga konsolideringen av de offentliga finanserna på medellång sikt. Trots att den offentliga bruttoskuldkvoten beräknats sjunka ligger den på över 100 % av BNP under hela programperioden. Även om den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna skulle realiseras under programperioden uppstår betydande problem med att uppnå en godtagbar hållbarhet, som pekar på behovet av en omfattande strategi för att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet. Dessa resultat visar att en strategi som enbart baseras på en finanspolitisk konsolidering inte är genomförbar.

- Den ekonomiska politik som beskrivs i uppdateringen överensstämmer delvis med de landspecifika allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken vad gäller de offentliga finanserna. I programmet ges inte tillräcklig information om vilka effektiva åtgärder som skall vidtas för att uppnå offentliga finanser nära balans eller med överskott. Det konjunkturrensade underskottet, som kommissionen beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden tillämpad på referensscenariots uppgifter, fortsätter att ligga över 3 % av BNP under programperioden, trots att man räknat med att den kommer att förbättras med minst 0,5 % av BNP per år. Inom ramen för rådets beslut av den 17 februari enligt artikel 104.9, har kommissionen[4] dragit slutsatsen att denna strategi för de offentliga finanserna överensstämmer med rådets rekommendationer i tillkännagivandet och att det för närvarande inte krävs några ytterligare åtgärder enligt förfarandet vid alltför stora underskott. En ny bedömning kommer att genomföras av om Grekland uppfyller rekommendationerna på grundval av den rapport som de grekiska myndigheterna skall lägga fram i oktober, i enlighet med rådets beslut.

- Mot bakgrund av ovanstående bedömning bör Grekland i) genomföra de permanenta åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2006, ii) minska det konjunturrensade underskottet med minst 0,5 % av BNP från 2007 och framåt, helst genom kontrollåtgärder av de primära utgifterna som leder till offentliga finanser nära balans eller med överskott på medellång sikt, iii) öka insatserna för att fastställa och kontrollera andra faktorer än nettoupplåning som bidrar till förändringar av skuldnivån, för att säkerställa en minskning i den offentliga sektorns bruttoskuldkvot så att referensvärdet snabbare uppnås, iv) kontrollera de allmänna pensionsutgifterna och resolut genomföra de antagna reformerna för att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet och v) förbättra insamlingen och bearbetningen av offentliga statistikuppgifter i samarbete med Eurostat, särskilt genom att förbättra de mekanismer som säkerställer att korrekta uppgifter tillhandahålls omgående.

På grundval av denna bedömning har kommissionen antagit denna rekommendation till rådets yttrande om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram, som härmed överlämnas till rådet.

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram, 2004-2007

EUROPEISKA UNIONENS R ÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[5], särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

1. Den 12 april 2005 granskade rådet Greklands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2004–2007. Det uppdaterade programmet uppfyller delvis uppgiftskraven i ”uppförandekoden för stabilites- och konvergensprogrammens innehåll och utformning”. I programmet ges inga närmare uppgifter om åtgärderna bakom 2007 års målsättningar. Prisutvecklingen mäts som konsumentprisdeflator och inte enligt det harmoniserade konsumentprisindexet. Beträffande de grundläggande externa antagandena ges inte i programmet några uppgifter om den globala B NP-tillväxten med undantag för EU, och inte heller om tillväxttakten på relevanta utländska marknader enligt kraven i uppförandekoden. Grekland uppmanas därför se till att full förenlighet med kraven uppnås.

2. I programmet övervägs tre olika makroekonomiska scenarion. På grundval av senast tillgänglig information, som ingår i kommissionens vårprognoser, tas det andra alterantiva scenariot och inte grundscenariot som referens vid bedömningen av programmet, då det verkar spegla rimliga makroekonomiska antaganden. I det referensscenario som används vid bedömningen av programmet, beräknas den reala BNP att växa med 2,9 % 2005 och marginellt öka till 3 % 2006 och 2007. Den potentiella produktionstillväxten förväntas gradvis minska under programperioden från ungefär 3,3 % 2005 till 3 % 2007, medan det betydande positiva BNP-gap som registrerades 2004 beräknas minska något fram till 2007.

3. Den 5 juli 2004 beslutade rådet att Grekland hade ett alltför stort underskott och rekommenderade att det skulle korrigeras senast 2005. Den 18 januari 2005 beslutade rådet att Grekland inte hade agerat effektivt för att uppfylla dessa rekommendationer. Den 17 februari 2005 beslutade rådet i enlighet med artikel 104.9 att uppmana Grekland att vidta åtgärder för att minska underskottet ned under 3 % av BNP senast 2006. De grekiska myndigheterna uppmanades också att fastställa och kontrollera andra faktorer än nettoupplåning, som bidrar till förändringen av skuldnivån, samt att förbättra insamlingen och bearbetningen av offentliga statistikuppgifter.

4. Enligt anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott från i mars 2005 beräknas underskottet den offentliga sektorns finanser till 6,1 % av BNP. Underskottet är 0,8 procentenheter högre än den grekiska regeringens beräkningar på 5,3 % av BNP från hösten 2004 vid tidpunkten för anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott från i september 2004, som speglar ytterligare bortfall av skatteintäkter och överskridanden av utgiftstaket värda en halv procentenhet av BNP. Den 18 mars 2005 beslutade Eurostat att inte validera Greklands underskott och påpekade att det offentliga underskottet för 2004 och tidigare år kunde komma att behöva justeras uppåt på grund av vissa olösta frågor.

5. Den grekiska regeringens strategi för de offentliga finanserna syftar till att minska underskottet till under referensvärdet på 3 % av BNP till 2006, i linje med rådets beslut enligt artikel 104.9, genom en blandning av inkomstökande åtgärder och utgiftsbegränsningar, vilka bör leda till en ökning av de primära överskotten. Den grekiska regeringen har för detta ändamål antagit ett skatteåtgärdspaket för 2005 utöver dem som ingår i 2005 års budget, med bestående effekter under påföljande år. Referensscenariot har som målsättning att minska det nominella offentliga underskottet med 3,6 procentenheter under programperioden, från 6,1 % av BNP 2004 till 2,4 % 2007. Det primära saldot beräknas förbättras betydligt från ett underskott på 0,4 % 2004 till ett överskott på 1,8 % av BNP 2005 och öka till 3,3 % av BNP mot slutet av perioden.

6. Det finns en risk för att 2005 års utfall för de offentliga finanserna kan bli sämre än i programmet. Särskilt kan utvecklingen av bidragen till social trygghet och utgifterna för offentlig konsumtion ha beräknats väl optimistiskt, medan de planerade korrigeringsåtgärderna inte beskrivs tillräckligt utförligt för programmets sista år. Vidare har inga åtgärder planerats i programmet för att uppväga de potentiella överföringseffekterna av de nya statistiska översynerna från 2004 och tidigare år. De grekiska myndigheterna har meddelat att de är redo att genomföra ytterligare åtgärder under 2006, utöver dem som redan antagits för 2005, för att effektivt föra ned underskottet under referensvärdet på 3 % till 2006 i enlighet med rådets krav. Den finanspolitiska inriktningen i programmet ger inte en tillräcklig säkerhetsmarginal mot att hindra att referensvärdet på 3 % av BNP överskrids under normala konjunturväxlingar, inte heller når det stabilitets- och tillväxtpaktens mål att på medelång sikt ha offentliga finanser nära balans eller med överskott under programperioden.

7. Skuldkvoten beräknas minska från 110,5 % av BNP 2004 till bara 109,5 % 2005 och sedan till 107,2 % 2006 och 104,7 % 2007. En snabbare skuldminskningstakt hindras av betydande skuldökande stock-/flödesjusteringar som förväntas bli betydande, även om de avtar jämfört med 2004, och trots intäkterna från de planerade privatiseringarna. Skuldkvoten kan komma att utveckla sig mindre gynnsamt än väntat till följd av nämnda risker som omgärdar målen för de offentliga finanserna.

8. Grekland förefaller stå inför allvarliga risker när det gäller den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna på grund av de prognostiserade mycket betydande offentliga utgifterna till följd av befolkningens åldrande. De stora ökningar som förväntas vad gäller åldersrelaterade utgifter tyder på att det krävs ytterligare åtgärder för att kontrollera de allmänna pensionsutgifterna, inklusive ett resolut genomförande av de antagna reformåtgärderna.

9. Den ekonomiska politik som beskrivs i det uppdaterade programmet överensstämmer delvis med de landsspecifika allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. I programmet ges inte tillräcklig information om vilka effektiva åtgärder som skall vidtas för att uppnå offentliga finanser nära balans eller med överskott. Det konjunkturrensade underskottet, som kommissionen beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden tillämpad på referensscenariots uppgifter, fortsätter att ligga över 3 % av BNP under programperioden, trots att den beräknats förbättras med minst 0,5 % av BNP per år. Mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits för att korrigera de finanspolitiska obalanserna överensstämmer strategin för de offentliga finanserna med rådets rekommendationer i dess beslut av den 17 februari i enlighet med artikel 104.9 och för närvarande behöver inga ytterligare åtgärder vidtas enligt förfarandet vid alltför stora underskott. En ny bedömning av förenligheten med sådana rekommendationer kommer att genomföras på grundval av den rapport som de grekiska myndigheterna, i enlighet med rådets beslut, skall lägga fram i oktober.

* * *

Mot bakgrund av ovanstående bedömning rekommenderas Grekland följande:

- Genomföra de permanenta åtgärder som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2006.

- Minska det konjunkturrensade underskottet med minst 0,5 % av BNP från 2007, helst genom kontrollåtgärder av de primära utgifterna, som leder till offentliga finanser nära balans eller med överskott på medellång sikt.

- Öka insatserna för att fastställa och kontrollera andra faktorer än nettoupplåning som bidrar till förändringen i skuldnivån, för att säkerställa en snabbare minskning av den offentliga skuldnivån mot referensvärdet.

- Kontrollera de allmänna pensionsutgifterna och resolut genomföra de antagna reformerna för att säkerställa hållbarheten i de offentliga finanserna.

- Fortsätta att förbättra insamlingen och bearbetningen av offentliga statistikuppgifter i samarbete med Eurostat, särskilt genom att förbättra de mekanismer som kan säkerställa att korrekta uppgifter tillhandahålls omgående.

Jämförelse av centrala makroekonomiska och finansiella prognoser

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Real BNP (procentuell förändring) | SP mars 2005 | 4.2 | 2.9 | 3.0 | 3.0 |

KOM mars 2005 | 4.2 | 2.9 | 3.1 |

SP dec 2003 | 4.2 | 4.0 | 3.8 | Uppgift saknas |

HKPI-inflation (%) | SP mars 2005 | 3.0 | Uppgift saknas | Uppgift saknas | Uppgift saknas |

KOM mars 2005 | 3.0 | 3.2 | 3.2 |

SP dec 2003 | 3.0 | 2.8 | 2.6 | Uppgift saknas |

Saldot i den offentliga sektorns finanser (i % av BNP)* | SP mars 2005 | -6.1 | -3.7 | -2.9 | -2.4 |

KOM mars 2005 | -6.1 | -4.5 | -4.4 |

SP dec 2003 | -1.2 | -0.5 | 0.0 | Uppgift saknas |

Primärt saldo (i % av BNP)* | SP mars 2005 | -0.4 | 1.8 | 2.7 | 3.3 |

KOM mars 2005 | -0.4 | 1.0 | 1.0 |

SP dec 2003 | 4.7 | 5.1 | 5.3 | Uppgift saknas |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP)* | SP mars 2005¹ | -7.0 | -4.4 | -3.5 | -3.0 |

KOM mars 2005 | -7.1 | -5.5 | -5.3 |

SP dec 2003 | -1.2 | -0.5 | 0.0 | Uppgift saknas |

Offentliga sektorns bruttoskuld ( i % av BNP) | SP mars 2005 | 110.5 | 109.5 | 107.2 | 104.7 |

KOM mars 2005 | 110.5 | 110.5 | 108.9 |

SP dec 2003 | 98.5 | 94.6 | 90.5 | Uppgift saknas |

Märk: 1Kommissionens beräkningar baserar sig på uppgifterna i programmet. (*) I kommissionens beräkningar tas ingen hänsyn till de åtgärder som tillkännagavs den 29 mars. Källa: Stabilitetsprogram mars 2005 omarbetad uppdateringen (SP), kommissionens vårprognos 2005 (KOM), kommissionens beräkningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997. Alla dokument som det hänvisas till i denna text finns tillgängliga på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Reviderat yttrande från Ekonomiska och finansiella kommittén om innehållet i och utformningen av stabilitets- och konvergensprogram som godkändes av Ekofinrådet den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Kommissionens meddelande om att i enlighet med artikel 104.9 i EG-fördraget förelägga Grekland att vidta de åtgärder för att minska underskottet som anses nödvändiga i syfte att komma till rätta med situationen med ett alltför stort underskott (SEK(2005)443 av den 6.4.2005).

[5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenten som denna text hänvisar till återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.