SV

Bryssel den 10.1.2007

KOM(2006) 850 slutlig

2007/0002 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om energistatistik

(framlagt av kommissionen)

(...PICT...)

| EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

MOTIVERING

1) BAKGRUND

1.1. Förslagets motiv och syfte

För utvecklingen av gemenskapens energipolitik och energilagstiftning krävs heltäckande och jämförbar europeisk statistik inom en rad energirelaterade frågor. Energidirektiv med klara kvantitativa mål och tidsfrister i EU förutsätter att energiläget övervakas så att det går att kontrollera om och hur väl sådana mål uppfylls.

Energiomvandlingarnas och energiförbrukningens enorma inflytande på miljön torde förbli en viktig fråga på lång sikt, vilket ytterligare understryker behovet av tillförlitliga energiuppgifter. En korrekt och exakt energibokföring har blivit särskilt viktig i och med att Kyotoprotokollet trädde i kraft den 16 februari 2005: vår energianvändning svarar för 80 % av EU:s totala utsläpp av växthusgaser.

I förslaget beaktas också kommissionens samarbete med Internationella energibyrån (IEA) om energistatistik: den föreslagna uppgiftsinsamlingen täcker helt den del som delas med IEA inom detta samarbete.

1.2. Allmän bakgrund

Vid toppmötet i Hampton Court efterlyste stats- och regeringscheferna en europeisk energipolitik. Som svar på den uppmaningen håller kommissionen på att utarbeta ett åtgärdspaket i linje med den nyligen framlagda grönboken om energi.

Tillgången till aktuella och tillförlitliga uppgifter om EU:s energisituation är av största betydelse för att nå detta mål. Denna betydelse motiverar en stabil, institutionaliserad grund för insamling av energiuppgifter, vilket än så länge sker på basis av frivilliga överenskommelser.

Förslaget har utformats för att göra belastningen på företagen så liten som möjligt; även om förordningen inte minskar den befintliga belastningen innebär den inga nya skyldigheter och ingen utökning av den nuvarande insamlingen av energiuppgifter i EU. Målet för den föreslagna förordningen är alltså inte att ändra det statistiska arbete som redan utförs utan att tillhandahålla en rättslig grund för det.

Förslaget till rättslig ram kommer när medlemsstaterna upplever alltfler svårigheter med att samla in uppgifter från uppgiftslämnarna. Avregleringen av energimarknaden har bl.a. lett till att det har uppstått många fler energiproducenter och återförsäljare, vilket gjort uppgiftsinsamlingen betydligt mer komplex. Detta anstränger de resurser som avsatts för insamling av energiuppgifter, särskilt då energi fortfarande är ett av de få kvarvarande oreglerade statistikområdena.

Det förhållandet att avregleringen av marknaden skapar problem med kommersiell sekretess gör det också svårare för medlemsstaternas tjänstemän att utföra sitt statistiska arbete enbart på basis av en informell överenskommelse.

På senare år har en allmän försämring av statistikens kvalitet (fullständighet, korrekthet, punktlighet) kunnat iakttas. Det anses därför lämpligt att åtgärder vidtas för att tillfredsställa de viktigaste behoven av tillförlitliga energiuppgifter, bl.a. genom att lagstiftningsvägen bekräfta behovet av insamling av sådana viktiga uppgifter.

Att energipriserna nyligen ökat avsevärt har ökat de europeiska medborgarnas och beslutsfattarnas medvetenhet om energilägets komplexitet. För att få en bild av energiläget krävs att korrekt, aktuell och fullständig energistatistik finns tillgänglig.

1.3. Befintliga bestämmelser på förslagets område

Kommissionens rekommendation 88/96/EKSG om kolstatistik upphörde att gälla samtidigt som Europeiska kol- och stålgemenskapen upphörde den 23 juli 2002.Rådets förordning (EG) nr 2964/95 av den 20 december 1995 om införande av registrering inom gemenskapen av import och leveranser av råolja. Förslaget till förordning omfattar de här uppgifterna i aggregerad form, och de sekretessproblem som hindrar en snabb spridning löses genom den uppgiftsinsamling som avses i förordningen.Även om det föreliggande förslaget inte omfattar energipriser bör det dock påpekas att det finns flera rättsakter om energipriser. För enkelhetens skull anges de här:Kommissionens beslut 1999/566/EG av den 26 juli 1999 om tillämpning av rådets beslut 1999/280/EG om ett gemenskapsförfarande för information och samråd om kostnaderna för råoljetillförseln och om konsumentpriserna på petroleumprodukter. Den föreslagna förordningen omfattar inte de uppgifter som ingår i det här beslutet.Rådets direktiv 90/377/EEG av den 29 juni 1990 om ett gemenskapsförfarande för att främja öppenheten beträffande prissättningen på gas och el levererad till industriella slutanvändare. |

1.4. Överensstämmelse med EU:s övriga politik och mål

Närmare hänvisningar till EU:s energipolitik i stort görs i motiveringen till detta förslag. Kyotoprotokollet innebär stränga kvalitetskrav på uppgifterna om mängden växthusgaser, för vilka energiförbrukningen har det största ansvaret. EU:s politik för intelligent energi och förnybar energi kräver detaljerad kvantitativ övervakning för att mäta graden av måluppfyllelse. Vidare omfattar gemenskapens strategi för hållbar utveckling vittgående ambitioner för bl.a. utveckling av biobränsle och andra förnybara bränslen, och uppgifter om detta ingår också i det här förslaget. |

2) SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNING

2.1. Samråd med berörda parter

Metoder för samrådet, målgrupper och deltagarnas allmänna profilFörslaget diskuterades vid ett arbetsgruppsmöte den 13–14 juni 2005 i Luxemburg, genom efterföljande skriftväxling med befintliga uppgiftslämnare i medlemsstaterna och vid sammanträdet den 18–19 maj 2006 i kommittén för det statistiska programmet. |

Sammanfattning av svaren och hur de beaktatsEtt mycket positivt och välkomnande svar har noterats. |

2.2. Inhämtning och användning av expertis

Ingen extern expertis behövde anlitas.

2.3. Konsekvensbedömning

Införandet av den föreslagna förordningen kommer att få begränsade konsekvenser för medlemsstaterna, eftersom alla de aktuella uppgifterna redan samlas in på frivillig grund.

Förslaget är särskilt meningsfullt för miljöpolitiken, på grund av energianvändningens enorma inverkan på miljön. Korrekta och aktuella uppgifter om energiläget i EU gör det möjligt att skaffa en tydlig, kvantitativ bild av denna inverkan och aktuella tendenser.

De ekonomiska konsekvenserna är begränsade. Förslaget kan dock bidra till att ge en klarare bild av import och export av energi samt av produktion och förbrukning efter bränsletyp.

3) FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA STRUKTUR

3.1. Sammanfattning av förslaget

Målet för detta förslag till Europaparlamentets och rådets förordning är att inrätta en gemensam ram för insamling och sammanställning av gemenskapsstatistik om produktion, import, export, omvandling och förbrukning av energi. Ramen bygger i hög grad på den befintliga insamlingen av uppgifter och även på internationellt samarbete med andra relevanta organisationer, så att enhetlighet i metoderna och uppgifternas jämförbarhet garanteras. Målet är alltså inte att inleda verksamhet på ett helt nytt statistiskt område utan att tillhandahålla en användbar rättslig grund för befintliga och omfattande ansträngningar att underbygga gemenskapens energipolitik med tillförlitliga uppgifter som inkommer i tid.

3.2. Rättslig grund

Artikel 285 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen utgör den rättsliga grunden för gemenskapsstatistik. Rådet skall i enlighet med medbeslutandeförfarandet besluta om åtgärder för att framställa sådan statistik som behövs för gemenskapens verksamhet. I artikeln anges krav på sammanställning av gemenskapsstatistik, nämligen att den skall uppfylla krav på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter.

3.3. Subsidiaritetsprincipen

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att inrätta en gemensam ram för sammanställning, översändning, bedömning och spridning av jämförbar energistatistik i gemenskapen, inte kan uppnås i tillräckligt hög grad av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå på grundval av en gemenskapsrättsakt, eftersom bara kommissionen kan samordna den nödvändiga harmoniseringen av statistiska uppgifter på gemenskapsnivå, medan insamling av uppgifter och sammanställning av jämförbar energistatistik kan organiseras av medlemsstaterna, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med den subsidiaritetsprincip som anges i artikel 5 i fördraget.

3.4. Proportionalitetsprincipen

Förslaget överensstämmer med proportionalitetsprincipen av följande skäl. |

I enlighet med proportionalitetsprincipen är denna förordning begränsad till det minimum som krävs för att uppnå målet, och den går inte utöver vad som krävs för det ändamålet. Förordningen innehåller inga bestämmelser om förfarandena för uppgiftsinsamling i medlemsstaterna, utan här definieras endast de energiuppgifter som skall samlas in på ett harmoniserat sätt och med harmoniserade tidsfrister. |

Medlemsstaterna är inte skyldiga att ändra sina administrativa system för sammanställning av energistatistik. Inga nya uppgifter skall enligt den föreslagna förordningen samlas in, utan alla uppgifter som avses samlas redan in frivilligt på EU-nivå.Det medges att för en del medlemsstater kan dock förordningen medföra viss utveckling eller vissa tillägg av deras befintliga system för energistatistik. Eurostat kommer att fortsätta att samarbeta med de behöriga nationella myndigheterna och kommer att sträva efter att minimera eventuella svårigheter på grund av genomförandet av förordningen. |

3.5. Val av regleringsform

Föreslagen regleringsform: förordning. |

Andra former skulle vara otillräckliga av följande skäl.Med beaktande av särdragen för varje slags rättsakt enligt artikel 249 i EG-fördraget förefaller det som om en förordning är den lämpligaste regleringsformen för sammanställning av gemenskapsstatistik.Nästan alla statistiska krav förutsätter ett direkt och omedelbart verkställande i medlemsstaterna. De rör normalt särskilt angivna statistiska enheter i medlemsstaterna, målen är tydliga och direkt tillämpliga och alla element som skall övervakas anges i rättsakten tillsammans med metoder, tidsfrister och periodicitet. Därför är de sällan beroende av nationella harmoniserande åtgärder. De nationella myndigheter som berörs av åtgärderna skall helt enkelt tillämpa dem. |

4) BUDGETKONSEKVENSER

Förslaget har inga konsekvenser för gemenskapens budget. |

5) YTTERLIGARE INFORMATION

5.1. Europeiska ekonomiska samarbetsområdet

Förslaget till förordning berör Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och bör därför omfatta det.

2007/0002 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om energistatistik

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag [1],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [2], och

av följande skäl:

(1) Gemenskapen behöver ha tillgång till korrekta och aktuella uppgifter om mängder, former, källor, alstring, leveranser, omvandling och förbrukning av energi i syfte att övervaka dess energipolitiks genomslag och följder.

(2) Tillgång till korrekt och aktuell information om energi är nödvändig för att bedöma energiförbrukningens inverkan på miljön, särskilt när det gäller utsläpp av växthusgaser. Denna information krävs i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG av den 11 februari 2004 om en mekanism för övervakning av utsläpp av växthusgaser inom gemenskapen och för genomförande av Kyotoprotokollet [3].

(3) Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el [4] och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv 92/42/EEG [5] är medlemsstaterna skyldiga att lämna kvantitativa energiuppgifter. För att övervaka uppfyllelsen av dessa mål krävs utförliga och aktuella energiuppgifter.

(4) I kommissionens grönböcker KOM(2005) 265 av den 22 juni 2005 om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre och KOM(2006)105 av den 8 mars 2006 om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning anges en energipolitik för EU för vilken EU-omfattande energistatistik måste finnas att tillgå (bl.a. för inrättandet av ett europeiskt energiförsörjningsobservatorium).

(5) Energimarknadens avreglering gör det allt svårare att samla in tillförlitliga och aktuella energiuppgifter om det saknas en rättslig grund för insamlingen av sådana uppgifter.

(6) Det är viktigt att ett system för energistatistik kan anpassas flexibelt till en situation som förväntas utvecklas i framtiden.

(7) Sammanställningen av gemenskapsstatistik regleras i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik [6].

(8) Eftersom den här förordningens mål, nämligen att inrätta en gemensam ram för sammanställning, översändning, utvärdering och spridning av jämförbar energistatistik i gemenskapen, inte kan uppnås i tillräckligt hög grad av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det målet.

(9) Vid sammanställning och spridning av gemenskapsstatistik i enlighet med denna förordning kommer medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheter att beakta principerna i den uppförandekod för europeisk statistik som antogs av kommittén för det statistiska programmet den 24 februari 2005 och som bifogades kommissionens rekommendation om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar [7].

(10) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [8].

(11) Särskilt bör åtgärder med generell räckvidd avsedda att ändra mindre centrala delar av förordningen antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll. Andra åtgärder med generell räckvidd som påverkar centrala delar av förordningen bör antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet.

(12) Det är nödvändigt att ge kommissionen möjlighet att bevilja medlemsstaterna undantag och avvikelser från de delar av energiuppgifterna som skulle medföra orimliga belastningar på uppgiftslämnarna.

(13) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet, som inrättades genom rådets beslut 89/382/EEG av den 19 juni 1989 [9].

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1. Genom denna förordning inrättas en gemensam ram för sammanställning, översändning, utvärdering och spridning av jämförbar energistatistik i gemenskapen.

2. Denna förordning skall tillämpas på statistiska uppgifter om energiprodukter och aggregat därav i gemenskapen.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

a) gemenskapsstatistik: gemenskapsstatistik i enlighet med definitionen i artikel 2 första strecksatsen i förordning (EG) nr 322/97,

b) framställning av statistik: framställning av statistik i enlighet med definitionen i artikel 2 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 322/97,

c) gemenskapsmyndighet: gemenskapsmyndighet i enlighet med definitionen i artikel 2 fjärde strecksatsen i förordning (EG) nr 322/97,

d) energiprodukter: brännbara bränslen, värme, förnybar energi, el eller varje annan fysikalisk form av energi,

e) aggregat: uppgifter som aggregerats på nationell nivå avseende behandling eller användning av energiprodukter, nämligen produktion, handel, lager, omvandling, förbrukning och strukturella egenskaper för energisystemet såsom installerad kapacitet för elproduktion eller produktionskapacitet för oljeprodukter,

f) uppgifternas kvalitet: följande aspekter av statistisk kvalitet: relevans, noggrannhet, aktualitet och punktlighet, tillgänglighet och tydlighet, jämförbarhet, samanvändbarhet samt fullständighet.

Artikel 3

Uppgiftskällor

1. Under iakttagande av principerna om minskad belastning på uppgiftslämnarna och administrativ förenkling skall medlemsstaterna sammanställa uppgifter om energiprodukter och aggregat av dessa i gemenskapen från följande källor:

a) särskilda statistiska undersökningar ställda till producenter, distributörer, transportörer exportörer och importörer av primär och omvandlad energi,

b) andra statistiska undersökningar ställda till energiförbrukare i sektorerna för tillverkningsindustri, transport och andra sektorer, däribland hushåll,

c) andra förfaranden för statistisk skattning eller andra källor, inbegripet förvaltningskällor.

2. Medlemsstaterna skall ange närmare bestämmelser om lämnande av de uppgifter som i enlighet med artikel 4 krävs av företag och andra källor för nationell statistik.

3. Förteckningen över uppgiftskällor får ändras i enlighet med förfarandet i artikel 9.2.

Artikel 4

Aggregat, energiprodukter och översändning för nationell statistik

1. Den nationella statistik som skall samlas in skall vara den som anges i bilagorna. Den skall översändas med följande periodicitet:

a) årlig för energistatistiken i bilaga B,

b) månatlig för energistatistiken i bilaga C,

c) månatlig på kort sikt för energistatistiken i bilaga D.

2. Tillämpliga förtydliganden och definitioner av de fackuttryck som används återfinns i de enskilda bilagorna samt i bilaga A (”Förtydliganden av terminologin”).

3. Nationell statistik samt tillämpliga förtydliganden och definitioner får ändras i enlighet med förfarandet i artikel 9.2.

Artikel 5

Översändning

1. Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) översända den nationella statistik som avses i artikel 4.

2. Formerna för översändandet, inbegripet tillämpliga tidsgränser och avvikelser och undantag från dessa, skall vara de som anges i bilagorna.

3. Formerna för översändandet av den nationella statistiken får ändras i enlighet med förfarandet i artikel 9.2.

4. Kommissionen får i enlighet med förfarandet i artikel 9.3 på vederbörligen motiverad begäran från en medlemsstat bevilja ytterligare avvikelser eller undantag för de delar av den nationella statistiken för vilka insamlingen skulle leda till en orimlig belastning för uppgiftslämnarna.

Artikel 6

Kvalitetskriterier och rapporter

1. Medlemsstaterna skall garantera de översända uppgifternas kvalitet.

2. Varje rimlig ansträngning skall göras för att se till att energiuppgifter som översänds i enlighet med bilaga B överensstämmer med uppgifter som lämnas i enlighet med kommissionens beslut nr 2005/166/EG av den 10 februari 2005 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG om en mekanism för övervakning av utsläpp av växthusgaser inom gemenskapen och för genomförande av Kyotoprotokollet [10].

3. Metodspecifikationer utformade för att garantera de översända uppgifternas kvalitet får utvecklas och senare uppdateras eller ses över i enlighet med förfarandet i artikel 9.3.

4. Inom sex månader efter mottagandet av en begäran från kommissionen (Eurostat), så att denna kan bedöma kvaliteten på de översända uppgifterna, skall medlemsstaterna till kommissionen (Eurostat) lämna en rapport med alla relevanta upplysningar om genomförandet av denna förordning.

Artikel 7

Tidsfrister och periodicitet

Medlemsstaterna skall sammanställa alla uppgifter som anges i denna förordning från början av kalenderåret efter antagandet av denna förordning, och skall därefter översända dem med de periodiciteter som anges i artikel 4.1.

Artikel 8

Genomförandeåtgärder

1. Följande åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 9.2.

a) ändringar av förteckningen över uppgiftskällor (artikel 3.3),

b) ändringar av den nationella statistiken och de tillämpliga förtydligandena eller definitionerna (artikel 4.3),

c) ändringar av formerna för översändande (artikel 5.3).

2. Följande åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 9.3:

a) beviljande av ytterligare avvikelser eller undantag (artikel 5.4),

b) utveckling och uppdatering av metodspecifikationerna (artikel 6.3).

3. Hänsyn skall tas till principen om att nyttan med uppdateringen måste uppväga kostnaderna för den, och till principen om att ytterligare kostnader och belastningar skall hållas rimliga.

Artikel 9

Kommitté

1. Kommissionen skall biträdas av kommittén för det statistiska programmet.

2. När det hänvisas till denna punkt skall det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG tillämpas.

3. När det hänvisas till denna punkt skall det föreskrivande förfarandet i artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

4. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 10

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA A – FÖRTYDLIGANDEN AV TerminologIN

I denna bilaga förklaras eller definieras termer som används i övriga bilagor.

1. GEOGRAFISKA ANMÄRKNINGAR

Följande geografiska definitioner skall tillämpas uteslutande för statistisk rapportering.

· Australien omfattar inte utomaustraliska territorier.

· Danmark omfattar inte Färöarna eller Grönland.

· Frankrike omfattar Monaco, men omfattar inte de franska utomeuropeiska territorierna Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion, St.-Pierre och Miquelon, Nya Kaledonien, Franska Polynesien, Wallis och Futuna eller Mayotte.

· Italien omfattar San Marino och Vatikanstaten.

· Japan omfattar Okinawa.

· Nederländerna omfattar inte Surinam eller Nederländska Antillerna.

· Portugal omfattar Azorerna och Madeira.

· Spanien omfattar Kanarieöarna.

· Schweiz omfattar inte Liechtenstein.

· USA omfattar de 50 delstaterna, District of Columbia, Amerikanska Jungfruöarna, Puerto Rico och Guam.

2. AGGREGAT

Producenter klassificeras enligt produktionens syfte:

– Huvudverksamhetsproducent: företag, privat eller offentligt ägda, som alstrar el eller värme för försäljning till tredje man som huvudsaklig verksamhet.

– Egenproducenter: företag, privat eller offentligt ägda, som alstrar el eller värme helt eller delvis för eget bruk som biverksamhet.

Anm. Kommissionen kan förtydliga terminologin genom att lägga till relevanta hänvisningar till Nace genom kommittéförfarandet efter det att en revision av Nace har trätt i kraft.

2.1. Sektorn för försörjning och omvandling

Produktion/Inhemsk produktionMängder bränsle som utvinns eller framställs, beräknade efter eventuella processer för avlägsnande av inert material. Produktion inbegriper mängder som förbrukas av producenten i produktionsprocessen (t.ex. för uppvärmning eller drift av maskiner och utrustning) samt leveranser till andra energiproducenter för omvandling eller annan användning.Med inhemsk menas produktion från resurser belägna i den aktuella staten. |

Import/ExportFör geografiska definitioner, se avsnittet ”Geografiska anmärkningar”.Om inte annat sägs menas med import det faktiska ursprunget (det land där energiprodukten producerades) för användning i landet och export det slutliga landet där den producerade energiprodukten förbrukas.Mängder anses vara importerade eller exporterade när de har passerat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering har ägt rum eller inte.Om ursprung eller bestämmelseort inte är kända, kan ”Annan” användas.Statistiska differenser kan uppstå om total import och export endast finns tillgänglig enligt ovanstående definitioner, medan den geografiska uppdelningen bygger på en annan undersökning, källa eller begreppsbildning. I så fall skall differenser uppges under ”Annan”. |

Internationell bunkringBränslemängder som levereras till skepp under vilken flagg som helst och som bedriver internationell sjöfart. Internationell sjöfart kan ske till havs, på sjöar och inre vattenvägar eller i kustnära vatten. Följande ingår inte:- Förbrukning av fartyg i inhemsk sjöfart. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell sjöfart bör göras efter avgångshamn och ankomsthamn, inte efter fartygets flagg eller nationalitet.- Förbrukning av fiskefartyg.- Förbrukning av militära styrkor. |

LagerförändringarDifferensen mellan ingående och utgående lagernivå för lager belägna på nationellt territorium. |

Bruttoförbrukning (beräknad)Beräknat värde, definierat som:Inhemsk produktion + Från andra källor + Import - Export – Internationell bunkring + Lagerförändringar |

Bruttoförbrukning (observerad)Den mängd som faktiskt redovisas i undersökningar av slutanvändarsektorerna. |

Statistiska differenserBeräknat värde, definierat som:Beräknad bruttoförbrukning – observerad bruttoförbrukning.Inkluderar lagerförändringar hos slutförbrukare, om detta inte kan anges som en del av ”Lagerförändringar”.Skäl till eventuella större skillnader bör anges. |

Huvudverksamhetsproducenters elverkBränslemängder som används för att generera el.Bränsle som förbrukas av anläggningar som innehåller minst en kraftvärmeenhet skall bokföras under Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk. |

Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverkBränslemängder som används för att generera el och värme. |

Huvudverksamhetsproducenters värmeverkBränslemängder som används för att generera värme. |

Egenproducenters elverkBränslemängder som används för att generera el.Bränsle som förbrukas av anläggningar som innehåller minst en kraftvärmeenhet skall bokföras under Egenproducenters kraftvärmeverk. |

Egenproducenters kraftvärmeverkBränslemängder som motsvarar de mängder el som genereras och värme som säljs. |

Egenproducenters värmeverkBränslemängder som motsvarar de mängder värme som säljs. |

Patentbränsleanläggningar:Mängder som används för framställning av bränslen.Mängder som används för uppvärmning och drift av utrustning bör inte redovisas här utan redovisas som förbrukning i energisektorn. |

Koksugnar:Mängder som används i koksugnar.Mängder som används för uppvärmning och drift av utrustning bör inte redovisas här utan redovisas som förbrukning i energisektorn. |

Brunkolsbrikett- eller torvbrikettanläggningar:Mängder av lignit eller brunkol som används för att producera brunkolsbriketter (BKB) eller av torv för att producera torvbriketter.Mängder som används för uppvärmning och drift av utrustning bör inte redovisas här utan redovisas som förbrukning i energisektorn. |

GasverkMängder som används för att framställa gas i gasverk och kolförgasningsanläggningar.Mängder som används som bränsle för uppvärmning och drift av utrustning bör inte redovisas här utan redovisas som förbrukning i energisektorn. |

MasugnMängder kokskol och/eller bituminöst kol och koksugnskoks som omvandlas i masugnar.Mängder som används som bränsle för uppvärmning och drift av masugnar (t.ex. masugnsgas) bör inte redovisas här utan redovisas som förbrukning i energisektorn. |

KolförvätskningMängder bränsle som används för att framställa syntetisk olja. |

Petroleumraffinaderier:Mängder som används för att framställa petroleumprodukter.Mängder som används som bränsle för uppvärmning och drift av utrustning bör inte redovisas här utan redovisas som förbrukning i energisektorn. |

Inte redovisat på annat håll – OmvandlingMängder som används för omvandling och som inte redovisats på annat håll. Om rubriken används, bör det som införs här förklaras i rapporten. |

2.2. Energisektorn och slutförbrukning

Totalt, energisektornMängder som förbrukas i energiindustrin till stöd för utvinning (gruvdrift, olje- och gasproduktion) eller drift av anläggningar för omvandling.Här ingår inte mängder av bränsle som omvandlas till ett annat energislag (vilket bör redovisas under omvandlingssektorn) eller används till stöd för rörsystem för olja, gas eller kolsuspension (vilket bör redovisas under transportsektorn).Här ingår tillverkning av kemiska material för nukleär fission och fusion och produkterna av dessa processer. |

El-, kraftvärme- och värmeverkMängder som förbrukas som energi vid elverk, kraftvärmeverk och värmeverk. |

KolgruvorMängder som förbrukas som energi till stöd för utvinning och bearbetning av kol inom kolgruveindustrin.Kol som förbränns i elverk intill gruvan bör redovisas under omvandlingssektorn. |

PatentbränsleanläggningarMängder som förbrukas som energi vid patentbränsleanläggningar. |

KoksugnarMängder som förbrukas som energi vid koksanläggningar. |

Brunkolsbrikett- eller torvbrikettanläggningar:Mängder som förbrukas som energi vid brunkolsbrikett- eller torvbrikettanläggningar. |

Gasverk/förgasningsanläggningarMängder som förbrukas som energi vid gasverk och kolförgasningsanläggningar. |

MasugnarMängder som förbrukas som energi vid masugnar. |

KolförvätskningMängder som förbrukas som energi vid kolförvätskningsanläggningar. |

PetroleumraffinaderierMängder som förbrukas som energi vid petroleumraffinaderier. |

Olje- och gasutvinningMängder som förbrukas som bränsle i olje- och gasutvinningsprocessen och i anläggningar för bearbetning av naturgas.Här ingår inte förluster i rörsystem (skall redovisas som distributionsförluster) och energimängder som används till drift av rörsystem (skall redovisas under transportsektorn). |

Total slutförbrukningDefinieras (beräknas) som:= Total annan användning än energi + Slutlig energiförbrukning (Industri + Transport + Andra sektorer)Här ingår inte mängder för omvandling, användning av den energiproducerande energin och distributionsförluster. |

Annan användning än energiEnergiprodukter som används som insatsvaror i de olika sektorerna, dvs. inte förbrukas som ett bränsle eller omvandlas till ett annat bränsle. |

2.3. Uppgifter om slutförbrukning av energi

Slutlig energiförbrukningTotal energiförbrukning inom industri, transport och andra sektorer. |

IndustrisektornHär ingår bränslemängder som förbrukas av industriföretaget till stöd för sin huvudsakliga verksamhet.För värmeverk eller kraftvärmeverk omfattas endast bränslemängder som förbrukas för alstring av värme som används av verket självt. Bränslemängder som förbrukas för alstring av värme som säljs, eller för elproduktion, bör redovisas under tillämplig omvandlingssektor. |

Järn och stål |

Kemisk och petrokemisk industri. |

Andra metaller än järn.Industrier där andra metaller än järn framställs. |

Icke-metalliska mineraliska produkterGlas, keramer, cement och annan byggmaterialindustri. |

TransportmedelIndustrier med anknytning till transportmedel |

MaskinerTillverkade metallvaror, maskiner och annan utrustning, utom transportmedel. |

Utvinning och stenbrytningUtom energiproducerande industrier. |

Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror. |

Massa, papper och förlagsverksamhetInkluderar reproduktion av inspelningar. |

Trävarutillverkning (utom pappersmassa och papper). |

Byggverksamhet. |

Textil och läder. |

Ej angivet på annat håll – IndustriFörbrukning i andra sektorer än vad som anges ovan. |

TransportsektornEnergi som används inom all transportverksamhet, oavsett ekonomisk sektor som verksamheten äger rum i. |

Transportsektorn – JärnvägAll förbrukning för användning i järnvägstransport, inklusive industrispår. |

Transportsektorn – Inhemsk sjöfartMängder som levereras till fartyg under all flagg men som inte bedriver internationell sjöfart (se Internationell bunkring). Uppdelningen mellan inhemsk och internationell sjöfart bör göras efter avgångshamn och ankomsthamn, inte efter fartygets flagg eller nationalitet. |

Transportsektorn – LandsvägMängder som används i landsvägsfordon.Här ingår bränsle som förbrukas av jordbruksfordon på allmän väg och smörjmedel för användning i landsvägsfordon.Här ingår inte energi som förbrukas i stationära motorer (se Annan sektor), för traktorer som inte används på landsväg (se Jordbruk), militär användning för landsvägsfordon (se Annan sektor – Ej angivet på annat håll), bitumen som används som vägbeläggning samt energi som förbrukas i motorer på byggarbetsplatser (se Industri, delsektor Byggverksamhet). |

Transportsektorn – Transporter i rörsystemMängder som används som energi till stöd för och drift av rörsystem som transporterar gaser, vätskor, suspensioner och andra varor.Här ingår energi som används för pumpstationer och underhåll av rörsystemet.Här ingår inte energi som används för rördistribution av naturgas eller tillverkad gas, hetvatten eller ånga från distributören till slutanvändarna (redovisas under energisektorn), energi som används för slutdistribution av vatten till hushåll, industrier, handel och andra användare (redovisas under företags/offentliga tjänster) samt förluster under denna transport mellan distributören och slutanvändarna (redovisas som distributionsförluster). |

Transportsektorn – Internationell luftfartMängder flygbränsle som levereras till luftfartyg för internationell luftfart. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell luftfart bör göras efter avgångsort och ankomstort, inte efter flygbolagets nationalitet.Här ingår inte bränsle som används av flygbolag för deras landsvägsfordon (redovisas under Transportsektorn – Ej angivet på annat håll) och militär användning av flygbränsle (redovisas under Annan sektor – Ej angivet på annat håll). |

Transportsektorn – Inhemsk luftfartMängder flygbränsle som levereras till luftfartyg för inhemsk luftfart – reguljär, privat, jordbruk, osv.Här ingår bränsle som används för andra syften än luftfart, t.ex. motortest i provbänk. Uppdelningen mellan inhemsk och internationell luftfart bör göras efter avgångsort och ankomstort, inte efter flygbolagets nationalitet.Här ingår inte bränsle som används av flygbolag för deras landsvägsfordon (redovisas under Transportsektorn – Ej angivet på annat håll) och militär användning av flygbränsle (redovisas under Annan sektor – Ej angivet på annat håll). |

Transportsektorn – Ej angivet på annat hållMängder som förbrukas i transportverksamhet som inte redovisas på annat håll.Här ingår bränsle som används av flygbolag för deras landsvägsfordon och bränsle som används i hamn för lossning av fartyg, t.ex. med kran.Det skall redovisas vad som inkluderas under denna rubrik. |

Annan sektorSektorer som inte anges särskilt eller som inte ingår i energi, industri eller transport. |

Annan sektor – Företagstjänster och offentliga tjänsterBränsle som förbrukas av företag och kontor i offentlig och privat sektor. |

Annan sektor – HushållHär redovisas bränslen som förbrukas av alla hushåll, även ”hushåll med anställda”. |

Annan sektor – Jordbruk/SkogsbrukBränsle som förbrukas av användare inom jordbruk, jakt och skogsbruk. |

Annan sektor – FiskeBränsle som levereras för fiske i sjöar, kustvatten och öppet hav. Fiske bör omfatta bränsle som levereras till fartyg av all flagg som har bunkrat i landet (internationellt fiske ingår) och energi som förbrukas i fiskenäringen. |

Annan sektor –Ej redovisat på annat hållVerksamhet som inte ingår på annat håll. Denna kategori inkluderar militär bränsleförbrukning för mobil och stationär förbrukning (t.ex. fartyg, luftfartyg, landsvägsfordon och energiförbrukning i kaserner), oavsett om bränsleleveransen är avsedd för det aktuella landets militära styrkor eller ett annat lands militära styrkor. Om denna rubrik används bör det redovisas i rapporten vad som ingår. |

3. ÖVRIGA TERMER

Följande förkortningar används:

- TML: tetrametylbly

- TEL: tetraetylbly

- SBP: särskild kokpunkt

- LPG: kondenserad petroleumgas

- NGL: naturgasvätskor

- LNG: kondenserad naturgas

- CNG: komprimerad naturgas

BILAGA B – ÅRLIG ENERGISTATISTIK

I denna bilaga beskrivs omfattning, enheter, rapporteringsperiod, frekvens, tidsfrister och former för översändning för den årliga insamlingen av energistatistik.

Förklaringarna i bilaga A av termer är tillämpliga på sådana termer som inte uttryckligen förklaras i denna bilaga.

1. FASTA FOSSILA BRÄNSLEN OCH TILLVERKADE GASER

1.1. TILLÄMPLIGA ENERGIPRODUKTER

Om inte annat anges gäller insamlingen av dessa uppgifter samtliga följande energiprodukter:

| Energiprodukt | Definition |

1 | Antracit | Högvärdigt kol som används industriellt och i hushållen. Det har normalt en halt av mindre än 10 % flyktiga ämnen och hög kolhalt (omkring 90 % fast kol). Dess bruttovärmevärde är större än 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) på askfri men fuktig bas. |

2 | Kokskol | Bituminöst kol av en kvalitet som medger framställning av koks lämplig för masugnscharger. Dess bruttovärmevärde är större än 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) på askfri men fuktig bas. |

3 | Annat bituminöst kol (flamkol) | Kol som används för ångbildning, innefattande allt bituminöst kol som inte inkluderas i kokskol eller antracit. Det kännetecknas av en högre halt av flyktiga ämnen än antracit (mer än 10 %) och lägre kolhalt (mindre än 90 % fast kol). Dess bruttovärmevärde är större än 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) på askfri men fuktig bas. Om bituminöst kol används i koksugnar bör det redovisas som kokskol. |

4 | Subbituminöst kol | Icke-bakande kol med ett bruttovärmevärde på mellan 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) och 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) innehållande mer än 31 % flyktiga ämnen på torr, mineralfri bas. |

5 | Lignit/brunkol | Icke-bakande kol med ett bruttovärmevärde på mindre än 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) och innehållande mer än 31 % flyktiga ämnen på torr, mineralfri bas.Oljeskiffer och tjärsand som framställs och förbränns direkt bör redovisas i denna kategori. Oljeskiffer och tjärsand som används som insatsvaror i andra omvandlingsprocesser bör också redovisas i denna kategori.Detta inkluderar den del av oljeskiffret eller tjärsanden som förbrukas under omvandlingsprocessen. Skifferolja och andra produkter som härleds från förvätskning bör redovisas på det årliga oljefrågeformuläret. |

6 | Torv | En brännbar, mjuk, porös eller komprimerad, fossil, sedimentär avlagring av vegetabiliskt ursprung med hög vattenhalt (upp till 90 % i obehandlat skick), lätt tillskuren, med ljusbrun till mörkbrun färg. Torv som används för andra syften än energi inkluderas inte. |

7 | Patentbränsle | Ett sammansatt bränsle tillverkat av hårdkolstybb med tillsats av ett bindemedel. Mängden framställt patentbränsle kan därför vara något större än den faktiska mängd kol som använts i omvandlingsprocessen. |

8 | Koksugnskoks | Den fasta produkt som erhålls vid pyrolys av kol, främst kokskol, vid hög temperatur, med låg halt av vatten och flyktiga ämnen. Koksugnskoks används främst i stålindustrin som energikälla och kemiskt agens. Koksstybb och gjuterikoks ingår i denna kategori.Halvkoks (en fast produkt som erhålles från förkolning av stenkol vid låg temperatur) bör redovisas under denna kategori. Halvkoks används som hushållsbränsle eller av omvandlingsanläggningen själv. Denna kategori omfattar också koks, koksstybb och halvkoks som framställs av lignit/brunkol. |

9 | Gaskoks | Biprodukt av hårt kol som används för produktion av stadsgas i gasverk. Gaskoks används för uppvärmning. |

10 | Koltjära | Resultatet av destruktiv destillation av bituminöst kol. Koltjära är den flytande biprodukten av destillation av kol för tillverkning av koks i koksugnsprocessen eller framställd av brunkol (”lågtemperaturtjära”). Koltjära kan destilleras ytterligare till olika organiska produkter (t.ex. bensen, toluen, naftalen), vilka normalt redovisas som insatsvara i den petrokemiska industrin. |

11 | Brunkolsbriketter | Brunkolsbriketter är ett sammansatt bränsle framställt av lignit/brunkol som produceras genom brikettering under högt tryck med tillsats av bindemedel. Här ingår torvbriketter samt torkat damm och pulver av lignit. |

12 | Gasverksgas | Omfattar alla slags gaser som framställs i sådana allmänna eller privata anläggningar vars huvudverksamhet är framställning, transport och distribution av gas. Här ingår gas som framställs genom förkolning (inklusive gas framställd vid koksugnar som överförs till gasverksgas), genom total förgasning med eller utan tillsats av oljeprodukter (LPG, resterande eldningsolja osv.) samt genom reformering och enkel blandning av gaser och/eller luft, redovisat under rubriken ”Från andra källor”. Inom omvandlingssektorn anges mängder gasverksgas som överförs till blandad naturgas som sedan distribueras och förbrukas via naturgasnätet.Framställning av andra kolgaser (dvs. koksugnsgas, masugnsgas och konvertergas) bör redovisas under de kategorier som avser sådana gaser, inte som framställning av gasverksgas. De kolgaser som överförs till gasverk bör sedan redovisas (under sin egen rubrik) inom omvandlingssektorn under rubriken för gasverk. Den totala mängden gasverksgas som uppkommer genom överföring av andra kolgaser bör redovisas på raden för framställning av gasverksgas. |

13 | Koksugnsgas | Erhålls som biprodukt av tillverkning av koksugnsgas för produktion av järn och stål. |

14 | Masugnsgas | Produceras genom förbränning av koks i masugnar i stålindustrin. Den tas tillvara och används som bränsle dels inom anläggningen, dels i andra stålindustriprocesser eller i kraftverk som kan förbränna den. Mängden bränsle bör redovisas som bruttovärmevärde. |

15 | Konvertergas | Biprodukt av stålframställning i syrgasugn som tillvaratas när den lämnar ugnen. Kallas även LD-gas. |

16 | Hårt kol | Med hårt kol menas kol med ett bruttovärmevärde större än 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) på askfri men fuktig bas och med en genomsnittlig slumpmässig reflektans för vitrinit på minst 0,6. Hårt kol omfattar alla energiprodukter i kategorierna 1–3 (antracit, kokskol och annat bituminöst kol). |

1.2. FÖRTECKNING ÖVER AGGREGAT

Följande förteckning över aggregat skall lämnas för alla energiprodukter som förtecknas i föregående avsnitt, om inte annat anges.

Bilaga A är tillämplig för förklaringar av de termer som inte förklaras uttryckligen i den här bilagan.

1.2.1. Tillförsel- och omvandlingssektorn

1. | Produktion |

1.1 | varav: Under jordTillämplig endast för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol och lignit/brunkol. |

1.2 | varav: Ovan jordTillämplig endast för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol och lignit/brunkol. |

2 | Från andra källorDenna rubrik består av två delar:- Tillvaratagna suspensioner, kross och andra lågvärdiga kolprodukter som inte kan klassificeras efter typ av kol. Här ingår kol som återvinns från avfallshögar och andra avfallsbehållare.- Tillförsel av bränslen vars produktion ingår i en energibalans för andra bränslen men vars förbrukning ingår i kolenergibalansen. |

2.1 | varav: Från oljeprodukterEj tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol samt lignit/brunkol och torv.T.ex. tillsats av petroleumkoks till kokskol för koksugnar. |

2.2 | varav: Från naturgasEj tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol samt lignit/brunkol och torv.T.ex. tillsats av naturgas till gasverksgas för direkt slutförbrukning. |

2.3 | varav: Från förnybar energiEj tillämpligt för antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol samt lignit/brunkol och torv.T.ex. industriavfall använt som bindemedel vid framställning av patentbränsle. |

3 | Import |

4 | Export |

5 | Internationell bunkring |

6 | LagerförändringarLageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. |

7 | Bruttoförbrukning |

8 | Statistiska differenser |

9 | Totalt, omvandlingssektornMängder bränslen som används för primär eller sekundär omvandling av energi (t.ex. kol till el, koksugnsgas till el) eller används för omvandling till härledda energiprodukter (t.ex. kokskol till koks). |

9.1 | varav: Huvudverksamhetsproducenters elverk |

9.2 | varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk |

9.3 | varav: Huvudverksamhetsproducenters värmeverk |

9.4 | varav: Egenproducenters elverk |

9.5 | varav: Egenproducenters kraftvärmeverk |

9.6 | varav: Egenproducenters värmeverk |

9.7 | varav: Patentbränsleanläggningar |

9.8 | varav: Koksugnar |

9.9 | varav: Brunkolsbrikett-/torvbrikettanläggningar |

9.10 | varav: Gasverk |

9.11 | varav: MasugnarMängder av kokskol och/eller bituminöst kol samt koksugnskol som omvandlas i masugnar. Mängder som används som bränsle för uppvärmning och drift av masugnar (t.ex. masugnsgas) bör inte redovisas under omvandlingssektorn utan redovisas som förbrukning i energisektorn. |

9.12 | varav: KolförvätskningSkifferolja och andra produkter som härrör från förvätskning bör redovisas i enlighet med kapital 4 i denna bilaga. |

9.13 | varav: För blandad naturgasMängder av kolgaser som blandas med naturgas. |

9.14 | Varav: Ej angivet på annat håll – Omvandling |

1.2.2. Energisektorn

1 | Totalt, energisektorn |

1.1 | varav: El-, kraftvärme och värmeverk |

1.2 | varav: Kolgruvor |

1.3 | varav: Patentbränsleanläggningar |

1.4 | varav: Koksugnar |

1.5 | varav: Brunkolsbrikett/ torvbrikettanläggningar |

1.6 | varav: Gasverk |

1.7 | varav: Masugnar |

1.8 | varav: Petroleumraffinaderier |

1.9 | varav: Kolförvätskning |

1.10 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |

2 | DistributionsförlusterFörluster på grund av transport och distribution, samt fackling av tillverkade gaser. |

3 | Total slutförbrukning |

4 | Totalt, annan användning än för energi |

4.1 | varav: Industri-, omvandlings- och energisektorernaAnnan användning än för energi i alla delar av industri-, omvandlings och energisektorerna, t.ex. kol som används för tillverkning av metanol eller ammoniak. |

4.1.1 | Från 4.1, varav: I petrokemisk industriAnnan användning än för energi, tex. kol som används som insatsvara för tillverkning av gödselmedel eller som råmaterial för andra petrokemiska produkter. |

4.2 | varav: TransportsektornAnnan användning än för energi i alla delar av transportsektorn. |

4.3 | varav: Andra sektorerAnnan användning än för energi inom företagstjänster och offentliga tjänster, hushåll, jordbruk och Ej redovisat på annat håll – Annat. |

1.2.3. Uppgift om slutlig energiförbrukning

1 | Slutlig energiförbrukning |

2 | Industrisektorn |

2.1 | varav: Järn och stål |

2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |

2.3 | varav: Andra metaller än järn |

2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |

2.5 | varav: Transportmedel |

2.6 | varav: Maskiner |

2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |

2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |

2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |

2.10 | varav: Trävarutillverkning |

2.11 | varav: Byggverksamhet |

2.12 | varav: Textil och läder |

2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |

3 | Transportsektorn |

3.1 | varav: Järnväg |

3.2 | varav: Inhemsk sjöfart |

3.3 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |

4 | Andra sektorer |

4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |

4.2 | varav: Hushåll |

4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |

4.4 | varav: Fiske |

4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll – Annat |

1.2.4. Import och export

Import efter ursprungsland och export efter bestämmelseland.

Inte tillämpligt på torv, gaskoks, gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas eller konvertergas.

1.2.5. Insatsmaterial till egenproducenter av el och värme

Insatsmaterial till egenproducenter av el och värme skall redovisas separat för enbart elverk, kraftvärmeverk och enbart värmeverk.

Dessa insatsmaterial till egenproducenter skall delas upp efter de huvudsakliga verksamheter som förtecknas i följande tabell:

1 | Totalt, energisektorn |

1.1 | varav: Kolgruvor |

1.2 | varav: Patentbränsleanläggningar |

1.3 | varav: Koksugnar |

1.4 | varav: Brunkolsbrikett-/ torvbrikettanläggningar |

1.5 | varav: Gasverk |

1.6 | varav: Masugnar |

1.7 | varav: Petroleumraffinaderier |

1.8 | varav: Kolförvätskning |

1.9 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |

2 | Industrisektorn |

2.1 | varav: Järn och stål |

2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |

2.3 | varav: Andra metaller än järn |

2.4 | varav: Icke-metalliska mineraler |

2.5 | varav: Transportmedel |

2.6 | varav: Maskiner |

2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |

2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobak |

2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |

2.10 | varav: Trävarutillverkning |

2.11 | varav: Byggverksamhet |

2.12 | varav: Textil och läder |

2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |

3 | Transportsektorn |

3.1 | varav: Järnväg |

3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |

4 | Andra sektorer: |

4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |

4.2 | varav: Hushåll |

4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |

4.4 | varav: Fiske |

4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll |

1.3. VÄRMEVÄRDEN

Både brutto- och nettovärmevärden skall redovisas för de energiprodukter som anges i avsnitt 1.1 för följande huvudsakliga aggregat.

Ej tillämpligt på gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas och konvertergas:

1 | Produktion |

2 | Import |

3 | Export |

4 | Använt i koksugnar |

5 | Använt i masugnar |

6 | Använt i huvudverksamhetsproducenters el-, kraftvärme- och värmeverk |

7 | Använt i industrin |

8 | Använt på annat sätt |

1.4. PRODUKTION OCH LAGER I KOLGRUVOR

Endast tillämpligt på hårt kol och lignit/brunkol.

Följande skall redovisas:

1 | Produktion under jord |

2 | Produktion i dagbrott |

3 | Från andra källor |

4 | Lager vid periodens slut |

4.1 | varav: Lager vid gruvorna |

1.5. MÅTTENHETER

1 | Energimängder | 103 tonUndantag: för gaser (gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas, konvertergas) redovisas energiinnehållet direkt, varför enheten TJ skall användas (baserat på bruttovärmevärde). |

2 | Värmevärde | MJ/ton |

1.6. AVVIKELSER OCH UNDANTAG

Ej tillämpligt.

2. NATURGAS

2.1. TILLÄMPLIGA ENERGIPRODUKTER

Denna uppgiftsinsamling rör naturgas, vilket omfattar gaser som förekommer i underjordiska fyndigheter, i vätske- eller gasform, främst bestående av metan.

Här ingår både ”icke-associerad” gas med ursprung i fält som producerar kolväten endast i gasform och ”associerad” gas som produceras jämsides med råolja samt metan som tillvaratas från kolgruvor (gruvgas) eller kolflötser (flötsgas).

Här ingår inte gas som uppkommer genom anaerob nedbrytning av biomassa (t.ex. gas från avfall eller rötslam) eller gasverksgas.

2.2. FÖRTECKNING ÖVER AGGREGAT

Följande förteckning över aggregat skall lämnas för alla energiprodukter som förtecknas i föregående avsnitt, om inte annat anges.

2.2.1. Tillförsel- och omvandlingssektorn

Här skall redovisas mängder uttryckta i volym- och energienheter, inklusive brutto- och nettovärmevärde, för följande aggregat:

1. | Inhemsk produktionAll torr, marknadsfärdig produktion inom de nationella gränserna, inklusive produktion till havs. Produktionen mäts efter rening och avskiljning av naturgasvätskor och svavel.Här ingår inte utvinningsförluster eller volymer som återinsprutas, släpps ut eller facklas.Här ingår volymer som används i naturgasindustrin, i gasutvinning, rörsystem och behandlingsanläggningar. |

1.1 | varav: Associerad gasNaturgas som produceras jämsides med råolja. |

1.2 | varav: Icke-associerad gasNaturgas med ursprung i fält som producerar endast gasformiga kolväten. |

1.3 | varav: GruvgasMetan som produceras i kolgruvor eller från kolflötser, förs upp till ytan i rör och förbrukas vid gruvorna eller leds i rörsystem till konsumenterna. |

2 | Från andra källorBränsle som blandas med naturgas och förbrukas som blandning. |

2.1 | varav: Från oljeprodukterLPG för uppgradering av kvaliteten, t.ex. värmevärde. |

2.2 | varav: Från kolTillverkad gas för blandning med naturgas. |

2.3 | varav: Från förnybara källorBiogas för blandning med naturgas. |

3 | Import |

4 | Export |

5 | Internationell bunkring |

6 | LagerförändringarLageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. |

7 | Bruttoförbrukning |

8 | Statistiska differenserKravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här. |

9 | Återvinningsbar gas: ingående och utgående lagerVolymer av gas som finns tillgänglig för leverans under vilken inmatnings-/utmatningscykel som helst. Här ingår återvinningsbar naturgas lagrad i särskilda anläggningar (uttömda gas- eller oljefält, akviferer, salthåligheter, blandade bergrum eller annat) samt lagring av kondenserad naturgas. Buffertgas bör inte medräknas.Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här. |

10. | Utsläppt gasVolym gas som släpps ut i luften vid produktionsstället eller gasbehandlingsanläggningen.Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här. |

11. | Facklad gasVolym gas som förbränns (facklas) vid produktionsstället eller gasbehandlingsanläggningen.Kravet att redovisa värmevärde är inte tillämpligt här. |

12. | Totalt, omvandlingssektornMängder av bränsle som används för primär eller sekundär energiomvandling (t.ex. naturgas till el) eller används för omvandling till härledda energiprodukter (t.ex. naturgas till metanol). |

12.1 | varav: Huvudverksamhetsproducenters elverk |

12.2 | varav: Egenproducenters elverk |

12.3 | varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk |

12.4 | varav: Egenproducenters kraftvärmeverk |

12.5 | varav: Huvudverksamhetsproducenters värmeverk |

12.6 | varav: Egenproducenters värmeverk |

12.7 | varav: Gasverk |

12.8 | varav: Koksugnar |

12.9 | varav: Masugnar |

12.10 | varav: Gas till vätskaMängder av naturgas som används som insatsvara för omvandling till vätska, t.ex. mängder av bränsle som förs in i metanolproduktionsprocessen för omvandling till metanol. |

12.11 | varav: Ospecificerat – Omvandling |

2.2.2. Energisektorn

1 | Totalt, energisektorn |

1.1 | varav: Kolgruvor |

1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |

1.3 | varav: Insatsvaror till oljeraffinaderier |

1.4 | varav: Koksugnar |

1.5 | varav: Masugnar |

1.6 | varav: Gasverk |

1.7 | varav: El-, kraftvärme och värmeverk |

1.8 | varav: Förvätskning (LNG) eller förgasning |

1.9 | varav: Gas till vätska |

1.10 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |

2 | DistributionsförlusterFörluster på grund av transport och distribution samt förluster i rörsystem. |

2.2.3. Uppgift om slutförbrukning av energi

Förbrukning av naturgas skall redovisas separat för energianvändning och i tillämpliga fall annan användning än för energi, för följande aggregat:

1 | Total slutförbrukningSlutlig energiförbrukning och annan användning än för energi redovisas separat under denna rubrik. |

2. | Transportsektorn |

2.1 | varav: LandsvägstransportHär ingår både CNG och biogas. |

2.1.1 | varav: Biogasens andel av landsvägstransporter |

2.2 | varav: Transport i rörledningar |

2.3 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |

3 | Industrisektorn |

3.1 | varav: Järn och stål |

3.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |

3.3 | varav: Andra metaller än järn |

3.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |

3.5 | varav: Transportmedel |

3.6 | varav: Maskiner |

3.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |

3.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |

3.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |

3.10 | varav: Trävarutillverkning |

3.11 | varav: Byggverksamhet |

3.12 | varav: Textil och läder |

3.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |

4 | Andra sektorer |

4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |

4.2 | varav: Hushåll |

4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |

4.4 | varav: Fiske |

4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll – Annat |

2.2.4. Import och export

Här redovisas både totala mängder av naturgas och andel därav som utgörs av LNG, efter ursprungsland för import och efter bestämmelseland för export.

2.2.5. Insatsvaror till egenproducenter av el och värme

Insatsvaror till egenproducenter av el och värme skall redovisas separat för egenproducenters elverk, egenproducenters kraftvärmeverk samt egenproducenters värmeverk.

Insatsvaror redovisas för följande anläggningar och verksamheter:

1 | Totalt, energisektorn |

1.1 | varav: Kolgruvor |

1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |

1.3 | varav: Insatsvaror till oljeraffinaderier |

1.4 | varav: Koksugnar |

1.5 | varav: Gasverk |

1.6 | varav: Masugnar |

1.7 | varav: Förvätsknings- (LNG) och återförgasningsanläggningar |

1.8 | varav: Gas till vätska |

1.9 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |

2 | Industrisektorn |

2.1 | varav: Järn och stål |

2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |

2.3 | varav: Andra metaller än järn |

2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |

2.5 | varav: Transportmedel |

2.6 | varav: Maskiner |

2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |

2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |

2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |

2.10 | varav: Trävarutillverkning |

2.11 | varav: Byggverksamhet |

2.12 | varav: Textil och läder |

2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |

3 | Transportsektorn: |

3.1 | varav: Transporter i rörsystem |

3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |

4 | Andra sektorer: |

4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |

4.2 | varav: Hushåll |

4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |

4.4 | varav: Fiske |

4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll |

2.2.6. Gaslagringskapacitet

1 | NamnNamn på lageranläggningens belägenhet. |

2 | TypTyp av lagring, såsom uttömt gasfält, saltgruva e.d. |

3 | Nyttig kapacitetTotal gaslagringskapacitet minus buffertgas. Buffertgasen är den totala volym gas som krävs som stadigvarande mängd i systemet för att upprätthålla ett adekvat underjordiskt lagringstryck och en adekvat leveranstakt under hela utmatningscykeln. |

4 | TopputmatningHögsta takt i vilken gas kan matas ut från det aktuella lagret. |

2.3. MÅTTENHETER

1 | Energimängd | Om inte annat anges redovisas naturgas efter energiinnehåll, dvs. i TJ, enligt bruttovärmevärdet.Om fysisk volym avses är enheten 106 m3 under normalt tryck och temperatur (15°C, 101,325 kPa). |

2 | Värmevärde | KJ/m3, under normalt tryck och normal temperatur (15°C, 101,325 kPa). |

3 | Lagerkapacitet | 106 m3, under normalt tryck och normal temperatur (15°C, 101,325 kPa). |

4 | Topproduktion | 106 m3/dag, under normalt tryck och normal temperatur (15°C, 101,325 kPa). |

2.4. AVVIKELSER OCH UNDANTAG

Ej tillämpligt.

3. EL OCH VÄRME

3.1. AKTUELLA ENERGIPRODUKTER

Detta kapitel omfattar värme och el.

3.2. FÖRTECKNING ÖVER AGGREGAT

Följande förteckning över aggregat skall lämnas för alla energiprodukter som förtecknas i föregående avsnitt, om inte annat anges.

Bilaga A är tillämplig för förklaringar av de termer som inte förklaras uttryckligen i det här kapitlet. De definitioner och enheter som anges i kapitlen 1, 2, 4 och 5 är tillämpliga på energiprodukter inom fasta fossila bränslen, tillverkade gaser, naturgas, olje- och petroleumprodukter samt förnybar energi och energi ur avfall.

3.2.1. Tillförsel- och omvandlingssektorn

Följande särskilda definitioner är tillämpliga på aggregaten för el och värme i detta kapitel:

– bruttoelproduktion: summan av elektrisk energi från alla aktuella produktionsenheter (inklusive pumpad lagring) uppmätt vid huvudgeneratorernas uttagsterminaler.

– bruttovärmeproduktion: det totala värmet som produceras av anläggningen, inklusive det värme som används av anläggningens hjälputrustning som drivs med en het fluid (uppvärmning av utrymmen, av flytande bränsle e.d.) och förluster i anläggningens eller nätets värmeväxlare samt värme från kemiska processer som används som en primär energiform.

– nettoelproduktion: bruttoelproduktionen minus den elektriska energi som absorberas av generatorernas hjälputrustning och förluster i huvudgeneratorernas transformatorer.

– nettovärmeproduktion: det värme som levereras till distributionssystemet, uppmätt som utgående och återvändande flöden.

De aggregat som anges i nedanstående tabell skall redovisas separat för huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter. Under dessa två typer skall brutto- och nettoproduktion av el och värme redovisas för enbart el, för kraftvärme samt för enbart värme där så är tillämpligt, för följande aggregat:

1. | Total produktion |

1.1 | varav: Kärnkraft |

1.2 | varav: Vattenkraft |

1.2.1 | varav: Del av vattenkraft producerad genom pumpad lagring |

1.3 | varav: Jordvärme |

1.4 | varav: Solenergi |

1.5 | varav: Tidvatten, vågenergi, havsenergi |

1.6 | varav: Vindkraft |

1.7 | varav: Förbränningsbara bränslenBränslen som kan antändas eller brinna, dvs. reagera med syre och orsaka en avsevärd temperaturökning, som förbränns direkt för produktion av el och/eller värme. |

1.8 | varav: VärmepumparVärmeproduktion endast från värmepumpar där värmet säljs till tredje man (dvs. om produktionen sker i omvandlingssektorn). |

1.9 | varav: Elektriska ångpannorMängder värme från elektriska ångpannor där produktionen säljs till tredje man. |

1.10 | varav: Värme från kemiska processerVärme med ursprung i processer utan tillförsel av energi, såsom kemiska reaktioner.Här ingår inte spillvärme från energidrivna processer, vilket bör redovisas som värme producerat med det aktuella bränslet. |

1.11 | varav: Andra källor – El (ange närmare) |

Aggregaten i nedanstående tabell skall redovisas som totala mängder, i förekommande fall separat för el och värme. För de första tre aggregaten i nedanstående tabell bör mängderna beräknas från och överensstämma med de värden som redovisats i föregående tabell.

1. | Total bruttoproduktion |

2. | Egenförbrukning vid anläggningen |

3. | Total nettoproduktion |

4. | ImportJfr förklaringen under punkt 5, ”Export”. |

5. | ExportMängder av el betraktas som importerade eller exporterade när de har korsat landets politiska gränser, oavsett om tullklarering ägt rum eller ej. Om el transiteras genom ett land bör mängden redovisas både som import och export. |

6. | Använt för värmepumpar |

7. | Använt för elektriska ångpannor |

8. | Använt för pumpad lagring |

9. | Använt för elproduktion |

10. | Tillförd energiFör el: summan av den nettoelproduktion som tillförs av alla kraftverk i landet, minus den mängd som används samtidigt för värmepumpar, elektriska ångpannor, pumpad lagring samt minus eller plus export och import från utlandet.För värme: summan av nettovärmeproduktionen för avsalu av alla värmeverk i landet, minus värme som används för elproduktion samt minus eller plus export och import från utlandet. |

11. | Överförings- och distributionsförlusterAlla förluster på grund av transport och distribution av el och värme.För el inkluderas förluster i transformatorer som inte betraktas som integrerade delar av kraftverken. |

12. | Totalförbrukning (beräknad) |

13. | Statistisk differens |

14. | Totalförbrukning (observerad) |

Producerad el, sålt värme och bränslemängder, inklusive motsvarande total energi (på grundval av deras nettovärmevärde, utom för naturgas där bruttovärmevärdet används) från de bränslen som förtecknas i nedanstående tabell skall redovisas separat för huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter. Inom dessa två typer skall el- och värmeproduktion i förekommande fall redovisas separat för enbart elverk, kraftvärmeverk och enbart värmeverk.

1. | Fasta fossila bränslen och tillverkade gaser: |

1.1 | Antracit |

1.2 | Kokskol |

1.3 | Annat bituminöst kol |

1.4 | Subbituminöst kol |

1.5 | Lignit/brunkol |

1.6 | Torv |

1.7 | Patentbränsle |

1.8 | Koksugnskoks |

1.9 | Gaskoks |

1.10 | Stenkolstjära |

1.11 | Brunkolsbriketter |

1.12 | Gasverksgas |

1.13 | Koksugnsgas |

1.14 | Masugnsgas |

1.15 | Konvertergas |

2 | Olje- och petroleumprodukter |

2.1 | Råolja |

2.2 | NGL |

2.3 | Raffinaderigas |

2.4 | LPG |

2.5 | Nafta |

2.6 | Flygfotogen |

2.7 | Annan fotogen |

2.8 | Bensin/diesel (destillerad eldningsolja) |

2.9 | Tung eldningsolja |

2.10 | Bitumen (inklusive Orimulsion) |

2.11 | Petroleumkoks |

2.12 | Andra oljeprodukter |

3 | Naturgas |

4 | Förnybar energi och energi från avfall: |

4.1 | Industriavfall (ej förnybart) |

4.2 | Kommunalt avfall (förnybart) |

4.3 | Kommunalt avfall (ej förnybart) |

4.4 | Trä, träavfall och annat fast avfall |

4.5 | Deponigas |

4.6 | Rötslamsgas |

4.7 | Annan biogas |

4.8 | Flytande biobränslen |

3.2.2. El- och värmeförbrukning i energisektorn

1. | Totalt, energisektornHär ingår inte anläggningens egenförbrukning, energi som används för pumpad lagring, värmepumpar och elektriska ångpannor. |

1.1 | varav: Kolgruvor |

1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |

1.3 | varav: Patentbränsleanläggningar |

1.4 | varav: Koksugnar |

1.5 | varav: Brunkolsbrikett-/ torvbrikettanläggningar |

1.6 | varav: Gasverk |

1.7 | varav: Masugnar |

1.8 | varav: Petroleumraffinaderier |

1.9 | varav: Kärnteknisk industri |

1.10 | varav: Kolförvätskningsanläggningar |

1.11 | varav: Förvätsknings- (LNG) / återförgasningsanläggningar |

1.12 | varav: Förgasningsanläggningar (biogas) |

1.13 | varav: Gas till vätska |

1.14 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |

3.2.3. Uppgift om slutförbrukning av energi

1 | Industrisektorn |

1.1 | varav: Järn och stål |

1.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |

1.3 | varav: Andra metaller än järn |

1.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |

1.5 | varav: Transportmedel |

1.6 | varav: Maskiner |

1.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |

1.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |

1.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |

1.10 | varav: Trävarutillverkning |

1.11 | varav: Byggverksamhet |

1.12 | varav: Textil och läder |

1.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |

2 | Transportsektorn |

2.1 | varav: Järnväg |

2.2 | varav: Transport i rörsystem |

2.3 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |

3 | Hushåll |

4 | Företagstjänster och offentliga tjänster |

5 | Jordbruk och skogsbruk |

6 | Fiske |

7 | Ej redovisat på annat håll – Annat |

3.2.4. Import och export

Import och export av energimängder av el och värme efter land.

3.2.5. Nettoelproduktion och nettovärmeproduktion från egenproducenter

Nettoelproduktion och nettovärmeproduktion från egenproducenter av el och värme skall redovisas separat för kraftvärmeverk, enbart elverk och enbart värmeverk inom följande anläggningar eller verksamheter:

1 | Totalt, energisektorn |

1.1 | varav: Kolgruvor |

1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |

1.3 | varav: Patentbränsleanläggningar |

1.4 | varav: Koksugnar |

1.5 | varav: Brunkolsbrikett-/ torvbrikettanläggningar |

1.6 | varav: Gasverk |

1.7 | varav: Masugnar |

1.8 | varav: Petroleumraffinaderier |

1.9 | varav: Kolförvätskningsanläggningar |

1.10 | varav: Förvätsknings- (LNG) / återförgasningsanläggningar |

1.11 | varav: Förgasningsanläggningar (biogas) |

1.12 | varav: Gas till vätska |

1.13 | varav: Träkolsproduktionsanläggningar |

1.14 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |

2 | Alla andra sektorer: identisk med aggregatförteckningen under punkt 3.2.3, Uppgift om slutförbrukning av energi. |

3.2.6. Insatsvaror till egenproducenter av el och värme

Insatsvaror till egenproducenter av el och värme skall redovisas separat för egenproducenters elverk, egenproducenters kraftvärmeverk och egenproducenters värmeverk.

1.) Beträffande fasta bränslen och tillverkade gaser som används av egenproducenter skall mängder redovisas för följande energiprodukter: antracit, kokskol, annat bituminöst kol, subbituminöst kol, lignit/brunkol, torv, patentbränsle, koksugnskoks, gaskoks, stenkolstjära, brunkolsbriketter/torvbriketter, gasverksgas, koksugnsgas, masugnsgas samt konvertergas.

Insatsmängderna skall redovisas för anläggningar med följande verksamheter:

1 | Totalt energisektorn |

1.1 | varav: Kolgruvor |

1.2 | varav: Patentbränsleanläggningar |

1.3 | varav: Koksugnar |

1.4 | varav: Brunkolsbrikett- /torvbrikettsanläggningar |

1.5 | varav: Gasverk |

1.6 | varav: Masugnar |

1.7 | varav: Petroleumraffinaderier |

1.8 | varav: Kolförvätskning |

1.9 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |

2 | Industrisektorn |

2.1 | varav: Järn och stål |

2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |

2.3 | varav: Andra metaller än järn |

2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |

2.5 | varav: Transportmedel |

2.6 | varav: Maskiner |

2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |

2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |

2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |

2.10 | varav: Trävarutillverkning |

2.11 | varav: Byggverksamhet |

2.12 | varav: Textil och läder |

2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |

3 | Transportsektorn |

3.1 | varav: Järnväg |

3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |

4 | Andra sektorer |

4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |

4.2 | varav: Hushåll |

4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |

4.4 | varav: Fiske |

4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll |

2.) Beträffande oljeprodukter som används av egenproducenter skall mängder redovisas för följande energiprodukter: råolja, NGL, raffinaderigas, LPG, nafta, flygfotogen, annan fotogen, bensin/diesel (destillerad eldningsolja), tung eldningsolja, bitumen (inklusive Orimulsion), petroleumkoks och andra oljeprodukter. Insatsmängderna skall redovisas för anläggningar med följande verksamheter:

1 | Totalt, energisektorn |

1.1 | varav: Kolgruvor |

1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |

1.3 | varav: Koksugnar |

1.4 | varav: Masugnar |

1.5 | varav: Gasverk |

1.6 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |

2 | Industrisektorn |

2.1 | varav: Järn och stål |

2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |

2.3 | varav: Andra metaller än järn |

2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |

2.5 | varav: Transportmedel |

2.6 | varav: Maskiner |

2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |

2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |

2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |

2.10 | varav: Trävarutillverkning |

2.11 | varav: Byggverksamhet |

2.12 | varav: Textil och läder |

2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |

3 | Transportsektorn |

3.1 | varav: Transport i rörsystem |

3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |

4 | Andra sektorer |

4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |

4.2 | varav: Hushåll |

4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |

4.4 | varav: Fiske |

4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll |

3.) För naturgas som används av egenproducenter skall mängder redovisas för anläggningar med följande verksamheter:

1 | Totalt, energisektorn |

1.1 | varav: Kolgruvor |

1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |

1.3 | varav: Insatsvaror till oljeraffinaderier |

1.4 | varav: Koksugnar |

1.5 | varav: Gasverk |

1.6 | varav: Masugnar |

1.7 | varav: Förvätsknings- (LNG) och återförgasningsanläggningar |

1.8 | varav: Gas till vätska |

1.9 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |

2 | Industrisektorn |

2.1 | varav: Järn och stål |

2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |

2.3 | varav: Andra metaller än järn |

2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |

2.5 | varav: Transportmedel |

2.6 | varav: Maskiner |

2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |

2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |

2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |

2.10 | varav: Trävarutillverkning |

2.11 | varav: Byggverksamhet |

2.12 | varav: Textil och läder |

2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |

3 | Transportsektorn |

3.1 | varav: Transport i rörsystem |

3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |

4 | Andra sektorer |

4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |

4.2 | varav: Hushåll |

4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |

4.4 | varav: Fiske |

4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll |

4.) Beträffande förnybar energi och energi från avfall som används av egenproducenter skall mängder redovisas för följande energiprodukter: jordvärme, solvärme, industriavfall (ej förnybart), kommunalt avfall (förnybart), kommunalt avfall (ej förnybart), trä/träavfall/annat fast avfall, deponigas, rötslamsgas, annan biogas och flytande biobränslen. Dessa insatsmängder skall redovisas för anläggningar med följande verksamheter:

1 | Totalt, energisektorn |

1.1 | varav: Förgasningsanläggningar |

1.2 | varav: Kolgruvor |

1.3 | varav: Patentbränsleanläggningar |

1.4 | varav: Koksugnar |

1.5 | varav: Petroleumraffinaderier |

1.6 | varav: Brunkolsbrikett- /torvbrikettsanläggningar |

1.7 | varav: Gasverk |

1.8 | varav: Masugnar |

1.9 | varav: Träkolsframställningsanläggningar |

1.10 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |

2 | Industrisektorn |

2.1 | varav: Järn och stål |

2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |

2.3 | varav: Andra metaller än järn |

2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |

2.5 | varav: Transportmedel |

2.6 | varav: Maskiner |

2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |

2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |

2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |

2.10 | varav: Trävarutillverkning |

2.11 | varav: Byggverksamhet |

2.12 | varav: Textil och läder |

2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |

3 | Transportsektorn: |

3.1 | varav: Järnväg |

3.2 | varav: Ej redovisat på annat håll – Transport |

4 | Andra sektorer |

4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |

4.2 | varav: Hushåll |

4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |

4.4 | varav: Fiske |

4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll |

3.3. STRUKTURELLA UPPGIFTER OM EL- OCH VÄRMEPRODUKTION

3.3.1. Största nettoelkapacitet och toppbelastning

Kapaciteten bör redovisas den 31 december det år uppgifterna avser.

Här ingår elektrisk kapacitet för både rena elverk och kraftvärmeverk.

Största nettoelkapacitet är summan av den största nettokapaciteten för alla elverk individuellt under en viss driftsperiod. Driftsperioden anses i förevarande syfte vara kontinuerlig drift, i praktiken 15 timmar om dygnet eller mer. Största nettokapacitet är den största effekt som kan antas vara enbart aktiv effekt och som kan levereras kontinuerligt med alla anläggningar i drift vid anslutningspunkten till nätet. Toppbelastning definieras som det största effektvärdet som tas upp av eller levereras av ett nät eller en kombination av nät i det aktuella landet.

Följande mängder skall redovisas för både huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter:

1. | Totalt |

2. | Kärnkraft |

3. | Vattenkraft |

3.1 | varav: pumpad lagring |

4. | Jordvärme |

5. | Solenergi |

6. | Tidvatten, vågor, hav |

7. | Vind |

8. | Förbränningsbara bränslen |

8.1 | varav: Ånga |

8.2 | varav: Inre förbränning |

8.3 | varav: Gasturbin |

8.4 | varav: Kombinerad cykel |

8.5 | varav: AnnanAnge närmare, om denna rubrik utnyttjas. |

Följande mängder skall redovisas endast för huvudverksamhetsproducenter:

9. | Toppbelastning |

10. | Tillgänglig kapacitet vid tidpunkten för toppbelastningen |

11. | Datum och klockslag då toppbelastningen inträffade |

3.3.2. Största nettoelkapacitet för förbränningsbara bränslen

Största nettoelkapacitet för förbränningsbara bränslen skall redovisas för både huvudverksamhetsproducenter och egenproducenter, separat för varje typ av anläggningar med ett eller flera bränslen som anges i nedanstående tabell. Uppgift om vilken typ av bränsle som används som primärt respektive alternativt bränsle skall anges för alla anläggningar med flera bränslen.

1. | Eldade med ett bränsle: |

1.1 | Eldade med kol eller kolprodukterHär ingår kapacitet från koksugnsgas, masugnsgas och konvertergas. |

1.2 | Eldade med flytande bränslenHär ingår kapacitet från raffinaderigas. |

1.3 | Eldade med naturgasHär ingår kapacitet från gasverksgas. |

1.4 | Eldade med torv |

1.5 | Eldade med förbränningsbara förnybara bränslen och avfall |

2 | Flera bränslen, fasta och flytande |

3 | Flera bränslen, fasta och naturgas |

4 | Flera bränslen, flytande och naturgas |

5 | Flera bränslen, fasta, flytande och naturgas |

System för flera bränslen innefattar endast enheter som kan bränna mer än en bränsletyp kontinuerligt. Anläggningar med separata enheter som använder olika bränslen bör delas upp på aktuella individuella bränslekategorier.

3.4. MÅTTENHETER

1 | Energimängd | El: GWhVärme: TJFasta fossila bränslen och tillverkade gaser: måttenheterna i kapitel 1 i denna bilaga är tillämpliga.Naturgas: måttenheterna i kapitel 2 i denna bilaga är tillämpliga.Olje- och petroleumprodukter: måttenheterna i kapitel 4 i denna bilaga är tillämpliga.Förnybar energi och avfall: måttenheterna i kapitel 5 i denna bilaga är tillämpliga. |

2 | Kapacitet | Kapacitet för elproduktion: MWeKapacitet för värmeproduktion: MWt |

3.5. AVVIKELSER OCH UNDANTAG

Frankrike har ett undantag på 4 år efter datum för denna förordnings ikraftträdande för redovisning av de aggregat som rör värme.

4. OLJE- OCH PETROLEUMPRODUKTER

4.1. AKTUELLA ENERGIPRODUKTER

Om inte annat anges skall uppgifter samlas in för alla följande energiprodukter:

| Energiprodukt | Definition |

1 | Råolja | Råolja är en mineralolja av naturligt ursprung omfattande en blandning av kolväten och tillhörande orenheter, såsom svavel. Den föreligger i flytande form vid normalt tryck och temperatur vid jordytan, och dess fysikaliska egenskaper (densitet, viskositet osv.) varierar starkt. Den här kategorin omfattar även kondensat som tillvaratas från associerad och icke-associerad gas där denna är uppblandad med det kommersiella råoljeflödet. |

2 | NGL (naturgasvätskor) | NGL är flytande eller förvätskade kolväten som tillvaratas från naturgas i separatoranläggningar eller gasbehandlingsanläggningar. Naturgasvätskor omfattar etan, propan, butan (normalt och isobutan), (iso-)pentan och tyngre alkaner (kallas ibland naturbensin eller kondensat). |

3 | Insatsvaror till raffinaderi | Insatsvaror till raffinaderi är behandlad olja avsedd för ytterligare behandling (t.ex. straight run-olja eller vakuumgasolja) utom blandning. Med ytterligare behandling kan den omvandlas till en eller flera komponenter eller färdiga produkter. Definitionen täcker också återflöden från den petrokemiska industrin till raffinaderiindustrin (t.ex. pyrolysbensin, C4-fraktioner, gasolja och eldningsoljefraktioner). |

4 | Tillsatser/ oxygenater | Tillsatser är andra ämnen än kolväten som tillsätts eller blandas med en produkt för att ändra bränslets egenskaper (oktantal, cetantal, kallstartsegenskaper osv.):• oxygenater, såsom alkoholer (metanol, etanol), etrar (såsom MTBE (metyl-tertiär-butyleter), ETBE (etyl-tertiär-butyleter), TAME (tertiär amylmetyleter)),• estrar (t.ex. rapsolja eller dimetylester),• kemiska ämnen (t.ex. TML, TEL och tensider).Anm.: Mängder tillsatser/oxygenat (alkoholer, etrar, estrar och andra kemiska ämnen) som redovisas i denna kategori bör avse mängder som är avsedda att blandas i bränslen eller för bränsleanvändning. |

4.1 | Varav: Biobränslen | Biobensin och biodiesel. Definitionerna i kapitel 5, Förnybar energi och energi från avfall, gäller.Mängder flytande biobränslen som redovisas i denna kategori avser biobränslet, inte den totala vätskevolym i vilken biobränslena blandas.Här ingår inte handel med biobränslen som inte har blandats med transportbränslen (dvs. i ren form), vilka istället bör redovisas i enlighet med kapitel 5. De biobränslen som saluförs som en del av transportbränslen bör redovisas under aktuell produkt med angivande av andelen biobränsle. |

5 | Andra kolväten | Syntetisk råolja från tjärsand, skifferolja osv., vätskor från kolförvätskning (se kapitel 1), produktion av vätskor från omvandling av naturgas till bensin (se kapitel 2), vätgas och emulsifierade oljor (t.ex. Orimulsion).Här ingår inte oljeskifferproduktion, där kapitel 1 är tillämpligt.Produktion av skifferolja (sekundär produkt) skall redovisas som ”Från andra källor” i kategorin "Andra kolväten”. |

6 | Raffinaderigas (ej förvätskad) | Raffinaderigas inbegriper en blandning av icke-kondenserbara gaser, främst bestående av vätgas, metan, etan och olefiner, som erhålls genom destillation av råolja eller behandling av oljeprodukter (t.ex. krackning) i raffinaderier. Här ingår också gaser som återförs från den petrokemiska industrin. |

7 | Etan | Ett naturligt gasformigt ogrenat kolväte (C2H6) som utvinns från flöden av naturgas och raffinaderigas. |

8 | LPG | LPG är lätta paraffinkolväten som erhålls från raffinaderiprocesser, råoljestabilisering och naturgasbehandling. De består främst av propan (C3H8) och butan (C4Hl0) eller en blandning av dem. De kan också innehålla propen, buten, isopropen och isobuten. LPG är normalt kondenserade under tryck för transport och lagring. |

9 | Nafta | Nafta är en insatsvara avsedd för antingen den petrokemiska industrin (t.ex. produktion av eten eller aromatiska kolväten) eller för bensinproduktion genom reformering eller isomerisering vid raffinaderiet.Nafta innehåller ämnen i destillationsintervallet 30°C till 210°C eller en del av detta intervall. |

10 | Motorbensin | Motorbensin består av en blandning av lätta kolväten som har en kokpunkt på mellan 35°C och 215°C. Den används som bränsle i landbaserade glödtändningsmotorer. Motorbensin kan innehålla tillsatser, oxygenater och oktantalshöjare, inklusive blyföreningar såsom tetrametylbly eller tetraetylbly.Här ingår blandningskomponenter för motorbensin (exklusive tillsatser/ oxygenater), t.ex. alkylater, isomerat, reformat, krackad bensin avsedd för användning som färdig motorbensin. |

10.1 | varav: Biobensin | Definitionerna i kapitel 5, Förnybar energi och energi från avfall, gäller. |

11 | Flygbensin | Bensin som är framställd särskilt för kolvmotorer i luftfartyg, med ett oktantal avpassat till motorn, en fryspunkt på -60°C och vanligen ett kokpunktsintervall på 30°C till 180°C. |

12 | Jetbränsle av bensintyp (JP4 eller MC77) | Här ingår alla lätta kolväteoljor för användning i turbinmotorer i luftfartyg, med ett kokpunktsintervall på 100°C till 250°C. De erhålls genom blandning av fotogen, bensin och nafta så att halten aromater inte överskrider 25 volymprocent och ångtrycket ligger mellan 13,7 kPa och 20,6 kPa. |

13 | Jetbränsle av fotogentyp | Destillat som använts för turbinmotorer i luftfartyg. Det har samma kokpunkt mellan 150°C och 300°C (normalt inte över 250°C) och flampunkt som fotogen. Dessutom har det särskilda egenskaper (såsom fryspunkt) som fastställs av IATA (Internationella luftfartsförbundet).Här ingår blandningsämnen för fotogen. |

14 | Annat fotogen | Raffinerat petroleumdestillat som används i andra sektorer än luftfart. Dess kokpunkt ligger mellan 150°C och 300°C. |

15 | Gasolja/ dieselolja (destillerad eldningsolja) | Gasolja/dieselolja är främst ett medeltungt destillat med ett kokpunktsintervall på 180°C–380°C. Här ingår blandningsämnen. Flera kvaliteter finns tillgängliga beroende på användningsområde: |

15.1 | varav: Transportdiesel | Landsvägsdieselolja för dieseldrivna kompressionsmotorer (bilar, lastbilar m.m.), vanligtvis med låg svavelhalt. |

15.1.1 | Från 15.1, varav: Biodiesel | Definitionerna i kapitel 5, Förnybar energi och energi från avfall, gäller. |

15.2 | varav: Uppvärmnings- och annan gasolja | Lätt eldningsolja för industri och handel, sjöfartsdiesel och järnvägsdiesel, annan gasolja, inklusive tunga gasoljor med kokpunktsintervall på 380°C–540°C som används som insatsvaror i petrokemisk industri. |

16 | Eldningsolja | Alla återstående (tunga) bränsleoljor (inklusive de som erhålls genom blandning). Kinematisk viskositet överstiger 10 cSt vid 80°C. Flampunkten ligger alltid över 50°C och densiteten är alltid över 0,90 kg/l. |

16.1 | varav: Lågsvavlig | Tung eldningsolja med en svavelhalt på mindre än 1 %. |

16.2 | varav: Högsvavlig | Tung eldningsolja med en svavelhalt på 1 % eller mer. |

17 | Industribensin, lacknafta | Raffinerade destillationsmellanprodukter med kokpunktsintervall som nafta/fotogen. De delas in i följande:- Lacknafta: Lätta oljor med kokpunktsintervall på 30°C–200°C. Det finns 7–8 kvaliteter lacknafta beroende på gränsen i kokpunktsintervallet. Kvaliteterna definieras enligt temperaturskillnaden mellan kokpunkterna för 5 volymprocent och 90 volymprocent (som inte överstiger 60°C).- Industribensin: Lacknafta med en flampunkt på över 30°C. Kokpunktsintervallet för industribensin är 135°C–200°C. |

18 | Smörjmedel | Kolväten som framställs från destillationsbiprodukter och främst används för att minska friktionen mellan belastade ytor.Här ingår alla färdiga kvaliteter av smörjolja, från spindelolja till cylinderolja, och de som används i konsistensfetter, motoroljor och alla kvaliteter av utgångsmaterial för smörjolja. |

19 | Bitumen | Fast, halvflytande eller trögflytande kolväte med kolloidal struktur, med brun till svart färg, som erhålls som rest vid destillation av råolja, eller vakumdestillation av oljerester från atomsfärisk destillation. Bitumen kallas också asfalt och används främst vid vägbyggen och som takmaterial.Här ingår bitumenlösningar och bitumenemulsioner. |

20 | Paraffinvaxer | Mättade alifatiska kolväten. Dessa vaxer är återstoder som tillvaratas när smörjoljor avvaxas. De har en kristallstruktur som är fin eller grov beroende på kvalitet. Deras huvudegenskaper är följande: de är färglösa, luktlösa och genomskinliga med en smältpunkt på mer än 45°C. |

21 | Petroleumkoks | Svart fast biprodukt som främst erhålls genom krackning och förkolning av insatsvaror med ursprung i petroleum, vakuumrester, tjära och beck från processer som fördröjd förkoksning eller vätskecoker. Det består främst av kol (90–95%) och har låg askhalt. Det används som insatsvara i koksugnar inom stålindustrin, för uppvärmning, för elektrodtillverkning och för kemikalieproduktion. De viktigaste kvaliteterna är ”ofullständigt avgasad koks” och ”kalcinerad koks”.Här ingår katalystkoks som avsätts på katalysten under raffinaderiprocesserna. Denna kokssort kan inte tas tillvara och förbränns normalt som bränsle i raffinaderiet. |

22 | Andra produkter | Alla produkter som inte uttryckligen nämns ovan, såsom tjära och svavel.Här ingår aromater (t.ex. BTX eller bensen, toluen och xylen) och olefiner (t.ex. propen) som produceras vid raffinaderier. |

4.2. FÖRTECKNING ÖVER AGGREGAT

Följande förteckning över aggregat skall lämnas för alla energiprodukter som förtecknas i föregående avsnitt, om inte annat anges.

4.2.1. Tillförsel- och omvandlingssektorn

Nedanstående tabell är tillämplig endast på råolja, NGL, insatsvaror till raffinaderi, tillsatser, biobränslen och andra kolväten:

1. | Inhemsk produktionEj tillämpligt för insatsvaror till raffinaderi och biobränslen. |

2 | Från andra källorTillsatser, Biobränslen och Andra kolväten för vilka produktionen redan har redovisats i andra bränslebalanser.Ej tillämpligt på råolja, NGL och insatsvaror till raffinaderi. |

2.1 | varav: Från kolHär ingår vätskor som produceras i kolförvätskningsanläggningar och flytande produkter från koksugnar. |

2.2 | varav: Från naturgasTillverkning av syntetisk bensin kan kräva naturgas som insatsvara. Mängden av gas för metanoltillverkning redovisas enligt kapitel 2, medan inkommande metanol redovisas här. |

2.3 | varav: Från förnybara källorHär ingår biobränslen avsedda för blandning med transportbränslen.Produktionen redovisas enligt kapitel 5, medan mängder avsedda för blandning redovisas här. |

3 | Återflöden från petrokemisk industriFärdiga eller halvfärdiga produkter som återkommer från slutförbrukarna till raffinaderierna för behandling, blandning eller försäljning. Det är vanligen biprodukter från petrokemiska processer.Endast tillämpligt på insatsvaror till raffinaderi. |

4 | Överförda produkterImporterade petroleumprodukter som omklassificeras som insatsvaror för vidare behandling i ett raffinaderi utan leverans till slutförbrukarna.Endast tillämpligt på insatsvaror till raffinaderi. |

5 | Import och exportHär ingår mängder råolja och produkter som importeras eller exporteras enligt behandlingsavtal (dvs. uppdragsraffinering). Råolja och NGL bör redovisas efter det första ursprungslandet, och insatsvaror till raffinaderi och färdiga produkter bör redovisas efter det slutliga bestämmelselandet.Här ingår alla gasvätskor (t.ex. LPG) som tillvaratas under återförgasning av importerad kondenserad naturgas och petroleumprodukter som importeras eller exporteras direkt av den petrokemiska industrin.Anm.: Import eller export av etanol (redovisas under Tillsatser/oxygenater) bör avse de mängder som är avsedda för användning som bränsle.Återexport av olja som importerats för behandling inom tullager bör inkluderas som export av en produkt från behandlingslandet till det slutliga bestämmelselandet. |

6 | DirektförbrukningRåolja, NGL, Tillsatser/oxygenater (och andel biobränslen därav) samt andra kolväten som förbrukas direkt utan att behandlas i petroleumraffinaderier.Här ingår råolja som förbränns för elproduktion. |

7 | LagerförändringarLageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. |

8 | Beräknad insats i raffinaderierTotal mängd av produkter som beräknas ha trätt in i raffinaderiprocessen. Den definieras som:Inhemsk produktion + Från andra källor + Återflöden från petrokemisk industri + Överförda produkter + Import – Export – Direktförbrukning + Lagerförändringar |

9 | Statistisk differensDefinieras som beräknad insats i raffinaderier minus observerad. |

10 | Observerad insats i raffinaderierUppmätta mängder som insats i raffinaderier. |

11 | RaffinaderiförlusterDifferensen mellan Observerad insats i raffinaderier och Bruttoraffinaderiproduktion. Förluster kan uppkomma under destillationsprocessen på grund av avdunstning. Redovisade förluster är positiva. Volymen kan öka, men inte massan. |

12 | Inkommande och utgående totalt lager på det nationella territorietAlla lager på nationellt territorium, inklusive lager som tillhör staten, storförbrukare eller lagrande organisationer, lager ombord på inkommande havsgående fartyg, lager som hålls i tullager och lager som hålls för annans räkning, även enligt bilaterala avtal mellan regeringar. Med inkommande och utgående avses rapportperiodens första respektive sista dag. |

13 | NettovärmevärdeProduktion, import och export samt övergripande medelvärde. |

Nedanstående tabell är endast tillämplig på färdiga produkter (raffinaderigas, etan, LPG, nafta, motorbensin, flygbensin, jetbränsle av bensintyp, jetbränsle av fotogentyp, annat fotogen, gasolja/dieselolja, lågsvavlig och högsvavlig eldningsolja, industrisprit och lacknafta, smörjmedel, bitumen, paraffinvaxer, petroleumkoks samt andra produkter). Råolja och NGL som förbränns direkt bör inkluderas i tillförsel av färdiga produkter och överföringar mellan produkter:

1 | Tillförsel av primära produkterHär ingår mängder av inhemsk eller importerad råolja (inklusive kondensat) och inhemsk NGL som förbrukas direkt utan att behandlas i ett petroleumraffinaderi och mängder av Återflöden från petrokemisk industri som även om de inte är primära bränslen förbrukas direkt. |

2 | BruttoraffinaderiproduktionProduktion av färdiga produkter vid ett raffinaderi eller en blandningsanläggning.Här ingår inte Raffinaderiförluster, men däremot ingår Raffinaderibränsle. |

3 | Återvunna produkterFärdiga produkter som passerar en andra gång genom försäljningsnätet efter att tidigare ha levererats till slutförbrukarna (t.ex. använda smörjmedel som återbehandlats). Dessa mängder bör skiljas från Återflöden från petrokemisk industri. |

4 | RaffinaderibränslePetroleumprodukter som förbrukas till stöd för driften av ett raffinaderi.Här ingår inte produkter som används av oljeprodukter utanför raffinaderiprocessen, t.ex. bunkring eller oljetanker.Här ingår bränslen som förbrukas i produktion vid raffinaderiet av el och värme för avsalu. |

4.1 | varav: Förbrukas för elproduktionMängder som förbrukas för produktion av el i elverk vid raffinaderier. |

4.2 | varav: Förbrukas för kraftvärmeproduktionMängder som förbrukas i kraftvärmeverk vid raffinaderier. |

5 | Import och export |

6 | Internationell bunkring |

7 | Överföring mellan produkterMängder som omklassificeras antingen för att deras specifikation har ändrats eller för att de blandas in i en annan produkt.En negativ post för en produkt motsvaras av en positiv post (eller flera poster) för en eller flera produkter och omvänt, varvid den totala effekten bör vara noll. |

8 | Överförda produkterImporterade petroleumprodukter som omklassificerats som insatsvaror för vidare behandling i raffinaderiet, utan leverans till slutförbrukarna. |

9 | LagerförändringarLageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal. |

10 | Beräknad inhemsk bruttotillförselDetta definieras som:Tillförsel av primära produkter + Bruttoraffinaderiproduktion + Återvunna produkter – Raffinaderibränsle + Import – Export – Internationell bunkring + Överföring mellan produkter – Överförda produkter + Lagerförändringar |

11 | Statistisk differensDefinieras som beräknad inhemsk bruttotillförsel minus observerad. |

12 | Observerad inhemsk bruttotillförselObserverad tillförsel av färdiga petroleumprodukter från primära källor (t.ex. raffinaderier, blandningsanläggningar osv.) till den inhemska marknaden.Detta uppgift kan skilja sig från den beräknad uppgiften t.ex. på grund av skillnader i omfattning och/eller olika definitioner i olika rapporteringssystem. |

12.1 | varav: Bruttotillförsel till den petrokemiska industrinMängder bränsle som levereras till den petrokemiska industrin. |

12.2 | varav: Energiförbrukning i den petrokemiska industrinMängder olja som förbrukas som bränsle för petrokemiska processer såsom ångkrackning. |

12.3 | varav: Annan användning än energi i den petrokemiska industrinMängder olja som används i den petrokemiska industrin för produktion av eten, propen, buten, syntetisk gas, aromater, butadien och andra kolvätebaserade råmaterial i processer som ångkrackning, aromatprocesser och ångreformering. Här ingår inte mängder olja som används som bränsle. |

13 | Återflöden från petrokemisk industri till raffinaderier |

14 | Inkommande och utgående lager Alla lager på nationellt territorium, inklusive lager som tillhör staten, storförbrukare eller lagrande organisationer, lager ombord på inkommande havsgående fartyg, lager som hålls i tullager och lager som hålls för annans räkning, även enligt bilaterala avtal mellan regeringar. Med inkommande och utgående avses rapportperiodens första respektive sista dag. |

15 | Lagerförändringar vid allmänna verkFörändringar av lager som hålls av allmänna verk och inte ingår i Lagernivåer och Lagerförändringar som redovisas på annat håll. Lageruppbyggnad redovisas som ett negativt tal, medan lagerminskning redovisas som ett positivt tal.Här ingår råolja och NGL som används för direkt förbränning, om så är tillämpligt. |

16 | Nettovärmevärde för inhemsk bruttotillförsel |

Beträffande omvandlingssektorn är följande aggregat tillämpliga för alla bränslen, utom för insatsvaror till raffinaderi, tillsatser/oxygenat, biobränslen samt andra kolväten, men inklusive bränslen förbrukade för andra ändamål än för energi (petroleumkoks och andra, vilka skall redovisas separat):

1 | Totalt, omvandlingssektornTotala bränslemängder som används för primär eller sekundär omvandling av energi. |

1.1 | varav: Huvudverksamhetsproducenters elverk |

1.2 | varav: Egenproducenters elverk |

1.3 | varav: Huvudverksamhetsproducenters kraftvärmeverk |

1.4 | varav: Egenproducenters kraftvärmeverk |

1.5 | varav: Huvudverksamhetsproducenters värmeverk |

1.6 | varav: Egenproducenters värmeverk |

1.7 | varav: Gasverk/förgasningsanläggningar |

1.8 | varav: Blandad naturgas |

1.9 | varav: Koksugnar |

1.10 | varav: Masugnar |

1.11 | varav: Petrokemisk industri |

1.12 | varav: Patentbränsleanläggningar |

1.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Omvandling |

4.2.2. Energisektorn

Beträffande energisektorn är följande aggregat tillämpliga för alla bränslen, utom för insatsvaror till raffinaderi, tillsatser/oxygenat, biobränslen samt andra kolväten, men inklusive bränslen förbrukade för andra ändamål än för energi (petroleumkoks och andra, vilka skall redovisas separat):

1 | Totalt, energisektornTotal mängd som förbrukas som energi i energisektorn |

1.1 | varav: Kolgruvor |

1.2 | varav: Olje- och gasutvinning |

1.3 | varav: Koksugnar |

1.4 | varav: Masugnar |

1.5 | varav: Gasverk |

1.6 | varav: KraftverkElverk, kraftvärmeverk och värmeverk. |

1.7 | varav: Ej redovisat på annat håll – Energi |

2 | DistributionsförlusterFörluster uppkomna utanför raffinaderiet på grund av transport och distribution.Här ingår förluster i rörsystem. |

4.2.3. Uppgift om slutförbrukning av energi

Beträffande uppgift om slutförbrukning av energi är följande aggregat tillämpliga för alla bränslen, utom för insatsvaror till raffinaderi, tillsatser/oxygenat, biobränslen samt andra kolväten, men inklusive bränslen förbrukade för andra ändamål än för energi (petroleumkoks och andra, vilka skall redovisas separat):

1 | Slutförbrukning av energi |

2 | Industrisektorn |

2.1 | varav: Järn och stål |

2.2 | varav: Kemisk och petrokemisk industri |

2.3 | varav: Andra metaller än järn |

2.4 | varav: Icke-metalliska mineraliska produkter |

2.5 | varav: Transportmedel |

2.6 | varav: Maskiner |

2.7 | varav: Utvinning och stenbrytning |

2.8 | varav: Livsmedel, dryckesvaror och tobaksvaror |

2.9 | varav: Massa, papper och förlagsverksamhet |

2.10 | varav: Trävarutillverkning |

2.11 | varav: Byggverksamhet |

2.12 | varav: Textil och läder |

2.13 | varav: Ej redovisat på annat håll – Industri |

3 | Transportsektorn |

3.1 | varav: Internationell luftfart |

3.2 | varav: Inhemsk luftfart |

3.3 | varav: Landsväg |

3.4 | varav: Järnväg |

3.5 | varav: Inhemsk sjöfart |

3.6 | varav: Transport i rörsystem |

3.7 | varav: Ej redovisat på annat håll - Transport |

4 | Andra sektorer |

4.1 | varav: Företagstjänster och offentliga tjänster |

4.2 | varav: Hushåll |

4.3 | varav: Jordbruk och skogsbruk |

4.4 | varav: Fiske |

4.5 | varav: Ej redovisat på annat håll – Annat |

5 | Total annan användning än för energiMängder som används som råmaterial i de olika sektorerna och varken förbrukas som bränsle eller omvandlas till ett annat bränsle. Dessa mängder ingår i de aggregat som förtecknas ovan. |

5.1 | varav: Omvandlingssektorn |

5.2 | varav: Energisektorn |

5.3 | varav: Transportsektorn |

5.4 | varav: Industrisektorn |

5.4.1 | Industrisektorn varav: Kemisk och petrokemisk industri |

5.5 | varav: Andra sektorer |

4.2.4. Import och export

Import efter ursprungsland och export efter bestämmelseland. Jfr anmärkningarna till 4.2.1, aggregat nr 5.

4.2.5. Tillförsel till egenproducenter av el och värme

Tillförsel till egenproducenter av el och värme skall redovisas separat för enbart elverk, för kraftvärmeverk och för enbart värmeverk.

Här ingår inte följande energiprodukter: insatsvaror till raffinaderi, tillsatser/oxygenat, biobränslen, andra kolväten, etan, motorbensin, biobensin, flygbensin, jetbränsle av bensintyp (JP4 eller MC77), industrisprit och lacknafta samt smörjmedel.

Tillförsel avser följande anläggningar eller verksamheter:

1 | Totalt, e