[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 25.6.2008

KOM(2008) 390 slutlig

2008/0128 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om ändring av förordning (EG) nr 216/2008 inom området flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster och om upphävande av rådets direktiv 06/23/EEG

(framlagt av kommissionen){SEK(2008) 2086}{SEK(2008) 2087}

1. BAKGRUND

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (EASA) inrättades genom förordning (EG) nr 1592/2002[1] som trädde i kraft i september 2002. Genom den ursprungliga förordningen tilldelades EASA uppgifter inom två områden – luftvärdighet och miljöcertifiering av luftfartsprodukter, delar och anordningar. Dessa områden måste nu, liksom de organisationer som har ansvaret för konstruktion, tillverkning och underhåll, uppfylla enhetliga bindande regler som antas av kommissionen[2].

EASA tillhandahåller all den tekniska expertis som kommissionen behöver och bistår den bland annat vid utförandet av dess juridiska och normerande uppgifter. EASA håller också på att inrätta ett system för att övervaka tillämpningen av gemenskapslagstiftningen, utvärdera dess påverkan och lägga fram förslag på förbättringar. Certifikat och godkännanden, som innebär en bekräftelse av att produkter och organisationer följer de gemensamma reglerna, utfärdas antingen av EASA eller av nationella behöriga myndigheter. EASA utför typcertifiering av produkter och utfärdar certifikat för organisationer lokaliserade i tredjeländer. De nationella myndigheterna utfärdar individuella certifikat och godkännanden för de flesta organisationer som är lokaliserade inom deras territorium, på grundval av gemensamma bestämmelser och under byråns överinseende.

Genom förordning (EG) nr 216/2008[3] utvidgades EASA:s uppgifter till drift av luftfartyg, flygcertifikat och – inom de gränser som fastställs av Chicagokonventionen – säkerheten i fråga om luftfartyg från tredje land. Uppdraget omfattar standardiseringsinspektioner och säkerhetstillsyn och ett särskilt ansvar för rampinspektioner.

2. AKTUELLA PROBLEM

Det har alltid varit kommissionens strävan att skapandet av en inre marknad för lufttransporter ska kombineras med gemensamma säkerhetsregler som ligger på hög nivå och tillämpas på samma sätt i alla medlemsstater.

Dagens utmärkta säkerhetsnivåer måste upprätthållas och till och med förbättras om man ska komma till rätta med de säkerhetsrisker som den ökande trafiken och överbelastningen medför. Säkerhetsaspekterna bör integreras med initiativet till ett gemensamt europeiskt luftrum så att man kan säkerställa att den minskade fragmenteringen av luftrummet inte får någon negativ inverkan på olycksfrekvenserna.

Nästa steg i den här riktningen skulle vara att utvidga EASA:s behörighet till att omfatta flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster (ATM/ANS).

3. YTTRANDE FRÅN EASA OCH SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER

I detta sammanhang var kommissionen först tvungen att, i enlighet med artikel 19 i förordning 216/2008, inhämta ett yttrande från EASA. EASA ska i sin tur, i enlighet med sina interna regler[4] och internationell praxis på området, samråda med samtliga berörda parter och beakta deras synpunkter innan byrån avger sitt yttrande. Därför offentliggjorde EASA två separata meddelanden om föreslagna ändringar, ett om flygplatser och ett om flygledningstjänst/flygtrafiktjänster. Sammanlagt inkom mer än 3 500 kommentarer.

EASA har granskat de aktuella frågorna utifrån dessa kommentarer. Den 6 december 2007 sände EASA ett yttrande om flygplatser till kommissionen. Dess yttrande om flygledningstjänst och flygtrafiktjänster följde den 15 april 2008.

I samråden framkom att det fanns en bred enighet om att man borde slutföra den process som inleddes 2002 genom lägga säkerhetsaspekter för flygplatser och ATM/ANS till de uppgifter som anförtros EASA och därmed låta byrån fungera som väktare av EU:s säkerhetsbestämmelser på luftfartsområdet. Man betonade också att det måste skapas ett effektivt gränssnitt mot utvecklingen av det gemensamma europeiska luftrummet.

4. KONSEKVENSANALYS

Det här förslaget till förordning föregicks av en konsekvensanalys från kommissionens sida. Konsekvensanalysen byggde på resultaten från den preliminära konsekvensanalys som kommissionen tog initiativ till 2005 och som utarbetades av en oberoende konsult, samt på den konsekvensanalys för rättsakt som utfördes av EASA. I konsekvensanalysen utvärderades följande alternativ:

A Inga åtgärder.

B Utöka EASA:s befogenheter.

C Utvidga det nuvarande systemet med mandat utfärdade till Eurocontrol.

D Inrätta en ny byrå.

E Utöka EASA:s befogenheter och införa ytterligare befogenheter utöver dem som avses i alternativ B.

Alla dessa alternativ jämfördes med alternativet ”inga åtgärder” och deras säkerhetsmässiga, ekonomiska, miljömässiga, sociala och andra konsekvenser analyserades. Jämförelsen mellan de olika alternativens effekter visade tydligt att det bästa alternativet var att utvidga EASA:s ansvarsområde till att omfatta tillsynsansvaret för flygplatser och frågor som rör flygledningstjänst/flygtrafiktjänster. Man kunde inte finna att detta alternativ skulle ge några negativa effekter inom ovannämnda områden.

Konsekvensbedömningsnämnden gav sitt godkännande den 23 april 2008.

5. FÖRSLAG TILL FÖRORDNING

5.1. Instrument och metod

Det lämpligaste sättet att utöka de gemensamma bestämmelserna till att även omfatta säkerhetsaspekter för flygplatser, flygledningstjänsten (ATM) och flygtrafiktjänster (ANS) är att utvidga tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 216/2008. Anledningen är att EASA kommer att få nya uppgifter inom dessa områden, framför allt när det gäller bestämmelser, standardiseringsinspektioner och (om än i begränsad omfattning) certifiering.

När det gäller flygplatssäkerhet är avsikten att se till att de grundläggande kraven och tillämpningsföreskrifterna för flygplatser, flygplatsutrustning, organisationer, drift och personal bygger på relevanta ICAO-standarder. När det gäller flygplatsutrustning kommer förfarandena och kraven att ske genom tillägg, för att undvika en dubblering av befintliga bestämmelser som kan finnas i direktiv enligt den nya metoden eller tillämpningsföreskrifter för det gemensamma europeiska luftrummet. När så är lämpligt kommer man att använda sig av standarder som utfärdas av erkända standardiseringsorgan som ISO, CEN, CENELEC, ETSI och EUROCAE.

När det gäller flygledningstjänst/flygtrafiktjänster kommer det att vara nödvändigt att samordna de grundläggande kraven och tillämpningsföreskrifterna med förordningarna om ett gemensamt europeiskt luftrum och tillämpningsföreskrifterna på det området. Syftet är att se till att de framtida tillämpningsföreskrifterna för EASA bygger på de gällande förordningarna om ett gemensamt europeiskt luftrum, i synnerhet de införlivade Eurocontrol-flygsäkerhetskraven. Därför kommer övergångsmekanismer att utarbetas för att säkerställa kontinuiteten för godkännanden som redan beviljats enligt bestämmelserna om ett gemensamt europeiskt luftrum.

5.2. Innehåll

5.2.1. Ändringar av EASA:s yttrande

EASA:s två yttranden följdes i princip. På några punkter behandlar yttrandena givetvis flera alternativa sätt att uppnå säkerhetsmålen. I valet mellan dessa alternativ har kommissionen följt principerna för goda styrelseformer för att se till att de tillgängliga resurserna utnyttjas på bästa sätt. Man har också tillämpat subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen.

5.2.2. Utvidgning av förordningens tillämpningsområde

De gemensamma åtgärdernas omfattning preciseras i förordning 216/2008. Varje utvidgning av förordningen måste tydligt ange vilka infrastrukturer, produkter, system, typer av utrustning, tjänster, personer eller organisationer som berörs och som följaktligen kommer att omfattas av kraven i förordningen och de bestämmelser som antas för att genomföra den. Detta innebär också att när något av det ovanstående inte omfattas av gemenskapens behörighet kommer det även i fortsättningen att tillhöra medlemsstaternas ansvarsområde. Då är det de som måste vidta lämpliga åtgärder för att tillhandahålla den skyddsnivå som deras medborgare förväntar sig.

5.2.2.1. Flygplatser

För att förbättra säkerheten på flygplatser och i deras omgivningar ska förordningen enligt förslaget utvidgas till att omfatta gemensamma bestämmelser för flygplatser. Huvudpunkterna är följande:

- Alla flygplatser som är öppna för allmänheten och som klarar IFR-trafik eller luftfartyg över en viss vikt måste omfattas av gemenskapslagstiftning.

- Gemensamma grundläggande krav för fysiska egenskaper, infrastruktur, flygplatsutrustning, drift, förvaltning och riskreducerande åtgärder i flygplatsernas omedelbara närhet måste införas som en kompletterande bilaga till grundförordningen.

- Flygplatsägare, flygplatsoperatörer, organisationer eller personal som tillhandahåller tjänster eller utrustning som kan påverka säkerheten för flygplatsdriften ska ha ansvaret för genomförandet av dessa grundläggande krav under överinseende av medlemsstaterna.

- Flygplatsoperatörerna ska införa och tillämpa förvaltningssystem som även omfattar säkerhetsaspekterna.

- Utarbetandet av utkast till tillämpningsföreskrifter och certifieringsspecifikationer samt säkerhetsanalyser och standardiseringsinspektioner ska ingå i byråns uppdrag.

- Kommissionen kommer att få befogenhet att anta tillämpningsföreskrifter som innehåller de detaljerade kraven som ovannämnda organisationer och personer måste följa samt de tillämpliga certifieringsförfarandena.

- Sådana tillämpningsföreskrifter ska stå i proportion till flygplatsens komplexitetsnivå, med beaktande av verksamhetens art och volym. De bör vara förenliga med ICAO:s tillämpliga standardbestämmelser och rekommendationer (SARP).

- Byrån bör få befogenhet att anta certifieringsspecifikationer som ska användas i certifieringsförfarandet, vilket ger ett flexibelt genomförande av de grundläggande kraven och en enhetlig säkerhetsnivå.

- Konstruktionen och driften av flygplatser ska certifieras var för sig, men ett enda certifikat kan utfärdas om flygplatsens ägare och operatör är samma person.

- Operatörer som driver flera flygplatser och som har inrättat lämplig central verksamhet kan ansöka om ett enda certifikat som omfattar drift och förvaltning av alla flygplatser som de ansvarar för.

- Kontrollen av att flygplatsutrustningen uppfyller kraven ska ingå i certifieringen av flygplatskonstruktionen eller flygplatsoperatören, beroende på avsedd användning, men utrustning som är viktig ur säkerhetssynpunkt kan omfattas av särskilda certifieringssystem, som eventuellt innebär att konstruktören eller tillverkaren ska styrka sin förmåga, om så anges i tillämpningsföreskrifterna, efter vederbörlig bedömning av den säkerhetsmässiga och ekonomiska nyttan av detta.

5.2.2.2 Flygledningstjänst/flygtrafiktjänster

Den föreslagna förordningen kommer att tillhandahålla en rättslig grund som säkerställer att säkerheten för flygledningstjänst och flygtrafiktjänster och driftskompatibiliteten för flygsida/landsida organiseras inom ramen för EASA-systemet. Därför föreslås följande:

- Allt luftrum som omfattas av fördraget och varje annat luftrum som omfattas av förordning (EG) nr 551/2004 ska omfattas av gemenskapslagstiftning.

- Särskilda gemensamma grundläggande krav som reducerar alla säkerhetsrisker förbundna med användningen av luftrum ska införas som en kompletterande bilaga till grundförordningen.

- Användningen av varje luftrumsblock ska regleras genom ett driftssystem utformat för att reducera risken för kollision, både mellan luftfartyg och mellan luftfartygen och marken.

- Användarna av luftrummet ska följa de bestämmelser som utfärdas för genomförandet av de driftssystem som är tillämpliga i det luftrum som de trafikerar och använda de tjänster som ansvarar för användningen av det luftrummet.

- Organisationer och personal som medverkar i tillhandahållandet av flygledningstjänst/flygtrafiktjänster ska ansvara för genomförandet av de grundläggande krav som är tillämpliga.

- Flygledare och organisationer som deltar i utbildningen av flygledare ska vara certifierade.

- System och komponenter som används för tillhandahållandet av flygledningstjänst/flygtrafiktjänster ska uppfylla lämpliga säkerhetskrav när deras betydelse för säkerheten så kräver.

- Kommissionen kommer att ges befogenhet att anta tillämpningsföreskrifter som innehåller de detaljerade krav som ovannämnda organisationer, personal och system måste uppfylla samt de tillämpliga certifieringsförfarandena, när detta är tillämpligt.

- Dessa tillämpningsföreskrifter ska stå i proportion till den berörda verksamhetens komplexitetsnivå eller den betydelse som berörda system eller komponenter har för säkerheten. De ska baseras på de befintliga bestämmelserna för det gemensamma europeiska luftrummet, i synnerhet de genomförda Eurocontrol-flygsäkerhetskraven, Därför kommer övergångsmekanismer att utarbetas för att säkerställa kontinuiteten för godkännanden som redan beviljats enligt bestämmelserna om ett gemensamt europeiskt luftrum.

- De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska övervaka att organisationer uppfyller de grundläggande kraven och tillämpningsföreskrifterna, utom när det gäller tillsynen över organisationer som är lokaliserade i tredjeländer eller som tillhandahåller tjänster i mer än tre medlemsstaters luftrum. I sådana fall sköts tillsynen av EASA.

- Utarbetandet av tillämpningsföreskrifter och certifieringsspecifikationer samt säkerhetsanalyser och standardiseringsinspektioner för de behöriga nationella myndigheterna ska ingå i byråns uppdrag.

- Aktörer som tillhandahåller flygledningstjänst/flygtrafiktjänster ska anta och genomföra ledningssystem som omfattar säkerhetsaspekter och de ska vara certifierade, med undantag för sådana aktörer som endast tillhandahåller flyginformation eller tjänster på plattan. Dessa behöver endast deklarera sin förmåga.

- Kontrollen av att system och komponenter uppfyller kraven ska ingå i certifieringen av aktörer som tillhandahåller flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, men utrustning som är viktig ur säkerhetssynpunkt kan omfattas av särskilda certifieringssystem, som eventuellt innebär att konstruktören eller tillverkaren ska styrka sin förmåga, om så anges i tillämpningsföreskrifterna, efter vederbörlig bedömning av den säkerhetsmässiga och ekonomiska nyttan av detta.

5.2.3. Övriga ändringar av förordningen

Utöver de nya artiklar som rör flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster och bilagorna behöver några artiklar ändras så att vederbörlig hänsyn tas till de nya uppgifterna.

6. JÄMFÖRANDE TABELL MELLAN DEN GAMLA OCH NYA NUMRERINGEN AV ARTIKLARNA OCH MED ANGIVANDE AV DE ÄNDRINGAR SOM GJORTS AV FÖRORDNING (EG) NR 216/2008:

Nytt nummer | Gammalt nummer | Förändringar |

1 | 1 | Tillämpningsområdet utvidgas till flygplatser och flygledningstjänst/flygtrafiktjänster |

2 | 2 | Oförändrad |

3 | 3 | Nya definitioner läggs till och några definitioner ändras |

4 | 4 | Punkt 3 ändras |

5 | 5 | Punkterna 2 b och c ändras |

6 | 6 | Oförändrad |

7 | 7 | Punkt 4 ändras |

8 | 8 | Punkterna 1, 5 a, 5 g och 6 ändras |

8a | Ny | Flygplatser |

8b | Ny | Flygledningstjänst och flygtrafiktjänster |

8c | Ny | Flygledare |

8d | Ny | Ackrediterade organ |

9 | 9 | Punkterna 1 och 5 ändras |

10 | 10 | Punkt 1 ändras |

11 | 11 | Punkt 4 ändras och punkterna 5 a och 5 b läggs till |

12 | 12 | Oförändrad |

13 | 13 | Oförändrad |

14 | 14 | Oförändrad |

15 | 15 | Oförändrad |

16 | 16 | Oförändrad |

17 | 17 | Oförändrad |

18 | 18 | Punkterna c och d ändras |

19 | 19 | Punkt 2 a ändras |

20 | 20 | Oförändrad |

21 | 21 | Oförändrad |

22 | 22 | Oförändrad |

22a | Ny | Certifiering av flyplatsoperatörer |

22b | Ny | Flygledningstjänst/flygtrafiktjänster |

22c | Ny | Certifiering av flygledare |

22d | Ny | Ackrediterade organ |

23 | 23 | Oförändrad |

24 | 24 | Oförändrad |

25 | 25 | Oförändrad |

26 | 26 | Oförändrad |

27 | 27 | Oförändrad |

28 | 28 | Oförändrad |

29 | 29 | Oförändrad |

30 | 30 | Oförändrad |

31 | 31 | Oförändrad |

32 | 32 | Oförändrad |

33 | 33 | Punkt 2 c ändras |

34 | 34 | Oförändrad |

35 | 35 | Oförändrad |

36 | 36 | Oförändrad |

37 | 37 | Oförändrad |

38 | 38 | Oförändrad |

39 | 39 | Oförändrad |

40 | 40 | Oförändrad |

41 | 41 | Oförändrad |

42 | 42 | Oförändrad |

43 | 43 | Oförändrad |

44 | 44 | Punkt 1 ändras |

45 | 45 | Oförändrad |

46 | 46 | Oförändrad |

47 | 47 | Oförändrad |

48 | 48 | Oförändrad |

49 | 49 | Oförändrad |

50 | 50 | Punkt 2 ändras |

51 | 51 | Oförändrad |

52 | 52 | Punkterna 1 och 2 ändras |

53 | 53 | Oförändrad |

54 | 54 | Oförändrad |

55 | 55 | Punkt 1 ändras |

56 | 56 | Oförändrad |

57 | 57 | Oförändrad |

58 | 58 | Oförändrad |

59 | 59 | Oförändrad |

60 | 60 | Oförändrad |

61 | 61 | Oförändrad |

62 | 62 | Oförändrad |

63 | 63 | Oförändrad |

64 | 64 | Oförändrad |

65 | 65 | Oförändrad |

65a | Ny | Ändringar |

66 | 66 | Oförändrad |

67 | 67 | Oförändrad |

68 | 68 | Oförändrad |

69 | 69 | Oförändrad |

70 | 70 | Oförändrad |

Bilaga I | Bilaga I | Oförändrad |

Bilaga II | Bilaga II | Oförändrad |

Bilaga III | Bilaga III | Oförändrad |

Bilaga IV | Bilaga IV | Oförändrad |

Bilaga V | Bilaga V | Titeln ändrad |

Bilaga Va | Ny | Grundläggande krav för flygplatser |

Bilaga Vb | Ny | Grundläggande krav för flygledningstjänst och flygtrafiktjänster |

7. SUBSIDIARITET OCH PROPORTIONALITET

Medlemsstaterna har redan enats om att det enda sättet att uppnå en hög, enhetlig säkerhetsnivå är att vidta åtgärder på gemenskapsnivå.

Genom förordning (EG) nr 1592/2002 och förordning (EG) nr 216/2008 överfördes därför gradvis vissa uppgifter från medlemsstaterna till gemenskapen.

Gemenskapsåtgärder behövs för att man ska uppnå målet att gemensamma bestämmelser för flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster ska fastställas och tillämpas enhetligt. I enlighet med proportionalitetsprincipen går det här förslaget till förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. Det är därför som exempelvis tillämpningsområdet begränsas till allmänna flygplatser som klarar IFR-trafik eller luftfartyg över en viss vikt.

Den här förordningen innebär inte att EASA kommer att utföra eller tillhandahålla tjänster. Den innebär endast att visst ansvar flyttas, huvudsakligen vad gäller fastställandet av bestämmelser och standardiseringsinspektioner, medan medlemsstaterna behåller ansvaret för verksamheten. Förslaget till förordning går därmed inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet och uppfyller följaktligen kraven på subsidiaritet och proportionalitet som fastställs i artikel 5 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

8. UTVÄRDERING

De åtgärder som införs genom den här förordningen och dess tillämpningsföreskrifter ska utvärderas i enlighet med bestämmelserna i artikel 62 i förordning (EG) nr 216/2008.

2008/0128 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om ändring av förordning (EG) nr 216/2008 inom området flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster och om upphävande av rådets direktiv 06/23/EEG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag[5],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[6],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[7],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[8], och

av följande skäl:

(1) I sitt meddelande av den 15 november 2005 till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, Utvidgat uppdrag för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet - En dagordning för 2010 [9] aviserade kommissionen sin avsikt att gradvis utvidga uppdraget för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (nedan kallad byrån ) för att få till stånd ett enda övergripande system som omfattar säkerhet och driftskompatibilitet för flygplatser, liksom flygtrafiktjänster (nedan även kallade ANS) och flygledningstjänst (nedan även kallad ATM) .

(2) Luftfartens ständiga tillväxt i Europa ger upphov till många utmaningar, särskilt när det gäller viktiga säkerhetsfaktorer för flygplatser och flygledningstjänst/flygtrafiktjänster. Därför bör de riskreducerande åtgärder som är nödvändiga fastställas så att man kan garantera säkerheten genom ett harmoniserat helhetsgrepp på bestämmelserna i alla medlemsstater.

(3) De framgångar som uppnåtts inom ramen för initiativet för ett gemensamt europeiskt luftrum måste kompletteras med det harmoniserade säkerhetselement som ska tillämpas på flygplatser och flygledningstjänst/flygtrafiktjänster.

(4) Gemenskapen bör, i enlighet med de normer och rekommenderade metoder som fastställs i Chicagokonventionen, fastställa grundläggande krav för luftfartsprodukter, delar och anordningar, flygplatser och tillhandhållandet av flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, grundläggande krav som ska tillämpas på personer och organisationer som medverkar i driften av flygfält och tillhandahållandet av flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, liksom grundläggande krav för personer och produkter involverade i utbildning och hälsoundersökning av flygledare. Kommissionen bör få befogenhet att utarbeta de nödvändiga tillämpningsföreskrifterna för detta.

(5) Alla flygplatser bör omfattas av gemensamma bestämmelser. Flygplatser som inte är öppna för allmän användning och flygplatser som huvudsakligen används endast för fritidsflyg bör även i fortsättningen stå under medlemsstaternas tillsyn, utan att andra medlemsstater har några skyldigheter enligt den här förordningen att erkänna sådana nationella system. Rimliga åtgärder bör dock vidtas av medlemsstaterna för att höja den allmänna säkerhetsnivån för fritidsflyget. Kommissionen kommer vid tillfälle att ta ny ställning till om tillämpningsområdet stegvis ska utvidgas till sådana flygplatser som i dag inte omfattas, med full hänsyn till hur detta skulle påverka sådana flygplatser.

(6) Luftfartsprodukter, delar och anordningar, flygplatser och flygplatsutrustning, operatörer verksamma inom kommersiell luftfart och flygplatsdrift, system för och leverantörer av flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, liksom piloter och flygledare och personer, produkter och organisationer involverade i utbildning och hälsoundersökning av flygledare, bör certifieras eller licensieras när de befunnits uppfylla de grundläggande krav som ska fastställas av gemenskapen i linje med de normer och rekommendationer som fastställs i Chicagokonventionen. Kommissionen bör ges befogenhet att utarbeta de tillämpningsföreskrifter som är nödvändiga för att fastställa villkoren för utfärdande av certifikatet eller för hur certifikat kan ersättas med en deklaration om erforderlig förmåga, med beaktande av de risker som är förenade med olika typer av trafik eller tjänster.

(7) Enligt gemenskapens institutionella system tillhör genomförandet av gemenskapslagstiftningen i första hand medlemsstaternas ansvarsområde. Certifieringsuppgifter som krävs enligt denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter ska därför verkställas på nationell nivå. I vissa klart definierade fall bör dock byrån få befogenhet att utföra sådana certifieringsuppgifter som avses i denna förordning. Byrån bör av samma skäl ha rätt att vidta nödvändiga åtgärder avseende de områden som omfattas av denna förordning när detta är det bästa sättet att garantera enhetlighet och underlätta den inre marknadens funktion.

(8) De tillämpningsföreskrifter som byrån ska utarbeta inom området flygledningstjänst/flygtrafiktjänster ska bygga på bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet[10], Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet[11], Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet[12] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst[13], i synnerhet de genomförda Eurocontrol-flygsäkerhetskraven. Övergångsmekanismer bör utarbetas för att säkerställa kontinuiteten för godkännanden som redan beviljats enligt bestämmelserna i dessa förordningar.

(9) Det är en allmän målsättning att överföring av funktioner och uppgifter från medlemsstaterna till byrån, inklusive sådana som härrör från deras samarbete via Eurocontrols kommitté för granskning av säkerheten (SRC), bör genomföras effektivt, utan avkall på den nuvarande höga säkerhetsnivån, och utan negativa följder för certifieringsplanerna. Lämpliga åtgärder bör vidtas till stöd för den nödvändiga övergången.

(10) Genom denna förordning inrättas en väl avpassad övergripande ram för utarbetande och genomförande av gemensamma tekniska krav och administrativa förfaranden på området civil luftfart. Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/23/EG av den 5 april 2006 om ett gemenskapscertifikat för flygledare[14] bör därför upphävas, utan att det påverkar certifiering eller licensiering av produkter, personer och organisationer som redan utförts i enlighet med denna rättsakt.

(11) Genom denna förordning inrättas en väl avpassad övergripande ram för säkerhetstillsynen över flygplatser, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster och för det övergripande systemet för civil luftfartssäkerhet. Förordning (EG) nr 549/2004, förordning (EG) nr 550/2004, förordning (EG) nr 551/2004 och förordning (EG) nr 552/2004 bör därför ändras för att bli förenliga med denna förordning. Kommissionen bör ges befogenhet att göra dessa ändringar. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i denna förordning, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

(12) Kommissionen bör också ges befogenhet att anta tillämpningsföreskrifter för certifiering av flygledare och därmed förbundna godkännanden, flygplatser och flygplatsdrift, flygledningstjänst och flygtrafiktjänster och därmed förbunden certifiering samt tillsyn och efterlevnad. Kommissionen bör även få befogenhet att anta en förordning om byråns avgifter. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning, bl.a. genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EEG) nr 216/2008 ska ändras på följande sätt:

(1) Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1 Tillämpningsområde

1. Denna förordning ska tillämpas på

1. konstruktion, produktion, underhåll och drift av luftfartsprodukter, delar och anordningar samt personal och organisationer som medverkar i konstruktion, produktion och underhåll av sådana produkter, delar och anordningar,

2. personal och organisationer som medverkar i luftfartygs drift,

3. konstruktion, underhåll, drift och skydd av flygplatsernas omgivningar, samt personal och organisationer som medverkar i sådan verksamhet,

4. konstruktion, produktion och underhåll av flygplatsutrustning, samt personal och organisationer som medverkar i sådan verksamhet,

5. konstruktion, produktion och underhåll av system, delar och anordningar för flygledningstjänst och flygtrafiktjänster, samt personal och organisationer som medverkar i sådan verksamhet, och

6. flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, samt personal och organisationer som medverkar i sådan verksamhet.

2. Denna förordning ska inte tillämpas på följande:

7. Produkter, delar, anordningar, personal och organisationer som avses i led 1 a och b och som används för militär verksamhet, tullverksamhet, polisiär verksamhet, sök- och räddningsverksamhet, brandbekämpning, kustbevakning eller liknande verksamheter eller tjänster. Medlemsstaterna ska säkerställa att det i sådana verksamheter eller tjänster så långt det är praktiskt möjligt tas vederbörlig hänsyn till denna förordnings syften.

8. Flygplatser eller delar av flygplatser, samt utrustning, personal och organisationer som avses i led 1 c och d, när de används uteslutande av sådana luftfartyg som omfattas av led a i detta stycke.

9. flygledningstjänst/flygtrafiktjänster, inklusive system, delar och anordningar, personal och organisationer, som avses i punkt 1 e och f, när de tillhandahåller tjänster uteslutande till sådana luftfartyg som avses i led a i detta stycke. Medlemsstaterna ska säkerställa att sådana luftfartyg som avses i led a separeras från andra luftfartyg.”

(2) Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

(a) Led d ska ersättas med följande:

”(d) delar och anordningar : instrument, utrustning, mekanism, del, apparatur, mjukvara eller tillbehör, inklusive kommunikationsutrustning, som används eller är avsedd att användas vid drift eller kontroll av luftfartyg under flygning; detta ska omfatta delar av en flygkropp, motor eller propeller, eller utrustning som används för att manövrera luftfartyget från marken, samt komponenter enligt definitionen i artikel 2.19 i förordning (EG) nr 549/2004*;

__________________

* EUT L 96, 31.3.2004, s. 1.”

(b) Led h ska ersättas med följande:

”(h) operatör : varje juridisk eller fysisk person som utför eller avser att utföra trafik med ett eller flera luftfartyg, eller som driver eller avser att driva en eller flera flygplatser,

(c) Följande punkter m–t ska införas:

"

(m) flygplats : angivet område på land, vatten, byggnadskonstruktion eller fartyg som särskilt avses för luftfartygs landning, start och rörelser i övrigt.

(n) flygplatsutrustning : utrustning, apparatur, mjukvara eller tillbehör som används eller är avsedd att användas i driften av en flygplats,

(o) ledningstjänst för trafik på plattan : tjänst som tillhandahålls för att reglera luftfartygs och fordons verksamhet och rörelser på platta,

(p) platta : avdelat område avsett för luftfartygs av- och pålastning av post eller gods, passagerares av- och påstigning, luftfartygs tankning, uppställning eller underhåll,

(q) allmän flygplats : flygplatser som ingår i den officiella publikationen om flygbriefingtjänst ( Aeronautical Information Service, AIS ) och som erbjuder tjänster åt alla användare utan diskriminering,

(r) flygledningstjänst/flygtrafiktjänster (ATM/ANS): flygledningstjänst enligt definitionen i artikel 2.10 i förordning (EG) nr 549/2004, flygtrafiktjänster enligt definitionen i artikel 2.4 i samma förordning och tjänster som utgörs av framtagning och bearbetning av data och formatering och leverans av data till luftrummets användare i flygtrafiksyfte,

(s) flyginformationstjänst: verksamhet med uppgift att lämna råd och upplysningar av betydelse för luftfartens säkerhet och effektivitet,

(t) system: varje kombination av utrustning och komponenter enligt definitionen i artikel 2.19 i förordning (EG) nr 549/2004.

(3) I artikel 4 ska följande punkter 3a och 3b läggas till:

”3a. Kraven i denna förordning ska uppfyllas av allmänna flygplatser, inklusive utrustning, som är belägna inom det territorium som omfattas av bestämmelserna i fördraget, och som klarar trafik som bedrivs i enlighet med instrumentflygreglerna eller luftfartyg med en maximal startmassa på 2 730 kg eller mer. Kraven i denna förordning ska uppfyllas av personal och organisationer som medverkar i driften av dessa flygplatser.

3b. Flygledningstjänst/flygtrafiktjänster som tillhandahålls i luftrummet för ett territorium som omfattas av bestämmelserna i fördraget, liksom varje annat luftrum som omfattas av förordning (EG) nr 551/2004, ska uppfylla kraven i denna förordning. System och delar samt anordningar som används för och personal och organisationer som medverkar i tillhandahållandet av dessa flygledningstjänster/flygtrafiktjänster ska uppfylla kraven i denna förordning.”

(4) I artikel 5.2 ska led b och c ersättas med följande:

”(b) De åtgärder som avses i punkt 5 får omfatta ett krav på certifiering av delar och anordningar. Certifikaten för delar och anordningar ska utfärdas när den sökande har visat att delarna och anordningarna uppfyller de detaljerade luftvärdighetsspecifikationer som fastställts för att säkerställa att de grundläggande kraven enligt punkt 1 uppfylls.

(c) Ett individuellt luftvärdighetsbevis ska krävas för varje luftfartyg. Detta luftvärdighetsbevis ska utfärdas när sökanden har visat att luftfartyget överensstämmer med den typkonstruktion som godkänts i dess typcertifikat och när relevant dokumentation, relevanta inspektioner och tester visar att luftfartyget är i ett tillstånd som medger säker drift. Luftvärdighetsbeviset ska vara giltigt så länge det inte har indragits tillfälligt, återkallats eller löpt ut och så länge luftfartyget underhålls i enlighet med de grundläggande krav i fråga om fortsatt luftvärdighet som fastställs i punkt 1.d i bilaga I samt de åtgärder som antas i enlighet med punkt 5.”

(5) Artikel 7.4 ska ersättas med följande:

"4. Ett certifikat ska krävas för varje utbildningshjälpmedel för flygsimulering som används i pilotutbildning. Certifikatet ska utfärdas när sökanden har visat att hjälpmedlet överensstämmer med de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de tillämpliga grundläggande kraven i bilaga III.”

(6) Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

(a) Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1. Flygdrift med luftfartyg som avses i artikel 4.1 b och c ska uppfylla de grundläggande kraven i bilagorna IV och Vb.”

(b) Punkt 5 ska ändras på följande sätt:

(i) Led a ska ersättas med följande:

”(a) Villkor för drift av ett luftfartyg i överensstämmelse med de grundläggande kraven i bilagorna IV och Vb.”

(ii) Led g ska ersättas med följande:

”(g) Det sätt på vilket driften av luftfartyg som avses i bilaga II punkterna a ii, d och h och som används för kommersiella lufttransporter uppfyller de relevanta väsentliga kraven i bilagorna IV och Vb.”

(c) I punkt 6 ska följande strecksats läggas till:

”- beakta säkerhetsaspekterna för flygledningstjänsten/flygtrafiktjänster,”

(7) Följande artiklar 8a–8d ska införas:

”Artikel 8a Flygplatser

1. Flygplatser och flygplatsutrustning samt flygplatsernas drift ska uppfylla de grundläggande krav som fastställs i bilaga Va.

2. Flygplatsernas, flygplatsutrustningens och flygplatsdriftens överensstämmelse med de grundläggande kraven ska fastställas i enlighet med följande:

(a) Ett certifikat ska krävas för varje flygplats. Certifikatet och certifieringen av ändringar av detta ska utfärdas när den sökande har visat att flygplatsen överensstämmer med den flygplatscertifieringsgrund som fastställs i led b och att flygplatsen inte har någon del eller egenskap som gör den farlig vid drift. Certifikatet ska omfatta flygplatsen och dess utrustning.

(b) Certifieringsgrunden ska bestå av

(i) de certifieringsspecifikationer som är tillämpliga på flygplatser,

(ii) de bestämmelser för vilka en likvärdig säkerhetsnivå har godtagits, och

(iii) de särskilda detaljerade tekniska specifikationer som är nödvändiga när konstruktionsegenskaperna hos en särskild flygplats eller erfarenheterna från driften gör någon av de specifikationer som avses i led i otillräcklig eller olämplig för att säkerställa överensstämmelsen med de grundläggande krav som fastställs i bilaga Va.

(c) De åtgärder som avses i punkt 3 får fastställa ett krav på certifiering av flygplatsutrustning. Certifikaten för flygplatsutrustning ska utfärdas när den sökande har visat att utrustningen uppfyller de detaljerade specifikationer som fastställs för att säkerställa överensstämmelse med de grundläggande krav som avses i punkt 1.

(d) Organisationer som har ansvaret för flygplatsers drift ska visa att de har förmåga och möjligheter att fullgöra de skyldigheter som sammanhänger med deras rättigheter. Denna förmåga och dessa möjligheter ska erkännas genom att ett certifikat utfärdas. De rättigheter som tilldelas den godkända organisationen och godkännandets räckvidd ska anges i certifikatet.

3. De åtgärder som utarbetas för att ändra icke väsentliga delar av de krav som avses i denna artikel, genom komplettering, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll enligt artikel 65.4.

I åtgärderna ska särskilt anges följande:

(a) Villkor för att fastställa och för en sökande tillkännage den certifieringsgrund som är tillämplig på en flygplats.

(b) Villkor för att fastställa och för en sökande tillkännage de detaljerade specifikationer som är tillämpliga på flygplatsutrustning.

(c) Villkor för att utfärda, behålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla certifikat för flygplatser och certifikat för flygplatsutrustning, inbegripet driftsbegränsningar kopplade till flygplatsens specifika utformning.

(d) Villkor för drift av en flygplats i överensstämmelse med de grundläggande kraven i bilaga Va.

(e) Villkor för att utfärda, behålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla det certifikat som avses i punkt 2 d.

(f) Certifikatinnehavares ansvar.

(g) Villkor för när verksamhet av säkerhetsskäl ska förbjudas, begränsas eller underkastas vissa villkor.

(h) Åtgärder som de behöriga myndigheterna ska vidta för att skydda flygplatser mot verksamhet och exploatering i deras närhet som kan medföra oacceptabla risker för luftfarten.

4. De åtgärder som avses i punkt 3 ska

(a) återspegla teknikens utvecklingsnivå och bästa praxis inom området flygplatser,

(b) stå i proportion till flygplatsens storlek och komplexitet samt till typen av trafik på flygplatsen,

(c) beakta erfarenheter från hela världen när det gäller flygplatsdrift samt den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, och

(d) möjliggöra omedelbar reaktion på fastställda orsaker till olyckor och allvarliga tillbud.

Artikel 8b Flygledningstjänst/flygtrafiktjänster

1. Tillhandahållandet av flygledningstjänst/flygtrafiktjänster ska uppfylla de grundläggande krav som fastställs i bilaga Vb.

2. Operatörer som tillhandahåller flygledningstjänst/flygtrafiktjänster ska inneha ett certifikat. Certifikatet ska utfärdas när operatören har visat sin förmåga och sina möjligheter att fullgöra de skyldigheter som sammanhänger med dennes rättigheter. De rättigheter som beviljas och omfattningen på de tjänster som tillhandahålls ska anges i certifikatet.

3. Med avvikelse från punkt 2 ska operatörer som tillhandahåller av flyginformationstjänster och ledningstjänster för trafik på plattan deklarera sin förmåga och sina möjligheter att fullgöra de skyldigheter som sammanhänger med de tjänster som tillhandahålls.

4. De åtgärder som avses i punkt 6 får omfatta ett krav på certifiering av organisationer som bedriver konstruktion, tillverkning och underhåll av system, delar och anordningar för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster. Certifikatet för sådana organisationer ska utfärdas när de har visat sin förmåga och sina möjligheter att fullgöra de skyldigheter som sammanhänger med deras rättigheter. De rättigheter som beviljas ska anges i certifikatet.

5. De åtgärder som avses i punkt 6 får omfatta ett krav på certifiering av system, delar och anordningar för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster. Certifikaten för sådana system, delar och anordningar ska utfärdas när den sökande har visat att systemet, delarna och anordningarna uppfyller de detaljerade specifikationer som fastställs för att säkerställa överensstämmelse med de grundläggande krav som avses i punkt 1. Detta certifikat får utfärdas av de ackrediterade organ som avses i artikel 8d.

6. De åtgärder som utarbetas för att ändra icke väsentliga delar av de krav som avses i denna artikel, genom komplettering, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll enligt artikel 65.4.

I åtgärderna ska särskilt anges följande:

(a) Villkor för tillhandahållande av flygledningstjänst/flygtrafiktjänster i överensstämmelse med de grundläggande kraven i bilaga Vb.

(b) Villkor för att fastställa och för en sökande tillkännage de detaljerade specifikationer som är tillämpliga på system, delar och anordningar för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster.

(c) Villkor för att utfärda, behålla, ändra, tillfälligt dra in eller återkalla de certifikat som avses i punkterna 2 och 4 och i artikel 8d.2.

(d) Villkor enligt vilka de ackrediterade organ som avses i artikel 8d får utfärda de certifikat som avses i punkt 5.

(e) Certifikatinnehavares ansvar.

(f) Villkor och förfaranden för deklarationer från och tillsyn över sådana tjänsteleverantörer som avses i punkt 3.

(g) Villkor för när verksamhet av säkerhetsskäl ska förbjudas, begränsas eller underkastas vissa villkor.

7. De åtgärder som avses i punkt 6 ska

(a) återspegla teknikens utvecklingsnivå och bästa praxis inom området flygledningstjänst/flygtrafiktjänster,

(b) stå i proportion till typen av tjänst som tillhandahålls samt dess komplexitet,

(c) beakta erfarenheter från hela världen när det gäller flygledningstjänst/flygtrafiktjänster och den vetenskapliga och tekniska utvecklingen,

(d) utvecklas på grundval av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 och förordningar (EG) nr 550/2004**, (EG) nr 551/2004*** och (EG) nr 552/2004**** och omfatta övergångsmekanismer för godkännanden som redan beviljats enligt bestämmelserna i dessa förordningar, och

(e) möjliggöra omedelbar reaktion på fastställda orsaker till olyckor och allvarliga tillbud.

8. Vid genomförandet av förordning (EG) nr 549/2004 ska medlemsstaterna och kommissionen beakta följande:

(a) Luftrumsplaneringen ska beakta luftrummets komplexitet och förväntade trafikmönster, som trafiktätheten och trafikens art, samt alla andra relevanta operativa faktorer. Den ska särskilt göra följande:

(i) Specificera utformningen av luftrummet, inklusive dess underliggande funktionella arkitektur och därmed sammanhängande processer.

(ii) Specificera vilka flyglednings- och flygtrafiktjänster som ska tillhandahållas och användas samt deras tillgänglighet.

(iii) Minimera risken för otillräcklig separation mellan luftfartyg och mellan luftfartyg och eventuella hinder på marken.

(iv) Reducera risken för helt eller partiellt bortfall av tjänster som är nödvändiga för en säker drift av flygledningstjänst/flygtrafiktjänsterna.

(v) Fastställa maximal luftrumskapacitet och typ av drift som tillåts på grundval av ovannämnda kriterier, och omfatta alla faktorer som krävs för en säker flygledning.

(vi) Upprätta mekanismer som förhindrar att flygtrafikvolymen överskrider maximal luftrumskapacitet.

(vii) Klargöra de olika parternas uppgifter och ansvarsområden.

(viii) Omfatta interaktion med angränsande luftrum reglerade genom olika driftssystem, samt med flygplatser.

(b) Tillräckligt omfattande och skyddat elektromagnetiskt spektrum för flygkommunikation och övervakning ska säkerställas som grundval för det driftssystem som tillämpas.

(c) Den taktiska planeringen av luftfartsflöden på gemenskapsnivå eller nationell nivå ska använda och tillhandahålla tillräckligt exakt och aktuell information om volymen på och egenskaperna för den planerade luftfart som påverkar tillhandahållandet av tjänster och som ska samordna och förhandla omdirigeringar och senareläggningar av flöden för att förhindra att det uppstår situationer med överbelastning i luften eller på flygplatserna.

(d) Avsättningen av särskilda luftrumsvolymer för ett visst ändamål ska, när den genomförs på nationell nivå, övervakas, samordnas och offentliggöras vid rätt tidpunkt för att förhindra eventuella separationsförluster mellan luftfartyg under alla omständigheter

(e) Lämplig samordning ska upprättas med EASA för att garantera att alla aspekter i led a–d hanteras på rätt sätt och valideras före genomförandet.

Artikel 8c Flygledare

1. Flygledare och personer och organisationer som medverkar i utbildning, testning, kontroll eller medicinsk bedömning av flygledare ska uppfylla de relevanta grundläggande krav som fastställs i bilaga Vb.

2. Flygledare ska inneha en licens och ett medicinskt intyg av lämplig typ för den tjänst som tillhandahålls.

3. Den licens som avses i punkt 2 ska utfärdas när den sökande visar att han eller hon uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de grundläggande krav avseende teoretiska kunskaper, praktiska färdigheter, språkkunskaper och erfarenhet som fastställs i bilaga Vb.

4. Det medicinska intyg som avses i punkt 2 ska utfärdas när flygledaren uppfyller de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de tillämpliga grundläggande krav avseende medicinsk lämplighet som fastställs i bilaga Vb. Det medicinska intyget kan utfärdas av flygläkare eller av flygmedicinska centrum.

5. De behörigheter som tilldelas flygledaren och räckvidden för licensen och det medicinska intyget ska anges i respektive handling.

6. Att organisationer som bedriver flygledarutbildning har behörighet att fullgöra de skyldigheter som sammanhänger med deras rättigheter i fråga om att utfärda licenser ska erkännas genom att ett godkännande utfärdas.

7. Ett godkännande ska utfärdas för organisationer som bedriver flygledarutbildning när de har visat att de iakttar regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de tillämpliga grundläggande krav som fastställs i bilaga Vb. De rättigheter som godkännandet ger ska anges i godkännandet.

8. Personer som har ansvar för att tillhandahålla praktisk utbildning eller bedöma flygledares färdigheter ska inneha ett certifikat. Certifikatet ska utfärdas när den berörda personen har visat att han eller hon iakttar de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de tillämpliga grundläggande krav som fastställs i bilaga Vb. De rättigheter som godkännandet innebär ska anges i godkännandet.

9. Utrustning för syntetisk flygträning ska uppfylla de tillämpliga grundläggande krav som fastställs i bilaga Vb. De åtgärder som avses i punkt 10 får omfatta ett krav på certifiering för sådan utrustning för syntetisk flygträning som används för utbildning av flygledare. Certifikatet ska utfärdas när sökanden har visat att hjälpmedlet uppfyller med de regler som fastställts för att garantera överensstämmelse med de tillämpliga grundläggande kraven i bilaga Vb.

10. De åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av denna artikel genom att komplettera den ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll enligt artikel 65.4.

I åtgärderna ska särskilt anges följande:

(a) De olika behörigheterna och behörighetstilläggen för flygledarlicenser.

(b) Villkor för att utfärda, behålla, ändra, begränsa, tillfälligt dra in eller återkalla licenser, behörigheter och behörighetstillägg för licenser, medicinska intyg, godkännanden och certifikat och villkoren för att sådana certifikat och godkännanden inte behöver krävas.

(c) Rättigheter och förpliktelser för innehavare av licenser, behörigheter och behörighetstillägg för licenser, medicinska intyg, godkännanden och certifikat.

11. Åtgärderna enligt punkt 10 ska återspegla teknikens utvecklingsnivå, inbegripet bästa praxis, och den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, inom området flygledarutbildning.

Artikel 8d Ackrediterade organ

1. Organ som erbjuder tjänster som består av bedömning av om flygledningstjänstens/flygtrafiktjänsternas system eller delar och anordningar överensstämmer med de tillämpliga kraven och av utfärdande av därmed förbundna certifikat (nedan kallade ackrediterade organ) ska uppfylla de grundläggande krav som fastställs i bilaga V.

2. Ackrediterade organ ska inneha ett ackrediteringscertifikat. Certifikatet ska utfärdas när organet visar sin förmåga och sina möjligheter att fullgöra de skyldigheter som sammanhänger med dess rättigheter. De rättigheter som beviljas ett ackrediterat organ ska anges i certifikatet.

__________________

** EUT L 96, 31.3.2004, s. 10.

*** EUT L 96, 31.3.2004, s. 20.

**** EUT L 96, 31.3.2004, s. 26.”

(8) Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

(a) I punkt 1 ska ”bilagorna I, III och IV” ersättas med ”bilagorna I, III, IV och Vb”.

(b) I punkt 5 ska följande läggas till som led e:

”(e) säkerhetsaspekter kopplade till det tillämpliga driftssystemet för flygledningstjänst/flygtrafiktjänster beaktas.

(9) I artikel 10 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1. Medlemsstaterna, kommissionen och byrån ska samarbeta i syfte att se till att denna förordning och dess tillämpningsföreskrifter följs.

(10) Artikel 11 ska ändras på följande sätt:

(a) Punkterna 4 och 5 ska ersättas med följande:

”4. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 69.4 får certifikat utfärdas på grundval av tillämpliga nationella bestämmelser fram till den dag då de åtgärder som avses i artiklarna 5.5, 7.6 och 9.4 börjar tillämpas, dock inte efter den 8 april 2012.

5. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 69.4 får certifikat utfärdas på grundval av tillämpliga nationella bestämmelser eller, om tillämpligt, på grundval av relevanta krav i förordning (EEG) nr 3922/91 fram till den dag då de åtgärder som avses i artikel 8.5 börjar tillämpas, dock inte efter den 8 april 2012.”

(b) Följande punkter ska införas som punkterna 5a och 5b:

”5a Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 69.4 får certifikat utfärdas på grundval av tillämpliga nationella bestämmelser fram till den dag då de åtgärder som avses i artiklarna 8a.3 och 8c.10 börjar tillämpas, dock inte efter den 31 december 2012.

5b. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 69.4 får certifikat utfärdas på grundval av tillämpliga nationella bestämmelser eller, om tillämpligt, på grundval av relevanta krav i kommissionens förordning (EG) nr 2096/2005***** fram till den dag då de åtgärder som avses i artikel 8b.6 börjar tillämpas, dock inte efter den 31 december 2012.”

_____________

***** EUT L 335, 21.12.2005, s. 13.”

(11) I artikel 18 ska led c och d ersättas med följande:

”(c) utfärda certifieringsspecifikationer och godtagbara sätt att uppfylla kraven samt vägledande material för tillämpningen av förordningen och dess tillämpningsföreskrifter,

(d) fatta lämpliga beslut angående tillämpningen av artiklarna 20–23, 54 och 55.”

(12) I artikel 19.2 ska led a ersättas med följande:

”(a) certifieringsspecifikationer och godtagbara sätt att uppfylla kraven, samt”

(13) Följande artiklar 22a–22d ska införas:

”Artikel 22a Certifiering av flyplatsoperatörer

När det gäller flygplatsoperatörer enligt artikel 4.3 b ska byrån

(a) själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra inspektioner och revisioner av de organisationer som den certifierar,

(b) utfärda och förnya certifikat för organisationer som är lokaliserade utanför det territorium som omfattas av bestämmelserna i fördraget och som har ansvaret för driften av en flygplats belägen inom det territorium som omfattas av bestämmelserna i fördraget,

(c) ändra, tillfälligt dra in eller återkalla det aktuella certifikatet när de villkor enligt vilka det utfärdades inte längre är uppfyllda eller om innehavaren inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter.

Artikel 22b Flygledningstjänst/flygtrafiktjänster

När det gäller flygledningstjänst och flygtrafiktjänster ska byrån

(a) själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra inspektioner och revisioner av de organisationer som den certifierar,

(b) utfärda och förnya certifikat för organisationer som tillhandahåller flygledningstjänst/flygtrafiktjänster i mer än tre medlemsstater,

(c) ändra, tillfälligt dra in eller återkalla det aktuella certifikatet när de villkor enligt vilka det utfärdades inte längre är uppfyllda eller om innehavaren inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter.

Artikel 22c Certifiering av flygledare

1. När det gäller personal och organisationer enligt artikel 8c.1 ska byrån

(a) själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra utredningar och revisioner av de organisationer som den certifierar och, i tillämpliga fall, deras personal,

(b) utfärda och förnya certifikat för organisationer som bedriver flygledarutbildning och som är lokaliserade utanför medlemsstaternas territorium och, i tillämpliga fall, deras personal,

(c) ändra, tillfälligt dra in eller återkalla det aktuella certifikatet när de villkor enligt vilka det utfärdades av byrån inte längre är uppfyllda eller om den juridiska eller fysiska person som innehar certifikatet inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter.

2. När det gäller utrustning för syntetisk flygträning enligt artikel 8c.1 ska byrån göra följande:

(a) Själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra tekniska inspektioner av den utrustning som den certifierar.

(b) Utfärda och förnya certifikat för utrustning för syntetisk flygträning,

(i) som används av utbildningsorganisationer som certifieras av byrån,

(ii) som är lokaliserade inom medlemsstaternas territorium, om den berörda medlemsstaten begär detta,

(iii) som är lokaliserade utanför medlemsstaternas territorium.

(c) Ändra, tillfälligt dra in eller återkalla det aktuella certifikatet när de villkor enligt vilka det utfärdades inte längre är uppfyllda eller om den juridiska eller fysiska person som innehar certifikatet inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter.

Artikel 22d Ackrediterade organ

När det gäller ackrediterade organ ska byrån

(a) själv eller genom nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ genomföra inspektioner och revisioner av de organisationer som den certifierar,

(b) utfärda och förnya certifikat för ackrediterade organ,

(c) ändra, tillfälligt dra in eller återkalla ett det aktuella certifikatet när de villkor enligt vilka det utfärdades inte längre är uppfyllda eller om innehavaren inte fullgör sina skyldigheter enligt förordningen eller dess tillämpningsföreskrifter.”

(14) I artikel 33.2 c ska datumet ”30 september” ersättas med ”30 november”.

(15) I artikel 44 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1. Byråns beslut enligt artiklarna 20–23, 55 eller 64 får överklagas.”

(16) I artikel 50 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2. Talan om ogiltigförklaring av beslut som fattats av byrån i enlighet med artiklarna 20–23, 55 eller 64 får väckas vid Europeiska gemenskapernas domstol först efter det att möjligheterna att överklaga inom byrån uttömts.”

(17) Artikel 52 ska ändras på följande sätt:

(a) Punkt 1 första stycket ska ersättas med följande:

”1. Så snart som möjligt efter det att denna förordning trätt i kraft ska styrelsen fastställa öppna förfaranden för utfärdande av yttranden, certifieringsspecifikationer, godtagbara sätt att uppfylla kraven och vägledande material som avses i artikel 18 a och c.”

(b) Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2. När byrån, i enlighet med artikel 19, utarbetar yttranden, certifieringsspecifikationer, godtagbara sätt att uppfylla kraven och vägledande material som ska tillämpas av medlemsstaterna ska den fastställa ett förfarande för samråd med medlemsstaterna. För detta ändamål får den inrätta en arbetsgrupp till vilken varje medlemsstat har rätt att utnämna en expert.”

(18) I artikel 55.1 ska första meningen ersättas med följande:

”Byrån får själv genomföra eller uppdra åt nationella luftfartsmyndigheter eller behöriga organ att genomföra alla nödvändiga utredningar av företag i enlighet med artiklarna 7, 20–23 och 24.2.”

(19) Följande artikel ska införas som artikel 65a:

”Artikel 65a Ändringar

Kommissionen ska ändra förordning (EG) nr 549/2004, förordning (EG) nr 550/2004, förordning (EG) nr 551/2004 och förordning (EG) nr 552/2004 för att ta hänsyn till kraven i denna förordning och de åtgärder som anges i artikel 8b.6. Dessa åtgärder som avser att ändra icke väsentliga delar av nämnda förordning, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll enligt artikel 65.4.”

(20) I bilaga V ska rubriken ersättas med följande:

”Kriterier för behöriga organ och ackrediterade organenligt artiklarna 8d and 13”

(21) Bilagorna Va och Vb enligt bilagan till denna förordning ska införas.

Artikel 2

Direktiv 2006/23/EG ska upphöra att gälla den dag då de åtgärder som avses i artikel 8c.10 i förordning (EC) nr 216/2008 ändrad genom denna förordning börjar tillämpas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Artiklarna 8a, 8b och 8c i förordning (EG) nr 216/2008 ändrad genom denna förordning ska tillämpas från och med den dag då deras respektive kompletterande åtgärder ska börja tillämpas och senast från och med den 1 januari 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

[…] […]

BILAGA

”BILAGA Va

Väsentliga krav för flygplatser

A – Fysiska egenskaper, infrastruktur och utrustning

Färdområde

(a) En flygplats måste ha ett särskilt område för landning och start av luftfartyg.

(i) Landnings- och startområdet måste ha lämpliga dimensioner för det luftfartyg som är tänkt att utnyttja anläggningen.

(ii) Landnings- och startområdet måste i förekommande fall ha en bärighet som är tillräcklig för att klara upprepad användning av de luftfartyg det är avsett för. De områden som inte är avsedda för upprepade operationer måste bara klara att bära upp luftfartyget.

(iii) Landnings- och startområdet måste i förekommande fall ha konstruerats så att vatten rinner av och så att man förhindrar att kvarstående vatten utgör en oacceptabel risk för luftfartsoperationer.

(iv) Lutning och variationer i lutningen på landnings- och startområdet får inte skapa en oacceptabel risk för luftfartsoperationerna.

(v) Ytegenskaperna måste vara lämpliga för det avsedda luftfartyget.

(vi) Landnings- och startområdet måste vara fritt från föremål som kan utgöra en oacceptabel risk för luftfartsoperationerna.

(b) Om det finns flera olika landnings- och startområden måste de vara utformade så att de inte skapar en oacceptabel risk för luftfartsoperationerna.

(c) Landnings- och startområdet måste omges av definierade områden. Avsikten med dessa områden är att skydda luftfartyg som flyger över dem under start- och landningsoperationer eller minska konsekvenserna av att luftfartyg oavsiktligt landar för tidigt, kör av banan eller inte kan stanna inom start- och landningsområdet.

(i) Dessa områden måste ha dimensioner som är lämpliga för de luftfartsoperationer som planeras.

(ii) Lutning och variationer i lutningen på dessa områden får inte skapa en oacceptabel risk för luftfartsoperationerna.

(iii) Områdena måste vara fria från föremål som kan utgöra en oacceptabel risk för luftfartsoperationerna. Detta får inte utesluta att brytbar utrustning placeras inom dessa områden om det krävs för att hjälpa till under luftfartygens operationer.

(iv) Vart och ett av dessa områden måste ha en bärighet som är tillräcklig för dess syfte.

(d) De områden på flygplatsen, med tillhörande omedelbara omgivningar, som ska användas för taxning eller parkering av luftfartyg måste vara utformade så att de medger en säker användning av de luftfartyg som förväntas utnyttja den aktuella anläggningen under alla planerade förhållanden.

(i) Områdena måste ha en tillräcklig bärighet för att klara upprepade operationer med den avsedda typen av luftfartyg, med undantag av de områden som är avsedda endast för tillfällig användning och som endast behöver bära upp luftfartyget.

(ii) Områdena måste vara utformade så att vatten dräneras och så att man undviker att kvarstående vatten utgör en oacceptabel risk för luftfartygens operationer.

(iii) Lutning och variationer i lutningen på dessa områden får inte skapa en oacceptabel risk för luftfartygens operationer.

(iv) Dessa områden måste ha sådana ytegenskaper att de är lämpliga för det avsedda luftfartyget.

(v) Områdena måste vara fria från föremål som kan utgöra en oacceptabel risk för luftfartygen. Detta får inte utesluta parkeringsutrustning som krävs för området och som placeras i särskilt angivna positioner eller zoner.

(e) Övrig infrastruktur som är avsedd att användas av luftfartyget måste vara utformad så att användning av den inte skapar en oacceptabel risk för luftfartyg som utnyttjar den.

(f) Konstruktioner, byggnader, utrustning eller upplag måste vara placerade och utformade så att de inte skapar en oacceptabel risk för luftfartygens operationer.

(g) Lämpliga åtgärder måste vidtas för att förhindra att obehöriga personer eller fordon eller djur som är tillräckligt stora för att utgöra en oacceptabel risk för luftfartygen kommer in på färdområdet, om inte den tillhörande risken kan minskas på annat sätt. Det senare alternativet måste därvid erbjuda samma säkerhet.

Hinderfrihet

(a) För att skydda ett luftfartyg som närmar sig en flygplats för att landa, eller som ska starta från en flygplats, måste leder eller områden för inflygning och start inrättas. Sådana leder eller områden måste erbjuda luftfartygen tillräcklig hinderfrihet i området som omger flygplatsen.

(b) Sådana hinderfria zoner måste vara lämpliga för flygningens fas och den typ av operation som utförs. De måste även ta hänsyn till den utrustning som används för att bestämma luftfartygets position.

Visuella och icke-visuella hjälpmedel och flygplatsutrustning

(a) Hjälpmedlen ska vara lämpliga för det avsedda syftet, lätta att känna igen och ge entydig information till användaren under alla planerade operativa förhållanden.

(b) Flygplatsens utrustning måste fungera på det vis som är avsett under planerade operativa förhållanden, utan att det ska krävas särskild kunskap eller fysisk styrka. Under operativa förhållanden eller vid ett eventuellt fel får flygplatsens utrustning inte orsaka några oacceptabla risker för luftfartssäkerheten.

(c) Hjälpmedlen och deras system för elförsörjning måste vara utformade så att eventuella fel inte resulterar i att brukaren får olämplig, vilseledande eller otillräcklig information, eller att en viktig tjänst avbryts.

(d) Lämpliga skyddsåtgärder måste vidtas för att undvika skador eller störningar på sådana hjälpmedel.

(e) Strålningskällor eller rörliga eller fasta föremål får inte störa eller negativt påverka prestanda för systemen för aeronautisk kommunikation, navigering eller övervakning.

(f) Information om drift och användning av flygplatsens utrustning ska ges till berörd personal, inklusive tydliga uppgifter om de förhållanden som kan orsaka oacceptabla risker för luftfartssäkerheten.

Flygplatsdata

(a) Uppgifter om flygplatsen och tillgängliga tjänster måste samlas och hela tiden uppdateras.

(b) Uppgifterna ska vara korrekta, läsbara, kompletta och otvetydiga. Lämpliga integritetsnivåer ska iakttas.

(c) Uppgifterna måste ställas till brukarnas förfogande regelbundet via en tillräckligt säker och snabb metod för kommunikation med brukarna.

B - Drift och ledning

(1) Flygplatsoperatören har ansvaret för flygplatsens drift. Flygplatsens operatör har följande skyldigheter:

(a) Flygplatsens operatör ska, antingen direkt eller via entreprenadkontrakt, ha tillgång till alla de resurser som krävs för att luftfartyg ska kunna utnyttja flygplatsen på ett säkert sätt. Dessa resurser omfattar, men är inte begränsade till, följande: anläggningar, personal, utrustning och materiel, dokumentering av uppgifter, ansvarsområden och förfaranden, tillgång till relevanta uppgifter och förande av register.

(b) Flygplatsens operatör måste kontrollera att kraven i avsnitt A alltid uppfylls eller vidta lämpliga åtgärder för att reducera risken förbunden med bristande överensstämmelse. Förfaranden måste utarbetas och tillämpas för att se till att alla brukare skyndsamt blir medvetna om sådana åtgärder.

(c) Flygplatsens operatör ska utarbeta och tillämpa ett lämpligt program för att hantera riskerna i samband med vilda djur på flygplatsen.

(d) Flygplatsens operatör måste visa att förflyttningen av fordon och personer inom färdområdet och andra operativa områden samordnas med luftfartygens rörelser för att undvika kollisioner och skador på luftfartygen.

(e) Flygplatsens operatör ska visa att förfaranden för att minska riskerna i samband med flygplatsens verksamhet under svåra väderförhållanden, försämrad sikt eller på natten vid behov utarbetas och tillämpas.

(f) Flygplatsens operatör ska vidta åtgärder tillsammans med andra relevanta organisationer för att garantera fortsatt överensstämmelse med dessa väsentliga krav för flygplatser. Dessa organisationer inkluderar, men är inte begränsade till, luftfartsoperatörer, leverantörer av flygtrafiktjänster, leverantörer av marktjänster och andra organisationer vars aktiviteter eller produkter kan påverka luftfartygens säkerhet.

(g) Flygplatsens operatör måste kunna visa att rutiner existerar och tillämpas för att förse luftfartygen med bränsle som är rent och av rätt sammansättning

(h) Manualer för underhåll av flygplatsutrustningen ska finnas tillgängliga, utnyttjas i praktiken och innehålla underhålls- och reparationsinstruktioner, serviceinformation, felsökning och inspektionsförfaranden.

(i) Flygplatsens operatör ska utarbeta och tillämpa en katastrofplan för flygplatsen som omfattar nödsituationer som kan uppkomma på flygplatsen eller i dess omedelbara närhet. Planen ska samordnas med lokalsamhällets katastrofplanering.

(j) Flygplatsens operatör måste visa att flygplatsen erbjuder räddnings- och brandbekämpningstjänster för de luftfartyg som planerar att använda flygplatsen för start eller landning. Sådana tjänster måste reagera på en incident eller ett haveri tillräckligt snabbt och ska minst omfatta utrustning, släckmedel och tillräcklig personal.

(k) Flygplatsens operatör får enbart utnyttja utbildad och kvalificerad personal för drift och underhåll av flygplatsen och måste genomföra utbildnings- och kontrollprogram för att bibehålla en hög kompetensnivå hos all relevant personal.

(l) Flygplatsens operatör måste kunna visa att alla personer som beviljas oeskorterat tillträde till färdområdet eller andra operativa områden får lämplig utbildning och har behörighet för sådant tillträde.

(m) Personalen för räddning och brandbekämpning ska ha grundlig utbildning och vara behöriga att arbeta i flygplatsmiljön. Flygplatsens operatör ska löpande genomföra utbildnings- och kontrollprogram som hela tiden garanterar denna personals kompetens.

(n) All räddnings- och brandbekämpningspersonal som kan få till uppgift att agera i händelse av en nödsituation måste regelbundet kunna visa att deras hälsotillstånd medger att de utför sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt med hänsyn till typen av aktivitet. I detta sammanhang omfattar hälsotillståndet såväl fysisk som mental hälsa och ett gott hälsotillstånd innebär att vederbörande inte lider av någon sjukdom eller något funktionshinder som skulle kunna göra personen i fråga oförmögen att

(i) utföra de uppgifter som krävs för att arbeta i nödsituationer i samband med luftfart,

(ii) när som helst utföra tilldelade uppgifter,

(iii) på ett korrekt sätt uppfatta den omgivande miljön.

Om fullständig medicinsk lämplighet inte kan styrkas får kompenserande åtgärder som erbjuder motsvarande säkerhet vidtas.

(2) Ledningssystem

(a) Flygplatsens operatör måste hela tiden tillämpa ett ledningssystem som garanterar överensstämmelse med dessa väsentliga krav för flygplatser och sträva efter löpande och proaktiv förbättring av säkerhet och kvalitet. Ledningssystemet ska omfatta organisationsstrukturer, ansvarighet, behörigheter, policy och förfaranden.

(b) Ledningssystemet ska omfatta ett program för förebyggande av olyckor och incidenter med en plan för rapportering och analys av incidenter. Analysen ska omfatta de berörda parter som anges i punkt 1.f ovan, såsom lämpligt.

(c) Flygplatsens operatör ska utarbeta en manual för flygplatsen och driva flygplatsen i enlighet med den manualen. En sådan manual måste innehålla alla nödvändiga instruktioner, upplysningar och förfaranden för flygplatsen, ledningssystemet och för hur den operativa personalen ska fullgöra sina skyldigheter.

C – Flygplatsernas omgivning

(1) Luftrummet kring flygplatsens färdområden måste skyddas från hinder så att luftfartygens avsedda operationer på flygplatsen kan utföras utan att olika hinder kring flygplatsen skapar oacceptabla risker. Hinderövervakningsområden måste därför utvecklas, införas och hela tiden övervakas för att identifiera intrång.

(a) Alla intrång på dessa områden kommer att kräva en undersökning om huruvida föremålet i fråga utgör en oacceptabel risk eller inte. Alla oacceptabla risker ska avlägsnas eller motverkas.

(b) Alla kvarstående hinder måste offentliggöras och vid behov märkas ut och, om nödvändigt, förses med belysning.

(2) Faror som avser mänskliga aktiviteter och markanvändning, till exempel sådant som anges i följande förteckning, måste övervakas och kontrolleras. Riskerna som de orsakar ska värderas och motverkas på lämpligt sätt. Detta gäller

(a) all exploatering eller förändring av markanvändningen inom flygplatsens lokalområde,

(b) risken för turbulens orsakad av byggnader,

(c) användning av farliga, förvirrande och vilseledande ljus,

(d) risken för bländning från stora och kraftigt reflekterande ytor,

(e) tillkomsten av områden som kan uppmuntra aktiviteter från vilda djur i närheten av flygplatsens färdområde,

(f) källor till osynlig strålning eller förekomsten av rörliga eller fasta föremål som kan störa eller negativt påverka prestanda hos systemen för aeronautisk kommunikation, navigering eller övervakning.

(3) En katastrofplan för lokalsamhället måste upprättas för nödsituationer i samband med luftfart som inträffar i flygplatsens närhet.

(4) Med undantag av nödsituationer som innebär att luftfartyg omdirigeras till en annan flygplats, eller under andra förhållanden som ska anges i varje enskilt fall, får en flygplats eller delar av flygplatsen inte användas av luftfartyg för vilka flygplatsens konstruktion och driftsrutiner inte normalt är avsedda utan tillstånd från flygplatsens operatör.

BILAGA Vb

Grundläggande krav för flygledningstjänst och flygtrafiktjänster

(1) Luftrumsanvändning

(a) Alla luftfartyg ska under alla skeden av en flygning eller på ett rörelseområde på en flygplats användas i enlighet med gemensamma allmänna operativa bestämmelser och alla eventuella procedurer som fastställts för användning av det luftrummet i enlighet med gällande driftssystem.

(b) Alla luftfartyg ska vara utrustade med den apparatur som krävs och användas i enlighet med det. När apparatur används inom systemet för flygledningstjänster och flygtrafiktjänster ska den också uppfylla kraven i punkt 3

(2) Tjänster

(a) Information och uppgifter för luftfart till luftrumsanvändare för flygnavigeringsändamål.

(i) De uppgifter som används som källa för information för luftfart ska vara av tillfredsställande kvalitet, fullständiga, aktuella och tillhandahållas vid rätt tidpunkt.

(ii) Informationen för luftfart som framställs av dess uppgifter ska vara korrekt, fullständig, aktuell, otvetydig och presenteras i ett ändamålsenligt format för användarna.

(iii) Spridningen av sådan information för luftfart till luftrumsanvändarna måste ske vid rätt tidpunkt, med tillfredsställande integritet och med tillräckligt säkra och snabba kommunikationsmetoder som är skyddade mot störningar och förvanskningar.

(b) Väderinformation.

(i) De uppgifter som används som källa för väderinformation för luftfart ska vara av tillfredsställande kvalitet, fullständiga och aktuella.

(ii) Väderinformationen för luftfart som framställs av dessa uppgifter ska vara tillräckligt exakt, fullständig, aktuell och otvetydig för att uppfylla luftrumsanvändarnas behov.

(iii) Spridningen av väderinformation för luftfart till luftrumsanvändarna måste ske vid rätt tidpunkt, med tillfredsställande integritet och med tillräckligt säkra och snabba kommunikationsmetoder som är skyddade mot störningar och förvanskningar.

(c) Flygtrafikledningstjänster

i) Uppgifter som används som källa för att tillhandahålla flygtrafikledningstjänster måste vara korrekta, fullständiga och aktuella.

ii) De flygtrafikledningstjänster som blir resultatet av dessa uppgifter ska vara tillräckligt exakta, fullständiga, aktuella och otvetydiga för att uppfylla luftrumsanvändarnas behov.

iii) Automatiserade verktyg som tillhandahåller information eller rådgivning till användarna ska vara ändamålsenligt utformade, tillverkade och underhållna för att garantera att de kan uppfylla sitt avsedda syfte.

iv) Flygkontrolltjänster och därmed sammanhängande processer måste garantera tillräcklig separation mellan luftfartyg, hinder och andra luftburna faror och måste garantera en omedelbar samordning med alla berörda användare och intilliggande luftrumsvolymer.

v) Kommunikationen mellan flygkontrolltjänsten och luftfartyg och mellan berörda flygkontrollenheter måste ske vid rätt tidpunkt, vara tydlig, korrekt, otvetydig, skyddad mot intrång och vara allmänt förstådd och erkänd bland alla berörda aktörer.

vi) Det måste finnas metoder för att upptäcka eventuella nödlägen och vid behov inleda en effektiv söknings- och räddningsinsats. Dessa metoder måste minst omfatta lämpliga alarmeringsmekanismer, samordningsåtgärder och procedurer, resurser och personal för att effektivt täcka ansvarsområdet.

(d) Kommunikationstjänster

Kommunikationstjänster måste uppnå och upprätthålla en tillfredsställande kapacitetsnivå, inklusive kriterier för tillgänglighet, kontinuitet och att tjänsten tillhandahålls vid rätt tidpunkt. Tjänsterna måste vara säkra, snabba och skyddade mot förvanskning.

(e) Navigeringstjänster

Navigeringstjänster måste uppnå och upprätthålla en viss kapacitetsnivå när det gäller vägledning, positionering och, i förekommande fall, tidsbestämning. Kapacitetskriterierna omfattar exakthet, integritet, tillgänglighet och kontinuitet.

(f) Övervakningstjänster

Övervakningstjänster ska kunna fastställa de olika positionerna för luftfartyg i luften, andra luftfartyg och markfordon på flygplatsen, med tillfredsställande kapacitet, inklusive kriterier för exakthet, integritet, kontinuitet och sannolikhet för upptäckt.

(g) Flödesplanering

Den taktiska planeringen av luftfartsflöden på gemenskapsnivå ska använda och tillhandahålla tillräckligt exakt och aktuell information om volymen på och egenskaperna för den planerade luftfart som påverkar tillhandahållandet av tjänster och ska samordna och förhandla omdirigeringar och senareläggningar av flöden för att förhindra att det uppstår situationer med överbelastning i luften eller på flygplatserna.

(h) Luftrumsplanering

Avsättningen av särskilda luftrumsvolymer för ett visst ändamål ska övervakas, samordnas och offentliggöras vid rätt tidpunkt för att förhindra eventuella separationsförluster mellan luftfartyg under alla omständigheter.

(3) System och komponenter

(a) Allmänt

System och komponenteter som tillhandahåller information som är förknippad med flygledningstjänster och flygtrafiktjänster måste utformas, tillverkas, installeras, underhållas och användas på ett sätt som garanterar att de kan uppfylla sina avsedda syften.

(b) Integritet, prestanda och tillförlitlighet i system och komponenter

Det måste visas att den integritets och säkerhetsrelaterade prestandan hos system och komponenter som helhet, separat och i förhållande till varandra, oavsett om de finns på ett luftfartyg, på marken eller i rymden, är lämplig för det avsedda syftet. De måste uppfylla den förväntade kapacitetsnivå som krävs i driftssystemen under alla förutsebara driftsförhållanden och under hela sin operativa livslängd.

(c) Utformning av system och komponenter

(i) System och komponenter får inte ha konstruktionsegenskaper eller detaljer som erfarenhetsmässigt har visat sig vara riskabla.

(ii) System och komponenteter måste som helhet, separat och i förhållande till varandra vara utformade så att det föreligger ett omvänt proportionellt förhållande mellan risken att ett eventuellt fel kan leda till driftsstopp och det konsekvenser som detta har på tjänsten.

(iii) System och komponenter måste i sin helhet, separat och i kombination med varandra vara utformade med hänsyn till de begränsningar som finns i den mänskliga förmågan och kapaciteten.

(iv) System och komponenter måste vara utformade på ett sätt som skyddar dem från oavsiktlig skadlig interaktion med externa element.

(v) Personalen måste få den information som behövs för att tillverka, installera, använda och underhålla system och komponenter, samt information om osäkra förhållanden på ett tydligt, enhetligt och otvetydigt sätt.

(d) Kontinuerlig servicenivå

Det måste finnas metoder för att göra det möjligt att övervaka och konfigurera om system och komponenter i fråga om integritet och säkerhetsprestanda i den omfattning som krävs för att upprätthålla servicenivån.

(e) Ändring av system och komponenter

När system och komponenter ändras måste de fortsätta att uppfylla de grundläggande kraven i detta avsnitt. När ändringar görs under drift måste en övergångsprocess utarbetas för att se till att en lägsta servicenivå upprätthålls.

(4) Kvalifikationer för flygledare

(a) Allmänt

En person som genomgår utbildning för att tjänstgöra som flygledare måste ha uppnått sådan utbildningsmässig, fysisk och psykisk mognad att han eller hon kan förvärva, bibehålla och uppvisa relevanta teoretiska kunskaper och praktiska färdigheter.

(b) Teoretiska kunskaper

(i) En flygledare måste förvärva och bibehålla en kunskapsnivå som är lämplig för de funktioner som han eller hon ska utöva och som står i proportion till de risker som är knutna till verksamhetstypen.

(ii) Att flygledaren har förvärvat och bibehållit teoretiska kunskaper måste visas genom fortlöpande bedömning under utbildningens gång och, när detta är lämpligt, genom examinationer.

(iii) En lämplig kompetensnivå i fråga om teoretiska kunskaper måste bibehållas. Att flygledaren uppfyller detta krav måste visas genom återkommande bedömningar eller examinationer Frekvensen för examinationerna måste stå i lämplig proportion till den risknivå som är knuten till den berörda typen av tjänst.

(c) Praktiska färdigheter

(i) En flygledare måste förvärva och bibehålla de praktiska färdigheter som är lämpliga för de funktioner som han eller hon ska utöva. Dessa färdigheter måste stå i proportion till de risker som är knutna till typen av tjänster och måste, i den mån detta är relevant för de funktioner som han eller hon ska utöva, minst omfatta följande:

i Operativa förfaranden

ii Uppgiftsspecifika aspekter

iii Förfaranden vid onormala förhållanden och i nödsituationer

iv Mänskliga faktorer

v Hantering av hot och felgrepp

(ii) En flygledare måste visa sin förmåga att utföra de aktuella förfarandena och uppgifterna med en kompetensnivå som är lämplig för de funktioner som han eller hon ska utöva.

(iii) En lämplig kompetensnivå i fråga om praktiska färdigheter måste bibehållas. Att flygledaren uppfyller detta krav måste visas genom återkommande bedömningar eller examinationer Frekvensen för dessa bedömningar måste stå i lämplig proportion till den risknivå som är knuten till typen av tjänst och de uppgifter som utförs.

(d) Språkkunskaper

(i) En flygledare måste ha uppvisat en förmåga att tala och förstå engelska i en sådan utsträckning att han eller hon kan kommunicera effektivt med enbart röst (telefon/radiotelefon) och i situationer ansikte mot ansikte med flygbesättningar och annan berörd personal om konkreta och arbetsrelaterade ämnen, även i nödsituationer.

(ii) När det är nödvändigt för att tillhandahålla flygkontrolltjänster inom en viss luftrumsvolym, måste den person som tillhandahåller en flygkontrolltjänst också kunna tala och förstå ett eller flera lokala språk i den omfattning som beskrivs ovan.

(e) Utrustning för syntetisk flygträning

När en utrustning för syntetisk flygträning (STD) används för praktisk utbildning i att hålla sig informerad om läget och om mänskliga faktorer, eller för att visa att en praktisk färdighet har förvärvats eller bibehållits, måste detta hjälpmedel ha en kapacitetsnivå som gör det möjligt att på ett tillfredsställande sätt återge arbetsmiljöer och operativa lägen som är ändamålsenliga för den aktuella utbildningen.

(f) Utbildningskurs

(i) Utbildningen måste ske genom en utbildningskurs som kan omfatta teoretisk och praktisk undervisning, inklusive syntetisk flygträning, där detta är relevant.

(ii) En utbildningsplan måste fastställas och godkännas för varje typ av kurs.

(g) Instruktörer

(i) Den teoretiska utbildningen måste ges av instruktörer med lämplig behörighet. Dessa instruktörer måste

i ha lämpliga kunskaper på det område som utbildningen avser, och

ii ha visat sin förmåga att använda lämpliga undervisningsmetoder.

(ii) Den praktiska utbildningen måste ges av instruktörer med lämplig behörighet. Dessa instruktörer måste

i uppfylla krav på teoretiska kunskaper och erfarenhet som är lämpliga med tanke på den undervisning som ges,

ii ha visat sin förmåga att använda lämpliga undervisningsmetoder,

iii ha erfarenhet av att använda metoder för undervisning i de procedurer som utbildningen är tänkt att avse,

iv ha visat sin förmåga att undervisa på de områden där utbildning är tänkt att ges, och

v regelbundet genomgå fortbildning som garanterar att undervisningskompetensen bibehålls.

(iii) Instruktörer i praktiska färdigheter ska dessutom ha eller ha haft behörighet att tjänstgöra som flygledare.

(h) Bedömare

(i) De personer som ansvarar för att bedöma flygledarnas färdigheter måste

i ha visat förmåga att bedöma flygledares prestationer samt utföra prov och kontroller av flygledare,

ii ha visat förmåga att göra bedömningar på de områden där bedömningarna är tänkta att utföras, och

iii regelbundet genomgå fortbildning som garanterar att bedömningsnormerna är aktuella.

(ii) Bedömare av praktiska färdigheter ska dessutom ha eller ha haft behörighet att tjänstgöra som flygledare.

(i) Medicinsk lämplighet för flygledare

(i) Medicinska kriterier

i Alla flygledare måste med jämna mellanrum visa medicinsk lämplighet att på ett tillfredsställande sätt fullgöra sina funktioner. Detta måste påvisas genom en lämplig bedömning som tar hänsyn till eventuell åldersbetingad nedsättning av psykisk och fysisk förmåga.

ii För att visa medicinsk lämplighet, vilket omfattar fysisk och psykisk hälsa, ska den person som tillhandahåller en flygkontrolltjänst visa att han eller hon inte lider av någon sjukdom eller något funktionshinder som gör honom eller henne oförmögen att

- korrekt utföra de uppgifter som krävs för att tillhandahålla flygkontrolltjänster, eller

- vid någon tidpunkt utföra tilldelade uppgifter, eller

- korrekt uppfatta sin omgivning.

(ii) Om fullständig medicinsk lämplighet inte kan styrkas får kompenserande åtgärder som erbjuder motsvarande säkerhet vidtas.

(5) Tjänsteleverantörer och utbildningsorganisationer

(a) Tjänster får endast tillhandahållas om följande villkor uppfylls:

(i) Tjänsteleverantören måste direkt eller indirekt via avtal ha de resurser som krävs för tjänstens storlek och omfattning. Dessa resurser ska bestå av, men inte begränsas till, följande: system, lokaler inklusive kraftförsörjning, ledningsstruktur, personal, utrustning och underhåll av utrustning, dokumentation av uppgifter, ansvarsområden och förfaranden, tillgång till relevanta uppgifter och register.

(ii) Tjänsteleverantören måste utarbeta och upprätthålla lednings- och driftsmanualer förknippade med de tjänster som ska levereras och bedriva verksamheten i enlighet med de handböckerna. Dessa manualer ska innehålla alla instruktioner, all information och alla förfaranden som krävs för verksamheten, ledningssystemet och för att den operativa personalen ska kunna utföra sina uppgifter.

(iii) Tjänsteleverantören ska tillämpa och upprätthålla ett riskbaserat ledningssystem för att se till att de grundläggande kraven i denna bilaga uppfylls och arbeta för att ständigt och aktivt förbättra detta system.

(iv) Tjänsteleverantören får endast använda personal med lämplig kompetens och utbildning och ska upprätthålla utbildnings- och kontrollprogram för personalen.

(v) Tjänsteleverantören ska upprätta formella gränssnitt med alla andra som bidrar till att tillhandahålla tjänsten för att se till att dessa grundläggande krav uppfylls.

(vi) Tjänsteleverantören måste upprätta och genomföra en beredskapsplan som omfattar nödsituationer och onormala förhållanden som kan uppstå i samband med leverantörens tjänster.

(vii) Tjänsteleverantören måste införa och upprätthålla ett program för säkerhet och förebyggande av olyckor, inbegripet ett program för rapportering och analys av händelser, som måste ingå i ledningssystemet och bidra till arbetet med att kontinuerligt förbättra säkerheten. och

(viii) Tjänsteleverantören måste vidta åtgärder för att kontrollera att de säkerhetsrelaterade prestandakraven för alla system och komponenter som leverantören använder alltid uppfylls.

(b) Flygkontrolltjänster får endast utföras om följande villkor uppfylls:

(i) Förebyggande av trötthet hos personal som utför flygkontrolltjänster måste ske genom begränsningar i ett tjänstgöringsschema. Detta tjänstgöringsschema måste omfatta tjänstgöringsperioder, tjänstgöringstider och ändamålsenliga viloperioder. Begränsningarna i tjänstgöringsschemat måste ta hänsyn till alla relevanta faktorer som bidrar till trötthet, bl.a. sömnbrist, störd dygnsrytm, nattjänstgöring, sammanlagd tjänstgöringstid för vissa tidsperioder samt fördelningen av tilldelade uppgifter bland personalen.

(ii) Förebyggande av stress hos personal som utför flygkontrolltjänster måste ske genom utbildning och förebyggande program.

(iii) Leverantören av flygkontrolltjänster måste ha förfaranden för att kontrollera att den kognitiva förmågan hos den personal som utför flygkontrolltjänster inte är nedsatt eller att deras medicinska lämplighet inte är otillräcklig.

(iv) Leverantören av flygkontrolltjänster måste ta hänsyn till operativa och tekniska begränsningar och även till mänskliga faktorer i planeringen och verksamheten. Leverantören av flygkontrolltjänster ska alltid begränsa inträde eller trafik i luftrummet när dessa begränsningar eller principer kan äventyras.

(c) Kommunikations-, navigerings- och/eller övervakningstjänster får endast utföras om följande villkor uppfylls:

Tjänsteleverantören måste i god tid informera berörda luftrumsanvändare och flygtrafikledningsenheter om den operativa statusen (och förändringar i den) i de tjänster som tillhandahålls för flygtrafikledningsändamål.

(d) Utbildningsorganisationer

En utbildningsorganisation som tillhandahåller utbildning för personal som utför en flygkontrolltjänst måste uppfylla följande villkor:

i Utbildningsorganisationen måste förfoga över alla erforderliga resurser för de ansvarsområden som är förbundna med dess verksamhet. Dessa resurser ska omfatta, men inte begränsas till, följande: lokaler, personal, utrustning, dokumentering av uppgifter, ansvarsområden och förfaranden, tillgång till relevanta uppgifter och register.

ii Utbildningsorganisationen måste införa och upprätthålla ett ledningssystem med avseende på säkerhet och utbildningsstandard samt sträva efter en kontinuerlig förbättring av detta system.

iii Utbildningsorganisationen måste träffa överenskommelser med andra berörda organisationer, om så behövs, så att dessa grundläggande krav stadigvarande uppfylls.

1. FÖRSLAGETS BETECKNING:

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 19 mars 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet.

2. AKTIVITETSBASERAD FÖRVALTNING/BUDGETERING

0602 – Land-, luft- och sjötransport.

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd, före detta BA-poster):

06 02 01 (EASA)

3.2. Åtgärdens och budgetkonsekvensens varaktighet:

Ingen tidsgräns (årligt bidrag)

3.3. Budgettekniska uppgifter

Budget-rubrik | Typ av utgift | Ny | Bidrag från Efta-länder | Bidrag från ansökande länder | Rubrik i budget-planen |

060201 | Icke-oblig. utg. | Diff. Ansl[15]./ | NEJ | JA[16] | NEJ | Nr 1A |

4. ÖVERBLICK ÖVER RESURSER

4.1. Finansiella resurser

4.1.1. Överblick över åtagandebemyndiganden (ÅB) och betalningsbemyndiganden (BB)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Avsnitt nr | År n[17] | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följande budgetår | Totalt |

Driftsutgifter[18] |

Åtagande-bemyndiganden (ÅB) | 8.1. | a | 2.240 | 4.283 | 4.660 | 4.753 | 4.848 | 4.944 | 25.728 |

Betalnings-bemyndiganden (BB) | b | 2.240 | 4.283 | 4.660 | 4.753 | 4.848 | 4.944 | 25.728 |

Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[19] |

Tekniskt och administrativt stöd (icke-diff. anslag) | 8.2.4. | c | 0 |

TOTALT REFERENSBELOPP |

Åtagandebemyndiganden | a+c | 2.240 | 4.283 | 4.660 | 4.753 | 4.848 | 4.944 | 25.728 |

Betalningsbemyndiganden | b+c | 2.240 | 4.283 | 4.660 | 4.753 | 4.848 | 4.944 | 25.728 |

Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[20] |

Personalresurser och kostnader i samband därmed (icke-diff. anslag) | 8.2.5. | d | 0.117 | 0.119 | 0.121 | 0.124 | 0.126 | 0.129 | 0.736 |

Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet (icke-diff. anslag) | 8.2.6. | e | 0.026 | 0.053 | 0.054 | 0.055 | 0.056 | 0.057 | 0.301 |

Totala beräknade utgifter för finansieringen av åtgärden |

TOTALA ÅTAGANDE-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e | 2.383 | 4.455 | 4.835 | 4.932 | 5.030 | 5.130 | 26.765 |

TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inkl. personalutgifter | b+c+d+e | 2.383 | 4.455 | 4.835 | 4.932 | 5.030 | 5.130 | 26.765 |

Uppgifter om samfinansiering

Om förslaget innefattar samfinansiering från medlemsstaterna eller andra parter (ange vilka) ska en beräkning av nivån på samfinansieringen anges i nedanstående tabell (ytterligare rader kan läggas till om det gäller flera parter):

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Samfinansierande part | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följande budgetår | Totalt |

Tredjeländer i Europa[21] | f | 0.054 | 0.103 | 0.112 | 0.114 | 0.116 | 0.118 | 0.617 |

TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN inklusive samfinansiering | a+c+d+e+f | 2.437 | 4.558 | 4.947 | 5.046 | 5.146 | 5.248 | 27.382 |

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

X Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[22] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetramen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

X Förslaget påverkar inte inkomsterna

( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:

Miljoner euro (avrundat till en decimal)

Före åtgärden [År n-1] | Situation efter åtgärden |

Personalstyrka totalt | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

5. BESKRIVNING OCH MÅL

5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

Fastställandet av harmoniserade, bindande bestämmelser för att höja säkerhetsnivån för den civila luftfarten.

5.2. Mervärdet av en åtgärd på gemenskapsnivå – förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekter

Gemenskapsbestämmelser som tillämpas enhetligt kommer att ge den nödvändiga harmoniseringen och förbättringen av säkerheten.

5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningen

Åtgärden kommer att ge ett bättre regleringssystem för luftfartssäkerheten i Europa, vilket i sin tur kommer att förbättra luftfartssäkerheten. Bland fördelarna märks också ekonomiska effekter för den europeiska luftfartsbranschen och sociala avgifter.

5.4. Metod för genomförande (preliminär)

X Centraliserad förvaltning

X Direkt av kommissionen

( Indirekt genom delegering till:

( genomförandeorgan

X organ som inrättats av gemenskapen enligt artikel 185 i budgetförordningen

( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

( Delad eller centraliserad förvaltning

( tillsammans med medlemsstaterna

( tillsammans med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Anmärkningar:

Kommissionen och EASA kommer gemensamt att medverka till genomförandet av de åtgärder som införs genom denna förordning.

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Övervakningssystem

Varje år övervakas och utvärderas EASA:s verksamhet i en årlig allmän rapport (för det föregående året) och i ett arbetsprogram (för det kommande året). Byråns styrelse antar dessa två dokument och skickar dem till Europaparlamentet, rådet, kommissionen, revisionsrätten och medlemsstaterna.

6.2. Utvärdering

6.2.1. Förhandsutvärdering

I enlighet med förordning (EG) nr 216/2008 begärde kommissionen att EASA skulle yttra sig om en utvidgning av denna förordnings tillämpningsområde till att omfatta säkerhetsaspekter av flygplatser och flygledningstjänst/flygtrafiktjänster.

Efter omfattande samråd i enlighet med byråns interna regler och internationell praxis inom detta område, offentliggjorde byrån sitt yttrande den 6 december 2007 (flygplatser) och den 15 april 2008 (flygledningstjänst/flygtrafiktjänster) och förespråkade att tillämpningsområdet skulle utvidgas inom dessa områden. Detta baserades på att detta fått ett överväldigande stöd från berörda aktörer

Kommissionen analyserade åtgärdens konsekvenser, som resulterade i ett tydligt stöd för att utvidga tillämpningsområdet för förordning (EG) nr 216/2008 till att omfatta dessa områden.

6.2.2. Åtgärder som har vidtagits med anledning av en interims- eller efterhandsutvärdering (lärdom som dragits av erfarenheter från liknande åtgärder)

6.2.3. Villkor och tidsintervall för framtida utvärderingar

Vart femte år genomförs en oberoende extern utvärdering av hur EASA har uppfyllt sina åtaganden och av hur de gemensamma reglerna och EASA:s arbete påverkat den allmänna säkerhetsnivån inom luftfarten.

7. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Den verkställande direktören ska genomföra byråns budget. Varje år ska han eller hon presentera en detaljerad sammanställning för kommissionen, revisionsrätten och EASA:s styrelse av föregående års inkomster och utgifter. Kommissionens internrevisor har dessutom samma befogenheter i fråga om EASA som för avdelningar inom kommissionen och EASA har ett internt revisionssystem som liknar kommissionens.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) och det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) tillämpas utan förbehåll för EASA.

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOVET

8.1. Kostnader för förslaget fördelade på mål

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 |

Tjänstemän eller tillfälligt anställda[26] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |

B*, C*/AST |

Personal som finansieras[27] genom art. XX 01 02 |

Övrig personal[28] som finansieras genom art. XX 01 04/05 |

TOTALT |

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig

Utarbetande av tekniska regler och bestämmelser och genomförandet av dessa bestämmelser, inklusive standardisering.

8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodoses

( Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som ska ersättas eller förlängas

( Tjänster som redan har avdelats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n

X Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag

( Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning)

( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetrubrik (nummer och benämning) | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår | TOTALT |

Övrigt tekniskt och administrativt stöd |

- internt |

- externt |

Totalt tekniskt och administrativt stöd |

8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår |

Tjänstemän och tillfälligt anställda (XX 01 01) | 0.117 | 0.119 | 0.121 | 0.124 | 0.126 | 0.129 |

Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda etc.) (ange budgetrubrik) |

Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) |

Beräkning - Tjänstemän och tillfälligt anställda |

En fast anställd motsvarande 117 000 euro (2008), indexreglerat med 2 % per år. |

Beräkning – Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 |

8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |

År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och följande budgetår | TOTALT |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor |

XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten |

XX 01 02 11 03 – Kommittémöten[29] | 0.026 | 0.053 | 0.054 | 0.055 | 0.056 | 0.057 | 0.301 |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |

XX 01 02 11 05 - Informationssystem |

2 Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) |

3 Övriga utgifter av administrativ karaktär (specificera genom att ange budgetrubrik) |

Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) |

Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet |

Möten i den kommitté som inrättas enligt artikel 65 i förordning 216/2008, beräknat på ett möte med 40 deltagande experter det första året och två möten med 40 deltagande experter de följande åren, motsvarande 650 euro per möte och expert (2008), indexreglerat med 2 % per år. |

[1] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1592/2002 av den 15 juli 2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (EGT L 240, 7.9.2002, s. 1).

[2] Kommissionens förordningar (EG) nr 1702/2003 av den 24 september 2003 (EUT L 243, 27.9.2003, s. 6) och nr 2042/2003 av den 20 november 2003 (EUT L 315, 28.11.2003, s. 1), om certifiering och underhåll av luftfartygsprodukter, delar och utrustning.

[3] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av rådets direktiv 91/670/EEG, förordning (EG) nr 1592/2002 och direktiv 2004/36/EG.

[4] Beslut MB/7/03 av den 27 juli 200