C 324/48

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar

(2020/C 324/08)

Föredragande: Roby BIWER (LU–PES), ledamot, kommunfullmäktige, Bettembourg, Luxemburg Referensdokument: Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar COM(2019) 352 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

1. Europeiska regionkommittén (ReK) välkomnar Europeiska kommissionens engagemang för att intensifiera ansträngningarna för att skydda och återställa världens skogar, men beklagar de framlagda förslagens begränsade omfattning.

2. ReK erkänner de insatser som EU har gjort de senaste decennierna för att öka andelen skogsmark, bl.a. genom utökade återbeskogningsprogram, samt tack vare sträng skogslagstiftning i medlemsstaterna som garanterar återbeskogning och naturlig återväxt, men är oroad över den alarmerande takten i den globala skogsförstörelsen, särskilt i primärskog, som omfattar både orörda och förvaltade skogar ( 1 )

3. Kommittén betonar att primärskogarna är centrala miljöer för biologisk mångfald och att de tillhandahåller ekosystemtjänster som bidrar till människors hälsa (farmaceutisk användning, näringsuttag, medicinalväxter) och social integration (psykisk hälsa, främjande av sysselsättning i landsbygdsområden, ekoturism osv.). De har också en nyckelroll att spela för att skydda miljön från ökenspridning, översvämningar, försämring av hydrogeologiska förhållanden, jorderosion, extrema väderförhållanden, minskad nederbörd, förorenad luft osv. Kommittén noterar också att hållbart förvaltade skogar, inbegripet skogar som odlats av människan och mogna naturskogar, bidrar till skyddet och bevarandet av den biologiska mångfalden.

4. Vi är medvetna om att avskogning är en mycket komplex företeelse orsakad av flera olika faktorer, varav en av de främsta är den växande världsbefolkningens allt ökande efterfrågan på livsmedel, foder, bioenergi, timmer och andra råvaror. Vi betonar att avskogningen är den näst största källan till antropogena utsläpp av växthusgaser och en av de främsta orsakerna till minskningen av biologisk mångfald ( 2 )

5. ReK betonar att förebyggande av skogsförlust kan innebära många fördelar för människor och ekosystem, bland annat bevarande av den biologiska mångfalden, minskade utsläpp av växthusgaser genom koldioxidupptag – en av de mest effektiva åtgärderna för att begränsa klimatförändringarna – samt tillhandahållande av ekosystemtjänster som kan driva en hållbar tillväxt och en ny skogsbioekonomi som bygger på ett rationellt och hållbart resursutnyttjande.

6. ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram lagstiftningsåtgärder och rekommendationer som är anpassade till specifika nationella, regionala och lokala skillnader för att effektivt bekämpa alla former av avskogning och förstörelse av de ursprungliga skogsekosystemen, som är ett bestånd av kol och biologisk mångfald, samtidigt som man tillhandahåller lämplig finansiering.

7. ReK understryker att återställande av skogar, särskilt i de mest avskogade regionerna i Europa, fortfarande är en av de mest effektiva strategierna för att anpassa sig till och begränsa klimatförändringarna. Utbyggnaden av skogsjordbrukssystem skulle, genom plantering av träd på och runt åkermark och betesmark, kunna spela en allt viktigare roll i detta avseende.

8. Kommittén efterlyser politisk samstämmighet så att insatser, mål och resultat från de olika politikområdena, t.ex. den nya gemensamma jordbrukspolitiken, EU:s internationella åtaganden, dvs. strategin för biologisk mångfald fram till 2030, Agenda 2030 för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar, handelspolitiken och den europeiska gröna given, kan anpassas till varandra i en övergripande strategi för hållbar utveckling med tydliga mål och genomförandeåtgärder, med vederbörlig hänsyn till en social, ekonomisk och miljömässig balans.

Prioritering 1: Minska EU:s ekologiska konsumtionsavtryck till följd av markanvändning och säkerställa konsumtion av produkter från avskogningsfria försörjningskedjor i EU.

9. Kommittén betonar att EU bör säkerställa konsumtion av produkter från avskogningsfria försörjningskedjor utanför EU som en central punkt i processen för att skydda och återställa världens skogar, och uppmanar därför EU att sätta konsumenterna i centrum för processen att påverka marknader som är beroende av den problematiska omvandlingen av primärskog för odling av allmänt använda produkter såsom kaffe, kakao och palmolja samt boskapsuppfödning.

10. ReK erinrar om att allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna begås och miljöförstöring förekommer i olika försörjningskedjor för produkter (t.ex. sojabönor, palmolja, socker, kakao, nötkött och råvaror för biobränslen) och betonar att de frivilliga initiativen från den privata sektorns och finansindustrins sida hitintills inte har varit tillräckliga för att stoppa och vända den globala avskogningstrenden. Vi uppmanar därför kommissionen att göra efterlevnaden av standarderna för tillbörlig aktsamhet i fråga om miljön och mänskliga rättigheter (HRDD ( 3 ) ) obligatorisk.

11. ReK påpekar att skogsbränder utgör det största hotet mot bevarandet av skogsekosystemen i många EU-medlemsstater och regioner. Det är avgörande att göra det lättare för lokala och regionala myndigheter att ytterligare förbättra sin motståndskraft mot katastrofer med tanke på att de står för den första insatsen. Det snabbaste och effektivaste sättet att begränsa den skada som orsakas av skogsbränder är att hejda katastrofer genom lokala åtgärder.

12. ReK uppmanar kommissionen att vidta en rad olika åtgärder för att öka incitamenten för konsumenterna att aktivt engagera sig för att välja, främja och använda mer hållbara varor, bl.a. – men inte begränsat till – genom att inrätta ett specifikt EU-certifieringssystem för produkter som inte orsakar avskogning och att integrera det certifieringssystem som redan finns för skogsbaserade produkter, och som omfattar både skogsbruk och spårbarhet ( 4 ) , i en mer omfattande bedömning som är tillämplig även på varor som inte är skogsbaserade, och som omfattar hållbart skogsbruk; system för skogsbruk och skogsproduktion som bygger på minskad användning av naturresurser (t.ex. vatten), kemiska ämnen (t.ex. bekämpningsmedel) och energi (fossila bränslen och energi från icke-förnybara källor i allmänhet); aspekter på avskogningsfri framställning av produkter som inte är skogsbaserade; främjande av produkter med begränsat transportfotavtryck (lokala varumärken, koldioxidavtryck m.m.) och livscykelanalyser (LCA) av produkter för att kvantifiera deras miljöpåverkan och möjliggöra jämförelser av deras miljöprestanda.

13. ReK uppmanar kommissionen att intensifiera sina insatser i kampen mot olaglig avverkning genom ett fullständigt och effektivt genomförande av EU:s arbetsplan för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) för 2018–2022, särskilt genom att stärka genomförandet av EU:s timmerförordning.

14. ReK uppmanar kommissionen att förbättra kommunikationen till kunderna och främjandet av produkter från hållbart skogsbruk genom att ta fram ett särskilt märke som anger den avskogningstakt som den givna produkten orsakar och förbättra/integrera de databaser och informationssystem som redan är tillgängliga på EU-nivå (t.ex. databasen för EU:s miljömärke) med produkter som inte orsakar avskogning och som ska vara lätta att känna igen.

15. ReK uppmanar kommissionen att inrätta förfaranden för att kontrollera korrektheten i de uppgifter och bedömningar som förts in i det europeiska informationssystemet EIS för att förbättra förtroendet för de uppgifter som lämnats, bl.a. stränga krav på spårbarhet som garanterar produkternas ursprung, samt starkare kontroll- och tillsynssystem som ett led i att förhindra förfalskning och felaktig märkning av produkter. Vi föreslår att man överväger andra anskaffningsstrategier, särskilt i länder med hög avskogningstakt och låg certifieringstäckning och/eller hög grad av olaglig avverkning, t.ex. skyldighet att bevisa att produkterna har anskaffats på ett hållbart sätt, inbegripet dokumentation av råvaruhandeln mellan aktörerna och information om upphandlingspolicyer från samtliga parter i försörjningskedjan.

16. ReK uppmanar samtliga EU-institutioner och byråer att föregå med gott exempel genom att ändra sitt beteende, sina upphandlingar och sina ramavtal så att endast produkter från hållbart skogsbruk används. Vi uppmanar även kommitténs anställda och ledamöter att kompensera för koldioxidutsläppen i samband med ReK-relaterade flygresor genom att ekonomiskt stödja hållbara skogsbruksprojekt.

17. Kommittén betonar att offentlig upphandling, som står för omkring 14 % av BNP i EU, erbjuder en potentiellt stark hävstång för att säkerställa mer hållbara leveransavtal vid köp av arbete, varor eller tjänster från företag. I detta syfte kan införandet, inom ramen för direktiv 2014/24/EU om offentlig upphandling, av ett förbud mot offentliga inköp av produkter som härrör från avskogning bidra till att främja produkter som inte orsakar avskogning.

18. Vi framhåller att incitament för en förändring i konsumentbeteende i riktning mot en mer hälsosam, växtbaserad kosthållning med mycket frukt och grönsaker (som bör vara certifierade som produkter som inte orsakar avskogning) och en därmed minskad köttkonsumtion, globalt sett, kan främja och bevara medborgarnas och planetens hälsa i enlighet med förklaringen ”C40 Good Food Cities ( 5 ) ” (C40-städer för bra mat). Den här förändringen bör utgå från de rekommendationer som härrör från ”Från jord till bord-strategin”, där man främjar en konsumtion som i den utsträckning det är möjligt är lokal och hållbar för miljön och människors hälsa.

19. ReK uppmuntrar kommissionen att finna synergier med och kopplingar till pågående projekt och initiativ som rör inrättande av stadsskogar eller stadsnära skogar och ekologiska korridorer på lokal, regional, nationell och europeisk nivå samt utanför Europa. Kommittén framhåller att dessa initiativ har många miljömässiga och sociala fördelar (ekosystemtjänster) för invånarna i de anslutna städerna, bl.a. ren luft, vattenflödesreglering, markskydd mot vatten- och vinderosion, återställande av skadad mark, motståndskraft mot katastrofer och klimatförändringar, lägre dagstemperaturer på sommaren, tillhandahållande av livsmedel, ökad biologisk mångfald i städer, bättre fysisk och psykisk hälsa, högre fastighetsvärden osv.

20. Kommittén uppmanar EU:s medborgare, de lokala och regionala myndigheterna, kommersiella aktörer och intressenter som säljer sina produkter på den europeiska marknaden (t.ex. multinationella företag) att delta i dessa aktiviteter samt framhåller deras roll i skyddet av skogarna och behovet av att de ökar öppenheten i sin företagsrapportering om socialt och miljömässigt ansvar (i linje med direktiv 2014/95/EU).

Prioritering 2: Arbeta i partnerskap med producentländer för att minska trycket på skogarna och göra EU:s utvecklingssamarbete ”avskogningssäkert”, och prioritering 3: Stärka det internationella samarbetet för att hejda avskogning och skogsförstörelse och uppmuntra återställande av skogen

21. ReK uppmärksammar det faktum att avskogning främst sker i länder utanför EU. Det mesta av det timmer som produceras i dessa länder förbrukas lokalt, men utnyttjandet av timmercertifiering är fortfarande lågt, eftersom kostnaden för att erhålla certifiering är för hög, särskilt för småbrukare, som också konkurrerar med billigare konventionellt eller t.o.m. olagligt avverkat timmer. På samma sätt måste särskild uppmärksamhet ägnas åt hur man certifierar skogsbaserade produkter, t.ex. naturgummi, som produceras av ett stort antal småbrukare.

22. Kommittén manar till förbättringar i miljöutbildningen i utvecklingsländer, där primärskogarna finns, som en nyckelfaktor för att öka medvetenheten i dessa länder om vikten av deras egna miljöresurser samt framhåller att medborgarnas direkta deltagande i dessa miljöutbildningsinitiativ skulle kunna innebära många fördelar, såsom a) ökad kunskap om betydelsen av de ekosystemtjänster som hållbart förvaltade skogar och primärskogarna ger samhället, b) erkännande av de många direkta och indirekta fördelarna med hållbart skogsbruk, c) ökade möjligheter att dra fördel av lokala åtgärder för att begränsa avskogning och skogsförstörelse samt fler tillfällen att omvandla skyddet av naturresurserna till hållbar förvaltning av dem och således bidra till gröna jobb och grön tillväxt för lokalbefolkningen osv.

23. ReK anser att kommissionen bör överväga möjligheten att föreslå att primärskogarna ska upptas på Unescos världsarvslista för att skydda dem mot avskogning och öka möjligheterna att göra allmänheten uppmärksam på skyddet av dem.

24. Kommittén betonar att biologisk mångfald, tillsammans med multifunktionalitet, är ett centralt tema att ta i beaktande när EU:s skogspolitiska ram diskuteras och framhåller att varje gång avskogning sker, där en primärskog eller en mogen naturskog försvinner, så minskar den biologiska mångfalden, som är kännetecknande för skogar och svår att återställa eftersom området i fråga då i hög grad har förstörts.

25. ReK välkomnar den nya EU-omfattande strategin för biologisk mångfald för 2030, som höjer ambitionsnivån för EU att främja åtgärder för att hejda minskningen av biologisk mångfald och försämringen av ekosystemen i hela Europa och positionera EU som en ledande aktör i världen när det gäller att hantera den globala krisen för den biologiska mångfalden, t.ex. genom att inrätta skyddade områden för minst 30 % av marken, införa rättsligt bindande mål för återställande av naturen i EU och strängare skydd av kvarvarande primärskog och gammelskog i EU, tillämpa hållbar förvaltning av sekundärskog ( 6 ) , återställa förstörda ekosystem och land genom att återställa skogar, mark och våtmarker samt skapa grönområden i städerna.

26. ReK efterlyser betydligt kraftfullare insatser för att uppnå de mål som rör skogsbruk i EU:s nya strategi för biologisk mångfald för 2030 och komma överens om en ambitiös global politisk ram för biologisk mångfald efter 2020 som ska antas vid den kommande 15:e partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald (UN CBD COP 15), även på grundval av utvärderingen av genomförandet av strategin fram till 2020.

27. ReK insisterar på att handelsavtal bedöms mot bakgrund av målet att minska utsläppen av växthusgaser och bygger på hållbar utveckling. Kommittén efterlyser stärkta kapitel om hållbart skogsbruk och kampen mot avskogning i dessa avtal samt att avskogningen integreras i miljökonsekvensbedömningar. Eftersom avskogningen i Amazonas i Brasilien har nått rekordnivåer med en ökning av mängden bränder i regnskogen på 84 % ( 7 ) uppmanar kommittén därför EU och dess medlemsstater att avbryta ratificeringen av avtalet mellan EU och Mercosur tills den brasilianska regeringen vänder trenden.

28. Kommittén efterlyser ett ökat bidrag från ett aktivt, anpassningsbart och deltagande skogsbruk i EU:s skogsbruksstrategi efter 2020 till att bevara och öka den biologiska mångfalden och på så sätt fullt ut uppnå de fördelar som biologisk mångfald och ekosystemtjänster kan ge. All dessa aktiviteter och ansträngningar bör bidra till och främja en ambitiösare global politik för biologisk mångfald, där EU driver på för att ta ett ansvarsfullt ledarskap.

Prioritering 4: Omfördela finansiering för att stödja mer hållbara metoder för markanvändning, och prioritering 5: Stödja tillgång, kvalitet och tillträde när det gäller information om skogar och försörjningskedjor för råvaror. Stödja forskning och innovation

29. Kommittén betonar att de åtgärder som kommissionen har infört för att skydda och återställa skogarna, såväl i EU som globalt, ska kommuniceras på ett brett sett till EU:s medborgare i syfte att öka stödet för och effektiviteten i dessa åtgärder.

30. ReK uppmanar kommissionen att inrätta en europeisk databas som samlar in uppgifter från pågående och tidigare projekt mellan EU och tredjeländer såväl som bilaterala projekt mellan EU:s medlemsstater och tredjeländer för att kunna bedöma deras inverkan på världens skogar. Vi understryker också vikten av att de lokala och regionala myndigheterna deltar i genomförandet av dessa projekt.

31. ReK uppmanar EU att lansera en strategi för ”industrialisering, digitalisering och minskning av koldioxidutsläpp” för att främja miljöanpassade ersättningsmaterial med trä som bas, där konsumenten informeras om dess ursprung och koldioxidavtryck, och som utgör ett incitament för en certifiering av produkter som inte orsakar avskogning, som skapar möjligheter för att de kan användas i till exempel byggbranschen, textilier, kemiska produkter eller inom förpackningsindustrin.

32. ReK uppmanar EU att vidareutveckla forsknings- och övervakningsprogram som Copernicus, unionens jordobservations- och jordövervakningsprogram, och andra övervakningsprogram för tillsyn av råvaruförsörjningskedjan, i syfte att kunna identifiera och utfärda tidiga varningar för produkter som i produktionsfasen har orsakat avskogning eller miljöförstöring.

33. Kommittén uppmanar kommissionen att överväga att inrätta en europeisk skogsbruksmyndighet med tanke på vikten av att skydda och återställa världens skogar.

Bryssel den 2 juli 2020. Apostolos TZITZIKOSTAS Europeiska regionkommitténs ordförande

(1) https:/ /www.cbd.int/forest/definitions.shtml

(2) https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378018314365#fig0005

(3) Med HRDD (Human Rights Due Diligence) avses i allmänhet ett sätt på vilket företag kan identifiera, förebygga, lindra och ta ansvar för de negativa effekter på de mänskliga rättigheterna som förorsakas av den verksamhet som de eller deras partner bedriver, https://corporatejustice.org/priorities/13-human-rights-due-diligence

(4) T.ex. Forest Stewardship Council® (FSC®), Programme for the Endorsement of Forest Certification TM (PEFCTM).

(5) Genom ’C40 Good Food Cities Declaration’ förbinder sig städerna att anpassa policyer for upphandling av livsmedel till ’Planetary Health Diet’ (en kosthållning för hälsan och planeten), som helst anskaffas från det ekologiska jordbruket, och stödja en generell ökning av hälsosam, växtbaserad livsmedelskonsumtion i våra städer genom att fasa ut ohållbar, ohälsosam kosthållning, https://www.c40.org/press_releases/good-food-cities

(6) https:/ /www.cbd.int/forest/definitions.shtml

(7) Brasiliens nationella institut för rymdforskning 2019.