Yttrande från Regionkommittén om "Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet - Handlingsplanen eLearning - Att planera morgondagens utbildning"

(2002/C 19/09)

BAKGRUND

Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet - Handlingsplanen eLearning - Att planera morgondagens utbildning, KOM(2001) 172 slutlig.

Europeiska kommissionens beslut av den 19 april 2001 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende.

Regionkommitténs presidiums beslut av den 12 juni 2001 att ge utskott 7 - utbildning, yrkesutbildning, kultur, ungdomsfrågor, idrott, medborgerliga rättigheter - i uppdrag att utarbeta ett yttrande i frågan.

Det utkast till yttrande (CdR 212/2001 rév.) som antogs av utskott 7 den 29 juni 2001 (Föredragande: Irma Peiponen).

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande vid sin 40:e plenarsession den 19-20 september 2001 (sammanträdet den 19 september).

Regionkommitténs synpunkter och rekommendationer

1. Regionkommittén välkomnar kommissionens handlingsplan eLearning, som den finner ambitiös. Det krävs stora insatser och stor motivation för att Europa skall kunna inta en kunskapsmässigt sett ledande ställning i utvecklingen av de mänskliga resurserna. Kommittén anser det därför viktigt att utveckla konkurrenskraften hos all verksamhet som stöder handlingsplanen eEuropa. Viktiga redskap för detta är eLearning och livslångt lärande. Vid genomförandet av handlingsplanen eLearning bör medlemsstaternas starka sidor betonas så att Europas konkurrenskraft i samband med till exempel utvecklingen av den digitala tekniken tryggas. Handlingsplanen erbjuder en möjlighet att utnyttja olika slag av program och finansiering inom unionen och på så sätt uppnå samverkansvinster. Kommittéen vill påpeka att den öppna samordningsmetod som Europeiska rådet enats om inte har medfört någon ändring av artiklarna 149 och 150 i fördraget. Gemenskapens begränsade behörighet i utbildningsfrågor har således inte utökats.

2. Regionkommittén prioriterar eLearning högt. Kommittén anser det viktigt att de lokala och regionala myndigheterna görs delaktiga i utvecklingen och tillämpningen av den öppna samordningen, så att myndigheternas erfarenheter och de metoder som används vid utvärderingen av tjänster tas i beaktande. Kommittén är nöjd med att den sakkunskap den innehar i egenskap av företrädare för de lokala och regionala myndigheterna används på EU-nivå vid utvecklingen och tillämpningen av metoden för öppen samordning. Detta leder till partnerskap, som behövs för att nå goda resultat.

3. I samband med att handlingsplanen eLearning genomförs på nationell nivå bör medlemsstaterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen och behörighetsområdena upprätta partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna.

4. I många medlemsstater har de lokala och regionala myndigheterna stort ansvar för utbildning, bland annat på följande områden:

- Erbjuda multimediatjänster för utbildning, bygga upp infrastruktur och förse skolor med utrustning.

- Skapa nätverk för skolor och möjliggöra erfarenhetsutbyte, vilket är fallet i vissa regioner.

- Främja innovativa undervisningsmetoder: Som stora arbetsgivare och tjänsteproducenter har regionala och lokala myndigheter konkret erfarenhet av att administrera införandet av ny teknik i utbildningsprogram och kan tjäna som exempel för andra.

- Främja samarbete mellan den offentliga och privata sektorn på lokal nivå, något som är avgörande för finansieringen av nödvändiga tjänster och infrastruktur. Myndigheterna kan framför allt uppmuntra mekanismer för stöd till nya företag.

- Uppfylla både producenternas och användarnas behov utan att ge avkall på innehållet i det producerade undervisningsmaterialet, samt ta hänsyn till den kulturella och språkliga mångfalden. Detta är möjligt om alla berörda parter deltar - föräldrar, elever, arbetsmarknadens parter, minoritetsgrupper och näringslivet.

- Se till att alla har tillgång till den nya tekniken, även skolor i perifera områden och i områden med sociala problem, så att dessa kan ta del av den nya tekniken och alla tillgängliga resurser.

- Förbättra tillgången till de nya teknologierna för barn som ligger på sjukhus eller är hemma på grund av sjukdom och för elever med särskilda undervisningsbehov samt vuxna som är i behov av grundläggande utbildning eller fortbildning för att kunna integreras i samhället.

5. Att ta en högklassig infrastruktur i bruk kräver stora resurser. En plan med korta tidsperspektiv är i sig en god sak, men för att målen skall vara realistiska krävs förutom strukturfonder även annan finansiering, som inte kan åläggas enbart de lokala och regionala myndigheterna. Kommittén förväntar sig att kommissionen lägger fram förslag till hur finansieringen skall skötas. En omfördelning av resurserna får inte medföra att de resurser som är avsedda för den egentliga utbildningen minskar.

6. Användarvänligare utrustning bör krävas av planerare och tillverkare. Detta är särskilt viktigt med tanke på grupper som riskerar att bli utslagna. Dessutom får det inte finnas några hinder för funktionshindrade personers tillgång till eLearning.

7. För att kvaliteten på tjänsterna skall förbättras bör större uppmärksamhet fästas förutom vid den nya tekniken också vid utnyttjandet av de olika distributionskanalerna. Till exempel kan införandet av den digitala tekniken i TV-sändningarna erbjuda nya lösningsmodeller för avlägsna och glest befolkade områden. ReK anser det viktigt att regional jämlikhet främjas då handlingsplanen eLearning genomförs.

8. Regionkommittén uppskattar kommissionens önskan att utveckla indikatorer för eLearning och rapportera om såväl kvantitativa som kvalitativa framsteg. Indikatorerna bör beakta den IT-kultur som krävs i olika situationer. ReK vill delta i utvecklingen av utbildningsindikatorer, vilket har konstaterats även i tidigare yttranden, och påminner om att även de lokala och regionala myndigheterna måste göras delaktiga i utvecklingen av indikatorerna.

9. För att handlingsplanen eLearning skall lyckas är det viktigt att informationen och dess distributionskanaler är oberoende. Studerande samt personer som letar efter information och som undervisar bör ha tillgång till omfattande information. Därför bör decentraliserade nätverk av olika aktörers databaser skapas. Dessa databaser av hög kvalitet bör vara tillgängliga via olika distributionskanaler. ReK understöder kommissionens förslag om att ansluta skolorna till forskningsnäten.

10. eLearning medför en helt ny inlärningsmiljö i skolorna. Lärarens och skolans roll förändras märkbart, vilket kulturellt sett kan medföra svårigheter. Erfarenheterna av att differentiera undervisningen med hjälp av virtuella skolor och universitet är goda. Distansutbildning via nätet och virtuell rörlighet kan motiveras med nya nätverk och ny verksamhet (t.ex. European Schoolnet, Netd@ys).

11. För att underlätta utbytet av goda erfarenheter bör kommissionen bygga en portal som är öppen för alla.

12. eLearning är dock endast ett redskap för att förbättra undervisningen såväl i fråga om fortbildning, i arbetslivet som för samhällsmedborgarna. EU:s prioriteringar (främmande språk, naturvetenskaper, teknologi, samhället, kultur och medborgarskap) bidrar till att uppnå de allmänna målen för utbildningen och är förenliga med handlingsplanen eLearning.

13. Den nya inlärningsmiljön får inte medföra att verklighetsuppfattningen går förlorad. Man måste ombesörja barnens och de ungas sociala, individuella och etiska uppfostran även i den digitala tidsåldern. Inställningen till information som erhålls via Internet och andra multimedier bör vara lika kritisk som till sådan information som erhålls via traditionella kanaler.

14. Eftersom inlärning alltid är en social process måste skolorna och de studerande uppmuntras att delta i nya inlärningsgrupper. Personer som studerar på distans bör också beredas möjlighet att träffa varandra. Flerspråkiga eLearning-grupper bidrar särskilt till att stärka den ömsesidiga förståelsen i Europa.

15. Övergången från traditionella undervisningsmetoder till en maximal användning av den nya tekniken innebär en stor förändring och kräver att man satsar på utbildningen av lärare, handledare och utbildare samt på samspelet mellan lärare och elever. Dessa synpunkter måste prioriteras i tillräckligt hög grad när handlingsplanen genomförs.

16. eLearning utgör en del av det livslånga lärandet. Icke-statliga organisationer, fackorganisationer och olika läroanstalter som har specialiserat sig på vuxenutbildning kan erbjuda varje studerande kvantitativt och kvalitativt lämplig utbildning. Medborgarnas behov varierar. För dem som riskerar att hamna utanför erbjuder IT-kulturen en möjlighet att förbättra beredskapen inför arbetslivet och medborgardeltagandet.

17. För att man skall lyckas att skapa en eLearning-miljö måste man fästa särskild uppmärksamhet vid innehållsproduktionen och vid kvaliteten på undervisningen. Man får inte heller glömma bort de humanitära målen för utbildningen eller umgänget människor emellan. Kommittén anser att man bör inleda en omfattande diskussion om immateriell äganderätt samt om ersättningsvillkoren för dem som utarbetar materialet.

18. Undervisningsmaterialet är kulturbundet. För att bevara den kulturella mångfalden bör kommissionen stödja innehållsproduktionen i små språkområden, eftersom det inte är lönsamt att producera mångsidigt digitalt material för en liten användargrupp. Den kulturella och språkliga mångfalden bör beaktas i indikatorerna.

19. Innehållsproduktionen bör finansieras med hjälp av strukturfonderna samt utbildnings- och kulturprogrammen. En förutsättning för detta är att principen om "öppna källor" genomförs. En ambitiös tidsplan kräver dock extra insatser även av unionen. ReK förväntar sig att kommissionen lägger fram ett initiativ om ytterligare resurser.

20. Ett av de centrala målen för utbildningen är att ge beredskap inför arbetslivet. Detta förutsätter samarbete mellan läroanstalter och företag eftersom de kunskaper som krävs snabbt förändras i den nya kunskapsbaserade ekonomin. ReK har flera gånger betonat utbildningens betydelse i ett samhälle som präglas av företagaranda. De lokala och regionala myndigheterna utgör ett led i detta samarbete. Nyttan av samarbetet är ömsesidig: Regionen blomstrar då invånarna får arbete tack vare sin goda utbildning medan företagen får arbetstagare med de kunskaper företaget behöver. Samarbetet får inte medföra att utbildningen kommersialiseras. Samarbetet är också effektivt med tanke på livslångt lärande. De lokala och regionala myndigheterna kan sporra små företag att delta i sökandet efter nya innovativa möjligheter.

21. Regionkommittén vill betona vikten av att även icke-statliga organisationer och fackföreningar deltar i detta partnerskap mellan den privata och offentliga sektorn. I många medlemsstater spelar de lokala aktörerna en avgörande roll när det gäller att uppnå målen för eLearning. De olika aktörerna bör dock sammanföras för att kunna diskutera målen och hur dessa skall uppnås.

22. Kommittén anser att eLearningprojektet måste omfatta även andra inrättningar än läroanstalterna, till exempel bibliotek, museer samt sport- och fritidscentra. Det är viktigt att verksamheten lokaliseras till de platser där människorna vistas. Även i detta sammanhang är de lokala och regionala myndigheternas roll viktig.

23. Regionkommittén är oroad över förutsättningarna för att genomföra handlingsplanen eLearning i kandidatländerna. Man bör se till att infrastrukturen är tillräcklig också i dessa länder och att IT-kulturen är tillgänglig för alla.

Bryssel den 19 september 2001.

Regionkommitténs

Ordförande

Jos Chabert