[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 30.10.2009

KOM(2009)606 slutlig

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om undertecknandet av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet om dessa länders deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i samband med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket

MOTIVERING

POLITISK OCH RÄTTSLIG BAKGRUND

Den 18 maj 1999 ingick Europeiska unionens råd ett avtal med Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket[1].

Den 26 oktober 2004 undertecknade Europeiska unionens råd, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet ett avtal om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket. Den 1 mars 2008 trädde Schengenavtalet i kraft[2].

Den 21 juni 2006 paraferades protokollet mellan Europeiska unionens råd, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, nedan kallat associeringsprotokollet . Protokollet undertecknades den 28 februari 2008.

Genom associeringsavtalen inrättas en gemensam kommitté med företrädare för de associerade staternas regeringar, Europeiska unionens råd och Europeiska gemenskapernas kommission.

Företrädarna för de associerade staterna deltar i gemensamma kommittéer, som sammanträder i form av rådsarbetsgrupper utökade med företrädarna för de associerade staterna. På Coreper- och rådsnivå växlar ordförandeskapet för dessa i sexmånadersperioder mellan företrädare för Europeiska unionen och företrädaren för den associerade staten.

Deltagandet i den gemensamma kommittén ger de associerade staterna möjlighet att i god tid framföra eventuella farhågor om utvecklingen av Schengenregelverket, som måste antas av alla associerade stater, och om genomförandet av regelverket. Efter diskussionerna i den gemensamma kommittén antas de åtgärder som vidtagits för att utveckla Schengenregelverket av rådet och Europaparlamentet genom något av de beslutsförfaranden som fastställs i fördragen. De associerade staterna deltar alltså i utformningen av beslut men inte i beslutsfattandet.

Denna anslutning av eget slag till Schengenregelverket fick rådet att ingå avtal i form av en skriftväxling om de kommittéer som bistår kommissionen i utövandet av dess genomförandebefogenheter när det gäller genomförande, tillämpning och utveckling av Schengenregelverket, nedan kallade Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet .

I avtalet med Island och Norge påpekas att de båda länderna måste knytas till arbetet i dessa kommittéer för att säkerställa att de deltar i beslutsprocessen på det område som omfattas av associeringsavtalen. Europeiska gemenskapen åtog sig att förhandla fram lämpliga arrangemang för att knyta dessa länder till arbetet i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet när det finns ett behov av det .

När det gäller Schweiziska edsförbundet fastställs i en förklaring från kommissionen och i ett avtal i form av skriftväxling mellan rådet och Schweiziska edsförbundet att Europeiska gemenskapen uttryckligen åtar sig att förhandla fram lämpliga arrangemang för att knyta Schweiz till arbetet i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet.

När det gäller Furstendömet Liechtenstein fastställs i en förklaring som bifogats till associeringsprotokollet att Liechtenstein ska delta i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet.

Tills dess det avtal som omfattas av denna handling ingås deltar de associerade staterna på grundval av ovannämnda skriftväxling som observatörer i arbetet i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet.

Även om det finns två grundläggande avtal om associering till Schengenregelverket bör ett enda avtal ingås om de associerade staternas deltagande i arbetet i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet för att säkerställa överensstämmelse mellan och likabehandling av alla associerade stater.

Av effektivitetsskäl och för att undvika separata förhandlingar har Liechtenstein deltagit i förhandlingarna om deltagande i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet innan associeringsprotokollet har ingåtts. Avtalet om deltagande i arbetet i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet kommer inte att gälla Liechtenstein förrän den dag då protokollet träder i kraft.

Den 15 maj 2006 bemyndigades kommissionen att förhandla om ett avtal. Förhandlingarna med alla associerade stater inleddes dock inte förrän den 17 oktober 2008, eftersom Norge inte fick rätt att börja förhandla förrän 2008 och Schweiz begärde att förhandlingarna inte skulle inledas innan dess associeringsavtal hade trätt i kraft. Förhandlingarna slutfördes den 30 juni 2009 och utkastet till avtal paraferades.

Medlemsstaterna har informerats och rådfrågats genom arbetsgruppen för gränsfrågor och genom rådets Eftagrupp.

Den rättsliga grunden för avtalet är artikel 62, artikel 63.3, artikel 66 och artikel 202 tredje strecksatsen, i förening med artikel 300.2 och 300.3 i EG-fördraget.

RESULTATET AV FÖRHANDLINGARNA

Kommissionen anser att de mål som rådet fastställt i sina förhandlingsdirektiv har uppnåtts och att utkastet till avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet om dessa länders deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i samband med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket är godtagbart för gemenskapen.

Det slutliga innehållet i utkastet till avtal kan sammanfattas enligt följande:

Syfte och tillämpningsområde

I avtalet anges att de associerade staterna kommer att knytas till arbetet i de nuvarande och framtida kommittéer inom kommittéförfarandet som bistår kommissionen i frågor om Schengenavtalet som observatörer. Förteckningen över Schengenkommittéer inom kommittéförfarandet kommer att uppdateras regelbundet och offentliggöras i EUT.

I avtalet fastställs tydliga rättigheter och skyldigheter för att se till att de associerade staternas deltagande i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet blir effektivt. Enligt avtalet ska företrädarna för de associerade staterna få alla relevanta möteshandlingar när kommittén sammankallas till möte. De kan lämna synpunkter på en planerad åtgärd som innebär en utveckling av Schengenregelverket eller ta upp problem som de stött på vid tillämpningen av dessa åtgärder. De associerade staternas företrädare kommer dock inte att ha rösträtt i kommittéerna och ska lämna mötet när kommittén övergår till omröstning.

I enlighet med avtalet kommer kommissionen att informera de associerade staterna om alla rättsakter och åtgärder som innebär en utveckling av Schengenregelverket.

I avtalet fastställs att de associerade staterna självständigt beslutar om genomförandet av alla åtgärder som antas i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet om tillämpning och utveckling av Schengenregelverket, och sålunda bekräfta de regler som fastställs i de grundläggande associeringsavtalen.

I avtalet fastställs också att de associerade staterna ska lämna ett finansiellt bidrag till administrationskostnaderna för deras deltagande i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet. Resekostnaderna för de företrädare som deltar i kommittémötena kommer inte att ersättas.

Det bör understrykas att Republiken Islands, Furstendömet Liechtensteins och Konungariket Norges deltagande i den kommitté som bistår kommissionen i utövandet av dess genomförandebefogenheter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter[3] fastställs i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, medan Schweiziska edsförbundets deltagande i kommittén fastställs i den skriftväxling som bifogats associeringsavtalet med Schweiz.

Danmarks, Förenade kungarikets och Irlands särskilda ställning har beaktats i ingressen.

Förklaring

I den gemensamma förklaringen om Republiken Islands, Furstendömet Liechtensteins, Konungariket Norges och Schweiziska edsförbundets associering med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket betonas att förklaringen inte ska betraktas som ett rättsligt eller politiskt prejudikat för samarbete på något annat område mellan Europeiska gemenskapen och de länderna.

SLUTSATSER

Mot bakgrund av ovanstående föreslår kommissionen att rådet

- beslutar att avtalet undertecknas på gemenskapens vägnar och bemyndigar rådets ordförande att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på gemenskapens vägnar,

- godkänner, efter samråd med Europaparlamentet, det bifogade avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet om dessa länders deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i samband med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket

- Förslag till

RÅDETS BESLUT

om att på gemenskapens vägnar underteckna ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet om dessa länders deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i samband med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 62, artikel 63.3, artikel 66 och artikel 202 tredje strecksatsen i förening med artikel 300.2 första stycket andra meningen,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

1. Den 15 maj 2006 fick kommissionen tillstånd att inleda förhandlingar om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet om dessa länders deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i samband med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, och dessa förhandlingar har nu avslutats.

2. Avtalet, som paraferades den 30 juni 2009, bör undertecknas, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt, och den bifogade gemensamma förklaringen bör godkännas.

3. Detta beslut påverkar inte Förenade kungarikets ställning enligt det protokoll om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket[4].

4. Detta beslut påverkar inte Irlands ställning enligt det protokoll om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket[5].

5. Detta beslut påverkar inte Danmarks ställning, i enlighet med protokollet om Danmarks ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet om dessa länders deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i samband med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket och av den bifogade gemensamma förklaringen godkänns härmed på gemenskapens vägnar, med förbehåll för att avtalet ingås.

Texterna till avtalet och den gemensamma förklaringen bifogas detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska befullmäktigas att underteckna avtalet på gemenskapens vägnar, med förbehåll att det ingås.

Utfärdat i Bryssel

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

AVTAL

mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island, Furstendömet Liechtenstein, Konungariket Norge och Schweiziska edsförbundet om dessa länders deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter i samband med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket

EUROPEISKA GEMENSKAPEN,

och

REPUBLIKEN ISLAND, nedan kallad Island ,

FURSTENDÖMET LIECHTENSTEIN, nedan kallat Liechtenstein ,

KONUNGARIKET NORGE, nedan kallat Norge ,

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET, nedan kallat Schweiz ,

tillsammans nedan kallade de associerade staterna ,

MED BEAKTANDE AV avtalet av den 18 maj 1999 mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om villkoren för dessa båda länders associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, nedan kallat associeringsavtalet med Island och Norge,

MED BEAKTANDE AV det avtal som undertecknades den 26 oktober 2004 mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (nedan kallat associeringsavtalet med Schweiz ),

MED BEAKTANDE AV det protokoll som undertecknades den 28 februari 2008 mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (nedan kallat associeringsprotokollet med Liechtenstein ),

MED BEAKTANDE AV det avtal i form av skriftväxling som ingicks den 18 maj 1999 mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen i utövandet av dess genomförandebefogenheter,

MED BEAKTANDE AV det avtal i form av skriftväxling som undertecknades den 26 oktober 2004 mellan Europeiska unionens råd och Schweiziska edsförbundet om de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen i utövandet av dess genomförandebefogenheter,

MED BEAKTANDE AV förklaringen till associeringsprotokollet med Liechtenstein som undertecknades den 28 februari 2008 om deltagande i de kommittéer som bistår Europeiska kommissionen i utövandet av dess genomförandebefogenheter,

SOM BEAKTAR att nya rättsakter eller åtgärder i Schengenregelverket som antas av Europeiska gemenskapernas kommission, nedan kallad kommissionen , vid utövandet av dess genomförandebefogenheter, som varit föremål för de förfaranden som beskrivs i detta avtal, ska tillämpas samtidigt i Europiska unionen, Europeiska gemenskapen och dess berörda medlemsstater och i de associerade staterna.

SOM BEAKTAR behovet av att säkerställa tillämpningen och ett enhetligt genomförande av de nya rättsakter eller åtgärder i Schengenregelverket som kräver att de associerade staterna deltar i arbetet i de kommittéer som bistår kommissionen i utövandet av dess genomförandebefogenheter när besluten om rättsakter eller åtgärder som innebär en utveckling av Schengenregelverket fattas,

MED BEAKTANDE AV att associeringsavtalen inte innehåller detaljerade regler för de associerande staternas deltagande i arbetet i de kommittéer som bistår kommissionen i utövandet av dess genomförandebefogenheter när besluten om rättsakter eller åtgärder som innebär en utveckling av Schengenregelverket fattas,

MED BEAKTANDE AV att Republiken Islands, Furstendömet Liechtensteins och Konungariket Norges deltagande i den kommitté som bistår kommissionen i utövandet av dess genomförandebefogenheter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter[6] för närvarande fastställs i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, medan Schweiziska edsförbundets deltagande i kommittén fastställs i den skriftväxling som bifogats associeringsavtalet med Schweiz,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta avtal gäller de rättsakter och åtgärder för att ändra eller bygga vidare på Schengenregelverket som kommissionen har antagit genom att utöva sina verkställande befogenheter när det gäller genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket,

Artikel 2

1. De associerade staterna ska knytas till arbetet i de kommittéer som bistår kommissionen i utövandet av dess genomförandebefogenheter när det gäller genomförande, tillämpning och utveckling av Schengenregelverket, nedan kallade Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet , och som anges i bilaga 1 till detta avtal.

2. När en kommitté som bistår kommissionen i utövandet av dess genomförandebefogenheter inrättas genom en ny rättsakt som ändrar eller bygger på Schengenregelverket ska de associerade staterna knytas till arbetet i denna kommitté från och med den dag då den rättsakt genom vilken kommittén inrättas träder i kraft.

3. Förteckningen över Schengenkommittéer inom kommittéförfarandet ska uppdateras regelbundet och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning .

Artikel 3

1. De associerade staternas företrädare ska knytas till arbetet i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet på det sätt som beskrivs i denna artikel.

2. I Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet ska de associerade staterna ha möjlighet

- att förklara de problem de möter i samband med en särskild rättsakt eller åtgärd när det gäller genomförandet, tillämpningen eller utvecklingen av Schengenregelverket eller att reagera på de problem som andra delegationer möter, och

- att uttala sig i alla frågor som rör utformandet eller utvecklingen av bestämmelser som är av vikt för dem eller om genomförandet av sådana bestämmelser.

3. De associerade staterna ska ha rätt att lägga fram förslag i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet. Efter diskussion får kommissionen överväga sådana förslag i avsikt att lägga fram ett förslag eller ta ett initiativ.

4. De associerade staternas företrädare har inte rösträtt i kommittéerna och ska lämna mötet när kommittén övergår till omröstning.

5. När Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet sammankallas till möte ska de associerade staterna få tillgång till dagordningen, utkasten till de åtgärder som de ska yttra sig om och alla andra relevanta arbetsdokument samtidigt som EU:s medlemsstater.

6. Allmänheten ska ha tillgång till handlingar från Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet enligt samma principer och villkor som gäller för kommissionshandlingar[7].

7. Vid tillämpning av detta avtal och i samband med att procedurfrågorna inom Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet avgörs ska det hänvisas till denna artikel.

Artikel 4

När kommissionen utarbetar förslag om att ändra eller bygga vidare på bestämmelserna i Schengenregelverket ska den informellt rådfråga experter från de associerade staterna på samma sätt som den rådfrågar experter från Europeiska unionens medlemsstater, nedan kallade medlemsstaterna .

Artikel 5

1. Antagandet av nya rättsakter eller åtgärder i frågor som innebär en utveckling av Schengenregelverket ska förbehållas Europeiska unionens behöriga institutioner[8].

Om inte annat följer av punkt 3 gäller följande:

- De rättsakter eller åtgärder som anges i punkt 1 ska träda i kraft samtidigt för Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och berörda medlemsstater och för de associerade staterna, om inte annat särskilt föreskrivs i rättsakterna eller åtgärderna.

- Att varje associerad stat godtar de rättsakter eller åtgärder som avses i punkt 1 skapar rättigheter och skyldigheter mellan den associerade staten å ena sidan och Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och de av medlemsstaterna som är bundna av dessa rättsakter och åtgärder å andra sidan.

2. De associerade staterna ska underrättas om antagandet av de rättsakter eller åtgärder som avses i punkt 1 och på vilka de förfaranden som anges i detta avtal har tillämpats.

Kommissionens generalsekretariat ska underrätta de associerade staterna om antagandet av de rättsakter eller åtgärder som avses i punkt 1, med hänvisning till denna artikel, om antagandet av dessa rättsakter eller åtgärder anmäls till medlemsstaterna.

Om kommissionens generalsekretariat inte anmäler antagandet av de rättsakter eller åtgärder som avses i punkt 1 till medlemsstaterna, ska det generaldirektorat hos kommissionen som är ansvarigt för antagandet av rättsakterna eller åtgärderna med hänvisning till denna artikel underrätta de associerade staterna om antagandet av de berörda rättsakterna eller åtgärderna.

3. Varje associerad stat ska självständigt besluta om den ska godta innehållet i de rättsakter eller åtgärder som avses i punkt 1 och om den ska införliva dem i den nationella lagstiftningen. Dessa beslut ska meddelas rådet och kommissionen inom trettio dagar från kommissionens meddelande om de berörda rättsakterna eller åtgärderna.

För de associerade staternas godtagande av de rättsakter och åtgärder som avses i punkt 1 och följderna av att inte godta dem, gäller följande bestämmelser:

- Island och Norge – artikel 8 i associeringsavtalet med Island och Norge.

- Schweiz – artikel 7 i associeringsavtalet med Schweiz.

- Liechtenstein – artikel 5 i associeringsprotokollet med Liechtenstein.

Artikel 6

1. När det gäller administrationskostnaderna för genomförandet av detta avtal ska de associerade staterna lämna ett årligt bidrag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget i form av en procentandel av ett belopp på 500 000 euro, vilken bestäms på grundval av hur stor procentandel landets bruttonationalprodukt utgör av alla deltagande länders sammanlagda bruttonationalprodukt, med förbehåll för en årlig justering i förhållande till inflationen i Europeiska unionen.

Beloppet 500 000 euro ska anpassas genom skriftväxling om det krävs på grund av att antalet Schengenkommittéer inom kommittéförfarandet som de associerade staterna deltar i ändras eller på grund av att mötesfrekvensen ändras.

2. Resekostnaderna för de företrädare som deltar i möten i Schengenkommittéerna inom kommittéförfarandet ersätts inte.

Artikel 7

1. Generalsekreteraren vid Europeiska unionens råd ska vara depositarie för detta avtal.

2. Europeiska gemenskapen och de associerade staterna ska godkänna detta avtal i enlighet med sina egna förfaranden.

3. För att detta avtal ska träda i kraft krävs ett godkännande från Europeiska gemenskapen och minst en annan associerad stat.

4. Detta avtal ska träda i kraft mellan Europeiska gemenskapen och den berörda associerade staten den första dagen i den andra månaden efter det att godkännandeinstrumentet eller ratifikationsinstrumentet har deponerats hos depositarien.

5. När det gäller Liechtenstein träder detta avtal i kraft först när associeringsprotokollet med Liechtenstein har trätt i kraft.

Artikel 8

1. När det gäller Norge och Island ska detta avtal upphöra att gälla när de respektive associeringsavtalen med Norge och Island upphör att gälla.

2. När det gäller Schweiz ska detta avtal upphöra att gälla när associeringsavtalet med Schweiz upphör att gälla.

3. När det gäller Liechtenstein ska detta avtal upphöra att gälla när associeringsprotokollet med Liechtenstein upphör att gälla.

4. Depositarien ska meddelas om avtalet upphört att gälla.

Artikel 9

Detta avtal och den gemensamma förklaringen ska upprättas i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, isländska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, norska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Utfärdat i Bryssel den

På Europeiska gemenskapens vägnar

På Republiken Islands vägnar

På Furstendömet Liechtensteins vägnar

På Konungariket Norges vägnar

På Schweiziska edsförbundets vägnar

BILAGA 1

Förteckning över befintliga kommittéer som bistår Europeiska kommissionen i utövandet av dess genomförandebefogenheter när det gäller genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket:

- Den kommitté som inrättas genom rådets förordning (EG) nr 1683/95 av den 29 maj 1995 om en enhetlig utformning av visumhandlingar[9].

- Den kommitté som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)[10] och genom rådets beslut 2007/533/RIF av den 12 juni 2007 om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)[11]. Denna kommitté bistår Europeiska kommissionen även vid tillämpningen av följande rättsliga instrument:

- Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (VIS-förordningen)[12].

- Rådets förordning (EG) nr 1104/2008 av den 24 oktober 2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1 +) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)[13].

- Rådets beslut 2008/839/RIF av den 24 oktober 2008 om migrering från Schengens informationssystem (SIS 1 +) till andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II)[14].

- Den kommitté som inrättas genom rådets beslut 2004/201/RIF av den 19 februari 2004 om förfarandet för ändring av Sirenehandboken och rådets förordning (EG) nr 378/2004 av den 19 februari om förfarandet för ändring av Sirenehandboken[15] – för att bistå Europeiska kommissionen vid ändring av Sirenehandboken.

- Den kommitté som inrättas genom rådets beslut av den16 mars 2005 om inrättande av ett säkrat webbaserat informations- och samordningsnätverk för de myndigheter och liknande som hanterar migrationsfrågor i medlemsstaterna (2005/267/EG)[16].

- Den kommitté som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna)[17] – för att bistå Europeiska kommissionen på området yttre gränser.

- Kommittén Solidaritet och hantering av migrationsströmmar som inrättas genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 574/2007/EG av den 23 maj 2007 om inrättande av fonden för yttre gränser för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet[18].

- [p.m. Den kommitté som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning av den ... om införande av en gemenskapskodex för viseringar[19] – kallad viseringskommittén ].

DE AVTALSSLUTANDE PARTERNAS GEMENSAMMA FÖRKLARING OM ASSOCIERINGEN MED GENOMFÖRANDET, TILLÄMPNINGEN OCH UTVECKLINGEN AV SCHENGENREGELVERKET

De avtalsslutande parterna förklarar gemensamt att Republiken Islands, Furstendömet Liechtensteins, Konungariket Norges och Schweiziska edsförbundets associering med genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket inte ska betraktas som ett rättsligt eller politiskt prejudikat för samarbete på något annat område mellan Europeiska gemenskapen och dessa stater.[pic][pic][pic]

[1] EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

[2] EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

[3] EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

[4] EUT L 131, 1.6.2000, s. 43.

[5] EUT L 64, 7.3.2002, s. 20.

[6] EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

[7] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

[8] Vid den tidpunkt då detta avtal undertecknas antas dessa rättsakter eller åtgärder i enlighet med rådets beslut 1999/468 av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (EGT L 184, 17.7.1999, s. 23), senast ändrat genom beslut 2006/512/EG av den 17 juli 2006 (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

[9] EGT L 164, 14.7.1995, s. 1.

[10] EUT L 381, 28.12.2006, s. 4.

[11] EUT L 205, 7.8.2007, s. 63.

[12] EUT L 218, 13.8.2008, s. 60.

[13] EUT L 299, 8.11.2008, s. 1.

[14] EUT L 299, 8.11.2008, s. 43.

[15] EUT L 64, 2.3.2004, s. 5 och 45.

[16] EUT L 83, 1.4.2005, s. 48.

[17] EUT L 105, 13.4.2006, s. 1.

[18] EUT L 144, 6.6.2007, s. 22.

[19] EUT L ..., ..., s. ...