RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts

1. Inledande kommentarer

Detta är kommissionens första rapport till Europaparlamentet och rådet med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts. Rapporten upprättas i enlighet med artikel 318 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Enligt artikel 318 i EUF-fördraget ska kommissionen

”till Europaparlamentet och rådet även överlämna en rapport med utvärdering av unionens finanser på grundval av de resultat som uppnåtts, särskilt i förhållande till de uppgifter som Europaparlamentet och rådet lämnat enligt artikel 319.”

Enligt artikel 319 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet, på rekommendation av rådet, bevilja kommissionen ansvarsfrihet för budgetens genomförande. Enligt samma artikel ska rådet och Europaparlamentet i detta syfte granska de räkenskaper och redovisningar samt den utvärderingsrapport som avses i artikel 318 i EUF-fördraget, revisionsrättens årsrapport tillsammans med De granskade institutionernas svar på revisionsrättens iakttagelser och den förklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som krävs enligt artikel 287 i EUF-fördraget.

För att undvika dubbelarbete håller kommissionen på det sätt som förklaras längre fram i rapporten på att undersöka hur man skulle kunna anpassa de rapporter som krävs enligt olika förfaranden till varandra, med hänsyn till att såväl tidsfristerna som innehållet skiljer sig åt mellan utvärderingarna och arbetet med att bevilja ansvarsfrihet sker enligt olika tidslinjer och har olika innehåll. Arbetet måste ske progressivt och bygga vidare på de tidigare årens erfarenheter. Från och med beviljandet av ansvarsfrihet år 2011 försöker kommissionen att lägga utvärderingsrapporten i mitten av november varje år.

2. Inledning

Ett av huvudinslagen i artikel 318 i EUF-fördraget är att utvärderingsrapporten ska inriktas på unionens finanser med avseende på de resultat som uppnåtts inom de aktuella programmen. Som underlag till denna övergripande utvärdering av resultaten och effekterna gör kommissionen utvärderingar under och efter finansieringsprogrammets löptid för att analysera i vilken omfattning programmet har uppnått sina syften och för att mäta vilka effekter programmen haft i samhället.

Genomförandet av programmen kräver i den första etappen kapacitetsuppbyggnad och det kan ta flera år innan förändringarna börjar ta fart och ge större effekter, och därför fördelas utgifterna över flera år. Långsiktiga resultat framträder först efter en viss tid, och inte nödvändigtvis på ett enhetligt eller regelbundet sätt varje år.

För ett sunt beslutsfattande är det också viktigt att utvärderingen av resultaten och de därpå följande besluten bygger på utvecklingen över tiden istället för på uppgifter som inhämtas vid ett enda tillfälle. Tillräcklig och tillförlitlig information om ett givet programs resultat och effekter tenderar att finnas tillgängliga först flera år efter det att ett visst program avslutats.

Arbetet med att bevilja ansvarsfrihet för EU-budgetens genomförande sker däremot regelbundet varje år. Det är ett särskilt förfarande som används för att fixera ett definitivt resultat för varje års utgifter. Processen sker enligt en fast tidsplanering som gör att den kan för varje givet år i maj två år senare. Beviljandet av ansvarsfrihet inriktades dessutom tidigare huvudsakligen på utgifternas laglighet och korrekthet under året, även om ett bredare perspektiv håller på att utvecklas.

Det föreligger alltså inget ett-till-ett-förhållande mellan å ena sidan planeringen och omfattningen på utvärderingarna av stödprogrammen och å andra sidan beviljande av ansvarsfrihet för de årliga utgifterna. Europaparlamentets och rådets riktlinjer för att bevilja ansvarsfrihet för utgifter som uppstått under året står därför inte alltid i relation till stödprogrammets etapper och de utvärderingsresultat som tas fram vid ungefär den tidpunkten.

Många detaljuppgifter om utvärderingarna av resultaten och effekterna av EU:s olika finansieringsprogram finns redan tillgängliga genom enskilda utvärderingar och konsekvensbedömningar, i de årliga verksamhetsrapporterna[1], i den sammanfattande förvaltningsrapporten, verksamhetsberättelserna[2] och rapporten om uppföljningen av beslutet om beviljande av ansvarsfrihet och rekommendationerna, som alla offentliggörs varje år. Dessutom ska rapporten enligt artikel 318 i EUF-fördraget inte dubblera det utvärderingsarbete som ändå måste göras enligt den rättsliga grunden för EU:s olika program.

Därför har kommissionen övervägt huruvida den här utvärderingsrapporten verkligen varje år systematiskt bör ta upp verksamheten i alla program, eller istället år från år bör inriktas på de program där tillräckligt relevant och ny information blivit tillgänglig. Om man försöker utvärdera alla program som får EU-finansiering årligen skulle resultatet bli mycket omfattande och sakna fokus, samtidigt som man skulle upprepa information från tidigare rapporter om de program som inte väsentligt utvecklats sedan den förra rapporttillfället. Däremot skulle tydligare och bättre fokus uppnås om man istället inriktar rapporten på ett begränsat antal program varje år, med hänsyn till varje programs omfattning och tillgängliga och färska utvärderingsresultat samtidigt som man ser till att ett brett spektrum av ekonomiska sektorer täcks på medellång sikt.

För att undvika dubbelarbete och inleda den nya rapporteringen på ett bra sätt har kommissionen beslutat att inrikta den här utvärderingsrapporten på vissa politikområden. Rapporten omfattar de båda områdena utbildning och kultur samt forskning. Dessa områden framstår som lämpligast för denna första rapport eftersom de bidrar till huvudmålen i EU 2020-strategin och flaggskeppsinitiativen.[3] De omfattar stora utgifter, nära 8 miljarder under 2010. De är också goda exempel på när politiken genomförs på ett centraliserat sätt och inte tillsammans med medlemsstaterna. Under kommande år kommer kommissionen att rapportera om de huvudsakliga finansieringsprogram som genomförs med central förvaltning, delad förvaltning eller decentraliserad förvaltning och varje år kommer den att täcka ett urval från sådana områden som till exempel regionalpolitiken, någon av strukturfonderna, företag, skattepolitik, energi, rörlighet och transporter eller informationssamhället.

Att det finns sådana färska utvärderingsresultat som nämns längre fram i rapporten för de båda utvalda områdena gör dem mycket lämpliga för utvärdering, även om förberedelserna av den nya fleråriga budgetramen i år krävt sådan information för många andra finansieringsprogram också. Vissa år kommer tillgången på färska utvärderingsrapporter troligen att variera eftersom de så långt som möjligt görs för att stödja beslutsfattandet. Kommissionen strävar efter att anpassa kontrollerna och utvärderingarna till programplaneringscykeln. Det är därför troligt att fler utvärderingar kommer att vara tillgängliga när nya förslag står i begrepp att utarbetas, och att färre utvärderingar görs övriga år.

Enligt artikel 318 i EUF-fördraget borde utvärderingen av de båda utvalda politikområdena kopplas samman med de rekommendationer som lämnades i samband med att ansvarsfrihet för budgetgenomförandet 2009 beviljades, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förfrågningar. Men den myndighet som beviljar ansvarsfrihet gav inga särskilda riktlinjer för resultaten av den politik som förts i fråga om utbildning och kultur eller forskning i slutsatserna och rekommendationerna från 2009.

Följande avsnitt innethåller en beskrivning av programmen och därefter sammanfattas programmens roll och nuvarande målsättningar. Därefter behandlas de senaste utvärderingsresultaten, med avseende på i vilken mån programmen uppnått målsättningarna och givit förväntade effekter. Eftersom programmen fortfarande löper sammanfattas de huvudsakliga slutsatserna om de framsteg som hittills gjorts. Rapporten hänvisar ibland även till utvärderingar av tidigare program för att ge en rimligt uttömmande och sammanhängande situationsbeskrivning. En förteckning över referensdokument lämnas i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar.

3. Utbildning och kultur 3.1. Inledning

För politikområdet utbildning och kultur finns följande allmänna målsättningar:

(1) Öka nivån och relevansen på kompetens som bidrar till framgång och jämställdhet och ge alla unga studerande och forskare möjlighet att resa.

(2) Främja kreativiteten, dialogen mellan olika kulturer samt den kulturella och språkliga mångfalden samt lägga grunden till den sysselsättningsskapande potentialen i en kreativ ekonomi.

(3) Öka deltagandet, solidariteten och utbytet mellan människor, med särskild inriktning på ungdomar.

(4) Samarbeta med andra länder, regioner och internationella organisationer för att främja de europeiska värderingarna internationellt och stärka de mellanfolkliga kontakterna.

(5) De huvudsakliga finansieringsinstrument som används för att uppnå de allmänna målsättningarna har en sammanlagd budget på nära 14 miljarder euro för åren 2007–2013 som går till handlingsprogrammet för livslångt lärande, Europeiska institutet för teknik och innovation, åtgärder inom ramen för Marie Curie-programmet (inom ramen för särprogrammet "Människor" inom det sjunde ramprogrammet för forskning), Aktiv ungdom, Kulturprogrammet och programmet Media 2007. De bidrar även till flera av huvudinitiativen i Europa 2020-strategin (unga på väg, agendan för ny kompetens och nya arbetstillfällen, innovationsunionen, den digitala agendan för Europa samt den europeiska plattformen mot fattigdom) och även till framsteg med Europa 2020-strategins överordnade mål avseende utbildning.[4]

Programmens mervärde ligger i att åtgärderna är gränsöverskridande och kompletterar nationella och regionala insatser. Åtgärder på EU-nivå möjliggör dessutom en bredare spridning av resultaten, vilket kan bidra till ett bättre beslutsunderlag i EU-länderna och på annat håll.

3.2. Livslångt lärande

Handlingsprogrammet för livslångt lärande består av fem sektorsprogram:

(1) Comenius (grundskoleutbildning)

(2) Erasmus (högre utbildning)

(3) Leonardo da Vinci (yrkesutbildning)

(4) Grundtvig (vuxenutbildning)

(5) Det allmänna programmet och Jean Monnet-programmet (som stöder övergripande verksamhet, till exempel policysamarbete och innovation).

Handlingsprogrammet för livslångt lärande stöder studerandes, elevers och lärares rörlighet i alla utbildningssektorer för att ge dem möjlighet att delta i lärandet i en annan medlemsstats utbildningssystem. Enligt Europa 2020-strategin är den allmänna målsättningen att bidra till att utveckla EU som avancerat kunskapssamhälle med en hållbar ekonomisk utveckling, fler och bättre arbetsmöjligheter och bättre social sammanhållning.

Halvtidsutvärderingen år 2011[5] visade att handlingsprogrammet för livslångt lärande i stort sett erbjuder effektiva lösningar för målsektorernas behov. De åtgärder som genomförts anses medföra ett tydligt mervärde i förhållande till nationella insatser. Programmet anses antingen uppnå de flesta av målen eller så uppger man att genomförandet och resultaten visar på att programmet högst troligt kommer att uppnå målen. Vidare når programmet ut till sina huvudsakliga målgrupper. Utvärderingen visar att programmet ökar studenternas kompetens, anpasslighet och anställningsbarhet samt gör arbetsmarknaderna mer öppna och effektiva. Det stärker de anställdas fortbildning och effektiviteten i de europeiska utbildningssystemen.

Vidare visar halvtidsresultaten att 2,4 miljoner studerande utnyttjat underprogrammet Erasmus sedan år 1987, med en blygsam början och med en målsättning på 3 miljoner studerande till och med år 2013. Att utbytet har ett gott marknadsvärde bekräftas av över 40 % av arbetsgivarna, som anser att nyutexaminerade ungdomar med internationell erfarenhet är mer kompetenta än ungdomar utan sådan erfarenhet. Över 40 000 universitetsanställda utnyttjar programmet varje år.

Enligt halvtidsutvärderingen av handlingsprogrammet för livslångt lärande har över 77 000 människor kunnat studera eller undervisa i andra länder med hjälp av underprogrammen till Leonardo da Vinci-programmet. Av deltagarna i Leonardo da Vinciprogrammet för rörlighet anser 85 % att fortbildningen gynnat deras karriär.

Halvtidsutvärderingen visar att handlingsprogrammet för livslångt lärande har ett mervärde eftersom det ökar det europeiska inslaget i lärandet på alla områden via alla underprogram. Underprogrammet Erasmus för den högre utbildningen visar på ett mätbart mervärde på EU-nivå[6] som är långt mer än bara inspirerande och inflytelserikt.

Sammanfattningsvis är handlingsprogrammet för livslångt lärande både effektivt och verkningsfullt och målen är fortfarande relevanta. Tillämpningsproblem som kan förekomma beror huvudsakligen på negativa externa faktorer, till exempel bristande språkkunskaper bland potentiella deltagare. Underprogrammet Erasmus tar upp dessa frågor på det mest direkta sättet.

Halvtidsutvärderingen visar dock också tydligt att de olika underprogrammens resultat är varierande och att ambitionen i målsättningarna ibland inte står i proportion till de avsatta medlen, i synnerhet när det gäller underprogrammet Comenius. Programmet har alltför många särskilda målsättningar och operativa mål, något som ytterligare kan splittra den redan mångfacetterade karaktären på handlingsprogrammet för livslångt lärande. Vissa av de särskilda målsättningarna saknar tydlig koppling till de allmänna målen och målsättningarna överlappar i vissa fall varandra. Resultaten utgjorde viktig feedback till stöd för en enhetlig utformning av programförslaget ”Erasmus för alla”.

3.3. Europeiska institutet för teknik och innovation

Det nyligen inrättade Europeiska institutet för teknik och innovation syftar till att integrera högre utbildning, forskning och innovation. Prioriteringen är att överföra långsiktig innovation till kommersiell användning, i synnerhet med hjälp av nyetablerade företag och spin-off-företag.

De första kunskaps- och innovationsgrupperna som fick stöd från Europeiska institutet för teknik och innovation började arbetet 2010 men fick 75 % av sin finansiering från andra källor. Den första utvärderingen bekräftade att Europeiska institutet för teknik och innovation i stort sett uppfyllt de huvudsakliga operativa målsättningarna i inledningsetappen, även om vissa förseningar uppkommit på grund av arbetets komplexitet.[7]

Utvärderingen visade också att Europeiska institutet för teknik och innovation i detta tidiga skede fortfarande arbetar på att bli en förebild. Institutet måste ännu skaffa sig tillräcklig erfarenhet och kunskaper om alla sina ansvarsområden. Det framkom också att man ännu kan förbättra deltagandet från välrenommerade universitet och innovationscentrum samt komplementariteten mellan Europeiska institutet för teknik och innovation och andra EU-program. Man borde också förtydliga metoden och kriterierna för hur man väljer ut deltagare. Utvärderingsresultaten låg till grund för kommissionens förslag nyligen om ändring av förordningen om Europeiska institutet för teknik och innovation (förordning (EG) nr 294/2008) och en handlingsplan kommer att utarbetas mot bakgrund av utvärderingsresultaten.

3.4. Åtgärder inom Marie Curieprogrammet[8]

Åtgärder via Marie Curieprogrammet till stöd för forskares rörlighet och utbildning finansieras via det särskilda programmet Människor inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning. Den färska halvtidsrapporten av sjunde ramprogrammet visar att det särskilda programmet Människor hittills verkar framgångsrikt och att de åtgärder som vidtas är väl strukturerade och balanserade. Åtgärderna utgör ett viktigt riktvärde för arbetsförhållandena och anställningsnormerna för forskare inom EU. Det rekommenderades att inga nya stödområden skulle införas under de återstående åren för sjunde ramprogrammet för forskning.

3.5. Programmet Aktiv ungdom

Inom ramen för Europa 2020-strategin ska programmet Aktiv ungdom främja ungdomars möjligheter att studera utomlands och öka deras anställningsbarhet över gränserna, tillsammans med deras personliga utveckling och entreprenörsandan. Enligt halvtidsutvärderingen av programmet Aktiv ungdom har över 500 000 ungdomar deltagit i projekt som finansieras via programmet sedan 2007.[9] Fram till år 2011 hade över 130 000 ungdomspass och intyg om informellt lärande utfärdats, vilket bättre dokumenterar de nya kompetenser som är avsedda att öka anställningsmöjligheterna.

Halvtidsutvärderingen bekräftar programmets mervärde. Det hjälper ungdomar med begränsade möjligheter, vilket är unikt jämfört med andra program. Av deltagarna anser 95 % av ungdomarna att de lärt sig att kommunicera bättre med människor som talar andra språk och 66 % tror att deras möjligheter att få jobb ökat tack vare det samfinansierade projektet. Utvärderingen och kontroller som gjorts på senare tid[10] bekräftar att programmet faktiskt förbättrar ungdomarnas samhällsengagemang.

Det har dock också framkommit att alltför många mål och åtgärder givit programmet bristande fokus och sammanhang. Ramen för det planerade särskilda programmet Erasmus för alla ger en möjlighet att gruppera och se över de nuvarande målsättningarna för att göra dem mer enhetliga och sammanhängande.

3.6. Kultur

Kulturprogrammet ska främja gränsöverskridande rörlighet för personer som arbetar inom kultursektorn, främja gränsöverskridande rörlighet av kulturell och konstnärlig produktion och främja dialogen mellan kulturer.

Programmets huvudsakliga mervärde är att öka medvetenheten om det gemensamma europeiska kulturarvet, dialogen mellan kulturer, bevarandet och främjandet av den europeiska kulturens mångfald och rikedom samt den gränsöverskridande rörligheten för konstnärer och kulturarbetare samt deras verk. I enlighet med Europa 2020-strategin bidrar de kulturella och kreativa sektorer som får EU-stöd (t.ex. Europeiska kulturhuvudstäder, översättning av skönlitteratur, EU-priser mm) till innovationen, sysselsättningen, den lokala och regionala utvecklingen och den sociala sammanhållningen.

Bara under 2010 flyttade nära 20 000 artister och kulturarbetare mellan medlemsstaterna med hjälp av gränsöverskridande samarbetsprojekt och tusentals verk cirkulerade inom EU tack vare det lämnade stödet. Detta gav miljoner européer tillgång till europeiska kulturella verk. Som ett exempel kan nämnas att 25 miljoner människor besökte över 22 600 lokaler som öppnades för allmänheten under 2010 inom ramen för de europeiska kulturarvsdagarna som samfinansieras via programmet.

Halvtidsutvärderingen visar att programmet har en unik roll för att stimulera det gränsöverskridande samarbetet, främja det ömsesidiga lärandet och professionalismen i sektorn samt öka allmänhetens tillgång till andra europeiska länders konstverk..[11]

Utvärderingen visade dock också att det nuvarande programmets tre specifika målsättningar bör anpassas till projektledarnas faktiska behov. Erfarenheterna från samarbetsprojekten visade också på tydliga problem med hur programmets mål ska förstås, utformas och främjas. Också själva programförvaltningen kan förbättras ytterligare med avseende på IT-systemen. Med utgångspunkt i dessa erfarenheter har man försökt anpassa kommissionens förslag om ett kommande ramprogram för ett kreativt Europa försökt till de utmaningar som den kulturella och kreativa sektorn i Europa idag står inför.

3.7. Media 2007

Enligt Europa 2020-strategin är huvudsyftet med Mediaprogrammet att öka den Europeiska audiovisuella sektorns konkurrenskraft. Programmet stöder utbildning och nätverkssamarbete för yrkesverksamma och utvecklingen av gränsöverskridande rörlighet för europeiska filmer och audiovisuella produktioner. Mediaprogrammets nya garantifond för produktion ger europeiska audiovisuella producenter lättare tillgång till finansiering. Media Mundusprogrammet stöder samarbetet mellan yrkesverksamma inom EU och länder utanför EU.

Kommissionen uppskattar att hävstångseffekten från Mediaprogrammets garantifond för produktion kommer att leda till att över 100 miljoner euro lånas ut till filmproducenter. Kring 300 nya filmer får stöd från Mediaprogrammets utvecklingsdel varje år, och 50 % av de europeiska filmer som går upp på bio får stöd från Mediaprogrammets distributionsdel. Varje euro som investeras via Mediaprogrammet 2007 beräknas generera 6 euro från privata finansiärer och ge en multiplikatoreffekt på 14 i finansieringen av biograferna.

Halvtidsutvärderingen av Mediaprogrammet 2007 dras slutsatsen att programmet uppnått sitt huvudsyfte. Det bidrar väsentligt till att främja den kulturella mångfalden i Europa. Utvärderingen bekräftade att de samfinansierade åtgärderna är effektiva och ger ett mervärde jämfört med de nationella insatserna. Utvärderingarna av Media Plus och MEDIA 2007 visar att dessa program bidrar till en jämnare produktion av audiovisuella verk i europeiska länder med olika produktionskapacitet på det audiovisuella området.[12]

Halvtidsutvärderingen visade dock också på en bristande verkan i Mediaprogrammets stöd till radio- och TV-bolag och för utvecklingen av interaktivt arbete online och offline. Ansträngningar görs för att anpassa Mediaprogrammet, men programmets traditionella interventionskanaler gör det i viss mån illa anpassat till de föränderliga behoven i sektorn. Kommissionen vill avhjälpa detta inom ramen för det kommande programmet för ett kreativt Europa.

4. Forskning[13] 4.1. Inledning

I enlighet med fördraget, Europa 2020-strategin och huvudinitiativet innovationsunionen[14] har den europeiska forskningspolitiken följande tre huvudsakliga målsättningar:

(1) Utveckla en ekonomi som bygger på kunskap och innovation.

(2) Uppbåda och samordna forsknings- och innovationsinsatser i lämplig skala för att hantera sådana samhällsförändringar som klimatförändringar, energi- och resurseffektivitet, hälsa och en åldrande befolkning.

(3) Stärka kunskapsbasen och spetsforskningen i Europa.

Sjunde ramprogrammet för forskning är EU:s främsta politiska verktyg på forskningsområdet och programmet har en sammanlagd budget på över 50 miljarder euro.[15]

Sjunde ramprogrammet för forskning investerar i och främjar ledande högklassig forskning. Sjunde ramprogrammet genomförs med hjälp av fyra särskilda program: Samarbete, Idéer, Människor[16] och Kapacitet.

Det särskilda programmet Samarbete finansierar gemensamma forskningsprojekt som genomförs av gränsöverskridande konsortier för näringslivet och universitetsvärlden och som grupperas kring tio teman, nämligen hälsa; mat, jordbruk och fiske samt bioteknik; informations- och kommunikationsteknik; nanovetenskap, nanoteknik, material och ny produktionsteknik; energi; miljö (däribland klimatförändringar); transport (däribland flygteknik); socioekonomisk vetenskap och humaniora; rymdteknik; säkerhet.[17]

Det särskilda programmet Idéer finansierar enskilda och grupper som ägnar sig åt banbrytande forskning på nya vetenskapliga och tekniska utvecklingsområden. Programmet genomförs av Europeiska forskningsrådet. Forskningsrådet inrättades för att stärka kompetensen, dynamiken och kreativiteten samtidigt göra Europa mer attraktivt för forskningsprojekt som drivs av best investigator-principen.

Det särskilda programmet Kapacitet finansierar åtgärder som ska förbättra Europas forskningsinfrastruktur och de små och medelstora företagens forskningskapacitet. Det omfattar även mindre program för vetenskapen i samhället, kunskapsregioner, forskningspotential, internationellt samarbete och en sammanhållen utveckling av forskningspolitiken.

Under sjunde ramprogrammets första fyra år (2007–2010) gjordes 245 förslagsomgångar vilka resulterade i 59 140 förslag[18] från kring 312 600 sökande. Av dessa valdes kring 12 500 förslag ut, med cirka 69 300 deltagare, för vidare förhandling om finansiering med sammanlagda EU-bidrag på 20,4 miljarder euro enligt planerna.[19]

Under 2010 kom 35 % av deltagarna i de förslag som valdes ut från gymnasie- eller högskolesektorn, huvudsakligen från universitet. Av deltagarna kom 27 % från näringslivet medan forskningsorganisationerna stod för ytterligare 24 % av deltagarna.

Kommissionen ägnar särskild uppmärksamhet åt finansieringen till små och medelstora företag inom ramen för det särskilda programmet för samarbete, med tanke på målet på 15 % i beslutet om det sjunde ramprogrammet för forskning.[20] Samarbetsprogrammet inriktas på små och medelstora företags deltagande och strax över 14 % av programmets budget gick till små och medelstora företag. Eftersom särskilda förslagsomgångar för små och medelstora företag planeras i arbetsprogrammen för 2011 och 2012 bör målet på 15 % vara uppnått innan sjunde ramprogrammet löper ut år 2013.

Att ramprogrammet har en stark internationell prägel framgår av att 169 länder deltar i forskningsverksamheten inom ramen för sjunde ramprogrammet.

Sjunde ramprogrammet för forskning löper från 2007 till år 2013. De här framlagda uppgifterna bygger på den halvtidsutvärdering av ramprogrammet som gjordes 2010 och på den något mer omfattande slututvärderingen av sjätte ramprogrammet för forskning som gjordes 2009.

4.2. Sjätte och sjunde ramprogrammet för forskning

Den slutliga utvärderingen av sjätte ramprogrammet för forskning visar att ramprogrammet är en kraftfull katalysator för forskning och utveckling i Europa som bara kunde ha uppnåtts med hjälp av åtgärder på EU-nivå. Verksamheten inom ramen för sjätte ramprogrammet anses ha skapat ett europeiskt mervärde och även i allmänhet ha bidragit till ökad industriell konkurrenskraft, skapat nätverkssamarbete och stärkt kunskapsinfrastrukturen i Europa.[21]

Ramprogrammets övergripande resultat anses i synnerhet vara lyckade eftersom de skapat högklassiga projekt med mycket kompetenta forskare och konsortier med god förvaltning. De har bidragit till forskarnas ökade rörlighet och till att göra forskningsgrupperna mer internationellt sammansatta. Detta har ökat kapaciteten att bedriva internationellt konkurrenskraftig forskning som är banbrytande för vetenskapen och tekniken på områden av stor betydelse för samhället i stort och för näringslivet.

Områden som kan förbättras är till exempel målet med 40 % kvinnliga deltagare, som långt ifrån uppnåtts och som är särskilt utmanande eftersom bara cirka 30 % av forskarna inom EU är kvinnor. Kvinnor är också underrepresenterade i de högre skikten, även om en gradvis förbättring förväntas över tiden.

Trots medvetenheten om vikten av att såväl stora företag som små och medelstora företag deltar i forskningen, för att överbrygga klyftan mellan forskningsresultaten och innovationen har näringslivsdeltagandet minskat både med avseende på finansieringsandelen och med avseende på antalet deltagare. Näringslivets deltagande har minskat från 39 % inom det fjärde ramprogrammet till 31 % inom det sjätte ramprogrammet och står i dagsläget för bara 25 % i det sjunde ramprogrammet för forskning. Det finns fortfarande tecken på att småföretagen lättare avskräcks av de komplicerade förfarandena och förseningar med avtalen. Detta är fallet trots att man väntar sig ökat deltagande från näringslivet i samband med de gemensamma teknikinitiativen, som utvecklas långsamt.

Men det sjunde ramprogrammet för forskning anses i utvärderingen dock ha skapat och bidragit till en rad nätverk mellan många nationella forskningscentrum, ge forskare nya möjligheter och komplettera befintlig finansiering till exempel via finansieringsinstrument för riskdelning. Programmet bekräftas ha främjat gemensam forskning med stark internationell prägel med 169 deltagande länder från hela världen.[22] Oavsett om man ser till antalet deltagande forskare, gruppernas geografiska spridning eller spännvidden på de ämnen som ingår framgår det av utvärderingen att sjunde ramprogrammet har en imponerade bredd.[23]

I halvtidsutvärderingen av sjunde ramprogrammet framhölls även att ramprogrammet är ett forsknings- och utvecklingsprogram före marknadsintroduktion men ändå har vissa huvudinslag som stöder den innovation och kapacitet som bidrar till näringslivets och marknadens effektivitet. Det hänvisas till hur forskningsgrupper från olika länder och områden samarbetar vilket är ett tydligt drag i dynamiska innovationssystem. Detta bidrar till ett tillämpningsinriktat tvärfackligt samarbete mellan deltagare från näringslivet, forskningssamfundet och läroanstalter.[24]

Utvärderingarna visar att programmet genomförs korrekt och att väsentliga förbättringar av utvärderingen av ramprogrammet gjorts på senare år[25] och att förslagsomgångarna utvecklats och handlagts effektivt och att förfarandena gjort att medlen kunnat tilldelas inom rimlig tid på ett opartiskt sätt.[26]

Samtidigt visar utvärderingarna av ramprogrammet på ett starkt behov av ytterligare insatser för att förenkla programmet, och en rad problem med det komplexa arbetssättet tas upp. Den slutliga utvärderingen av sjätte ramprogrammet för forskning visar att ramprogrammet fortfarande drogs med en omfattande administration. Experterna har framhållit att detta är särskilt belastande för nya deltagare – oavsett om det rör sig om små och medelstora företag, unga forskare, deltagare från nya medlemsstater eller från länder utanför EU.[27]

Två år senare visade den halvtidsutvärdering av sjunde ramprogrammet som gjordes 2010 att flera av de förändringar som gjorts i sjunde ramprogrammet välkomnades av forskningssamfundet som otvetydiga framgångar, däribland det enhetliga registreringssystemet, det elektroniska ansökningssystemet EPSS och sänkta revisionskrav. Experterna anser dock att de bristande framstegen i arbetet med vissa kända problem är en besvikelse.[28]

4.2.1. Programmet Samarbete

Programmet Samarbete är en av de huvudsakliga offentliga finansieringskällorna för gränsöverskridande samarbete inom EU som ger europeiskt mervärde. De utvärderingar som hittills gjorts framhåller hur viktigt programmet är för att skapa nätverk inom Europa. Halvtidsutvärderingen av sjunde ramprogrammet drar slutsatsen att samarbetsprojekt utgör kärnan i området för europeisk forskning och att sjunde ramprogrammet överbrygger klyftorna mellan de nationella forskningsinsatserna, bidrar till att uppnå kritisk massa och mervärde på många områden. Många av forskningsinsatserna inom ramen för sjunde ramprogrammet anses troligen inte ha genomförts utan EU-finansiering.[29]

En av de huvudsakliga slutsatser som kan dras av arbetet med forskningsnätverkens verksamhet och deras bildande är att ramprogrammet varit avgörande för att stimulera en ökad kunskapsdelning. En undersökning visar att sjätte ramprogrammet för forskning underlättade inrättandet av det europeiska området för forskning genom att öka integrationen och samordningen av forskningen över hela Europa vilket lett till ökad konkurrenskraft. Undersökningen framhåller de stora förändringarna i både attityder och beteende som ägt rum bland många av de forskare som deltagit i sjätte ramprogrammet, i synnerhet en större öppenhet för internationell kunskapsdelning och samarbetsprojekt.[30]

En av slutsatserna i utvärderingen av sjunde ramprogrammet är att det huvudsakliga mervärdet av samarbetsprojekt inom hälsoforskningen uppkommit med hjälp av samarbete över gränserna, integration av olika verksamheter och deltagare i olika projekt och en koncentration av de europeiska insatserna på färre men viktigare prioriteringar. Utvärderingen tyder också på att forskningen om transport inom ramen för sjunde ramprogrammet blivit både starkare och bredare i förhållande till utmaningarna, däribland integrationen av olika transportmedel, betydelsen av infrastrukturer och användarmönster. Kombinerade transporter på väg, järnväg, med flyg eller till sjöss anses ge stort europeiskt mervärde eftersom de nationella programmen sällan inriktas på dessa frågor. Utvärderingen av sjunde ramprogrammet visar också på att samarbetsprogrammet utvecklar de mindre medlemsstaternas potential och kapacitet att delta och samverka.

4.2.2. Programmet Idéer

Halvtidsutvärderingen av sjunde ramprogrammets särskilda program Idéer visar att kompetensprincipen i projekturvalet till största delen uppfylldes, i synnerhet eftersom ledande forskare fått finansiering, kvaliteten på förslagen i allmänhet var hög och det förekom god konkurrens om finansieringen. Det framhölls att Europeiska forskningscentret lyckats dra till sig och finansiera forskning i världsklass som spelar en viktig roll för att förankra forskningsbegåvningar i EU.

Finansieringen av en rad olika forskardrivna konkurrenskraftiga forskningsförslag bedöms ha givit Europeiska forskningscentret möjlighet att finansiera forskning som både är direkt relevant för EU:s politiska behov och som har potential att lösa framtida behov. De resultat som nåtts i forskningsprojekt som finansierats av Europeiska forskningscentrumet anses av forskningssamfundet vara banbrytande och exceptionellt framgångsrika.

4.2.3. Programmet för kapacitet

Tillgängliga uppgifter visar att sjunde ramprogrammet för forskning har ökat kapaciteten för forskning och kunskap på hög nivå i Europa genom att erbjuda ett nav för nätverkssamarbete för över 500 nationella forskningsinfrastrukturer[31] på olika områden och erbjuda utbildning och fortbildning på hög nivå för unga forskare tack vare samarbete som uppkommit inom ramen för forskningsinfrastrukturerna. Dessa strukturer som fått stöd från sjunde ramprogrammet anses ha påverkat den europeiska konkurrenskraften eftersom de skapat drivbänkar för innovationen och givit näringslivet möjligheter på forskningsmarknaden.[32]

5. Slutsatser

Kommissionen har i denna rapport som avges i enlighet med artikel 318 i EUF-fördraget försökt att ge en överblick av de huvudsakliga resultaten i de senaste utvärderingarna av de olika etapperna av de båda huvudområdena för EU-bidragen, nämligen utbildning och kultur respektive forskning.

Rapporten inriktas huvudsakligen på de resultat och effekter som uppnåtts med hjälp av EU-finansieringen enligt de senaste och mer uttömmande utvärderingarna av de utvalda programmen och åtgärderna, som ibland kompletterats av hänvisningar till tidigare utvärderingsresultat. Rapporten ger en överblick av de främsta resultaten enligt de senaste utvärderingarna av de utvalda programmen, jämfört med de närmare rapporter och övriga handlingar som redan finns tillgängliga avseende specifika delar av programmen.

Rapporten avser utbildning och kultur respektive forskning med tanke på kopplingen till huvudmålen i Europa 2020-strategin och flaggskeppsinitiativ, tillgänglig information om framsteg och utvärderingar samt centraliserad förvaltning. Rapporten bygger på närmare uppgifter från de många olika källor som anges i texten. Den försöker ge en överblick av målsättningarna för de program som får EU-finansiering och deras effekter och resultat utifrån vilket skede programmet befinner sig i och när de relevanta utvärderingarna gjorts.

När det gäller utbildning och kultur visar rapporten att den befintliga finansieringen beroende på vilken etapp genomförandet är i uppvisar goda resultat när det gäller påtagliga framsteg och när det gäller att nå eller sannolikt kunna nå de flesta av programmens målsättningar. Rapporten ger vidare flera konkreta exempel på mervärde som skapats till exempel genom gränsöverskridande aspekter, gränsöverskridande samarbete och bredare spridning av kunskaperna eller genom hävstångseffekter till exempel i fråga om Mediaprogrammet 2007. Rapporten tar även upp områden som kan förbättras, till exempel behovet av att definiera och fokusera målen eller förbättra förvaltningen, vilka är frågor som lösts i förslagen till uppföljningsprogram.

När det gäller forskning visar rapporten att ramprogrammen redan har givit eller håller på att ge förväntade resultat. Ramprogrammen uppfattas som kraftfulla katalysatorer för forskning som bara kan genomföras på EU-nivå. De anses också skapa ett europeiskt mervärde, öka den industriella konkurrenskraften, nätverkssamarbetet och stärka kunskapsinfrastrukturen i Europa. Det sjunde ramprogrammet för forskning innebär ett betydande bidrag till vetenskapen i Europa och utvecklingen av ett europeiskt område för forskning med en stor och imponerande räckvidd. Rapporten tar även upp vad som ytterligare kan förbättras, nämligen de ytterligare ansträngningar som krävs för att förenkla och genomföra ramprogrammet. Arbete i denna riktning har inletts i samband med utformningen av de nya program som förberetts inom ramen för den nya budgetramen, bland annat i förslaget till programmet Horisont 2020.

Genom att rapporten varje år inriktas på ett begränsat antal program där relevanta utvärderingar gjorts kan man på medellång sikt gå igenom en rad olika finansieringsprogram som förvaltas enligt olika förvaltningsmetoder.

De utvärderingar som den här rapporten hänvisar till har också använts i samband med utarbetandet av förslag inom ramen för den nya fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020. Erfarenheterna av utvärderingsarbetet används också vid utformningen av kommande utvärderingar, för att förbättra metoderna och resultaten. Kommissionen kommer att arbeta för ökad samordning, informationsutbyte och sammanhållning såväl inom kommissionen som mellan medlemsstaterna i fråga om planeringen, organisationen och användningen av kontroller och utvärderingar inom ramen för nästa budgetram.

I rapporten väcker kommissionen även frågan om rapportens funktion och tidsram i fråga om det årliga förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för budgetens genomförande, eftersom utvärderingsarbetet avser andra tidsramar och perioder än de specifikt årliga som processen för ansvarsfrihet inriktas på.

Kommissionen undersöker hur innehållet kan utvecklas vidare, med hänsyn till kriterierna i artikel 318 i EUF-fördraget och de intresseområden som Europaparlamentet och rådet nämnt, och kommissionen är redo att anpassa rapporten mot bakgrund av Europaparlamentets och rådets kommentarer till denna rapport.

[1] Alla generaldirektörer eller avdelningschefer ska lämna in en årlig verksamhetsrapport till sin institution, tillsammans med uppgifter om förvaltning och ekonomi. Rapporten redogör för hur de huvudsakliga målsättningarna och kärnverksamheten vid generaldirektoratet eller avdelningen uppnåtts med hänsyn till de motsvarande tillgängliga resurserna.

[2] Verksamhetsberättelserna är det huvudsakliga underlaget för de resurser som kommissionen begär i budgetförslaget. De ger upplysningar om de resurser i form av personal och budget som tilldelas varje verksamhet samt därmed sammanhängande målsättningar, indikatorer och resultat. Huvudsakliga framgångar och utvärderingsresultat ingår också. De motiverar därför kommissionens budgetförslag när det gäller prestation (mål, indikatorer, utvärderingar och resultat) och beskriver de fördelar som deltagarna i EU-programmen åtnjuter.

[3] KOM(2010) 2020 slutlig

[4] Minska antalet elever som slutar skolan i förtid till under tio procent bland ungdomar i åldern 18–24 till år 2020 (gränsen sänktes från 17,6 % år 2000 till 14,4 % år 2009). Öka antalet personer med universitetsexamen till minst 40 % av alla i åldern 30–34 år till år 2020 (målet höjdes från 22,4 % år 2000 till 32,3 % år 2009).

[5] Halvtidsutvärdering år 2011 av handlingsprogrammet för livslångt lärande (2007–2013), http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/llpreport_en.pdf [ej översatt till svenska].

[6] Närmare upplysningar om mervärdet på EU-nivå finns i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar om mervärdet med EU:s budget SEK(2011) 867 [ej översatt till svenska] som åtföljer dokumentet KOM(2011) 500: En budget för Europa 2020.

[7] Utvärdering år 2011 av Europeiska institutet för teknik och innovation: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/education/2011/eitreport_en.pdf.

[8] Trots att åtgärder inom ramen för Marie Curieprogrammet ingår i programmet Människor, som finansieras via det sjunde ramprogrammet för forskning räknas de in i politikområdet utbildning och kultur i enlighet med den verksamhetsbaserade budgeteringen, varför de rapporteras under denna rubrik.

[9] Halvtidsutvärdering år 2011 av programmet aktiv ungdom: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/youth/2011/interimreport_en.pdf.

[10] Undersökningar av programmet aktiv ungdom: http://ec.europa.eu/youth/focus/doc/monitoring_survey/report_monitoring_survey_2011.pdf.

[11] Halvtidsutvärdering år 2011 av det särskilda programmet för kultur (2007-2013): http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/progreport_en.pdf.

[12] Halvtidsutvärdering år 2010 av Mediaprogrammet 2007: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/media_en.pdf. Slutlig utvärdering år 2007 av programmen Media Plus och Media utbildning: http://ec.europa.eu/culture/media/programme/docs/overview/evaluation/reports/media%20plus/rapport_finale_m_plus.pdf.

[13] Detta avsnitt inriktas på forskningsverksamhet inom ramen för avdelning 8 (Forskning) i den allmänna budgeten. Verksamhet inom ramen för sjunde ramprogrammet för forskning som ingår i andra politikområden enligt den verksamhetsbaserade budgeteringen har inte beaktats.

[14] SEK(2010) 1161 [ej översatt till svenska].

[15] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013), EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

[16] Hur målen för Marie Curieprogrammet uppnåtts rapporteras under rubriken utbildning och kultur eftersom programmet sedan 2010 förvaltas av generaldirektoratet för utbildning och kultur.

[17] Delar av programmet för samarbete (rymdteknik och säkerhet) förvaltas av generaldirektoratet för näringsliv medan generaldirektoratet för informationssamhället och medier ansvarar för förvaltningen av IKT-delen.

[18] Siffrorna avser godtagbara förslag och inte förslag från den första omgången i den förslagsinfordran i två etapper som gjordes.

[19] Dessa sifferuppgifter samt siffrorna i de tre följande styckena har hämtats ur den fjärde utvärderingsrapporten av sjunde ramprogrammet för forskning: Fourth FP7 Monitoring Report - Monitoring Report 2010: http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring.

[20] Syftet är att se till att minst 15 procent av programfinansieringen går till små och medelstora företag.

[21] Utvärdering av det sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling 2002–2006: http://ec.europa.eu/research/reports/2009/pdf/fp6_evaluation_final_report_en.pdf.

[22] Halvtidsutvärdering av det sjunde ramprogrammet: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf.

[23] Halvtidsutvärdering av det sjunde ramprogrammet: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf.

[24] Halvtidsutvärdering av det sjunde ramprogrammet: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf.

[25] Slutlig utvärdering av det sjätte ramprogrammet för forskning, s. vii.

[26] Halvtidsutvärdering av det sjunde ramprogrammet, s. 7.

[27] Slutlig utvärdering av det sjätte ramprogrammet för forskning, s. 36.

[28] Halvtidsutvärdering av det sjunde ramprogrammet, s. 56–57.

[29] Halvtidsutvärdering av det sjunde ramprogrammet: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp7_interim_evaluation_expert_group_report.pdf.

[30] Rapport till kommissionen [ej översatt till svenska]: "NetPact: Structuring effects of Community research. The impact of the RTD Framework Programme on network formation. Final report to the European Commission": http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp6-evidence-base/evaluation_studies_and_reports/evaluation_studies_and_reports_2009/structuring_effects_of_community_research_-_the_impact_of_the_framework_programme_for_rtd_on_network_formation.pdf#view=fit&pagemode=none.

[31] En del forskningsinfrastrukturer inom det särskilda programmet för kapacitet, nämligen IKT-baserade forskningsinfrastrukturer (e-infrastrukturer) förvaltas av generaldirektoratet för informationssamhället och medier.

[32] Fotkis C. (2010) "FP7 Interim Evaluation: Analyses of FP7 supported research infrastructures initiatives in the context of the European Research Area" [ej översatt till svenska] finns att tillgå: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7-evidence-base/experts_analysis/c.%20fotakis_-_research_infrastructure.pdf#view=fit&pagemode=none.