Europeiska gemenskapernas årsredovisning

för verksamheten under budgetåret 2001

(i enlighet med artiklarna 78 och 81 i budgetförordningen av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 762/2001 av den 9 april 2001)

Volym IV

Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och konsoliderade årsredovisningar

(2002/C 296/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

>Plats för tabell>

UTVECKLINGEN AV EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÄKENSKAPER

De offentliga räkenskaperna har, som informationssystem, avsevärt utökat sina mål från en enkel registrering av hur budgeten genomförs mot en mer dynamisk och omfattande bearbetning som visar de ekonomiska och finansiella konsekvenserna samt följderna för tillgångarna.

Under senare år har behov uppstått av att utveckla Europeiska gemenskapernas räkenskaper från ett redovisningssystem som är koncentrerat på att endast beskriva budgetens utgifts- och inkomsttransaktioner enligt kassaprincipen till en periodiserad redovisning(1) vars mål är att presentera gemenskapernas finansiella situation på ett mer fullständigt sätt och som också visar samtliga tillgångar, fordringar och skulder utöver budgetårets inkomster och utgifter. Kommissionen har även åtagit sig att gradvis ansluta sig till den förändring som genomförts i ett stort antal medlemsstater och som uppmuntras av internationella instanser som IFAC(2) och OECD, utan att ännu kunna tillämpa dessa redovisningsstandarder.

Det skall dock betonas att kommissionen redan under de senaste åren infört vissa delar av de periodiserade redovisningsprinciperna i sin framställning av årsredovisningen. För närvarande härstammar dessa upplysningar inte helt och hållet från något integrerat redovisningssystem. Räkenskapsförarnas tjänsteenheter måste i realiteten använda sig av uppgifter utanför bokföringen hos olika generaldirektorat både för att komplettera balansräkningen och för att upprätta bilagorna till balansräkningen. Därigenom kan man inte garantera att uppgifterna är uttömmande.

Under 2000 och 2001 har särskilda insatser gjorts för att förbättra tillförlitligheten hos upplysningarna om anläggningstillgångar, inventarier, förteckningen över finansiella mellanhänder, värderingen av fordringarna och tjänstemännens pensionsrättigheter. Därutöver bör kommissionen utveckla en flerårig handlingsplan som dels syftar till att garantera kvaliteten på de upplysningar som lämnas genom årsredovisningarna och dels införa effektivare verktyg för förvaltning och kontroll av räkenskaperna.

Förenklat går reformerna ut på följande:

1. Att upprätthålla en rapportering av budgetgenomförandet i termer av kassaflöden (på grundval av inkomster och utgifter) och utveckling mot allmänna räkenskaper som bygger på periodiseringsprincipen. Detta dubbla system har även införts av flera medlemsstater.

2. Integrerad redovisning: förbättringen av budgeträkenskaperna skall möjliggöra en korrekt redovisning av transaktionerna. Det medför att man inte längre måste ta till uppgifter utanför räkenskaperna för att upprätta årsredovisningen.

3. Förändring av de allmänna räkenskaperna för att de räkenskaper som bygger på kassaprinciper skall utvecklas mot en periodiserad redovisning, som ger en mer verklighetstrogen bild.

4. Definition av området för konsolideringen för att anpassa det till internationella standarder.

5. I allt väsentligt måste europeiska gemenskapernas årsredovisning utvecklas för att motsvara internationella standarder. Årsredovisningen är slutresultatet för redovisningssystemet. Målet är att ge en verklighetstrogen bild av institutionens tillgångar, finansiella situation, budgetgenomförande, resultat och kassaflöde under året.

Införandet av denna nya metod skall ske i etapper som omfattar redovisningen för flera budgetår.

ÅRSREDOVISNINGENS UPPSTÄLLNINGSFORM

1. Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning upprättas enligt artiklarna 78, 80 och 81 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 762/2001 av den 9 april 2001.

Årsredovisningen utarbetas varje år av Europeiska kommissionen. Den innehåller alla de europeiska institutionernas budget- och bokföringsuppgifter.

2. Europeiska gemenskapernas räkenskaper redovisas i fyra volymer:

Volym I - Kommissionen - Analys av den ekonomiska förvaltningen

Volym II - Del I: Kommissionen - Rapport om genomförandet av budgeten

- Del II: Kommissionen och Euratoms försörjningbyrå - Årsredovisningar

Volym III - Europaparlamentet, rådet, domstolen, revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och ombudsmannen

Volym IV - Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och konsoliderade årsredovisningar

KAPITEL 1

KONSOLIDERADE RAPPORTER OM EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS GENOMFÖRANDE AV BUDGETEN

BUDGETUTFALL 2001

Utfallet av genomförandet av budgeten, Europeiska gemenskapen, redovisas under rubriken I.A.1 på passivsidan av den konsoliderade balansräkningen.

>Plats för tabell>

KONSOLIDERAD SAMMANFATTNING AV UTFALLET PÅ INKOMSTSIDAN I 2001 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET

>Plats för tabell>

DETALJERAD REDOGÖRELSE FÖR AVDELNING 1: EGNA MEDEL

>Plats för tabell>

DETALJERAD REDOGÖRELSE FÖR AVDELNING 3: DISPONIBLA ÖVERSKOTT

>Plats för tabell>

KONSOLIDERAD TABELL ÖVER DET FAKTISKA UTNYTTJANDET AV BUDGETANSLAG

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

KONSOLIDERAD TABELL ÖVER UTESTÅENDE ÅTAGANDEN FRÅN TIDIGARE BUDGETÅR

>Plats för tabell>

Tabell 1

JÄMFÖRELSE AV GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN MELLAN BUDGETÅREN 2001 TILL 2000

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Tabell 2

GENOMFÖRANDE AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN OCH BUDGETUTBETALNINGAR PER INSTITUTION

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Tabell 3

ÅTAGANDEBEMYNDIGANDENAS OCH BETALNINGSBEMYNDIGANDENAS SAMMANSÄTTNING OCH UTVECKLING

>Plats för tabell>

Tabell 4

GENOMFÖRANDET AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN UNDER BUDGETÅRET

>Plats för tabell>

Tabell 5

GENOMFÖRANDET AV BUDGETÅRETS ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

>Plats för tabell>

Tabell 6

ÅTAGANDEN MOT DIFFERENTIERADE ANSLAG SOM ÅTERSTOD ATT FULLGÖRA 31 DECEMBER 2001

>Plats för tabell>

Anmärkning:

Tabell 6-8 omfattar inte de utestående åtaganden som finns upptagna på konton för särskilda ändamål. Således måste ett belopp på 18,4 miljoner euro läggas till för att summan 86763,27 miljoner euro för att totala utestående åtaganden skall uppnås.

Tabell 7

ÅTAGANDEN MOT DIFFERENTIERADE ANSLAG SOM ÅTERSTÅR ATT FULLGÖRA UNDER BUDGETÅRET 2001

>Plats för tabell>

Tabell 8

ÅTAGANDEN MOT DIFFERENTIERADE ANSLAG SOM FULLGJORTS UNDER BUDGETÅRET 2001

>Plats för tabell>

KAPITEL II

KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPERNA

TILLGÅNGAR

>Plats för tabell>

SKULDER OCH EGET KAPITAL

>Plats för tabell>

KAPITEL III

(1) "Periodiserad redovisning" eller budgetårets räkenskaper.

(2) Det arbete som görs i IFAC, "International Federation of Accountants", syftar bland annat till att ge staterna internationella standarder som är direkt inspirerade av de metoder som används inom företagsredovisningen.

BILAGA 1

PRINCIPER, BESTÄMMELSER OCH REDOVISNINGSMETODER

REDOVISNINGSPRINCIPER

1. Redovisningen skall ha till syfte att visa institutionernas verksamhet och verksamhetsområden, förklara hur de finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om hur deras ingripanden har genomförts.

Det är också syftet med den konsoliderade årsredovisning som Europeiska kommissionen årligen upprättar. Hur budgeten genomförts under budgetåret beskrivs i volym I: "Analys av den ekonomiska förvaltningen".

Redovisningen skall inte bara vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av situationen, den skall dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Det är riktlinjerna för detta dokument.

2. De europeiska institutionernas räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Räkenskaperna upprättas i euro och löper över ett kalenderår.

2.1 Budgetbokföringen visar hur budgeten genomförts i detalj. Den grundas på principen om modifierad kassamässig redovisning(1).

2.2 De allmänna räkenskaperna skall ge en översikt över budgetårets samlade utgifter och inkomster genom att en balansräkning upprättas för det föregående budgetåret på balansdagen den 31 december.

De allmänna räkenskaperna baseras främst på följande:

- Principen om kontinuerlig verksamhet.

- Principen om relativ väsentlighet och aggregation av data.

- Principen om att innehåll går före form.

- Principen om att tillgångar inte får kvittas mot skulder.

Årsredovisningen beaktar vissa inslag i försiktighetsprincipen och budgetårets räkenskaper som till exempel värdeminskning på fordringar, avskrivningar, vissa avsättningar och redovisning av betalningsbemyndiganden som överförts som utgifter och skulder för budgetåret.

BESTÄMMELSER OCH REDOVISNINGSMETODER

1. Rättsliga bestämmelser

Räkenskaperna upprättas i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) nr 762/2001 av den 9 april 2001 och kommissionens förordning (Euratom, EKSG, EG) nr 3418/93 av den 9 december 1993 om genomförandebestämmelser för vissa bestämmelser i budgetförordningen, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1687/2001 av den 21 augusti 2001.

Samma värderingsregler och redovisningsmetoder tillämpas i alla europeiska institutioner som för närvarande ingår i området för konsolideringen, dvs. kommissionen, Europaparlamentet, rådet, domstolen, revisionsrätten, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och ombudsmannen, i syfte att garantera harmoniserade räkenskaper och samstämmiga uppgifter.

2. Omräkningskurs

2.1 Euron är den enhet som används i räkenskaperna.

2.2 Tillgångar och skulder omräknas i euro på grundval av omräkningskursen per den 28 december 2001, utom när det gäller följande rubriker:

- Materiella och immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris, omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för inköpet.

- En del anslag som skall överföras avser åtaganden i nationell valuta som vid bokföringen omräknas i euro enligt gällande kurs i december. Det totala beloppet i euro för dessa anslag får inte senare skrivas upp.

- Förskotten som betalats inom ramen för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket omräknas enligt omräkningskursen per den tionde månaden efter den månad då de beviljats.

- Interimskonton: där värdet i euro beräknas enligt den omräkningskurs som gällde när transaktionen bokfördes.

-

>Plats för tabell>

2.3 Belopp i andra valutor än euro, förutom de som nämns nedan, omräknas vid räkenskapsavslutningen enligt kursen för euron vid samma tidpunkt. Det omräknade beloppet behandlas enligt följande:

- Likvida medel: positiva och negativa växelkursskillnader avseende likvida medel motbokas i resultaträkningen.

- Belopp i andra valutor, utom likvida medel: Om de negativa växelkursskillnaderna avseende tillgångar och skulder i en viss valuta är större än de positiva kursskillnaderna avseende tillgångar och åtaganden i samma valuta förs differensen upp i resultaträkningen. I annat fall förs överskottet upp under rubriken "Tillfälliga skuldkonton".

- Resultatet av omräkningen av transaktionerna i de valutor som ingår i euroområdet har förts upp i resultaträkningen. Dessa transaktioner omräknas inte under kommande år.

3. Inkomster

3.1 Egna medel och finansiella bidrag redovisas med de belopp som under budgetåret överförts till konton som öppnats i kommissionens namn av medlemsstaternas myndigheter.

För egna medel från moms, egna medel från BNI och finansiella bidrag skall skillnaden mellan prognoserna i budgeten och de belopp som faktiskt görs tillgängliga, räknas fram senast den 1 juli närmast efterföljande budgetår. Differensen förs då upp i en ändringsbudget för budgetåret i fråga.

3.2 Övriga inkomster redovisas med utgångspunkt från de belopp som de facto uppburits under budgetåret.

4. Utgifter

4.1 Utgifterna i budgetsaldot omfattar betalningar mot budgetårets anslag för betalningar, till vilka läggs de anslag för betalningar som överförs till följande budgetår.

4.2 Betalningar av budgetårets betalningsbemyndiganden skall utanordnas och föreläggas styrekonomen senast den 31 december och verkställas av räkenskapsföraren senast den 15 januari närmast efterföljande år.

För garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket skall medlemsstaterna verkställa betalning fr.o.m. den 16 oktober 2000 t.o.m. den 15 oktober 2001, varför åtagande och godkännande av utgifter skall föreläggas räkenskapsföraren senast den 31 januari 2002.

5. Ekonomiskt resultat för budgetåret

Detta utgörs av resultatet av genomförandet av budgetårets budget och resultatet av justeringarna.

5.1 Resultatet av genomförandet av budgeten

Resultatet av genomförandet av budgeten omfattar två inslag: Europeiska gemenskapernas resultat och de EES-anslutna Eftaländernas bidrag. Saldot utgörs av differensen mellan

- de sammanlagda inkomsterna under budgetåret, och

- summan av de betalningar som verkställs via budgetårets anslag, plus överföring av betalningsbemyndiganden från samma budgetår till närmast efterföljande budgetår(2).

Denna differens skall ökas eller minskas med

- nettosumman av de betalningsbemyndiganden som överförts från tidigare budgetår och som förfaller, och de eventuella betalningar som, på grund av euro-kursens variationer, överskrider de icke-differentierade anslag som överförts från tidigare budgetår,

- saldot av de kursvinster och -förluster som gjorts under budgetåret.

Budgetårets resultat betalas följande år till medlemsstaterna.

5.2 Resultatet av justeringarna

Under året bygger räkenskaperna på kassaprincipen. För att kunna upprätta en balansräkning som samtidigt ger en verklighetstrogen bild av tillgångarna, den finansiella situationen och resultatet är det nödvändigt att göra ett antal justeringar.

Dessa justeringar gör det möjligt att lägga fram årsredovisningen som en modifierad periodiserad redovisning (modified accrual accounting) med utgångspunkt i en modifierad kassabaserad budgetredovisning.

5.3 Resultat av upp- och utlåningsverksamheten

6. Värderingsregler

Om inte annat anges i de förklarande anmärkningarna till balansräkningen värderas nedanstående rubriker på följande sätt:

6.1 Materiella och immateriella anläggningstillgångar: värderas till inköpspriset omräknat i euro till den kurs som gällde vid inköpet. Med undantag för mark måste dessa anläggningstillgångar avskrivas linjärt och per helår (avdelning IV, kapitel 4 i förordning (EG) nr 2909/2000 av den 29 december 2000 om bokföring och redovisning av Europeiska gemenskapernas icke-finansiella anläggningstillgångar).

6.2 Lager: Dessa värderas till senaste förvärvspris. Belopp i andra valutor omräknas till euro.

6.3 Finansiella anläggningstillgångar: värderas till förvärvspris. Om de utfärdats i annan valuta skall de omräknas enligt slutkursen. Enligt försiktighetsprincipen skall värdekorrigering göras när förlust är trolig.

6.4 Fordringar: Fordringar bokförs till det nominella värdet, omräknat i euro till slutkursen, med undantag för fordringar som anges till fast kurs. Fordringar bokförs till sitt uppskattade uppbördsvärde. En värdeminskning tillämpas alltså för belopp som anses vara omöjliga att återfå, med tanke på risker och rättsliga förfaranden.

Två sorters värdeminskningar förekommer:

- En särskild värdeminskning som tillämpas för belopp som anses vara omöjliga att återfå, oberoende av eventuella rättsliga förfaranden, (risken för att inte återfå beloppet analyseras därmed för varje fordring).

- En minskning av ett fastställt värde som tillämpas när fordringar som inte går att återfå ännu inte fastställts.

6.5 Kapitalinvesteringar och disponibla medel: bokförs till nominellt värde omräknat i euro till slutkursen. Av försiktighetsskäl skall värdekorrigering göras när förlust är trolig.

6.6 Skulder: bokförs till nominellt värde och räknas om i euro till slutväxelkursen om de angivits i annan valuta.

7. Förskottsbetalningar och delbetalningar

Delbetalningar som sker inom ramen för driftsutgifterna tas upp som budgetutgifter och införs inte i balansräkningen.

De förskott som har beviljats offentliga eller privata mellanhänder, som inte hade kommit de slutliga stödmottagarna till godo per den 31 december 2001 och som tas upp som budgetutgifter ingår som kortfristiga fordringar på tillgångssidan i balansräkningen.

8. Eftaländernas deltagande i 2001 års allmänna budget

De anslag som härrör från de EES-anslutna Eftaländernas bidrag till gemenskapens budget ingår i tabellerna i denna volym.

9. Konsolidering

De konsoliderade räkenskaperna omfattar Europaparlamentets, rådets, kommissionens (inklusive publikationsbyrån och det gemensamma forskningscentret), domstolens, revisionsrättens, Ekonomiska och sociala kommitténs och Regionkommitténs och ombudsmannens räkenskaper.

Den metod som tillämpas är fullständig konsolidering.

(1) Några element som t.ex. anslagsöverföringar, särskiljer den från ett genomförande på grundval av kassaprincipen.

(2) För de EES-anslutna Eftaländerna är beloppet för anslagsöverföringar från ett budgetår N till påföljande budgetår N+ 1 känt när räkenskaperna avslutats. Därmed ingår de anslag som överförts från budgetåret N-1 till budgetåret N i beräkningarnaav saldot.

BILAGA 2

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR TILL GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

DEN ALLMÄNNA BUDGETEN OCH OLIKA TYPER AV ANSLAG

Den allmänna budgeten är det huvudsakliga instrumentet för gemenskapernas finansiella politik och i denna rättsakt föreskrivs och godkänns varje år gemenskapernas inkomster och utgifter.

I artikel 272 i EG-fördraget anges gången i budgetförfarandet i form av de olika etapper som automatiskt följer på varandra inom fastställda tidsfrister som budgetmyndigheten, bestående av Europaparlamentet och ministerrådet, ovillkorligen måste respektera.

Varje år gör kommissionen en uppskattning för det kommande budgetåret av samtliga EU-institutioners inkomster och utgifter och upprättar ett preliminärt budgetförslag som överlämnas till budgetmyndigheten.

På grundval av detta preliminära budgetförslag utarbetar rådet ett budgetförslag som blir föremål för förhandlingar mellan budgetmyndighetens båda grenar.

Antagandet av budgeten fastställs av ordföranden för Europaparlamentet som därmed har vunnit laga kraft. Genomförandet av budgeten är en uppgift som främst sköts av kommissionen.

1. BUDGETPRINCIPERNA

Flera grundprinciper styr Europeiska gemenskapernas budget:

- Enhetsprincipen: Alla gemenskapernas inkomster och utgifter skall tas upp i ett och samma budgetdokument.

- Universalitetsprincipen: Denna princip innefattar två regler:

- med innebörden att budgetinkomster inte får avsättas för särskilda utgiftsposter (samtliga inkomster täcker samtliga utgifter), och

- bruttobudgetregeln, som innebär att inkomster och utgifter tas upp som bruttobelopp i budgeten utan att justeras mot varandra.

- Principen om ettårighet: De uppförda anslagen är tillgängliga under ett enda budgetår och måste användas under detta budgetår.

- Principen om jämvikt: Inkomster och utgifter är balanserade i budgeten (de beräknade inkomsterna täcker betalningsåtagandena).

- Principen om specificering: Varje anslag måste ha ett särskilt ändamål och tilldelas ett specifikt mål.

2. BUDGETENS UPPSTÄLLNINGSFORM

Budgeten utgörs av:

a) en allmän inkomstberäkning,

b) separata avsnitt för de olika institutionernas inkomst- och utgiftsberäkningar: Avsnitt I: Parlamentet, avsnitt II: Rådet, avsnitt III: Kommissionen, avsnitt IV: Domstolen, avsnitt V: Revisionsrätten, avsnitt VI: Ekonomiska och sociala kommittén, avsnitt VII: Regionkommittén, avsnitt VIII: Ombudsmannen.

Inkomsterna och utgifterna för varje institution är indelade efter slag eller ändamål i avdelningar, kapitel, artiklar och punkter.

3. TYPER AV BUDGETANSLAG

Endast kommissionens budget innehåller administrativa anslag och driftsanslag. Övriga institutioner förfogar endast över administrativa anslag.

I budgeten särskiljs mellan två typer av anslag: icke-differentierade anslag och differentierade anslag.

Icke-differentierade anslag är avsedda att täcka insatser som är ettåriga (och som motsvarar budgetens ettårighetsprincip). De differentierade anslagen har införts för att jämka samman budgetens ettårighetsprincip med behovet att finansiera insatser vars genomförande fördelar sig över flera år. Under budgetåret i fråga täcker de den totala kostnaden för rättsliga förpliktelser som ingås för insatser som sträcker sig över fler än ett budgetår.

a) De icke-differentierade anslagen motsvarar

- hela området administration (del A av kommissionens avsnitt och avsnitten för alla övriga institutioner),

- ettåriga anslag från EUGFJ - garantisektionen,

- vissa tekniska anslag (bl.a.: återbetalningar, lämnande av garanti vid upp- och utlåning, osv.).

För de icke-differentierade anslagen är beloppet för åtagandebemyndigandena detsamma som det för betalningsbemyndigandena.

b) De differentierade anslagen skall täcka fleråriga insatser. Anslagen i del B i kommissionens avsnitt (utanför EUGFJ) motsvarar denna kategori.

Dessa differentierade anslag uppdelas i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden:

- åtagandebemyndiganden: täcker den totala kostnaden för de rättsliga förpliktelser som ingås under budgetåret för projekt som sträcker sig över flera år(1).

- betalningsbemyndiganden: täcker utgifter som uppkommer vid genomförandet av åtaganden som ingåtts under tidigare budgetår(2)

4. GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN

Enligt artikel 22.1 i budgetförordningen skall kommissionen "genomföra budgeten på eget ansvar i enlighet med denna budgetförordning och inom ramarna för de tilldelade anslagen".

I punkt 2 preciseras att kommissionen skall ge övriga institutioner de befogenheter som krävs för att dessa skall kunna genomföra sina respektive avsnitt av budgeten.

4.1 Utfallet för budgetens inkomstsida:

Budgeten anger de beräknade inkomsterna med förbehåll för eventuella ändringar med hjälp av tilläggs- och ändringsbudgetar för att justera ursprungsbudgetens prognoser i enlighet med de minskningar eller ökningar av de egna medlen som fastställs under budgetåret. Budgetinkomsterna täcker anslagen för betalningar.

I genomförandet av budgetens inkomstsida ingår fastställda fordringar, reella inkomster på dessa fastställda fordringar och vad som återstår att uppbära.

De reella inkomsterna under ett budgetår motsvarar inkomster från fordringar som fastställts under budgetåret och inkasseringar av utestående fordringar från tidigare budgetår.

4.2 Genomförande av budgetens utgiftssida:

Precis som för inkomsterna görs en uppskattning av utgifterna i den initiala budgeten.

Genomförandet av utgifterna i budgeten åskådliggör utvecklingen, användningen, överföringar och annulleringar av anslag för åtaganden(3) och anslag för betalningar(4) under budgetåret.

4.2.1 Sammansättningen av de disponibla anslagen

- De slutliga budgetanslagen: ursprunglig budget + ändrings- och tilläggsbudget + överföringar.

- Anslag under budgetåret: slutgiltiga anslag + kompletterande inkomster (deltagande från tredje man).

- Tilläggsanslag: kompletterande inkomster (deltagande från tredje man) + anslag som överförts från föregående budgetår + övriga anslag (återanvända anslag + åtagandebemyndiganden som återinförs till följd av frigöranden + anslag som återinförs till följd av återbetalade förskott).

- Totala tillgängliga anslag: slutliga budgetanslag + kompletterande anslag.

- Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden som överförts från föregående budgetår: i princip skall anslagen utnyttjas innan utgången av budgetåret i enlighet med ettårighetsprincipen. Belopp som inte utnyttjas annulleras följaktligen utom om överföringar görs på grundval av strikta kriterier(5).

4.2.2 Användning av medlen:

- Anslag för åtaganden: De slutliga anslagen är tillgängliga under budgetåret för att göra åtaganden.

- Anslag för betalningar: De slutliga anslagen är tillgängliga under budgetåret för betalningar.

4.2.3 Överföringar av anslag till påföljande budgetår:

- Anslag för åtaganden: De av budgetårets anslag som inte använts kan överföras antingen direkt (automatisk överföring) eller efter godkännande från budgetmyndigheten (icke-automatisk överföring).

Överföringar av differentierade anslag måste godkännas av kommissionen, och budgetmyndigheten måste dessutom meddelas i förväg.

- Anslag för betalningar:: - Icke-differentierade anslag: Överföringen får vanligen göras om åtaganden återstår att fullgöra. I övriga fall krävs ett förhandsgodkännande från budgetmyndigheten.

- Differentierade anslag: Betalningsbemyndiganden som inte utnyttjats skall normalt förfalla. Kommissionen kan emellertid besluta om överföring om påföljande års betalningsbemyndiganden visar sig vara otillräckliga för att täcka tidigare åtaganden eller åtaganden som gjorts mot åtagandebemyndiganden som i sin tur överförts från tidigare budgetår.

4.2.4 Annullering av anslag:

Återstoden av anslagen (dvs. anslag för åtaganden och för betalningar som varken använts eller överförts) annulleras vid utgången av budgetåret.

5. UTESTÅENDE ÅTAGANDEN

De differentierade anslagen infördes ursprungligen till följd av den skillnad som uppstod mellan de åtaganden som ingicks och de betalningar som genomfördes. Denna skillnad i utestående åtaganden utgörs i själva verket av tidsskillnaden mellan den tidpunkt då åtgandena ingås och den tidpunkt då motsvarande betalningar genomförs.

BUDGETPLAN

År 2001 är det andra budgetåret som omfattas av budgetplanen 2000-2006, som ingicks den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen på grundval av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Berlin den 24-25 mars 1999 som avser en bättre budgetdisciplin och ett förbättrat budgetförfarande.

Genom att ingå en sådan överenskommelse enas dessa institutioner i förväg om de stora budgetprioriteringarna för den kommande perioden som visar sig genom införandet av en ram för gemenskapens utgifter i form av en budgetplan. I budgetplanen anges den maximala omfattningen och sammansättningen av gemenskapens planerade utgifter.

Den ursprungliga budgetplanen uppfördes i 1999 års priser, och i punkt 15 i överenskommelsen anges att kommissionen varje år gör tekniska justeringar i budgetplanen i förhållande till utvecklingen av BNI i Europeiska unionen och prisutvecklingen.

Man har emellertid enats om att den deflator som skall användas för jordbruket och strukturfonderna skall vara 2 %.

I tabell 1 redovisas beloppen i budgetplanen justerade enligt 2001 års priser.

Anslagstaket för åtagandena för 2001 uppgår till 97189 miljoner euro, vilket motsvarar 1,19 % av unionens samlade BNI.

Motsvarande anslagstak för betalningar uppgår till 94730 miljoner euro, dvs. ungefär 1,11 % av unionens BNI.

Justeringen ger enligt aktuella ekonomiska prognoser en marginal på 13643 miljoner euro mellan taket för anslag för betalningar och taket för egna medel, vilket motsvarar 0,16 % av BNI. Vad gäller budgetåret 2000 har marginalen aktualiserats i förhållande till den tekniska justeringen 2001 med hänsyn tagen till de senaste BNI-beräkningarna för år 2000, så att jämförelser kan göras över flera år.

Däremot är anslagstaken för åtaganden och betalningar enligt den tekniska justeringen 2000 oförändrade.

I tabell 2 ges en vägledande översikt över de ekonomiska ramarna för en utvidgad union med 21 medlemsstater i 2001 års priser.

Den samlade BNI grundas på de senaste BNI-beräkningarna för de sex länder som ingår i den första gruppen (Polen, Tjeckiska republiken, Ungern, Estland, Slovenien och Cypern).

För år 2001 beräknas den totala BNI för dessa länder till 315 miljarder euro.

>Plats för tabell>

STRUKTURFONDER: NY PLANERINGSPERIOD 2000-2006

Gemenskapens strukturfonder innefattar ERUF, ESF, utvecklingssektionen vid EUGFJ samt FFU(6). Strukturfonderna ingår under rubrik 2 "strukturåtgärder" i budgetplanen som i övrigt omfattar Sammanhållningsfonden. I budgeten är strukturfonderna placerade under avdelning B2-1.

Denna programperiod bygger på ett nytt regelverk för strukturfonderna vars huvudsakliga delar är följande:

1. STRUKTURFONDERNAS MÅL

Strukturfonderna utgör det huvudsakliga instrumentet för att förstärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen i gemenskapen. Med strukturfondernas anslag stödjer Europeiska gemenskaperna tre specifika mål:

Mål 1: Utveckling och anpassning i eftersatta regioner.

Mål 2: Omställning i regioner som allvarligt påverkas av industriell tillbakagång.

Mål 3: Anpassning och modernisering av politiken och systemen för utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning.

En särskild insats har reserverats för fiskestrukturer utanför mål 1-områden. Landsbygdsutvecklingsåtgärderna genomförs i hela EU och finansieras antingen med anslag från strukturfonderna eller med medel från den gemensamma jordbrukspolitiken.

I övrigt skall gemenskapsinitiativen avse följande områden:

a) Interreg: Gränsregionalt, transnationellt och interregionalt samarbete för att stimulera en harmonisk, balanserad och varaktig utveckling över hela gemenskapens område.

b) Urban: Ekonomisk och social förnyelse av städer och förorter som befinner sig på tillbakagång för att främja en hållbar stadsutveckling.

c) Leader: Landsbygdens utveckling.

d) Equal: Samarbete mellan länderna för att främja nya metoder för att bekämpa diskriminering och alla slags skillnader i samband med arbetsmarknaden.

2. BUDGETPLANEN OCH PROGRAMPLANERINGEN

I budgetplanen för 2000-2006 bestäms de totala årliga beloppen för samtliga strukturfonder. De är upprättade i 1999 års fasta priser och omfattas av en indexering på 2 % per år (teknisk översyn om behov föreligger år 2003 för åren 2004-2006) för att ta hänsyn till inflationstakten i gemenskapen.

Den inledande programplaneringen utgår från de årliga totalanslagen som bestämts i budgetplanen för samtliga fonder och som motsvarar finansieringsplanerna för de ursprungligen beslutade programdokumenten.

3. MEKANISMER FÖR ÅTAGANDE OCH BETALNING AV ANSLAG

3.1 Åtagandemekanismen

Budgetåtagandena, som förverkligas i årliga trancher, bygger på de ursprungliga eller reviderade finansieringsplanerna för programdokumenten. Åtagandet för den första årliga tranchen äger rum då kommissionen godkänner beslutet om insatsen.

Därefter verkställer kommissionen de årliga delutbetalningarna senast den 30 april varje år och frigör automatiskt de delar av åtagandena som inte genomförts vid utgången av det andra året efter det år då åtagandet gjordes.

3.2 Betalningsmekanismen

Kommissionen förskottsbetalar 7 % av det totala anslaget från strukturfonderna när programmet väl har antagits. Denna utbetalning kan delas upp på två budgetår. Förskottet måste återbetalas om några utgifter inte rapporterats inom 18 månader. Därefter verkställer kommissionen delbetalningarna på grundval av de reella utgifter som styrkts av medlemsstaten. Resterande 5 % utbetalas efter det att programmet avslutats och alla föreskrivna dokument har lämnats till och godkänts av kommissionen.

Betalningarna görs för de äldsta utestående åtagandena.

ANMÄRKNINGAR TILL DE KONSOLIDERADE RAPPORTERNA OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 2001

1. Förskott, delbetalningar och slutbetalningar

I det ändrade förslaget till budgetförordning urskiljs fyra olika typer av betalningar:

- Samtliga utestående belopp betalas samtidigt.

- Förskottsfinansiering (eventuellt uppdelat).

- Delutbetalningar.

- De utestående beloppen regleras genom en slutbetalning.

Räkenskaperna bör i framtiden särskilja dessa olika betalningstyper vid den tidpunkt när de genomförs. Fördelen är att inga oklarheter förekommer i samband med genomförandet av betalningen.

Kommissionen kommer att anpassa sin bokföring när detta förslag slutligen antagits.

Den har under tiden presenterat uppgifterna som i redovisningen för föregående budgetår.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2. Anslag som härrör från tredje mans deltagande

De från föregående budgetår överförda anslag som härrör från tredje mans deltagande och som är av sådant slag att de aldrig förfaller, tas upp under budgetårets tilläggsanslag. Det förklarar skillnaden mellan de anslag som överförts från föregående år enligt rapporten om budgetgenomförandet för 2001 och de som överförs till nästa år enligt rapporten om budgetgenomförandet.

3. Budgetutfall 2001

Återanvända anslag och anslag som återinförs till följd av återbetalda förskott ingår inte i beräkningarna av budgetutfallet.

Bruttobeloppet för budgetinkomsterna under året är 95681018503,82 euro med hänsyn tagen till kostnaderna för medlemsstaternas uppbörd av egna medel (1391761486,91 euro). Budgetutgifterna uppgår till 82197431606,82 euro med hänsyn tagen till de negativa utgifter som kan påföras EUGFJ:s garantisektion (2804019125,79 euro).

Sådana anslag för Eftaländerna i EES, som överförts från 2001 till 2002, har inte tagits med i saldot för budgetåret 2001 i de fall anslagen överförts efter det att budgetgenomförandet för 2001 avslutats.

Bland medel som överförts från 2001 till 2002 har anslag från tredje mans deltagande lagts till de betalningsbemyndiganden som kommissionen annullerat (330125378,03 euro), eftersom dessa båda anslag ingår i anslagen för budgetåret.

(1) Anslag för åtaganden = åtagandebemyndiganden + icke-differentierade anslag.

(2) Anslag för betalningar = betalningsbemyndiganden + icke-differentierade anslag.

(3) Betalningsbemyndiganden + icke-differentierade anslag.

(4) Betalningsbemyndiganden + icke-differentierade anslag.

(5) Artikel 7 i budgetförordningen.

(6) ERUF: Europeiska regionala utvecklingsfonden.

ESF: Europeiska socialfonden.

EUGFJ: Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket.

FFU: Fonden för fiskets utveckling.

BILAGA 3

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR TILL BALANSRÄKNINGEN

ANMÄRKNINGAR TILL DEN KONSOLIDERADE BALANSRÄKNINGEN FÖR BUDGETÅRET 2001

1. Upprättandet av balansräkningen

Balansräkningen upprättas i enlighet med villkoren i:

- Budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning (EG, EKSG, Euratom) nr 762/2001 av den 9 april 2001 (EGT L 111, 20.4.2001) vad gäller åtskillnad mellan funktionerna för internrevision och finansiell förhandskontroll.

- Kommissionens förordning (Euratom, EKSG, EG) nr 3418/93 av den 9 december 1993 om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen (EGT L 315, 16.12.1993), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1687/2001 av den 21 augusti 2001 (EGT L 228, 24.8.2001).

- Kommissionens förordning (EG) nr 2909/2000 av den 29 december 2000 om bokföring och redovisning av Europeiska gemenskapernas icke-finansiella anläggningstillgångar (EGT L 336, 30.12.2000).

- Den redovisnings- och konsolideringshandbok som Europeiska kommissionen utarbetat och som beskriver de värderingsregler och redovisningsmetoder som skall tillämpas av samtliga institutioner för att säkerställa att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och därmed samordna förfarandet för utarbetandet av årsredovisningar och konsolidering.

2. Anpassning av den ingående balansräkningen

Saldot per den 31 december 2000 har ändrats för vissa rubriker i kommissionens årsredovisning för 2001 i förhållande till årsredovisningen för budgetåret 2000.

Balansräkningens totala belopp minskar med 212 miljoner euro, främst till följd av anpassningen i årsredovisningen för programmet ECIP(1) och instrumentet GNI(2).

Den ingående balansräkningen har anpassats enligt följande:

- För ECIP har beloppen för utlåning och bidrag beräknats om, och vissa belopp har tagits bort från rubrikerna "Diverse gäldenärer" och "Disponibla medel", eftersom de redan förts upp under andra rubriker.

- När det gäller de olika instrumenten för upp- och utlåningsverksamheten har "avsättningarna" blivit omklassificerade till "reserver", eftersom beloppen i fråga i själva verket är reserver som upprättats vid fördelningen av resultatet och skall användas för framtida utgifter.

Dessutom har en av kommissionens tillgångs- och skuldposter gentemot EIB omklassificerats till en skuldpost på ett interimskonto för att situationen skall återspegla den ekonomiska verkligheten.

- Saldot för riskkapitallån har anpassats per den 31 december 2000.

Närmare förklaringar lämnas i de individuella årsredovisningarna för varje instrument och program som berörs (se volym II - del II).

Presentationen av rubriken i balansräkningens skuldsida "I. Eget kapital" har förbättrats. Budgetårets resultat för upp- och utlåningsverksamheten uppförs nu under rubrik I.A.3.

RUBRIKER UNDER TILLGÅNGAR I DEN KONSOLIDERADE BALANSRÄKNINGEN

>Plats för tabell>

RUBRIKER UNDER SKULDER OCH EGET KAPITAL I DEN KONSOLIDERADE BALANSRÄKNINGEN

>Plats för tabell>

3. Anpassning av systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel

Rådet fattade efter Europeiska rådets möte i Berlin den 24-25 mars 1999 ett beslut den 29 september 2000(3) om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel.

Enligt artikel 2.3 i beslutet skall medlemsstaterna behålla 25 % istället för 10 % av de traditionella egna medlen för att täcka uppbördskostnader.

Beslutet träder i kraft den första dagen i den månad som följer efter mottagandet av den sista av medlemsstaternas anmälningar om genomföranden av de förfaranden som krävs enligt deras respektive författningsregler för att anta beslutet.

Generalsekretariatet mottog den sista anmälan den 5 februari 2002 och beslutet träder därmed i kraft den 1 mars 2002. Beslutet träder i kraft med retroaktiv verkan den 1 januari 2001.

Budgeten för 2002 skall därmed omberäknas och justeringar göras för 2001.

Inga korrigeringar har gjorts i räkenskaperna för budgetåret 2001. Budgetårets resultat påverkas inte till följd av principen om jämvikt.

TILLGÅNGAR

II. IMMATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Identifierbara, icke monetära tillgångar som inte har någon fysisk substans betraktas som immateriella anläggningstillgångar. För att tas upp i balansräkningen måste de befinna sig under institutionens kontroll och generera framtida ekonomiska fördelar för Europeiska gemenskaperna.

Programvaror som utvecklas inom institutionerna utgör inte immateriella anläggningstillgångar.

Det gemensamma forskningscentret har för första gången infört programvaror från Geel, Ispra, Petten och Sevilla i balansräkningen till ett bokfört nettovärde på 0,18 miljoner euro. Karlsruhes vetenskapliga programvaror har alltid förts upp tillsammans med den anläggning den varit installerad i, men de administrativa programvarorna skall föras upp i inventarieförteckningen och balansräkningen för 2002.

Generaldirektorat RELEX har dragit ifrån de programvaror som finns i delegationerna och som inte omfattas av en licens eller ett kontrakt avsett för stora kunder. Det bokförda nettovärdet var 0,1 miljoner euro.

>Plats för tabell>

III. MATERIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

a) Mark och byggnader

Gemensamma forskningscentret

För att värdera Gemensamma forskningscentrets mark och byggnader i Geel under utgången av budgetåret 2001 har man använt samma värderingsmetod och beräkning av avskrivningar som för Ispra under 2000.

Eftersom det inte finns några uppgifter om förvärvsvärde och kostnader för årliga förbättringar innan 1998 användes den värdering som gjordes av ett externt företag den 31 december 1997 som underlag för förvärvsvärdet. Förändringarna under åren 1998 till 2000 har kunnat beräknas.

Följande avskrivningsmetod har använts:

1. För fastigheterna som helt avskrivits per den 1 januari 1998 har en ny avskrivningsplan fastställts.

2. För fastigheter som per den 1 januari 1998 inte var helt avskrivna har avskrivningen beräknats på den resterande användningsperioden under beaktande av det uppskrivna värdet per den 1 januari 1998.

Delegationer:

Det är i vissa länder omöjligt att särskilja markvärdet från fastighetsvärdet.

Europaparlamentet:

I maj 1998 utnyttjade Europaparlamentet sin köpoption för ett byggnadskomplex (bestående av tre fastigheter) i Bryssel för en sammanlagd investeringskostnad (inklusive markkostnader) på 1097 miljoner euro.

Belgien har på grundval av två avtalsprotokoll av den 23 juli 1998 mellan Europeiska gemenskaperna och Belgien bidragit till finansieringen av förvärvet av marken och väg- och vattenarbetena i samband med ombyggnaden och uppförandet av en tredje byggnad. I en klausul i protokollet stipuleras att ifall Europaparlamentet flyttar till andra lokaler kommer marken att återgå till Belgien antingen för 0,025 euro eller till marknadsvärdet. Markvärdet har därför korrigerats och anges i balansräkningen till 0,025 euro.

Rådet:

Rådet har i balansräkningen per den 31 december 2001 överfört värdet av Justus Lipsius-byggnaden från rubriken "Anläggningstillgångar under uppförande och gjorda avbetalningar" till rubriken "Mark och byggnader".

Det är första gången sedan byggnaden togs i bruk under 1995 som avskrivningar görs. Det totala beloppet uppgår till 95 miljoner euro, varav 81 miljoner euro för perioden mellan 1995 och 2000, och där 14 miljoner euro ingår i avskrivningen för budgetåret 2001.

B. C. D. Installationer, maskiner och verktyg

Lösöre och fordonspark

Datautrustning

Gemensamma forskningscentrets fem etableringsställen och kommissionens representationskontor i EU har under 2001 förts upp i den nya kontoplanen för kommissionens inventarier i stället för den tidigare, vilket har lett till att antal överföringar har gjorts från en rubrik till en annan.

En fysisk inventering har inletts i Geel och i Sevilla under 2001, men skall fortsätta under 2002. Den skall genomföras i Petten och i Karlsruhe under 2002. I Petten har man inte kunnat göra en inventering av alla inventarier som köpts in under 2001.

Generaldirektorat ADMIN har som under tidigare år fördelat inventarierna efter typ och inte efter de förvaltningscentra de tillhör. De nödvändiga justeringarna visas i posten "justering av siffror från föregående räkenskapsår" i tabell III - Materiella anläggningstillgångar.

Generaldirektorat PRESS har för första gången under 2001 gjort avskrivningar under rubriken "Installationer, maskiner och verktyg" för inventarierna i kommissionens representationskontor. Avskrivningarna uppgår till 1,4 miljoner euro, varav 0,1 miljoner euro för budgetåret 2001. Under tidigare budgetår avskrevs inte inventarierna under det år de togs i bruk. Det ändrades under 2001.

E. Leasing och liknande rättigheter

Huruvida egendomar som omfattas av leasingavtal skall klassificeras som ingår som en del av anläggningstillgångarna, grundas på i vilken omfattning uthyraren eller hyrestagaren övertar risker och förmåner i samband med egendomsrätten för en hyrd tillgång. Den beror på de faktiska förhållandena vid transaktionen och inte på utformningen av avtalet(4).

Egendom som omfattas av hyrköpskontrakt och vars risker och förmåner inte väsentligen övertagits av hyrestagaren samt egendom som förhyrs längre än fem år införs i redovisningens bilaga "åtaganden utanför balansräkningen".

Den 15 november 1994 undertecknade EG-domstolen och Luxemburgs regering ett hyresavtal för tre annex till huvudbyggnaden. Domstolen hyr byggnaderna under hela avtalsperioden och kan bara utnyttja köpoptionen efter det att försäljningspriset helt har betalats och senast den 31 december 2015. Försäljningspriset fastställs av en oberoende expert.

Dessa byggnader har bokförts som tillgångar i balansräkningen och de avgifter som skall betalas och som har förts upp under skulder värderas av en oberoende expert till 47,19 miljoner euro. Denna värdering är preliminär då förhandlingar ännu pågår eftersom man funnit vissa byggnadsfel.

Värderingen av de tre annexen justerades under 2001, dels för ett avdrag på 3 miljoner euro för arvoden och diverse kostnader som betalats fram till 2000 och dels för ett avdrag av 0,26 miljoner euro för en väg som skall gå runt byggnaden.

>Plats för tabell>

Markvärdet för Montoyer-byggnaden har inte kunnat beräknas. Avskrivningen under 2001 på 3 miljoner euro, varav 2 miljoner euro för ESK och 1 miljon euro för Regionkommittén har därför övervärderats med det belopp som motsvarar avskrivningen för marken. Belliard-byggnaden avskrivs först när de pågående arbetena avslutats.

G. Anläggningar under uppförande och avbetalningar på materiella anläggningstillgångar

Revisionsrätten har under denna rubrik infört ett belopp på 10 miljoner euro som nödvändiga medel för planerna på att utvidga rättens byggnader. Dessa medel har ställts till projektledarens förfogande genom överföring till ett bankkonto som öppnats för detta projekt. Räntan från kontot förs upp som inkomster i budgeten.

Ekonomiska och sociala kommittén har förskottsbetalat 26 miljoner euro för att finansiera ombyggnaden av Belliard-byggnaden. Detta belopp inkluderas i de avgifter som fastställts i det hyrköpkontrakt som nämns i rubrik E "Leasing och liknande rättigheter".

>Plats för tabell>

IV. FINANSIELLA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

De finansiella anläggningstillgångarna innefattar dels kapitalinvesteringar som syftar till att skapa varaktiga band och som avser att stödja Europeiska gemenskapernas verksamheter, dels fordringar kopplade till dessa investeringar, oberoende av förfallodag, ursprung eller form.

Vidare ingår stående garantier, förskott och garantifondens nettotillgångar. Man bör skilja garantier som Europeiska gemenskapen beviljat tredje man från sådana som garantifonden ställt för att täcka risker i samband med utlåning till tredje land.

A. Investeringar i närstående organisationer:

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling har fått ett startkapital på 10 miljarder euro, varav Europeiska gemenskapen tecknade sig för 3 %. Den del som frigjorts av detta kapital är 30 %, och kommissionen har inbetalat hela det beloppet.

Påpekas kan att bankens direktörer vid årsmötet den 15 april 1996 beslutade att fördubbla bankens auktoriserade kapital. Gemenskapen tecknade efter detta beslut ytterligare 30000 aktier à 10000 euro vardera. Transaktionen omfattar inbetalda andelar och inlösbara andelar enligt följande fördelning: 22,5 % av de tecknade andelarna utgörs av helt betalda andelar och återstoden av inlösbara andelar.

Det kapital som gemenskapen tecknat i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling förs upp under denna rubrik i sin helhet. De betalningar som återstår av den inbetalda delen av kapitalet, dvs. 43,9 miljoner euro, överförs dels till kortfristiga skulder (8,4 miljoner euro) och dels till långfristiga skulder (35,5 miljoner euro). Den oinlösta delen av kapitalet (442,5 miljoner euro) tas upp som åtaganden utanför balansräkningen.

Europeiska investeringsbanken (EIB)

I enlighet med rådets beslut av den 6 juni 1994 bidrar gemenskapen företrädd av kommissionen till Europeiska investeringsfondens kapital med ett belopp på 600 miljoner euro, vilket motsvarar 30 % av fondens totala kapital. Den frigjorda delen av kapitalet är 20 %, som kommissionen helt inbetalat.

Liksom i fallet med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling upptas betalningar för den oinlösta delen, dvs. 80 % eller 480 miljoner euro, som åtaganden som inte förs in i balansräkningen.

B. Övriga finansiella anläggningstillgångar:

B.1 Aktieinnehav

Rubriken avser aktier som köpts för att stödja mottagarnas affärsutveckling.

Kapitalandelar i ECIP-programmet

Till denna rubrik förs gemenskapens andelar och deltagarlån i kapitalet hos samriskföretag som skapats inom ramen för programmet European Community Investment Partners (ECIP).

Eurotech capital, Venture consort och JOP

Instrumentet Eurotech capital har som mål att med privat kapital stimulera finansiering av högteknologiprojekt som görs av små och medelstora företag via ett nätverk av riskkapitalinvesterare. Bidrag har betalats ut sedan 1990 och består av förskott som skall återbetalas enligt vissa villkor när kontrakten löper ut.

Instrumentet Venture consort skall främja tillkomsten av konsortier mellan flera länders riskkapitaloperatörer som investerar i små och medelstora företag. Sedan 1985 täcks bidrag till investeringar i små och medelstora företag som utvecklar innovativa projekt.

JOP-programmet (Joint Venture programme Phare-Tacis) syftar till att underlätta tillkomst och utveckling av samriskbolag i Central- och Östeuropa och i de nya oberoende staterna.

Eftersom det i alla tre fallen rör sig om riskkapitaltransaktioner är det synnerligen svårt att bedöma det verkliga nuvarande värdet av dessa tillgångar. I linje med försiktighetsprincipen har värdet på dessa bidrag justerats ned med 100 % och införts in i redovisningen som 0.

>Plats för tabell>

B.3 Beviljade garantier och förskott

Denna rubrik omfattar anläggningstillgångar som inte förs upp under materiella anläggningstillgångar, t.ex. utbetalda säkerheter och garantier, stående förskott för utgifter för byggnader och garantifonden.

Garantifonden

Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 upprättas en garantifond för åtgärder avseende tredje land för att betala gemenskapernas borgenärer i de fall mottagaren av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskaperna inte fullgör sina skyldigheter.

Denna mekanism täcker lån som garanteras av gemenskapen efter beslut av rådet, särskilt EIB:s utlåningsverksamhet utanför EU, lånetransaktioner i form av makroekonomiskt stöd och ekonomiskt bistånd från Euratom utanför EU.

I det interinstitutionella avtalet av den 29 oktober 1993 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet anges att en garantireserv skall skapas i Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Garantireserven skall tjäna som säkerhet för lån till länder utanför EU. Den skall användas till att vid behov fylla på garantifonden, om garantier utlöses som fonden inte klarar av.

Fondens finansförvaltning har överlåtits till Europeiska investeringsbanken (EIB) inom ramen för ett mandat för gemenskapens räkning.

Fonden får sitt kapital genom betalningar från den allmänna budgeten, genom ränteinkomster från räntebärande placeringar av fondens disponibla medel samt inbetalningar från försumliga gäldenärer i fall där fonden gått in med garantibelopp.

Beloppet på tillgångssidan i kommissionens balansräkning avser fondens nettotillgångar den 31 december 2001.

Eftersom fonden är avsedd att i alla sammanhang täcka risken för försumliga gäldenärer har det med tanke på försiktighetsprincipen gjorts en avsättning för risker och kostnader. Denna avsättning (1402 miljoner euro) motsvarar garantifondens målbelopp(5) som beräknats på grundval av utestående belopp per den 31 december 2001.

I bestämmelserna anges att "om fondens tillgångar vid årets slut överstiger målbeloppet, skall överskottet föras upp på en budgetpost i inkomstberäkningen i Europeiska gemenskapernas allmänna budget".

Det belopp (372 miljoner euro) som motsvarar garantifondens överskott, som skall betalas tillbaka till gemenskapsbudgeten under det första kvartalet 2002 har tagits upp under eget kapital.

Garantier och förskott och finansiella anläggningstillgångar

>Plats för tabell>

V. LÅNGFRISTIGA FORDRINGAR

Rubriken avser Europeiska gemenskapernas utestående fordringar som löper på mer än ett år, dels hos medlemsstater, tredje land och tredje man på grundval av utlåning av endera upplånat kapital eller budgetanslag, dels hos tredje man inom Media-programmet.

A. Utlåning ur budgetanslag

Rubriken avser huvudsakligen riskkapitallån och lån på särskilda villkor vid samarbete med länder utanför EU. Därtill kommer lån som skall främja samriskföretag som gör investeringar i Asien, Latinamerika, Medelhavsområdet och Sydafrika inom ramen för ECIP-programmet.

Under rubriken bokförs också de medel som beviljas inom ramen för programmet Media II. Eftersom kontrakten stipulerar att återbetalningen av lånen är knuten till projektens framgång, vilken aldrig kan förutses, har man för detta budgetår bokfört en avskrivning för sådana lån som definitivt omvandlats till bidrag.

Denna rubrik upptar också några betydligt mindre lån som beviljas med budgetanslag. Det gäller utlåningen till förmån för migrerande arbetstagare och bygglån till gemenskapens tjänstemän.

B. Utlåning av inlånat kapital

I enlighet med EG-fördraget kan rådet med enhällighet anta program för garantier eller upplåning som det betraktar som nödvändiga för att nå gemenskapens mål. EG:s upplåning är direkt bindande för Europeiska gemenskaperna, men inte för någon enskild medlemsstat(6).

Eftersom det rör sig om finansiella tillgångar som täcks genom lån, presenteras hela den finansiella verksamheten i form av en separat balansräkning och en redogörelse för kostnader och intäkter(7) för att ge en sanningsenlig och fullständig bild av de samlade tillgångarna, finansieringssituation och uppkomna resultat.

Balansräkningen för den finansiella verksamheten har konsoliderats i kommissionens balansräkning enligt metoden för fullständig konsolidering.

Inkomster och utgifter i upp- och utlåningsverksamheten under budgetår 2001 redovisas nedan.

>Plats för tabell>

Enligt avtal skall Europeiska investeringsbanken stå risken för instrumentet GNI-likvida medel. Därför förs över- och underskott upp på Europeiska investeringsbanken.

Europeiska gemenskapernas utlåning har sammantaget utvecklats på följande sätt:

>Plats för tabell>

Utestående lån per 31 december 2001 tas upp som långfristiga fordringar om lånet löper på mer än ett år och som kortfristiga fordringar om lånet löper på mindre än ett år. Eftersom löptiden för MEDIA-lånen är osäker fördes det utestående beloppet per den 31 december 2001 upp som långfristig fordran.

>Plats för tabell>

C. Övriga långfristiga fordringar

1. Gemenskapens pensioner

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna skall utbetalningar inom pensionssystemet belasta gemenskapernas budget (det interinstitutionella kapitlet A19 "Pensioner och avgångsvederlag"). Medlemsstaterna skall gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieringen av sådana utgifter (punkt 1 första stycket).

Därigenom har för första gången en fordran på medlemsstaterna på 15,3 miljarder euro bokförts under tillgångar i balansräkningen, vilket förklarar den kraftiga ökningen i saldot för 2001 jämfört med 2000.

Tjänstemännen bidrar för övrigt med en tredjedel av den långsiktiga finansieringen av systemet via en obligatorisk avgift som fastställts till 8,25 % av grundlönen (punkt 2).

2. Den belgiska statens finansiella deltagande

Det gäller medfinansiering på 176 miljoner euro för köp och ombyggnad av parlamentets D3-byggnad. Beloppet skall betalas under en period på minst tio år som löper ut senast 2008.

VI. LAGER

Rubriken omfattar bland annat Gemensamma forskningscentrets vetenskapliga och tekniska utrustning. Enligt försiktighetsprincipen värderas lagren av tungt vatten, klyvbart material samt prover för industriell och vetenskaplig användning årligen och tas upp i balansräkningen till det lägsta värdet, vare sig det gäller anskaffningspriset eller återförsäljningskostnaden av de senast mottagna lagren eller marknadspriset.(8)

Rubriken omfattar lager av publikationer i publikationsbyråns besittning, som värderas enligt särskilda regler. För första gången i år har avskrivningar gjorts.

>Plats för tabell>

VII. KORTFRISTIGA FORDRINGAR

B. Löpande fordringar

B.2 Fordringar på medlemsstaterna

1. EUGFJ:s garantisektion

Posten omfattar dels fordringar på medlemsstaterna för de belopp som skall betalas till EUGFJ:s garantisektion (2263 miljoner euro) som anmälts av medlemsstaterna och som vid budgetårets slut förts in i huvudboken över gäldenärer och dels 58 miljoner euro till följd av det beslut om avslut av räkenskaperna som fattades i december 2001.

Enligt försiktighetsprincipen skall Europeiska gemenskaperna täcka den del av beloppet till EUGFJ:s garantisektion som sannolikt inte kommer att kunna uppbäras. Från och med budgetåret 2001 skall medlemsstaterna efter det att förordning EG nr 2761/99 antagits varje halvår meddela vilka belopp som förts in i huvudboken över gäldenärer för att bättre värdera dessa fordringar.

För budgetåret 2001 värderas avskrivningen till 1641 miljoner euro. Redovisningen av denna korrigering innebär inte att EU avstår från att i framtiden uppbära de belopp som omfattas av avsättningen.

2. Erlagd mervärdesskatt som skall återbetalas av medlemsstaterna

Posten omfattar fordringar som uppstår när institutionerna betalat skatt som skall återbetalas av medlemsstaterna. En särskild värdeminskning på 1,5 miljoner euro har inkluderats.

3. Övriga fordringar på medlemsstaterna

Beloppet 722,8 miljoner euro avser de fordringar på medlemsstaterna för vilka beloppen kunnat beräknas och fastställas helt. För fordringar som ännu inte uppfyller kraven att vara fastställda, likvida och ha en fastställd förfallodag har preliminära beräkningar gjorts, och de har bokförts som symboliska belopp (p.m.) i kommissionens räkenskaper. Dessa fordringar redovisas i tabell 3 nedan.

Posten omfattar fordringar på egna medel, närmare bestämt 2119,4 miljoner euro, som i enlighet med artikel 6.2 b i förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89 har fastställts av medlemsstaterna men inte ställts till gemenskapernas förfogande eftersom de ännu inte har uppburits, inga säkerheter har ställts eller därför att invändningar rests mot dem. Detta belopp utgör en överskattning av Europeiska gemenskapernas reella fordringar, eftersom dessa särskilda räkenskaper över traditionella egna medel till stor del omfattar belopp som det är föga troligt att man kommer att kunna driva in.

Det är ändå mycket vanskligt att precist bedöma effekterna av denna övervärdering eftersom de detaljerade upplysningar som finns om en potentiell uppbörd av dessa fordringar är mycket begränsade och fragmentariska. Enligt försiktighetsprincipen har en värdeminskning på 1581 miljoner euro beräknats dels på grundval av statistikuppgifter om uppbörd från föregående år (1055 miljoner euro) och dels på grundval av en individuell analys av vissa ärenden (526 miljoner euro). Denna värdeminskning har införts på tillgångssidan i balansräkningen genom en minskning av punkten fordringar hos medlemsstaterna.

>Plats för tabell>

Tabell 1

A-RÄKENSKAPER: FASTSTÄLLDA EGNA MEDEL SOM ÅTERSTOD ATT UPPBÄRA VID SLUTAT AV BUDGETÅRET 2001

>Plats för tabell>

Tabell 2

SÄRSKILDA RÄKENSKAPER: FASTÄLLDA EGNA MEDEL SOM ÅTERSTOD ATT UPBÄRA VID SLUTET AV BUDGETÅRET 2001

>Plats för tabell>

Tabell 3

PROGNOS ÖVER FORDRINGAR VID SLUTET AV BUDGETÅRET 2001

>Plats för tabell>

B.3 Fordringar på gemenskapens organ

Rubriken avser diverse fordringar som Europeiska gemenskaperna har på gemenskapsorgan vars räkenskaper inte ingår i gemenskapernas konsoliderade räkenskaper. Fordringarna uppstår då institutionerna gör vissa utlägg som sedan skall återbetalas.

B.4 Diverse gäldenärer

Rubriken avser fordringar som uppstått i kommissionens verksamhet, bl.a.:

1. Betalningskrav som förts upp i redovisningen den 31 december 2001 som utestående fastställda fordringar.

En värdekorrigering för ännu inte fastställda fordringar som inte går att återfå har bokförts. Fordringar förfallna sedan mer än ett år kräver en minskning med 20 %. För varje nytt år minskas värdet med ytterligare 20 %.

2. Kommissionens beslut om bötesbelopp för skadlig inverkan på konkurrensen där gäldenären inte gjort några betalningar (2,8 miljarder euro). Efter beslutet om att ålägga böter får gäldenären en tidsfrist på tre månader räknat från anmälan för att

- endera godta beslutet och skall följaktligen betala bötesbeloppet inom fastställd tidsfrist och beloppet inkasseras definitivt av kommissionen,

- eller att inte godta beslutet och ärendet hänskjuts därmed till domstolen för prövning. Trots detta skall det huvudsakliga bötesbeloppet betalas inom fastställd tidsfrist, eftersom ett överklagande inte ger uppskov med verkställigheten (artikel 242 i EG-fördraget). Gäldenären har i detta fall två valmöjligheter: Gäldenären lämnar en bankgaranti eller betalar, preliminärt, bötesbeloppet.

När det gäller det bötesbelopp för vilket ännu inget definitivt beslut fattats den 31 december 2001 har 338,5 miljoner euro preliminärt inkasserats och bankgarantier har lämnats till ett belopp på 731,6 miljoner euro(9).

3. Samtliga gäldenärer inom den finansiella verksamheten med lån dragna från lånefonder.

4. Den 31 december 2001 finns i garantifonden inte någon skyldighet som inte har uppfyllts avseende lån som omfattas av garantier, och fonden har uppburit samtliga sina fordringar gentemot tredje man (inklusive dröjsmålsränta).

5. Det belopp som överförts till de finansiella intermediärerna men ännu inte utbetalats till de slutliga stödmottagarna. Rubriken omfattar även de förskott ur budgeten som betalats ut till offentliga eller privata intermediärer som kommissionen givit i uppdrag att sköta förvaltningen och att se till att pengarna når de slutliga betalningsmottagarna enligt förordningsbestämmelser eller kontraktsbestämmelser. Detta belopp, som uppgår till 980 miljoner euro (inklusive bankränta på 73 miljoner euro), utgör således de medel som intermediärerna innehade den 31 december 2001.

Med tanke dels på att uppföljningen ligger utanför räkenskaperna, och dels på antalet intermediärer och deras geografiska spridning är det möjligt att beloppet i balansräkningen inte är helt fullständigt. Man måste dock understryka den förbättrade kvaliteten på uppgifterna om finansiella intermediärer under budgetåret 2001 jämfört med 2000.

Den totala värdeminskningen på löpande fordringar kan delas upp enligt följande:

>Plats för tabell>

C. Diverse fordringar

Rubriken avser huvudsakligen fordringar de europeiska institutionerna har gentemot sin personal. Det gäller huvudsakligen löneförskott och andra belopp som skall återbetalas.

VIII. KAPITALINVESTERINGAR

>Plats för tabell>

IX. DISPONIBLA MEDEL

>Plats för tabell>

Denna rubrik omfattar alla kommissionens disponibla finansiella tillgångar på konton i medlemsstaterna och Eftaländerna (i statskassa eller centralbank), på avistakonton och förskottskonton eller i handkassa samt disponibla medel i samband med upp- och utlåningstransaktioner och utlåning i syfte att förbättra migrerande arbetstagares bostadsförhållanden.

Till följd av två bankkonkurser i tredje land torde tillgodohavandena på avistakonton i dessa banker inte kunna återvinnas (totalt 1,6 miljoner euro). Med hänsyn till försiktighetsprincipen har värdet på kassa- och bankkontona på tillgångssidan därför justerats (och tillgångsposten "förskott" har minskats).

>Plats för tabell>

X. INTERIMSKONTON

>Plats för tabell>

Med tanke på att överförda betalningsbemyndiganden redan tagits upp i budgetårets resultat inkluderas i denna rubrik bara utgifter som skall föras upp på överförda anslag. Övriga diverse utgifter som inte kunnat konteras definitivt innan den 31 december 2001 tas inte upp i rubriken utan i resultatet av justeringarna.

SKULDER OCH EGET KAPITAL

I. EGET KAPITAL

Rubriken eget kapital omfattar:

A. Det ekonomiska resultatet för budgetåret:

1. Budgetutfall

2. Resultatet av justeringarna

3. Resultat av upp- och utlåningsverksamheten

B. Det ekonomiska resultatet som överförts från tidigare budgetår:

Rubriken tar bara upp resultatet av de kumulerade ekonomiska justeringarna, med tanke på att resultatet för genomförandet av budgeten betalas till medlemsstaterna och att resultatet för upp- och utlåningstransaktionerna delvis överförs till reserver och delvis till kommissionens budgetinkomster.

C. Reserverna:

1. Uppskrivningsfonden: innefattar varaktiga uppskrivningar av materiella och immateriella anläggningstillgångar.

2. Resultat av upp- och utlåningsverksamheten: innefattar en speciell reserv som uppförts under tidigare budgetår för att täcka framtida utgifter för upp- och utlåningstranskationer.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

II. AVSÄTTNINGAR FÖR RISKER OCH KOSTNADER

>Plats för tabell>

Lån till tredje land

Med tanke på de risker som är förknippade med lån till tredje land har det gjorts en avsättning för risker och kostnader för garantifondens nettotillgångar, varvid man uteslutit fondens överskott som skall återbetalas till den allmänna budgeten under det första kvartalet 2002 (se punkt IV.B.3 på tillgångssidan).

Avveckling av Gemensamma forskningscentrets kärnkraftsanläggningar

Under 2000 har en avsättning för avvecklingen av Gemensamma forskningscentrets kärnkraftsanläggningar gjorts för de anläggningar som redan stängts. Beloppet för de anläggningar som ännu är i drift har inkluderats i de åtaganden som inte förs in i balansräkningen eftersom inte alla uppgifter för att beräkna avsättningen är kända.

Under 2001 har man kunnat göra en mer tillförlitlig uppskattning av kostnaden för avvecklingen. Avsättningen grundas på en individuell och detaljerad kalkyl, som genomfördes den 31 december 2001, på grundval av tillgängliga tekniska kunskaper och erfarenheter.

Den totala kostnaden för avvecklingen av Gemensamma forskningscentrets kärnkraftsanläggningar uppskattades den 31 december 2001 till 570 miljoner euro som fördelas enligt följande: 190 miljoner euro för de anläggningar som ännu är i drift och 380 miljoner euro för de anläggningar som stängts (varav 6 miljoner euro redan har betalats). Med hänsyn tagen till dessa belopp uppgår avsättningen vid utgången av 2001 till 564 miljoner euro.

Pensioner

Bestämmelserna om gemenskapens pensionssystem finns i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, bland annat i kapitel 3 "Pensioner" i avdelning V "Tjänstemännens löneförmåner och sociala förmåner", samt i bilaga VIII "Pensionssystemet". De är direkt tillämpliga i samtliga medlemsstater.

Systemet omfattar familjebidrag och olika typer av pension, som ålderspension, invaliditetspension och änkepension.

Enligt artikel 83 i tjänsteföreskrifterna skall utbetalningar inom pensionssystemet belasta gemenskapernas budget (det interinstitutionella kapitlet A19 "Pensioner och avgångsvederlag"). Medlemsstaterna skall gemensamt garantera utbetalningen av dessa förmåner enligt den fördelningsnyckel som fastställs för finansieringen av sådana utgifter (punkt 1 första stycket).

Tjänstemännen bidrar för övrigt med en tredjedel av den långsiktiga finansieringen av systemet via en obligatorisk avgift som fastställts till 8,25 % av grundlönen (punkt 2).

Under tidigare år har pensionsrättigheterna tagits upp i de åtaganden som inte förs in i balansräkningen (punkt 8).

I redovisningarna för budgetåret 2001 har man beslutat föra upp en avsättning i balansräkningens skuldsida för de beräknade pensionsrättigheterna.

Beräkningarna av storleken på pensionsåtagandena (i enlighet med den finansiering som nämns i artikel 83 i tjänsteföreskrifterna) överensstämmer med IAS 19-standarden. I denna internationella redovisningsstandard anges att arbetsgivaren skall beräkna sitt försäkringsmatematiska pensionsåtagande (med utgångspunkt i antagandet att pensionssystemet kommer att bibehållas) utifrån pensionsutfästelserna till löntagarna fram till pensionsåldern och med hänsyn tagen till förväntade lönehöjningar.

Den försäkringsmatematiska kalkylen för beräkningen av åtagandet bygger på den s.k. projected unit credit-metoden (eller accumulated entitlements-metoden).

Uppskattningen av åtagandebeloppet för pensionerna härrör från en försäkringsstudie som bygger på uppgifter av den 31 december 1997, justerade den 31 december 2001 i linje med ytterligare rättigheter som tillkommit under 2000 och 2001.

Åtagandena omfattar pensionsrättigheter för följande grupper:

1. Personal som var verksam den 31 december 2001 i alla EU:s institutioner och organ och som omfattas av gemenskapens pensionsordning.

2. Ålderspension.

3. Efterlevandepension.

4. Barnpension.

5. Invaliditetspension.

6. Nuvarande eller före detta ledamöter i kommissionen.

Försäkringsberäkningen bygger på IAS 19-normen och främst på följande parametrar:

1. Aktualiserade mortalitetstabeller.

2. En beräkningsränta i enlighet med IAS 19-standarden: 3,35 % effektiv ränta.

3. Sluten gruppmodell (personer som ingick i pensionssystemet den 31 december 2001).

4. Tillämpning av principen om gift personal i aktiv tjänst utan att pensioner till föräldralösa barn beaktas.

5. Civilstånd för personer som inte längre är i tjänst, med beaktande av pensioner som utbetalas till föräldralösa barn.

6. Avdrag för effekterna från korrektionskoefficienten, inflationen eller den allmänna uppräkningen av löner/pensioner.

7. Genomsnittlig löneökning på runt 2 %.

8. Pension från 60 år.

9. Statistik över förtidspensionering och invaliditet baseras på aktuella uppgifter.

Beräkningen av bruttopension och familjetillägg baseras på bestämmelserna i tjänsteföreskrifterna.

I enlighet med IAS 19-standarden har det försäkringsmatematiska pensionsåtagandet beräknats på basis av en realräntesats på 3,35 % (ränta per den 31.122000) och uppgår till 15,3 miljarder euro (varav 0,04 % för medlemmar). Med en räntesats på 2,5 % (använd för 1998) skulle åtagandet uppgå till 17,7 miljarder euro (varav 0,04 % för medlemmar).

För budgetåret 2001 uppgår löneutbetalningarna (service cost) till 0,7 miljarder euro (realränta 2,5 %) och den nominella räntan, beräknad på det försäkringsmatematiska pensionsåtagandet, uppgår till 0,8 miljarder euro (nominell ränta 4,75 %).

Med en räntesats på i genomsnitt 3,82 % över 20 år (med en realränta på 3,9 % som är konstant för perioden före 1998 - förslag av KPMG), skulle åtagandet uppgå till 14,2 miljarder euro.

>Plats för tabell>

III. LÅNGFRISTIGA SKULDER

Rubriken avser skulder som löper på mer än ett år.

Skulderna innefattar Europeiska gemenskapernas skulder från upp- och utlåningsverksamheten(10).

Punkten "Övriga långfristiga skulder" innefattar alla övriga skyldigheter på kända belopp då löptiden är längre än ett år.

>Plats för tabell>

Medel avsatta för personalen: Denna punkt omfattar arbetslöshetskassan för tillfälligt anställda vid samtliga institutioner samt socialförsäkringsfonden för kommissionens lokalanställda i tredje land.

Säkerheter och garantier: Denna punkt omfattar avdrag som görs för garantier i samband med byggnadsarbeten samt beloppen på räkenskapsförares, biträdande räkenskapsförares och förskottsförvaltares garantikonton.

Leasing: Denna punkt omfattar leasingskulder som har en löptid på över ett år.

Aktieinnehavet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling för den del av det tecknade kapitalet som inbetalats (se punkt IV.A på tillgångssidan).

Övrigt: Eftersom Europaparlamentet har utnyttjat sin köpoption för ett byggnadskomplex, åligger det parlamentet att betala investeringskostnaderna (se punkt III.A på tillgångssidan).

>Plats för tabell>

Utestående lån per den 31 december 2001 tas upp som långfristiga skulder om lånet löper på mer än ett år och som kortfristiga om lånet löper på mindre än ett år. Låneskulden garanteras av gemenskapsbudgeten.

>Plats för tabell>

IV. KORTFRISTIGA SKULDER

A. Långfristiga skulder som förfaller under året

Rubriken avser lån som förfaller inom ett år samt långfristiga skulder som förfaller under året och som rör leasing, aktieinnehavet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling samt köpet av parlamentets byggnadskomplex (se föregående tabell).

B. Övriga finansiella anläggningstillgångar:

Rubriken avser betalningar som bokförts mot 2001 års anslag men som inte verkställts av räkenskapsföraren förrän efter det att räkenskaperna avslutats, dock senast den 15 januari 2002 (artikel 6 i budgetförordningen).

C. Löpande skulder

C.1. Skulder till medlemsstater och EFTA-länder

Denna punkt avser skulder gentemot de Eftaländer som ingår i EES.

C.2 Gemenskapsorgan

Punkten avser EU-institutionernas skulder till vissa gemenskapsorgan som inte omfattas av konsolideringen.

C.3 Anslag som skall överföras

>Plats för tabell>

C.4 Diverse gäldenärer

I rubriken ingår skulder som härrör från Europeiska gemenskapernas verksamheter samt betalningskrav utanför budgeten som skall uppbäras.

D. Övriga skulder

Främst skulder till personal, samt medel som skall överföras till olika organisationer eller annan tredje man.

V. INTERIMSKONTON

>Plats för tabell>

Denna rubrik omfattar bl.a. inkomster som inte kunnat konteras definitivt på balansdagen, samt inkomster som skall användas på nytt. Den omfattar även upplupen ränta på lån och svappar.

Fordringarna på återanvända medel som ännu återstår att uppbära medtas hädanefter under denna rubrik eftersom dessa belopp kan utnyttjas igen. Fordringar för delbetalningar inkluderas hädanefter i resultatet av justeringarna, med tanke på den låga återanvändningsnivån.

Denna rubrik omfattar även inkomster från konvertering av monetära poster utom likvida medel.

(1) ECIP: European Community Investment Partners.

(2) GNI är ett instrument för upp- och utlåningsverksamheten.

(3) EGT C 279, 7.10.2000.

(4) Denna rubrik bygger på IAS 17 - "International Accounting Standards Committee".

(5) Målbeloppet motsvarar 9 % av det utestående beloppet.

(6) Mer detaljerade tabeller över utlåningen återfinns i volym II.

(7) Balansräkningarna, redogörelserna för inkomster och utgifter samt låneutvecklingen i förhållande till den finansiella verksamheten under rubriken finns i detaljerade tabeller i volym II.

(8) Med undantag för forskningscentret i Petten där klyvbart material har värderats till det senaste inköpspriset.

(9) Se punkt 11 i bilaga 4: åtaganden som inte förs in i balansräkningen.

(10) Mer detaljerade tabeller över upplåningen återfinns i volym II.

BILAGA 4

ÅTAGANDEN SOM INTE FÖRS IN I BALANSRÄKNINGEN

POTENTIELLA SKULDER PER DEN 31.12.2001

>Plats för tabell>

Alla potentiella skulder utom de som tas upp under punkterna 4.1 och 6 måste under kommande år finansieras genom gemenskapsbudgeten i det fall de blir reella. Gemenskapsbudgeten finansieras av medlemsstaterna. Pensionsåtagandena och kostnaderna för avveckling av Gemensamma forskningscentrets kärnkraftsanläggningar tas upp under respektive rubrik i balansräkningen.

POTENTIELLA FORDRINGAR PER DEN 31.12.2001(1)

>Plats för tabell>

FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR

ÅTAGANDEN SOM INTE FÖRS IN I BALANSRÄKNINGEN: POTENTIELLA SKULDER OCH FORDRINGAR

För att förbättra Europeiska gemenskapernas ekonomiska information ingår de åtaganden som inte förs in i balansräkningen i bilagan till årsredovisningen. Detta gäller gjorda eller mottagna åtaganden som, på medellång eller lång sikt, kan ha stor betydelse för budgeten.

PUNKT 1: UTESTÅENDE ÅTAGANDEN (RAL)

Vad gäller differentierade anslag återstod den 31 december 2002 åtaganden att fullgöra till ett belopp på 86,8 miljarder euro, varav 0,9 miljarder euro utgjordes av betalningsbemyndiganden som överförts från 2001 till 2002. Detta är det maximala potentiella åtagandet.

Det totala summan av utestående åtaganden har ökat under det senaste årtiondet och största delen av denna ökning är kopplad till den parallella ökningen av åtagandebemyndiganden, men också till att de betalningar som bygger på åtagandena alltid verkställs senare. Det är viktigt att påpeka att de så kallade normala utestående åtagandena är en direkt och berättigad följd av genomförandet av gemenskapsbudgeten.

I en gemensam deklaration av den 20 november 2001 underströk kommissionen, parlamentet och rådet, som alla tre är måna om att kontrollera de utestående åtagandena och på medellång sikt minska de så kallade onormala utestående åtagandena, det faktum att de onormala utestående åtagandena kan minskas inte bara genom att öka anslagen för betalningar, utan också genom att i stor utsträckning använda frigöranden. Beloppet för de utestående åtaganden som kan betraktas som onormala definieras i denna deklaration, enligt en gemensam överenskommelse, som bestående av vilande åtaganden för vilka inga betalningar har gjorts under de två sista budgetåren, samt tidigare åtaganden, vilka varit införda i budgeten under minst fem budgetår.

Till följd av deklarationen åtog sig kommissionen att lägga fram en handlingsplan, senast vid framläggandet av den preliminära budgeten för 2003, för att undersöka alla de ärenden som förts in under början på budgetåret 2002 och som kan betraktas som onormala. Handlingsplanen omfattar för var och en av de poster som finns i bilagan till deklarationen följande:

- De ärenden som kan betraktas som onormala per den 31 december 2001, inklusive motsvarande belopp.

- De ärenden som undersökts under de tolv senaste månaderna.

- För övriga ärenden, en tidsplan för undersökningen, som fastställs till följande datum:

- 30 april 2002.

- 31 augusti 2002.

- 31 december 2002.

- 30 april 2003.

Vid vart och ett av dessa datum skall budgetmyndigheten informeras om resultaten av undersökningen och de beslut som fattats avseende dessa ärenden: betalningar, avslut, frigöranden och särskild uppföljning.

Ett arbetsdokument om utvecklingen av så kallade normala och onormala utestående åtaganden, per rubrik, kommer varje år att överföras till budgetmyndigheten samtidigt som den preliminära budgeten. Dokumentet beskriver även de åtgärder kommissionen vidtagit för att i framtiden undvika att så kallade onormala utestående åtaganden uppstår. Det verkar alltså möjligt att få kontroll över de onormala utestående åtagandena fram till slutet av 2003 och budgetmyndigheten kommer regelbundet att informeras om arbetet med att helt undanröja dem.

Slutligen bör den föreslagna omarbetning av budgetförordningen bidra till införandet av en strikt uppföljning av tidigare eller vilande åtaganden.

Sifferuppgifter per den 31 december 2001 om potentiellt onormala utestående åtaganden för de viktigaste områdena i fråga:

>Plats för tabell>

Dessa första sifferuppgifter visar att den onormala delen utestående åtaganden uppgick till nära 11,7 miljarder euro, men är relativt låg jämfört med de totala utestående åtagandena och fördelas ojämnt mellan rubrikerna i budgetplanen. Totala utestående åtaganden kan till två tredjedelar påföras strukturfonderna, tillika med de potentiellt onormala utestående åtagandena. Åtgärderna för att minska de onormala utestående åtagandena inriktas på strukturfonderna och externa åtgärder.

PUNKT 2: RÄTTSLIGA ÅTAGANDEN SOM SAKNAR BUDGETÅTAGANDEN

Dessa potentiella skulder har sitt ursprung i de rättsliga åtaganden som kommissionen vidtagit och som inte täcks av de åtagandebemyndiganden som förts in i budgeten.

På grundval av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet och mer generellt i gällande budgetlagstiftning måste följande utgifter upptas som åtaganden som inte förs in i balansräkningen till följd av omfattningen på de ekonomiska åtaganden som de ger upphov till.

- Strukturfonderna och Sammanhållningsfonden utgör ett utgiftsmål och särskilda beslut måste alltså normalt fattas om hela det anslag som tas upp i budgetplanen. Det handlar alltså om en bedömning av maximibeloppet för potentiella åtaganden (punkt 2.1 och 2.2).

En andra nivå av mer tvingande åtaganden uppstår när det finns ett rättsligt beslut för varje enskilt program eller projekt (se tabellen nedan).

- ISPA: ISPA-förordningen ger inte i sig utrymme för några åtaganden som inte förs in i balansräkningen. Där föreskrivs nämligen varken några årliga anslag eller ens något totalanslag.Enligt bestämmelserna fastställs detta varje år av budgetmyndigheten i enlighet med budgetplanen. Taken i rubrik 7 (inför anslutningen) är inte utgiftsmål och det interinstitutionella avtalet möjliggör en viss flexibilitet mellan olika föranslutningsinstrument. Däremot genererar ISPA potentiella skulder via de enskilda projekten eftersom de består av flera årliga delutbetalningar varav endast den första omfattas av ett budgetmässigt åtagande vid antagandet av beslutet (punkt 2.3).

- Åtagandena som ingåtts för vissa externa åtgärder i rubrik 4 med individuellt utsedda utomstående parter för bestämda belopp och fastställda perioder (punkterna 2.4 till 2.6).

Övriga fleråriga program innehåller inte åtaganden som måste redovisas bland de potentiella skulderna: utgifterna för kommande budgetår är fortsatt underkastade budgetmyndighetens årliga beslut eller utvecklingen av det aktuella regelverket.

>Plats för tabell>

De rättsliga åtaganden som saknar budgetåtagande uppgår till 144098 miljoner euro och motsvarar skillnaden mellan värdet på de program som kommissionen fattat beslut om den 31 december 2001 och det belopp för budgetåtaganden som motsvarar dessa program och som genomförts under 2000 och 2001.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

PUNKT 3: EUGFJ:s GARANTISEKTION

3.1 Utgifter från den 16 oktober 2001 till den 31 december 2001

För garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket skall medlemsstaterna verkställa betalning från och med den 16 oktober 2000 till och med den 15 oktober 2001, varför deras åtagande och godkännande skall föreläggas räkenskapsföraren senast den 31 januari närmast efterföljande år. Betalningar som medlemsstaterna verkställt mellan den 16 oktober och den 31 december 2001 tas upp som åtaganden utanför balansräkningen.

3.2 Avslut av räkenskaperna

Potentiella förpliktelser gentemot medlemsstaterna i samband med avslutningen av räkenskaperna. De slutliga skuldbeloppen och vilket år de skall belasta budgeten beror på hur lång tid domstolsförfarandet tar.

PUNKT 4: GARANTIER

4.1 Lån som beviljas av EIB ur dess egna medel till förmån för tredje land

Den rättsliga grunden för garantin är lån som Europeiska investeringsbanken beviljat per den 31 december 2001 (inklusive utlåning till tre medlemsstater inför anslutningen). Det bör dock påpekas att dessa lån ännu inte utbetalats i sin helhet. Den 31 december 2001 uppgick de utestående beloppen till 13770 miljoner euro (13736 miljoner euro om man bortser från de länder som nu blivit medlemsstater), Europeiska unionens risk är således begränsad till detta belopp. Av de sammanlagt (19363 miljoner euro som hade betalts ut den 31 december 2001 har 5593 miljoner euro återbetalats.

Lån som beviljas av Europeiska investeringsbanken ur dess egna medel till förmån för tredje land garanteras av gemenskapsbudgeten enligt följande:

>Plats för tabell>

För EIB:s utlåning på 19363 miljoner euro, med gemenskapens budget som säkerhet, har garantier ställts från tredje man.

4.2 Tecknade av Europeiska investeringsfonden

Den 31 december 2001 uppgår de garantier som tecknats av Europeiska investeringsfonden till totalt 2789,6 miljoner euro, vilket för Europeiska gemenskaperna innebär en maximal potentiell risk på 836,9 miljoner euro. Europeiska gemenskaperna bidrar till Europeiska investeringsfondens kapital med sammanlagt 600 miljoner euro och kan därför i värsta fall tvingas betala 236,9 miljoner euro. Noteras bör att Europeiska gemenskaperna tecknat aktier som till 80 % ännu inte betalats in (motsvarande 480 miljoner euro) och de tas därför upp som potentiell skuld under de åtaganden som inte förs in i balansräkningen (punkt 9).

4.3 Lån som beviljas inom ramen för upp- och utlåningstransaktionerna

I samband med att Europeiska gemenskaperna ställt garantier inom ramen för upp- och utlåningstransaktionerna har även garantier från tredje man använts. Garantierna fördelar sig på följande sätt:

>Plats för tabell>

Det bör noteras att garantier från tredje man inte används för gemenskapslån som avser ekonomiskt stöd. Det bör dock understrykas att garantifonden ställt garantier för lånen, på 1614 miljoner euro.

PUNKT 5: LÅNGFRISTIGA HYRESKONTRAKT

5.1 Fastigheter

Posten avser tillgångar som omfattas av långfristiga hyreskontrakt (ursprunglig löptid på minst fem år) och som inte uppfyller villkoren för att tas upp bland tillgångarna i balansräkningen. Beloppen avser utestående åtaganden där betalning skall verkställas under kontraktets löptid, med undantag för domstolens huvudbyggnad som hyrs på obegränsad tid och där beloppen istället avser årshyran.

De totala beloppen för de fastigheter som hyrs fördelas enligt följande:

>Plats för tabell>

För kommissionen inkluderar beloppet fastighetsskatten som uppgår till 5,9 miljoner euro.

I enlighet med ramavtalet, som undertecknades den 15 december 1999, avseende uppförandet av en eller flera utbyggnader av revisionsrättens fastigheter åtar sig den luxemburgska staten att till revisionsrätten överlåta hyresmans byggnadsrätt för en första utbyggnad till priset av en (1) euro och med en varaktighet som inte överstiger 49 år. Eventuella senare överlåtelser av hyresmans byggnadsrätt för andra tomter som behövs för att genomföra andra utbyggnader får inte överstiga den överenskomna löptiden för den byggnadsrätt man enats om för den första utbyggnaden.

Den luxemburgska staten åtar sig dessutom att när som helst sälja tomterna till det marknadspris som man gemensamt fastställt.

Domstolen åtar sig för sin del att inleda förfarandet för att förvärva tomterna från den luxemburgska staten. För detta ändamål kommer den att begära nödvändiga medel från budgetmyndigheten.

På grund av en administrativ försening har den luxemburgska staten ännu inte förverkligat sina principiella åtaganden.

PUNKT 8: MEDVERKAN I NÄRSTÅENDE ORGANISATIONER

Potentiella skulder på grund av aktieköp i närstående organisationer.

Detta belopp motsvarar utestående betalningar för ännu ej inbetalda aktier som kommissionen tecknat i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsfonden:

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

PUNKT 9: ÖVRIGA POTENTIELLA ÅTAGANDEN

Skatt till regionen Bryssel

Brysselregionen (Bruxelles-Capitale) införde 1993 en skatt för den som hyr kontorslokaler. Kommissionen har begärt undantag från skatten hos de lokala myndigheterna under åberopande av protokollet om immunitet och privilegier. Det underhandsbesked som gavs var positivt.

De rättsliga förfaranden som inletts av vissa ägare till de fastigheter som kommissionen hyr har dock utmynnat i en ändring av situationen. Kommissionen kan därför bli tvungen att betala denna skatt.

PUNKT 10: RENOVERING AV BERLAYMONT-BYGGNADEN

Ett avtalsprotokoll undertecknades mellan Europeiska gemenskaperna, den belgiska staten och SA Berlaymont 2000 den 8 juli 1997 som inkluderar följande:

- Den belgiska staten finansierar kostnaderna för saneringen av Berlaymont (avlägsnande av asbesten) på totalt 89 miljoner euro.

- Så snart den renoverade Berlaymont-byggnaden blir inflyttningsklar ersätter Europeiska gemenskaperna investeringskostnaden bestående av fastighetens värde före renoveringen (schablonkostnad på 49 miljoner euro) och kostnaden för renoveringen (den preliminära kostnaden uppskattas till 325 miljoner euro).

- Denna kostnad skall återbetalas av gemenskaperna i form av en årlig tomträttsavgift till marknadsvillkor under 27 år (beräknad kostnad 27 miljoner euro per år).

- Det datum då byggnaden skall vara klar för inflyttning faställdes preliminärt (utan åtaganden) till den 30 juni 2000.

Kommissionen försöker att aktualisera protokollet från 1997 för att fastställa en övre gräns för de renoveringskostnader den skall ansvara för och ett bestämt datum för när fastigheten skall vara inflyttningsklar.

Ett samförståndsavtal undertecknades den 17 juli 2001 mellan kommissionen och den belgiska staten. I avtalet specificeras att en konvention skall undertecknas och bland annat innehålla ett bestämt maximipris som kommissionen skall betala samt en bestämd frist för när fastigheten skall vara inflyttningsklar. Beloppet på 374 miljoner euro kan komma att höjas för att ta hänsyn till det aktualiserade programmet över de behov som fastställdes för Berlaymont under 1997.

PUNKT 11: BÖTER

Med tanke på att de bötesbelopp som kommissionen ålagt för brott mot den fria konkurrensen tas upp i budgetårets resultat har man, genom att tillämpa försiktighetsprincipen, beslutat att, i de åtaganden som inte förs in i balansräkningen, som potentiell kostnad inkludera de bötesbelopp för vilka överklaganden inlämnats(2) i väntan på ett beslut från domstolen. Denna potentiella skuld behålls fram till dess att domstolen fattat sitt beslut (se förklarande anmärkning till balansräkningen - tillgångar VII b.4-)

>Plats för tabell>

Fordringar:

Liksom tidigare innehåller nedanstående tabell - uppdelat efter året för kommissionens beslut - bötesärenden som fortfarande behandlas i någon behörig domstol per den 31 december 2001.

Det innebär alltså att

1. ärenden som är helt avgjorda vid detta datum inte medtas.

2. ärenden som bedömts definitivt men som av olika skäl ännu återstår att avsluta har avlägsnats ur denna tabell och återfinns i bilagan.

Eftersom ärendena är komplexa, en stor mängd bolag är berörda och valmöjligheterna är många kan denna tabell inte visa utvecklingen över flera år, utan begränsar sig till den aktuella situationen i varje ärende och kommissionens första beslut.

Rubriken "Övrigt" innehåller slutligen belopp som av olika skäl inte kan uppbäras eller ännu inte uppburits. Det gäller bl.a.:

- Kommissionens överklagande av ett beslut av förstainstansrätten som ogiltigförklarar ett bötesbeslut. Kommissionens överklagande täcks inte av någon bankgaranti eller provisorisk betalning.

- Gäldenärer som befinner sig i konkurs eller genomgår en företagsrekonstruktion under en domstols översyn och för vilka de rättsliga förfarandena fortfarande pågår.

- Böter som ännu inte har krävts in eftersom ärendet inte är färdigbehandlat.

- De böter som utdömts under 2001 men inte utkrävs förrän under 2002 och ett belopp som är särskilt högt på grund av att majoriteten av bötesbesluten har fattats under det fjärde kvartalet 2001.

>Plats för tabell>

Märk:

De belopp som anges i kursiv stil avser böter för vilka ett definitivt beslut ännu ej fattats.

PUNKT 12: BEDRÄGERIER OCH OEGENTLIGHETER

Strukturåtgärder:

Tabellen nedan grundas på medlemsstaternas formella meddelanden enligt förordning (EG) nr 1681/94, med beloppen fördelade per medlemsstat. Tabellen visar skillnaden mellan de belopp medlemsstaterna angivit som återstående att återvinna (beräknade antingen på ett konstaterat belopp eller på en bedömning) och de belopp som angivits som ömöjliga att återvinna.

Potentiella fordringar till följd av bedrägerier och oegentligheter

som meddelats i enlighet med förordningarna (EG) nr 1681/94 och (EG) nr 1831/94 (Strukturåtgärder)

>Plats för tabell>

Anm.:

Fördelningen av beloppet mellan gemenskapsbudgeten och medlemsstaternas budgetar kommer att beslutas i samband med räkenskapsavslutningen.

De belopp som anges visar snarast ett teoretiskt maximum för hur mycket som kan komma att återvinnas till gemenskapens budget, och det av följande skäl:

- Medlemsstaterna anmäler inte alltid resultaten av återvinningsåtgärder (och framför allt inte särskilt skyndsamt).

- Medlemsstaterna är skyldiga att informera kommissionen om möjligheterna till återvinning men det är omöjligt att mer bestämt avgöra hur mycket av de utestående beloppen som faktiskt kommer att kunna återvinnas. Tillämplig nationell lagstiftning tillåter ibland en preskriptionstid på 30 år, vilket gör att nationella förvaltningar ofta inte vill förklara en uppbörd som formellt omöjlig, även om chanserna är minimala. När det gäller strukturåtgärder är medlemsstaterna numera skyldiga, att årligen till kommissionen lämna in en redogörelse för de belopp som ännu inte efter återkrav har betalats tillbaka (artikel 8 i förordning nr (EG) 438/2001) vilket möjliggör bättre kontroller av den faktiska situationen.

- Även om den berörda medlemsstaten inlett uppbördsförfaranden inom utsatt tid ger detta inga garantier för ett positivt resultat. Detta gäller t.ex. då ett betalningskrav bestrids i domstol.

- Samfinansiering av enskilda projekt görs inom ramen för de fleråriga programmen. Innan ett flerårigt program avslutats går det inte att exakt fastställa vilka belopp som återstår att uppbära, eftersom belopp som varit föremål för oegentligheter på vissa villkor kan fördelas om till andra projekt som skötts korrekt, och eftersom utbetalning i olika omgångar, särskilt slutbetalningen, i vissa fall gör det möjligt att reglera utgifterna. Framhävas bör att tabellens siffror är preliminära och att de bygger på anmälningar som mottagits och behandlats fram till slutet av mars 2002. Det kan därför inte uteslutas att dessa siffror kan komma att ändras på basis av ytterligare rapporter som inkommer sent.

Den information som tillhandahålls av medlemsstaterna räcker alltså inte till någon tillräckligt precis uppskattning av utsikterna för uppbörd i de enskilda fallen. Kommissionen kommer, troligtvis från och med nästa år, att kunna dra slutsatser efter det att programmen för perioden 1994-1999 har avslutats.

När inkomst- och utgiftsredovisningen upprättades hade årsrapporten om bedrägeribekämpningen för 2001 ännu inte antagits.

Jordbruksområdet - EUGFJ:s garantisektion:

För de fordringar som uppstått till följd av de bedrägerier och oegentligheter som kunnat konstateras för EUGFJ:s garantisektion, som de betalande organen meddelat i enlighet med förordning (EEG) nr 595/91, har ett belopp på 1952,6 miljoner euro bokförts som fordringar gentemot medlemsstaterna och tas upp under tillgångar i balansräkningen. Tillkännagivandet av upplysningen har gjorts obligatorisk för budgetåret 2001. Det förklarar den betydande skillnaden mellan den deklaration som gjordes under 2000 (0,97 miljoner euro) och den som registrerades under 2001.

För övrigt måste medlemsstaterna även meddela de fall av bedrägerier och oegentligheter som kommissionen konstaterat. Likväl gör inte de disponibla siffrorna det möjligt att frigöra andra potentiella fordringar än dem som redan förts upp som fordringar under tillgångar i balansräkningen på det datum när räkenskaperna avslutas. Genom att tillämpa försiktighetsprincipen tas därmed inget belopp upp som potentiell fordring i de åtaganden som inte förs in i balansräkningen.

PUNKT 13: JORDBRUKSLAGER

Lagerbehållningen har förts fram till den 30 september 2001 och den extra avskrivningen har bokförts.

De beräknade försäljningpriserna för produkter i offentliga lager kan komma att ändras beroende på marknadssituationen. Översynen av marknadspriserna i februari 2002 gav en potentiell vinst på 148,72 miljoner euro i förhållande till budgetårets slut.

Den förväntade utvecklingen av sädespriserna står för 56,5 % av den totala ökningen. Den delvisa återhämtningen på nötköttsmarkanden står för 30,7 % av ökningen. Dessa två sektorer bidrar till den potentiella vinsten med 87,2 %.

Den 30 september 2001 konstaterades att avyttringen av jordbruksprodukter i lager skulle kunna generera en nettovinst på 148,72 miljoner ecu.

VOLYM, VÄRDE I RÄKENSKAPERNA, FÖRVÄNTADE FÖRSÄLJNINGSVÄRDEN SAMT POTENTIELLA VINSTER OCH FÖRLUSTER FÖR LAGER

30 SEPTEMBER 2001

>Plats för tabell>

(1) I det fall då fordringar (med undantag för rubrik 4 och 6) blir säkra till belopp och förfallodag adderas de till budgetinkomsterna för det budgetår då de inkasseras. De läggs således till resultatet för det budgetåret och tillfaller medlemsstaterna.

(2) Böter utdömda före avslutandet av räkenskaperna för 2001, även om överklagandet inlämnats under 2002.