SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.07.2004 
KOM(2004) 473 slutlig 
2004/0146 (COD)   
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
om ett europeiskt flygledarcertifikat 
  
(framlagt av kommissionen) 
 
SV 2   SV MOTIVERING  
1. I NLEDNING  
Det europeiska luftrummet är fortfarande en av  världens mest överbelastade trafikmiljöer. 
Uppsplittringen av flygledningssystemet i nationella öar av regler, förfaranden, marknader och prestandanivåer fastslogs av högnivågruppe n för ett gemensamt europeiskt luftrum som 
det största hindret för verkliga framsteg in om detta område. I paketet för ett gemensamt 
europeiskt luftrum tar man itu med dessa o lika former av uppsplittring genom ett antal 
initiativ som certifiering av leverantörer av flygtrafiktjänster, inrä ttande av funktionella 
luftrumsblock, harmoniserad luftrumsklassificering och driftskompatibilitet  för utrustning etc. 
Det europeiska flygledarcertifikatet bidrar också till detta genom att det inrättas gemenskapsregler som leder till högre kompetensni våer som blir mer jämförbara på europeisk 
nivå. Detta är mycket viktigt ef tersom flygledningstjänsten är en arbetsintensiv bransch med 
ett marknadsvärde på ca 6 miljarder euro. Omkring 60 % av kostnaderna för flygtrafiktjänster är personalrelaterade.  
År 2001 hade den europeiska (15 medlemsstater) flygledni ngstjänsten sammanlagt 33 000 
anställda, av vilka 35 % eller ca 13 500 var fl ygledare. Flygledaren har en nyckelroll i 
säkerhetskedjan. Direktivet skall omfatta alla dessa flygledare, tillsammans med de militära flygledare som arbetar med att tillhandahålla  flygkontrolltjänster för den allmänna 
flygtrafiken. 
2. D
ELARNA I PAKETET FÖR ETT GEMENSAMT EUROPEISKT LUFTRUM  
Antagandet av de fyra förordni ngarna som utgör paketet för ett gemensamt europeiskt luftrum 
kommer att ändra flygledningstjänsten i grun den. Detta kompletterande förslag till ett 
europeiskt flygledarcertifikat är viktigt av flera skäl. 
Certifikatet bidrar till att upprätthålla balansen  mellan de olika delarna i paketet för ett 
gemensamt europeiskt luftrum för att säkerställa  att inte bara de institutionella, ekonomiska 
eller tekniska aspekter beaktas ut an även de sociala aspekterna. 
Certifikatet utgör en del av en bredare säkerhetsstrategi  som behandlas i paketet: tack vare 
certifikatet skall det vara möjligt att ändra eller förstärka flygledningens säkerhetsaspekter och införa höga standarder för utbildningssystemet.  
Lagstiftningen för det gemensamma europeiska luftrummet kommer att leda till att 
gränsöverskridande  funktionella luftrumsblock inrätt as. Processen med konsolidering av 
leverantörerna av flygtrafiktjänster kommer at t förutsätta en mer fl exibel användning av 
personalen. Genom certifikatet kommer organisationen av det transnationella arbetet att 
underlättas.  
I förslaget kommer utbildning  att erkännas som en särskild tjänst och förslaget kommer att 
bidra till att de olik a typerna av utbildning får en hög kvalitet. Certifieringsförfarandet 
kommer att på ett effektivt sätt skapa lik a konkurrensvillkor för utbildningstjänster. 
 
SV 3   SV 3. F ÖRBEREDELSER  
För att förbereda detta lagstift ningsinitiativ har kommissionen drag it igång en studie för att 
presentera hur långt man kommit med certifie ringen i de olika medlemsstaterna. Studien 
visade att certifieringen fortfa rande är mycket uppsplittrad i EU:s medlemsstater trots många 
internationella förordningar utfärdade av ICAO eller Eurocontrol. I studien rekommenderades att gemenskapslagstiftningen skulle omfatta följande områden: 
– Åldersbegränsningar samt behörighetstill äggens och de lokala behörigheternas 
giltighet bör fastställas när det gäller vill koren för att erhålla och underhålla ett 
certifikat. 
– Kontroll av flygledarnas kompetens, utbil dning och examinationskrav, inbegripet 
språkliga kvalifikationer och bedömningar,  bör beskrivas vad gäller utbildning av 
kandidater och kompetensstandarder. 
– Alla faciliteter bör vara auktoriserade, oc h kvalificeringskraven för instruktörer bör 
anges vad gäller auktoriseringen av utbildningsinstitut och utbildningsenheter. 
– Villkoren och förfarandena för överk laganden bör beskrivas med hänsyn till 
rättigheterna för de kandidater som inte kl arar sina examina och flygledare som inte 
klarar bedömningarna med tillfredsställande resultat. 
– Det bör finnas en klar och tydligt defini erad skillnad mellan tillsynsmyndigheter och 
tjänsteleverantörer så att obero endet mellan dem säkerställs. 
– En europeisk standard för erkännande av utbildningsinstitut rekommenderas, 
inbegripet ett öppet och kontinue rligt självutvärd eringssystem. 
– Även om införandet av ett eu ropeiskt certifikat för fl ygledare välkomnas bör det i 
EU-direktivet noggrant skiljas  mellan vad som skall regl eras på EU-nivå och vad 
som skall regleras på nationell nivå. 
– En fungerande social dialog har central betydelse för säkra och effektiva 
flygkontrolltjänster och det föreslagna EU -direktivet bör inkludera en hänvisning 
avseende erkännandet av licenser från tredje land. 
– Ett ömsesidigt godkännande av det europeiska certifikatet eller 
behörighetscertifikatet kan endast bli effektivt om certifikatet omfattar samma 
kunskap. 
4. F
ÖRBEREDELSE AV DIREKTIVET  
Certifiering av flygledare är en gammal tr adition. ICAO:s förordningar om certifiering 
omfattar krav som rör ålder, kunskap, behörighe ter, erfarenhet, språ k och hälsotillstånd. 
Eurocontrol har antagit Eurocontrol-säkerhet skrav nr 5 (Eurocontrol Safety Regulatory 
Requirement No 5 - ESARR5) för flygledningstj änstens personal, tillsammans med ett antal 
godtagbara sätt för att uppfylla ESARR5. Kraven för flygledare skulle ge nomföras till den 10 
november 2003. Dessa krav skulle riktas till de  berörda myndigheterna, leverantörer av 
flygtrafikledningstjänster och enskilda. Genom kommissionens förslag införlivas de relevanta 
Eurocontrol-säkerhetskraven me d gemenskapslagstiftningen. 
 
SV 4   SV ESARR5 stöds av dokument som tagits fram av Eurocontrol för att underlätta dess 
genomförande, t.ex. den europeis ka manualen för certif iering av personal i vilken detaljerna 
för behörighets- och godkännandestrukturen be skrivs, och de gemensamma kärnmodulerna 
som ger en europeisk gemensam grund för flygledarcertifikat och hälsokrav. Dessa 
dokuments betydelse är allmänt erkänd i hela Eu ropa och de har bidragit med de viktigaste 
delarna i detta förslag och har de facto lagt gr unden för införandet av gemenskapscertifikatet. 
Eftersom gemenskapslagstiftningen oc h ESARR5 är förenliga kan dessa 
Eurocontroldokument fortsätta att bi dra till ett effektivt genomförande. 
Förberedelsestudien visade att de nationella traditionerna är starka, trots det existerande 
internationella regelverket, vilket leder till varierande kvalitet och kom petenser som är svåra 
att jämföra. Denna uppsplittring är inte längre godtagbar i et t gemenskapssammanhang då den 
kan leda till ökade säkerhetsrisker i Europa s överbelastade luftrum. Harmoniseringen av 
flygledarcertifikaten kommer att leda till öka d säkerhet, då kompetenskraven kommer att 
harmoniseras hos och mellan tjänsteleverantörer vilket kommer att bidra till ett effektivare 
och säkrare gränssnitt dem emellan. Detta kommer a tt leda till en effektivare organisation av 
arbetsmarknaden för flygledare, öka deras ti llgänglighet och underlätta inrättandet av 
funktionella luftrumsblock. Certifikatet komme r att underlätta rörelsefriheten genom att 
undanröja den nuvarande bestämma nderätten, som vissa medlem sstater tillämpar när det 
gäller att ömsesidigt erkä nna varandras certifikat. 
5. D E PRINCIPER SOM LIGGER TILL GRUND FÖR DIREKTIVET  
Med tanke på att de flesta medlemsstater s lagstiftning redan i dag grundas på ICAO:s 
principer, och att de för närvarande håll er på att genomföra lagstiftningen om det 
gemensamma europeiska luftrummet och ESARR5, är det av yttersta vikt att säkerställa full 
överensstämmelse med detta direktiv. 
5.1. Överensstämmelse med lagstiftningen om  ett gemensamt europeiskt luftrum 
På samma sätt som för flygtrafiktjänster bör  utbildningsleverantörer bli föremål för 
certifiering. Då en specifik ut bildningsmarknad skapas kommer man att satsa på tillräckliga 
säkerhetsgarantier som förhindrar ”utbildningsdu mpning”. De två viktigaste verktygen för att 
undvika sådan dumpning är den kompetensförteckning som besk river utbildningsprocessens 
resultatnivå och certifierings kraven för att godkännas som eur opeisk utbildningsleverantör. 
Endast certifierade utbildningsle verantörer bör få erbjuda kurs er och utbildningsplaner som 
lämnas till de nationella tills ynsmyndigheterna för godkännande. 
5.2. Överensstämmelse med existerande förordningar 
I lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt luftrum, särskilt artikel 4 i förordningen om 
tillhandahållande av tjänster, föresk rivs att ESARR skall införlivas med 
gemenskapslagstiftningen. Genom detta direktiv in förlivas alla obligatoriska krav avseende 
flygledare och i direktivet stöds de åtgärder  som medlemsstaterna redan vidtagit för att 
genomföra ESARR5. Eftersom direktivet inne håller många fler delar av betydelse för 
säkerheten, som certifieringen av utbildningsleve rantörer och skyldigheten att granska den 
fullständiga certifieringskedjan, är det inte tillräckligt att bara genomföra ESARR5 för att genomföra direktivet. Detta direktiv är dock inte är oförenligt med ESARR5, och därför får 
medlemsstaterna välja Eurocontrol-bestämme lserna som instrument för att genomföra 
direktivet. 
 
SV 5   SV 5.3. Jämförelse med andra EU-certifikat 
Direktivet sträcker sig längre än de existera nde certifikaten för piloter inom den civila 
luftfarten (91/670/EEG) som är et t direktiv om ömsesidigt go dkännande av nationella diplom. 
Det är mer jämförbart med tillstånd i sjöfarts- och järnvägssektorerna (förslag i KOM(2004)142), där behörighetsregl erna fastställs på eur opeisk nivå och inte av 
medlemsstaterna. Genom sjöfolkscertifikatet  (01/25/EG) träder Internationella 
sjöfartsorganisationens konvention angående standarder för sjöfol ks utbildning, certifiering 
och vakthållning i kraft. Skillnaden med detta direkt iv är att sjöfolkscertifikatet även syftar till 
att främja anställningen av sjöfolk från geme nskapen genom att införa utbildningsstandarder 
för all personal på fartyg som anlöper gemenska pens hamnar. Det är tydligt att detta direktiv 
för flygledare även kommer att gälla utanför gemenskapens gränser.  
6. D
IREKTIVETS STRUKTUR OCH INNEHÅLL  
Syftet med detta direktiv är att fastställa re gler för alla delar av  certifieringskedjan.  
Artikel 1  
I denna artikel anges målen för förslaget till direktiv och dess tillämpningsområde.  Artikel 2
 
I denna artikel ges definitioner av de  begrepp som används i direktivet.  
Artikel 3  
Genom denna artikel blir den internationella ram som fastställs i lagstiftningen för ett 
gemensamt europeiskt luftrum tillämplig för utbildning. Utbildning ses som en tjänst på 
samma sätt flygtrafiktjänster, inbegripet mö jligheten till inspektioner och granskningar. 
Artikel 4  
I denna artikel fastställs de grundläggande principerna för certif ieringssystemet: inrättandet av 
en arbetsmarknad för flygledarverksamhet oc h certifikatets grundlä ggande egenskaper, som 
både inbegriper dess inneha vares kompetenser och det be myndigande som ges av den 
nationella tillsynsmyndigheten.  
Artiklarna 5 och 6  
I dessa artiklar anges villkoren för att erhålla och underhålla  ett certifikat.  
Artikel 7  
I denna artikel behandlas harmoniseringen av kompetenser, genom införande av en 
behörighets- och godkännandestruktur  där det anges vilken typ av tjänst flygledaren har 
kompetens att tillhandahålla.  
Artikel 8  
Genom denna artikel tillämpas de senaste ändringa rna till ICAO:s bilaga I om språkliga krav.  
 
SV 6   SV Artikel 9  
I denna artikel hänvisas till de nyligen antagna hälsokrav som utarbetats av Eurocontrol.  Artiklarna 10 och 11
 
I dessa artiklar anges villkoren för att bli en  certifierad utbildningsleverantör. Fullständig 
överensstämmelse med certifie ringen av andra flygtrafiktjänster säkerställs. 
Artikel 12  
I denna artikel ges ytterligare garantier fö r en hög kompetensnivå, bland annat genom 
revisionskraven och systemet för godkännande av examinatorer.  
Artikel 13  
I denna artikel anges hur det ömsesidiga erkänn andet skall hanteras, varvid de principer som 
fastställts genom Europeiska gemenskape rnas domstols rättspraxis bekräftas. 
Artiklarna 14-18  
Dessa artiklar innehåller standardbe stämmelser avseende användningen av 
kommittéförfarandet, påföljder och införlivandet av direktivet med den nationella lagstiftningen.  
Bilaga I
 
I bilagan anges innehållet i den utbildning so m krävs för att erhålla och underhålla de 
nuvarande kompetenserna. 
Bilaga II  
I denna bilaga anges de språkliga krav som övertagits från ICAO.  Bilaga III
 
I denna bilaga anges certifieringskr iterierna för att bli en utbil dningsleverantör och fastställs 
de villkor som en nationell tillsynsmyndi ghet får lägga till ett certifikat. 
7. S AMRÅDSFASEN  
På grundval av rekommendationerna i studien fö rbereddes ett internt arbetsdokument som 
bygger på erfarenheterna i ICAO, Eurocontro l och medlemsstaterna. Arbetsdokumentet 
diskuterades grundligt vid möten med fackföreningar, arbetsgiva rorganisationer, Eurocontrol 
och nationella myndigheter. I dokumentet b eaktas alla kommentarer som gjorts under 
samrådsfasen. 
8. D IREKTIVETS EKONOMISKA OCH FINANSIELLA KONSEKVENSER  
Konsekvenserna av direktivet kommer att varier a beroende på de utbildningsstandarder som 
redan finns i de olika medlemsstaterna. 
 
SV 7   SV Kostnaderna för de offentliga myndigheterna: 
Det finns inga ytterligare kostnader förknippade  med utfärdandet av certifikatet som sådant 
eftersom alla medlemsstater redan har certifik atsystem. Beroende på den nuvarande tillsyns- 
och granskningsnivån kan myndighet erna behöva förstärkas för att inom en rimlig tidsperiod 
klara de uppgifter som fast ställs i direktivet, t.e x. att ge ett godkännande.  
I direktivet föreskrivs uttryckligen möjlighe ten för utkontraktering, dvs. att granskningen kan 
delegeras till erkända organisationer.  
Kostnaderna för tillsyn kan anti ngen belasta de leverantörer so m ansöker om certifiering och 
godkännande eller inkluderas i ko stnaderna för avgiftssystemet. 
Kostnader för leverantörer av flygtrafiktjänster: 
Även här kommer kostnaderna att bero på utbildningssystemets nuvarande kvalitetsnivå. 
Genom direktivet kommer utbildningssystemets kva litet att nå upp till de n nivå som krävs för 
att klara de säkerhetskrav som Europas bela stade och komplexa trafiksystem ger upphov till. 
Då en förberedande studie har visat att det finns  ett lapptäcke av olika s ituationer i unionen är 
det inte möjligt att genomföra en standardiserad  kostnads-intäktsanalys. Det är dessutom svårt 
att skilja mellan kostnaderna för detta dire ktiv och de kostnader som beror på annan 
gemenskapslagstiftning eller på ICAO:s eller Eu rocontrols krav. Endast ett antal kvalitativa 
indikatorer kan ges. 
I och med att höga standarder fastställs för den inledande utbildninge n och fler garantier 
införs för neutrala och objektiva examinat orer under den lokala  utbildningen bör 
framgångsfrekvensen öka. Man måste komma ihåg att de totala kostnade rna för utbildning av 
en flygledare, inbegripet lön, ligger på mellan 150 000 och 400 000 euro. Misslyckanden i 
slutet av utbildningen är således mycket dyra. 
Kostnaderna för extra bemanning pga. högre standard er för lokal utbildni ng eller fortbildning 
är begränsade tack vare subsidiaritete n som innebär att de t är de nationella 
tillsynsmyndigheterna som bäst kan bedöma e nheternas funktionella behov då de godkänner 
utbildningsplaner eller kompetenssystem. 
Kostnaderna för uppföljning av de  olika delarna av ce rtifieringskedjan kan öka något, delvis 
pga. att det måste föras register  för revision. Återigen måste de ökade kostnader som uppstår 
pga. av detta direktiv jämföras med de kostnader som härrör från andra krav, t.ex. kvalitets- och säkerhetsledningssystem.  
De harmoniserade kompetenserna kommer leda till ökad säkerhet och en effektivare 
arbetsorganisation, inbegripet inrätt andet av funktionella luftrumsblock. 
Slutsatser: 
På det hela taget bör de eventuella kostnads ökningar som uppstår på kort sikt uppvägas av 
kostnadsbesparingar tack vare en  mer rationell användning av arbets kraften på lång sikt. Sist 
men inte minst kommer direktivet att öka sä kerheten för människor  som använder sig av 
flyget. 
 
SV 8   SV 9. B UDGETKONSEKVENSER  
Detta förslag innehåller i ngen finansieringsöversikt. 
En existerande kommitté (kommittén för det gemensamma luftrummet, inrättad genom artikel 
5 i ramförordningen (2004/549/EG) kommer att a nvändas för de beslutsfattande förfaranden 
som inrättats genom detta förslag.  
10. SLUTSATS 
Kommissionen föreslår därför att Europaparlamente t och rådet antar det bifogade förslaget till 
direktiv. 
 
SV 9   SV 2004/0146 (COD) 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 
om ett europeiskt flygledarcertifikat 
(Text av betydelse för EES) 
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEIS KA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT 
FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av  Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
80.2 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag1, 
med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, 
med beaktande av Regionkommitténs yttrande3, 
i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget4, och 
av följande skäl: (1) Genomförandet av lagstiftningen om det gemensamma europeiska luftrummet 
förutsätter att en mer detaljerad lagstiftning antas, särskilt vad gäller certifieringen av 
flygledare, för att öka tillgå ngen till flygledare och främja det ömsesidiga erkännandet 
av certifikat, i enlighet artikel 5 i Europapa rlamentets och rådets förordning (EG) nr 
550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahålla nde av flygtrafiktjänster inom det 
gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”)
5. 
(2) Införandet av ett sådant gemenskapscertifika t är ett sätt att erkä nna den betydelse som 
flygledarna har för tillhandahållandet av flygkontrolltjänster.  Inrättandet av 
gemenskapsstandarder för kompetens kommer  också att minska uppsplittringen inom 
detta område, vilket leder till att arbetet kan organiseras effektivare inom ramen för det växande regionala samarbetet mellan levera ntörerna av flygtrafiktjänster. Detta 
direktiv är därför en väsentlig del av lagstiftningen om ett gemensamt europeiskt 
luftrum. 
                                                
 
1 EUT 
2 EUT 
3 EUT 
4 EUT 
5 EUT L 96, 31.3.2004, s. 10. 
 
SV 10   SV (3) Det lämpligaste instrumentet för att fastställa kompetensstandarder är ett direktiv som 
överlåter åt medlemsstaterna att be stämma hur de vill uppnå gemensamt 
överenskomna standarder. 
(4) Detta direktiv bör bygga på existerande internationella standarder. Internationella 
civila luftfartsorganisationen (ICAO) har antagit bestämmelser om certifiering av 
flygledare, inklusive språkkrav. Den Eu ropeiska organisationen för säkrare 
flygtrafiktjänst (Eurocontrol), som inrätt ades genom den internationella konventionen 
om samarbete för säkrare flygtrafiktjäns t av den 13 december 1960, har antagit 
säkerhetskrav (Safety Re gulatory Requirements). I enlighet med artikel 4 i 
förordning (EG) nr 550/2004 införlivas genom de tta direktiv de krav  som fastställs i 
Eurocontrols säkerhetskrav nr 5 avseende flygledare. 
(5) Gemenskapens flygtrafik har särskilda egenskaper som gör det nödvändigt med en 
effektiv tillämpning av gemenskapens kom petensstandarder för flygledare som är 
anställda av leverantörer av flygtrafik tjänster för den allmänna flygtrafiken. 
(6) Då medlemsstaterna vidtar åtgärder för att säkerställa överensstämmelse med 
gemenskapens krav bör de myndighete r som utför tillsyn och kontroll av 
överensstämmelse i tillräckligt hög grad vara oberoende av utbildningsleverantörerna. Myndigheterna måste också kunna utföra si na uppgifter på ett effektivt sätt. 
(7) Tillhandahållandet av flygtrafiktjänste r förutsätter högkvalificerad personal vars 
kompetens kan dokumenteras på olika sätt. För flygkontroll är de t lämpliga sättet det 
europeiska certifikatet, som ses som e tt slags diplom som tillhör den enskilda 
flygledaren. Behörighete n på certifikatet anger den ty p av flygtrafikledningstjänst som 
en flygledare har kompetens för att tillh andahålla. Samtidigt speglar de godkännanden 
som inkluderas i certifikatet både fl ygledarens specifika kompetenser och 
tillsynsorganens bemyndiganden för en viss  sektor eller grupp av sektorer. Det är 
därför som myndigheterna måste ha en sådan ställning att de kan utvärdera 
flygledarnas kompetenser då de utfärdar certifikat eller förlä nger giltigheten för 
behörighetstilläggen. Myndigheterna måste oc kså ha möjlighet att upphäva certifikatet 
genom att dra tillbaka certifikatets godkä nnanden då kompetensen ifrågasätts. För att 
främja en rättvis miljö bör detta direktiv inte fastställa någon automatisk koppling mellan ett tillbud och upphävande  av certifikatet. Ett återka llande av certifikatet bör 
ses som en sista utväg för extrema fall där det inte råder några tvivel vad gäller kompetensen. 
(8) När det gäller att bygga upp det förtroende  som medlemsstaterna har för varandras 
certifieringssystem är gemenskapens re gler om erhållande och underhållande av 
certifikatet oumbärliga. Det är därför viktigt att harmonisera inträdesvillkoren för flygledaryrket. Detta bör leda till att certifikaten erkänns i hela gemenskapen, vilket ökar rörelsefriheten och tillgången till flygledare. 
(9) För att göra kompetenserna jämförbara i he la gemenskapen måste de struktureras på 
ett tydligt sätt som kan allmän t kan godtas. Detta kommer att hjälpa till att garantera 
säkerheten, inte bara inom luftrum so m kontrolleras av en leverantör av 
flygtrafiktjänster, utan i synnerhet i gr änssnittet mellan olika tjänsteleverantörer. 
 
SV 11   SV (10) Syftena med den inledande utbildningen be skrivs i de vägledningar som utarbetats på 
begäran av medlemmarna i Eurocontrol och de betraktas som de accepterade 
standarderna. För lokal utbi ldning måste bristen på allmänt godtagna standarder 
uppvägas av ett antal olika åtgärder, inbe gripet godkännande av examinatorer, och 
därigenom bör höga standarder för kompetens  garanteras. Detta är mycket viktigt 
eftersom den lokala utbi ldningen är mycket dyr oc h viktig för säkerheten. 
(11) Vid många händelser och olyckor spelar kommunikation en betydelsefull roll. ICAO 
har därför antagit krav vad gäller språkkuns kaper. Genom detta direktiv skall dessa 
internationellt godkända st andarderna genomföras. 
(12) Hälsokraven har utarbetats  på begäran av Eurocontrols medlemsstater och dessa anses 
vara ett godtagbara sätt att uppfylla kraven på. 
(13) Bestämmelserna om certifiering av utbild ning bör betraktas som en faktor som är av 
central betydelse för säkerheten och som bidr ar till utbildningens kvalitet. Utbildning 
bör ses som en tjänst på samma sätt som flygt rafiktjänster, vilka också är föremål för 
ett certifieringsförfarande. Genom detta dire ktiv bör det vara möjligt att certifiera 
utbildning genom typ av utbildning, genom paket av utbildningstjänster eller genom 
paket av utbildnings- och flygtra fiktjänster, utan att utbildningens särskilda egenskaper 
glöms bort. Det bör också tas hänsyn till utbildningsinstitut som förbereder som förbereder kandidater för beviljandet av militärcertifikat så att militära flygledare omfattas i den utsträckning som är möjlig. 
(14) Direktivet bekräftar EG-domstolens rätts praxis i fråga om ömsesidigt erkännande av 
diplom och fri rörlighet för arbetstaga re. Proportionalitetspr incipen, behovet av 
bedömning av likvärdighet, motiveringen fö r att införa kompen sationsåtgärder och 
tillhandahållandet av lämp liga överklagandeförfarande n utgör grundprinciper som 
måste bli tillämpliga för flygledni ngssektorn på ett tydligare sätt. 
(15) Flygledaryrket är föremål för tekniska innovationer som förutsätter en regelbunden 
uppdatering av flygledarnas kompetenser. Dire ktivet bör tillåta sådan anpassning till 
den tekniska och vetenskapliga utvecklingen genom kommittéförfaranden. 
(16) Detta direktiv kan ha en inverkan på flygledarnas dagliga arbete. Arbetsmarknadens 
parter bör informeras och lämpliga samråd bör genomföras om alla åtgärder som får 
betydande sociala konsekvenser.  Därför har det skett samrått med den branschvisa 
dialogkommitté som inrättats i enlighet med kommissionens  beslut av den 20 maj 
1998 om inrättande av branschvisa dialogko mmittéer för att främja dialogen mellan 
arbetsmarknadens part er på europeisk nivå
6. 
(17) Medlemsstaterna bör bestämma det påfö ljdssystem som är tillämpligt i samband med 
överträdelser av nationella bestämmelser so m har utfärdats enligt detta direktiv och 
skall vidta alla åtgärder som behövs för at t säkerställa att dessa  påföljder genomförs. 
Påföljderna bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. 
                                                 
6 EGT L 225, 12.8.1998, s. 27. 
 
SV 12   SV (18) De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets 
beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid 
utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter7. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
Syfte och tillämpningsområde 
1. Syftet med detta direktiv är att höj a säkerhetsstandarderna och förbättra 
gemenskapens flygkontrollsystem genom  utfärdandet av ett europeiskt 
flygledarcertifikat. 
Genom certifikatet skall villkoren för tilltr äde till och utövande av flygledaryrket 
fastställas. 
2. Detta direktiv skall gälla för persone r som ansöker om kompetensbevis för 
flygledarelev och för flygledare  som är anställda av leverantörer av flygtrafiktjänster 
som huvudsakligen erbjuder sina tjänst er till den allmänna flygtrafiken. 
Artikel 2 
Definitioner 
I detta direktiv används följande beteckni ngar med de betydelser som här anges: 
1. flygledare : den person som får tillhandahåll a flygkontrolltjänster antingen under 
överinseende av en utbildningsin struktör eller självständigt, 
2. flygkontrolltjänst : en tjänst som tillhandahålls i syfte att förhindra kollisioner mellan 
luftfartyg och mellan luftfartyg och hinder inom manövreringsområdet samt för att 
påskynda och bibehålla ett reglerat flygtrafikflöde, 
3. leverantörer av flygtrafiktjänster : varje offentlig eller privat enhet som levererar 
flygtrafiktjänster för allmän flygtrafik, 
4. certifikat : ett certifikat, oavsett v ilket namn det har, som är utfärdat och godkänt i 
enlighet med detta direktiv och som berättig ar den lagenliga inne havaren att leverera 
flygkontrolltjänster i enlighet med de rättigheter som certifikatet ger, 
5. behörighet : ett tillstånd som är angi vet på eller knutet till et t certifikat, som utgör en 
del av detta och som anger speciella vill kor, rättigheter eller begränsningar som 
hänför sig till ett sådant ce rtifikat; behörigheterna på ett certifikat är minst en av 
följande: 
a) visuell flygplatskontroll, b) instrumentflygplatskontroll, 
                                                
 
7 EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. 
 
SV 13   SV c) inflygningskontrollprocedur, 
d) inflygningskontroll, övervakningsutrustning, 
e) områdeskontrollprocedur, f) områdeskontroll, övervakningsutrustning, 
6. behörighetstillägg : det behörighetstillägg som anges på certifikatet, i synnerhet: 
a) ett behörighetstillägg som anger de specifika villkor, rättigheter eller 
begränsningar som hänför sig till behörigheten, 
b) ett lokalt behörighetstillägg so m anger ICAO-platsbeteckningen och de 
sektorer och/eller arbetspositioner där certifikatsinnehavaren har kompetens att 
arbeta, 
c) ett språkgodkännande som anger innehavarens språkkompetens, och d) ett instruktionsgodkännande som anger behörigheten att ge 
utbildningsinstruktione r på arbetsplatsen; 
det kan handla om en behörighet eller om certifikatet och kommer att utgöra en del 
av detta, 
7. ICAO-platsbeteckning : den kodgrupp bestående av fyra bokstäver som formuleras i 
enlighet med de regler som ICAO fastst ällt i sin handledning DOC 7910 och som 
tilldelats platsen för en fast station för luftfarten, 
8. sektor : del av ett kontrollområde och/eller en flyginformationsregion/övre region, 
9. utbildning : helheten av teoretiska kurser , praktiska övningar, inbegripet 
simuleringsövningar, och utbildning på arbetsplatsen som krävs för att få 
kompetensen att tillhandahåll a säkra flygkontrolltjänster på hög nivå. Däri ingår 
a) inledande utbildning, tillhandahållande av grundläggande utbildning och 
behörighetsutbildning, vilket leder till beviljandet av ett kompetensbevis för flygledarelev, 
b) lokal utbildning, inbegripet övergångs utbildning, utbildning som sker före 
utbildningen på arbetsplatsen och utbildni ng på arbetsplatsen, vilket leder till 
beviljandet av ett flygledarcertifikat, 
c) fortbildning för att certifikatets behöri ghetstillägg fortfarande skall vara giltiga, 
d) utbildning av instruktörer för utbildning på arbetsplatsen, vilket skall leda till 
beviljandet av behörighetstillägg för inst ruktörer för utbildning på arbetsplatsen, 
e) utbildning av examinatorer och/eller bedömare, 
10. utbildningsleverantör : en organisation som har cer tifierats av den nationella 
tillsynsmyndigheten för att tillhandahålla en  eller flera typer av utbildning såsom 
 
SV 14   SV definieras i denna artikel, och som fö r detta syfte har rätt att tillhandahålla 
utbildningskurser, lokala utbildningskur ser eller lokala kompetensplaner för 
godkännande, 
11. kompetenskrav som fastställs i målsättn ingarna för ”Guidelines for Common Core 
Content and Training Objectives for Air Tra ffic Controllers’ Trai ning”: de krav som 
flygledarelever skall uppfylla vid grundläggande utbildning och 
behörighetsutbildning, såsom beskrivs i Eu rocontrols dokument  ”Guidelines for 
Common Core Content and Training for Air Traffic Controllers” Training (Phase 
1: Revised), HRS/TSP-002-GUI-01, a ndra upplagan av den 20.7.2001, och i 
Eurocontrols dokument “Guidelines for Comm on Core Content and Training for Air 
Traffic Controllers” Training (Pha se II), HUM.ET1.ST05.1000-GUI-02, första 
upplagan av den 20.7.2000, 
12. krav för hälsointyg för fly gledare, europeisk klass 3 : de krav som fastställs i 
Eurocontrols dokument Requirements for Eur opean Class 3 Medical Certification of 
Air Traffic Controllers, HUM.ET1.ST08.10000-STD-02, första upplagan av den 31.1.2003, 
13. plan för enhetskompetens : en godkänd plan där den metod enligt vilken enheten 
underhåller kompetensen för sina certifikatsinnehavare anges. 
Artikel 3 
Nationella tillsynsmyndigheter 
1. Medlemsstaterna skall utse eller inrätt a ett eller flera organ till sin nationella 
tillsynsmyndighet som skall sköta de uppg ifter som åligger en sådan myndighet 
enligt detta direktiv. 
2. De nationella tillsynsmyndigheterna skall va ra oberoende av utbildningsleverantörer. 
Detta oberoende skall uppnås genom att ma n, åtminstone på funktionell nivå, på 
lämpligt sätt skiljer de nationella tillsynsm yndigheterna och sådana leverantörer från 
varandra.  
Medlemsstaterna skall se t ill att de nationella tills ynsmyndigheterna utövar sina 
befogenheter på ett sätt som är  opartiskt och öppet redovisat. 
3. Medlemsstaterna skall informer a kommissionen om de nationella 
tillsynsmyndigheternas namn och adress sa mt de åtgärder som vidtagits för att 
säkerställa överensstämmelse med punkt 2. 
Artikel 4 
Principer för certifiering 
1. Medlemsstaterna skall se till att flygkontrolltjänsterna endast tillhandahålls av 
vederbörligen certifierade flygledare. 
2. Certifikat skall beviljas alla personer  som har kompetensen för att fungera som 
flygledare eller som flygledarelev. 
 
SV 15   SV 3. Certifikatet skall beviljas under förutsättning att det innehåller 
a) en eller fler behörigheter för ko mpetensbeviset för flygledarelev, och 
b) en eller fler behörighe ter och behörighetstillägg för flygledarcertifikatet. 
4. De som ansöker om ett certifikat skall tillha ndahålla bevis på att de är kompetenta att 
fungera som flygledare eller flygledarele v. Detta bevis som de monstrerar deras 
kompetens skall avse kunskap, erfare nhet, färdigheter och språkkunskaper. 
5. Certifikatet skall tillhöra den person som har beviljats certifikatet och denne skall 
underteckna det.  
Certifikatet kan upphävas om flygledarens ko mpetens ifrågasätts eller vid allvarlig 
försumlighet. Det kan bara dras tillbaka vid missbruk. 
6. Kompetensbeviset för flygledarelev ska ll bemyndiga innehavaren att tillhandahålla 
flygkontrolltjänsterna under överinseende av en instruktör för utbildning på 
arbetsplatsen. För detta syfte skall kompeten sbeviset för flygledarelev inkludera den 
behörighet där det anges vilken typ av fl ygkontrolltjänst innehava ren av certifikatet 
får utbildning för att tillhandahålla. 
7. Ett certifikat är endast giltigt om det innehåller ett gällande hälsointyg. 
Artikel 5 
Villkor för att erhålla ett certifikat 
1. Kompetensbevis för flygledarelev med mi nst en behörighet skall beviljas sökande 
som 
a) har åtminstone gymnasieexamen elle r ett diplom som ge r behörighet till 
universitetsstudier, 
b) framgångsrikt har slutfört den godkända  inledande utbildning som är relevant 
för behörigheten eller behör ighetstillägget, inbegripet praktisk utbildning och 
simuleringsutbildning, enligt bilaga I till detta direktiv, 
c) har ett giltigt hälsointyg, och 
d) har visat att de har tillräckliga sp råkkunskaper i enlighet med de krav som 
fastställs i bilaga II. 
2. Flygledarcertifikat som innehåller behöri gheter för vilka utbildningen framgångsrikt 
har genomförts och de nödvändiga behörighe tstilläggen skall beviljas sökande som 
a) är minst 21 år gamla, medlemsstaterna  får emellertid ha ett förfarande för 
undantag från detta krav, i synnerhet om den sökande under sin utbildning har visat 
att denne har kompetensen för a tt garantera en säker drift, 
 
SV 16   SV b) innehar ett kompetensbevis för flygl edarelev och har genomfört den godkända 
lokala utbildningen och framgångsrikt klarat därmed förbundna examina eller 
bedömningar i enlighet med de krav so m fastställs i del B i bilaga I, 
c) har ett giltigt hälsointyg, och d) har visat att de har tillräckliga sp råkkunskaper i enlighet med de krav som 
fastställs i bilaga II. 
3. Certifikatsgodkännandet för att bli en instrukt ör för utbildning på arbetsplatsen skall 
beviljas innehavare av et t flygledarcertifikat som 
a) under närmast föregående perioder (vars längd skall fa stställas av den 
nationella tillsynsmyndigheten) har utövat de rättigheter som omfattas av behörigheten och det behöri ghetstillägg enligt vilket  de får undervisa vid den 
enheten, 
b) framgångsrikt har genomfört en godkänd kurs för att bli instruktör för 
utbildning på arbetsplatsen, där den kunskap som krävs och de pedagogiska 
färdigheterna bedömdes ge nom lämpliga examina. 
Artikel 6 
Villkor för att underhålla behörigheterna och hålla behörighetstilläggen giltiga 
1. Medlemsstaterna skall se til l att giltigheten för godkännande t förlängs för ytterligare 
12 månader om leverantören av  flygtrafiktjänster visar att 
a) den sökande har under de senaste 12 måna derna använt sig av sina rättigheter i 
certifikatet under ett minsta antal timmar,  såsom anges i den godkända planen för 
lokal kompetens, 
b) den sökandes kompetens för att utöva rättigheterna i behörighetstillägget har 
bedömts, i enlighet med de standarder so m fastställs i del C i bilaga I, och 
c) den sökande har et t giltigt hälsointyg. 
2. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1, skal l behörighetstillägget för 
instruktörer för utbildning på  arbetsplatsen vara giltigt i en period på 36 månader 
som kan förnyas. 
3. Innehavaren av en behörighet som under en  femårsperiod inte har tillhandahållit 
flygkontrolltjänster, i enlighet med de tillä gg som hör till den behörigheten, får inte 
utöva rättigheterna för den behörigheten såvida inte innehavaren uppfyller de 
bedömnings- och utbildningskrav som garanter ar att denne är kompetent att påbörja 
lokal utbildning för den behörigheten. 
4. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt  3 skall ett lokalt behörighetstillägg inte 
längre vara giltigt om innehavaren inte  har tillhandahållit flygkontrolltjänster under 
ett minsta antal timmar i enlighet med det behörighetstillägget unde r alla de perioder 
som fastställs i planen för lokal kompetens. 
 
SV 17   SV 5. Det minsta antal arbetstimmar utan instr uktionsuppgifter som krävs för att underhålla 
giltigheten på godkännandet får för instru ktörer för utbildni ng på arbetsplatsen, 
minskas i förhållande till den tid som anvä nts för att instruera praktikanter i de 
arbetspositioner för vilka förlängningen tillämpas. 
Artikel 7 
Behörigheter och behörighetstillägg för flygledare 
1. Certifikat skall inne hålla en eller fler be hörigheter såsom beskri vs i punkt 2-7 för att 
ange vilken typ av tjänst som certifikat sinnehavaren får tillhandahålla. Utöver de 
behörighetstillägg som anges i denna arti kel, skall behörigheten bekräftas genom 
godkännandet, där språkkunskaper, ICAO-plat sbeteckning och enhet, färdposition, 
sektor eller grupp av  sektorer anges. 
2. Visuell flygplatskontroll (ADV) skall ange  att certifikatinnehava ren är kompetent att 
tillhandahålla en flygkontrolltjänst för fl ygplatstrafik på en flygplats som inte har 
någon offentliggjorda förfaranden för inst rumentinflygning eller förfaranden vid 
avgång. 
3. Instrumentflygplatskontrollen (ADI) ska ll ange att certifik atinnehavaren är 
kompetent att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för fl ygplatstrafik på en flygplats 
som har offentliggjorda förfaranden för in strumentinflygning eller förfaranden vid 
avgång, och skall åtföljas av åtminstone ett av följande behörighetstillägg: 
a) Kontrolltornproceduren (TWR) skall ange att innehavaren är kompetent att 
tillhandahålla kontrolltjänster där flygplats kontrollen tillhandahålls från en operativ 
position, 
b) Markrörelsekontrollen  (GMC) skall ange att certifikatinnehavaren är 
kompetent att tillhandahålla markrörelsekontroll, 
c) Markrörelseöverva kningsutrustning (GMS), som beviljas utöver 
markrörelsekontroller eller kontrolltornproc eduren, skall ange att innehavaren är 
kompetent att tillhandahålla markröre lsekontroll med hjälp av system för 
övervakning av markrörelser på flygplats, 
d) Markrörelsekontrollen (A IR) skall ange att certifika tinnehavaren är kompetent 
att tillhandahålla luftkontroll, 
e) Radar (RAD), som beviljas utöver luftkontroll eller kontrolltornprocedur, skall 
ange att certifikatinnehava ren är kompetent att tillha ndahålla flygplatskontroll med 
hjälp av radarutrustning. 
4. Inflygningskontrollproceduren (APP) ska ll ange att certifikatinnehavaren är 
kompetent att tillhandahålla en flygkontro lltjänst för ankommande, avgående eller 
överflygande luftfartyg utan at t använda övervakningsutrustning. 
5. Inflygningskontroll (APS) skall ange at t certifikatinnehavaren är kompetent att 
tillhandahålla en flygkontroll tjänst för ankommande, avg ående eller transiterande 
flygplan utan att använda övervakningsutrust ning och skall åtföljas av minst ett av 
följande behörighetsgodkännanden. 
 
SV 18   SV a) Radar (RAD) skall ange att licensinne havaren är kompetent att tillhandahålla 
en inflygningstjänst utan att använda en primär och/eller sekundär radarutrustning. 
b) Precisionsradar (PAR), som bevilj as utöver radarn, skall ange att 
certifikatinnehavaren är kompetent att tillhandahålla markkontrollerade 
precisionsinflygningar med anvä ndning av precisionsradarutr ustning för flygplan vid 
slutinflygningar till start- och landningsbanan. 
c) Radarinflygning (SRA), som bevilj as utöver radarn, skall ange att 
certifikatinnehavaren är kompetent att ti llhandahålla markkontrollerade inflygningar, 
som inte är precisionsinflygningar, med användning av övervakningsutrustning för 
vid slutinflygningar till st art- och landningsbanan 
d) Automatisk beroende positionsövervakning (ADS) skall ange att innehavaren 
är kompetent att tillhandahålla en inflygningskontrolltjänst med användning av den automatiska beroende positionsövervakningen, 
e) Terminalkontroll (TCL) som beviljats utöver radar eller automatisk (beroende) 
positionsövervakning, skall ange att inneha varen är kompetent att tillhandahålla 
flygkontrolltjänster med användning av varj e övervakningsutrustning för flygplan 
som används i ett visst terminalområ de och/eller angränsande sektorer. 
6. Områdeskontrollproceduren (ACP) skall a nge att certifikatinnehavaren är kompetent 
att tillhandahålla en flygkontrolltjänst för flygpl an utan att använda 
övervakningsutrustning. 
7. Områdeskontrollen (ACS) sk all ange att certifikatinne havaren är kompetent att 
tillhandahålla en flygkontrolltjänst för flygplan utan att använda 
övervakningsutrustning, och den ska ll åtföljas av minst ett av följande 
behörighetstillägg. 
a) Radar (RAD) skall ange att innehava ren är kompetent att tillhandahålla 
områdeskontrolltjänster utan att använda övervakningsradarutrustning. 
b) Automatisk (beroende) positionsövervakning (ADS) skall ange att innehavaren 
är kompetent att tillhandahålla område skontrolltjänster med användning av den 
automatiska (beroende) positionsövervakningen. 
c) Terminalkontrollen (TCL) som bevi ljats utöver radarn  eller automatisk 
(beroende) positionsövervakning, skall ange att innehavaren är kompetent att tillhandahålla flygkontrolltjäns ter med användning av va rje övervakningsutrustning 
för flygplan som används i ett visst termin alområde och/eller angränsande sektorer. 
d) Oceanområdeskontrollen (OCL) skall an ge att innehavaren är kompetent att 
tillhandahålla flygkontrolltjänster för flygpl an som trafikerar ett område med 
oceanområdeskontroll.  
8. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt  1 får medlemsstaterna, om så krävs av 
de särskilda egenskaperna för flygtrafiken i det luftrum som de ansv arar för, utarbeta 
nationella behörighetstillägg. 
 
SV 19   SV 9. På certifikattillägget för instruktörer för utbildning på arbetsplatsen skall det anges 
att certifikatinnehavaren är kompetent att tillhandahålla utbildni ng och tillsyn vid en 
operativ arbetsposition för områden som omfattas av en giltig behörighet. 
10. Ändringar av denna artikel mot bakgrund av  tekniska eller vetenskapliga framsteg 
skall antas i enlighet med det förf arande som avses i artikel 14.2. 
Artikel 8 
Språkliga krav 
1. Medlemsstaterna skall se till att flygledar na kan tala och förstå engelska på en 
tillfredsställande nivå. Deras språkkunska per skall omfatta den bedömningsskala som 
fastställs i bilaga II. Kunskaperna skall åt minstone motsvara nivå 4 för de krav på 
språkkunskaper som anges i bilagan. 
2. Ändringar av denna artikel och av b ilaga II mot bakgrund av den tekniska eller 
vetenskapliga utvecklingen skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 14.2. 
3. Kraven på språkkunskaper skall med jämna mellanrum vara föremål för en formell 
utvärdering, utom för de sökande so m har kunskaper motsvarande nivå 6. 
Intervallet får inte överstiga 3 år för sökande som har kunskaper motsvarande nivå 4 
och inte 6 år för sökande som kunskaper motsvarande nivå 5.  
4. Medlemsstater får införa lokala sp råkkrav när så bedöms nödvändigt av 
säkerhetsskäl. Den språkkunskapsnivå som krävs får emellertid inte vara högre än nivå 4 i ICAO:s kunskapsprov. Kunskape rna skall styrkas med ett intyg som 
utfärdats av utbildningsleverantören eller genom ett likvärdigt intyg som utfärdats av 
ett institut för språkutbildning. 
5. Bevisen på språkkunskaper skall inkludera s i certifikatet genom en särskild 
språkbehörighet. 
Artikel 9 
Hälsokrav 
1. Hälsointygen skall utfärdas i enlighet med kraven i hälsointyget för flygledare, 
europeisk klass 3. 
Medicinska bedömare som är godkända av den nationella tillsynsmyndigheten skall 
upprätta rapporter på grundval av de kraven. 
Vid bedömningen av de sökande skall vede rbörlig hänsyn tas till den sökandes ålder 
och arbetsplatsens särskilda egenskaper , i enlighet med proportionalitetsprincipen. 
2. Medlemsstaterna skall se till att effek tiva överklagandeförfaranden inrättas för att 
garantera att de sökande blir rättvist behandlade oc h att leverantörer av 
flygtrafiktjänster vidtar nödvändiga åtgärder  då innehavarna inte får en giltig 
hälsorapport. 
 
SV 20   SV 3. Medlemsstaterna skall se till att förfar anden inrättas för att hantera fall med 
försämrade hälsotillstånd och göra det möjligt för certifikatinnehavarna att informera sina arbetsgivare att de är medvetna om va rje försämrat hälsotillstånd eller om de 
påverkas av någon psykoaktivt substans el ler medicin som kan göra dem oförmögna 
att utöva certifikatets rätti gheter på ett säkert och till fredsställande sätt, så att 
leverantörerna av flygtrafiktjänster kan övervaka flygledarna med tanke på missbruk 
av psykoaktiva substanser och ge rå d till flygledare som tar mediciner. 
4. Ändringar av hänvisningen i artikel 2.12  mot bakgrund av den tekniska eller 
vetenskapliga utvecklingen skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 14.2.  
Artikel 10 
Certifiering av utbildningsleverantörer 
1. Tillhandahållande av utbildning för flygledare inom gemenskapen skall vara föremål 
för certifiering av de nati onella tillsynsmyndigheterna. 
2. Kraven för certifiering skall avse de n tekniska och operativa kompetensen och 
lämpligheten att organisera utbildningskurse r på ett pedagogiskt sätt i enlighet med 
punkt 1 i bilaga III. 
3. Ansökningar för certifiering skall skickas till de nati onella tillsynsmyndigheterna i 
den medlemsstat där den sökande har sin huvudsakliga verksamhet lokaliserad och, i 
förekommande fall, sitt säte. 
De nationella tillsynsmyndigheterna skall utfärda certifikat i de fall då dessa 
uppfyller de krav som ange s i punkt 1 i bilaga III: 
Certifikaten får utfärdas för varje typ av  utbildning, såsom definieras i artikel 2.9 
eller i kombination med andra flygtrafiktjäns ter, varigenom typ av utbildning och typ 
av flygtrafiktjänst skall certifieras som ett tjänstepaket. 
4. På certifikaten skall utbil dningsleverantörernas rättighe ter och skyldigheter anges. 
Certifiering får endast vara föremål för de villkor som fastställs  i punkterna 2 och 3 i 
bilaga III. Dessa villkor skall vara objektivt motiverade, icke-diskriminerande, proportionerliga och tydliga. 
5. De nationella tillsynsmyndigheterna skall övervaka att de krav och villkor som 
bifogas certifikaten uppfylls. Om en nationell tillsynsmyndighet anser att 
innehavaren av ett certifikat inte längre uppfyller dessa krav eller villkor skall den 
vidta lämpliga åtgärder, vilket kan in begripa att certifikatet återkallas. 
6. En medlemsstat skall erkänna varje certifik at som är utfärdat i en annan medlemsstat. 
 
SV 21   SV Artikel 11 
Utbildningsleverantörernas bokföring 
1. Utbildningsleverantö rerna skall, oavsett äganderättsordning och rättslig form, 
utforma, granska och offentliggöra sin bokföring. 
Bokföringen skall uppfylla de  krav enligt inte rnationell redovisningsstandard som 
antagits av gemenskapen. Om det pga. utb ildningsleverantörens rättsliga status inte 
är möjligt att fullständigt uppfylla de inte rnationella redovisning sstandarderna skall 
utbildningsleverantören sträva efter a tt uppnå en så fullständig uppfyllnad som 
möjligt. 
2. I vilket fall skall utbildningsleverantörerna offentliggöra en årsrapport och 
regelbundet genomgå en obe roende finansiell revision. 
3. Om de erbjuder flera olika typer av utbildning skall leve rantörerna, i sin 
internredovisning, fastställa de releva nta kostnaderna och inkomsterna för 
utbildningstjänster och vid behov ha konsoliderade räke nskaper för andra tjänster 
som inte är flygtrafiktjänster, på samma sätt som de skulle vara tvungna att göra om 
de berörda tjänsterna utfördes av separata företag.  
4. Medlemsstaterna skall utse de behöriga myndigheter som skall ha rätt att ta del av 
utbildningsleverantörernas räkenskaper. 
5. Medlemsstaterna får tillämpa övergångsbestämmelserna i artikel 9 i 
Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/20028 för 
utbildningsleverantörer som omfattas av den förordningen. 
6. Utbildningsleverantörer som tillhandahåller utbildning som leder till beviljandet av 
militära certifikat är undantagna från de skyldigheter som fastställs i punkterna 1, 2 och 3. 
Artikel 12 
Garanti för överensstämmelse med kompetensstandarder 
1. För att säkerställa de kompetensnivåer som krävs för att flygledarna skall kunna 
utföra sitt arbete med höga säkerhetsstandard er skall medlemsstater na säkerställa att 
nationella tillsynsmyndigheter övervakar deras utbildning. 
Till dessa uppgifter hör: a) att utfärda, underhålla, u pphäva och återkalla certifikat, 
b) att certifiera ut bildningsleverantörer, 
c) att godkänna utbildningskurser, loka la utbildningsplaner och lokala 
kompetensplaner, 
                                                
 
8 EGT L 243, 1.9.2002, s. 1. 
 
SV 22   SV d) att godkänna kompetensexaminatorer, 
e) att övervaka och granska utbildningssystemet, och f) att inrätta lämpliga överklagande- och andra underrättelsemekanismer. 
2. De nationella tillsynsmyndigheterna skall upprätta en databas som innehåller 
kompetenserna för alla certifikatinnehavare och giltighetsdatumen för deras behörighetstillägg. I detta hä nseende skall flygtrafiktjäns tleverantörernas operativa 
enheter föra register över de timmar som fak tiskt arbetats vid de sektorer, grupper av 
sektorer eller vid de operativa positionerna för varje ce rtifikatinnehavare som arbetar 
i enheten och skall på begäran ge de na tionella tillsynsmyndigheterna tillgång till 
dessa uppgifter. 
3. De nationella tillsynsmyndi gheterna skall godkänna de cer tifikatinnehavare som är 
berättigade att fungera som kompetensexa minatorer eller kompetensbedömare för 
lokal utbildning och fortbildning. Godkännande t skall vara giltigt för en period av 
högst tre år och det skall gå att förnya. 
4. De nationella tillsynsmyndigheterna ska ll regelbundet granska alla delar av 
certifieringssystemet för att säkerställa att de standarder som fastställs i direktivet följs. 
Utöver den regelbundna granskningen få r de nationella tillsynsmyndigheterna 
genomföra besök på plats för att kontroller a att detta direktiv genomförs på ett 
effektivt sätt och att de standarder som finns i direktivet uppfylls. 
De nationella tillsynsmyndighete rna skall skicka en årsr apport till kommissionen om 
tillämpningen av detta direktiv, inbegr ipet resultaten av granskningarna. 
5. Nationella tillsynsmyndigheter får besluta att helt eller delvis delegera de 
granskningsfunktioner och in spektioner som nämns i punkt 4 i denna artikel till 
erkända organisationer som avses i ar tikel 3 i förordning (EG) nr 550/2004. 
Artikel 13 
Ömsesidigt erkännande av flygledarcertifikat 
1. Varje medlemsstat skall erkänna certifi kat och därmed knutna behörigheter och 
behörighetstillägg som utfärdats av  en annan medlemsstats nationella 
tillsynsmyndighet i enlighet med best ämmelserna i detta direktiv. 
2. För att bevilja det behörighetstillägg som ansökan gäller skall de nationella 
tillsynsmyndigheterna kräva att den sökande uppfyller de särskilda villkor som är 
knutna till behörighetstillägge t, med angivande av den l okala enheten, sektorn eller 
arbetspositionen. Vid bedömning av överens stämmelsen mellan de behörighetstillägg 
som den sökande för nuvarande har och de som denne behöver erhålla skall 
leverantören av flygtrafiktjä nster ta vederbörlig hänsyn till den sökandes inhämtade 
kompetenser och erfarenhet. 
3. Om den sökande innehar ett certifikat so m är godkänt av ett tredje land eller ett 
militärcertifikat från en medlemsstat får den nationella tillsynsmyndigheten kräva att 
 
SV 23   SV den sökande uppfyller vill koren för att erhålla de nna behörighet och detta 
behörighetstillägg. Vid bedömning av cer tifikatets överensstämmelse skall 
vederbörlig hänsyn tas till de inhä mtade kompetenserna i enlighet med 
internationella standarder. 
4. De nationella tillsynsmyndigheterna skall senast  fyra veckor efter det att beviset lagts 
fram godkänna och avge ett motiverat besl ut om den lokala utbildningsplan som 
innehåller den föreslagna ut bildningen för den sökande, utan att det påverkar den 
försening som följer av ett eventuellt överkla gande. I sina beslut skall de nationella 
tillsynsmyndigheterna säkerstä lla att principerna om icke-diskriminering och 
proportionalitet följs. 
Artikel 14 
Kommitté 
1. Kommissionen skall biträdas av kommittén för det gemensamma luftrummet, som 
inrättats genom artikel 5 i förordning (EG) nr 549/2004. 
2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG 
tillämpas, med beaktande av bestämme lserna i artikel 8 i detta beslut. 
Den tidsperiod som anges i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad. 
3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. 
Artikel 15 
Påföljder 
Medlemsstaterna skall bestämma det påföljdssyst em som är tillämpligt för överträdelser av 
nationella bestämmelser som har utfärdats enligt detta direktiv och skal l vidta alla åtgärder 
som behövs för att säkerställa att dessa påföljder kan införas. Påföljderna skall vara effektiva, 
väl avvägda och avskräckande. Medlemsstater na skall anmäla dessa bestämmelser till 
kommissionen senast den dag som anges i artike l 16 och alla senare ändringar som gäller dem 
utan dröjsmål.   
Artikel 16 
Genomförande 
1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de  lagar och andra författningar som är 
nödvändiga för att följa de tta direktiv senast 9 . De skall genast överlämna texterna 
till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för 
dessa bestämmelser och bestäm melserna i detta direktiv. 
När en medlemsstat antar dessa bestämmels er skall de innehålla en hänvisning till 
detta direktiv eller åtföljas av en såda n hänvisning när de offentliggörs. Närmare 
föreskrifter om hur hänvisningen skall göras  skall varje medlemsstat själv utfärda. 
                                                 
9 Tjugofyra månader efter dagen för ikraftträdandet. 
 
SV 24   SV 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala 
bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. 
Artikel 17 
Ikraftträdande 
Detta direktiv träder i kraft den tjugonde da gen efter det att det har offentliggjorts i 
Europeiska unionens officiella tidning . 
Artikel 8 skall tillämpas från [två år  efter det datum som anges i punkt 1]. 
Artikel 18 
Adressater 
Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel den 
På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar 
Ordförande Ordförande   
 
SV 25   SV BILAGA I  
Utbildningskrav  
DEL A  
INLEDANDE UTBILDNING SKRAV FÖR FLYGLEDARE 
Den inledande utbildningen skal l säkerställa att flygledarelever uppfyller åtminstone de 
kompetenskrav som fastställs i målsättninga rna för ”Guidelines for Common Core Content 
and Training Objectives for Air Traffic Contro llers’ Training” så att flygledarna klarar att 
hantera flygtrafiken på ett säkert, snabbt och effektivt sätt. Ändringar av hänvisningen enligt 
definitionen i artikel 2.11 mot bakgrund av den tekniska eller vetenskap liga utvecklingen skall 
antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 14.2. 
Den inledande utbildningen skall omfatta följa nde ämnen: luftfartsjur idik, flygledningstjänst 
(inklusive förfaranden för civilt-militärt sama rbete), meteorologi, flygtrafik, luftfartyg och 
flygprinciper (inklusive förståel se mellan flygledaren och pilo ten), den mänskliga faktorn, 
utrustning och system, yrkesmiljö, ovanliga situ ationer/nödsituationer,  degraderade system, 
språkkunskaper (inklusive fr aser för radiotelefoni). 
Ämnena skall läras ut på ett sådant sätt att de sökande förbereds för olika typer av 
flygtrafikledning samtidigt som säkerhetsaspek terna betonas. Den in ledande utbildningen 
skall bestå av teoretiska och praktiska kurse r (inklusive simulering), och denna utbildnings 
längd skall fastställas i de godkända inle dande utbildningsplanerna. De inhämtade 
kunskaperna skall garantera att kandidaten ka n anses ha den kompetens som krävs för att 
hantera komplexa och belastade trafiksituatio ner, vilket underlätta r övergången till lokal 
utbildning. Kandidatens kompetens efter den in ledande utbildningen skall bedömas genom 
lämpliga examina. 
DEL B  
LOKALA UTBILDNINGSKRAV FÖR FLYGLEDARE 
De lokala utbildningsplanerna skall i detalj besk riva de förfaranden och tider som krävs för att 
göra det möjligt för en sökande för ett flygledarcertifikat att tillämpa de lokala förfarandena för det lokala området under överi nseende av en instruktör fö r utbildning på arbetsplatsen. 
Den godkända planen skall inbegripa angivelser av alla delar av 
kompetensbedömningssystemet, inbegripet arbe tsarrangemang, bedömning av framstegen och 
examination, tillsammans med anmälningsförf aranden till den nationella tillsynsmyndigheten. 
Den lokala utbildningens längd skall fastst ällas i den lokala utbildningsplanen. De 
obligatoriska kompetenserna skall bedömas genom lämpliga examina eller genom ett system med fortlöpande bedömningar, av godkända ko mpetensexaminatorer eller bedömare som 
skall vara neutrala och objekti va i sina bedömningar. I de tta syfte skall de nationella 
tillsynsmyndigheterna fastställa överklagandemekanismer för att säkerställa att kandidaterna 
behandlas rättvist.  
 
SV 26   SV DEL C  
FORTBILDNINGSKRAV FÖR FLYGLEDARE 
Behörigheter och lokala behörighe tstillägg för flygledarcertifikat en skall hållas giltiga genom 
godkänd fortbildning, som består av  utbildning för att underhålla  flygledarnas anställbarhet, 
repetitionskurser, utbildning om nödsituati oner och, när så är lämpligt, språkkurser. 
Fortbildningen skall bestå av teoretis ka och praktiska kurser tillsammans med 
simuleringsövningar. I detta syfte skall utbildningsl everantören upprätta lokala 
kompetensplaner som i detalj beskriver de  förfaranden som är nödvändiga samt den 
bemanning som krävs och den tidpunkt som är lämplig för tillhandahållandet av den lämpliga 
fortbildningen och för att demonstrera kompe tenserna. Dessa planer  skall revideras och 
godkännas minst vart tredje år. Fortbildninge ns längd skall beslutas i enlighet med de 
funktionella behov som de flygledare som arbetar i den lokala enheten har,  särskilt i samband 
med förändringar eller planerad e förändringar av förfarande n eller utrustning, eller mot 
bakgrund av de sammanlagda kraven för säke rhetshantering. Varje flygledares kompetens 
skall på lämpligt sätt bedömas minst vart tredje  år. Leverantören av flygtrafiktjänster skall 
säkerställa att de mekanismer som garanterar  en rättvis behandlin g av flygledare vars 
behörighetstilläggs giltighet inte kan förnyas tillämpas. 
 
SV 27   SV BILAGA II  
SPRÅKKUNSKAPSKRAV 
De språkkunskapskrav som fastställs i artikel 8 skall tillämpas både när det gäller användning 
av fackuttryck och normalspråk. För att uppfyl la språkkunskapskraven skall den sökande för 
ett certifikat eller certifikatinnehavaren bedömas , och denne måste visa att han eller hon minst 
uppfyller kraven för operativ nivå (nivå 4)  i den behörighetsskala för språkkunskap som 
beskrivs i denna bilaga. 
På denna nivå skall de kunna 
a) kommunicera effektivt i situationer med enbart röst (telefon/radiotelefon) och i 
situationer ansikte mot ansikte, 
b) kommunicera om gemensamma, konkreta oc h arbetsrelaterade ämnen med precision 
och tydlighet, 
c) använda lämpliga kommunika tiva strategier fö r att utbyta meddelanden och upptäcka 
och lösa missförstånd (dvs. att kon trollera, bekräfta eller förtydliga information) i ett allmänt 
eller arbetsrelaterat sammanhang, 
d) framgångsrikt och relativt obehindrat ha ntera de språkliga utmaningar som uppstår vid 
en komplikation eller ett oväntat händelseförlopp som inträffar i en vanlig arbetssituation eller 
kommunikativ uppgift som anna rs är välbekant, och 
e) använda en dialekt eller e tt uttal som de som arbetar i luftfartsbranschen kan förstå. 
 
SV 28  
 SV Behörighetsskala för språkkunskap: Ex pertnivå, utvidgad nivå och operativ nivå  
NIVÅ UTTAL  
ANVÄNDER EN DIALEKT 
OCH/ELLER ETT UTTAL 
SOM DE SOM ARBETAR I 
LUFTFARTSBRANSCHEN 
KAN FÖRSTÅ .  STRUKTUR  
RELEVANTA 
GRAMMATISKA 
STRUKTURER OCH 
MENINGSBYGGNADER 
AVGÖRS AV 
SPRÅKFUNKTIONER SOM 
ÄR LÄMPLIGA FÖR 
UPPGIFTEN . ORDFÖRRÅD  TALFÖRHET  FÖRSTÅELSE  INTERAKTIONER  
 
EXPERT  
6 Uttal, betoning, rytm 
och intonation stör 
nästan aldrig förståelsen 
även om dessa 
eventuellt kan vara 
påverkade av talarens 
modersmål eller 
regionala variation.  Genomgående god 
kontroll över både 
grundläggande och 
komplicerade 
grammatiska strukturer 
och meningsbyggnader.  Ordförrådets bredd och 
exakthet räcker för att 
kommunicera effektivt 
om ett stort antal 
välbekanta och obekanta 
ämnen. Ordförrådet är 
idiomatiskt, nyanserat 
och känsligt för olika 
register. Kan konversera ingående på 
ett naturligt och ledigt sätt. 
Varierar ordflödet för att 
uppnå en stileffekt, t.ex. för 
att betona något. Använder 
spontant lämpliga 
samtalsmarkörer och 
samtalskopplingar. Förståelsen är genomgående 
korrekt i nästan alla sammanhang 
och inkluderar förståelse av 
språkliga och kulturella 
nyansskillnader.  Interagerar med lätthet i 
nästan alla situationer. Är 
känslig för verbala och icke-
verbala signaler och svarar 
på dem på ett lämpligt sätt.   
 
UTVIDGAD  
5 Uttal, betoning, rytm 
och intonation stör 
sällan förståelsen även 
om dessa eventuellt kan 
vara påverkade av 
talarens modersmål eller 
regionala variation.  Genomgående god 
kontroll över 
grundläggande 
grammatiska strukturer 
och meningsbyggnader. 
Försöker sig på 
komplicerade 
grammatiska strukturer 
men då uppstår fel som 
ibland hindrar Ordförrådets bredd och 
exakthet räcker för att 
effektivt kommunicera 
om gemensamma, 
konkreta och 
arbetsrelaterade ämnen. 
Gör omskrivningar på ett 
konsekvent och 
framgångsrikt sätt. 
Ordförrådet är ibland Förmåga att ingående och 
relativt obehindrat tala om 
välbekanta ämnen men 
varierar inte ordflödet för att 
uppnå en stilistisk effekt. 
Kan använda sig av 
lämpliga samtalsmarkörer 
och samtalskopplingar.  Förståelsen är korrekt när det 
gäller gemensamma, konkreta och 
arbetsrelaterade ämnen och oftast 
korrekt när talaren ställs inför en 
språklig komplikation, 
komplicerad situation eller ett 
oväntat händelseförlopp. Kan 
förstå ett antal talvarianter 
(dialekter och/eller uttal) eller 
register. Svaren är omedelbara, 
adekvata och informativa. 
Hanterar förhållandet 
mellan talaren och lyssnaren 
på ett effektivt sätt. 
 
SV 29  
 SV NIVÅ UTTAL  
ANVÄNDER EN DIALEKT 
OCH/ELLER ETT UTTAL 
SOM DE SOM ARBETAR I 
LUFTFARTSBRANSCHEN 
KAN FÖRSTÅ .  STRUKTUR  
RELEVANTA 
GRAMMATISKA 
STRUKTURER OCH 
MENINGSBYGGNADER 
AVGÖRS AV 
SPRÅKFUNKTIONER SOM 
ÄR LÄMPLIGA FÖR 
UPPGIFTEN . ORDFÖRRÅD  TALFÖRHET  FÖRSTÅELSE  INTERAKTIONER  
betydelsen. idiomatiskt. 
OPERATIV  
NIVÅ 4 Uttal, betoning, rytm 
och intonation 
påverkas av talarens 
modersmål eller 
regionala variation 
men detta stör endast 
ibland förståelsen.  Grundläggande 
grammatiska 
strukturer och 
meningsbyggnader 
används på ett kreativt 
och oftast 
välkontrollerat sätt. Fel 
kan förekomma, 
särskilt vid ovanliga 
eller oväntade 
omständigheter, men de 
stör sällan betydelsen.  Ordförrådets bredd och 
exakthet räcker 
vanligtvis för att 
effektivt kommunicera 
om gemensamma, 
konkreta och 
arbetsrelaterade ämnen. 
Kan ofta göra 
omskrivningar på ett 
framgångsrikt sätt när 
ordförråd saknas i 
ovanliga eller oväntade 
situationer.  Producerar språkstycken i 
ett lämpligt tempo. 
Enstaka fall av bristande 
talförhet kan uppstå vid 
övergången från 
instuderat eller formellt 
tal till spontan interaktion 
men detta hindrar inte en 
effektiv kommunikation. 
Begränsad användning av 
samtalsmarkörer och 
samtalskopplingar. 
Utfyllnadsord är inte 
störande.  Förståelse är vanligtvis korrekt 
för gemensamma, konkreta och 
arbetsrelaterade ämnen där det 
uttal eller variation som används 
är tillräckligt begripligt för 
internationella användare. Då 
talaren konfronteras med en 
språklig komplikation, 
komplicerad händelse eller ett 
oväntat händelseförlopp kan 
förståelsen bli långsammare 
eller kräva strategier för 
förtydligande.  Svaren är vanligtvis 
omedelbara, adekvata och 
informativa. Initierar och 
upprätthåller 
replikskiften även vid 
oväntade händelseförlopp. 
Hanterar uppenbara 
missförstånd på ett 
adekvat sätt genom att 
kontrollera, bekräfta eller 
förtydliga.  
 
 
SV 30  
 SV Behörighetsskala för språkkunskap: För-op erativ nivå, grundnivå och nivå före grundnivån  
NIVÅ UTTAL  
ANVÄNDER EN DIALEKT 
OCH/ELLER ETT UTTAL 
SOM DE SOM ARBETAR I 
LUFTFARTSBRANSCHEN 
KAN FÖRSTÅ .  ORGANISATION  
RELEVANTA 
GRAMMATISKA 
STRUKTURER OCH 
MENINGSBYGGNADER 
AVGÖRS AV 
SPRÅKFUNKTIONER SOM 
ÄR LÄMPLIGA FÖR 
UPPGIFTEN . ORDFÖRRÅD  TALFÖRHET  FÖRSTÅELSE  INTERAKTIONER  
 
FÖR- 
OPERATIV 
NIVÅ  
3 Uttal, betoning, rytm 
och intonation påverkas 
av talarens modersmål 
eller regionala variation 
och detta stör ofta 
förståelsen.  Grundläggande 
grammatiska strukturer 
och meningsbyggnader 
vid förutsägbara 
situationer kontrolleras 
inte alltid väl. Fel stör 
ofta betydelsen. Ordförrådets bredd och 
exakthet är ofta tillräcklig 
för att kommunicera om 
gemensamma, konkreta 
eller arbetsrelaterade 
ämnen, men bredden är 
begränsad och ordvalet är 
ofta inte ändamålsenligt. 
Är ofta oförmögen att 
göra lyckade 
omskrivningar då 
ordförrådet saknas. Producerar språkstycken 
men fraseringen och 
användningen av pauser är 
ofta olämplig. 
Tveksamheter eller 
långsamhet i 
språkbearbetningen kan 
hindra en effektiv 
kommunikation. 
Utfyllnadsord är ibland 
störande. 
 Förståelsen är ofta korrekt för 
gemensamma, konkreta och 
arbetsrelaterade ämnen där det 
uttal eller variation som 
används är tillräckligt begripligt 
för internationella användare. 
Kan misslyckas med att förstå 
en språklig komplikation, 
komplicerad händelse eller ett 
oväntat händelseförlopp. Svaren är ibland 
omedelbara, adekvata och 
informativa. Kan relativt 
obehindrat initiera och 
upprätthålla replikskiften 
om välkända ämnen och i 
förutsägbara situationer. 
Vanligtvis otillräcklig vid 
oväntade händelseförlopp. 
 
GRUNDNIVÅ  
2 Uttal, betoning, rytm 
och intonation påverkas 
starkt av talarens 
modersmål eller 
regionala variation och 
detta stör ofta 
förståelsen.  Visar endast begränsad 
kontroll av ett par enkla 
memorerade 
grammatiska strukturer 
och meningsbyggnader.  Begränsad bredd i 
ordförrådet som endast 
består av isolerade ord 
och memorerade fraser.  Kan producera mycket 
korta, isolerade, 
memorerade yttranden med 
ofta förekommande pauser 
och en störande användning 
av utfyllnadsord för att leta 
efter uttryck och för att Förståelsen är begränsad till 
isolerade memorerade fraser 
som uttalas sakta och tydligt.  Svarstiden är långsam och 
ofta oändamålsenlig. 
Interaktionen är begränsad 
till enkla rutinmässiga 
replikskiften.  
 
SV 31  
 SV NIVÅ UTTAL  
ANVÄNDER EN DIALEKT 
OCH/ELLER ETT UTTAL 
SOM DE SOM ARBETAR I 
LUFTFARTSBRANSCHEN 
KAN FÖRSTÅ .  ORGANISATION  
RELEVANTA 
GRAMMATISKA 
STRUKTURER OCH 
MENINGSBYGGNADER 
AVGÖRS AV 
SPRÅKFUNKTIONER SOM 
ÄR LÄMPLIGA FÖR 
UPPGIFTEN . ORDFÖRRÅD  TALFÖRHET  FÖRSTÅELSE  INTERAKTIONER  
uttala mindre välbekanta 
ord.  
NIVÅ FÖRE  
GRUNDNIVÅ  
1 Presterar på en nivå som 
ligger under grundnivå. Presterar på en nivå som 
ligger under grundnivå. Presterar på en nivå som 
ligger under grundnivå. Presterar på en nivå som 
ligger under grundnivå. Presterar på en nivå som ligger 
under grundnivån. Presterar på en nivå som 
ligger under grundnivå. 
Obs.— Den operativa nivån (Nivå 4) är miniminivån för radiotelefonikommunikation. Nivåerna 1-3 beskriver nivån före grundnivån, grund nivån och den för-operativa nivån för 
respektive språkkunskaper. Alla dessa beskriver en språkkunskapsnivå som ligger under ICAO:s språkkunskapskrav. Nivåerna 5 och 6 beskriver utvidgade nivån och 
expertnivån, med språkkunskapsnivåer som är mer avancerade än den obligatoriska minimistandarden. Skalan som helhet kommer att tjäna som måttstock för utbildning och 
testning, vid bedömning av kandidater som skall erhålla ICAO:s operativa nivå (nivå 4).  
 
SV 32   SV BILAGA III  
KRAV OCH VILLKOR SOM SKALL BI FOGAS DE CERTIFIKAT SOM 
TILLDELAS UTBILDNI NGSLEVERANTÖRERNA 
(1) De krav som avses i artiklarna 10-11 skall särskilt omfatta följande: 
a) kursernas innehåll, organisation och tidslängd, b) det sätt på vilket examina organiseras, c) instruktörernas och utbildningspe rsonalens kvalitet och erfarenhet, 
d) utbildningsleverantörens facili teter, utrustning och lokaler, 
e) system och förfaranden för kvalitetsledning, f) tjänsternas kvalitet, g) den ekonomiska styrkan, h) skydd för skadeståndsansvar, och i) ägarskap och organisationsstruktur.  
(2) På certifikaten skall det anges 
a) den nationella tillsynsmyndighe t som utfärdar certifikatet, 
b) sökandens namn och adress, c) typ av tjänster som certifieras, d) en försäkran om att den sökande uppfyller de krav som definieras i punkt 1, 
och 
e) datum för utfärdande av och giltighetsperiod för certifikatet. 
(3) Ytterligare villkor som bifogas certifikaten kan, om så är lämpligt, avse 
a) de operativa specifikationerna för de särskilda tjänsterna, 
b) den tidpunkt då tjänsterna skall vara tillhandahållna, c) alla andra rättsliga villkor som inte är specifika för flygtrafiktjänster, t.ex. 
villkor som avser upphävande elle r återkallande av certifikatet.