[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 20.7.2010

KOM(2010) 400 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om Bulgariens framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen

{SEK(2010) 948}

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om Bulgariens framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen

1. INLEDNING

Syftet med samarbets- och kontrollmekanismen[1], som inrättades vid Bulgariens anslutning till EU, är att hjälpa till att skapa ett opartiskt, oberoende och effektivt rätts- och förvaltningssystem som är vederbörligen rustat bl.a. för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet. Härvid måste vissa djupgående förändringar göras, vilket tar tid och också kräver brett politiskt stöd från hela partispektrumet liksom från samhället i stort. Förändringarna är samtidigt en ofrånkomlig investering i Bulgariens framtid – ett effektivt förvaltnings- och rättssystem är nödvändigt för sunda offentliga finanser och en väl förankrad socioekonomisk utveckling. Det är också en nödvändighet för att Bulgarien till fullo ska kunna spela sin roll som medlem i EU, exempelvis på området rättsliga och inrikes frågor.

Föreliggande rapport är den fjärde årsrapporten sedan mekanismen inrättades[2]. Den redogör för kommissionens bedömning av läget för reformprocessen och innehåller rekommendationer om vad som behöver göras härnäst för att fortsätta med de nödvändiga reformerna. Kommissionen anser att mekanismen väl fyller sin funktion

- för Bulgariens del genom att ge objektiva bedömningar och rekommendationer om var insatser behövs, och

- för övriga medlemsstater som kan följa framstegen och ge lämpligt stöd till Bulgarien.

I årets rapport framhäver kommissionen den snabba reformtakt som har kommit igång i Bulgarien sedan kommissionens senaste årsrapport i juli 2009. Den nya strategin för reformen av rättsväsendet visar att det finns en stark politisk vilja i Bulgarien att åstadkomma en djupgående och varaktig reform av rättsväsendet. I rapporten lämnas också rekommendationer om att Bulgarien bör förbättra sin rättstillämpning så att rättsväsendet kan agera på ett mer föregripande sätt och visa en starkare ansvarskänsla.

2. LÄGET I REFORMPROCESSEN I BULGARIEN

Framsteg

Sedan juli 2009 har Bulgarien antagit viktiga reformer av sina straffrättsliga förfaranden. Lagstiftning som ska stärka möjligheten att förverka tillgångar och förbättra skyddet mot intressekonflikter är under diskussion. Åklagarmyndighetens strukturer för hantering av bedrägerier och organiserad brottslighet har stärkts. Organiserad brottslighet tacklas aktivt för första gången sedan mekanismen infördes. I juni antog regeringen en omfattande och långtgående strategi med en plan för en heltäckande långsiktig reform av rättsväsendet. De mest brådskande reformerna för att förbättra rättsprocessens effektivitet, ansvarighet och konsekvens genom ändringar av lagen om rättsväsendet undergår just nu samråd inom regeringen.

Regeringens kraftinsatser för att driva igenom reformerna har lett till en del resultat inom rättsväsendet. Anklagelser om korruption inom rättsväsendet i april har disciplinärt och straffrättsligt bemötts hårdare än tidigare. Antalet åtal för organiserad brottslighet har ökat och stränga straff har utdömts, vilka dock ännu inte har verkställts, i ett mål avseende storskaliga bedrägerier med EU-medel i april och juni.

Samtidigt visar kommissionens analys på kvarstående stora brister i rättstillämpningen både inom åklagarmyndigheten och på domstolsnivå. Rättsprocessen i Bulgarien lider brist på initiativ och professionell kapacitet. Komplicerade undersökningar uppvisar en brist på riktning och syfte, förfarandena är för formella och för långa och misslyckas ofta i domstol.

Kommissionens analys visar också på fortsatta brister i förebyggandet av korruption och i det regelverk som ska skydda mot intressekonflikter. Den nya nationella antikorruptionsstrategi som antogs i november 2009 har i realiteten ännu inte börjat genomföras. Genomförandet av lagen om intressekonflikter är på det hela taget otillräckligt effektiv. Bristerna i genomförandet av förfarandena för offentlig upphandling förekommer allmänt. För att stärka arbetet med att förebygga korruption och intressekonflikter bör Bulgarien fullfölja sina planer på att skapa en särskild och oberoende kommission för skydd mot intressekonflikter och skynda på genomförandet av handlingsplanen för den nationella antikorruptionsstrategin samt stärka lagstiftningen angående förverkande av tillgångar.

Reform av rättsväsendet

I och med de ändringar av straffprocesslagen som antogs i slutet av maj genomför Bulgarien nu rekommendationer som under flera år framförts av experter och rättsväsendet för att reducera viktiga procedurmässiga begränsningar så att rättsprocessen kan förbättras. Med vissa undantag tillåter nu den ändrade straffprocesslagen polismän att höras som vittnen i domstol och föreskrifter finns om skydd av vittnens identitet. Reservförsvarsadvokater kan nu förordnas genom domstolsbeslut för att förhindra försök av svarande att försinka domstolsförhandlingarna av obefogade skäl. Procedurreglerna för att i domstolar använda vittnesuttalanden som samlats in under undersökningen har förbättrats och information som lämnats av OLAF kan nu användas som bevis. De ändringar som Bulgarien har gjort åtgärdar en del av de allra vanligaste procedurmässiga hinder som påträffats i Bulgarien och kan därför anses vara ett viktigt steg framåt.

För att uppnå de förväntade fördelarna med den utökade flexibiliteten i de straffrättsliga förfarandena i form av fler åtal, kortare rättegångar och avskräckande påföljder måste Bulgarien emellertid investera i att förbättra rättstillämpningen.

Trots att lagen ålägger domare att till gagn för rättvisan vidta åtgärder så snart de får kännedom om brottsmisstankar fullföljs denna plikt sällan på ett verkningsfullt sätt. I praktiken har kommissionen iakttagit en ovillighet från åklagarmyndighetens sida att inleda undersökningar på grundval av tydliga indikationer och att den ägnar sig åt komplicerade och tidsödande undersökningar. Exempelvis verkställas sällan husrannsakningsorder utan föregående varning, vilket är normal åklagarpraxis vid indikationer om grova bedrägerier. Denna brist på initiativ från åklagarmyndighetens sida bidrar till domstolarnas praxis i fråga om tillåtlighet av bevis, varvid respekt för formella restriktiva kriterier ofta förefaller vara viktigare än kvaliteten på bevisen.

Brister när det gäller rättsväsendets ansvarighet kvarstår. Sedan juli 2009 har det bulgariska rättsväsendet vid en rad tillfällen anklagats för korruption, missbruk av inflytande och dålig förvaltning som har skadat dess offentliga anseende. I sin interimsrapport i mars 2010 insisterade kommissionen på att en fullständig disciplinär undersökning och brottsutredning skulle göras av dessa påståenden. I samband med påståendena om korruption vid utnämningar till höga poster inom rättsväsendet under andra halvåret 2009 har tre domare avskedats och 15 andra disciplinära påföljder utdömts. Två ledamöter i Högsta rättsrådet avgick men behöll sin ställning som domare. Det disciplinära förfarandet som inletts mot en av dem pågår fortfarande. Det senaste fallet i april i år gällde överlåtelse av värdefull fast egendom under marknadspris till anhöriga till höga domare och föranledde Högsta rättsrådet och åklagarmyndigheten att inleda disciplinära undersökningar och brottsutredningar mot samtliga inblandade domare. Resultatet av detta är ännu inte känt. För att skydda domarämbetets anseende måste Bulgarien ytterligare stärka rättsväsendets ansvarighet genom att strikt tillämpa alla rättsliga och disciplinära medel för att straffa korruption.

Heltäckande reformer krävs för att förbättra rättstillämpningen. Reformerna ska förbättra kursplanerna för juridiska studier och utbildningar, ändra personalutvärderingssystemet så att föregripande agerande belönas och förbättra urvals- och utnämningsförfarandena. Bulgariens nya strategi när det gäller reformen av rättsväsendet är inriktad på att utveckla personalresurserna inom rättsväsendet vilket ska rätta till många av dessa svagheter. Utkast till ändringar av lagen om rättsväsendet, som skulle innebära en del viktiga förbättringar på detta område, undergår just nu samråd inom regeringen.

Ändringar av lagen om rättsväsendet bör också leda till att Högsta rättsrådets roll och ansvarsområden avsevärt förstärks. Om den antas kommer Högsta rättsrådet att åläggas att årligen utarbeta analyser av arbetsbelastningen och bemyndigas att omfördela personal samt inrätta eller stänga domstolar på basis av insamlade uppgifter om arbetsbelastningen. Lagändringarna kommer också att öka öppenheten kring utnämningsbeslut och förbättra ansvarigheten genom att öppna omröstningar införs och besluten ges detaljerade motiveringar samt genom att alla disciplinära befogenheter koncentreras till Högsta rättsrådet. Därtill kommer att rådets ledamöter nu uttryckligen kommer vara förbjudna att rösta i situationer när de skulle kunna befinna sig i en intressekonflikt.

Sedan juli 2009 har Högsta rättsrådets fortsatt med sina inspektioner för att lokalisera svagheter i rättstillämpningen, som påpekas för domstolscheferna i form av rekommendationer och som följs upp vid senare inspektionsbesök. Med undantag för Sofia appellationsregion har regelbundna inspektioner av Högsta rättsrådets inspektionsenhet enligt rapporter nu täckt in hela det bulgariska rättsväsendet. Jämte sin egen övervakning av fall på hög nivå förfogar rådet nu över en god bas av information om svagheterna i struktur, disciplin och praxis. I och med antagandet av de kommande ändringarna av lagen om rättsväsendet bör Högsta rättsrådet utnyttja sin stärkta roll för att ta initiativ till att effektivisera rättskipningen samt förbättra konsekvensen i rättstillämpningen och rättsväsendets ansvarighet. Kommissionen kommer att undersöka framstegen i detta hänseende i sin nästa rapport.

Kampen mot organiserad brottslighet

Efter en rekommendation från kommissionen bildade Bulgarien permanenta gemensamma team under åklagarmyndighetens ledning för fall av organiserad brottslighet. I teamen ingår polistjänstemän, undersökningsdomare och personal från den statliga säkerhetsmyndigheten (SANS). För ögonblicket inriktar sig teamen på ett mindre antal fall med hög profil som riksåklagaren, inrikesministern och chefen för SANS i samförstånd anförtrott dem. Utvidgningen av denna lovande organisation till att omfatta alla fall av organiserad brottslighet bör övervägas, liksom att släppa in ledamöter i kommissionen för fastställande av egendom som förvärvats genom brottslig verksamhet (CEPACA) i ett tidigt skede av undersökningen.

Bulgarien har också intensifierat sina ansträngningar genom ett antal polisrazzior mot organiserade brottsgrupper, även om någon större rättslig uppföljning av dessa razzior inte har rapporterats.

Sedan juli 2009 kan Bulgarien visa på ett ökande antal åtal i fall av organiserad brottslighet. På domstolsnivå har dock viktiga mål handlagts med föga resultat. Hittills föregås det stora flertalet domar i fall av organiserad brottslighet av åtalsförhandling och förkortade rättegångsförfaranden sedan den tilltalade erkänt, och det straff som utmäts ligger ibland under lagstadgat minimistraff. Det bulgariska rättsväsendet måste visa att det också är kapabelt att utdöma avskräckande påföljder för allvarliga brott.

Även om uppgifterna för 2009 visar en fortlöpande positiv trend när det gäller CEPACA:s agerande för att frysa och förverka tillgångar som härrör från brottslig verksamhet är antalet av domstol bekräftade beslut om förverkande fortsatt mycket lågt. Två slutliga beslut har registrerats efter maj 2009 och två fall har avslagits, medan 206 framställningar fortfarande är under behandling i domstol. Eftersom frysning och förverkande av tillgångar som förmodas härröra från brottslig verksamhet är en effektiv påföljd och har en viktig avskräckande effekt i kampen mot organiserad brottslighet bör Bulgarien ytterligare stärka detta effektiva instrument.

Kampen mot korruption

Bulgarien har trappat upp sina ansträngningar för att bekämpa korruption på hög nivå. Sedan juli 2009 registrerades ett antal åtal mot två parlamentsledamöter, tre tidigare ministrar, tre tidigare vice ministrar och för första gången också mot en tjänstgörande minister. Därtill kommer att ett antal höga ämbetsmän och borgmästare också åtalats för korruption på hög nivå. Bulgarien förstärkte kapaciteten hos det gemensamma team som utreder EU-bedrägerier. En fängelsedom har meddelats mot en hög ämbetsman för korruption som rörde EU-medel, liksom även skett i två uppmärksammade fall av bedrägerier med EU-medel och penningtvätt. Stränga domar på 10 och 12 års fängelse meddelades de huvudtilltalade, men domstolen fattade inte något häktningsbeslut.

Kommissionens analys av rättstillämpningen på detta område röjer ett antal svagheter som bör rättas till. I utredningar av bedrägerier som berör EU-medel behövs en heltäckande och föregripande undersökningsstrategi från åklagarmyndighetens sida. Strategin bör systematiskt undersöka kopplingar mellan besläktade fall, olika aspekter av den organiserade (finansiella) brottsligheten och kopplingar till administrativa myndigheter i bedrägerihärvor. För att trappa upp kampen mot korruption på hög nivå bör Bulgarien också överväga ett starkare vittnesskydd i linje med bästa praxis i övriga medlemsstater.

De uppgifter som Bulgarien lämnat om det första genomförandeåret för lagen om förebyggande av intressekonflikter, införd mot slutet av 2008, visar att få fall av intressekonflikter ännu har fastställts eller lett till påföljder och få signaler om korruption har lämnats till åklagarmyndigheten. När det gäller centralförvaltningen har dock inspektionerna blivit frekventare och ett antal ärenden har lett till disciplinära påföljder eller har hänskjutits till åklagare[3]. Bulgarien bör snarast skärpa lagen om förebyggande av intressekonflikter för att bilda en oberoende central kommission som ansvarar för genomförandet av lagen.

Bulgarien antog en nationell antikorruptionsstrategi i november 2009 och en handlingsplan för hur den ska genomföras. Handlingsplanen innehåller omfattande förebyggande insatser över hela den offentliga sektorn med utländsk hjälp. Genomförandet har dock ännu inte påbörjats. Bulgarien har ännu inte tagit itu med kommissionens rekommendationer angående utbyggnaden av inspektionsenheterna och kan inte rapportera några resultat när det gäller att stärka de regionala antikorruptionsråden.

Genomförandet av lagstiftningen om offentlig upphandling i Bulgarien uppvisar stora svagheter. Bulgarien har inlett kontroller via sina behöriga myndigheter varvid det fastställts att andelen oegentligheter uppgår till 60 % bland alla verifierade anbudsförfaranden. Denna nivå når nästan 100 % vid stora offentliga infrastrukturprojekt där myndigheterna är skyldiga att göra förhandskontroller.

Samtidigt är de administrativa och rättsliga myndigheterna inte i stånd att verkningsfullt skydda offentlig upphandling mot intressekonflikter. Det beror på ett antal svagheter i strukturer och förfaranden. Administrativa myndigheters kapacitet att ge råd om förfaranden för offentlig upphandling och att göra kontroller är otillräcklig. Statliga finansinspektionen har fått väsentligen minskad kapacitet och kontrollerade år 2009 som en följd av detta bara 12 % av alla anbudsförfaranden i efterhand. Samtidigt finns det i de administrativa efterhandskontrollerna inte någon ordentlig riskbedömning. Införandet av systemet med förhandskontroller bör hjälpa till att undanröja brister i förfarandet för stora strukturprojekt. Organet för offentlig upphandling saknar dock tillräcklig kapacitet att genom förhandskontroller verifiera anbudsförfarandenas laglighet och att följa upp sina rekommendationer.

De skilda administrativa myndigheter som ansvarar för att genomföra olika aspekter av lagstiftningen om offentlig upphandling, ge råd, utarbeta lagstiftning, följa upp klagomål och göra kontroller av öppna anbudsförfaranden, samarbetar inte systematiskt med varandra vilket skulle gagna genomförandet av lagen. Administrativa påföljder som kan utdömas är inte tillräckligt avskräckande i fall av intressekonflikter eller korruption. Därtill kommer att interna förfaranden inte reellt gör det möjligt att upptäcka intressekonflikter som skulle kunna meddelas till åklagarmyndigheterna. En systematisk uppföljning av oegentligheter med disciplinära eller straffrättsliga påföljder bör säkerställas.

3. SLUTSATSER

Sedan juli 2009 har Bulgarien fått upp reformtakten. Bulgarien har förbättrat sina processlagar och kan visa på fler åtal i fall som rör korruption på hög nivå samt organiserad brottslighet. Fortfarande slutförs alltför få fall i domstol. Förbättringar behövs av yrkespraxisen inom polisen, åklagarväsendet och domstolarna för vilket extern assistans kommer att behövas. Rättsväsendet måste ta initiativ oftare och visa en starkare ansvarskänsla. Offentliga medel måste skyddas bättre mot bedrägerier och intressekonflikter.

Bulgariens nya strategi for reformen av rättsväsendet, som godkändes av regeringen den 23 juni, visar en politisk beslutsamhet att åstadkomma en djupgående reform av rättsväsendet. Strategin tar itu med de nuvarande brister som Bulgarien bör rätta till som en nationell prioritering och genom en gemensam ansträngning av politikerna, rättsväsendet och det bulgariska samhället.

För att nå framgångar behövs ett varaktigt åtagande av Bulgarien, kommissionen och övriga medlemsstater.

Bulgarien har etablerat ett nytt partnerskap med kommissionen och förbättrat kvaliteten på sin lägesrapportering inom ramen för mekanismen. Kommissionen ämnar fortsatt att understödja Bulgarien så att ytterligare framsteg kan uppnås inom ramen för mekanismen och kommer att lämna sin nästa bedömning sommaren 2011.

4. REKOMMENDATIONER

Mot bakgrund av sin bedömning av hur väl Bulgarien nått upp till de riktmärken som fastställts i mekanismen uppmanar kommissionen Bulgarien att vidta omedelbara åtgärder på följande områden:

Rekommendationer beträffande reformen av rättsväsendet

Kommissionen erinrar om oförverkligade rekommendationer från juli 2009, bl.a. när det gäller kraven på alla domstolar att offentliggöra sina domar online, och uppmanar Bulgarien att vidta omedelbara åtgärder på följande områden:

1. Genomföra den nya rättsliga strategin för att åstadkomma en djupgående reform av rättsväsendet. Anta och genomföra ändringar av lagen om rättsväsendet som syftar till att förbättra fortbildning, personalbedömning och utnämningar inom rättsväsendet och att stärka Högsta rättsrådets ansvarighet och effektivitet. Stärka rättsväsendets ansvarighet genom en strikt tillämpning av alla rättsliga och disciplinära medel för att straffa korruption och missbruk av inflytande.

2. Förbättra åklagarmyndigheternas och domstolarnas rättstillämpning med hjälp av en ingående analys av bristerna, i samarbete med utländska experter. Utarbeta handböcker för bästa praxis, fortbildningsprogram och coachingprogram för särskilda fall och införa systematisk administrativ tillsyn i domstolar och åklagarkontor. Främja specialutbildning och specialisering bland poliser, åklagare och domare för att förbättra deras expertis och effektivitet när det gäller komplicerade mål i synnerhet vid ekonomisk och finansiell brottslighet och organiserad brottslighet.

3. Fullfölja arbetet med en ny strafflag mot bakgrund av det nya koncept för strafflagstiftningspolicy som regeringen antog den 23 juni 2010, som bidrar till rättsväsendets effektivitet exempelvis genom att avkriminalisera föråldrade och ringa förseelser. Fortsätta att övervaka genomförandet av de nya processlagarna och överväga ytterligare förbättringar. Fullfölja bildandet av ett organ för medicinska inspektioner så att kvalitet och ändamålsenlighet hos läkarutlåtanden som begärs av domstolar kan förbättras.

Rekommendationer gällande kampen mot organiserad brottslighet

Kommissionen erinrar om oförverkligade rekommendationer från juli 2009, bl.a. när det gäller specialisering inom rättsväsendet, och uppmanar Bulgarien att vidta omedelbara åtgärder på följande områden:

4. Stärka kapaciteten för de gemensamma team som motarbetar organiserad brottslighet, utvidga deras kompetens till att omfatta all mål som rör organiserad brottslighet och koppla in CEPACA för att säkra att relevanta tillgångar fryses och förverkas under utredningsfasen i enlighet med de operativa kraven.

5. Fullfölja reformen av polisen för att skapa en kompetent kriminalpolisstyrka som kan tillämpa bästa praxis från övriga medlemsstater.

6. Ytterligare stärka lagstiftningen rörande förverkande av tillgångar enligt principen om beslag utan fällande dom ( ”non-conviction confiscation” ) och rekommendationer från Europarådets Venedigkommission, främst så att lagens tillämpning säkras samtidig som grundläggande rättigheter och friheter respekteras. Överväga att ge CEPACA initiativrätt så att den kan initiera förfaranden för att säkra och förverka tillgångar, införa regler för att säkra tillgångar tidigt under utredningsfasen i samarbete med åklagarmyndigheten och att utvidga gruppen av relaterade personer för att bättre kunna komma åt brottslig verksamhet genom förverkande.

Rekommendationer gällande kampen mot korruption

Kommissionen erinrar om oförverkligade rekommendationer från juli 2009, bl.a. när det gäller att få administrativa myndigheter att inleda undersökningar på eget initiativ vid anklagelser om korruption och intressekonflikter, ytterligare förstärkning av inspektionsenheterna och de regionala antikorruptionsråden samt av skyddet av personer som slår larm, och uppmanar Bulgarien att vidta omedelbara åtgärder på följande områden:

7. Förbättra rättstillämpningen vid bedrägeri- och korruptionsfall på hög nivå i linje med bästa praxis i övriga medlemsstater. Tillämpa en heltäckande och föregripande utredningsstrategi som systematiskt undersöker kopplingar mellan besläktade fall, olika aspekter av den organiserade brottsligheten och kopplingar till administrativa myndigheter. För att trappa upp kampen mot korruption på hög nivå bör Bulgarien striktare tillämpa de lagstadgade möjligheterna för frihetsberövande åtgärder vid allvarliga fall och förbättra vittnesskyddet i linje med bästa praxis i övriga medlemsstater.

8. Stärka lagen om förebyggande av intressekonflikter, bl.a. genom en myndighet med mandat att agera föregripande, som ansvarar för att upptäcka intressekonflikter och fastställa påföljder. Påskynda genomförandet av handlingsplanen för den nationella antikorruptionsstrategin.

9. Göra en fortlöpande riskbedömning av genomförandet av lagstiftningen om offentlig upphandling och att inrikta sig på förebyggande insatser och kontroller på ett sätt som är föregripande och resultatorienterat. Stärka behöriga administrativa myndigheters kapacitet att utföra förhands- och efterhandskontroller och stärka kapaciteten för deras hjälpcentral där upphandlande myndigheter kan få råd. Se till att alla gällande påföljder, också disciplinära åtgärder, till fullo tillämpas mot personer som bryter mot reglerna för offentlig upphandling för att stärka de avskräckande effekterna.

10. Uppmuntra samarbete mellan upphandlingsmyndigheter i syfte att slå ihop anbudsförfaranden för att föra samman expertis och skapa stordriftsfördelar. Stärka fortbildningsarbetet bland tjänstemän inom behöriga myndigheter för att fastställa och förebygga intressekonflikter och andra större oegentligheter inom offentlig upphandling. Utveckla och tillämpa bästa praxis när det gäller systematiskt samarbete mellan behöriga administrativa myndigheter och med rättsliga myndigheter.

[1] Kommissionens beslut 2006/929/EG av den 13 december 2006 om inrättande av en mekanism för samarbete och kontroll av Bulgariens framsteg vid uppfyllandet av de särskilda riktmärkena för reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption och organiserad brottslighet (EUT L 354, 14.12.2006, s. 58).

[2] Rapporten bygger på material som regelbundet mottagits från de bulgariska myndigheterna, bl.a. som svar på ingående frågeformulär från kommissionen. Kommissionen har biträtts i sitt arbete av experter och har utnyttjat dokumentation och material som kommer från skilda källor. Det åtföljande arbetsdokumentet innehåller kommissionens detaljerade bedömning av framstegen för varje enskilt riktmärke som nämns i beslutet om mekanismen.

[3] Under perioden augusti 2009–maj 2010 har Bulgarien rapporterat att 185 anmälningar, inom ramen för den centrala förvaltningen, har registrerats enligt lagen om förebyggande och upptäckt av intressekonflikter och att 198 inspektioner utfördes. I 33 fall utdömdes disciplinära påföljder och åtalsbeslut fattades mot sju personer.