c) Mål ställs upp i ekonomiska och finansiella kommitténs Status Report on Information Requirements in EMU för 2020.

Tabell 4 innehåller en översikt över revideringarna avseende uppgifterna mellan mars 2020 och juni 2020. Såsom framgår ökade revideringarna i absoluta tal, och en generell trend – försiktiga första skattningar när konjunkturindikatorerna gick kraftigt nedåt under covid-19-pandemin – kan observeras vid de första publiceringarna, jämfört med vid den efterföljande. I förhållande till ökningarna i absoluta tal vad gäller förändringar i indikatorer förbättrades till och med revideringsresultatet under denna period.

Under första halvåret 2020 orsakade covid-19-pandemin stora problem för konjunkturstatistiken. På grund av nedstängningar och andra åtgärder kunde företag ofta inte nås för att samla in uppgifter. De oerhört kraftiga svängningarna i ekonomin gjorde uppskattningarna svårare. Förlängda tidsfrister för skatterapportering och liknande åtgärder för att minska företagens arbetsbörda minskade tillgången till administrativa uppgifter för statistikändamål. För att stödja nationella statistikmyndigheter anordnade Eurostat ett webbmöte för att diskutera problem och lösningar och ge metodvägledning om frågor som t.ex. skattningar och hantering av ofullständiga uppgifter. Trots svårigheterna stördes inte publiceringen av konjunkturuppgifter i någon större utsträckning och alla publiceringstidsfrister respekterades.

Eurostat publicerar 48 pressmeddelanden om konjunkturstatistik varje år, vilket innebär ett meddelande varje månad för fyra huvudindikatorer (industriproduktion, industrins producentpriser, produktion inom byggverksamhet och försäljningsvolym i detaljhandeln). De senaste åren har alla pressmeddelanden publicerats enligt tidsplanen.

All europeisk konjunkturstatistik finns tillgänglig via Eurostats webbplats. Den är gratis. Den del som särskilt handlar om konjunkturstatistik ger tillgång till hela databasen om konjunkturstatistik och därutöver till ett antal i förväg sammanställda statistiska tabeller. Dessutom innehåller den särskilda delen information om den rättsliga grunden för konjunkturstatistiken och ett flertal metodhandböcker. Metadata för EU:s aggregat och nationella metadata om olika konjunkturindikatorer har nyligen förbättrats för kvalitets- och resultatindikatorer och kan också nås via den särskilda delen.

Kortfattade artiklar om alla konjunkturindikatorerna samt flera bakgrundsartiklar om metodfrågor finns i Statistics Explained, en webbplattform av wikityp.

4.Aktuella kostnader för det statistiska systemet och företagens arbetsbörda

Det har visat sig mycket svårt att mäta de kostnader (för statistiksystemen för att samla in, bearbeta och publicera uppgifter) och den arbetsbörda (för företagen för att tillhandahålla uppgifterna) som betingas av konjunkturstatistiken. I enlighet med subsidiaritetsprincipen tillämpar statistikbyråer olika metoder för att samla in och generera uppgifter. Till exempel varierar datakällorna: en del länder använder undersökningsresultat, andra förlitar sig på sekundära administrativa källor och åter andra kombinerar undersökningar med administrativa uppgifter. Undersökningsmetoder och verktyg för datainsamling skiljer sig också åt. Att jämföra uppskattningar av kostnader och arbetsbörda mellan medlemsstaterna är därför något som måste göras med stor försiktighet. När konjunkturstatistikens kostnader och arbetsbörda bedöms måste vidare även fördelarna tas med i beräkningen, eftersom dessa uppgifter utgör ett värdefullt underlag för annan statistik (särskilt nationalräkenskaperna).

Medlemsstaternas uppgifter om arbetsbördan för att samla in denna statistik visar på att det för ett genomsnittligt företag kostar ca 20 minuter per månad att följa kraven på insamling av produktionsuppgifter (industri och byggverksamhet), medan omsättningsuppgifter är lättare att tillhandahålla (5–10 minuter per månad) och prisuppgifterna tar ca 15 minuter per månad. Dessa tal är dock endast en grov uppskattning, eftersom skillnaderna mellan medlemsstaterna kan variera stort.

5.Framtidsutsikter för konjunkturstatistiken

Under de senaste 20 åren har andelen marknadstjänster (exklusive bank- och försäkringstjänster) ökat från 43,0 % till 47,6 %. För att riktigt åskådliggöra denna ökning i betydelse för tjänstesektorn i konjunkturstatistiken har Eurostat i samarbete med medlemsstaterna och efter grundligt samråd med de huvudsakliga användarna utarbetat ett förslag till en omfattande breddning och förbättring av den rättsliga grunden för konjunkturstatistiken, som syftar till att täcka in tjänster bättre.

De nya kraven för konjunkturstatistik är del av förordning (EU) 2019/2152 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1197.

I enlighet med förordning (EU) 2019/2152 kommer i synnerhet en indikator för produktionsvolym för tjänstesektorn (exklusive finansiella och offentliga tjänster) att ingå i uppsättningen konjunkturindikatorer från och med januari 2021. Vidare kommer tillämpningsområdet för olika konjunkturindikatorer gällande tjänstesektorn att utvidgas. Den nya indikatorn för tjänsteproduktion kommer att ha en månatlig referensperiod och bör vara tillgänglig 60 dagar efter referensperioden. Utöver den förbättrade täckningen av tjänstesektorn kommer konjunkturstatistiken att rationaliseras och ytterligare harmoniseras i flera andra avseenden, t.ex. tidsfrister för översändning, användning av statistiska enheter och uppdelning av länder i storleksklasser. Alla ändringar kommer att börja gälla från och med referensperioden januari 2021 eller första kvartalet 2021.

Ändringarna kommer att säkerställa att konjunkturstatistiken fortsätter att fylla sin uppgift att mäta konjunkturens svängningar på ett rättvisande och ändamålsenligt sätt i en ekonomisk verklighet präglad av snabba kast.

I enlighet med artikel 25 i förordning (EU) 2019/2152 kommer förordningen om konjunkturstatistik att upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2024.