SV Europeiska unionens officiella tidning C 44/173

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: För en integrerad övervakning till sjöss – En gemensam miljö för informationsutbyte för EU:s sjöbevakningsområde

KOM(2009) 538 slutlig

2011/C 44/32

Föredragande: Nikolaos LIOLIOS

Den 15 oktober 2009 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: För en integrerad övervakning till sjöss – En gemensam miljö för informationsutbyte för EU:s sjöbevakningsområde”

KOM(2009) 538 slutlig.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 1 juni 2010.

Vid sin 464:e plenarsession den 14–15 juli 2010 (sammanträdet den 14 juli 2010) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 164 röster för, 1 röst emot och 6 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK välkomnar kommissionens meddelande och stöder de olika förslagen till åtgärder för den integrerade övervakningen till sjöss som syftar till förståelse av all verksamhet till sjöss som kan påverka EU:s och dess medlemsstaters sjösäkerhet och sjöfartsskydd, ekonomi eller miljö.

1.2 EESK stöder i princip rekommendationerna i ovannämnda meddelande och anser att införandet av regler för dataspridning och datahantering samt av kontrollmekanismer från/till samtliga medverkande organisationer kommer att förbättra medvetenheten om situationen inom sjöbevakningsområdet.

1.3 EESK noterar att övervakningsmeddelandet är ett positivt bidrag såväl för att komma till rätta med de ökade säkerhetsproblem som EU utsätts för, inbegripet illegal invandring, människohandel och drogförsäljning, som för att säkerställa ett effektivt skydd för miljön och EU-medborgarnas liv och välfärd.

1.4 EESK medger att den integrerade EU-havspolitikens hållbarhet är avhängig hållbarheten hos EU:s politiska åtgärder, och bland dessa är den integrerade övervakningen till sjöss inget undantag. Därför bör det föreslagna systemet för integrerad övervakning till sjöss byggas upp för att på ett hållbart sätt kunna lämna korrekta, snabba, högkvalitativa och kostnadseffektiva uppgifter där det behövs och när det behövs och för just det skäl som är aktuellt. Därför måste man även överväga möjligheten att utvidga systemet för integrerad övervakning till sjöss.

1.5 EESK stöder en övervakningsmekanism som är gemensam för hela EU och grundas på ett harmoniserat regelverk och som möjliggör utbyte av såväl känslig som icke känslig information mellan myndigheter, organ och användare i EU:s medlemsstater.

1.6 EESK är medveten om den betydelse som den internationella dimensionen av sjöbevakningsområdet har och framhåller behovet av att utveckla tekniska och rättsliga normer och undersöka samarbetsmöjligheterna med tredjeländer.

1.7 EESK anser att sammankopplade system för övervakning till sjöss förutsätter en fördjupad diskussion om olika rättsliga frågor som rör utbyte av information som samlats in för olika ändamål och från olika källor. Medlemsstaterna har olika skyldigheter, och datakonfidentialitet och skydd av personuppgifter är centrala frågor. Det återstår fortfarande att definiera vilken typ av uppgifter som berörs, vilka syften utbytet har (och vilka metoder som används) och vilka de potentiella mottagarna av uppgifterna är. Dessutom måste man definiera vilka säkerhetsåtgärder som krävs med hänsyn till datakonfidentialitet och datasäkerhet samt, i förekommande fall, skydd av personuppgifter.

1.8 I syfte att skydda personuppgifter och förhindra otillbörlig spridning av data föreslår EESK att uppgifter endast lämnas ut vid behov. Det är också av största vikt att klart definiera vilka nivåer av konfidentialitet som ska finnas samt på vilken myndighetsnivå uppgifterna ska användas. Detta ska ske genom utveckling av ett handfast och överblickbart system för tilldelning av åtkomsträttigheter.

1.9 EESK inser att validering av insamlade uppgifter är en viktig och svår uppgift, och föreslår att det utvecklas ett ramverk inom vilket man samlar in uppgifter, kontrollerar att de är korrekta och säkerställer informationssäkerhet under spridningsprocessen.

1.10 EESK förespråkar att man ska följa en plan för genomförandet av en integrerad övervakning till sjöss och att erfarenheterna från pilotprojekt, expertgrupper och konsekvensbedömningar används i arbetet med de rättsliga och tekniska aspekterna av informationsintegreringen.

1.11 EESK rekommenderar att man utvecklar en enda nationell samordningsmekanism och en knutpunkt för informationsutbyte per användargrupp i syfte att underlätta utvecklingen och tillämpningen av den integrerade övervakningen till sjöss.

1.12 Med tanke på det stora antalet befintliga system, föreslår EESK att man undviker överlappning av systemen och ser till att det som ändras genom den integrerade övervakningen till sjöss inte är det sätt på vilket informationen samlas in, utan det sätt på vilket informationen sprids.

1.13 EESK uppmanar EU att skapa ett mer centralt förvaltat nätverk där samordning uppnås genom nätverkets formella struktur och centrala kommunikationer.

1.14 I syfte att trygga processen att koppla samman användargrupperna föreslår EESK att EU ska definiera en klar och stabil plattform med avseende på systemet för tilldelning av åtkomst, baserad både på en gemensam förståelse inom EU för olika politiska åsikter och på operativ effektivitet. Hanteringen av åtkomsträttigheterna ska omfattas av EU:s öppenhetsförordning.

1.15 Den antagna systemstrukturen ska ha en ”feedbackslinga” som möjliggör justeringar och uppdateringar med användning av bl.a. det framväxande regelverket.

1.16 EESK rekommenderar att avancerad hantering av säkerhetsrisker även fortsättningsvis bör vara en fråga av högsta prioritet för det europeiska sjöbevakningsområdet. I detta avseende är en skiktad struktur som garanterar uppgifternas giltighet och datasäkerheten att föredra.

2. Inledning

2.1 Den 15 oktober 2009 publicerade Europeiska kommissionen meddelandet ”För en integrerad övervakning till sjöss: En gemensam miljö för informationsutbyte för EU:s sjöbevakningsområde” (KOM(2009) 538 slutlig) och bad, på grundval av artikel 262 i EG-fördraget, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett yttrande i denna fråga.

2.2 Kommissionen avser i sitt meddelande ”En integrerad havspolitik för Europeiska unionen” att före 2013 ”vidta åtgärder för ett mer driftskompatibelt övervakningssystem som för samman befintliga övervaknings- och spårningssystem som används för sjösäkerhet och sjöfartsskydd, skydd av havsmiljön, kontroll av fiske, kontroll av yttre gränser och andra insatser för att upprätthålla lag och ordning”.

2.3 EU har redan utarbetat ett antal övervakningsinitiativ som integrerar mer än en sektoriell verksamhet: Övervakningssystemet för sjötrafik inbegriper uppgifter om fartygens rörelser och last som samlas in samt utbyte av sådan information mellan medlemsstaterna, och SafeSeaNet (direktiv 2002/59/EG) (1) är ett utbyte av marina data mellan medlemsstaternas sjöfartsmyndigheter som syftar till att förhindra olyckor till sjöss och havsföroreningar samt öka effektiviteten i hanteringen av incidenter eller olyckor till sjöss.

2.4 I detta sammanhang kan nämnas att Europeiska indexservern (EIS) redan är i drift och att STIRES (SafeSeaNet Traffic Information Relay and Exchange System) är under utveckling. Vidare samlas för närvarande uppgifter om närsjöfarten in, och uppgifter om den långväga sjöfarten kommer i framtiden att vara tillgängliga på begäran av EU:s datacentral för långdistansidentifiering och -spårning av fartyg (EU LRIT DC – resolutioner från IMO:s sjösäkerhetskommitté MSC 202 (81) och MSC 211 (81) om ändring av den internationella konventionen från 1974 om säkerheten för människoliv till sjöss (SOLAS-konventionen))

2.5 i samarbete med medlemsstaterna. Inom ramen för utvecklingen av det europeiska gränsövervakningssystemet (EUROSUR) planeras dessutom en integrerad övervakningslösning för EU.

2.6 Europeiska kommissionens meddelande behandlar dessutom alla ytterligare relevanta åtgärder vidtagna av EU, inbegripet inrättandet av Europeiska sjösäkerhetsbyrån (EMSA), Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna (FRONTEX), Europeiska försvarsbyrån och blåboken om transporter. Samtidigt lanseras nu två pilotprojekt för att i ett insatsområde testa hur den integrerade övervakningen till sjöss kan fungera i praktiken, det ena i Medelhavsområdet och det andra i de nordeuropeiska havsområdena.

2.7 Målsättningen med den föreslagna politiken för den integrerade övervakningen till sjöss är inte att skapa ytterligare ett övervakningssystem, utan att utarbeta gränssnitt och därefter integrera befintliga system inom olika sektorer och i olika länder i syfte att öka effektiviteten inom de nationella myndigheter som har ansvar för genomförandet av övervakningsåtgärderna och att öka kostnadseffektiviteten hos de åtgärder som genomförs till sjöss.

2.8 I arbetet med att utveckla ett säkert sektorsöverskridande nätverk som kan uppfylla de ständigt ökande kraven på en gemensam bild av den rådande situationen måste man noga planera åtkomsträttigheter och säkerhetsbestämmelser för användare.

2.9 EESK medger att införandet av ett system för integrerad övervakning till sjöss omfattar flera komplexa och mångfacetterade verksamheter som ofta överlappar varandra men är av intresse för EU som helhet.

2.10 EESK välkomnar meddelandet som en utgångspunkt för att integrera de befintliga fristående systemen i en enda gemensam miljö för informationsutbyte som ska kunna stödja den framtida europeiska sjöfartspolitiken, trygga miljön och de europeiska sjöfartstjänsterna för såväl global som europeisk handel samt förbättra EU-medborgarnas dagliga liv, i synnerhet för dem som bor i områdena vid EU:s yttre sjögränser.2.11 EESK påpekar att meddelandet offentliggörs vid en kritisk tidpunkt då sjöfarten står inför stora utmaningar: a) den globala ekonomiska och finansiella krisen som förvärrar den konjunkturbetingade krisen inom sjöfarten, b) illegal invandring som särskilt förekommer vid EU:s södra och östra gränser, c) olaglig verksamhet som inbegriper människo-, vapen- och narkotikahandel, samt d) känsligt material avseende militära anläggningar och kärnkraftsanläggningar som måste övervakas och hanteras.2.12 EESK vill också understryka det faktum att de problem avseende säkerhets- och kapningsfrågor som berör EU:s sjöfartstjänster i vatten utanför unionen (t.ex. Östafrika, Indonesien, etc.) måste tacklas och kontrolleras.

3. Meddelande om en integrerad övervakning till sjöss genom en gemensam miljö för informationsutbyte för EU:s sjöbevakningsområde

3.1 Såsom konstaterats i ett tidigare yttrande (2) ställer sig EESK ”bakom förslagen om ett europeiskt nätverk för övervakning av haven och förbättrat samarbete mellan medlemsstaternas kustbevakningsorgan. Dessa åtgärder kommer att främja sjösäkerhet och sjöfartsskydd, kontroll av fiske, kontroll av yttre gränser och skydd av havsmiljön. […] EESK vill upprepa sin ståndpunkt att det är önskvärt med ett samordnat förhållningssätt till bilaterala avtal med tredje land om äntring av fartyg för att uppnå ökad säkerhet. Kommittén uppmanar EU att vidta åtgärder mot det ökade antalet attacker av väpnade rånöverfall och kapningar till sjöss mot handelsfartyg i Sydostasien och Afrika.”

3.2 EESK välkomnar kommissionens meddelande och stöder de olika förslagen till åtgärder som EU kan vidta för att bidra till ett säkrare och tryggare tillhandahållande av tjänster inom sjöbevakningsområdet. EESK ställer sig i princip bakom detta meddelande och välkomnar ytterligare förbättringar som kommer att bidra till det snara genomförandet av en integrerad övervakning till sjöss.

3.3 I meddelandet om en EU-strategi för en bättre integrering av övervakningssystemen fastställs fyra vägledande principer för utvecklingen av en gemensam miljö för informationsutbyte, nämligen: (1) Metoder för att koppla samman alla användargrupper, (2) Att skapa ett tekniskt ramverk för driftskompatibilitet och framtida integration, (3) Informationsutbyte mellan civila och militära myndigheter, (4) Särskilda bestämmelser för att förverkliga denna gemensamma miljö för informationsutbyte. Eftersom detta meddelande håller sig på principnivå, kommer yttrandet att begränsas till ett antal föreslagna principer. Ytterligare förbättringar kommer givetvis att krävas för att dessa principer ska kunna omvandlas till lagstiftningsåtgärder.

3.4 Den europeiska sjöfarten är global till sin karaktär. Medvetenhet om situationen till havs är därför av största betydelse eftersom: (a) fartygens rörelser utgör ett tidsmässigt och rumsligt dynamiskt system, (b) säkerhets-, trygghets- och miljörelaterade aspekter inte är begränsade till gränsområdena, och (c) beslut som fattas av en enhet kan påverka andra system.

3.5 Det bör noteras att det finns två problem som måste lösas, nämligen ramverket för den offentliga politiken och systemets genomförbarhet. Genomförandet av en integrerad övervakning till sjöss kan komma att hindras av konfidentialitet eller andra problem på medlemsstatsnivå, och därför måste den integrerade övervakningen till sjöss förbättras så att den kan få en tydlig och praktisk tillämpning.

3.6 EESK anser att det finns tre större problem med att införa en integrerad övervakning till sjöss: rättsliga, tekniska/teknologiska och administrativa frågor. De viktigaste rättsliga problemen verkar röra konfidentialitet, med avseende på kombinationen av personuppgifter, affärsdata och militära data. Vidare kan data(säkerhets)policyn förhindra eller begränsa utbytet (eller den vidare användningen) av vissa uppgifter.

3.7 Det främsta hindret vad avser konfidentialitet är att en betydande mängd maritima rapporterings- och övervakningsdata klassificeras som (kommersiellt) konfidentiella enligt bestämmelserna i rättsakter som är centrala för kontroll och övervakning. Därför kommer de personer som är behöriga att få tillgång till uppgifterna att vara bundna av tystnadsplikt och yrkessekretess.

3.8 De befintliga systemen har en sektorsunik karaktär, men konfidentialitetsproblem lägger hinder i vägen. kan En utvidgning av datautbytet till flera sektorer kan medföra ytterligare utmaningar och frågor som rör konfidentialitet, med tanke på det ytterligare antal aktörer som kommer att bli inblandade.

4. Särskilda kommentarer

4.1 EESK håller med om och stöder de principer som anges i meddelandet om integrerad övervakning till sjöss.

4.2 EESK erkänner behovet av ytterligare analys som tar hänsyn till politiska, rättsliga, marknadsmässiga och tekniska perspektiv och som kan leda till en särskild åtgärdsplan för genomförande av en integrerad övervakning till sjöss med betoning på de rättsliga och tekniska utmaningarna. Denna analys bör ligga till grund för en särskild genomförandeplan med en exakt tidsram som kan baseras på erfarenheterna från projekt såsom SafeSeaNet, Freightwise, e-Freight och AIS samt från alla relevanta initiativ.

4.3 EESK vill upprepa sin ståndpunkt att det är viktigt att undersöka resultaten från pågående pilotprojekt innan vissa beslut fattas. Pilotprojekt måste inriktas på både företag och myndigheter som verkar inom representativa sjöbevakningsområden i EU. Dessutom bör dessa pilotprojekt även redogöra för den långsiktiga hållbarheten hos den integrerade övervakningen till sjöss. I detta avseende kommer lanseringen av ytterligare projekt att främja vår förståelse av de problem som rör utvecklingen av den integrerade övervakningen till sjöss. Vidare bör särskilda tidsramar fastställas och övervakas så att dessa pilotprojekt kan slutföras i tid.

4.4 EESK vill betona att strategin för den integrerade övervakningen till sjöss när det gäller datautbyte kan dra lärdom av andra metoder inom transportsektorn, t.ex. ett enda transportdokument, vilket anses vara ett likvärdigt informationsutbytessystem ur företagsperspektiv.

4.5 (I dag erfordras ett transportdokument för att följa godsbefordran (förordning (EEG) nr 11/60 och direktiv 92/106/EG). I enlighet med handlingsplanen för godslogistik ska ett enda transportdokument upprättas som kan användas inom alla transportsätt, något som förbättrar ramverket för multimodala fraktsedlar och multimodala godslistor.) Dessutom ska informationsutbytet baseras på det mest använda språket inom sjöfartssektorn.

4.6 För att kunna garantera hållbarheten hos den integrerade övervakningen till sjöss bör det finnas en inbyggd utvidgningsmöjlighet så att framtida fristående övervakningssystem ska kunna integreras.

4.7 Vad beträffar informationsutbyte förespråkar EESK principen ”så mycket information som krävs när behov föreligger i enlighet med användarvillkoren […]” i stället för ”[…]så mycket information som möjligt[…]”. Information måste lämnas till alla användargrupper på grundval av ett tydligt ramverk som kan garantera skyddet av såväl personuppgifter som andra känsliga uppgifter. Det är dessutom av största vikt att kontrollera hur uppgifter lämnas vidare utanför den organisation som fått tillgång, dvs. att följa EU-lagstiftningen.

4.8 Vad beträffar de tekniska aspekterna rekommenderar EESK plattformar med öppen källkod för att stödja utformning, utveckling, användning och underhåll av relevanta lösningar. Systemets kärna ska tillhandahålla: a) sjöbevakningsområdesontologi för automatiserat datautbyte, b) verktyg för utformning, simulering, resultatanalys och optimering av övervakningslösningar, c) registrering av tjänster, d) verktyg som kan hjälpa till att lösa interoperabilitetskonflikter, e) mekanismer för automatisk upptäckt och integrering av lämpliga tjänster,

4.9 f) säker interoperabilitet, och g) mekanismer för kontroll och revision.

4.10 EESK samtycker till den skiktade systemstruktur som föreslagits. Detta tillvägagångssätt möjliggör den nyskapande ”molnstruktur” som för närvarande används av alla IT-utvecklare. Man måste emellertid tänka på att sådana strukturer löper större risk att utsättas för säkerhetsbrott och därför måste förstärkta säkerhetsmekanismer införas. Ett mellanorganisatoriskt hierarkiskt regelverk för beslutsfattande och dataåtkomst torde emellertid kunna förbättra datakonfidentialiteten.

4.11 EESK är medveten om att det rent tekniskt går att samla in, enhetliggöra och sprida meningsfulla uppgifter till alla berörda parter. Kommittén uppmanar därför EU att slå fast vilka gemensamma plattformar som ska utnyttjas av alla berörda parter i alla medlemsstater. För att undvika överlappningar i insamlandet och lagringen av data bör dessutom mekanismer utvecklas för att undvika sådana problem.

4.12 Vad beträffar den första principen som anges i kommissionens meddelande föreslår EESK att man aktivt ska försöka införa gemensamma standarder och dataregler både på sektoriell och på funktionell nivå i syfte att förbättra datakvaliteten.

4.13 Med tanke på sjöbevakningsområdets omfattning kan datasäkerheten komma att försvagas av en flexibel miljö för informationsutbyte och den potentiella fara som detta utgör.

4.14 EESK anser att driftskompatibiliteten är viktig och att den bör leda till att datautbytet underlättas för alla berörda parter från näringslivet och den offentliga sektorn (inbegripet utbyten Myndighet till myndighet – A2A, Myndighet till företag – A2B och Företag till företag – B2B).

4.15 Vad beträffar den tredje principen i meddelandet anser EESK att ytterligare analys av integrering av civila och militära kopplingar är nödvändig för att bättre kunna integrera data och underlätta en bättre användning av informationen. Kommittén håller med om att övervakningsinformation bör utbytas mellan civila och militära myndigheter och upprepar sin ståndpunkt att det är nödvändigt att upprätta underliggande mandat. Gemensamma standarder och operativa förfaranden för tillträde till och användning av relevant information bör införas för att möjliggöra ett rättsligt informationsutbyte i båda riktningar där dataanvändningen regleras av EU-rätten.

4.16 Vad beträffar den fjärde principen i meddelandet vill EESK understryka behovet av att utreda frågan om skydd av de personuppgifter som omfattas av detta dokument. Kommittén uppmanar EU att överväga att vidta alla nödvändiga åtgärder som garanterar att känsliga uppgifter hanteras korrekt. Även om detta försvårar processen, dvs. uppbyggnaden av ett sådant system, är det en viktig princip.

4.17 EESK ställer sig bakom det system för informationsutbyte som föreslås i direktivet. Under alla omständigheter bör särskilda riktlinjer utarbetas för beviljande av tillträdesrättigheter för berörda myndigheter och behörig personal.

4.18 EESK uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka förekomsten av bilaterala avtal om informationsutbyte mellan EU:s medlemsstater och tredjeländer och att, vid behov, aktivera tillämpningen av EU:s regelverk (förordningarna 4055/86 och 4058/86).

4.19 När det gäller data från rymdbaserade system omnämns särskilt programmet global övervakning för miljö och säkerhet (GMES). EESK ser gärna att även användning av satellitnavigeringssystemet Galileo särskilt omnämns i meddelandet.

4.20 EESK inser att behandling av personuppgifter för verkställighetsåtgärder på det militära och straffrättsliga området eller i frågor som rör statens säkerhet för närvarande inte omfattas av den rättsliga ramen för dataskydd. EESK instämmer i slutsatserna från en studie (Europeiska kommissionens slutrapport inom ramen för tjänstekontrakt, ”Legal Aspects Of Maritime Monitoring & Surveillance Data” – No. FISH/2006/09 – LOT2) som beställts av kommissionen och som behandlar rättsliga aspekter på maritima övervakningsdata. I denna studie framhålls det med skärpa att dataskydd är en mycket viktig skyldighet för EU och att den måste upprätthållas både på EU-nivå och i medlemsstaterna. Man räknar med att det kommer att krävas avancerade säkerhetsåtgärder om det beslutas att personuppgifter ska kunna utväxlas mellan myndigheter som omfattas av den befintliga rättsliga ramen för dataskydd (t.ex. fiskerimyndigheter) och myndigheter som (för närvarande) inte omfattas (t.ex. militära myndigheter, myndigheter som ansvarar för statens säkerhet eller brottsbekämpning).

4.21 EESK anser att det är mycket viktigt att utveckla en rättslig ram för frågor som datakvalitet, vidareanvändning av uppgifter, datasäkerhet, mekanismer för tilldelning av åtkomst, typ av uppgifter, syften (och metoder) för utbyte, potentiella mottagare, nödvändiga säkerhetsföreskrifter som garanterar konfidentialitet och säkerhet för vissa uppgifter, skydd av personuppgifter samt relevanta förfaranden. 4.22 EESK anser även att uppgifter ska kunna utbytas inom ramen för ”vad, varför, hur länge och med vem”. I synnerhet med avseende på frågan ”med vem” är det av största vikt att fastställa vilka myndigheter som ska ha rätt att kontrollera, offentliggöra och ta emot uppgifter både inom EU och, med större försiktighet, utanför EU. EESK ber kommissionen att publicera en årlig rapport om genomförandet och resultaten av dess insatser på området för havsövervakning.

Bryssel den 14 juli 2010 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Mario SEPI

(1) EGT L 208, 5.8 2002, s. 10–27.

(2) EESK:s yttrande om ”En integrerad havspolitik för Europeiska unionen”, EUT C 211, 19.8.2008, s. 31–36.