EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 15.12.2011 
SEK(2011) 1566 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, 
RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH 
REGIONKOMMITTÉN 
Energifärdplan för 2050 
{KOM(2011) 885 slutlig} 
{SEK(2011) 1565 slutlig} 
{SEK(2011) 1569 slutlig}  
 
SV 2   SV 1. PROBLEMFORMULERING  
Såväl befolkningen som industrin och ekonomin är  beroende av en säker, tillförlitlig och 
hållbar energiförsörjning till e tt rimligt pris. Energi behövs da gligen i den moderna världen, 
och tas oftast för given i Europa. Energisystem et och dess organiseri ng har utvecklats under 
århundraden, kanske till och med årtusenden, med olika bränsl en och distri butionssystem. 
Vårt nuvarande energisystem och våra met oder för produktion, omvandling och förbrukning 
av energi är inte hållbara i framtiden på grund av höga växthusgasutsläpp samt risker kopplade till försörjningstryggheten och konkurrenskraften som beror på höga energikostnader och underinvesteringar.  
Det kommer att ta flera årtionde n att styra in energisystemet på en tryggare och mer hållbar 
väg. Det finns ingen patentlösning för att ändra de t. Det finns ingen ener gikälla som är riklig 
och som inte har några nackdelar som av ser hållbarhet, försörjningstrygghet och 
konkurrenskraft (pris). Därför kommer lösni ngen att kräva kompromisser. Med nuvarande 
lagstiftning kommer kanske inte marknaden a tt hitta den på egen hand. Det kommer dock att 
krävas betydande investeringar inom en nära framtid för att ersätta energitillgångar så att 
hushållen kan behålla en  likvärdig bekvämlighetsnivå till överkomliga priser, företagen har en 
trygg och konkurrenskraftig energiförsörjning och miljön respekteras.  
Det kan ge betydande fördelar att använda en ergi med lägre koldioxid halt, inhemsk energi 
(dvs. från EU) eller mer diversifierade ener gikällor, som produceras och konsumeras på ett 
effektivt sätt. Fördelarna gäller inte bara m iljö, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, utan 
även ekonomisk tillväxt, sysselsättning, regional utveckling och innovation. Vilka hinder finns det? Varför görs inget för att energisy stemet ska gå mot lägre koldioxidutsläpp, mer 
konkurrenskraft och mer diversifierade källo r, eller varför går det så långsamt? 
Det finns många faktorer som hindrar omställningen, bland annat följande:  
1) Energimarknadspriserna speglar inte fullt ut alla samhällskostnader
 i form av 
luftföroreningar, växthusgasutsläpp, minskade resurser, avfall, markanvändning, luftkvalitet 
och geopolitiskt beroende.  
2) Tröghet i det fysiska systemet   
Största delen av energisystemet s investeringar görs i anläggnings tillgångar. Detta leder till 
betydande inlåsningseffekter och systemet  kan därför bara ändras gradvis.  
3) Allmänhetens uppfattni ng och användarnas tankesätt  
Allmänhetens uppfattning av riskerna med att bygga nya kraftverk och ny energiinfrastruktur 
kan vara mer negativ än experternas bedömni ngar. Det kan också ta tid och krävas rätt 
incitament eller lagstiftning fö r att få människor att t.ex. vä rma upp huset på ett annat sätt 
eller använda andra transportmedel.  
4) Osäkerhet kring framtida teknik, ef terfrågan, priser och marknadsstruktur   
Energisystemet kännetecknas av en stor andel långsiktiga fasta kostnader som måste täckas 
över flera årtionden. Den osäkerhe t detta medför kan öka invest erarnas risker och kostnader 
avsevärt, och minska konsumenternas oc h företagens investeringsvilja.  
5) Bristfälliga marknader  
I vissa medlemsstater är konkur rensen svag och marknaderna domineras fortfarande av 
monopolföretag. En annan faktor är marknadens  kortsiktighet, dvs. att marknadsaktörerna 
kanske inte vill göra långsiktiga investeringar, eftersom de ofta vill ha lönsamhet på kortare 
sikt. De marknader som hålle r på att utvecklas för ener gieffektivitetstjänster och 
decentraliserad förnybar energi har få aktöre r och saknar stöd i form av rättsliga ramar. 
 
SV 3   SV 2. ANALYS AV SUBSIDIARITET OCH EU- MERVÄRDE  
EU:s behörighet inom energiområdet har fastst ällts i artikel 194 i fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt1. EU:s behörigheter för att bekämpa klimatförändringarna, inbegripet 
att minska växthusgasutsläppen inom en ergisektorn och övriga sektorer, anges i 
artiklarna 191–193. Ur ett ekonomiskt perspek tiv kan energisystemet i många fall bäst 
utvecklas inom ramen för ett EU-samarbete, so m omfattar åtgärder på EU-nivå såväl som på 
nationell nivå, samtidigt som den inneboende kompet ensen inom respektive nivå respekteras.  
3. EU- INITIATIVETS MÅL  
Det allmänna målet är att utforma en vision oc h en strategi för att senast 2050 ha minskat 
koldioxidutsläppen från EU :s energisystem, samtidigt som må len om försörjningstrygghet och 
konkurrenskraft beaktas. 
Följande specifika målsättningar föresl ås för att uppnå det allmänna målet: 
i) Skapa större säkerhet för investerarna när det gäller den framtida EU-politikens möjliga 
inriktning, genom att visa olika strategier fö r att minska koldioxiduts läppen till 2050 samt 
deras främsta ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser. 
ii) Visa kompromisser mellan de politiska alte rnativen och olika strategier för minskade 
koldioxidutsläpp samt hitta gemensamma nämnare för dessa strategier. 
iii) Fastställ milstolpar för perioden efter 2020 för att mobilisera berörda parter och skapa 
större säkerhet efter 2020. 
Färdplanen fram till 2050 bör baseras på målsättningarna i EU:s nuvarande energipolitik: 
hållbarhet, försörjningstrygghet och konkurrenskraft.  
4. ALTERNATIV  
Denna konsekvensbedömning är inte en traditionell bedömning, där man anger olika 
alternativ för att uppnå vissa pol itiska mål och sedan bedömer konsekvenserna av dessa för att 
därefter avgöra vilket som är att föredra. I denna bedömning kommer snarare olika möjliga framtidsscenarier att utforskas för att få me r information om hur vi kan minska de 
energirelaterade koldioxidut släppen i energisystemet me d 85 procent jämfört med 1990 
(motsvarande en minskning av växthusgasuts läppen med 80 procent till 2050) samt öka 
försörjningstryggheten och konkurrenskraften, utan att välja en av dem.  
Flera olika scenarier skulle kunna användas i en analys av  minskade koldioxidsläpp i 
energisystemet. Scenariernas utformning har di skuterats ingående med olika berörda parter. 
De berörda parterna och Europeiska kommi ssionen har tillsammans fastställt fyra 
huvudsakliga strategier för att minska en ergisektorns koldiox idutsläpp. En ökad 
energieffektivitet har framför allt konsekvenser  för konsumenterna, medan förnybar energi, 
kärnkraft och avskiljning och lagring av ko ldioxid framför allt har konsekvenser för 
                                                
 
1 Artikel 194.1. Inom ramen för upprättandet av den inre marknaden och dess funktion och med 
hänsyn till kravet på att skydda och förbättra miljön ska målet för unionens politik på energiområdet 
vara att i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna 
a) garantera att energimarknaden fungerar, 
b) garantera energiförsörjningen i unionen, c) främja energieffektivitet och energibesparingar samt utveckling av nya och förnybara energikällor, 
och 
d) främja sammankopplade energinät. 
 
SV 4   SV leverantörerna (minska koldioxidintensiteten i den levererade energin). I de föreslagna 
politiska alternativen (scenarierna) utforskas fe m olika kombinationer av de fyra alternativen 
för att minska koldioxidutsläppen. Inget altern ativ med minskade koldioxidutsläpp utforskas 
skilt från de övriga, eftersom olika faktorer måste samverka i ett scenario där hela energisystemet utvärderas. I alla scenarie r med minskade koldioxidutsläpp minskar de 
energirelaterade koldioxidut släppen med 85 procent till 2050. För varje alternativ görs 
dessutom en noggrann bedömning av om det även  ökar energisektorns  försörjningstrygghet 
och konkurrenskraft samt leder till överkomliga energipriser. 
 Alternativ 
1 Oförändrade förhållanden (vanligt referensscenario2) 
1a Scenario med nuvarande politiska in itiativ (uppdaterat referensscenario) 
2 Scenario med hög energieffektivitet 
3 Scenario med diversifierad energiförsörjning3 
4 Scenario med stor ande l förnybara energikällor 
5 Scenario med fördröjd avskiljning och lagring av koldioxid 
6 Scenario med liten andel kärnkraft 
5. KONSEKVENSBEDÖMNING OCH JÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
Miljömässiga konsekvenser 
Ser man till de miljömässiga konsekvenserna minskar energiförbrukningen dramatiskt med 
alla alternativ, men den minskar allra mest i scenariot med hög energieffektivitet. I ett system med minskade koldioxidutsläpp skulle dess utom energimixens sammansättning ändras 
avsevärt, med en kraftig ökning av andelen fö rnybara energikällor i alla scenarier. Hur 
kärnkraften utvecklas beror på vilka politiska antaganden som görs; andelen varierar mellan 2 
och 18 procent av primärenergiförbrukningen. A ndelen gas är högst i scenariot med en liten 
andel kärnkraft och en betydande avskiljning och lagring av koldioxid. Olja och fasta bränslen 
minskar. Andelen el i den slutliga energian vändningen dubblas från nuva rande nivåer och el 
blir därmed den viktigaste slutliga ener gikällan. I alla scen arier med minskade 
koldioxidutsläpp uppnår man till 2050 en minskning av växthusgasutsläppen med 80 procent 
och av de energirelaterade koldioxidutsläp pen med 85 procent jämfört med 1990, och en lika 
stor minskning av de totala utsläppen under pr ognosperioden. År 2030 har de energirelaterade 
koldioxidutsläppen minskat med 38–41 procent och de totala växthusgasutsläppen med 40–41 procent.  
Ekonomiska konsekvenser 
Olika analyser av koldioxid- och energipolitiken s effekt på BNP tyder på att den är relativt 
begränsad. Om koldioxidutslä ppen minskas inom ramen för en global insats medför 
scenarierna med minskade koldioxidutsläpp inga eller små ökningar av energisystemets 
genomsnittliga kostnader per år jämfört med referensscenariot eller scenariot med nuvarande politiska initiativ. Vissa alternativ tyde r på något sänkta elpriser jämfört med 
referensscenariot eller scenar iot med nuvarande politiska initiativ (energieffektivitet och 
diversifierad energiförsörjning), medan andr a tyder på höjningar (s tor andel förnybara 
energikällor och i något mindre gr ad liten andel kärnkraft). Kold ioxidpriserna ligger betydligt 
högre vid handel med utsläppsrätter än i refe rensscenariot eller scenariot med nuvarande 
                                                
 
2 Används även i Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle  och Färdplan för ett 
gemensamt europeiskt transportområde .  
3 I scenario 3 används samma scenario med effektiv och allmänt accepterad teknik som i Färdplan för ett 
konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle  och Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde , 
baserat på scenario 1a.  
 
SV 5   SV politiska initiativ. Däremot ligger bränslepriserna lägre. För alla alternativ krävs det allt mer 
sofistikerade energiinfrastruktur er (elledningar, smarta nät oc h lagring). De högsta kraven 
ställs i scenariot med en stor andel förnybara energikällor.  
Sociala konsekvenser 
Det är mycket viktigt att se  till den sociala dimensionen i en färdplan för minskade 
koldioxidutsläpp, eftersom en omst ällning till ett utsläppssnålt samhälle kräver djupgående 
förändringar inom flera sektorer. Detta påverkar företagen, sysselsättningen och 
arbetsförhållandena. Utbildningsinsatser måste sättas in i ett tidigt skede för att undvika 
arbetslöshet i vissa sektorer och brist på arbetskraft i andra.  
Flera studier visar att politiken för minskade kol dioxidutsläpp inte påverkar sysselsättningen i 
någon större omfattning fram till 2020, men invest eringar i ny teknik kan öka efterfrågan på 
mer kvalificerad arbetskraft. Energiförsörjni ngstryggheten mätt som importberoende ökar till 
2050 med alla alternativ. Den st örsta ökningen ser vi i scenar iot med stor andel förnybara 
energikällor. Vad gäller överkomlig a energipriser för hushållen vi sar alla alternativ betydande 
bränslebesparingar, men även hög re kapitalkostnader och högre kostnader för investeringar i 
energieffektivitet. Hushållens totala energikos tnader ökar med alla alternativ. Den största 
ökningen ser vi i alternativen med hög ener gieffektivitet och stor andel förnybara 
energikällor.  
Alternativen har jämförts utifrån deras ändamålsenlighet, effektivitet och 
överensstämmelse.   
När det gäller ändamålsenligheten analyserades energipolitikens tre mål: hållbarhet, 
försörjningstrygghet och konkurrenskraft. Alla alte rnativ hade utformats för att minska de 
energirelaterade koldioxidutsläppen med 85 proc ent till 2050, så alla är ändamålsenliga. Det 
bör noteras att vissa alternativ  är beroende av framgångar fö r ny teknik som ännu inte visat 
sig vara kommersiellt gångba r. När det gäller försörjn ingstryggheten så minskar 
importberoendet med alla altern ativ. I en värld med ökad ela nvändning kan dock ett stabilt 
energinät vara mycket viktigare. När det gä ller konkurrenskraften tyder vissa alternativ på 
något sänkta elpriser jämfört med referensscenario t eller scenariot med nuvarande politik, 
medan andra tyder på höjningar. Vid handel med utsläppsrätter ligger pr iserna betydligt högre 
än i referensscenariot eller scenariot med nuvarande politiska initiativ. Däremot ligger 
bränslepriserna lägre. Modellen förutsätter att til lräckliga investeringar drivs fram av specifik 
politik eller koldioxidpriserna, och att invest eringsbesluten grundar sig på antagandet om 
perfekta prognoser. 
Vad effektiviteten beträffar visar analysen a tt kostnaderna för minska de koldioxidutsläpp i 
energisystemet ligger på samma nivå i alla scen arier och att de flesta  scenarierna även ger 
kostnadsbesparingar jämfört med re ferensscenariot. Lägst kostna der ser vi i scenarierna med 
fördröjd avskiljning och lagring av koldioxid och diversifierad energiförsörjning med en betydande andel kärnkraft.  
Alla scenarier stämmer överens med EU:s övr iga långsiktiga mål (för klimat, transporter 
osv.). Bland alternativen finns det ingen tydlig vinnare, som får högsta bet yg för alla kriterier. 
Dessutom måste många kompromisser beaktas.  
6. S
LUTSATSER  
Prognoserna med aktuella tenden ser tyder på att vi bara ko mmer att nå hälften av de 
nödvändiga minskningarna av växthusgasutsläppe n, samt att vi kommer att få ett ökat 
importberoende, i synnerhet för gas, samt  stigande elpriser och energikostnader . Den 
modellbaserade analysen har visat att det är fullt möjligt att minska energisektorns 
 
SV 6   SV koldioxidutsläpp. Detta kan uppnås genom olika komb inationer av energieffektivitet, förnybar 
energi, kärnkraft och avskiljning och lagring av koldioxid. Dessutom är kostnaden för detta överkomlig.  
Gemensamma nämnare i scenarioanalyserna  
– Det behövs ett samlat grepp.  
– Andelen el ökar markant i scenarierna med minskade koldioxidutsläpp, och uppgår 
till 36–39 procent 2050. 
– Energieffektiviteten ökar markant i alla scenarier med minskade  koldioxidutsläpp.  
– Andelen förnybara energikällor ökar avsevärt i alla scenarier , och uppgår till minst 
55 procent i den slutliga energianvändningen 2050. 
– En ökad användning av förnybar energi och en högre energieffektivitet kräver en 
modern, tillförlitlig och smart infr astruktur, inbegripet ellagring.  
– Kärnkraften är viktig för att minska koldi oxidutsläppen och får störst genomslag vid 
fördröjd avskiljning och lagring av koldioxid.  
– Avskiljning och lagring av koldioxid bidrar i stor utsträckning till minskade 
koldioxidutsläpp i de flesta scenarierna och får störst genomslag om kärnkraften 
begränsas.  
– Alla scenarier visar en omställning från höga bränsl e-/driftskostnad er till höga 
kapitalkostnader.  
– Betydande förändringar måste göras fram till 2030 om en kostnadseffektiv, 
långsiktig omställning till en värld med lå ga koldioxidutsläpp ska kunna genomföras. 
De rent ekonomiska kostnaderna är överkomlig a om åtgärderna sätts in tidigt, så att 
energisystemets omstrukturering kan gå  hand i hand med investeringscyklerna. 
– Kostnaderna för dessa långtgående minskninga r av koldioxidutsläppen är låga i alla 
scenarier till följd av lägre bränslekostnader. Kostnadsbesparingar ser vi framför allt 
i scenarier som bygger på alla fy ra huvudalternativ för att minska 
koldioxidutsläppen. 
– Kostnaderna fördelas ojämnt över de olika sektorerna. Hushållen får bära den största 
kostnadsökningen, som beror på större di rekta utgifter för energieffektivare 
apparater, fordon och isolering.  
– EU:s externa energikostnader för importerad olja, gas och kol sjunker avsevärt när vi 
minskar koldioxidutsläppen. Detta beror på betydligt lägre importkvantiteter och 
priser. 
Vissa slutsatser som är relevanta för politiken ka n dras dels utifrån scen arioanalysens resultat, 
dels utifrån jämförelsen av den idealiska ma rknad och de tekniska förutsättningar som 
behövdes för modelleringen och den my cket mer komplexa verkligheten.  
Konsekvenser för den framtida politiken  
– Det går att minska koldioxidutsläppen samtidigt som EU:s ekonomi bevarar sin 
konkurrenskraft. Utan globala klimatåtgärder  skulle dock koldioxidläckage vara ett 
problem, och det skulle behövas lämp liga instrument för att bevara de 
energiintensiva industrie rnas konkurrenskraft.  
– Förutsägbara och stabila politiska och rättsliga ramar skapar gynnsamma 
förutsättningar för investeringar som ger minskade koldioxidutsläpp. Det finns redan 
ramar för tiden fram till 2020 – nu måste vi börja diskutera strategier för 
perioden 2020–2030. Milstolpar och mål ka n hjälpa oss att undvika icke-
återvinningsbara kostnader. Os äkerhet kan leda till ett allt  annat än optimalt läge, där 
endast investeringar med låga  initialkostnader görs.  
 
SV 7   SV – Den inre marknaden måste fungera väl för a tt främja investeringar där det är mest 
kostnadseffektivt.  
– Energieffektivitet tenderar att ge bättre re sultat i modeller än i verkligheten. En ökad 
energieffektivitet hindras ofta av delade  incitament, likvidite tsproblem för vissa 
kunder, ofullständiga kunskaper och pr ognoser som leder till inlåsning av viss 
omodern teknik m.m. Därför finns det ett stort behov av riktade stöd, t.ex. för att 
konsumenterna ska göra fler energieffektiva val.  
– FoU och demonstrationer bör få ett starkt stöd för att få ned kostnaderna för teknik 
med låga koldioxidutsläpp.  
– Hänsyn bör tas till allmänhetens acceptans för teknik och infrastruktur med låga 
koldioxidutsläpp samt konsumenternas vilja att genomföra de förutsatta 
förändringarna och bära högre kostnader.  
– Stödjande socialpolitik kan behöva övervägas  tidigt i processe n, eftersom hushållen 
bär stora delar av kostnaderna. Även om dessa kostnader kanske är överkomliga för 
ett genomsnittligt hushåll kan utsatta konsum enter behöva särskilt stöd för att klara 
de ökade utgifterna.  
– Flexibilitet. Framtiden är osäker och ingen ka n förutspå den. Därför är det viktigt att 
bevara flexibiliteten så att omställningen kan hanteras kos tnadseffektivt. Vissa beslut 
måste dock fattas redan nu för att sätta ig ång processen. Det behövs innovationer och 
investeringar, och för detta behöver investerarna en ri mlig säkerhet i form av 
minskade politiska risker och lagstiftningsrisker.  
– Den externa dimensionen, särskilt rela tionerna med energileverantörerna, bör 
hanteras proaktivt och i ett tidigt skede.  Detta är viktigt ef tersom den globala 
minskningen av koldioxidutsläppen påverk ar exportinkomsterna från fossila 
bränslen. Under omställningen till ett utsläppssnålt samhälle behövs dessutom 
investeringar i produktionen och energitransporterna. 
7. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Arbetet med denna färdplan är inte över ä nnu. Den ska uppdateras regelbundet med hänsyn 
till den senaste utvecklingen. Dessutom kommer kommissionen kontinuerligt att övervaka ett 
antal viktiga indikatorer som re dan utarbetats och används.