EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 27.02.1998 
KOM(1998) 104 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET 
OM HARMONISERADE KONSUMENTPRISINDEX (HIKP) 
I EUROPEISKA UNIONEN 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
Innehållsfbreteckning 2 
Förkortningar 4 
Tabellförteckning 6 
Sammanfattning "... 7 
1. Inledning 9 
2. Kostnader 9 
3. Bakgrund 10 
4. Jämförbarhet och viktiga skillnader 10 
5. Hur reglerna i kommissionens förordningar utarbetas 11 
6. Genomförande av rådets förordning 12 
6.1. Harmoniseringsprocessens etapp I: januari 1996 12 
6.2. Harmoniseringsprocessens etapp II: januari 1997 13 
6.2.1. Initial täckning 14 
6.2.2. Nya varor och tjänster av betydelse 14 
6.2.3. Minimistandarder för rutiner i samband med kvalitetsjusteringar 15 
6.2.4. Minimistandarder för priser 15 
6.2.5. Prisindex för elementära aggregat 16 
6.2.6. Minimistandarder för urval 17 
6.2.7. Överföring och spridning av HIKP:s delindex 18 
6.2.8. Gemensamma referensperioder 18 
6.3. EIKPochMUIKP •. 19 
6.4. Uppgifter om HIKP som sprids av kommissionen (Eurostat).-. 19 
7. Undantag från bestämmelserna i rådet förordning om HIKP 21 
8. Fler steg mot harmonisering 21 
8.1. Utökad täckning , 21 
8.2. Minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för HIKP 23 
8.3. Geografisk och befolkningsmässig täckning 24 
8.4. Uttömmande definition på HIKP 24 
9. EU:s utvidning 25 
10. HIKP -ett jämförbart mått på konsumtionsprisinflation "..: 26 
10.1. Förbättrad jämförbarhet 26 
10.2. Jämförbarhet och täckning 27 
10.3. Skillnader mellan KPI och HIKP 28 
11. Reaktioner från användare, media och medlemsstaterna 29 
11.1. Yttrande från Europeiska monetära institutet (EMI) 29 
Sid 2/60 
11.2. Yttrande från Europeiska kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans 
(GDII) 29 
11.3. Sammanfattning av medlemsstaternas yttrande 30 
12. Överensstämmelse och kvalitetskontroll 31 
12.1. Särskilda ändringar somm medlemsstaterna genomfört ...32 
12.2. Täckning 33 
12.2.1. Preliminära index offentliggjordes den 29 februari 1996 33 
12.2.2. HIKP offentliggjordes den 7 mars 1997 35 
12.2.3. Täckningen för HIKP jämfört med täckningen for KPI 36 
12.3. Bestämning avvägningstal 38 
12.3.1. Vägningstalens kvalitet 38 
12.3.2. Vägningstalens referensperiod 39 
12.4. Vägningstal fördelindex 40 
12.5. Nya varor och tjänster av betydelse 41 
12.6. Formel för elementära aggregat 42 
12.7. Kvalitetsjustering. 44 
12.8. Bestämning och bibehållande av urval :'. 47 
12.8.1. Urvalsmetoder och jämförbarhet 47 
12.8.2. Redogörelse för det riktade urvalet och bibehållande av detsamma... 50 
13. Hur kommittologin (förfarandet enligt artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2494/95 har 
fungerat 53 
Bilaga 54 
Sid 3/60 
FÖRKORTNINGAR 
A. Österrike 
B.. Belgien 
BUL Bulgarien 
COICOP Ändamålsklassificering av individuell konsumtion {Classification Of 
Individual Consumption by Purpose) 
COICOP/HIKP COICOP anpassad till HIKP 
CYP Cypern 
CZE Tjeckien 
D Tyskland 
DK Danmark 
E Spanien 
ECU Den europeiska valutaenheten (European Currency Unit) 
EG Europeiska gemenskapen 
EGT Europeiska gemenskapernas officiella tidning 
EEKP Europeiskt konsumentprisindex 
EL Grekland 
EMI Europeiska monetära institutet 
EMU Ekonomiska och monetära unionen 
ENS 1995 Europeiska national-och regionalräkenskapssystemet 1995 
EST..! Estland 
EU Europeiska unionen 
F Frankrike 
FIN Finland 
FN-ECE Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa 
GDII Europeiska kommissionens generaldirektoratet för ekonomi och finans 
HIKP Harmoniserade konsumentprisindex 
HSMKU Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter 
HUN Ungern 
I Italien 
IRL Irland 
IS Island 
L Luxemburg 
KPI Konsumentprisindex 
LTU Litauen 
LVA Lettland 
Sid 4/60 
Medlemsstaterna För denna rapport ingår EU: s medlemsstater (B, DK, D, EL, E, F, 
IRL, I, L, NL, A, P, FIN, S, UK) plus N och IS 
MUIKP Monetära unionens konsumentprisindex 
N Norge 
NL Nederländerna 
OECD Organisation for Economie Co-operation and Development 
P Portugal 
POL Polen 
ROM Rumänien 
S Sverige 
SVK Slovakien 
SVN.... Slovenien 
UK.... Förenade kungariket 
Sid 5/60 
TABELLFÖRTECKNING 
Tabell 1: 
Tabell 2: 
Tabell 3: 
Tabell 4: 
Tabell 5: 
Tabell 6: 
Tabell 7: 
Tabell 8: 
Tabell 9: 
Tabell 10: 
Tabell 11: 
Tabell 12: 
Tabell 13: 
Tabell 14: 
Tabell 15: Översikt över uppgifter om HIKP 
Bedömning av kandidatländernas förmåga att uppfylla kraven på HIKP: Initial 
täckning 
Utgifter som inte ingick i nationella KPI vid beräkning av de preliminära indexen -
ungefärliga vägningstal uttryckta i promille (januari 1996) 
Kategorier som har lagts till nationella KPI vid beräkning av de preliminära indexen 
Kategorier som inte har räknats in i nationella KPI vid beräkning av de preliminära 
indexen 
Delindex som infördes för sammanställningen av HIKP - ungefärliga vägningstal 
uttryckta i promille (avser år 1996) 
Jämförelse mellan täckningen för HIKP och nationella KPI vad avser HSMKU -
ungefärliga vägningstal uttryckta i promille (avser år 1996) 
Vägningstalens referensperioder och uppdateringsfrekvenser vad avser HIKP för 
1997 
Nya varor och tjänster av betydelse sedan januari 1997 
Beräkning av elementära aggregat i HIKP 
Månatligt urval av geografiska lokalt avgränsade områden och försäljningsställen i 
medlemsstaterna 
Månatligt urval av produkter och produktvarianter i medlemsstaterna 
Månatliga respektive med längre intervall utförda prisobservationer för HIKP 
enligt medlemsstaternas riktade urval 
Totalt antal poster och prisobservationer per månad för sammanställning av HIKP 
enligt medlemsstaternas riktade urval 
Vägningstal för delindex för HIKP uttryckta i promille (avser år 1996) 
Sid 6/60 
SAMMANFATTNING 
I enlighet med rådets förordning (EG) nr 2494/95 och i samarbete med medlemsstaterna 
framställs nu "harmoniserade konsumentprisindex" (HIKP) för varje medlemsstat. De 
publiceras en gång i månaden tillsammans med ett aggregerat index, det "europeiska 
konsumentprisindexet" (EIKP). Både kommissionen och Europeiska monetära institutet (EMI) 
anser att indexen utgör tillfredsställande mått vid konvergensbedömning. Trots att det finns 
vissa skillnader i deras konstruktion som fortfarande behöver harmoniseras, har det gjorts stora 
framsteg när det gäller att rensa bort skillnader i de begrepp, metoder och förfaranden som 
medlemsstaterna följer när de sammanställer de nationella konsumentprisindexen (KPI). I de 
flesta fall fortsätter man att offentliggöra och använda KPI i nationella sammanhang. Deras 
konstruktion kommer att återspegla de förbättrade förfaranden som utvecklats under 
harmoniseringsprocessen, men deras användning för internationella jämförelser är marginell. 
Kommissionen och EMI efterlyser ytterligare förbättringar av HIKP:s kvalitet och 
jämförbarhet med anledning av att de skall användas inom den monetära politiken och vid 
övervakningen av inflationen i den ekonomiska och monetära unionen (EMU). 
HIKP har 1996 som gemensam referensperiod, de har gemensam täckning av varor och 
tjänster och en gemensam klassificering, vilket har resulterat i att inflationen nu kan jämföras 
för runt 100 utgiftskategorier. Vid framställningen av indexen måste man ta hänsyn till 
inflationen i nya varor och tjänster beaktas, särskilt de som är resultatet av tekniska framsteg. 
Viktiga källor till skillnader i de grundläggande beräkningsförfarandena har rensats bort: de 
månatliga prisinsamlingarnas representativitet, hantering av saknade observationer, beaktande 
av förändringar i kvaliteten hos produkter som finns tillgängliga för prissättning samt de 
formler som används för att kombinera de observerade priserna för att fa ett övergripande 
mått. 
Kvalitetsjusteringar anses ofta av experter som ett av de problem vid konstruktionen av KPI 
som är svårast att lösa, kanske till och med det svåraste problemet. I allmänhet har man inte 
insett problemets vidd och många observatörer tror felaktigt att ingen hänsyn tas till 
förbättringar i produktkvaliteten, vilket därmed leder till en överskattning av. inflationen. I 
praktiken har många olika justeringar gjorts, då de personer som sammanställer indexen har 
försökt lösa problemet på olika sätt och detta kan lika gärna ha resulterat i en 
överkompensering av sådana förbättringar. Resultatet har blivit att detta fortfarande är den 
största källan till icke-jämförbarhet för HIKP. Kortsiktigt har deras jämförbarhet förbättrats 
genom förbud mot ett vanligt använt men olämpligt förfarande att behandla 
kvalitetsförändringar hos produkterna. Ytterligare förbättringar är att vänta som ett led i ett 
samordnat arbetsprogram bland medlemsstaterna. Programmet har redan bringat klarhet i 
specifika operativa frågor som måste lösas innan jämförbara förfaranden kan fastslås. 
Vilka prisurval som används i HIKP-konstruktionen varierar stort vad gäller bestämningen och 
de metoder och förfaranden som följs. Detta ger upphov till farhågor om att indexen kanske är 
inte är jämförbara på denna punkt. Det är emellertid inte möjligt att säga att ett visst HIKP är 
otillfredsställande eftersom det inte finns någon måttstock enligt vilken man kan göra sådana 
bedömningar. Kommissionen (Eurostat) arbetar tillsammans med medlemsstaterna på ett 
forskningsprogram för att göra en empirisk bedömning av olika urvalsmetoder och utarbeta 
mått på HIKP:s reliabilitet. Forskningen har gjort framsteg, men den står inför många svåra 
frågor som hitintills inte har tagits upp. Under tiden är medlemsstaterna tvungna att säkerställa 
att deras urval är representativa för alla utgiftskategorier som täcks av HIKP och att urvalen 
bibehålls på samma nivå som i januari 1997. 
Det finns inget KPI eller serie med KPI som bör tjäna som modell för vad HIKP bör täcka. 
HIKP:s täckning är tämligen uttömmande, men en viss utvidgning är önskvärd. Förekomsten 
Sid 7/60 
av mycket olika institutionella arrangemang beträffande hälso- och sjukvård och utbildning har 
inneburit att det varit omöjligt att i dagsläget säga hur viktigt det är att vissa områden inte 
ingår när det gäller att framställa jämförbara mått på inflationen såsom den påverkar 
konsumenterna. Om den enskilde konsumenten far sina utlägg ersatta påverkas han naturligtvis 
inte när de totala kostnaderna ökar. Andra önskvärda utvidgningar av täckningen gäller det 
sociala systemets tjänster och flera försäkringstjänster som ännu inte täcks. Man försöker även 
snabbt harmonisera den geografiska och befolkningsmässiga täckningen. Vissa medlemsstater 
har utökat täckningen från den som gällde deras KPI för att jämställa den med majoritetens 
täckning, men det återstår frågor kring täckningen avseende turistutgifter och institutionella 
hushåll. 
HDCP täcker kostnader för reparationer och underhåll av ägarbebodda bostäder, försäkringar i 
samband med bostäder, sophämtning, avloppssystem, vattenförsörjning och andra tjänster i 
samband med bostaden. Det kommer att utföras arbete för att utarbeta en lämplig 
genomförandeåtgärd, men i dagsläget har bara ett fatal länder de nödvändiga uppgifterna. Det 
har framförts kritik mot att tillräknade hyror (den hyra som betalas för en motsvarande bostad) 
inte täcks av HIKP, då de ingår i vissa nationella KPI, och att räntebetalningar på bostadslån 
som också ingår i vissa KPI, inte ingår, men detta motiveras med att ingen av posterna har 
inflationseffekter på ägarna: Den förra posten är en alternativkostnad och inte en faktisk 
kostnad och den senare är kostnaden för att låna och inte för att konsumera. 
Sid 8/60 
1. INLEDNING 
Ministerrådet antog den 23 oktober 1995 en förordning1 som utgör den rättsliga grunden för 
en harmoniserad metodologi för att sammanställa konsumentprisindex (KPI) i EU:s medlems­
stater. 
I rådets förordning (EG) nr 2494/95 om harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) fastställs 
ett tillvägagångssätt i två etapper. Inom varje etapp krävs särskilda genomförandeåtgärder 
som är, eller där det är nödvändigt, kommer att bli föremål för förordningar från 
kommissionen. Vad gäller processen för att genomföra HIKP bör det understrykas att det i 
rådets förordning föreskrivs ett förfarande där kommittén för det statistiska programmet agerar 
som tillsynskommitté. 
Mot denna bakgrund har såväl regler som riktlinjer och icke bindande anvisningar om bästa 
tillvägagångssätt utarbetats i samarbete med medlemsstaterna för att sammanställa HIKP. Till 
dags dato har kommissionen antagit två förordningar: förordning2 (EG) nr 1749/96 och 
förordning (EG) nr 2214/96. Ytterligare förordningar är för närvarande under utarbetande. 
Dessutom har det fastställts ett konsumentprisindex för hela gemenskapen3 som bygger på 
HIKP och ett index som mäter den genomsnittliga inflationen i monetära unionens 
medlemsländer4. Vid fastställandet tog man hänsyn till, och kommer man att ta hänsyn till, 
HIKP:s huvudsyfte, nämligen att jämföra inflationen ur ett makroekonomiskt perspektiv. 
Att framställa konsumentprisindex är en omständlig och känslig process. Många nödvändiga 
förändringar beslutades efter långdragna förhandlingar och det krävdes avsevärda 
förberedelser. Beräkningen av HIKP har i vissa fall krävt ett extra behandlingssystem för att 
undvika sammanblandning med befintliga konsumentprisindex. Både rådets förordning om 
HIKP och det antal särskilda genomförandeåtgärder som antagits eller lagts fram för 
kommittén för det statistiska programmet under endast tre år, vittnar om svårigheterna att 
sammanställa HIKP. 
2. KOSTNADER 
Kommissionen har erkänt de extra kostnader som medlemsstaterna har fatt i samband med att 
de uppfyller kraven i rådets förordning om HIKP, vilka anges i detalj i kommissionens 
förordningar. Enligt ett kommissionsbeslut (C(96) 2452) från september 1996 har 
medlemsstaterna tilldelats 3 miljoner ecu under en tvåårsperiod för detta ändamål. Detta följde 
på tidigare utbetalningar till medlemsstaterna på 670 000 ecu. 
Kommissionen (Eurostat) har tagit stor hänsyn till kostnadseffektivitet och använt sig fullt ut 
av alla tillgängliga budgetmedel för att finansiera HIKP-projektet. Trots detta täckte 
finansieringen i vissa medlemsstater sannolikt inte två tredjedelar av de faktiska extra­
kostnaderna för att införa HIKP enligt artikel 13 i rådets förordning om HIKP. 
Rådcls förordning (EG) nr 2494/95, EGT nr L 257, 27.10.1995, s. 1. 
EGT nr L 229, 10.9.1996, s. 3 respektive EGT nr L 296, 21.11.1996, s. 8. 
Europeiskt konsumentprisindex (E1KP). 
Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP). 
Sid 9/60 
3. BAKGRUND 
I protokoll nr 6, som vidareutvecklar artikel 109j 1 i Fördraget om Europeiska unionen, 
fastställs att "inflationen skall mätas med hjälp av konsumentprisindex på en jämförbar grund, 
med beaktande av skillnader i nationella definitioner". Detta krav uppfylls genom införandet av 
KDTK, som så långt det är möjligt bygger på nationella KPI. 
Att sammanställa ett konsumentprisindex innebär att man samlar in och behandlar pris- och 
utgiftsdata enligt vissa specificerade begrepp, definitioner, metoder och förfaranden. 
Begreppen hänför sig till konsumentprisindexets huvudsakliga syfte. Den underliggande 
begreppsmässiga grunden för ett konsumentprisindex uttrycks vanligen i allmänna termer (om 
det överhuvudtaget anges). Konsumentprisindex kallas ibland i vissa medlemsstater för 
"levnadskostnadsindex" eller "renodlat prisindex". Det sistnämnda kan ses som ett allmänt mått 
på inflationstakten i konsumentpriserna, medan syftet med det förstnämnda indexet kan vara att 
fastställa inkomsternas köpkraft. I praktiken överlappar de två begreppen varandra. 
Som ett erkännande av att HIKP inte kan mäta alla aspekter av inflationen utan bara en av dess 
beståndsdelar, står det följande i ingressen till rådets förordning om HIKP: "det är känt att 
inflation är ett fenomen som tar sig uttryck i alla sorters handelstransaktioner, inklusive köp av 
producentkapitalvaror, offentlig upphandling, betalning till arbetskraften och konsumenternas 
inköp". I artikel 3 i rådets förordning om HIKP definieras att "HIKP skall basera sig på 
priserna på varor och tjänster som bjuds ut till försäljning på medlemsstaternas ekonomiska 
territorium för att direkt tillfredsställa konsumenternas behov". HIKP är alltså ett "renodlat 
prisindex" vars syfte är att mäta inflationstakten i konsumentpriserna. HIKP är utformat så att 
det täcker de faktiska priser på varor och tjänster som konsumenterna betalar. HIKP:s 
underliggande begrepp definieras därför som "hushållens slutliga monetära 
konsumtionsutgifter". 
HIKP är inte avsett att ersätta nationella KPI. Troligen kommer många av medlemsstaterna att 
fortsätta att sammanställa befintliga KPI för inhemska ändamål, t.ex. för indexreglering eller 
löneförhandlingar, trots att HIKP kan användas även för dessa syften. Detta ligger i linje med 
vad som sägs i inledningen till rådets förordning om HIKP: "Jämförbara index för 
konsumentpriser kan upprättas istället för eller som komplement till liknande index för 
konsumentpriser som redan upprättats eller som kommer att upprättas av medlemsstaterna". I 
vissa av medlemsstaterna finns det rättsliga eller institutionella hinder för att använda andra 
index än de nationella konsumentprisindexen för dessa ändamål. I dessa länder kan det bli fråga 
om långvariga förändringsprocesser, men många av de tekniska förbättringar som infördes i 
samband med HIKP kommer även att införlivas med nationella KPI. 
4. JÄMFÖRBARHET OCH VIKTIGA SKILLNADER 
Varje enskild medlemsstat sammanställer sitt KPI för inhemskt bruk och även om indexen har 
mycket gemensamt finns det även viktiga skillnader vad gäller de begrepp och metoder som det 
i ringa omfattning råder allmän överensstämmelse om. Ett KPI kan varken vara "rätt" eller 
"fel"; de uppfyller de många syften för vilka de i högre ellre lägre grad är utformade. Nationella 
KPI är de verktyg som deras användare är vana vid. Eftersom HIKP skiljer sig från nationella 
KPI vad gäller begreppsdefinitioner, metoder och förfaranden är det missvisande att direkt 
jämföra nationella KPI med HIKP. 
Inom harmoniseringsprojektet ligger tyngdpunkten på jämförbarhet mellan de olika 
medlemsstaternas HIKP samt på deras relativa rörelser. Kriterierna för att avgöra när indexen 
bör godtas som jämförbara eller när de inte skall godtas, skrevs in i rådets förordning om HIKP 
såsom "krav på jämförbarhet" (artikel 4). Denna artikel lyder: 
Sid 10/60 
"HIKP skall bara anses jämförbara när de återspeglar de skillnader som finns mellan de 
nationella prisförändringarna eller konsumtionsmönstren! 
HIKP som skiljer sig åt på grund av skillnader i de begrepp, metoder eller förfaranden 
som bestämmer definitionen och upprättandet av indexen skall inte anses jämförbara. 
Kommissionen (Eurostat) skall, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 14, 
fastställa de bestämmelser som skall följas för att jämförbara index skall uppnås." 
I de (förlag) till kommissionens förordningar3 i vilka de detaljerade genomförandeåtgärderna 
fastställs, definieras kravet på jämförbarhet på ett mer operationellt sätt som en "förändring av 
HIKP med mer är 0,1 procentenheter på årsbasis jämfört med föregående år". Detta värde 
godtogs av medlemsstaterna som ett kriterium för att harmonisera icke jämförbara förfaranden. 
Alla HIKP kan även sägas uppfylla syftet att "mäta den inflation som konsumenterna möter", 
men till en grad som är okänd (och som kanske är omöjlig att ta reda på), eftersom det inte 
finns någon referens enligt vilken man kan mäta omfattningen av eventuella avvikelser. Det är 
emellertid möjligt att avgöra om skillnaden mellan två HIKP beror på skillnader i 
insamlingsmetoder, och det är ibland möjligt att skatta hur stora skillnaderna kan vara. 
5. HUR REGLERNA I KOMMISSIONENS FÖRORDNINGAR UTARBETAS 
Vid genomförandet måste man ta hänsyn till kostnadseffektiviteten (artikel 13 i rådets 
förordning om HIKP), till att åtgärder inte far gå utöver vad som är nödvändigt för målet 
(artikel 3b i EG-fördraget, sista meningen) och till att subsidiariteten skall respekteras (artikel 
3b i EG-fördraget). 
Kommissionens förordningar, genom vilka de detaljerade reglerna genomförs, bygger i 
möjligaste mån på de bästa tillvägagångssätt som är i bruk och som ger utrymme för befintliga 
rättsliga och institutionella förhållanden i medlemsstaterna. Det finns inget enskilt nationellt 
KPI som kan sägas ha tjänat som modell för de andra medlemsstaterna. Det finns inget rått 
svar i den bemärkelsen att det finns en allmän överenskommelse om vad som bör beräknas. De 
KPI som är i bruk har utformats för att uppfylla många syften och de har utformats i olika 
sammanhang. 
Den allmänna uppläggningen i genomförandeförordningarna kan sägas karakteriseras a\ 
begreppet "minimistandarder". "Minimistandarder", i den bemärkelse att erkänt dåliga metoder 
förbjuds, vilket inte bara leder till enhetlighet beträffande bra förfaranden, utan också till en 
höjning av den allmänna standarden, och å andra sidan i den bemärkelse att förordningarna 
vanligtvis specificerar output i högre grad än input. De uttrycker vad som krävs snarare än hur 
kraven skall uppnås, vilket lämnas till medlemsstaterna att utarbeta i detalj, i vissa fall i 
överenskommelse med kommissionen (Eurostat). 
De kriterier som följs när reglerna beslutas är följande: 
(a) Nödvändighet - Det bör endast införas regler när det är bevisat att icke jämförbarhet kan 
uppstå om sådana regler inte finns. I andra fall gäller subsidiaritetsprincipen. 
(b) Praktisk genomförbarhet - Det bör endast införas regler då de nationella, statistik­
organen allmänt sett kan godta dem och har möjlighet att utföra det som krävs. Det bör 
också vara möjligt att övervaka tillämpningen av reglerna för att säkerställa att de följs. 
Se artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 och artikel 3 (4) i utkastet till kommissionens 
förordning om minimistandarder för kvaliteten på vägningslalcn för harmoniserade konsumentprisindex 
(HIKP). 
Sid 11/60 
(c) Detaljeringsgrad - Reglerna bör vara tydliga, otvetydiga och tillräckligt restriktiva för 
att säkerställa jämförbarhet, men samtidigt bör de vara så allmänna att variationer i 
förfaranden är möjliga så länge som jämförbarheten inte går förlorad. 
(d) Konsekvens - Regler bör inte stå i konflikt med eller vara oförenliga med andra regler 
och riktlinjer. 
(e) Fullständighet - Sammantaget bör regler och riktlinjer täcka allt som skall göras för att 
framställa HIKP. Där man anser det vara onödigt att harmonisera existerande 
förfaranden, bör gränserna för dessa förfaranden trots allt definieras. 
(f) Bästa lösningar - Om det är möjligt bör reglerna följa de bästa existerande 
tillvägagångssätten i den utsträckning dessa kan tillämpas inom EU. 
(g) Effektivitet - Kostnaderna för att följa reglerna bör inte överstiga vad som är nödvändigt 
för att framställa jämförbara HIKP. Kostnader som överstiger dagens kostnader bör 
identifieras och närmare föreskrifter för hur dessa kostnader skall täckas bör avtalas 
mellan kommissionen och de nationella statistikorganen innan reglerna antas. 
6. GENOMFÖRANDE AV RÅDETS FÖRORDNING 
Enligt artikel 5 i rådets förordning om HIKP är medlemsstaterna bundna till en 
genomförandeprocess i två etapper enligt följande: 
"a) Etapp I: 
Senast i mars 1996 skall kommissionen (Eurostat) i samarbete med medlemsstaterna och för 
den rapport som avses i artikel 109j i fördraget ("konvergenskriterier") sammanställa en 
preliminär serie index för konsumentpriser för varje medlemsstat. Dessa index skall helt bygga 
på de data som ligger till grund för befintliga nationella konsumentprisindex, justerade i 
synnerhet enligt följande: 
i) med exkludering av egnahem, 
ii) med exkludering av hälsovård och utbildning, 
iii) med exkludering av vissa andra poster som inte täcks eller som behandlas på olika 
sätt av flera medlemsstater. ' 
(b) Etapp II: 
HIKP skall tillämpas från och med indexet för januari 1997. Indexets gemensamma 
referensperiod skall vara år 1996. Uppskattningar av prisändringar under tolv månader fram till 
januari 1997 och under efterföljande månader skall upprättas på grundval av indexen för 
1996." 
6.1. Harmoniseringsprocessens etapp I: januari 1996 
Den 29 februari 1996 offentliggjorde kommissionen (Eurostat)6 den preliminära serie KPI som 
avses i artikel 5.1 a i rådets förordning om HIKP. Dessa preliminära index byggde helt på 
befintliga nationella KPI, som endast justerats så att täckningen av varor och tjänster blev så 
enhetlig som möjligt7. Nationella KPI sammanföll alltså med motsvarande preliminära index 
beträffande metoder, begrepp och definitioner, förutom vad gäller täckningen av varor och 
tjänster. De utgjorde därför en bättre grund för jämförelser av konsumentprisinflationen än de 
ojusterade nationella konsumentprisindexen och de användes av kommissionen och Europeiska 
monetära institutet (EMI) för deras första konvergensrapport till rådet 1996. 
6 Pressmeddelande nr 15/96, Eurostat, 29 februari 1996. 
7 Närmare uppgifter finns i avsnitt 12.2. J. 
Sid 12/60 
Vissa utgiftskategorier exkluderades, då det med den tid som fanns tillgänglig var omöjligt att 
nå en uppgörelse om hur man bäst konstruerade jämförbara mått. Det gällde t.ex. utgifter vid 
köp av bostad. De uteslöts helt, eftersom dessa utgifter inte ingår i vissa länders KPI, beräknas 
till tillräknade hyror i andra och till räntebetalningar på bostadslån i de återstående länderna. 
Utgifter för hälso- och sjukvård och utbildning exkluderades också på grund av stora 
institutionella skillnader mellan länderna när det gäller hur konsumenterna betalar för dessa 
tjänster, dvs. antingen direkt eller via skatter. Förutom att låta vissa poster utgå, fick andra 
utgiftskategorier som inte ingår i vissa nationella KPI - i synnerhet alkoholhaltiga drycker och 
tobak - utgå för alla medlemsstaterna. 
De preliminära indexen sammanställdes för endast ett år av alla EU-staterna samt Island, Norge 
och Schweiz8. Enligt kraven i rådets förordning om HIKP, började HIKP med indexen för 
januari 1997. 
6.2. Harmoniseringsprocessens etapp TT: januari 1997 
Kommissionen (Eurostat) offentliggjorde den 7 mars 1997 den första serien harmoniserade 
konsumentprisindex (HIKP) enligt artikel 5.1 b i rådets förordning om HIKP9. I motsats till 
de preliminära indexen är HIKP harmoniserade på flera metodområden samt även vad gäller 
täckningen. HIKP är inte bara en utvidgning av de preliminära indexen: HIKP är ett helt nytt 
index. 
HIKP kommer i allmänhet att bli föremål för retrospektiva revideringar. Under den 
avgörande period då det skall fattas beslut om monetära unionens tredje etapp, kommer 
emellertid inga revideringar att krävas vid beräkningen av HIKP och eventuella förslag från 
medlemsstaternas sida till revideringar av redan offentliggjorda siffror kommer inte att 
tillämpas av kommissionen (Eurostat). Från det att indexet för december 1997 offentliggörs (i 
januari 1998) fram till det att indexet för december 1998 offentliggörs, kommer redan 
offentliggjorda indexvärden inte att ändras. I och med offentliggörandet av indexet för januari ' 
1999 är retrospektiva revideringar tillåtna igen. 
I anslutning till rådets förordning om HIKP har kommissionen hitintills antagit två detaljerade 
förordningar, i vilka det fastställs de särskilda genomförandeåtgärder som reglerar fram­
ställningen av HIKP. Ytterligare förslag till förordningar är under utarbetande. 
• Kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 om initiala åtgärder för implementering 
omfattar sex tekniska områden: initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, 
elementära aggregat samt minimistandarder för kvalitetsutvärdering, urval och priser. 
• Kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 om HIKP och de delindex som skall överföras 
och spridas av Eurostat. 
• Ett förslag till kommissionens förordning där man fastställer minimistandarder för kvaliteten 
på vägningstalen för HIKP. 
• Ett andra förslag till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning 
(EG) 1749/96 beträffande täckningen av varor och tjänster. I förslaget föreskrivs ett 
förfarande i etapper om hur HIKP.s täckning skall utökas. 
• Ett tredje förslag till kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning 
(EG) 1749/96 beträffande HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning. 
8 I Liechtenstein beräknas inget KPI och därför tillhandahöll landet inget preliminärt index. 
9 Närmare uppgifter om tillgängliga data anges avsnitt 6.4. 
Sid 13/60 
6.2.1. Initial täckning 
I artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 definieras HIKP:s initiala täckning i 
termer av en relativt ny internationell klassificering av individuell konsumtion för hushåll som 
kallas COICOP (Classification Of Individual Consumption by Purpose). En version av denna 
klassificering har antagits speciellt för HIKP under namnet COICOP/HIKP10. Den bygger på 
det förslag till COICOP som antogs vid ett gemensamt möte mellan FN/ECE, OECD och 
Eurostat om nationalräkenskaper som hölls i Genève den 30 april till den 3 maj 1996. 
Vilken vikt kategorierna tilldelas i COICOP/HIKP varierar från land till land beroende på den 
relativa betydelsen av konsumenternas utgifter för varje vara eller tjänst i det givna landet. 
Detta innebär att det inte finns någon "enhetlig korg" som tillämpas i alla medlemsstater, vilket 
är i enlighet med kraven på jämförbarhet i artikel 4 i rådets förordning om HIKP. 
Exempel på tillägg till täckningen i förhållande till de preliminära indexen11 i etapp I är 
försäkringar i samband med bilar och bostäder, paketresor, banktjänster, läromedel och 
undervisning som t.ex. kvällsundervisning samt receptfria hälso- och sjukvårdsprodukter12. 
Vissa svåra kategorier, däribland flertalet tjänster inom hälso- och sjukvård och utbildning, 
ingår dock fortfarande inte i HIKP. 
Ett förslag till kommissionens förordning ändrar kommissionens förordning (EG) 1749/96 
beträffande täckningen och det förslås att HIKP:s täckning utvidgas i etapper, vilket skulle 
börja i december 1998. Utvidgningen omfattar svåra kategorier såsom tjänster inom hälso- och 
sjukvård och utbildning, där det finns stora institutionella skillnader mellan medlemsstaterna13. 
Boendekostnader för ägaren till egen bostad, uttryckt i tillräknade hyror eller räntebetalningar 
på bostadslån, anses inte ingå i inflationsprocessen och ingår därför inte i HEKP. Möjligheten 
att inkludera nettoinköpspriset för nya bostäder diskuteras emellertid. 
6.2.2.Nya varor och tjänster av betydelse 
KPI kritiseras ofta för att nya produkter, t.ex. mobiltelefoner och persondatorer, inte tas med. 
Kravet i rådets förordning om HIKP (artikel 5.3) att bevara HIKP:s relevans innebär att man 
måste vidta åtgärder så att HIKP inte blir utsatt för sådan kritik. Om viss,a' medlemsstater 
lägger till nya produkter då de har blivit en viktig del av konsumtionen, men andra inte gör det, 
kan detta leda till betydande skillnader i de uppmätta inflationsnivåerna. 
Enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1749/96 skall medlemsstaterna säkerställa att 
nationella HIKP i stort överensstämmer med varandra och att de uppdateras avseende 
förändringar på marknaden. I allmänhet införlivas nya produkter med HIKP så snart som de 
uppnår en försäljningsvolym som överstiger en promille av de totala konsumtionsutgifterna i en 
medlemsstat. Medlemsstaterna skall bygga upp övervakningssystem för att identifiera nya 
varor och tjänster av betydelse från och med januari 1997. Medlemsstaterna bör vidta åtgärder 
för att identifiera nya produkter och anmäla dem till kommissionen (Eurostat), som fungerar 
som en central för informationsutbyte och som informerar varje land om de nya produkter som 
har integrerats i andra länders HIKP14. Det är dock inte lätt att definiera nya betydande 
produkter eller att utarbeta praktiska förfaranden att identifiera dem med. Det återstår att 
klargöra vad som krävs under systemets gång. 
10 Se även avsnitt 6.2.7. 
11 Se avsnitt 6.1. 
12 Närmare uppgifter finns i avsnitt 12.2.2. 
13 Se även avsnitt 8.1. 
14 Närmare uppgifter i avsnitt 12.5. 
Sid 14/60 
6.2.3. Minimistandarder för rutiner i samband med kvalitetsjusteringar 
ETJKP bör mäta "renodlade prisändringar" som är opåverkade av kvalitetsförändringar hos de 
produkter som människor köper. De priser som ingår i ett HIKP bör därför justeras för 
ändringar i kvaliteten hos de varor och tjänster som de gäller. Det finns emellertid ingen allmän 
uppfattning om hur just detta bör utföras och skillnaderna är stora mellan hur länderna går till 
väga i praktiken. Detta är troligtvis den största enskilda källan till icke jämförbarhet15. 
Skillnader i konsumentprisindex kan uppstå eftersom samma ändring i en produkts fysiska 
egenskaper behandlas olika från land till land. Detta innebär inte att samma kvalitativa 
egenskap måste värderas på samma sätt i olika medlemsstater, utan bara att principerna och 
förfarandena för värdering bör vara desamma. Skillnader i förfaranden "jämnar inte ut sig" för 
alla varor och tjänster som täcks av indexen. Tvärtom, sannolikt ackumuleras de istället till 
skillnader motsvarande mer än 0,1 procentenheter. Pågående undersökningar av hur 
kvalitetsförändringar i motorfordon hanteras olika, tyder på att bara denna faktor kan leda till 
effekter på KPI som är större än 0,1 procentenheter på årsnivå. 
Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 skall medlemsstaterna undersöka 
förfaranden för kvalitetsjusteringar och undvika "automatisk länkning", dvs. att anta att 
prisskillnaden mellan två på varandra följande "modeller" helt kan tillskrivas en 
kvalitetsskillnad. Om en medlemsstat alltid utgår från att prisökningen från en "modell" till 
nästa beror på en kvalitetsfbrändring och därmed inte registrerar någon prisändring i KPI, kan 
denna automatiska länkning leda till en underskattning av inflationen och vice versa. 
Medlemsstaterna skall ändra förfarandena för att säkerställa att automatisk länkning inte 
används från och med januari 1997. Icke-automatisk länkning far även fortsättningsvis 
användas, dvs. där det kan bevisas att prisskillnaden mellan en vara och ersättningsvaran 
motsvarar kvalitetsskillnaden. Dessutom far "överlappande prissättning" användas, dvs. om en 
ersättningsvara förväntas komma och priser observeras för varan och ersättningsvaran 
samtidigt, används prisskillnaden under överlappningsperioden som en skattning av värdet på 
kvalitetsskillnaden. 
Medlemsstaterna måste kunna visa att automatisk länkning inte används. Selektiv övervakning 
av implicita och explicita kvalitetsjusteringar krävs för att skapa jämförbara brå förfaranden16. 
Kommissionen (Eurostat) kommer att bistå denna process genom att bygga upp en databas 
med skattningar av kvalitetsförändringar från medlemsstaterna själva och från andra källor. 
Problemen med att bedöma kvalitetsjusteringar kräver mycket mer forskning. I kommissionens 
förordning riktas uppmärksamheten på dessa problem, eftersom specifika justeringar måste 
göras i ett stort antal situationer där automatisk länkning tidigare har använts. Kommissionen 
(Eurostat) stöder ett arbetsprogram för att utforma lämpliga justeringar av ändringar i 
kvaliteten hos varor eller tjänster vars priser används i framställningen av HIKP:s särskilda 
delindex. För närvarande inriktas forskningen på utvecklingen av kvalitetsjusteringar av vissa 
utvalda högteknologiska varor och på insamlingen av information till en central databas om 
kvalitetsjusteringar hos Eurostat. 
6.2.4.Minimistandarder för priser 
En utbredd metod som används vid skattningar av priser för KPI är den s.k. cany-forward-
metoden (framskrivningsmetoden). Insamling av priser på fältet omfattar observationer av 
priset, vanligtvis en gång i månaden, på en serie specificerade produkter hos specificerade 
15 Se t.ex. "Boskin-rapporten ": Towards a more accurate measure of the cost of living, slutrapport från 
Förenta staternas finansutskott inom senaten från den rådgivande kommissionen till en studie av 
konsumentprisindex, Michael J. Boskin, Chairman et. al., 4 december 1996. 
16 Närmare uppgifter i avsnitt 12.7. 
Sid 15/60 
försäljningsställen. Om ett visst pris av någon anledning inte kan samlas in, eller inte blir 
insamlat, är ett vanligt förfarande att helt enkelt använda det pris som observerades vid det 
föregående tillfället - vilket kan ha varit flera månader tidigare. 
Förbudet mot "carry-forward-mctoden" - som kan leda till allvarliga snedvridningar - är 
huvudämnet för artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96. Enligt denna artikel 
skall medlemsstaterna bibehålla sina riktade urval månad efter månad. Att använda samma 
urval är viktigt eftersom syftet är att mata prisförändringar och inte prisnivåer i sig. När priser 
inte har observerats, skall de beräknas enligt en lämplig metod och det senast observerade 
priset inte automatiskt överföras. Medlemsstaterna bör tillhandahålla en redogörelse för det 
"riktade urvalet" som i stort motsvarar den aktuella planen för det antal priser som bör erhållas 
samt en sammanfattning av antalet saknade priser för vilka ersättningspriser beräknats samt 
beräkningsförfarandet17. 
I dagsläget ger kommissionens förordning upphov till följande frågor: 
• Vad är "olämpliga beräkningar" av priser som saknas (eller inte har observerats)? 
• Var bör gränsen gå för hur många beräkningar som far användas (saknade priser) för att 
jämförbarheten skall gå att säkerställa? 
Kommissionen (Eurostat) kommer att genomföra undersökningar av beräkningarnas effekter 
samt definiera en lämplig nivå för antalet beräknade priser och tillåtna förfaranden. I 
undersökningarna bör man ange och utvärdera vilka förfaranden som används och som skulle 
kunna användas när priser saknas. I utvärderingen bör man ta upp frågan om ersättning av 
varor och kvalitetsjusteringar. Idealiskt skulle den utvärdera hur stora felen är i de faktiska 
beräkningarna av saknade priser, men detta skulle kräva att man hade en uppfattning om vad 
det "rätta svaret" skulle vara. Ett alternativt tillvägagångssätt är att göra en kvalitativ 
bedömning av antagandena bakom olika imputeringsförfaranden. Det vore t.ex. otillbörligt att 
anta att priser saknas av en ren slump, även om detta inte leder till oacceptabla fel under den 
närmsta månaden. 
6.2.5.Prisindex för elementära aggregat • 
I artikel 9 i rådets förordning om HIKP anges att HIKP skall vara ett index av Laspeyres-typ. 
Även om de HIKP och KPI som framställs i medlemsstaterna kan skilja sig åt i detalj, t.ex. hur 
ofta vägningstalen uppdateras18, kan de i stort beskrivas som index av Laspeyres-typ. Med 
detta menas index i vilka prisförändringarna från månad till månad beräknas som ett genomsnitt 
av prisindex med hjälp av utgiftsvägningstal som på ett lämpligt sätt återspeglar 
indexpopulationens konsumtionsmönster och strukturen hos de priser som de betalar under 
vägningstalens basperiod. 
I rådets förordning om HIKP definieras emellertid inte den formel som skall användas för 
beräkning av "elementära aggregat", som är den lägsta detaljnivån för vilka utgiftsvägningstal 
är kända. Elementära aggregat beräknas genom att aggregera priser där det inte finns några 
utgiftsvägningstal. I artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 anges den formel 
som skall användas för att beräkna sådana elementära aggregat. Tidigare varierade metoderna 
mycket medlemsstaterna emellan och det var svårt att uppnå samförstånd. Diskussionerna 
rörde sig om två frågor. Den första gällde om de detaljerade indexen borde beräknas genom att 
ta förhållandet mellan de genomsnittliga priserna för posterna i ett visst stratum eller om man 
skulle ta genomsnittet av förhållandet mellan dessa poster. Den andra frågan gällde hur 
17 Närmare uppgifter finns om de riktade urvalen finns i avsnitt 12.8.2. 
18 Se även avsnitt 8.2. 
Sid 16/60 
"genomsnitt" skulle definieras i beräkningen ovan: som det aritmetiska medelvärdet eller som 
det geometriska medelvärdet19. 
Kommissionens förordning medger att man använder förhållandet mellan antingen de 
aritmetiska eller de geometriska genomsnittspriserna, men inte det aritmetiska medelvärdet av 
prisjämförelsetal20. Medlemsstater som använder andra formler än förhållandet mellan 
aritmetiska genomsnittspriser eller förhållandet mellan geometriska genomsnittspriser bör 
kunna visa att alternativen uppfyller kraven på jämförbarhet. Medlemsstaterna var inte tvungna 
att ändra formeln för beräkningar av elementära aggregat för index före januari 1997, men de 
uppmuntrades ändå att göra det. 
Beslutet att genomsnittet av prisjämförelsetal inte far användas var inte motiverat av att det 
rent allmänt skulle vara fel att använda detta, utan snarare på grund av att det inte ger resultat 
som är "jämförbara" med dem som man far genom att använda andra formler. Beslutet innebär 
dock att forskningen i framtiden kan inriktas på de andra formlernas förtjänster. 
6.2.6.Minimistandarder for urval 
Statistisk teori säger att slumpmässiga urval är önskvärda för att undvika snedvridningar i en 
stickprovsegenskap. Detta är dock inte lätt att uppnå när det gäller insamling av priser för ett 
KPI och flertalet medlemsstater använder sig av urvalsförfaranden som kallas "subjektivt" eller 
"representativt". Vilka priser som samlas in kan alltså bero på graden av samarbete från 
detaljisternas sida eller på prisinsamlarens godtycke. Trots att detta inte verkar vara ett bra 
tillvägagångssätt, är det svårt att visa att de resulterande indexen är icke jämförbara av det 
skälet. 
Undersökningar av denna fråga som utförts på kommissionens (Eurostat) uppdrag tydde på att 
olika utvalsmetoder kan ge upphov till betydande icke jämförbarhet. De visade att 
representativt urval respektive sannolikhetsurval kunde leda till stora skillnader beträffande 
grupper av poster, men att dessa i genomsnitt inte hade någon större betydelse. Dessutom 
pekade undersökningarna på att antalet elementära aggregat kunde ha kortsiktiga effekter på 
jämförbarheten. Däremot verkade inte skillnader i KPI:s regionala täckning leda till icke 
jämförbarhet, eftersom skillnader mellan regionala index och det övergripande indexet 
uppenbarligen är slumpmässiga. Enligt undersökningarna var det uppenbart att det krävs en 
regel som ändrar nuvarande förfaranden mot förbättrad jämförbarhet. 
Målet med artikel 8 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 är att där det är nödvändigt 
förbättra HIKP:s reliabilitet och jämförbarhet genom att minska fel som uppstår genom olika 
bestämningar av urval och urvalsmetoder. Det krävs att medlemsstaterna kontrollerar om deras 
prisurval är lämpliga för HIKP och att de justerar urvalsförfarandena om de bedömer att det är 
nödvändigt. Medlemsstaterna bör inte bara anta att deras riktade urval är lämpliga utan de är 
även tvungna att tillhandahålla något slags bevis21. 
Den utbredda användningen av subjektivt urval innebär att det inte finns någon adekvat 
teoretisk ram enligt vilken man kan bedöma HIKP:s reliabilitet (representativitet och tydlighet). 
Endast ett fatal medlemsstater försöker beräkna urvalsfel i sina KPI och det finns inte något 
land som har någon uppfattning om storleken på avvikelsen. Att känna till felen skulle också 
bidra till att skapa effektivare bestämningar av urval. Det pågår undersökningar för att bedöma 
både urvalsfel och avvikelser i HIKP och de kommer att användas längre fram för att ställa upp 
lämpliga gränser för sådana fel. Det är nödvändigt att fastställa hur antalet elementära aggregat 
19 USA:s Bureau of Labor Statistics (BLS) undersöker också denna fråga till följd av Boskin-rapporten. 
20 Närmare uppgifter finns i avsnitt 12.6. 
21 Uppgifter om riktade urval finns i avsnitt 12.8.2. 
Sid 17/60 
och specifikationer samt antalet priser som krävs inom varje elementärt aggregat, skall 
kombineras för att fa ett HIKP med tillräckligt hög reliabilitet. 
6.2.7. Överföring och spridning av HIKP:s delindex 
Enligt rådets förordning om HIKP krävs en specificering av de delindex som skall framställas 
och offentliggöras tillsammans med HIKP. Bedömningen av prisstabiliteten enligt konvergens­
kriterierna gäller främst HIKP för "alla poster", men ändå kräver analysen av upphovet till 
inflationstrycket en uppdelning av HIKP i delar som avser olika produktgrupper. I 
kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 definieras ett serie delindex för HIKP med 
gemensam täckning som medlemsstaterna skall överlämna till kommissionen (Eurostat). 
Delindexen bygger på COICOP/HIKP-klassificeringen22. Detta var ett viktigt steg i rätt 
riktning för många användare, eftersom delkategorierna i nationella KPI inte följer en 
gemensam klassifikation. 
Varje månad överlämnar medlemsstaterna de primära indexserierna, dvs. HIKP och dess 
delindex, till kommissionen (Eurostat) med en decimals noggrannhet, t. ex. 99,5 eller 102,4 
med 1996 =100. För att undvika stora eller motstridande avrundningsfel, beräknas all härledd 
statistik utifrån dessa primära serier. All härledd statistik offentliggörs med en decimals 
noggrannhet. Årliga genomsnittliga indextal är summan av de tolv månadsvärdena (angivet 
med en decimal) dividerat med tolv och avrundat till en decimal. Förändringen över tolv 
månader i detta årsgenomsnitt bygger dock på oavrundade genomsnitt, dvs. de kommer direkt 
från de primära serierna. Medlemsstaterna överlämnar också de initiala delindexens vägningstal 
och de kommer att rapportera eventuella påföljande ändringar till kommissionen (Eurostat). 
Delindexens vägningstal skickas till Eurostat med en detaljeringsgrad av minst en tusendel. 
Vägningstalen till EIKP.s och MUIKP:s delindex sprids till en detaljeringsgrad av minst en 
tusendel. Sedan mars 1997 sprider kommissionen (Eurostat) alla delindex och deras 
vägningstal varje månad23. 
6.2.8. Gemensamma referensperioder 
Tre typer av basperioder används i framställningen av KPI: den period då man tar utgifterna för 
vägningstalen ("vägningstalens referensperiod"24); den period då baspriserna värderas 
("prisreferensperioden") och den period då indexbasen sätts till 100 ("indexreferensperioden"). 
De nationella konsumentprisindexen skiljer sig åt när det gäller alla dessa referensperioder. 
För HIKP fastställs i rådets förordning indexreferensperioden till 1996 = 100. Eftersom HIKP 
är härlett ur nationella KPI är det nödvändigt att "omräkna" eller "prisuppdatera" HIKP och 
dess delindex till 1996: dvs. att uttrycka rörelserna i HIKP och dess delindex genom att 
referera till den genomsnittliga prisnivån för 1996 och därefter till december. 1996, december 
1997, december 1998 osv. Att räkna om innebär helt enkelt en framskrivning till prisläget vid 
en viss tidpunkt, vilket i sig inte har någon effekt på den uppmätta inflationstakten. Det leder 
dock till att HIKP kan behandlas och presenteras på samma sätt, gör det möjligt att framställa 
index för grupper av medlemsstater eller hela EU samt gör det möjligt att ändra ländernas 
vägningstal varje år. Problemet med att aggregera konsumentprisindex med olika referenser 
och olika frekvens beträffande omräkningen av vägningstalen framhävde de beräkningsmässiga 
fördelarna med Laspeyres formel25. 
22 Se även avsnitt 6.2.1. 
23 Närmare uppgifter finns i avsnitt 6.4. 
24 Närmare uppgifter i avsnitt 12.3.2. 
25 Se även avsnitt 6.2.5. 
Sid 18/60 
6.3. ETKP och MUTKP 
Det europeiska konsumentprisindexet (EIKP) beräknas som ett vägt genomsnitt av HIKP för 
de 15 medlemsstaterna. Indexet beräknas som ett årligt kedjeindex och länders vägningstal kan 
ändras varje år. En medlemsstats vägningstal motsvarar dess andel av hushållens slutliga totala 
konsumtionsutgifter i EU. Värdet av de slutliga konsumtionsutgifterna i nationell valuta 
omräknas till köpkraftsstandarder (PPS) med hjälp av den slutliga konsumtionens köpkrafts­
pariteter. För ländernas vägningstal för 1997 har man använt sig av nationalräkenskaps­
uppgifter för 1995 till 1996 års priser. Konsumentprisindex för Europeiska ekonomiska 
samarbetsområdet (KPIEES) beräknas på samma sätt, men i detta ingår även Island och 
Norge26. 
Att aggregera medlemsstaternas HIKP till ett europeiskt HIKP innebär att man mäter och 
aggregerar utvecklingen av de inre värderna på alla EU-valutorna för att fa ett motsvarande 
mått på EU:s inflation. Den slutliga konsumtionsutgiften i monetära transaktioner är det riktiga 
vägningstalet, eftersom det motsvarar HIKP:s täckning. Det är rätt att medlemsstaterna är 
representerade av respektive konsumtionsvolym värderad till standardpriser i förhållande till 
andra medlemsstater och inte av värden som beror på finansiella och andra faktorer. Enligt 
gällande praxis inom Eurostat konverteras nationella vägningstal för KPI och HIKP med hjälp 
av köpkraftspariteter (PPP). Deras användning minskar valutakursernas störande flyktighet och 
varje medlemsstats relativa betydelse i termer av att de slutliga konsumtionsutgifterna uttrycks 
på ett meningsfullt sätt, t. ex. tilldelas två länder med samma konsumtionsvolym samma 
vägningstal. 
För de länder som kommer att delta i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) kommer 
de nationella valutorna att ersättas av euron. Det återstår att se hur EMU:s konsumentpris­
index (MUIKP) skall beräknas, och i synnerhet hur varje medlemsstats relativa vikt i MUTKP 
skall härledas, när hushållens slutliga konsumtionsutgifter för de deltagande länderna skall 
uttryckas i euro. 
6.4. Uppgifter om HIKP som sprids av kommissionen (Eurostat) 
HIKP är resultatet av ett tre år långt samarbete mellan kommissionen (Eurostat) och de 
nationella statistikorganen om harmonisering av de olika metoder och förfaranden som används 
för att ställa samman prisindex. Den första serien med harmoniserade konsumentprisindex 
offentliggjordes den 7 mars 1997. Sedan dess offentliggör kommissionen (Eurostat) varje 
månad följande: 
• HIKP över alla poster för samtliga EU-medlemsstater plus Island och Norge27. 
• Europeiska konsumentprisindexet (EIKP). 
• Indexet för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). 
• Cirka 100 delindex, deras motsvarande vägningstal och vägda genomsnitt (EIKP och EES). 
• Ländernas vägningstal. 
För HIKP och deras delindex finns följande information tillgänglig: 
• Den månatliga indexnivån. 
• Den månatliga nivån på förändringen. 
• Den årliga nivån på förändringen. 
26 Liechtenstein ingår inte i KPIEES eftersom landet inte beräknar ett nationellt KPI eller ett HIKP. 
27 I Liechtenstein och Schweiz beräknas inga HIKP. 
Sid 19/60 
• • Det årliga genomsnittliga indexet. 
• Den årliga genomsnittliga nivån på förändringen. 
Informationen uppdateras varje månad och den finns tillgänglig för användarna i Eurostats 
databas "Newcronos". Det går även att få informationen genom Eurostats Data Shop-nät. 
Den första serien med HIKP, som offentliggjordes den 7 mars 1997, fick ett bra mottagande i 
medierna och deras månatliga offentliggörande fungerar tillfredsställande för användarna. Som 
en effekt av hur svårt det är att sammanställa HIKP, upptäckte Finland ett fel i sina beräkningar 
av HIKP precis efter offentliggörandet av den första indexserien. Felet rättades till och den 
finska serien med HIKP reviderades samtidigt som indexen för februari offentliggjordes den 7 
april 1997. De tyska och österrikiska HIKP-serierna korrigerades också: de reviderade värdena 
för de båda länderna spreds på samma gång som HIKP för augusti offentliggjordes den 7 
oktober 1997. 
I linje med artikel 5.1 b i rådets förordning om HIKP börjar HIKP med indexet för januari 
1997. Indexets gemensamma referensperiod är år 1996. Prisförändringarna för 1997 fastställs 
på basis av indexen för 1996: HIKP:s begrepp började alltså tillämpas från och med indexet 
för januari 1996. 
Även om indexen för 1995 inte kan anses vara ett lagstadgat krav gick alla medlemsstater med 
på att tillhandahålla dem28. Förenade kungarikets index för 1995 är de preliminära indexen för 
1995 justerade för effekten av det geometriska medelvärdet29. Indexen för 1995 och 
prisändringarna för 1996 baserade på 1995 uppfyller inte HIKP-standarden, men de anses 
vara bättre än de nationella konsumentprisindexen och de preliminära indexen30 vad gäller 
jämförbarhet. De anses därför vara det harmoniserade inflationsmåttet för månaderna under 
1996 och de har offentliggjorts av kommissionen (Eurostat). 
Irland beräknade månatliga HIKP och månatliga delindex för 1995 och 1996 som byggde på 
deras kvartalsuppgifter. Månadsvärdena är justerade, linjeära interpoleringar av kvartalsindex, i 
vilka man tagit hänsyn till flera olika försäljningseffekter. Beräkningen av dessa försäljnings­
effekter är baserade på säsongsbetonade mönster på grundval av uppgifter från Förenade 
kungariket. 
För att beräkna inflationstakten för 1995 var kommissionen (Eurostat) tvungen att imputera 
indexen för 1994 års månader baserade på prisändringarna för de preliminära indexen under 
1995. Dessa skattningar är endast tillgängliga för indexet över alla poster. 
Tabell 1: 
Översikt över uppgifter om HIKP tillgängliga den 7 oktober 1997 
Manadsindex HIKP 
Delindex 1995 
alla EU-länder 
ej F och UK 1996 
alla EU-länder 
alla EU-länder 1997 | 
alia EU-lander 1 
alia EU-lander ] 
Manatliga 
prisfbrandringar HIKP 
Delindex [1995/1994]31 
alla EU-länder 
Inga 1996/1995 
alla EU-länder 
ej F och UK 1997/1996 
alia EU-lander 
alia EU-lander 
28 
29 
30 
31 Frankrike och Förenade kungariket tillhandahåller inga delindex för 1995. 
Detta förklaras närmare i avsnitt 6.2.5. och 12.6. 
De preliminära indexen är tillgängliga från januari 1994 till december 1996 för alla EU:s medlemsstater 
samt Island, Norge och Schweiz. 
Preliminära index, se även avsnitt 6.1. 
Sid 20/60 
7. UNDANTAG FRÅN BESTÄMMELSERNA I RÅDETS FÖRORDNING OM HIKP 
Enligt artikel 5 i rådets förordning om HIKP far kommissionen (Eurostat), efter samråd med 
EMI, vid behov under högst ett år bevilja undantag från den fastställda tidtabellen i rådets 
förordning. "Vid behov" innebär att en medlemsstat måste göra omfattande ändringar av sitt 
statistiska system för att kunna uppfylla sina skyldigheter. 
Det vara bara ett fatal medlemsstater som begärde undantag32. I de flesta fall rörde det sig om 
ett mindre problem kring ändringar där man fann tillfredsställande lösningar i enlighet med den 
överenskomna tidtabellen för genomförandet. Kommissionen (Eurostat) beviljade slutligen 
bara ett undantag och det var till Danmark, så att landet kunde tillämpa formlerna för de 
elementära aggregaten först från september 1997. Retrospektiva serier kommer att lämnas. 
8. FLER STEG MOT HARMONISERING 
Trots att HIKP i dagsläget utgör den bästa statistiska basen för internationella jämförelser av 
konsumentprisinflation och trots att man har uppnått stora framsteg när det gäller att 
harmonisera metoderna, återstår mycket arbete för att uppnå ännu bättre jämförbarhet. HIKP 
är inte, och kommer aldrig att bli, "helt" harmoniserade konsumentprisindex, eftersom målet är 
jämförbarhet och inte total harmonisering. Enligt Fördraget om Europeiska unionen är 
nationella skillnader uttryckligen tillåtna och de kommer att bestå, men på en nivå där kravet 
på HIKP:s jämförbarhet inte överträds. Förslag till tekniska förordningar och överens­
kommelser kommer inom kort att läggas fram inom följande områden: 
8.1. Utökad täckning 
I artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 definieras HIKP:s initiala täckning33 
från januari 1997. Vissa svårhanterliga kategorier såsom tjänster inom hälso- och sjukvård och 
utbildning, där det finns stora institutionella skillnader mellan medlemsstaterna, täcks idag inte 
helt av HIKP. Eftersom många varor och tjänster inom området hälso- och sjukvård, boende 
och utbildning i hög grad subventioneras av staten, är det inte alltid uppenbart vilka priser som 
bör ingå i ett konsumentprisindex och hur detta problem behandlas varierar mellan 
medlemsstaterna. ' 
Ett förslag till kommissionens förordning ändrar kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 
vad gäller täckningen och i förslaget fastslås en flerstegsprocess för hur HIKP:s täckning skall 
utökas. För begreppet "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter" i förslaget till 
förordning definieras både de varor och tjänster som skall täckas och vilka priser som skall 
användas. Priserna skall anges med avdrag för ersättningar, bidrag och rabatter. Förslaget till 
förordning följer de definitioner som fastställs inom det nya Europeiska nationalräkenskaps­
systemet (ENS 1995), där de är lämpliga för internationella jämförelser av inflationen, och i 
förslaget definieras detaljuppgifterna genom hänvisningar till COICOP/HIKP34. I förslaget till 
förordning fastslås att utvidgningen av täckningen av varor och tjänster skall genomföras i två 
etapper, den första i december 1998 och därefter i december 1999 enligt följande: 
(a) Hyror: I december 1998 kommer behandlingen av subventionerade hyror att vara 
harmoniserad. 
(b) Tjänster förknippade med bostaden: I december 1998 kommer täckningen att ha 
utvidgats till sophämtning, avloppssystem och vattenförsörjning, förutom då de 
finansieras med allmänna skattemedel. 
32 Danmark, Tyskland, Frankrike och Italien. 
33 Se även avsnitt 6.2.1. 
34 Se avsnitt 6.2.1 och 6.2.7. 
Sid 21/60 
(c) Finansiella tjänster: I december 1999 kommer HIKP att täcka återstående finansiella 
tjänster, t. ex. avgifter för skatte- och investeringsrådgivning. 
(d) Utbildning: I december 1998 kommer HIKP att täcka alla varor och tjänster inom 
utbildningsområdet på ett harmoniserat sätt. Utbildning kommer att täckas på nettobasis, 
dvs. vägningstalen och priserna kommer att gälla de belopp som faktiskt betalas av 
konsumenten med avdrag för ersättningar från staten. Detta gäller skolböcker och annat 
material, skolmåltider samt utbildningstjänster som tillhandahålls av alla typer av skolor 
och universitet. För att lösa vissa metodiska problem, däribland hur man skall behandla 
inkomstrelaterade priser, har Eurostat tillsatt en särskild arbetsgrupp. 
(e) Hälso- och sjukvård: I december 1998 kommer HIKP att täcka samtliga varor och 
tjänster inom hälso- och sjukvårdsområdet (utom sjukhusvård) på ett harmoniserat sätt. 
Hälso- och sjukvård kommer att täckas på nettobasis, dvs. vägningstalen och priserna 
kommer att gälla de belopp som faktiskt betalts av konsumenterna med avdrag för 
ersättningar från socialförsäkringar. Arbetsgruppen kommer att studera metodologiska 
frågor när det gäller genomförandet. Metoderna som gäller sjukhusvård kommer att 
beslutas senast i december 1998. Denna kategori kommer att införas så snart som möjligt 
efter detta. 
(f) Försäkring: I december 1998 kommer FIIKP att täcka alla försäkringar i samband med 
bostaden, inte bara sakförsäkringar. Senast i december 1999 kommer HIKP också att 
täcka privata sjukförsäkringar, skadeståndsansvar samt reseförsäkringar. Metoderna 
kommer att utarbetas av en särskild arbetsgrupp tillsatt av Eurostat. Om arbetsgruppen 
finner en lösning snabb kan införandet av dessa kategorier komma att ske tidigare. 
(g) Tjänster inom social trygghet: I december 1998 kommer HIKP att på ett harmoniserat 
sätt täcka de tjänster som tillhandahålls av daghem, lekskolor och barnstugor. De 
kommer att täckas på nettobasis, dvs. vägningstalen och priserna kommer att gälla de 
belopp som konsumenten faktiskt betalat med avdrag för ersättningar från staten. Andra 
tjänster inom området social trygghet, särskilt ålderdomshem, ger upphov till liknande 
problem som sjukhusvård. Men eftersom dessa tjänster växer i betydelse bör de täckas av 
HIKP. Metoderna för införande av t.ex. ålderdomshem skall vara lösta senast i december 
1998. Kategorin kommer att införas snarast möjligt därefter. • 
(h) Uteslutna: Följande kategorier kommer inte att omfattas av HIKP:s täckning: narkotika, 
tillräknade hyror för boende i egen bostad, andra tillräknade hyror, hasardspel, vissa 
tjänster i samband med personlig vård, livförsäkringar samt indirekt mätta finansiella 
tjänster (FISIM). 
Där det är tekniskt möjligt kommer retrospektiva serier att sammanställas. Det uppskattas att 
den sammanlagda vikten av de ovannämnda varorna och tjänsterna motsvarar cirka 6 % av 
"hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter"35. 
Ett annat kvarvarande problem gäller hur man skall mäta inflationseffekter på boendekostnader 
för dem som bor i egen bostad36. De faktiska priser som boende i egen bostad far betala för 
mindre reparationer i bostaden och regelbundna underhållstjänster ingår redan i HIKP. 
Tillräknade hyror och räntebetalningar på bostadslån, som ingår i vissa KPI, är inte faktiska 
pristransaktioner, och de anses inte vara lämpliga för internationella jämförelser av 
konsumentprisinflationen. Denna fråga har diskuterats ingående av medlemsstaterna. Eurostat 
lämnade den 13 mars 1997 till kommittén för det statistiska programmet ett ställningstagande i 
vilket man bad om kommitténs ståndpunkt om dessa icke jämförbara poster bör uteslutas från 
HIKP eller om de skall ingå på basis av nettoinköpspriser för nya ägarbebodda bostäder. 
35 Se även avsnitt 12.2.3. 
36 Se även avsnilt 10.2. 
Sid 22/60 
Många medlemsstater var positivt inställda till idén att de priser som bostadsägare far betala 
när de köper bostaden bör täckas av HIKP, men ansåg att det var för tidigt att gå vidare med 
ett index över nettoinköpspriser på nya bostäder. Man kom överens om att diskussionerna om 
detta ämne bör fortsätta och att ytterligare forskning bör genomföras innan ett slutligt beslut 
kan fattas. Eurostat kommer 1998 att tillsätta en särskild arbetsgrupp. 
Det krävdes en överenskommelse om definitionen på inflation för att kunna utvidga täckningen 
till varor och tjänster som ligger utanför den uppenbara täckningen. Ramen eller täckningen i 
princip, fastställdes som "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter". Vissa 
kommentatorer har påpekat att indexen har allvarliga brister på grund av den ofullständiga 
täckningen (i praktiken) och de antar, med hänvisning till vissa KPI, att bristerna är stora och 
därmed betydelsefulla. Kommissionen (Eurostat) har poängterat att det inte är lämpligt att göra 
jämförelser med KPI och att de utelämnade posternas betydelse beror på deras relativa 
prisrörelser och inte deras storlek som, med avdrag för ersättningar, kommer att vara liten37. 
8.2. Minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för HIKP 
Enligt artikel 8.3 i rådets förordning nr 2494/95 om HIKP skall HIKP.s vägningstal uppdateras 
så ofta det behövs för att säkerställa jämförbarhet, men samtidigt skall man på grund av 
kostnaderna undvika att genomföra hushållsbudgetundersökningar oftare än vart femte år. 
Enligt artikel 5.3 skall dessutom genomförandeåtgärder för att bevara HIKP:s "tillförlitlighet 
och relevans" antas. Konsumentprisindex är tämligen okänsliga för ändringar av vägningstalen. 
Det är kostsamt att upprätthålla en hög noggrannhet för samtliga vägningstal genom ofta 
återkommande och genomgående uppdateringar och är därför inte önskvärt. Det är emellertid 
nödvändigt att det finns vissa garantier att stora skillnader i uppdateringarnas frekvens inte 
påverkar jämförbarheten. 
I ett förlag till kommissionens förordning fastställs minimistandarder för kvaliteten på HIKP:s 
vägningstal. De använda vägningstalen kan generellt sett hänföra sig till en referensperiod för 
vägningstalen på upp till sju år före gällande år. Det behöver dock göras justeringar för 
betydande ändringar i utgiftsmönster i den mellanliggande perioden. I förslaget till förordning 
fastställs alltså en minimigaranti för kvaliteten på de vägningstal som används iför att utarbeta 
HIKP och eventuella skillnader mellan HIKP som uppstår på grund av olika frekvens vad gäller 
uppdateringar minimeras38. 
Medlemsstaterna far själva ta ställning till vilken vägningsmetod de vill använda. Kommissionen 
(Eurostat) har påpekat att det är möjligt att utveckla kvalitetskontrollförfaranden som är 
inriktade på de relativt sett fa vägningstal som är avgörande för HIKP:s jämförbarhet, relevans 
och reliabilitet. En rapport om översynen av vägningstalen skall överlämnas till kommissionen 
(Eurostat). Om förändringar i priser på specifika varor och tjänster skiljer sig från rörelserna i 
HIKP över alla poster, skall det i rapporten åtminstone framgå att förfaranden har införts för 
att övervaka vägningstalen för sådana poster i syfte att säkerställa att de är riktiga. 
Kommissionen (Eurostat) har under ett flertal år arbetet tillsammans med medlemsstaterna för 
att harmonisera familjebudgetundersökningarnas utformning, innehåll och frekvens. Detta 
arbete är av stor betydelse för harmoniseringen av konsumentprisindex, eftersom vägnings-
talens kvalitet och aktualitet beror på sådana informationskällor samt även på uppgifter ur 
nationalräkenskaperna. 
37 Närmare uppgifter finns i avsnitt 12.2.3. 
38 Se avsnitt 12.3. och 12.4. for mer uppgifter. 
Sid 23/60 
8.3. Geografisk och befolkningsmässig täckning 
Nationella konsumentprisindex skiljer sig åt beträffande befolkningsmässig täckning: vissa KPI 
omfattar t. ex. inte personer som bor på institutioner medan andra inte gör. Ett särskilt problem 
gäller bosatta personers utgifter när de vistas utomlands och utländska besökares utgifter i 
hemlandet och dessutom skall man göra åtskillnad mellan företags och privatpersoners utgifter. 
I artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2494/95 begränsas HIKP till att täcka "varor och tjänster 
som bjuds ut till försäljning på medlemsstatens ekonomiska territorium", men det sägs inget om 
var konsumenten skall vara bosatt. Denna fråga är kopplad till vad medlemsstaten använder 
som primärkälla till HIKP: s vägningstal: nationalräkenskaperna eller 
hushållsbudgetundersökningar. Personer som bor i institutionella hushåll och utländska 
besökare omfattas vanligtvis inte av hushållsbudgetundersökningar. De ingår i princip i 
nationalräkenskaperna, men det kan vara svårt att exakt härleda de motsvarande vägningstalen 
för HIKP. 
De HIKP som offentliggjordes i mars 1997 täcker alla hushåll oberoende av inkomst som har 
sin hemvist på det ekonomiska territoriet (på landsbygden eller i tätorter). Av denna anledning 
var vissa medlemsstater tvungna att justera sina vägningstal för HIKP för att spegla de hushåll 
som inte ingick i deras nationella KPI, t.ex. Grekland, Portugal och Förenade kungariket. För 
HIKP behandlas emellertid utgifter från personer som inte är bosatta i landet, affärsresenärer 
och institutionella hushåll på samma sätt som för nationella KPI39. 
I ett förslag till kommissionens förordning fastslås en harmoniserad definition på HIKP:s 
geografiska och befolkningsmässiga täckning. Det anges att täckningen, för beräkning av 
HIKP:s vägningstal, bör omfatta alla "hushålls slutliga monetära konsumtionsutgifter"40 på den 
medlemsstatens ekonomiska territorium41. Täckningen bör särskilt inbegripa utgifter från 
utländska besökare, men exkludera bosatta personers utgifter när de är utomlands; HIKP bör 
alltså följa det "inhemska konceptet". Alla privata hushålls utgifter oberoende av i vilket 
område de finns och även personer som bor på institutioner bör täckas. Täckningen bör 
motsvara hushåll oberoende av hushållens inkomstnivå. Utgifter i samband med affärs­
verksamhet bör inte ingå. 
8.4. Uttömmande definition på HIKP 
För att fa en helhetsbild av HIKP:s konstruktion kommer kommissionen (Eurostat) att granska 
och utvidga den överenskommelse om genomförande som godkändes av kommittén för det 
statistiska programmet i januari 1997. I granskningen kommer man att ta upp ett antal frågor 
som rör HIKP.s konstruktion, särskilt de områden där man har gjort bedömningen att de inte 
var redo för lagstiftning eller områden där lagstiftning bedömdes vara olämpligt. Exempel på 
sådana områden är rabatter, dataredigering, tidpunkter för datainsamling och 
säsongsjusteringar. I syfte att påskynda att HIKP.s metodologiska ramverk slutförs, kommer 
"riktlinjer" att utarbetas så att de täcker alla de existerande begrepp, metoder eller förfaranden 
som anses ge jämförbara resultat. Målet är att under 1998 ge en fullständigt beskrivning av 
HIKP:s viktigaste delar. 
Hitintills har ett regelverk utarbetats för de aspekter av HIKP:s konstruktion där risken är 
störst för att de leder till icke jämförbara resultat. Alltså har viktiga delar av indexen 
definierats, men flera andra aspekter av HIKP:s konstruktion har lämnats utan åtgärd, vilket 
kan påverka de resulterande indexen. Skillnader i indexen förväntas inte, enligt de fakta som är 
tillgängliga i dagsläget, leda till betydande icke jämförbarhet. Bristen på en fullständig 
39 Utom i Österrike där det nationella konsumentprisindexet gäller utgifter från bosatta personer på del 
inhemska territoriet, medan HIKP även omfattar utländska besökares utgifter ("inhemskt koncept"). 
40 Se även avsnitt 8.1. 
41 Det sammanlagda vågningslalcl för dessa utökningar anges i avsnitt 12.2.3. 
Sid 24/60 
definition har fördelen att det är möjligt för medlemsstaterna att följa de många förfaranden 
som antagits för deras respektive KPI, men nackdelen är att dessa förfaranden inte finns 
dokumenterade och därmed inte är kända för andra medlemsstater, Eurostat eller användarna. 
Dessutom kan de ändras utan åberopande av någon auktoritet utanför det nationella 
statistikorganet. Det är nödvändigt att ha en beskrivning av vad som för närvarande görs i 
medlemsstaterna för att slutföra det ramverk enligt vilket HIKP definieras och far sin 
legitimitet. Syftet är inte att utvärdera utan att detaljerat beskriva de nuvarande förfarandena. 
9. EU:S UTVIDGNING 
Det har ännu inte fattats något beslut beträffande ansökningarna om medlemskap42 i 
Europeiska unionen, då man skall utvärdera kandidatländernas förmåga att ta på sig de krav 
som följer av medlemskapet, t.ex. anslutning till målen för den politiska, ekonomiska och 
monetära unionen. Eurostat tillhandahåller den statistiska information som är vikt vid 
bedömningen av ansökan om medlemskap. 
Under perioden före anslutningen måste kandidatländerna införa gemenskapens regelverk 
"acquis communautaire"43, vilket inbegriper genomförandet av harmoniserade konsument­
prisindex (HIKP). 1996 hölls det första mötet med kandidatländerna för att i så hög grad som 
möjligt involvera dem i harmoniseringsprojektet. I slutet av 1996 skickade Eurostat ut ett 
frågeformulär till alla kandidatländerna om det rättsliga ramverk enligt vilket HIKP har införts i 
medlemsstaterna. Målet var att identifiera luckor och brister när det gäller att uppfylla kraven 
för HIKP, behov av teknisk hjälp, tillgängliga resurser, potentiella kostnader samt en tidtabell 
för att införa HIKP. Informationen kommer att tjäna som underlag för en diskussion om 
framtida möten och för att utarbeta ett detaljerat arbetsprogram. 
En första utvärdering av frågeformuläret inriktades på kandidatländernas förmåga att framställa 
ett index som täcker alla varor och tjänster enligt artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 
1749/96 som definierar HIKP:s initiala täckning44.1 följande tabell sammanfattas resultaten: 
42 Kandidatländerna är Bulgarien, Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, 
Slovenien, Tjeckien och Ungern. 
43 Det rättsliga ramverk som tillämpas på Europeiska unionens medlemsstater. 
44 Se även avsnitt 6.2.1. 
Sid 25/60 
Tabell 2: 
Bedömning av kandidatländernas förmåga att uppfylla kraven på HIKP: 
Initial täckning 
Kandidatlandcrnas tidtabcll for att uppfylla kravcn Eurostats bcdomning om mojlighct att 
avsccndc HIKP:s initiala tackning: uppfylla kravcn mcd tanke pa den 
initiala tackningen; 
BUL omojligt i dagslaget 
CYP fr^jan-1998:sammanstallningavHIKP; troligtvis ar 1998 
(uppgiftcr tillgangliga varen 1998) 
CZE 1998: omklassificcring cnligt COICOP/HIKP; troligtvis ar 2000 
1999: oversyn av KPI-korgen; 
fran borjan av ar 2000: sammanstallning av HIKP 
EST fran 1998: tilldelning av representativa poster for de HIKP mqjligt ar 2000 
delindex som annu inte tacks av det nationella KPI 
HUN 1997: inforande av begreppen en fast korg; mqjligt ar 2000 
1997 - 1998: inforande av COICOP/HIKP 
LTU 2 ar kravs for att infora kraven pa HIKP omojligt i dagslaget 
LVA mojligt ar 2000 
POL 1997: inforande av COICOP i hushallsbudgetundersokningar; troligtvis ar 1999 
Jan-1998: inforande av COICOP/HIKP och utveckling av 
mjukvara for berakning av HIKP; 
Mars-1998: inforande av det COICOP-baserade vagnings-
systemet; 
Mn 1999: sammanstallning av HIKP 
ROM inte fore 1998 inga planer pa att revidera nationellt KPI 
fore ar 2000 
SVK omojligt i dagslaget 
SVN Dec-1998: tackning av alia varor och tjanster enligt troligtvis ar 1999 
definitionen i forordningen om initital tackning och inforande 
av COICOP/HIKP; 
fran 1999: sammanstallning av HIKP och alia delindex | 
10. HIKP - ETT JÄMFÖRBART MÅTT PÂ KONSUMENTPRISINFLATION 
10.1. Förbättrad iämförbarhet 
De harmoniserade konsumentprisindexen bygger på harmoniserade begrepp, metoder och 
förfaranden som gör dem mer lämpade för jämförelser av inflationen i medlemsstaterna än de 
nationella konsumentprisindexen. Som ett resultat av harmoniseringsprojektet förbättrades 
även en del kvalitativa aspekter av vissa nationella KPI när det gäller att mäta inflationen. 
Inom ramen för rådets förordning om HIKP har kommissionen (Eurostat) infört en rad 
särskilda åtgärder i form av förordningar från kommissionen genom vilka man inför en 
gemensam klassificering (COICOP/HIKP), en gemensam täckning för HIKP och serie av 
minimistandarder som gäller följande45: 
• Nya varor och tjänster av betydelse (t.ex. mobiltelefoner). 
• Avpassade hänsynstaganden avseende kvalitetsändringar i de produkter som konsumenterna 
köper (kvalitetsjusteringar). 
• Säkerställande av att prisurvalen är tillräckligt representativa. 
• Jämförbara formler för att mäta prisändringar. 
45 Mer information finns i avsnitt 6.2. och 12. 
Sid 26/60 
Boskin-rapporten och BLS svar46 på rapporten kan ses som ett stöd för det som 
harmoniseringsprocessen har uppnått. Boskin tar upp de frågor som harmoniseringen redan var 
inriktad på, nämligen främst kvalitetsjusteringar och grundläggande formler samt att följa med i 
utvecklingen på marknaden (nya varor och vägningstal). 
Det var ett stort steg mot mer jämförbara index när man tog bort de olika sätten att behandla 
ägarbebodda bostäder, hälso- och sjukvård och utbildning inför HIKP:s första etapp. 
Minimistandarderna fick snabbt stor effekt på jämförbarheten genom att man förbjöd olämpliga 
förfaranden och därmed i stor utsträckning eliminerade de snedvridningar som blev resultatet 
av dem, t.ex. snedvridningar p.g.a. nya varor, kvalitet, saknade priser och aggregering samt 
snedvridningar p.g.a. formler, substitution och försäljningsställen. Att ytterligare minska de 
återstående snedvridningarna och felen anses som en uppgift på medellång sikt som tog sin 
början med de första serierna med sammanställda HIKP-data. HIKP kommer emellertid alltid 
att vara föremål för vissa statistiska felmarginaler och okända snedvridningar. 
Om det vore möjligt att ange storleken på snedvridningen i ett KPI skulle det inte finnas några 
snedvridningar, eftersom indexet skulle korrigeras därefter. Fram till dess att alternativa mått 
utan snedvridningar kan definieras och konstrueras kommer storleken på alla snedvridningar 
att vara en fråga om gissningar. Det är allmänt erkänt att den huvudsakliga källan till 
snedvridningar i konsumentprisindex uppstår vid behandlingen av kvalitetsändringar, men det 
är okänt hur stora snedvridningarna är. Nationella konsumentprisindex kan dock användas till 
att undersöka alternativa sätt att lösa problemet med att konstruera prisindex. 
De regler och minimistandarder som fastställs i förordningarna och i riktlinjerna säkerställer 
inte bara HIKP.s jämförbarhet, noggrannhet och tillförlitlighet, utan de leder till 
kvalitetsförbättringar vid inflationsmätningar. Detta är också en fördel för de nationella 
konsumentprisindexen då länderna kan anta dessa minimistandarder. Irland har exempelvis 
sedan januari 1997 framställt ett månatligt KPI istället för det kvartalsvisa KPI som 
framställdes tidigare. Luxemburg är den första medlemsstat där det nationella 
konsumentprisindexet har ersatts med HIKP, och Grekland har lanserat ett nytt nationellt KPI 
som huvudsakligen bygger på HIKP-standarder. , 
Med den föreslagna kopplingen till det nya europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95) 
via begreppet "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter"47, utgör HIKP ett klart och 
otvetydigt begrepp för att definiera täckning och konstruera vägningstal samt även förbättra 
överensstämmelsen med nationalräkenskaperna. 
10.2. Jamforbarhct och täckning 
HIKP:s jämförbarhet är resultatet av att de åtgärder som beskrivs i avsnitt 6.2 har införts, 
varför detta avsnitt inriktas på HIKP:s täckning. Efter presentationen av HIKP har 
kommissionen (Eurostat) och statistiker i medlemsstaterna blivit kritiserade för att de inte har 
kunnat utvidga HIKP:s täckning beträffande ägarbebodda bostäder, utbildning och hälso- och 
sjukvård48. 
De faktiska priser som boende i egen bostad betalar för mindre reparationer och regelbundet 
underhåll av bostaden täcks redan av HIKP. Tillräknade hyror eller räntebetalningar på 
bostadslån, som ingår i vissa KPI för att mäta den "inflation" som boende i egen bostad känner 
av när det gäller boendekostnader, anses dock vara olämpliga för internationella jämförelser av 
konsumentprisinflation, eftersom dessa inte är faktiska monetära transaktioner. Tillräknade 
46 Bureau of Labor Statistics ansvarar för alt beräkna USA.s KPI. 
47 Se även avsnitt 8.1. 
48 Se även avsnitt 8.1. 
Sid 27/60 
hyror är alternativkostnaden för att en person bor i egen bostad och inte en spegling av de 
faktiska priser som denne som konsument måste betala. Dessa och andra alternativkostnader 
anses inte ingå som en del i inflationen. Räntor på bostadslån är helt enkelt lånekostnader och 
betalningar i samband med lån ingår vanligtvis inte i KPI. Kommittén för det statistiska 
programmet diskuterade den 13 mars 1997 hur ägarbebodda bostäder skulle behandlas i HIKP. 
Många medlemsstater var positivt inställda till idén att de priser som boende i egna bostäder 
betalar vid ett bostadsköp bör täckas av HIKP, men de tyckte samtidigt att det var för tidigt att 
framställa ett index över nettoinköpspriser på nya bostäder. Man beslutade att diskussionerna 
om denna fråga skulle fortsätta och att mer forskning skulle genomföras innan ett avgörande 
beslut kunde fattas. En särskild arbetsgrupp kommer att tillsättas av Eurostat 1998. 
Effekten av att utesluta de flesta tjänster inom hälso- och sjukvård och utbildning från 
HIKP beror på hur dessa tjänster slutligen kommer att mätas och särskilt på hur man kommer 
att behandla ersättningar. Alla tjänster inom hälso- och sjukvård och utbildningar ingår inte i 
alla KPI. Där de ingår gör man inte alltid avdrag för de återbetalningar som konsumenterna 
ofta får. Man har kommit fram till vissa lösningar så att man kan uppnå nästan full täckning för 
hälso- och sjukvård och utbildning i två etapper, i december 1998 och december 1999. Att 
vissa poster införs efter 1998 speglar antingen det faktum att ingen medlemsstat har tekniska 
lösningar på hur de skall behandlas (t.ex. sjukhusvård: vilka priser betalar konsumenterna?) 
eller att metoderna och förfarandena måste förfinas innan jämförbarhet kan säkerställas. 
Om man antar att 6 % av den fulla täckningen, definierad som "hushållens slutliga monetära 
konsumtionsutgifter, saknas, far detta betydelse endast om inflationen i de undantagna posterna 
skiljer sig mycket från den allmänna inflationen. Om till exempel inflationstakten enligt HIKP är 
2,0 %, måste inflationen i de undantagna posterna vara två gånger högre för att den uppmätta 
inflationstakten skall öka till 2,1 %. Om delindexen för de undantagna posterna utvecklas i 
samma takt som indexen över alla poster, påverkas inte inflationstakten enligt HIKP. Även om 
det är en nackdel att HIKP inte täcker allt, måste detta bedömas mot bakgrund av 
harmoniseringsprocssens stora framsteg. 
10-3- Skillnader mellan KPT och HTKP 
HIKP skiljer sig numeriskt från nationella KPI som en följd av skillnaderna i begrepp, metoder 
och förfaranden. Eftersom nationella KPI och HIKP har olika syften, kan det vara missvisande 
att direkt jämföra de båda indexen49. Den numeriska skillnaden kan vara positiv eller negativ, 
men avsikten med denna rapport är inte att förklara eller kommentera numeriska skillnader, 
vilket gjorde i sin konvergensrapport 199650. Denna rapport är inriktad på HIKP:s 
jämförbarhet och på om medlemsstaterna följer den rättsliga ramverket. HIKP utgör den enda 
jämförbara grunden för att bedöma konvergensen avseende inflationen i medlemsstaterna och 
den skall utvärderas under den avgörande period som föregår starten av den ekonomiska och 
monetära unionens tredje etapp, såsom fastställs i fördraget, på grundval av dessa jämförbara 
harmoniserade index över konsumentpriser. Eftersom det enligt artikel 109j i Fördraget om 
Europeiska unionen är tillåtet att beakta "andra prisindex", far nationella KPI, bland andra, tas i 
beaktande. 
49 Se även avsnill 4. 
50 " Rapport om konvergensen i Europeiska unionen under år 1996" - KOM(96) 560 slutlig, publicerad i 
European Economy, supplement A, No 1 - January 1997 
Sid 28/60 
11. REAKTIONER FRÅN ANVÄNDARE, MEDIA OCH MEDLEMSSTATERNA 
11.1. Yttrande från Europeiska monetära institutet (EMT) 
EMI har uttryckt följande: 
"I sin egenskap av viktig användare och som förelöpare till den europeiska centralbanken 
(ECB), har EMI varit mycket engagerat i förarbetet kring HIKP, dels genom samråds-
förfarandet i artikel 5.3 i rådets förordning om HIKP, dels genom att EMI:s tekniska experter 
deltagit i Eurostats arbetsgrupp. 
Mot bakgrund av de olika mål, begrepp och metoder som de nationella konsumentprisindexen 
bygger på, betraktar EMI harmoniseringsinsatserna som avgörande för bedömningen av 
konvergensen i enlighet med Fördraget om Europeiska unionen. HIKP kommer att utgöra 
grunden för bedömningen av konvergensen avseende prisstabiliteten i EMI: s 
konvergensrapport i början av 1998. På kort och medellång sikt ligger tonvikten därför på 
jämförelser av de enskilda medlemsstaternas HIKP. HIKP kommer att behålla sin roll för de 
medlemsstater som inte deltar i den gemensamma valutan, men från och med inledningen av 
den monetära unionens tredje etapp, kommer HIKP att vara en central indikator inom den 
gemensamma monetära politiken och detta medför att den monetära unionens konsument­
prisindex (MUIKP) kommer att användas i sin helhet. De åtgärder som har införts för att 
bedöma konvergensen kommer att utgöra en bra statistisk bas för MUIKP. Parallellt kommer 
kanske användningen av MUIKP för den monetära politikens syften att öka betydelsen av 
faktorer som t. ex. att uppgifter finns tillgängliga vid rätt tidpunkt, eftersom uppgifterna med 
stor sannolikhet kommer att utgöra en viktig beståndsdel i den politiska analysen varje månad. 
Den harmonisering som hitintills uppnåtts verkar i stort sett vara tillfredsställande. Den 
gemensamma täckningen och klassificeringen samt även det detaljerade offentliggörandet av 
delindex är en viktig förbättring för analytiska ändamål. En jämförbar basformel har fastställts 
och de första åtgärderna för att förbättra jämförbarheten avseende metodfrågor har införts 
(förfaranden avseende kvalitetsjustering och urval). EMI har gett sitt stöd till uppläggningen 
att i dagsläget utarbeta minimistandarder och att införa mer jämförbara pch tillförlitliga 
metoder på medellång sikt. Många av de frågorna som diskuterats rör mätning av inflationen 
och hur tillförlitlig konsumentprisstatistik generellt sett är och arbete på området är därför 
särskilt välkommet ur den monetära politikens synvinkel. Den positiva bedömningen av 
uppnådda framsteg innebär emellertid inte att skillnaderna i metoder helt har försvunnit. 
Dessutom är EMI särskilt angeläget om att täckningen utökas till de delar av 
konsumentutgifterna som inte täcks av det initiala harmoniserade indexet över konsument­
priser. 
Sammanfattningsvis anser EMI att planerna på att utveckla HIKP ytterligare är en nödvändig 
förutsättning för att de skall kunna användas inom den monetära politiken, vilket inte gör dem 
mindre värdefulla vid bedömningen av konvergensen." 
11.2. Yttrande från Europeiska kommissionens generaldirektorat for ekonomi och 
finans (GD TT) 
GD II har lämnat följande yttrande: 
"Som en av huvudanvändarna har GD II, generaldirektoratet för ekonomi och finans, enträget 
insisterat på en snabb tillgänglighet på jämförbar och pålitlig data för bedömning av 
konvergensen med avseende på inflationen. GD II välkomnar därför att tidtabellen för 
introduktionen av HIKP, såsom den fastställdes i rådets förordning (EG) nr 2494/95 om 
harmoniserade konsumentprisindex, har följts. Detta har gjort det möjligt för kommissionen att 
utnyttja HIKP i sina senaste officiella dokument, och då särskilt i lägesrapporten om 
Sid 29/60 
genomförandet av 1996 års allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken samt i 
kommissionens rekommendation om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och 
gemenskapens ekonomiska politik 1997. Det är av stor betydelse att HIKP kan användas 
"operativt" ett år före utarbetandet av 1998 års konvergensrapport, eftersom beslutsfattare och 
ekonomiska aktörer då har tid att bekanta sig med detta nya index. 
Introduktionen av HIKP måste också anses vara en storartad insats, eftersom man inte gjort 
avkall på kvaliteten till förmån för snabbheten. De harmoniserade konsumentprisindexen, i sin 
nuvarande form, visar på en hög grad av jämförbarhet mellan medlemsstaterna, inte bara vad 
gäller täckning utan också kvalitet. De nationella statistikorganen har kommit överens om 
minimistandarder och om bra förfaranden beträffande vissa viktiga metodfrågor, exempelvis 
grundläggande formler och uppdatering av vägningstalen. Användarna har uppskattat att 
förbättringarna av jämförbarheten och kvaliteten har gått hand i hand. 
DG II hindrades emellertid i sitt arbete genom att det inte fanns historiska serier för 
medlemsstaternas HIKP, vilket stred antingen mot skyldigheterna i de berörda förordningarna 
eller mot överenskommelsen med Eurostat. Trots att dessa problem sedan dess har fått sin 
lösning, vill GD II uttrycka sin förhoppning att liknande brister inte uppstår igen då de 
utvidgade HIKP-serierna skall offentliggöras (till exempel då täckningen utökas). Vissa HIKP-
serier var även föremål för betydande revideringar under månaderna som följde på HIKP:s 
introduktion. GD II är väl medvetet om att vissa revideringar är oundvikliga, men de nationella 
statistikorganen bör likväl säkerstäila att de gör vad som krävs för att minimera omfattningen 
av potentiella revideringar. 
Beträffande den framtida utvecklingen uppmuntrar GD II det arbete arbetsgruppen har 
påbörjat i syfte att utöka HIKP.s täckning och förbättra den statistiska noggrannheten för både 
KPI och HIKP. Avslutningsvis vill GD II återigen betona vikten av att HIKP även i 
fortsättningen inte försenas, då detta är av avgörande betydelse för att användarna effektivt 
skall kunna övervaka inflation inom den kommande ekonomiska och monetära unionen, och 
inom Europeiska unionen i sin helhet." 
11.3. Sammanfattning av medlemsstaternas yttrande • 
Introduktionen av HIKP var framgångsrik i alla medlemsstater. De viktigaste målgrupperna, 
dvs. centralbankerna, finans- och ekonomiministerierna, de finansiella instituten och 
forskningsinstituten, har visat ett stort intresse för HIKP. Det har inte varit svårt att förklara 
skillnaderna i metoder och begrepp mellan nationella KPI och HIKP för dessa användare, 
eftersom de i de flesta av medlemsstaterna hela tiden har underrättats om harmoniserings-
projektets utveckling och framsteg. Vissa medlemsstater höll dessutom seminarier för 
målgrupperna. 
Däremot var allmänhetens intresse för detta nya sätt att mäta inflationen måttligt. Medlems­
staterna anser dock att situation kan ändras 1998 då beslutet om vilka länder som skall delta i 
Ekonomiska och monetära unionen skall fattas. 
Vissa medlemsstaterna har valt att göra HIKP och landets KPI så lika som möjligt genom att 
införa HIKP:s metodförbättringar även i KPI och genom att de varor och tjänster som lades till 
vid insamlingen av HIKP även lades till KPI. Andra medlemsstater försöker separera HIKP 
från landets KPI i så stor utsträckning som möjligt för att betona att de två indexen har olika 
syften. 
Luxemburg var först med att ersätta det nationella konsumentprisindexet med HIKP. HIKP:s 
lämplighet som ett mått på inflationen har aldrig ifrågasatts. Det fördes dock långa diskussioner 
Sid 30/60 
om huruvida HIKP skulle tjäna som nationellt KPI, och därmed utnyttjas för indexregleringar 
av löner. 
I de övriga medlemsstaterna har det ännu inte uppstått några problem med att införa ytterligare 
ett prisindex, eftersom det betonades att HIKP först och främst var avsett för internationella 
jämförelser av inflationen och att de nationella konsumentprisindexen även fortsättningsvis var 
den bästa indikatorn för nationella syften. I Grekland, Irland, Italien och Österrike sammanföll 
presentationen av HIKP med lanseringen av ett uppdaterat nationellt KPI. Irland bytte med 
framgång från en kvartals- till en månadscykel för sammanställning av det nationella 
konsumentprisindexet. Grekland har rapporterat att offentliggörandet av HIKP stärkte 
förtroendet för det reviderade nationella konsumentprisindexet. I Grekland diskuterades om 
HIKP skulle användas istället för KPI som deflatorer avseende många ekonomiska och 
monetära variabler, vilket kunde leda till reviderade värden beträffande olika nationella 
jämförelser. 
12. ÖVERENSSTÄMMELSE OCH KVALITETSKONTROLL 
Enligt artikel 12 i rådets förordning om HIKP införs indirekt en skyldighet att övervaka 
överensstämmelsen, genom att ge kommissionen (Eurostat) befogenhet att begära sådan 
information från medlemsstaterna som är nödvändig för att utvärdera 
a) överensstämmelse med kraven om jämförbarhet och 
b) kvaliteten på HIKP. 
Dessutom krävs det enligt alla särskilda bestämmelser som har fastställts i kommissionens 
förordning att medlemsstaterna tillhandahåller tillräckligt med information för att kvaliteten 
skall kunna övervakas och kontrolleras. Generellt sett är kommissionens förordningar inriktade 
på att ange det resultat som skall uppnås, och låta medlemsstaterna själva bestämma hur de 
skall uppnå dem51. Denna inställning medför att det behövs ett effektivt system för att 
övervaka överensstämmelsen, för att säkerställa att medlemsstaterna faktiskt uppfyller både 
bokstaven och andan i de olika förordningarna och riktlinjerna. Kommissionen kan dock 
begära mer information än vad medlemsstaterna själva skulle kräva för att säkerställa att 
indexen är tillförlitliga. 
I de följande avsnitten i denna rapport (12.1 till 12.8) sammanfattas resultaten av den första 
ansatsen att övervaka överensstämmelsen, under det att det fortfarande pågår diskussioner om 
hur man bäst kan tillhandahålla ett system med oberoende statistiska kontroller för att 
säkerställa en hög kvalitet på HIKP, och att införa ett övervakningssystem som 
överensstämmer med befintlig praxis i många av medlemsstaterna. Kommissionen (Eurostat) 
överväger också om det behövs ytterligare mekanismer för att säkerställa kvaliteten och 
integriteten hos denna viktiga nya ekonomiska indikator och en möjlighet vore att inrätta ett 
oberoende rådgivande organ. 
Sammansättningen av olika HIKP baseras i stor utsträckning på nationella KPI. I de avseenden 
som indexkonstruktionen lättast leder till icke-jämförbarhet, baseras de olika HIKP på 
harmoniserade begrepp, metoder och förfaranden, vilka gör HIKP till de bästa måtten för att 
jämföra inflationen mellan medlemsstaterna. Syftet med detta avsnitt är att bedöma hur 
jämförbarheten har förbättrats i och med införandet av HIKP. I avsnitt 12.2 till 12.8 beskrivs 
de förbättringar som har gjorts i enlighet med befintlig lagstiftning om HIKP, medan avsnitt 
12.1 innehåller riktlinjer för förbättringar bortom vad som minst krävs enligt förordningarna. 
51 Se även avsnitt 5. 
Sid 31/60 
12.1. Särskilda ändringar som medlemsstaterna genomfört 
Harmoniseringsprojektet och sammanställningen av HIKP krävde avsevärda resurser i fråga 
om personal och datorutrustning52. Många medlemsstater ökade både sin utbildade och sin 
övriga personal och/eller utökade sina datorsystem för att sammanställa HIKP från januari 
1995, t.ex. Förenade kungariket, Irland, Luxemburg och Sverige. Österrike införde i början av 
1997 särskild programvara för insamling och överföring av data på sina kontor för insamling av 
priser. 
För att tillhandahålla så jämförbara tidsserier av HIKP som möjligt, tog medlemsstaterna fram 
retrospektiva data för HIKP. Samtliga medlemsstater tillhandahöll HIKP månadsvis från och 
med indexet för januari 1995, och alla utom Frankrike och Förenade kungariket sammanställde 
HIKP:s delindex från januari 199553, med användning av klassificeringen COICOP/HIKP54. 
Förenade kungariket och Irland tillhandahöll dock retrospektiva data endast från och med 
publiceringen av siffrorna för augusti den 7 oktober 1997. I en del medlemsstater krävde 
tillhandahållandet av retrospektiva data att historiska priser och vägningstal beräknades för ett 
antal produkter som inte täcktes av det nationella KPL Dessutom införde Finland, Förenade 
kungariket, Grekland, Luxemburg och Österrike ansatsen med geometriska medelvärden vid 
beräkning av elementära aggregat för index före januari 199755. Flera medlemsstater införde 
eller avsåg att införa COICOP-klassificeringen för sina nationella KPI vilket skulle uppskattas 
av många användare, eftersom komponenterna i nationella KPI inte överensstämmer med en 
gemensam klassificering. 
Förenade kungariket, Grekland, Portugal och Österrike justerade sin geografiska och 
befolkningsmässiga täckning i tid före offentliggörandet av HIKP, och föregick därigenom 
delvis ett förslag till kommissionens förordning om en harmoniserad definition av den 
geografiska och befolkningsmässiga täckningen för HIKP56. Eftersom Grekland omfattar 
landsbygdsregionerna, Portugal omfattar Azorena och Madeira och Förenade kungariket 
omfattar de översta fyra procenten av inkomsttagare och även pensionärer som i huvudsak är 
beroende av förmåner från den offentliga sektorn, avser de HIKP som offentliggjordes i mars 
1997 alla hushåll, oavsett inkomst, som är bofasta i någon del av det ekonomiska territoriet 
(landsbygd och städer). Österrike övergick till det "inhemska konceptet" för HIKP genom att 
inkludera utländska turisters utgifter i Österrike. 
Flera medlemsstater tog hänsyn till nya varor och tjänster som mobiltelefoner när de 
sammanställde sina HIKP. Belgien, Danmark, Italien, Luxemburg och Österrike införde nya 
vägningstal, tidigare än planerat, i tid före offentliggörandet av HIKP. Nederländerna beslutade 
att övergå till en årlig uppdatering av de vägningstal som används för att sammanställa deras 
HIKP och det nationella KPI från december 1997. Att nya varor och tjänster räknas in och att 
mer aktuell information används för att bestämma vägningstalen bör ge tillförlitligare och mer 
relevanta index57. 
I Tyskland där datainsamlingen och kvalitetskontrollen i stor utsträckning sköts av regionala 
kontor (Statistische Landesämter), har ett system införts som gör det möjligt för den federala 
statistikbyrån (Statistisches Bundesamt) att erhålla primärdata från de regionala kontoren för 
att sammanställa den statistiska information som Eurostat behöver för att påvisa HIKP.s 
kvalitet enligt övervakningen av överensstämmelsen. 
52 Se även avsnitt 2. 
53 Se även tabell till avsnitt 6.4. 
54 Se även avsnitt 6.2.1. och avsnitt 6.2.7. 
55 Se även avsnitt 12.6. 
56 Se även avsnitt 8.3. 
37 Närmare uppgifter återfinns i avsnitt 12.3. och avsnitt 12.5. 
Sid 32/60 
12.2. Täckning 
12.2.1. Preliminära index offentliggjordes den 29 februari 1996 
Under 1996 publicerade kommissionen (Eurostat) preliminära index varje månad. De användes 
av kommissionen (GD II) och Europeiska monetära institutet i deras första 
konvergensrapporter till rådet 1996. Preliminära index finns för tidsperioden januari 1994 till 
december 1996 för alla EES-länder och Schweiz. I enlighet med rådets förordning ersattes58 de 
avHIKP, inledningsvis med indexet för januari 1997. 
I och med de preliminära indexen59 blev det lättare att jämföra konsumentprisinflationen än 
med de nationella KPI, eftersom de justerades för att täckningen för varor och tjänster skulle 
överensstämma i möjligaste mån. Vissa kategorier av utgifter uteslöts, medan andra som inte 
täcks av en del nationella KPI ingick för alla medlemsstater. Den sammanlagda vikten för vad 
som räknades in och för vad som uteslöts var cirka 16 % av de totala konsumtionsutgifterna. 
De exakta beloppen varierade från land till land och uppgifter för EU-medlemsstaterna ges i 
tabellerna 4 och 5 nedan. Bortsett från dessa skillnader avseende täckningen för varor och 
tjänster, konstruerades de preliminära indexen enligt exakt samma metoder som de nationella 
KPI från vilka de härleddes. 
I tabell 3 belyses skillnaden i täckning för varor och tjänster mellan de preliminära indexen och 
de nationella KPI. Tabellen ingick i Eurostats pressmeddelande nr 15/96 den 29 februari 1996 
vid offentliggörandet av de preliminära indexen, och har korrigerats med avseende på 
beräkningar för Förenade kungariket. Av tabellen framgår att de preliminära indexen täckte 
cirka 84 % av de varor och tjänster som ingår i de nationella KPI, med högst 92 % identisk 
täckning i Grekland och minst 75 % i Nederländerna. De viktigaste skillnaderna vad avser 
produkttäckning beror på hur egnahemsägare och deras bostäder behandlas60. Skillnaderna 
mellan vägningstalen för hälso- och sjukvård och utbildning, som utgör 11 % av det franska 
KPI och mindre än 1 % av Förenade kungarikets, återspeglar inte bara stora institutionella 
skillnader mellan länderna vad avser det sätt på vilket konsumenterna betalar för sådana 
tjänster utan också skillnader i hur dessa behandlas i KPI. 
58 Med undantag för Schweiz som beräknade ett intcrimsindcx men inte ställer samman ett HIKP. 
59 Se avsnitt 6.1. 
60 Se även avsnitt 8.1. och avsnitt 10.2. 
Sid 33/60 
Tabell 3: 
Utgifter som inte ingick i nationella KPI vid beräkning av de preliminära indexen 
- ungefärliga vägningstal uttryckta i promille (januari 1996 61) -
preliminara index 
+ agarbebodda bostader 
+' halso- och sjukvard och 
utbildning 
+/- ovriga 
= nationella KPI B 
822 
40 
56 
' 82 
1000 DK 
821 
126 
36 
17 
1000 D 
826 
92 
45 
37 
1000 EL 
916 
-
76 
8 
1000 E 
913 
17 
44 
26 
1000 F 
875 
-
112 
13 
1000 IRL 
846 
40 
43 
71 
1000 I 
900 
-
78 
22 
1000 L 
883 
-
85 
32 
1000 
preliminara index 
+ agarbebodda bostader 
+ halso- och sjukvard och 
utbildning 
+/- ovriga 
= nationella KPI NL 
749 
118 
12 
121 
1000 A 
871 
9 
46 
74 
1000 p 
876 
61 
39 
24 
1000 FIN 
774 
100 
41 
85 
1000 S 
793 
160 
25 
22 
1000 UK 
796 
120 
9 
75 
1000 IS 
750 
108 
43 
99 
1000 N 
803 
115 
31 
51 
1000 
Tabell 4 och 5 ingick också i Eurostats pressmeddelande nr 15/96 den 29 februari 1996, och 
innehåller uppgifter om de kategorier som inte har räknats in i nationella KPI och de kategorier 
för vilka tillägg har gjorts. De innehåller endast uppgifter avseende EU:s medlemsstater. 
Tabell 4: 
Kategorier som har lagts till nationella KPI vid beräkning av de preliminära indexen 
Alkoholhaltiga drycker 
Tobak 
Tjanster for regelbundet 
underhall och regelbunden 
reparation av bostaden B DK D EL 
in E F IRL I 
in L 
in 
in NL A P FIN S UK 
61 De utgifter som jämförelsen relateras till är de sammanlagda utgifter som täcks av varje medlemsstats 
nationella KPI och som har åsatts viklen 1000. Vikterna för de preliminära indexen och de kategorier 
som har räknats in eller uteslutits är de som användes vid sammanställningen av indexet i januari 1996. 
Sid 34/60 
Tabell 5: 
Kategorier som inte har raknats 
Tillraknade hyror Mn 
egnahemsagare 
Rantebetalningar pa 
hypotekslan 
Avfallshantering och 
sanitetstjanster (betalning i 
form av skatt oberoende av 
konsumtion) 
Forsakringar i samband 
med bostaden 
Vattenfbrsbrjning 
(betalning i form av skatt 
oberoende av konsumtion) 
Halsovard 
Paketresor och utgifter i 
utlandet 
Reseforsakringar 
Skatter i samband med 
anvandning av bil, 
vagskatter och -avgifter 
Bilfbrsakringar 
Avgifter for korkort 
Utbildning 
Social trygghet 
Finansiella tjanster, ej 
tidigare namnda 
Ovriga tjanster, ej tidigare 
namnda B 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut DK 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut ini 
D 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut nationella KPI vid 1 
EL 
ul 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut E 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut F 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut IRL 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut )erakning 
I 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut L 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut av de preliminara indexen 
NL 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut A 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut P 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut FIN 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut S 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut UK 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
ut 
12.2.2. HIKP offentliggjordes den 7 mars 1997 
Enligt rådets förordning offentliggjorde kommissionen (Eurostat) den 7 mars »1997 den första 
uppsättningen HIKP för alla EU-medlemsstater, Island och Norge62. De ersatte de preliminära 
indexen som det bästa måttet för att jämföra konsumentprisinflation mellan medlemsstaterna 
och används i de konvergensrapporter som EMI och kommissionen utarbetar åt rådet. HIKP är 
ett nytt och annorlunda index för mätning av inflation och inte bara ett "utvidgat preliminärt 
index". Till skillnad från de preliminära indexen, som helt och hållet baserades på nationella 
KPI och endast justerades för att göra täckningen för varor och tjänster så jämförbar som 
möjligt, har HIKP också (och i synnerhet) harmoniserats vad avser vissa metodologiska 
aspekter av indexkonstruktionen. 
Tilläggen till täckningen omfattar, jämfört med de preliminära indexen, särskilt försäkringar i 
samband med bilar och bostäder, paketresor, banktjänster, flera administrativa avgifter, 
läromedel och undervisning som t. ex. kvällsundervisning samt receptfria 
hälsovårdsprodukter63. Det sammantagna vägningstalet för dessa tillägg utgör cirka 5 % av de 
totala konsumtionsutgifterna i genomsnitt för medlemsstaterna, med lägst cirka 2% för 
Portugal och högst cirka 7 % för Island. Närmare uppgifter finns i tabell 6. Av tabellen framgår 
konsumtionsutgifterna för de viktigaste kategorierna av varor och tjänster som infördes ("som 
lades till de preliminära indexen") för konstruktionen av HIKP, och ger sålunda en uppfattning 
om den vikt som dessa delindex har i varje medlemsstats HIKP. 
62 
63 Se avsnitt 6.2. Närmare uppgifter om tillgängliga data återfinns i avsnitt 6.4. 
Se även avsnitt 6.2.1. 
Sid 35/60 
Tabell 6: 
Delindex som infördes för sammanställningen av HIKP 
ungefärliga vägningstal uttryckta i promille (avser år 199664) -
Halso- och sjukvardsprodukter -
som betalas av konsumenten och 
som inte ersatts 
Paketresor 
Utbildning - som vanligtvis 
betalas av konsumenterna i 
medlemsstaterna 
Forsakringar 
Banktjanster, ej tidigare namnda 
Ovriga tjanster, ej tidigare 
namnda 
Summa tilliigg: B 
8,7 
31,4 
• 
8,7 
3,5 
11,0 
63,3 DK 
7,4 
12,6 
3,3 
3,5 
20,4 
13,7 
60,9 D 
8,5 
16,7 
4,6 
5,7 
2,0 
5,3 
42,8 EL 
11,9 
2,6 
13,7 
11,6 
i 
18,1 
57,9 E 
8,4 
7,8 
1,2 
4,0 
0,1 
8,1 
29,6 F 
4,8 
1,4 
3,7 
11,7 
7,0 
10,5 
39,1 IRL 
6,0 
30,6 
6,0 
2,5 
1,1 
3,4 
49,6 I 
16,0 
0,0 
8,6 
1,8 
3,2 
9,5 
39,1 L 
2,8 
50,0 
3,4 
5,5 
0,3 
7,0 
69,0 
Halso- och sjukvardsprodukter -
som betalas av konsumenten och 
som inte ersatts 
Paketresor 
Utbildning - som vanligtvis 
betalas av konsumenterna i 
medlemsstaterna 
Forsakringar 
Banktjanster, ej tidigare namnda 
Ovriga tjanster, ej tidigare 
namnda 
Summa tillagg: NL 
7,6 
16,4 
3,0 
9,8 
0,3 
9,0 
46,1 A 
4,1 
16,8 
3,9 
7,0 
2,1 
1,0 
34,9 P 
5,6 
3,2 
0,8 
5,3 
0,2 
0,3 
15,4 FIN 
11,2 
22,0 
1,3 
3,7 
0,9 
2,2 
41,3 S 
12,1 
9,5 
1,7 
7,3 
1,5 
3,1 
35,2 UK 
7,0 
30,0 
11,0 
6,0 
2,0 
5,0 
61,0 IS 
9,2 
24,5 
0,0 
6,6 
13,8 
16,4 
i 
70,5 N 
7,1 
20,2 
1,8 
5,3 
i 
• 
34,4 
12.2.3. Täckningen för HIKP jämfört med täckningen för KPI 
Syftet med HIKP är att mäta den inflation som konsumenterna möter. Genom begreppet 
"hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter" definieras både de varor och tjänster som 
skall täckas av HIKP och det pris-begrepp som skall användas: priser, netto efter 
återbetalningar, bidrag och rabatter. Begreppet ingår i ett förlag till kommissionens förordning 
om ändring av kommissionens förordning (EG) 1749/96 vad avser täckning65. 
"Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter" avser endast monetära transaktioner och 
omfattar därför varken inkomster in natura, som t.ex. jordbruksprodukter som odlas för egen 
konsumtion eller tjänster avseende ägarbebodda bostäder. Särskilt sådana utgifter som 
egnahemsägare har vid köp av bostad, vilka uttrycks som tillräknade hyror eller 
räntebetalningar på bostadslån, betraktas inte som en del av inflationen och ingår därmed inte i 
64 
65 De utgifter som jämförelsen relateras till är de sammanlagda utgifter som täcks av HIKP och som har 
åsatts viklen 1000. HIKP för medlemsstaterna är härledda från nationella KPI med användning av olika 
referensperioder för vägningstal, pris och index samt olika uppdateringsfrekvenser för vägningstalen. 
För att göra vägningstalen jämförbara mellan medlemsstaterna och för aggregeringen till EKPI har de 
räknats om till 1996 års förhållanden (genomsnittlig prisnivå för året). 
Se avsnitt 8.1. 
Sid 36/60 
HIKP. Man överväger även att räkna med köpeskilling, netto, för nya bostäder. Fram till dess 
att man finner en tillfredsställande lösning för tjänster vad avser ägarbebodda bostäder, ingår 
dock per definition inte sådana utgifter i "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter". 
I tabell 7 ges en grov uppskattning av vad som redan täcks av HIKP från januari 1997, vad 
som återstår att lägga till under 1998 och 1999, och vad som inte ingår i HIKP och därmed 
inte anses som relevant för internationellt jämförbara inflationsmått, även om detta täcks av en 
del nationella KPI. Medlemsstaternas HIKP täcker för närvarande mer än 90 % av "hushållens 
slutliga monetära konsumtionsutgifter". Återstående 10 % kommer att läggas till senast i 
december 1999. 
Cirka 6 % avser varor och tjänster som ännu inte täcks av HIKP antingen därför att ingen 
medlemsstat har en teknisk lösning för hur de skall behandlas eller därför att metoder och 
förfaranden måste förbättras innan jämförbarheten kan säkerställas. Komplett 
produkttäckning (i möjligaste mån) kommer att uppnås i två etapper, i december 1998 och 
december 1999. Täckningen utvidgas främst vad avser hälso- och sjukvård, utbildning och 
social trygghet såsom pensionärshem och försäkringar66. 
Upp till cirka 4 % kan komma att läggas till täckningen för en del HIKP p.g.a. anpassningar till 
den geografiska och befolkningsmässiga täckningen, som definieras i förlaget till 
kommissionens förordning om ändring av kommissionens förordning (EG) 1749/96 avseende 
den geografiska och befolkningsmässiga täckningen67. HIKP avser "hushållens slutliga 
monetära konsumtionsutgifter" inom en medlemsstats ekonomiska territorium. Alla 
medlemsstater, med undantag för Danmark och Italien som redan räknar in sådana utgifter, 
behöver räkna in utgifter för personer som bor på institutioner. Belgien, Finland, Förenade 
kungariket, Grekland, Irland, Island, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Portugal och Spanien 
måste låta utländska turisters utgifter ingå men inte utgifter som invånarna har utomlands. 
Övriga medlemsstater använder redan detta "inhemska koncept". Det extra vägningstalet på 
cirka 20 % för Luxemburg återspeglar den gränsöverskridande detaljhandelns betydelse. Det 
negativa vägningstalet för Norge anger att invånarna gör av med mer pengar i utlandet än vad 
utländska turister gör i Norge. Belgien och Spanien kan för närvarande inte tillhandahålla 
beräkningar av tilläggen till den befolkningsmässiga täckningen. 
De två sista raderna i tabell 7 belyser skillnaden mellan "hushållens slutliga monetära 
konsumtionsutgifter" och nationella KPI. Vägningstalen varierar mycket mellan 
medlemsstaterna och en del förklaringar ges i fotnoterna. Siffrorna är grova skattningar som 
kan komma att ändras om medlemsstaterna beslutar att ta hänsyn till tilläggen till HIKP även i 
sina nationella KPI. Inget enda KPI eller uppsättning av KPI bör utgöra förlaga för vad HIKP 
bör täcka. 
Märk! HSMKU = hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter 
För Luxemburg är HIKP och KPI identiska. 
66 Närmare uppgifter återfinns i avsnitt 8.1. 
67 Se avsnitt 8.3. 
Sid 37/60 
Tabell 7: 
Jämförelse mellan täckningen för HIKP och nationella KPI vad avser HSMKU 
- ungefärliga vägningstal uttryckta i promille (avser år 1996 a) 
Initial tackning for HIKP fr.o.m. jan-
97 
Tillagg till produkttackning under 
dec-98 och dec-99 
Tillagg till befolkningsmassig tackning 
senast dec-98 
Slutlig tackning for HIKP fr.o.m. 
dec-99 = HSMKU 
Utgifterna tacks av: 
a) HSMKU men raknas inte med i KPI 
b) KPI men raknas inte med i HSMKU B 
952 
48 
beräkn. 
saknas 
1000 
0 
lld DK 
903 
31 
66 
1000 
82 b 
114* D 
953 
45 
2 
1000 
2 
114 r EL 
875 
56 
69 
1000 
69 
0 E 
954 
46 
berakn. 
saknas 
1000 
0 
5 F 
847 
153 
0 
1000 
87 c 
0 IRL 
1000 I 
973 
27 
0 
1000 
0 
48e L 
725 
80 
195 
1000 
— 
— 
Initial tackning for HIKP jan-97 
Tillagg till produkttackning under 
dec-98 och dec-99 
Tillagg till befolkningsmassig tackning 
senast dec-98 
Slutlig tackning for HIKP dcc-99 = 
HSMKU 
Utgifterna tacks av: 
a) HSMKU men raknas inte med i KPI 
b) KPI men raknas inte med i HSMKU NL 
886 
70 
44 
1000 
84 
173 k A 
960 
40 
0 
1000 
132 h 
83 » P 
943 
49 
8 
1000 
0 
77 m FIN 
930 
40 
30 
1000 
0 
0 S 
896 
96 
8 
1000 
0 
165" UK 
917 
83 
1000 
124 J 
96° IS 
908 
42 
50 
1000 
0 
92 P N 
937 
68 
-5 
1000 
25 i 
100 i 
12.3. Bestämning av vägningstal 
12.3.1. Vägningstalens kvalitet 
Det krävdes inga särskilda åtgärder av medlemsstaterna vad avser vägningstal vid 
introduktionen av HIKP. Belgien, Danmark, Italien, Luxemburg och Österrike har dock 
uppdaterat sina vägningstal tidigare än planerat och i tid för offentliggörandet av HIKP och har 
De utgifter som jämförelsen relateras till är hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter som 
fr.o.m. december 1999 skall täckas av HIKP. Dessa har åsatts vikten 1000. Vikterna är grova 
skattningar som avser den genomsnittliga prisnivån för 1996. 
Paketresor, avgifter i samband med körkort, vapenlicenser, jaktlicenser och pass. 
Hushållstjänster, juridiska tjänster, försäkringar, begagnade bilar, administrativa avgifter. 
Bilskatt och sådan skatt som betalas när ett fordon tas i trafik för första gången ("BIWTMC"). 
Tillräknade hyror. 
Tillräknade hyror, bilskatt. 
Hälsovård som tillhandahålls genom socialförsäkringssystemet, hasardspel. 
Utländska turisters utgifter i Österrike. 
HIKP täcker hela populationen medan man i KPI inte räknar med de översta fyra procenten av 
inkomsttagare och pensionärer som i huvudsak är beroende av offentliga förmåner. 
Finansiella tjänster. 
Tillräknade hyror, kommunalskatt. 
Hasardspel, bilskatt. 
Tillräknade hyror. 
Ränta på hypotekslån och andra poster avseende ägarbebodda bostäder, hasardspel. 
Ränta på hypotekslån, värdeminskning, kommunalskatt, hasardspel. 
Tillräknade hyror och hasardspel. 
Tillräknade hyror, hälsovård, utbildning och försäkringar på bruttobasis. 
Sid 38/60 
på så sätt föregått kraven på minimistandarder vad avser reliabilitet och relevans enligt förlaget 
till kommissionens förordning om minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för HEKP68. 
Danmark införde nya vägningstal i oktober 1996. Dessa används för beräkning av HIKP och 
det nationella KPI och användes för beräkning av det preliminära indexet. De nya vägnings­
talen baseras på sifferuppgifter i nationalräkenskaperna och hushållsbudgetundersökningen 
1994. 
I januari 1997 införde Belgien nya uppsättningar av vägningstal som baserades på 
hushållsbudgetundersökningen för 1995-1996, Irlands uppsättningar baserades på 
hushållsbudgetundersökningen för 1994-1995, Italiens på uppgifter i nationalräkenskaperna för 
1995 och Luxemburgs på hushållsbudgetundersökningen för 1993. Österrikes 
konsumtionsmönster är baserat på hushållsbudgetundersökningen och uppgifter i 
nationalräkenskaperna för 1993/1994 samt justerade med hjälp av preliminära räkenskaper för 
1995. 
12.3.2. Vägningstalens referensperiod 
Under förutsättning att HIKP härleds från nationella KPI har de olika referensperioder och 
uppdateringsfrekvens för vägningstalen. Vägningstalens referensperiod är den tidsperiod för 
utgifter eller konsumtion som de vägningstal som används för att sammanställa HDCP avser för 
månaderna under år 1997. Perioden sträcker sig från 1989/1990 till 1995/1996 beroende på 
medlemsstat. 
De flesta medlemsstater uppdaterar sina vägningstal vart femte år. Från och med 1998 kommer 
de att vara tvungna att justera sina vägningstal varje år, om utgiftsmönstret förändras 
väsentligt69. Nederländerna beslutade att gå över till årlig basårsomräkning för HIKP och det 
nationella KPI fr.o.m. december 1997. Härefter kommer Nederländerna, tillsammans med 
Frankrike, Förenade kungariket och Sverige, att beräkna ett kedjeindex med årliga 
uppdateringar av vägningstalen. Danmark och Luxemburg överväger också att uppdatera sina 
vägningstal varje år, dock inte före december 1998. 
I tabell 8 ges en översikt över de referensperioder och uppdateringsfrekvenser for 
vägningstalen som har använts vid sammanställningen av HIKP för 1997. 
68 Se även avsnitt 8.2. 
69 För ytterligare uppgifter se avsnitt 12.4. 
Sid 39/60 
Tabell 8: 
Vägningstalens referensperioder och uppdateringsfrekvenser vad avser HIKP för 1997 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
IS 
N Vagningstalens 
referensperiod vad 
avser HIKP for 
1997 
1995 - 1996 
1994 
1991 
1994 
1990-1991 
1995 
1994 
1995 
1993 
1990 
1993/1994-1995 
1989- 1990 
1990 
1996 
jul-1995-jun-1996 
1995 
1993 - 1995 Nasta planerade 
referensperiod for 
vagningstalen 
1995 
1998 - 1999 
1996 
1999 
1995 
1995 
1994 - 1995 
1995 
1997 
jul-1996-jun-1997 
2000 
1994 - 1996 Infors under / 
inledningsvis med 
indexet for 
dec-1998/jan-1999 
dec-2000/jan-2001 
dec-1997/jan-1998 
dec-1998/jan-1999 
dec-1997/jan-1998 
dec-1997/jan-1998 
dec-1997/jan-1998 
dec-1997/jan-1998 
jan-1998/feb-1998 
dec-2001/jan-2002 
dec-1997/jan-1998 Arlig uppdatering 
("kedjeindex") 
X 
[xfrandec-19971 
X 
X 
X 
När Eurostat presenterar HIKP "räknar" man "om" eller "prisuppdaterar" alla medlemsstaters 
vägningstal till 1996 (årligt genomsnitt) och därefter till december 1996, december 1997, 
december 1998 osv. 70. Därför uttrycks rörelserna i HIKP och dess delindex i förhållande till 
den genomsnittliga prisnivån 1996, och därefter till december 1996, december 1997, december 
1998 osv. Denna prisuppdatering är en framskrivning av prisläget vid en viss tidpunkt som inte 
förändrar referensåret för vägningstalet och inte påverkar den uppmätta inflationstakten. 
12.4. Vägningstal för delindex 
Varje månad sänder medlemsstaterna HIKP och dess delindex till kommissionen (Eurostat). 
Delindexen är baserade på klassificeringen COICOP/HIKP71. De behövs för att analysera 
orsakerna till inflationstrycket och publiceras därför varje månad av Eurostat, tillsammans med 
HIKP. 
Medlemsstaterna sänder också de vägningstal för delindex som används vid beräkningen av 
HIKP till kommissionen (Eurostat), specificerade till åtminstone en promille. De vägningstal 
som åsatts varje kategori av COICOP/HIKP varierar från land till land beroende på 
konsumentutgifternas relativa betydelse för varje vara eller tjänst i respektive medlemsstat. Det 
finns ingen "enhetlig korg" som gäller för alla medlemsstater. 
Tabell 15 i bilagan till detta dokument är ett utdrag ut Eurostats databas "NEWCRONOS"72 
med vägningstal för alla medlemsstaters delindex. Vägningstalen avser år 1996, dvs. 
70 
71 
72 Se även avsnitt 6.2.8. 
Se avsnitt 6.2.1. och avsnitt 6.2.7. 
Se även avsnitt 6.4. 
Sid 40/60 
vägningstalen från varje medlemsstats referensperiod för vägningstal "prisuppdaterades"73 
uttrycktes i förhållande till den genomsnittliga prisnivån 1996. och 
De vägningstal som anges för delindexen i tabell 15 skiljer sig väsentligt åt mellan 
medlemsstaterna, vilket återspeglar skillnader i konsumentutgifternas relativa betydelse för 
varje grupp av varor och tjänster. Vägningstalen återspeglar dock även skillnader mellan 
medlemsstaterna vad avser vägningstalens referensperiod och uppdateringsfrekvens. Ett 
vägningstal för en viss produkt återspeglar konsumtionen av den produkten under 
vägningstalens referensperiod som kan variera med upp till fem år. För de flesta produkter, 
såsom livsmedel eller bostäder, kan fem år gamla vägningstal vara bra uppskattningar som ger 
en bild av de nuvarande konsumtionsutgifterna. Men för vissa produkter, som i betydande grad 
ökar eller minskar i betydelse, såsom databehandlingsutrustning,, kanske fem år gamla 
vägningstal inte korrekt återger deras relativa betydelse. Vägningstalen för t.ex. 
databehandlingsutrustning (COICOP/HIKP 09.1.3.) skulle troligen inte skilja så mycket mellan 
medlemsstaterna (från 0,2 %o till 6,4 %o) om den ökade efterfrågan på persondatorer hade 
beaktats. Dessutom är, eftersom priserna för databehandlingsutrustning sjunker, 
utgiftsandelarna, uttryckta i förhållande till den genomsnittliga prisnivån för 1996, lägre än 
under vägningstalens referensperiod. 
Från 1998 kommer medlemsstaterna bli tvungna att varje år göra en genomgång av sina 
vägningstal och att justera dem vid betydande förändringar i utgiftsmönstret, om förlaget till 
kommissionens förordning om minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för HIKP 
antas74. Detta kommer att undanröja det mesta av icke-jämförbarheten mellan olika HIKP som 
endast beror på metodologiska skillnader vad avser bestämningen av vägningstal, dvs. 
skillnaden mellan årlig och mindre regelbunden basårsomräkning75. 
Som ett led i övervakningen av överensstämmelsen har kommissionen (Eurostat) bett flera 
medlemsstater att verifiera och om nödvändigt korrigera sina vägningstal för en del delindex 
som verkade vara antingen mycket små eller mycket stora jämfört med andra medlemsstaters 
data. Analysen av skillnaderna i medlemsstaternas vägningstalsmönster indikerade också att 
behandlingen av vissa varor och tjänster i HIKP, som t.ex. paketresor (COICQP/HIKP 09.4.), 
kan bli föremål för framtida harmonisering. 
12.5. Nya varor och tjänster av betydelse 
Från januari 1997 skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att identifiera varor och tjänster som 
utgör en betydande del av konsumtionen och som ännu inte täcks av HIKP. Gränsen har 
fastställts till en försäljningsvolym på mer än en promille av de totala konsumtionsutgifterna i 
medlemsstaten. Kommissionen (Eurostat) kommer att underlätta processen genom ett 
informationsutbyte om "nya varor och tjänster av betydelse" som införs i andra medlemsstaters 
HIKP. Syftet är för det första att bibehålla HIKP:s relevans genom att beakta utvecklingen på 
marknaden och för det andra att se till att HIKP i stort sett hålls aktuella för att säkerställa 
jämförbarheten76. Det är dock inte lätt att fastställa vilken ny vara eller tjänst som är av 
betydelse, vad som är en ny variant av en redan befintlig produkt eller vilken produkt som 
räknades in i HIKP för att göra detsamma mer representativt. 
Tabell 9 innehåller nya produkter av betydelse som räknades in i HIKP för minst en 
medlemsstat för första gången 1997 och som har rapporterats till kommissionen (Eurostat). 
73 För förklaring se avsnitt 6.2.8. och avsnitt 12.3.2. 
74 Se avsnitt 8.2. 
75 Närmare uppgifter återfinns i avsnitt 12.3.2. 
76 Se även avsnitt 6.2.2. 
•A Sid 41/60 
Tabell 9: 
Nya varor och tjänster av betydelse sedan januari 1997 
Betal-TV Engangskamera 
Internet-abonnemang Bromsljus for bakfonstret 
Mobiltelefoner och laddare Cykelsadel 
Fax/telefon (telefonsvarartjanst eller annan Syntetiskt sotningsmedel 
tjanst i anslutning till en telefonlinje) 
Modem Ekologiska produkter (mjolk, smor, mjbl) 
Skrivare Glasstartor och glassbitar (styckeglass) 
Hemdator Specialmjol, t.ex. vitaminberikad 
Utbildningsspel pa cd-rom / cd-romspel "Gradde" med lag fetthalt (15%) 
Dataspel Margarin med lagre kolesterolhalt 
Oformatterad diskett for PC Lattvin (4,6% alkohol) 
Koncentrerat tvattmedel Alkoholhaltig laskedryck (< 5% alkohol) 
Satellitantenn Kiwifrukt 
12.6. Formel för elementära aggregat 
För beräkningen av de elementära aggregaten i FIIKP far medlemsstaterna använda kvoten 
mellan antingen aritmetiska eller geometriska medelvärden av priser, men inte aritmetiska 
medelvärden av priskvoter77. Åtta länder var tvungna att ändra sin formel: Danmark, Finland, 
Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Italien, Luxemburg, och Österrike. Alla, med 
undantag av Italien, införde det geometriska medelvärdet: Italien bytte till kvoten mellan 
aritmetiska medelvärden av priser. Danmark har beviljats undantag till september 1997 
eftersom man måste göra en "betydande justering av sitt statistiska system"78, men kommer 
sedan att införa det geometriska medelvärdet retroaktivt fr.o.m. indexet för januari 1997. Alla 
länder, med undantag för Förenade kungariket och Österrike, ändrade sin formel även för sina 
nationella KPI. 
För att förbättra jämförbarheten tillämpade Luxemburg, Grekland och Österrike ansatsen med 
geometriska medelvärden retroaktivt fr.o.m. indexet för januari 1995. Finland, Förenade 
kungariket och Italien använde den nya formeln från januari 1996. 
Frankrike har valt att stegvis gå över till det geometriska medelvärdet för heterogena 
produkter, som utgör ungefär en tredjedel av alla elementära aggregat som ingår i deras HIKP. 
Hälften av ändringarna gjordes till januari 1997, och följaktligen beräknas för närvarande 
ungefär 18% av HIKP med det geometriska medelvärdet. Återstående förändringar av det 
geometriska medelvärdet kommer att göras under januari 1998 och januari 1999. Sverige 
använder kvoten mellan standardiserade medelpriser som är en variant av det geometriska 
medelvärdet. Båda dessa medlemsstater skall till slutet av 1997 påvisa att deras formel ger 
jämförbara resultat i det avseendet att effekten på HIKP i genomsnitt är mindre än en tiondels 
procent under 1997 jämfört med 1996. 
Vid beräkningen av de elementära aggregaten i HIKP använder för närvarande åtta 
medlemsstater det geometriska medelvärdet eller en närliggande variant, åtta stater använder 
kvoten mellan aritmetiska medelvärden av priser och Frankrike en kombination. Portugal 
kommer dock att gå över till det geometriska medelvärdet med början för indexet för januari 
1998. ' 
77 
78 Se även avsnitt 6.2.5. 
Artikel 5.2 i rådets förordning (EG) nr 2494/95. 
Sid 42/60 
Fem medlemsstater beräknade effekten av formelbytet på HIKP till cirka 0,1 procentenheter 
över en period på 12 månader. I Förenade kungariket medförde införandet av det geometriska 
medelvärdet att inflationen blev i genomsnitt 0,5 procentenheter lägre. 
I tabell 10 ges en översikt över den formel för elementära aggregat som används och de 
ändringar som har gjorts i medlemsstaterna. 
Sid 43/60 
Tabell 10: 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
IS 
N Vid beräkningen 
avHIKP 
ändrades formeln 
förEA 
nej 
ja, 
men undantag 
till sep-1997 
nej 
ja 
nej 
ja, 
progressivt för 
heterogena 
produkter 
nej 
ja 
Ja 
nej 
ja 
nej 
ja 
nej 
ja 
ja 
nej Berakning av 
Den formel som 
används för HIKP är 
kvoten 
mellanaritmetiska 
medelvärden av priser 
(RAM) eller det 
geometriska 
medelvärdet (GM) 
RAM 
GM 
- undantag 
RAM 
GM 
RAM 
RAM för homogena 
produkter (1/3), 
GM för heterogena 
produkter (1/3), 
en annan formel för 
färska varor, komplexa 
priser och tariffer (1/3) 
RAM 
RAM 
GM 
RAM 
GM, 
RAM för vissa poster 
som frukt, grönsaker 
och hyror 
RAM 
GM 
en variant av GM 
(kvoten mellan 
standardiserade 
medelpriser) 
GM 
GM 
RAM elementara aggregat 
Ny formel infördes för 
HIKP, med början för 
index för 
— 
jan-1997 
- undantag 
— 
jan-1995 
— 
jan-1997: 
hälften av ändringarna 
till GM hade gjorts, 
18 % av indexet 
beräknas med GM, 
jan-1998,jan-1999: 
ytterligare ändringar 
till GM 
— 
jan-1996 
jan-1995 
— 
jan-1995 
GM kommer att 
användas från jan-1998 
jan-1996 
jan-1996 79 
mar-1997 
— iHIKP 
Bcraknad effekt pa 
HTKP under en 
period av 12 
manader (%) 
— 
berakning annu 
inte tillganglig 
- undantag 
— 
-0,1 
— 
-0,1 
— 
ingen berakning 
tillganglig 
ingen berakning 
tillganglig 
— 
-0,1 
— 
-0,1 
-0,5 
ingen berakning 
tillganglig 
— Ny formel 
infbrdes/kommer 
attinfbrasfbrKPI 
— 
ja, planerar att 
borja med index 
fbr fbrsta delen av 
1998 
— 
ja, borjar med 
index fbrjan-1994 
... 
ja 
— 
ja, med btirjan fbr 
index fbrjan-1996 
HIKPoch 
nationella KPI ar 
identiska 
— 
' ncj (genomsnitt av 
kvoter) 
ja, med bSrjan fbr 
index fbrjan-1998 
ja, med borjan for 
index for jan-1996 
nej 
ja, med borjan for 
index for mar-1997 
— 
12.7. Kvnlitetsiustering 
Kvalitetsjustering anses ofta av experter som ett av de problem vid konstruktionen av KPI som 
är svårast att lösa, kanske t.o.m. det svåraste problemet. I likhet med vad som beskrivs i 
Boskin-rapporten, har man i allmänhet inte förstått problemet och många iakttagare tror 
79 Beräkningarna för 1995 har justerats för att beakta påverkan av formelbytet, se även avsnitt 6.4. 
Sid 44/60 
felaktigt att ingen hänsyn tas till förbättringar i produktkvalitet vilket skulle leda till en 
överdrivet hög uppskattning av inflationen. I praktiken har många olika justeringar gjorts när 
de som ställer samman indexen har försökt att lösa problemen på olika sätt och dessa kan ha 
resulterat i en överkompensering för sådana förbättringar. 
Som ett första steg i övervakningen av överensstämmelsen och för att initiera ytterligare 
undersökningar i syfte att definiera lämpliga standarder för hur ändringar i varors och tjänsters 
kvalitet skall behandlas i HIKP, begär kommissionen (Eurostat) in information om faktiska 
kvalitetsjusteringar. Medlemsstaterna ombads att för fem varor tillhandahålla det antal 
observationer som byttes ut under fyramånadersperioden januari 1997 till april 1997, samt även 
vilken typ av kvalitetsjusteringar som gjordes för att införa dessa ersättningsprodukter i HIKP. 
Herrskjortor, soffor, CD-spelare, kylskåp och tvättmedel valdes ut eftersom dessa fem varor 
täcks av alla HIKP, är ganska lätta att definiera och ger en serie produktändringstakter: 
långsam, medel och snabb. Kvalitetsjusteringarna klassificerades som en av tre typer: 
a) Länkning, vilket är detsamma som antagandet att prisskillnaden mellan den gamla 
produkten och ersättningsprodukten helt och hållet kan tillskrivas en skillnad i kvalitet. 
Därför ger HIKP ingen indikation om någon prisförändring mellan den gamla produkten 
och ersättningsprodukten. Medlemsstaterna bör kunna påvisa att länkning inte används 
automatiskt, dvs. utan att det är berättigat80. Ett argument som brukar användas är att 
prisskillnaden utgör "marknadens" värdering av kvalitetsskillnaden som i "överlappning" 
(se c) nedan). Ett annat argument är att produkterna faktiskt är så olika att de inte kan 
jämföras och att ersättningsprodukten införs för att bibehålla urvalets representativitet. 
b) Justering under antagande av lika kvalitet, enligt vilken ersättningsprodukten anses 
vara av samma kvalitet som den gamla produkten. Därmed återspeglas hela 
prisskillnaden mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten i HIKP. I brist på 
en uttrycklig nationell beräkning eller en beräkning från Eurostat av värdet på 
kvalitetsförändringen, och i brist på ett annat förfarande används en justering under 
antagande av lika kvalitet enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 2494/95. 
c) Justering under antagande av olika kvalitet, för vilken värdet av skillnaden i kvalitet 
mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten uppskattas till en siffra mellan noll 
och hela prisskillnaden, eller någon gång utanför det intervallet. Dessa uppskattningar 
kan göras av produktexperter eller med hjälp av sådana metoder som hedonisk 
regression81, överlappning82, tillvalspriser83, produktionskostnadsansatsen84 eller 
imputeringsansatsen85. 
Resultaten visade på stora skillnader mellan medlemsstaterna i andelen observationer som 
byttes ut under de första fyra månaderna 1997. En del hade en låg andel av 
80 Se även avsnitt 6.2.3. 
81 Koefficienterna i en regressionsmodell, som sätter priset i förhållande till ett antal egenskaper hos 
produkten, används som uppskattningar av värdet på kvalitetsskillnaden mellan den gamla produkten 
och ersättningsprodukten. 
82 Prisskillnaden mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten under överlappningsperioden, som 
anses vara "marknadens" värdering, används som en uppskattning av värdet på kvalitetsskillnaden 
mellan de två på varandra följande produkterna. 
83 Priset för egenskaper som ingår i ersättningsprodukten men som inte är obligatoriska för den gamla 
produkten används som uppskattningar av värdet på kvalitetsskillnaden mellan den gamla produkten 
och ersättningsprodukten. 
84 Ytterligare tillverkningskostnader för att tillverka ersättningsprodukten jämfört med den gamla 
produkten används som del uppskattade värdet på kvalitetsskillnaden mellan de två på varandra följande 
produkterna. 
85 Prisförändringen mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten imputeras med hjälp av 
prisförändringen för övriga produkter inom samma grupp. Följaktligen uppskattas värdet av 
kvalitclsjusleringcn mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten till skillnaden mellan priset 
för den gamla produkten, och det imputerade priset. 
Sid 45/60 
ersättningsprodukter på mellan 6 % och 12 % för var och en av de fem produkterna, medan 
andra hade en andel av ersättningsprodukter på upp till 41 % för soffor och 54% för CD-
spelare. En del medlemsstater rapporterade att de, för en del produkter, inte bytte ut någon 
observation från januari till april 1997. 
När det gäller typ av kvalitetsjusteringar var det endast möjligt att undersöka deras 
fördelning för ungefär tio medlemsstater, eftersom antalet ersättningsprodukter i de återstående 
medlemsstaterna var litet, dvs. tio eller färre utbytta observationer per produkt under 
fyramånadersperioden. För de tio medlemsstaterna visade resultaten att de typer av 
kvalitetsjusteringar som används skiljer sig åt mellan de fem produkterna och mellan 
medlemsstaterna. De flesta medlemsstaterna använder de extrema justeringarna "länkning" och 
"lika kvalitet". En del använder båda typerna av justering i ungefär samma utsträckning, medan 
andra nästan uteslutande använder "länkning" eller "lika kvalitet" för de flesta 
ersättningsprodukter. Endast ett fåtal medlemsstater använder "justering under antagande av 
olika kvalitet" som huvudtyp. 
Skillnaderna i typ av justering mellan medlemsstaterna leder inte nödvändigtvis till icke-
jämförbarhet men bekräftar den oro som har framförts i många sammanhang att 
"kvalitetsjustering" lätt leder till systematiska fel och därmed icke-jämförbarhet. Det är inte 
bara stora skillnader i de produktändringstakter som påvisats utan det finns också lite 
gemensamt i det förfarande som följer på en särskild förändring. De förfaranden som har 
använts bygger på olika antaganden om vad som skall mätas och på olika mycket tillgänglig 
information för beräkning av en justering. I flertalet fall omfattade de förfaranden som 
användes ingen bedömning av skillnaderna vad avser specifikation mellan en produkt och 
ersättningsprodukten. 
Nästa steg är att ytterligare analysera förfarandena för justering och att uppskatta effekten på 
HIKP. Därför är det nödvändigt att utarbeta en gemensam terminologi för kvalitetsjustering 
som omfattar skillnaden mellan en ersättningsprodukt och en ny produkt. Till exempel medför 
utelämnandet av en observation under en eller två månader och införandet av en ny produkt 
därefter ett helt annat antagande om en kvalitetsfbrändring jämfört med andra förfaranden och 
kan implicit ge icke-jämförbara resultat. • 
Av den information som har samlats in är det inte möjligt att bedöma vilken effekt som de olika 
förfarandena för kvalitetsjustering har på HIKP. Vissa förfaranden, t.ex. länkning, kan höja 
eller sänka indexet jämfört med en justering under antagande av "lika kvalitet" beroende på om 
ersättningsprodukten är billigare eller dyrare än den gamla produkten. Kommissionen 
(Eurostat) föreslår att man undersöker vilken effekt ett särskilt förfarande för kvalitetsjustering 
har på indexet genom att jämföra HIKP i varje medlemsstat med det index som en "standard 
reference practice" skulle ha gett. Denna "standard reference practice" skulle inte med 
nödvändighet vara det korrekta eller bästa förfarandet, eftersom det inte föreligger någon 
enighet om vilket förfarande som är det korrekta eller det bästa. Den skulle dock kunna 
användas för att jämföra och bedöma medlemsstaternas förfaranden. Kommissionen avser att 
använda en sekventiell undersökningsansats och genomföra förbättringar. Medlemsstaternas 
börda minimeras sålunda eftersom information endast begärs när den behövs för att lösa ett 
aktuellt problem. 
Dessutom behöver samspelet mellan urvalsförfarande och kvalitetsjustering undersökas. Hur 
identifieras ersättningsprodukterna? Varför har en del medlemsstater en hög andel av 
ersättningsprodukter medan andra inte rapporterar några ersättningsprodukter alls? Skillnader 
beträffande urval och kvalitetsjustering kan ha motverkande effekter på HIKP. 
Sid 46/60 
Slutligen kommer kommissionen (Eurostat) att göra ytterligare kontroller av 
överensstämmelsen vid användning av länkning. Medlemsstaterna skall kunna påvisa att de inte 
använder automatisk länkning. I brist på nationella beräkningar av värdet på 
kvalitetsskillnaden, är den nuvarande ståndpunkten att medlemsstaterna, om andra möjligheter 
saknas, bör återge hela prisskillnaden mellan den gamla produkten och ersättningsprodukten i 
HTKP. Eurostats databas för kvalitetsjusteringar bör kunna tas i drift under 1998. 
Sammanfattningsvis, jämförbarheten mellan HTKP har förbättrats genom att en ofta använd 
men olämplig procedur för att behandla förändringar i produktkvalitet har bannlysts och 
ytterligare förbättringar är att vänta till följd av ett samordnat arbetsprogram mellan 
medlemsstaterna. Förfaranden för att jämföra arbetet och de antaganden som ligger bakom 
dessa samt en inriktning mot de viktigaste områdena för produktutveckling belyser i hög grad 
särskilda praktiska frågor som måste lösas innan jämförbara förfaranden kan införas. Det är 
nödvändigt att komma överens om vilka produktändringar som skall betraktas som 
förändringar av kvalitet och om lämpliga procedurer för att möjliggöra särskilda förändringar 
för att lägga en grund för en utvidgning av de inledande kraven. Som anges i BLS svar på 
Boskinrapporten är det knappast troligt att alla problem avseende kvalitetsförändring i KPI 
någonsin kommer att lösas. Jämförbarheten mellan HIKP kan dock förbättras om gemensamma 
tillvägagångssätt används i liknande situationer. Detta kommer att kräva överenskommelser i 
fråga om begrepp och procedurer, utbyte av information om produktspecifikation och 
utvärdering av särskilda förändringar. Kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna arbetar 
aktivt för att uppnå detta. 
12.8. Bestämning och bibehållande av urval 
12.8.1. Urvalsmetoder och jämforbarhet 
En bra bestämning och ett bra bibehållande av urval har från början av harmoniseringen ansetts 
vara mycket viktiga för tillförlitligheten, relevansen och jämförbarheten när det gäller HIKP86. 
Av kostnadsskäl och på grund av praktiska begränsningar överensstämmer dock inte det urval 
av priser som används för nationella KPI, och därmed för HIKP, med de, metoder som 
utvecklats inom statistisk teori. Som en följd av detta är det få medlemsstater s'om kan bedöma 
exaktheten hos sina index (urvalsfel) och ingen medlemsstat har något mått på systematiska fel. 
De flesta medlemsstater använder någon form av subjektiva urvalsmetoder snarare än 
slumpmässigt urval eller sannolikhetsurval och urvalsstorlekarna beror mer på kostnader och 
godtyckliga tidigare beslut än på vad som krävs för att uppnå den exakthet som behövs. Det är 
dock inte så att ett urval som inte uppfyller de teoretiska kraven med nödvändighet ger dåliga 
resultat. Därför åligger det inte alla medlemsstater att anpassa sig till ett särskilt förfarande 
eftersom kostnaderna för en sådan ändring kanske inte är motiverade. Om ett HIKP-urval ger 
godtagbara resultat är en empirisk fråga som endast kan besvaras genom lämplig forskning. 
Harmoniseringen och det därmed sammanhängande samarbetet mellan medlemsstaterna ger 
möjlighet att undersöka problemet på ett sätt som inget enskilt nationellt statistikorgan. Den 
påverkan som ett särskilt urvalsförfarande har på ett HIKP kan utforskas genom att jämföras 
med andra HIKP antingen genom simulering eller genom andra experimentella metoder. 
Tillsammans med medlemsstaterna har kommissionen (Eurostat) har inrättat ett 
forskningsprogram, vilket syftar till att införa sådana metoder och förfaranden för urval som 
ger tillförlitliga resultat och till att utveckla metoder för att bedöma hur tillförlitliga HIKP är, 
oavsett vilken typ av urval som används. Som en del av programmet har den statistiska 
myndigheten i Nederländerna analyserat förfarandena för att bestämma urval av geografiska 
86 Se även avsnitt 6.2.6. 
mUk Sid 47/60 
lokalt avgränsade områden, försäljningsställen, produkter och produktvarianter87, som används 
för att ställa samman HIKP. Medlemsstaterna ombads att identifiera sina urvalsförfaranden 
som ett av följande: 
a) sannolikhetsurval: 
SI = enkelt slumpmässigt urval 
PPS = urval med sannolikheten proportionell till storleken 
stratifierat SI = stratifierat urval med SI-urval i varje stratum 
stratifierat PPS = stratifierat urval med PPS-urval i varje stratum 
(b) icke-sannolikhetsurval: 
bedömning = urval där valet av objekt baseras på experters bedömning 
"cut-ofT = urval där det ingår objekt som har en hjälpvariabel, t. ex. försäljnings­
värde, som överstiger "cut-ofT-värdet 
kvot = urval där antalet objekt är fastställt i förväg och valet av objekt 
delegeras till prisinsamlare 
Urvalsmetoderna varierar avsevärt mellan medlemsstaterna. Endast Sverige och Förenade 
kungariket försöker genomgående använda sannolikhetsurval, medan alla andra medlemsstater 
huvudsakligen tillämpar icke-sannolikhetsurval, som bedömningsurval eller "cut-ofF*-urval. 
Den viktigaste fördelen med sannolikhetsurval är att det i viss mån är en garanti mot 
systematiska fel. Det gör det även möjligt att uppskatta urvalsfel och att optimera 
urvalsstorlekarna för lokalt avgränsade områden, försäljningsställen, produkter och 
produktvarianter. Medlemsstaterna använder ofta icke-sannolikhetsurval i brist på de 
urvalsramar som behövs för att tillämpa tekniker för sannolikhetsurval. 
De flesta medlemsstaterna använder en urvalsbestämning i två steg för att välja ut geografiska 
lokalt avgränsade områden och försäljningsställen: först görs ett urval av kommuner, och sedan 
väljer man ut ett urval av försäljningsställen i varje utvald kommun. Urvalet av kommuner görs 
i allmänhet med hjälp av sannolikheter som står i proportion till antalet, invånare 
Försäljningsställen väljs ut med hänsyn till omsättning, i allmänhet på grundval av 
bedömningar. Sex medlemsstater använder sannolikhetsurval för att välja försäljningsställen 
Finland, Förenade kungariket, Nederländerna, Norge, Portugal och Sverige. Sverige väljer inte 
först ut lokalt avgränsade områden och sedan försäljningsställen, utan använder stratifieradc 
slumpmässiga urval i ett steg för att välja ut försäljningsställen ur det svenska handelsregistret 
De flesta medlemsstater utesluter postorderföretag och marknadsstånd när de väljer ut 
försäljningsställen. 
I alla medlemsstaterna förutom Sverige, väljer det nationella statistikorganet ut produkterna 
med hjälp av kriterier som snarare utgår från representativitet än tekniker för sannolikhetsurval 
I allmänhet sker valet av produkt i två steg: Först väljs ett antal produktundergrupper ut med 
hjälp av "cut-off'-metoden, enligt vilken man bara kan välja ut de undergrupper som har störst 
marknadsandel. Därefter väljs särskilda produkter inom varje undergrupp ut på grundval av 
bedömningar. I de fall där det nationella statistikorganet endast ger en mindre noggrann 
specificering av produkterna, väljer prisinsamlarna vanligen den mest köpta produktvariant 
som överensstämmer med produktbeskrivningen. 
87 En produktvariant är en mer detaljerad beskrivning av den särskilda posten, dvs. den vara eller tjänst 
som prisinsamlaren har valt på ett försäljningsställe inom ramen för den produktspecifikation som har 
tillhandahållits av det nationella statistiska institutet. 
Sid 48/60 
Resultaten från den statistiska myndigheten i Nederländerna avseende urvalet av geografiska 
lokalt avgränsade områden och försäljningsställen sammanfattas i tabell 11, medan resultaten 
avseende urvalet av produkter och produktvarianter sammanfattas i tabell 12. 
Tabell 11: 
Månatligt urval av geografiska lokalt avgränsade områden och försäljningsställen i 
medlemsstaterna 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
IS 
N Lokalt avgransade 
omraden 
Urvals-metod Antal 
bedömning 
bedömning 
cut-off, 
kvot 
bedömning 
cut-off 
stratifierat 
PPS 
stratifierat SI 
ej kant 
bedömning 
stratifierat 
PPS 
cut-off 
PPS 
stratifierat 
PPS 65 
30 
190 
23 
130 
96 
82 
82 
22 
100 
20 
41 
107 
inget urval av lokalt 
avgränsade områden 
stratifierat SI 
bedömning 
stratifierat 
PPS 146 
4 
100 Ram 
ja 
ja 
nej 
ja 
nej 
nej 
nej 
ja 
ja 
ja 
nej 
ja 
ja 
ja 
ja 
ja 
ja Forsaljningsstallcn 
Liten eller ingen tflckning Urvalsmetod 
postorderfbretag 
postorderfbretag, 
gatufbrsaljning 
affarer fbr lyxartiklar och 
fbr varor av lag kvalitet, 
marknader som 
aterkommer varje vecka 
affarer fbr lyxartiklar, 
gatufbrsaljning av andra 
varor an livsmedel 
cj kant 
ej kant 
postorderfbretag, 
gatufbrsaljning 
postorderfbretag, 
teleshoppingforetag 
postorderfbretag, 
gatufbrsaljning, sma ej 
special iseradc 
livsmedelsaffarer 
postorderfbretag 
tillfalligt oppna 
fbrsaljningsstallen, 
gatufbrsaljning 
affarer fbr lyxartiklar, 
gatufbrsaljning, 
konsumentkooperativ 
gatufbrsaljning, 
dOrrfbrsaljning, 
natverksforsaljning 
spccialaffarer, 
postorderfbretag, 
reparationsverkstader 
marknadsstand fbr andra 
varor an livsmedel, 
affarer som kraver 
medlcmsavgifl 
ej kant 
affarer som kraver 
medlemsavgift bedOmning 
bedOmning 
bedOmning 
bedOmning 
bedOmning 
bedOmning 
bedOmning, 
kvot 
cut-off 
bedomning 
stratifierat SI, 
bedOmning, 
cut-off 
bedOmning 
stratifierat PPS, 
bedOmning 
stratifierat PPS, 
bedOmning, 
cut-off 
stratifierat PPS 
stratifierat PPS 
stratifierat SI 
bedOmning 
stratifierat PPS Uppdatering* 
varje basars-
omrakning 
vart tredje ar 
varje basars-
omrakning 
varje basars-
omrakning 
som en reaktion 
pa marknadens 
signaler 
varje ar 
varje basars-
omrakning 
varje basars-
omrakning 
som en reaktion 
pa marknadens 
signaler 
varje basars-
omrakning 
varje basars-
omrakning 
omedelbart, som 
en reaktion pa 
marknadens 
signaler 
varje basars-
omrakning 
20% varje ar, 
roterande 
fern arligcn 
varje basars-
omrakning 
1/6 varje ar, 
roterande Antal 
9 509 
1900 
22 100 
3 200 
29 000 
27300 
3 898 
25 000 
634 
11000 
4 200 
9 500*8 
2 000 
726 
18 000 
420 
2 100 
* Undantaget (påtvingad) ersättning av försäljningsställen som upphör eller vägrar fortsätta samarbetet. 
Källa: Nederländsk statistik 
88 .10 700 fr.o.m. uppdateringen av indexet under slutet av 1997. 
Sid 49/60 
Tabell 12: 
Månatligt urval av produkter och produktvarianter i medlemsstaterna 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
IS 
N Urvalsmetod 
bedömning 
bedömning 
bedömning 
bedömning 
cut-off, 
bedömning 
bedömning, 
cut-off 
bedömning 
bedömning 
bedömning 
cut-off, 
bedömning 
bedömning, 
cut-off 
stratifierat PPS 
bedömning 
stratifierat PPS, 
SI, bedömning 
bedömning 
bedömning 
bedömning Produktcr 
Uppdatering* 
varje basårsomräkning 
som en reaktion på marknadens 
signaler 
varje basårsomräkning 
varje basårsomräkning 
som en reaktion på marknadens 
signaler 
varje år 
varje basårsomräkning 
varje basårsomräkning 
som en reaktion på marknadens 
signaler 
som en reaktion på marknadens 
signaler 
varje basårsomräkning 
omedelbart, som en reaktion på 
marknadens signaler 
varje basårsomräkning 
som en reaktion på marknadens 
signaler 
varje år 
varje basårsomräkning 
varje år Antal 
461 
1200 
750 
600 
471 
1033 
560 
920 
263 
1200 
710 
577 89 
401 
318 
646 
2 131 
900 Produktvarianter 
Urvalsmetod Antal pris-
noteringar** 
bedomning 
bedomning 
cut-off 
bedfimning 
bedOmning 
kvot 
kvot 
cut-off 91980 
25 000 
400 000 
20 000 
150 000 
171 000 
45 000 
300 000 
5 700 
cut-off 
bedomning, 
cut-off, kvot 
stratifierat PPS 
bedomning 
cut-off 
cut-off 
bedomning 
bedomning 100 000 
80 000 
40 000 
43 600 
22 800 
120 000 
13 738 
45 000 
* Undantaget (påtvingad) ersättning av produkter som försvinner ur handeln. 
** Undantaget prisnoteringar som används vid mätning av produkter för bostäder. 
Källa: Nederländsk statistik 
12.8.2. Redogörelse för det riktade urvalet samt bibehållande av detsamma 
Som ett första steg i övervakningen av att förordningen efterlevs samt som inledning till 
ytterligare forskning, i syfte att utvidga minimistandarderna för priser och för urval, blev 
medlemsstaterna ombedda att beskriva sina "riktade urval" för HIKP90. Detta innebär i 
huvudsak den nuvarande planen för antalet priser som bör observeras för beräkningen av HIKP 
från januari 1997. Enligt minimistandarderna för priser krävs det av medlemsstaterna att de 
håller sina riktade urval konstanta från månad till månad91, och enligt minimistandarderna för 
urval krävs det av dem att de vid behov förbättrar de riktade urvalens representativitet, så att 
HIKP blir tillförlitliga och jämförbara92. 
Medlemsstaterna blev ombedda att ange det totala antalet poster och det totala antalet 
prisobservationer för varje HIKP-delindex på treställig nivå i COICOP/HIKP samt antalet 
prisobservationer som utförs varje månad eller med längre intervall. Enligt artikel 8 i rådets 
förordning om HIKP skall priser observeras minst en gång i månaden. Kommission (Eurostat) 
89 
90 
91 
92 650 fr.o.m. uppdateringen av indexet under slutet av 1997. 
I linje med artikel 9 f i kommissionens förordning (EG) nr 1749/96. 
Se även avsnitt 6.2.4. 
Se även avsnitt 6.2.6. 
Sid 50/60 
kan tillåta längre intervall för prisobservationer förutsatt att kraven på jämförbarhet mellan 
olika HIKP inte åsidosätts. 
För HIKP observeras ca 87 % av priserna varje månad. I Grekland, Italien och Portugal 
observeras vissa poster, t.ex. färsk frukt och färska grönsaker, två gånger i månaden eller 
t.o.m. varje vecka. Enligt det riktade urvalet observerar Belgien, Tyskland, Spanien och Island 
nära 100 % av priserna varje månad, Sverige och Förenade kungariket 97 %, Frankrike och 
Norge 95 % samt Grekland 94 %. Frankrike utökade den månatliga prisobservationen och 
ändrade under 1996 ca 15 700 kvartalsvisa observationer till månatliga och under 1997 
ytterligare 8700. Detta innebär att ytterligare 16 300 priser nu observeras varje månad för 
HIKP. Även Sverige ändrade en mängd poster som tidigare bara observerades en, två eller fyra 
gånger per år till månatlig prisobservation fr.o.m. januari 1997. 
För HIKP är det ett undantag med längre intervall på prisobservationerna än en månad, vilket 
t. ex. är fallet med sådana säsongsbetonade poster som bara säljs under vissa månader. 
Nederländerna och Portugal använder sig emellertid ofta av rullande eller roterande urval där 
varje månad 1/x av totalpriserna för posten observeras. Vidare observerar Nederländerna priser 
på exempelvis hyror endast en gång per år. Båda dessa medlemsstater måste kunna visa ätt 
jämförbarheten bevaras med detta förfarande. 
Av tabell 13 framgår andelen (i procent) prisobservationer som utförs varje månad eller med 
längre intervall, enligt planeringen i medlemsstaternas riktade urval: 
Tabell 13: 
Månatliga respektive med längre intervall utförda prisobservationer för HIKP 
enligt medlemsstaternas riktade urval 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
IS 
N oftare an en 
gangi 
manaden 
0 
0 
0 
38 
0 
0 
0 
30 
0 
0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
0 An 
varje manad 
100 
77 
100 
56 
100 
95 
87 
55 
91 
59 
72 
43 
84 
97 
97 
100 
95 del (%) av pris 
varannan 
manad 
0 
0 
0 
3 
0 
0 
0 
0 
0 
23 
0 
0 
11 
0 
0 
0 
0 observationern 
varje kvartal 
0 
1 
0 
2 
0 
5 
11 
15 
0 
6 
28 
46 
3 
3 
3 
0 
3 a: 
tva ganger 
per ar 
0 
20 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
8 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 en gang per 
o 
ar 
0 
3 
0 
1 
0 
0 
2 
0 
2 
11 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
1 
De flesta medlemsstater har sett införandet av HIKP som ett bra tillfälle att förbättra urvalet. 
De har bl.a. lagt till poster och ökat antalet prisobservationer för att förbättra urvalet för vissa 
delindex. Detta har fordrat nya undersökningar samt skattning av tidigare erhållna priser och 
Sid 51/60 
vägningstal. Grekland lade till över 200 och Österrike 130 poster till sina riktade urval, som 
därigenom ökade med 13 % respektive 24 %. De flesta av medlemsstaterna ökade även antalet 
prisobservationer. Danmark och Grekland observerar 6 % fler priser, Österrike 14 % och 
Luxemburg 22 % fler än vad de gjorde för sina nationella KPI. Av tabell 14 framgår antalet 
poster som priser observeras för, det totala antalet prisobservationer per månad samt antalet 
tillägg för HIKP. 
Tabell 14: 
Totalt antal poster och prisobservationer per månad för 
sammanställning av HIKP enligt medlemsstaternas riktade urval 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
IS 
N Total 
poster 
461 
784 
1766 
1 033 
601 
263 
16 239 
678 
593 
399 
309 
686 
2 131 
781 . antal 
observationer 
91980 
31 158 
326 615 
33 687 93 
119 143 
171 088 
42 379 
288 553 
6 656 
115 522 
53 475 
103 691 
45 870 
29 899 
130 981 
13 738 
47 857 Tillagg f 
poster 
0 
4 
208 
0 
1 
21 
0 
130 
11 
4 
3 
2 
0 
0 orHIKP 
observationer 
0 
1696 
356 
1 803 
2 323 
0 
7 
1 190 
0 
6 605 
1093 
170 
27 
73 
0 
0 
I kontrollen av efterlevnaden av förordningen kommer kommissionen (Eurostat) som nästa 
steg att begära kontrolluppgifter angående i vilken omfattning som de riktade urvalen i själva 
verket hålls konstant i medlemsstaterna. Hur många av de priser som enligt det riktade urvalet 
bör observeras varje månad (eller med längre intervall i undantagsfall) observeras verkligen? 
Vilka rutiner används för att skatta sådana observationer som saknas? Det är synnerligen 
viktigt att hålla urvalet konstant, eftersom syftet är att mäta ändringar av priser och inte själva 
prisnivåerna. Urvalet måste konstrueras så att man från"och med referensperioden följer priset 
på samma vara eller tjänst från månad till månad för att få ett mått på förändringen inom en 
"fast korg". I de fall då priser inte kan observeras är det kortsiktigt viktigt att det görs lämpliga 
skattningar. På lång sikt är det viktigt att man finner lämpliga ersättare. Fram till nu har HIKP:s 
jämförbarhet förbättrats genom att man har sagt nej till det ofta förekommande men olämpliga 
systemet att automatiskt flytta fram det senast observerade priset. Ytterligare förbättringar 
förväntas som ett resultat av de undersökningar som kommissionen (Eurostat) har utfört i 
samarbete med medlemsstaterna. Dessa har behandlat lämpliga gränser för antalet skattade 
priser samt godtagbara skattningsprocedurer. 
93 Avser en teoretisk månad under vilken samtliga poster observeras, dvs. alla säsongsbetonade poster och 
alla poster som observeras mer sällan än varje månad. 
Sid 52/60 
13. HUR KOMMITTOLOGIN (FÖRFARANDET ENLIGT ARTIKEL 141 RÅDETS 
FÖRORDNING (EG) NR 2494/95) HAR FUNGERAT 
Enligt artikel 145 i EG-fördraget "skall rådet (...) i de rättsakter som rådet antar ge 
kommissionen befogenhet att genomföra de regler som rådet beslutar. Rådet far uppställa 
närmare villkor för utövandet av denna befogenhet. (...)". Dessa villkor har blivit generellt 
, definierade av rådet i dess beslut 87/373/EEG om närmare villkor för utövandet av 
kommissionens genomförandebefogenheter. De går ut på att kommissionen är skyldig att 
samråda med en kommitté sammansatt av företrädare för medlemsstaterna enligt ett antal 
olika möjliga förfaranden, som beskrivs i detta beslut. I varje rättsakt som rådet antar måste 
det i alla olika sammanhang anges vilket av dessa förfaranden som skall tillämpas. Eftersom 
kommittéer medverkar går denna process allmänt under beteckningen "kommittologi". 
Vad gäller harmoniserade konsumentprisindex anges det i artikel 14 i rådets förordning (EG) 
nr 2494/95 vilket förfarande som skall gälla för kommissionens befogenheter att genomföra 
bestämmelserna i förordningen. Enligt denna artikel skall kommissionen för detta ändamål 
biträdas av Kommittén för det statistiska programmet (inrättad genom rådets beslut 
89/382/EEG, Euratom) enligt förfarande III a (tillsynskommitté) av de i rådets beslut 
87/373/EEG fastställda förfarandena. 
I praktiken fungerar kommittologin vid utarbetandet av kommissionsrättsakter (kommissions­
förordningar än så länge) för att genomföra rådets förordning (EG) nr 2494/95 på följande 
sätt: 
a) Om Eurostat kan påvisa icke-jämförbarhet eller ser ett behov av harmonisering läggs ett 
första förslag till en kommissionsförordning fram. Detta diskuteras av en projektgrupp, 
som är en undergrupp till arbetsgruppen och består av statistiker från de nationella 
statistikorganen, huvudanvändare, experter på prisindex samt företrädare för CEIES<;4 
Eurostat beaktar projektgruppens synpunkter och lämnar ett förlag till förordning till den 
fullständiga arbetsgruppen. 
b) I arbetsgruppen fortsätter beredningen och man föreslår ändringar i förlaget och nar 
slutligen en allmän överenskommelse om de tekniska detaljerna. • 
c) Eurostat sänder ut förlaget till förordning för internt samråd inom kommissionen Det 
måste fa godkännande från samtliga de enheter inom kommissionen som är berörda'" 
samt från rättstjänsten. 
d) Eurostat överlämnar förlaget till förordning till Kommittén för det statistiska 
programmet, som skall yttra sig över det. Denna kommitté fungerar som en tillsvm-
kommitté av typen Illa och fattar beslut med kvalificerad majoritet enligt ovan. 
e) I enlighet med artikel 5.3 i rådets förordning om HIKP översänder kommissionens 
generalsekreterare förlaget till förordning till EMI för samråd. 
94 Europeiska rådgivande kommittén för statistik på det ekonomiska och sociala området. 
95 Gcneralsckrctarialet, GD II, GD V, GD IX, GD X, GD XV, GD XIX. GD XX, GD XXIII samt 
GDXXIV. 
Sid 53/60 
f) När samråd har skett med samtliga parter och en slutlig version är färdig att besluta om, 
lämnar Eurostat förlaget till förordning till den berörda kommissionsledamoten för 
godkännande. 
g) Sedan kommissionsledamoten har godkänt förlaget till förordning lämnar kommissionens 
generalsekreterare det till kommissionen ("kollegiet"), som fattar det slutliga beslutet om 
antagande. 
h) När kommissionsförordningen har antagits offentliggörs den i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning. 
Tack vare samarbetet med medlemsstaterna och huvudanvändarnas medverkan (i synnerhet 
GDII och EMI) visade sig detta förfarande enligt artikel 14 i rådets förordning vara effektivt 
och det fungerade till alla inblandade parters belåtenhet. 
Som ett nästa steg har kommissionen (Eurostat) för avsikt att slå samman alla de åtgärder för 
genomförande rörande HIKP som för närvarande finns fastställda i flera olika kommissions-
förordningar och förlag till kommissionsförordningar och därmed bilda en enda, konsoliderad 
kommissionsförordning. Eftersom de första åtgärderna för genomförande och minimi­
standarder fastställdes i de första förordningarna, har arbetet med harmoniseringsprogrammet 
fordrat, och kommer att fordra, att tidigare förordningar ändras genom nya, vilket gör 
Otillämpningen ganska så invecklad. Konsolideringen kommer att ha som syfte att förenkla 
lagstiftningen och den bör äga rum efter det att huvudförordningarna har antagits av 
kommissionen. 
BILAGA 
I enlighet med avsnitt 12.4 innehåller tabell 15 vägningstalen för varje delindex för HIKP från 
varje medlemsstat. Vägningstalen från varje medlemsstats referensperiod för vägningstalen 
"prisuppdaterades" och uttrycktes i förhållande till den genomsnittliga prisnivån under 1996. 
I tabellen görs åtskillnad mellan faktiska och avrundade "nollvägningstal".. Ett faktiskt 
"nollvägningstal" markeras med ":", vilket anger att det delindex som åsyftas inte täcks av 
medlemsstatens HIKP. Ett avrundat "nollvägningstal" markeras med "0,0", vilket anger att det 
delindex som åsyftas täcks av medlemsstatens HIKP, men med ett vägningstal som är lägre än 
en promille, vilket avrundat ger noll. 
För följande delindex tillämpade medlemsstaterna andra definitioner än de som förekommer i 
kommissionens förordning (EG) nr 2214/96, vilket markeras med "d" i tabell 15. 
Danmark: 
04.5.5.: Vägningstalet för "varmvatten, ånga och is" omfattar "fasta bränslen" för vilka 
vägningstalet är lägre än en promille. 
Finland: 
04.1.: Vägningstalet för "faktiskt betalda hyror för bostäder" omfattar avgifter för 
uppvärmning, vatten, varmvatten och sophämtning. Hyra kan inte separeras från 
avgifter varken i indexet eller i vägningstalet. 
Sid 54/60 
Sverige: 
04.1.: Vägningstalet för "faktiskt betalda hyror för bostäder" omfattar avgifter för 
elektricitet, gas, vatten, varmvatten och sophämtning. Hyra kan inte separeras 
från avgifter varken i indexet eller i vägningstalet. 
04.5.5.: Vägningstalet för "varmvatten, ånga och is" omfattar fjärrvärme. 
09.1.8. : Vägningstalet för "husdjur" avser endast mat avsedd för husdjur. 
För följande delindex använde medlemsstaterna särskilda beräkningar för att härleda 
vägningstalet. Dessa vägningstal är markerade med ett "e" i tabell 15. 
• Portugal: 
09.3.1. och 09.1.4.: Vägningstalen för "databehandlingsutrustning" och för "övriga större 
varaktiga konsumtionsvaror för rekreation och kultur" är beräkningar baserade 
på hushållsbudgetundersökningen. 
12.4.2. A och 12.4.4. A: Brutto vägningstalen för "försäkringar i samband med bostaden: 
lösöre" och "försäkringar i samband med transporter: bilar" härleds från 
hushållsbudgetundersökningen. Nettovägningstalen beräknas med hjälp av data 
från tillsynsmyndigheter för försäkringar: premier och ersättningsanspråk i 
samband med underhåll och reparationer. 
• Finland: 
02.1.1., 02.1.2. och 02.1.3.: Uppdelningen av vägningstalet för alkoholhaltiga drycker i 
"spritdrycker", "vin" och "öl" beräknas med hjälp av de konsumtionsandelar 
som erhålls från det finska alkolholmonopolet ALKO. De tillhandahåller också 
indexet för alkoholhaltiga drycker, som är ett index som täcker alla priser för 
alkohol. 
04.1., 04.3.2., 04.4.A och 04.5.1.: Vägningstalen för "faktiskt betalda hyrorför bostäder", 
"tjänster för regelbundet underhåll av bostaden", "andra tjänster förknippade 
med bostaden" och "elektricitet" beräknas med hjälp av bostadsstatistik från den 
statistiska myndigheten i Finland. Eftersom man använder en annan 
klassificering i hushållsbudgetundersökningen, kan inte vägningstalen fas där. 
12.4.2.A och 12.4.4.A: Nettovägningstalen för "försäkringar i samband med bostaden: 
lösöre" och "försäkringar i samband med transporter: bilar" beräknas genom att 
från de bruttovägningstal som används i det nationella KPI subtrahera värdet för 
ersättningar från försäkringsföretag. 
Sverige: 
04.5.5.: Vägningstalet för "varmvatten, ånga och is" beräknas på grundval av 
energistatistik från Statistiska centralbyrån i Sverige. 
Förenade kungariket: 
07.1.1., 07.2.1. och 07.2.3.: Vägningstalen för "nya och begagnade bilar", "reservdelar och 
tillbehör", och "underhåll och reparationer" är lika med det vägningstal som 
beräknats utifrån hushållsbudgetundersökningen plus en andel av vägningstalen 
för försäkringar som utgör ersättningsanspråk som betalas direkt av 
försäkringsföretagen. 
Sid 55/60 
09.1.1,, 09.1.2., 09.1.3. och 12.2.: Vägningstalen för "utrustning för mottagning, inspelning 
och återgivning av ljud och bild", "fotografisk och filmfotografisk utrustning 
samt optisk utrustning", "databehandlingsutrustning" och "personliga 
tillhörigheter, ej tidigare nämnda" är lika med det vägningstal som beräknats 
utifrån hushållsbudgetundersökningen plus en andel av vägningst för 
försäkringar som utgör ersättningsanspråk som betalas direkt av 
försäkringsföretagen. 
Sid 56/60 
Tabell 15: 
01. 
01.1. 
01.1.1. 
01.1.2. 
01.1.3. 
01.1.4. 
01.1.5. 
01.1.6. 
01.1.7. 
01.1.8. 
01.1.9. 
01.2. 
01.2.1. 
01.2.2. 
02. 
02.1. 
02.1.1. 
02.1.2. 
02.1.3. 
02.2. 
03. 
03.1. 
03.1.1. 
03.1.2. 
03.1.3. 
03.1.4. 
03.2. Vä 
LIVSMEDEL OCH ALKOHOLFRIA 
DRYCKER 
Livsmedel 
Bröd och övriga spannmålsprodukter 
Kött 
Fisk 
Mejeriprodukter, ost och Ågg 
Oljor och fetter 
Frukt 
Grönsaker, inklusive potatis och andra 
rotfrukter 
Socker, sylt, honung, choklad och konfektyr 
Livsmedel, ej tidigare nämnda 
Alkoholfria drvcker 
Kaffe, te och choklad 
Mineralvatten, läskedrycker och juice 
ALKOHOLHALTIGA DRYCKER OCH 
TOBAK 
Alkoholhaltiga drycker 
Spritdrycker 
Vin 
Öl 
Tobak 
KLÄDER OCH SKODON 
Kläder 
Material för klädesplagg 
Klädesplagg 
Övriga klädesplagg, tillbehör 
Kemtvätt, skrädderiarbeten och uthyrning av 
kläder 
Skodon, inklusive lagning av skodon gningstal for delindex for HIKP i 
B 
204.5 
184.7 
35.7 
58.7 
13.2 
24.5 
5.6 
12.9 
17.0 
13.2 
3.8 
19.9 
5.1 
14.8 
37,9 
23.8 
3.4 
13.8 
6.6 
14.1 
87.3 
71.8 
1.1 
66.6 
2.6 
1.5 
15.6 DK 
173.7 
155.9 
20.4 
47.2 
4.9 
25.6 
5.0 
8.7 
16.9 
18.5 
8.7 
17.8 
6.0 
11.8 
59.4 
29.5 
3.2 
10.1 
16.2 
29.9 
60.0 
51.0 
0.7 
46.5 
2.4 
1.4 
9.0 D 
154.1 
136.0 
28.0 
38.5 
4.3 
21.0 
4.6 
10.6 
12.2 
11.5 
5.2 
18.1 
6.8 
11.3 
50.9 
24.7 
3.4 
6.4 
15.0 
26.2 
83.8 
70.9 
0.7 
64.5 
3.0 
2.8 
12.9 EL 
231.7 
221.8 
30.1 
56.4 
16.3 
36.8 
19.2 
19.1 
22.7 
14.6 
6.7 
9.9 
3.8 
6.0 
39.3 
6.6 
2.6 
1.7 
2.3 
32.6 
121.7 
95.3 
1.3 
85.6 
5.7 
2.8 
26.5 E 
275.4 
262.3 
36.3 
75.4 
35.2 
35.6 
17.6 
26.4 
24.8 
8.1 
2.9 
13.1 
6.5 
6.6 
31.8 
11.5 
2.1 
6.2 
3.2 
20.3 
114.4 
92.3 
3.3 
84.2 
3.6 
1.2 
22.1 ittryckta i promille ( 
F 
192.7 
180.3 
26.7 
62.9 
12.8 
27.3 
6.7 
13.8 
14.9 
12.5 
2.7 
12.4 
5.1 
7.3 
46.1 
24.8 
5.4 
17.3 
2.1 
21.3 
74.7 
60.3 
L 0.6 
52.8 
5.1 
1.8 
14.4 BRL 
195.7 
181.0 
35.9 
52.0 
4.5 
28.8 
7.0 
9.1 
21.1 
13.3 
9.2 
14.7 
4.8 
9.8 
80.3 
28.9 
11.5 
8.5 
9.0 
51.4 
68.5 
53.2 
0.5 
49.6 
0.6 
2.5 
15.2 I 
197.4 
187.3 
25.6 
55.3 
12.3 
31.2 
8.6 
18.6 
25.6 
9.2 
0.9 
10.1 
5.0 
5.1 
30.2 
11.3 
2.6 
7.3 
1.5 
18.8 
117.5 
94.9 
1.1 
83.0 
1.8 
9.0 
22.6 avser ar 1996) 
L 
162.0 
146.0 
25.4 
49.1 
7.7 
19.9 
5.3 
11.7 
13.9 
9.6 
3.4 
16.0 
6.7 
9.3 
29.1 
18.2 
1.8 
11.7 
4.7 
10.9 
117.3 
94.7 
0.3 
90.4 
1.3 
2.7 
22.6 NL 
170.5 
156.7 
30.4 
42.2 
4.0 
28.1 
4.4 
13.8 
18.2 
11.1 
4.4 
13.9 
6.2 
7.7 
35.2 
19.4 
5.0 
7.0 
7.4 
15.7 
75.4 
60.9 
2.6 
52.7 
4.5 
1.0 
14.6 A 
143.3 
129.3 
22.9 
39.1 
2.8 
22.1 
5.5 
8.4 
12.5 
11.6 
4.4 
13.9 
5.8 
8.2 
39.2 
20.2 
3.8 
8.3 
8.1 
19.0 
82,4 
70.3 
1.4 
62.8 
3.5 
2.6 
12.1 P 
295.0 
287.2 
44.0 
86.4 
39.1 
35.3 
26.5 
20.7 
24.9 
8.6 
1.7 
7.8 
4.1 
3.7 
45.3 
26.3 
1.8 
22.1 
2.4 
19.0 
103.6 
78.5 
2.0 
71.3 
3.8 
1.4 
25.1 FIN 
164.0 
149.3 
30.1 
34.7 
6.4 
30.6 
5.3 
12.0 
12.6 
14.5 
3.1 
14.7 
6.3 
8.4 
92*2 
55.6 
22. le 
lO.Oe 
23.5e 
36.6 
77.4 
65.4 
3.2 
59.0 
2.8 
0.5 
12.0 S 
179.8 
163.1 
28.5 
37.1 
9.5 
27.9 
5.9 
11.4 
18.4 
20.9 
3.5 
16.6 
6.2 
10.5 
62.2 
36.4 
12.7 
12.2 
11.4 
25.9 
69.0 
57.9 
1.3 
52.9 
3.3 
0.4 
11.1 UK 
149.0 
137.0 
25.0 
34.0 
6.0 
21.0 
4.0 
9.0 
19.0 
12.0 
7.0 
12.0 
4.0 
8.0 
69.0 
35.0 
10.0 
15.0 
10.0 
34.0 
66.0 
54.0 
; 
49.0 
4.0 
1.0 
12.0 IS 
203.6 
178.1 
33.5 
40.3 
8.8 
37.0 
4^ 
11.5 
13.8 
20.1 
8.7 
25.4 
5.5 
19.9 
39,0 
20.9 
9.1 
4.0 
7.8 
18.1 
71.0 
57.6 
1.2 
50.4 
4.0 
2.0 
13.4 N 
172.6 
156.3 
18.3 
38.9 
10.7 
30.4 
4.5 
11.7 
14.2 
16.2 
11.5 
16.1 
4.6 
11.5 
35.1 
17.5 
3.9 
5.3 
8.2 
17.8 
69.4 
58.0 
1.2 
53.2 
2.7 
1.0 
11.4 
Sid 57/60 
04. 
04.1. 
04.3. 
04.3.1. 
04.3.2. 
04.4.A 
04.5. 
04.5.1. 
04.5.2. 
04.5.3. 
04.5.4. 
04.5.5. 
05. 
05.1. 
05.1.1. 
05.1.2. 
05.1.3. 
05.2. 
05.3. 
05.3.1/2 
05.3.3. 
05.4. 
05.5. BOSTÄDER, VATTEN, 
ELEKTRICITET, GAS OCH ANDRA 
BRÄNSLEN 
Faktiskt betalda hyror för bostäder 
Regelbundet underhåll och regelbunden 
reparation av bostaden 
Material för regelbundet underhåll och 
regelbunden reparation av bostaden 
Tjänster för regelbundet underhåll och 
regelbunden reparation av bostaden 
Andra tjänster förknippade med bostaden 
Elektricitet, gas och andra bränslen 
Elektricitet 
Gas 
Flytande bränslen 
Fasta bränslen 
Varmvatten, ånga och is 
INVENTARIER, 
HUSHÅLLSUTRUSTNING OCH 
RUTINUNDERHÅLL AV BOSTADEN 
Möbler, inventarier och inredning, mattor 
och andra golvbeläggningar samt 
reparationer 
Möbler och inventarier 
Mattor och andra golvbeläggningar 
Reparation av möbler, inventarier och 
golvbeläggningar 
Hushållstextilier 
Uppvärmnings- och 
matlagningsutrustning, kylskåp, 
tvättmaskiner och liknande större 
hushållsutrustning, inklusive reparationer 
Större hushållsutrustning (även elektrisk) och 
mindre elektriska hushållsapparater 
Reparation av hushållsapparater 
Glas, porslin och bestick samt övrigt 
husgeråd 
Verktyg och redskap för hus och trädgård B 
156.1 
60.3 
19.2 
13.8 
5.4 
10.3 
66.2 
43.6 
10.7 
10.6 
1.4 
91.7 
30.2 
27.7 
2.5 
8.5 
17.1 
14.4 
2.7 
5.4 
6.0 DK 
194.6 
91.5 
22.9 
12.1 
10.8 
13.3 
66.9 
25.9 
7.6 
15.1 
18.3d 
65.8 
23.5 
19.3 
3.4 
0.8 
6.7 
12.3 
10.6 
1.7 
6.7 
4.0 D 
202.7 
99.6 
11.5 
6.4 
5.2 
37.2 
54.3 
26.5 
7.1 
7.4 
3.1 
10.3 
78.9 
33.4 
27.0 
6.2 
0.2 
6.5 
12.8 
12.1 
0.7 
5.8 
8.4 EL 
140.4 
43.9 
22.9 
9.1 
13.8 
19.0 
54.7 
24.8 
2.3 
23.9 
3.7 
89.3 
16.6 
14.5 
2.1 
15.4 
10.8 
"9.5 
1.3 
9.2 
2.1 E 
112.0 
14.5 
40.5 
27.3 
13.3 
24.9 
32.0 
20.1 
7.7 
4.2 
64.7 
16.9 
15.2 
0.4 
1.4 
5.6 
10.8 
9.4 
1.5 
3.9 
2.0 F 
138.7 
63.0 
18.5 
2.9 
15.6 
10.2 
47.0 
26.7 
10.8 
6.9 
0.6 
2.0 
74.1 
24.9 
22.5 
1.7 
0.7 
7.6 
13.0 
11.5 
1.5 
8.8 
3.4 IRL 
125.6 
18.5 
1.0 
0.5 
0.5d 
3.1 
102.9 
21.5 
4.7 
8.2 
17.0 
51.4d 
60.0 
18.8 
6.5 
2.9 
9.4d 
4.4 
8.8 
8.3 
0.5 
4.3 
5.2 I 
99.5 
25.7 
13.6 
1.8 
11.7 
19.8 
40.4 
15.6 
18.0 
6.8 
99.8 
35.0 
33.4 
1.6 
12.7 
10.6 
9.8 
0.8 
5.8 
1.4 L 
132.7 
56.2 
21.4 
12.4 
9.0 
11.1 
44.0 
20.2 
10.1 
12.8 
0.9 
120.3 
55.9 
51.6 
4.3 
10.4 
13.5 
13.2 
0.3 
4.5 
7.2 NL 
187.4 
99.1 
22.4 
12.5 
10.0 
11.7 
54.2 
54.2 
96.0 
37.0 
28.9 
8.1 
11.6 
10.6 
9.9 
0.8 
6.8 
5.1 A 
137.6 
56.3 
20.7 
10.4 
10.2 
10.7 
49.9 
23.1 
6.9 
6.7 
7.8 
5.3 
98.5 
42.7 
39.2 
3.5 
10.3 
20.0 
17.7 
2.3 
7.0 
4.1 P 
73.1 
17.8 
10.9 
2.5 
8.4 
6.8 
37.6 
23.8 
10.5 
3.3 
78.8 
29.0 
25.7 
2.4 
0.9 
7.7 
15.9 
10.1 
5.8 
5.0 
1.3 FIN 
135.2 
42.5de 
26.3 
1.0 
25.3e 
20.6e 
45.7 
38.5e 
0.2 
5.5 
1.5 
64.7 
20.2 
15.3 
4.9 
7.8 
12.6 
11.4 
1.2 
7.5 
5.0 S 
208.9 
129.5d 
0.9 
0.9 
9.4 
69.1 
44.3 
0.5 
7.3 
17.0de 
64.0 
28.9 
25.4 
3.5 
6.5 
8.4 
7.4 
1.1 
5.1 
5.0 UK 
131,0 
54.0 
18.0 
8.0 
10.0 
14.0 
45.0 
22.0 
20.0 
1.0 
2.0 
89.0 
37.0 
27.0 
10.0 
6.0 
13.0 
11.0 
2.0 
7.0 
9.0 IS 
114.9 
29.8 
14.2 
11.8 
2.4 
25.4 
45.7 
20.8 
24.9 
74.1 
28.8 
. 26.8 
0.3 
1.7 
10.7 
12.0 
11.4 
0.6 
6.2 
3.9 N 
184.5 
67.6 
42.7 
17.6 
24.9 
14.3 
60.0 
53.8 
4.5 
1.5 
0.1 
85.4 
30.3 
27.5 
2.8 
7.4 
17.2 
15.8 
1.3 
5.2 
8.7| 
Sid 58/60 
05.6. 
05.6.1. 
05.6.2. 
06.A 
07. 
07.1 
07.1.1. 
07.1.2/3 
07.2. 
07.2.1. 
07.2.2. 
07.2.3. 
07.2.4.A 
07.3. 
07.3.1.A 
07.3.2.A 
07.3.3.A 
07.3.4.A 
07.3.5.A 
07.3.6.A 
08. 
08.1. 
08.1.1. 
08.1.2/3 
09. 
09.1. Varor och tjänster för rutinmässigt 
hushållsunderhåll 
Icke-beständiga hushållsartiklar 
Hushållstjänster och tjänster för skötsel av 
hemmet 
HÄLSOVÅRD - som betalas av 
konsumenten utan senare ersättning 
TRANSPORT 
Inköp av fordon 
Nya och begagnade bilar 
Motorcyklar och cyklar 
Drift av personliga transportmedel 
Reservdelar och tillbehör 
Bränslen och smörjmedel 
Underhåll och, reparationer 
Övriga tjänster förknippade med personliga 
transportmedel 
Transporttjänster 
Passagerartransport med järnväg 
Passagerartransport på landsväg 
Passagerartransport med flyg 
Passagerartransport på hav och inre 
vattenvägar 
Övriga transporttjänster som anlitats mot 
betalning 
Kombinationsbiljetter 
KOMMUNIKATIONER 
Kommunikationer 
Posttjänster 
Telefon- och telefaxutmstning och därmed 
förknippade tjänster 
REKREATION OCH KULTUR 
Utrustning och tillbehör, inklusive 
reparationer B 
24.5 
13.6 
10.9 
8.7 
135.1 
58.9 
54.6 
4.3 
68.3 
5.4 
40.6 
19.7 
2.6 
7.9 
4.1 
2.5 
1.3 
23.7 
23.7 
1.2 
22.5 
124.8 
43.5 DK 
12.6 
8.6 
4.0 
7.4 
179.7 
63.8 
58.6 
5.2 
82.6 
11.6 
32.4 
35.3 
3.3 
33.3 
2.8 
10.4 
5.1 
3.7 
1.8 
9.5 
23.1 
23.1 
1.9 
21.2 
100.1 
46.0 D 
12.0 
8.5 
3.6 
8.5 
173.1 
83.1 
79.0 
4.0 
73.5 
6.0 
36.3 
22.7 
8.5 
16.6 
3.2 
0.8 
0.7 
0.8 
0.5 
10.6 
19.5 
19.5 
2.7 
16.8 
108.7 
46.2 EL 
35.2 
25.5 
9.8 
11.9 
125.6 
40.6 
38.8 
1.8 
68.0 
12.3 
39.6 
11.2 
5.0 
17.0 
0.3 
7.3 
2.7 
2.0 
0.8 
3.9 
22.3 
22.3 
0.3 
22.0 
49.5 
16.0 E 
25.4 
16.0 
9.4 
8.4 
145.6 
57.5 
54.0 
3.5 
72.1 
4.5 
44.5 
17.5 
5.6 
16.0 
2.1 
12.3 
1.4j 
0.2 
15.8 
15.8 
0.4 
15.5 
69.3 
24.1 F 
16.4 
11.5 
4.9 
4.8 
191.4 
44.8 
43.2 
1.6 
118.4 
31.9 
49.1 
27.9 
9.5 
28.2 
7.5 
6.8 
5.8 
0.4 
0.8 
6.9j 
20.2 
20.2 
3.0 
17.2 
88.2 
40.2 IRL 
18.5 
12.8 
5.7 
6.0 
117.0 
43.7 
42.1 
1.7 
57.4 
5.4 
43.5 
6.9 
1.6 
15.9 
1.9 
10.0 
1.7 
0.3 
0.3 
1.7 
21.2 
21.2 
1.4 
19.8 
124.9 
40.6 I 
34.3 
18.0 
16.3 
16.0 
126.8 
41.3 
37.1 
4.2 
63.5 
2.8 
27.5 
28.1 
5.1 
21.9 
3.1 
6.7 
2.4 
1.3 
2.7 
5.8 
17.8 
17.8 
3.3 
14.5 
82.8 
43.5 L 
28.8 
13.1 
15.7 
2.8 
160.9 
82.5 
77.4 
5.1 
70.8 
5.7 
32.2 
28.5 
4.4 
7.6 
0.9 
1.3 
1.9 
0.5 
3.0 
17.0 
17.0 
1.5 
15.5 
137.6 
45.9 NL 
24.9 
11.7 
13.2 
7.6 
159.3 
66.8 
60.6 
6.2 
68.2 
6.8 
37.1 
17.4 
6.9 
24.3 
9.2 
8.8 
4.7 
1.3 
0.3 
24.6 
24.6 
3.2 
21.5 
139.3 
54.9 A 
14.4 
10.4 
3.9 
4.1 
148,0 
51.3 
45.3 
6.0 
82.7 
4.8 
39.0 
32.0 
7.0 
14.1 
3.3 
6.2 
0.0 
4.5 
22.4 
22.4 
1.7 
20.7 
113.0 
48.7 P 
19.9 
11.6 
8.3 
5.6 
178.1 
72.0 
68.9 
3.1 
88.1 
7.0 
31.0 
46.7 
3.4 
18.0 
1.6 
5.1 
1.5 
0.0 
1.6 
8.2 
12.0 
12.0 
0.1 
11.9 
38.8 
15.4 FIN 
11.6 
9.2 
2.5 
11.2 
192.8 
85.5 
78.8 
6.8 
78.5 
10.9 
52.6 
lOJj 
5.0 
28.7 
5.5 
10.9 
5.0 
4.3 
3.1 
16.9 
16.9 
1.7 
15.2 
123.5 
51.6 S 
10.1 
10.1 
12.1 
177.3 
44.1 
42.6 
1.5 
101.5 
17.0 
53.5 
25.2 
5.8 
31.7 
4.2 
3.0 
6.5 
4.1 
0.4 
13.4 
29.1 
29.1 
4.5 
24.6 
108.2 
52.6 UK 
17.0 
9.0 
8.0 
7.0 
152.0 
57.0 
55.0e 
2.0 
76.0 
8.0e 
40.0 
21.0e 
7.0 
19.0 
7.0 
9.0 
2.0j 
1.0 
21.0 
21.0 
2.0 
19.0 
130.0 
46.0 IS 
12.5 
11.1 
1.4 
9.2 
186.5 
63.3 
60.3 
3.0 
98.7 
12.7 
60.5 
15.5 
10.0 
24.5 
9.6 
13.9 
1.0 
. 15.7 
15.7 
1.8 
13.9 
1143,5 
45.1 N 
16.7 
14.3 
2.4 
7.1 
201.8 
70.3 
65.7 
4.6 
90.9 
8.7 
52.8 
15.9 
13.5 
40.6 
5.5 
12.5 
13.0 
4.5 
5.2 
21.1 
21.1 
1.4 
19.7 
140.9 
52.8 
Sid 59/60 
09.1.1. 
09.1.2. 
09.1.3. 
09.1.4. 
09.1.5. 
09.1.6. 
09.1.7. 
09.1.8. 
09.1.9. 
09.2.A 
09.3. 
09.4. 
10. A 
11. 
11.1. 
11.1.1. 
11.1.2 
11.2. 
12. 
12.1, 
12.1.1. 
12.1.2. 
12.2. 
12.4.A 
12.4.2.A 
12.4.4.A 
12.5.A 
12.6.A Utrustning för mottagning, inspelning och 
återgivning av ljud och bild 
Fotografisk och filmfotografisk utrustning 
samt optisk utrustning 
Databehandlingsutrustning 
Övriga större varaktiga konsumtionsvaror för 
rekreation och kultur 
Spel, leksaker, utrustning för hobby, idrott, 
camping och friluftsliv 
Utrustning för inspelning av bild och ljud 
Trädgårdsskötsel 
Husdjur 
Reparation av utrustning och tillbehör för 
rekreation och kultur 
Rekreationstjänster och kulturella tjänster 
Tidningar, böcker och skrivmateriel 
Paketresor 
UTBILDNING - som vanligen betalas av 
konsumenterna i medlemsstaterna 
HOTELL, KAFÉER OCH 
RESTAURANGER 
Catering 
Restauranger och kaféer 
Serveringar 
Inkvarteringstjänster 
DIVERSE VAROR OCH TJÄNSTER 
Personlig vård 
Frisersalonger och skönhetssalonger 
Redskap, artiklar och produkter för personlig 
vård 
Personliga tillhörigheter, ej tidigare 
nämnda 
Försäkringar 
Försäkringar i samband med bostaden -
lösöre 
Försäkringar i samband med transporter - bil 
Banktjänster, ej tidigare nämnda 
Övriga tjänster, ej tidigare nämnda B 
6.8 
1.2 
4.9 
2.7 
6.5 
6.0 
8.1 
6.0 
1.3 
27.7 
22.1 
31.4 
j 
70.6 
65.4 
61.1 
4.3 
5.2 
59.5 
29.4 
13.1 
16.3 
6.9 
8.7 
1.2 
7.6 
3.5 
11.0 DK 
10.2 
0.6 
3.7 
2.4 
10.1 
5.2 
7.0 
5.3 
1.5 
25.1 
16.4 
12.6 
3.3 
66.9 
59.5 
59.5 
7.4 
66.0 
19.9 
7.8 
12.1 
8.5 
3.5 
1.3 
2.2 
20.4 
13.7 D 
9.2 
3.8 
2.8 
2.2 
11.5 
3.6 
8.8 
2.5 
1.7 
24.4 
21.4 
16.8 
4.6 
68.4 
52.3 
46.8 
5.5 
16.1 
46.9 
24.5 
10.7 
13.8 
9.4 
5.7 
2.3 
3.4 
2.0 
5.3 EL 
1.1 
2.6 
0.6 
0.1 
5.2 
2.0 
2.6 
0.9 
0.9 
11.3 
19.7 
2.6 
13.7 
90.4 
84.2 
80.3 
3.9 
6.2 
64.3 
24.1 
3.8 
20.2 
10.5 
11.6 
0.5 
11.1 
: 
18.1 E 
6.4 
0.9 
1.2 
5.8 
5.3 
1.2 
1.0 
2.5 
17.5 
19.9 
7.8 
1.2 
117.8 
111.9 
109.1 
2.8 
5.9 
43.5 
25.7 
9.7 
16.0 
5.7 
4.0 
0.5 
3.4 
0.1 
8.1 F 
7.6 
0.9 
0.2 
1.5 
9.9 
8.8 
6.8 
2.5 
2.0 
24.7 
21.9 
1.4 
3.7 
91.2 
71.3 
54.7 
16.6 
19.9 
74.2 
31.1 
11.4 
19.7 
13.9 
11.7 
5.1 
6.6 
7.0 
10.5 IRL 
8.5 
0.5 
0.6 
1.6 
5.7 
2.9 
5.8 
3.3 
11.7d 
29.4 
24.3 
30.6 
6.0 
156.9 
153.6 
144.8 
8.8 
3.4 
37.9 
25.6 
11.7 
13.9 
5.3 
2.5 
0.6 
1.9 
1.1 
3.4 I 
13.1 
1.8 
1.5 
4.5 
8.2 
3.6 
6.9 
3.6 
0.4 
17.1 
22.1 
: 
8.6 
119.5 
89.6 
84.9 
4.7 
30.0 
84.1 
39.3 
21.3 
18.0 
30.3 
1.8 
1.8 
3.2 
9.5 L 
8.6 
4.8 
3.8 
3.5 
5.8 
3.8 
9.4 
5.0 
1.2 
21.6 
20.1 
50.0] 
3.4 
63.6 
59.7 
56.3 
3.4 
3.9 
53.3 
29.6 
13.2 
16.4 
10.9 
5.5 
0.5 
5.0 
0.3 
7.0 NL 
9.6 
2.3 
1.1 
6.5 
8.9 
6.6 
10.4 
8.1 
1.4 
34.0 
34.0 
16.4 
3.0 
48.6 
39.8 
37.0 
2.8 
8.8 
53.1 
25.2 
10.6 
14.6 
8.8 
9.8 
3.5 
6.3 
0.3 
9.0| A 
8.8 
1.8 
2.5 
2.3 
10.9 
4.4 
10.0 
6.2 
1.9 
29.1 
18.4 
16.8 
3.9 
157.4 
114.8 
107.9 
6.9 
42.6 
50.2 
27.4 
10.5 
16.9 
12.7 
7.0 
2.7 
4.4 
2.1 
1.0 P 
7.0 
1.0 
0.7e 
0.4e 
2.5 
2.3 
'. 
1.5 
9.7 
10.5 
3.2 
0.8 
121.7 
119.5 
111.4 
8.1 
2.2 
47.2 
30.6 
15.0 
15.6 
10.8 
5.3 
0.6e 
4.7e 
0.2 
0.3 FIN 
9.3 
3.7 
1.8 
9.0 
13.0 
2.9 
6.9 
4.4 
0.6 
19.6 
30.4 
22.0 
1.3 
80.4 
73.1 
72.7 
0.4 
7.3 
40.5 
23.9 
9.9 
14.0 
9.9 
3.7 
1.4e 
2.3e 
0.9 
2.2 S 
9.0 
2.5 
2.3 
5.4 
9.0 
5.6 
10.9 
2.9d 
5.2 
23.4 
22.7 
9.5 
1.7 
47.7 
43.4 
37.0 
6.4 
4.3 
40.0 
18.8 
6.8 
12.0 
9.2 
7.3 
2.8 
4.5 
1.5 
3.1 UK 
8.0e 
5.0e 
5.0e 
8.0 
4.0 
6.0 
9.0 
1.0 
34.0 
20.0 
30.0 
11.0 
127.0 
123.0 
116.0 
7.0 
4.0 
48.0 
26.0 
7.0 
19.0 
9.0e 
6.0 
2.0 
4.0 
2.0 
5.0 IS 
7.4 
2.2 
5.1 
1.6 
13.0 
5.2 
6.6 
2.1 
2.1 
46.6 
27.3 
24.5 
* 
64.8 
61.0 
51.8 
9.2 
3.8 
77.7 
33.8 
14.6 
19.1 
7.1 
6.6 
2.5 
4.1 
13.8 
16.4 N-
11.6 
1.8 
3.6 
8.3 
10.7 
5.9 
6.9 
1.9 
2.2 
35.8 
32.0 
20.2 
1.8 
45.4 
40.4 
37.0 
3.3 
5.0 
35.0 
24.3 
9.8 
14.5 
5.4 
5.3 
1.1 
4.1 
: 
:| 
Sid 60/60 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 104 slutlig 
DOKUMENT 
SV 10 11 09 17 
Katalognummer : CB-CO-98-133-SV-C 
ISBN 92-78-31771-3 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg