ÄNDRINGSSKRIVELSE nr 2 TILL FÖRSLAGET TILL 2014 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Allmän inkomstberäkning Avsnitt I – Parlamentet Avsnitt II – Europeiska rådet och rådet Avsnitt III – Kommissionen Avsnitt IV – Europeiska unionens domstol Avsnitt V – Revisionsrätten Avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Avsnitt VII – Regionkommittén Avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen Avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen Avsnitt X – Europeiska avdelningen för yttre åtgärder /* COM/2013/0719 final - 2013/ () */





ÄNDRINGSSKRIVELSE nr 2 TILL FÖRSLAGET TILL 2014 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Allmän inkomstberäkning Avsnitt I – Parlamentet Avsnitt II – Europeiska rådet och rådet Avsnitt III – Kommissionen Avsnitt IV – Europeiska unionens domstol Avsnitt V – Revisionsrätten Avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Avsnitt VII – Regionkommittén Avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen Avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen Avsnitt X – Europeiska avdelningen för yttre åtgärder Europeiska kommissionen förelägger härmed budgetmyndigheten denna ändringsskrivelse nr 2 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014 av de skäl som anges i motiveringen och med beaktande av bestämmelserna i – fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, – Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget[1], särskilt artikel 39, – förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014, som lades fram av kommissionen den 28 juni 2013[2], – ändringsskrivelse nr 1 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014, som lades fram av kommissionen den 18 september 2013.[3] INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1 Inledning.. 5 2 Uppdatering av traditionella egna medel.. 5 3 Jordbruk och fiske. 6 3.1 Större förändringar i föreslaget.. 6 3.2 Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) ¾ Marknadsrelaterade utgifter och direktstöd 7 3.2.1 Översikt 7 3.2.2 Närmare kommentarer. 9 3.3 Internationella fiskeavtal. 12 3.4 Ändringar i budgetanmärkningarna.. 12 4 Delegering av utgiftsprogram till genomförandeorgan.. 13 4.1 Grunder för delegering. 13 4.1.1 Bästa möjliga utnyttjande av genomförandeorgan. 13 4.1.2 Kostnads–nyttoanalys: valt delegationsscenario. 14 4.1.3 Förfina konstads-nyttoanalysen. 15 4.1.4 Justeringar av jämviktsantagandet i 2014 års budgetförslag. 15 4.2 Föreslagen delegering av programmen per rubrik i den fleråriga budgetramen.. 15 4.3 Inverkan på genomförandeorganens personalresurser och ekonomiska resurser. 16 4.4 Inverkan på kommissionens personalresurser och ekonomiska resurser. 18 4.4.1 Delegering av genomförandeuppgifter till genomförandeorganen: besparingar inom kommissionen. 18 * Enligt beräkningarna i kostnadsnyttoanalysen. 19 4.4.2 Säkerställa övergripande budgetneutralitet 19 4.4.2 Att hålla de finansieringsramar som ingår i programmen oförändrade. 20 4.5 Delegationsprocess: nästa steg. 21 5 Inrättandet av tjänstegruppen AST/SC.. 22 5.1 Översyn av tjänsteföreskrifterna: Inrättande av den nya tjänstegruppen AST/SC.. 22 5.2 Inverkan på tjänsteförteckningarna.. 22 6 Slutsats.. 22 7 Sammanfattande tabell indelad enligt rubrikerna i den fleråriga budgetramen.. 23 UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Ändringarna i inkomst- och utgiftsberäkningen per avsnitt återges på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). I informationssyfte bifogas en engelsk version av dessa ändringar per avsnitt som bilaga. 1 Inledning Denna ändringsskrivelse nr 2 (ÄS 2) till 2014 års budgetförslag (BF 2014) avser följande: ¾ En översyn av prognoserna av de traditionella egna medel (dvs. tullar och sockeravgifter) som ska tas emot under 2014, för att ta hänsyn till den utveckling som kunnat iakttas i de traditionella egna medel som hittills tagits emot under 2013. ¾ En uppdatering per post av de beräknade behoven för jordbruksutgifter. Förutom föränderliga marknadsfaktorer tas i ändringsskrivelse nr 2/2014 även hänsyn till inverkan av besluten inom jordbrukssektorn sedan budgetförslaget för 2014 utarbetades, reviderade beräkningar av behoven av vissa direktstöd, samt eventuella förslag som väntas få en betydande inverkan under det kommande budgetåret. ¾ En uppdatering av situationen vad gäller de internationella fiskeavtalen. ¾ Vilka följder den planerade delegeringen av förvaltningen av operativa program inom den nya fleråriga budgetramen till genomförandeorgan får för personalresurser och finansiella resurser. ¾ Integreringen av den nya tjänstegruppen AST/SC i EU-institutionerna och EU-organens tjänsteförteckningar. Nettobudgeteffekten av dessa förändringar är en minskning i åtagande- och betalningsbemyndiganden med 4,9 miljoner euro jämfört med budgetförslaget för 2014 (inklusive ändringsskrivelse nr 1/2014). Slutligen uppmärksammar kommissionen genom denna ändringsskrivelse Europaparlamentet och rådet på vissa åtgärder som är nödvändiga vid ett försenat antagande av vissa nya rättsliga grunder inom ramen för den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020, och den föreslagna korrigerande åtgärd som kan komma att krävas innan de nya rättsliga grunderna träder i kraft. Den politiska överenskommelsen om den nya fleråriga budgetramen nåddes i juni 2013 och arbetet med de rättsliga grunderna för vissa program för 2014–2020 pågår fortfarande. Om några av dessa program inte antas före utgången av 2013, skapas ett rättsligt tomrum, särskilt för de pågående programmen som löper ut i slutet av 2013 och som kommer att konsolideras i nya program och instrument. För att säkerställa de pågående programmens fortsatta genomförande (som redan godkänts) och med tanke på den underliggande politiska överenskommelse som nåddes vid förhandlingarna om den fleråriga budgetramen om de nya programmen och därtill hörande finansieringsramar, avser kommissionen att fortsätta att använda sig av de anslag avsedda för tekniskt bistånd och administrativa stödutgifter som är nödvändiga för ett korrekt genomförande av programmen, också i händelse av en övergångsfas innan de nya rättsliga grunderna slutligen antas. 2 Uppdatering av traditionella egna medel I september 2013 antog kommissionen en ändringsskrivelse till förslaget till ändringsbudget nr 6/2013[4], för att revidera sina prognoser för traditionella egna medel (dvs. tullar och sockeravgifter) som inkommer under 2013. I enlighet med artikel 16 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000, var denna revision nödvändig för att ta hänsyn till ett avsevärt bortfall av de tullar som faktiskt betalades till EU:s budget fram till i augusti 2013, jämfört med det belopp som enligt planerna skulle inkommit fram till dess. Utifrån denna utgångspunkt föreslog kommissionen att man skulle uppväga det ytterligare inkomstbortfallet i traditionella egna medel på cirka 1,8 miljarder euro (eller minus 11 %) i förhållande till det belopp som budgeterades i förslaget till ändringsbudget nr 6/2013 genom att i motsvarande grad öka medlemsstaternas BNI-bidrag till budgeten under 2013. Utöver den föreslagna korrigeringen för 2013 i ändringsskrivelse nr 6/2013 föreslår kommissionen en anpassning av prognosen för de traditionella egna medel som ingår i 2014 års budgetförslag (18 086 miljoner euro) genom att revidera beräkningen för 2014 till 16 186 miljoner euro, på grundval av följande antaganden: ¾ I linje med ändringsskrivelsen till förslaget till ändringsbudget nr 6/2013, skulle resultatet för de extrapolerade traditionella egna medlen vid slutet av 2013 uppgå till 14 984 miljoner euro. ¾ Den prognos för utvecklingen av importen från länder utanför EU för 2014 (8 %) som man kom överens om under mötet i maj 2013 i rådgivande kommittén för egna medel ska sedan tillämpas på det extrapolerade resultatet för 2013. Detta inkomstbortfall i traditionella egna medel på cirka 1,9 miljarder euro (eller minus 11 %), jämfört med den ursprungliga prognosen som ingår i 2014 års budgetförslag, måste uppvägas av motsvarande ökning av medlemsstaternas BNI-bidrag till 2014 års budget. Fördelningen av denna effekt per medlemsstat redovisas i bilagan. 3 Jordbruk och fiske 3.1 Större förändringar i föreslaget Enligt föreliggande ändringsskrivelse nr 2/2014 beräknas de samlade anslagen för rubrik 2 under 2014 uppgå till 59 247,7 miljoner euro. Detta lämnar en marginal på 55,3 miljoner euro i åtagandebemyndiganden under motsvarande utgiftstak i den fleråriga budgetramen. De förändringar som föreslås i ändringsskrivelse nr 2/2014 är neutrala i fråga om anslagen jämfört med 2014 års budgetförslag, både för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och för internationella fiskeavtal. Liksom i 2014 års budgetförslag är de jordbruksutgifter som finansieras genom EGFJ i ändringsskrivelse nr 2/2014 budgeterade till nettoutgiftstaket för 2014, dvs. 43 778,1 miljoner euro[5]. Mekanismen för budgetdisciplin måste fortfarande tillämpas för direktstöd, eftersom prognoserna för marknadsrelaterade utgifter och direktstöd överstiger detta nettoutgiftstak. Den beräknade utgiftsnivån utöver utgiftstaket understiger det i 2014 års budgetförslag så att beloppet för budgetdisciplin kan justeras nedåt i enlighet med detta. Detta är nettoresultatet av de högre inkomster som avsätts för särskilda ändamål som beräknas finnas tillgängliga 2014 (främst på grund av en ökning av de medel som finns tillgängliga 2013 och som överförts till 2014) och reviderade beräkningar av behoven att täcka utgifter från EGFJ. Betalningsbemyndigandena till EGFJ i ändringsskrivelse nr 2/2014 förblir också oförändrade jämfört med 2014 års budgetförslag, dvs. 43 777 miljoner euro. När det gäller internationella fiskeavtal föreslås det i ändringsskrivelse nr 2/2014 att man ska öka åtagandebemyndigandena med 7,3 miljoner euro och betalningsbemyndigandena med 10,3 miljoner euro för budgetartikel 11 03 01 - Avtalen om hållbart fiske, som uppvägs av motsvarande minskning i reserven. Följande tabell sammanfattar den inverkan ändringsskrivelse nr 2/2014 får på rubrik 2: (miljoner euro, avrundade belopp i löpande priser) || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1/2014) || Ändringsskrivelse nr 2/2014 || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1–2/2014) Åtaganden || Betalningar || Åtaganden || Betalningar || Åtaganden || Betalningar — || Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) || 43 778,1 || 43 777,0 || || || 43 778,1 || 43 777,0 — || Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) || 13 991,0 || 11 655,1 || || || 13 991,0 || 11 655,1 — || Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), regionala fiskeriförvaltningsorganisationer samt avtal om hållbart fiske, varav: || 1 017,3 || 765,7 || || || 1 017,3 || 765,7 || — || Avtal om hållbart fiske¾ Driftspost (11 03 01) || 22,4 || 22,4 || +7,3 || +10,3 || 29,7 || 32,7 || — || Avtal om hållbart fiske ¾ Reserv (40 02 41) || 122,7 || 122,7 || -7,3 || -10,3 || 115,3 || 112,3 — || Miljö- och klimatpolitik (Life) || 404,6 || 263,0 || || || 404,6 || 263,0 — || Åtgärder som finansieras som en del av de rättigheter och särskilda befogenheter som tilldelats kommissionen || 6,3 || 3,0 || || || 6,3 || 3,0 — || Pilotprojekt och förberedande åtgärder || p.m. || 18,3 || || || p.m. || 18,3 — || Decentraliserade organ || 50,4 || 50,4 || || || 50,4 || 50,4 Totalt || 59 247,7 || 56 532,5 || 0,0 || 0,0 || 59 247,7 || 56 532,5 Tak || 59 303,0 || || || || 59 303,0 || Marginal || 55,3 || || || || 55,3 || Varav EGFJ || 43 778,1 || 43 777,0 || 0,0 || 0,0 || 43 778,1 || 43 777,0 Utgiftstak || 44 130,0 || || || || 44 130,0 || Nettoöverföring mellan EGFJ och EJFLU || 351,9 || || || || 351,9 || Delmarginal || 0,0 || || || || 0,0 || 3.2 Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) ¾ Marknadsrelaterade utgifter och direktstöd 3.2.1 Översikt Syftet med ändringsskrivelse nr 2/2014 är att säkerställa att budgeten för jordbruket grundas på de senaste ekonomiska uppgifterna och rättsliga ramarna. I september förfogar kommissionen över en första indikation om produktionsnivån för 2013 och utsikterna för jordbruksmarknaderna, vilka utgör grundval för de uppdaterade beräkningarna av budgetbehoven för 2014. Förutom att ta hänsyn till marknadsfaktorerna i denna ändringsskrivelse nr 2/2014 tas även hänsyn till inverkan eventuella rättsakter som har antagits inom jordbrukssektorn sedan 2014 års budgetförslag utarbetades, förslag från kommissionen samt resultatet av de politiska förhandlingarna om de nya rättsliga grunderna för jordbruket under 2014–2020. På det hela taget beräknas EGFJ:s behov för 2014 (innan man tillämpar mekanismen för budgetdisciplin) i ändringsskrivelse nr 2/2014 uppgå till 45 720 miljoner euro jämfört med 45 653 miljoner euro i 2014 års budgetförslag. Detta är nettoresultatet av ett något lägre behov i kapitel 05 02 ”Interventioner på jordbruksområdet” (-27 miljoner euro) samt ytterligare behov för kapitel 05 03 ”Direktstöd” (+38 miljoner euro), för kapitel 05 07 ”Revision av jordbruksutgifter” (+53 miljoner euro) samt för kapitel 05 08 ”Politisk strategi och samordning” (+3 miljoner euro). I fråga om inkomster avsatta för särskilda ändamål ökar det belopp som antas finnas tillgängligt under 2014 betydligt, från 828 miljoner euro i 2014 års budgetförslag till 1 464 miljoner euro i ändringsskrivelse nr 2/2014 (+636 miljoner euro). Denna ökning beror huvudsakligen på en överföring av inkomster avsatta för särskilda ändamål från 2013 till 2014: ¾ Vid tidpunkten för utarbetandet av 2014 års budgetförslag var det för tidigt under året för att göra ett antagande om genomförandet av EGFJ under 2013. ¾ I själva verket kan en del av 2013 års utgifter täckas av en högre än väntad överföring av inkomster avsatta för särskilda ändamål från 2012 och ytterligare inkomster avsatta för särskilda ändamål till följd av de beslut om avslutande av räkenskaperna som fattats under 2013. Följaktligen kommer ett belopp på 615 miljoner euro bestående av inkomster avsatta för särskilda ändamål som inkom under 2013 inte att behövas för att täcka utgifterna för det året. ¾ Ändringsskrivelse nr 2/2014 omfattar överföringen av beloppet om 615 miljoner euro från 2013 till 2014, som således kommer att minska det anslagsbelopp som begärts i 2014 års budgetförslag. ¾ Vidare väntar kommissionen en liten ökning av de inkomster som avsatts för särskilda ändamål som nyligen genererats under 2014 (+ 21 miljoner euro) till följd av den förväntade tilläggsavgiften för mjölk på grundval av de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna inom den rättsligt gällande tidsgränsen. Till följd av dessa uppdateringar skulle åtagandebemyndiganden på 44 681 miljoner euro behövas för att täcka EGFJ:s behov för 2014, inbegripet ett belopp på 424,5 miljoner euro för att inrätta ”Reserven för kriser inom jordbrukssektorn”. Liksom för 2014 års budgetförslag överskrider detta totala stödbelopp EGFJ:s nettoutgiftstak på 43 778,1 miljoner euro, vilket innebär att anslagen för direktstöd måste minskas genom tillämpning av mekanismen för budgetdisciplin. Beloppet för mekanismen för budgetdisciplin i ändringsskrivelse nr 2/2014 (902,9 miljoner euro) är mindre än vad som inledningsvis beräknades i 2014 års budgetförslag (1 471,4 miljoner euro). Kommissionen kommer därför att föreslå en ny anpassningsnivå för direktstöden som är betydligt lägre än den nivå som fastställts på grundval av 2014 års budgetförslag (-2,453658 % jämfört med -4,001079 %).[6] Efter tillämpning av mekanismen för budgetdisciplin uppgår de av EGFJ:s behov som måste täckas under 2014 i ändringsskrivelse nr 2/2014 till 45 242,1 miljoner euro jämfört med 44 606,1 miljoner euro i 2014 års budgetförslag. Med beaktande av inkomster avsatta för särskilda ändamål på 1 464 miljoner euro, kvarstår de åtagandebemyndiganden inom EGFJ som begärts för 2014 i ändringsskrivelse nr 2/2014 (som för 2014 års budgetförslag) på samma nivå som nettoutgiftstaket, dvs. 43 778,1 miljoner euro. De betalningsbemyndiganden som begärts för EGFJ under 2014 förblir också oförändrade jämfört med 2014 års budgetförslag, dvs. 43 777 miljoner euro. 3.2.2 Närmare kommentarer 05 02 ¾ Interventioner på jordbruksområdet (anslag - 263 miljoner euro) (miljoner euro, avrundade belopp i löpande priser) Interventioner på jordbruksområdet || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1/2014) || Ändringsskrivelse nr 2/2014 || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1-2/2014) Behov || 2 724 || -27 || 2 697 Beräknade inkomster avsatta för särskilda ändamål som finns tillgängliga under 2014 || 228 || +236 || 464 Begärda anslag || 2 496 || -263 || 2 233 I allmänhet bekräftar den hypotes som ligger till grund för denna ändringsskrivelse nr 2/2014 bedömningen vid tidpunkten för 2014 års budgetförslag, med gynnsamma utsikter för de flesta jordbruksmarknaderna. De ändringar som föreslås i denna ändringsskrivelse nr 2/2014 är huvudsakligen av teknisk art och rör bara små belopp. De samlade behoven av interventionsåtgärder på jordbruksmarknaderna minskar med 27 miljoner euro jämfört med 2014 års budgetförslag. Man räknar dock med att 236 miljoner euro ska bli tillgängliga i ytterligare inkomster avsatta för särskilda ändamål för kapitel 05 02, så att de begärda anslagen kan minskas med 263 miljoner euro jämfört med 2014 års budgetförslag. De viktigaste ändringarna beskrivs kortfattat nedan. För frukt och grönsaker är de uppskattade behoven för verksamhetsprogram för producentorganisationer (budgetpost 05 02 08 03) något lägre (-5 miljoner euro) än vad som antogs i 2014 års budgetförslag. Detta beror på en uppdaterad bedömning av det faktiska införandet av de åtgärder och de belopp som reviderats något för de nationella planerna för 2013 och 2014, samt att hänsyn tas till de beräknade ekonomiska konsekvenserna av en eventuell delvis återbetalning till EU-budgeten av nationellt ekonomiskt stöd som beviljats vissa medlemsstater enligt artikel 103e.1 i förordning (EG) nr 1234/2007. De anslag som föreslås i denna ändringsskrivelse nr 2/2014 är i själva verket lägre än i 2014 års budgetförslag (-241 miljoner euro), eftersom de inkomster som har avsatts för frukt och grönsaker har ökat med 236 miljoner euro. För vinsektorn har beloppen för 2014 års budgetförslag uppdaterats för att omfatta resultatet av förhandlingarna om den nya förordningen om den samlade marknadsordningen (gemensamma organisationen av marknaden) i reformen av gemensamma jordbrukspolitiken, i vilken det totala beloppet för nationella stödprogram ökade med 5,6 miljoner euro[7], samt att de senaste uppgifterna om genomförandet av dessa program inkluderats. Följaktligen föreslås i ändringsskrivelse nr 2/2014 en ökning med 8 miljoner euro för budgetpost 05 02 09 08. Modifikationer för andra vegetabiliska produkter eller åtgärder (budgetartikel 05 02 11) rör Posei-programmen och stöd till producentorganisationer för humle. Beräkningarna i 2014 års budgetförslag om användningen av modifierade utgiftstak för Posei-regioner[8] har uppdaterats, vilket ledde till ytterligare en svag ökning av anslagen (+2 miljoner euro) för marknadsstödjande åtgärder som finansieras från budgetpost 05 02 11 04, medan behoven för direktstöd i dessa regioner (som finansieras från budgetpost 05 03 02 50 och 05 03 02 52) har justerats nedåt. En ökning med 2,3 miljoner euro jämfört med 2014 års budgetförslag begärs för humle, eftersom stödordningen för stöd till producentorganisationer kommer att fortsätta efter resultaten av förhandlingarna om den nya förordningen om en samlad marknadsordning. För mjölk och mjölkprodukter föreslås i ändringsskrivelse nr 2/2014 en minskning av anslagen med 3 miljoner euro för skolmjölk (budgetpost 05 02 12 08) i linje med de preliminära uppgifterna om genomförandet under 2013 som pekar på att tillämpningen av skolmjölksordningen i medlemsstaterna är något lägre än väntat. En översyn har gjorts av beräkningarna i 2014 års budgetförslag och ett lägre belopp föreslås nu. Dessutom ska de anslag som behövs under 2014 för privat lagring av smör (budgetpost 05 02 12 04) minskas med 3 miljoner euro, vilket speglar de mindre kvantiteter för vilka ansökningar om stöd lades fram under 2013. Det föreslås att anslagen under artikel 05 02 15 (griskött, ägg och fjäderfän, biodling och andra animaliska produkter) ska minskas med 27 miljoner euro, vilket speglar de reviderade behoven för exportbidrag för fjäderfän (budgetpost 05 02 15 05) efter det att bidragssatserna har fastställts till noll. 05 03 ¾ Direkta stöd (anslag + 206 miljoner euro) (miljoner euro, avrundade belopp i löpande priser) Direktstöd || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1/2014) || Ändringsskrivelse nr 2/2014 || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1–2/2014) Innan mekanismen för budgetdisciplin (utan ”Reserven för kriser inom jordbrukssektorn”) Behov || 42 888 || +38 || 42 926 Beräknade inkomster avsatta för särskilda ändamål som finns tillgängliga under 2014 || 600 || +400 || 1 000 Begärda anslag || 42 288 || - 362 || 41 926 Efter mekanismen för budgetdisciplin (inklusive ”Reserven för kriser i jordbrukssektorn”) Behov || 41 841 || +606 || 42 447 Beräknade inkomster avsatta för särskilda ändamål som finns tillgängliga under 2014 || 600 || +400 || 1 000 Mekanismen för budgetdisciplin || 1 471 || - 569 || 903 Begärda anslag || 41 241 || +206 || 41 447 Jämfört med 2014 års budgetförslag har de begärda anslagen för kapitel 05 03 justerats uppåt med 206 miljoner euro. Denna förändring är den kombinerade effekten av ett något större behov före budgetdisciplin (+38 miljoner euro) och ett lägre belopp för budgetdisciplin (569 miljoner euro), som delvis kompenseras av en ökning av beloppet för inkomster avsatta för särskilda ändamål (400 miljoner euro). De största variationerna påverkar systemet med samlat gårdsstöd, systemet för enhetlig arealersättning och särskilda stödåtgärder enligt artikel 68 i rådets förordning (EG) nr 73/2009. I ändringsskrivelse nr 2/2014 minskas anslagen för systemet med samlat gårdsstöd (budgetpost 05 03 01 01) med 24 miljoner euro jämfört med 2014 års budgetförslag. Behoven för detta system (före budgetdisciplin) har minskat med ca 79 miljoner euro, vilket motsvarar vissa medlemsstaters överföring till kopplade åtgärder enligt artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009. Vidare har beloppet för budgetdisciplin som tillämpas för denna budgetpost minskats med 455 miljoner euro, medan de inkomster som avsatts för den har ökat med 400 miljoner euro. För systemet för enhetlig arealersättning (budgetpost 05 03 01 02) föreslås i ändringsskrivelse nr 2/2014 en ökning av budgetanslagen med 80 miljoner euro, varav 23 miljoner euro motsvarar högre behov jämfört med 2014 års budgetförslag och 57 miljoner euro det modifierade beloppet för budgetdisciplin. De högre behoven förklaras främst genom ändringen av jordbruksarealen enligt systemet för enhetlig arealersättning i en medlemsstat, på en annan medlemsstats beslut att överföra 7 miljoner euro till kopplat stöd enligt artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009, samt den förväntade utvecklingen av genomförandet under 2014 med hänsyn till de senaste uppgifterna från 2013. (miljoner euro, avrundade belopp i löpande priser) Frikopplat direktstöd[9] || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1/2014) || Ändringsskrivelse nr 2/2014 || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1–2/2014) 05 03 01 01 ¾ Systemet med samlat gårdsstöd || 30 107 || -24 || 30 083 05 03 01 02 ¾ Systemet för enhetlig arealersättning || 7 302 || +80 || 7 382 Totalt || 37 409 || +56 || 37 465 I ändringsskrivelse nr 2/2014 föreslås det att budgetanslagen för särskilt stöd i enlighet med artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 ökas med 14 miljoner euro för frikopplat direktstöd (budgetpost 05 03 01 05) och med 102 miljoner euro för kopplat direktstöd (budgetpost 05 03 02 44). Även om behoven för frikopplade särskilda stödåtgärder bara ökar en aning jämfört med 2014 års budgetförslag (+ 5 miljoner euro), ändras behoven för kopplade särskilda stödåtgärder i större utsträckning (+ 88 miljoner euro). Detta motsvarar främst vissa medlemsstaters överföring från systemet med samlat gårdsstöd och systemet för enhetlig arealersättning till det frikopplade stödet enligt artikel 68 enligt vad som nämns ovan, tillsammans med en justering av den förväntade utnyttjandegraden. (miljoner euro, avrundade belopp i löpande priser) Direktstöd[10] || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1/2014) || Ändringsskrivelse nr 2/2014 || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1–2/2014) 05 03 01 05 ¾ Frikopplat stöd || 473 || +14 || 487 05 03 02 44 ¾Kopplat stöd || 987 || +102 || 1 089 Totalt || 1 460 || +116 || 1 576 Det finns vissa andra ändringar av budgetposterna inom kapitel 05 03, men dessa är mycket små, särskilt för poster relaterade till kopplat direktstöd. Dessa variationer hör jämfört med 2014 års budgetförslag främst ihop med modifieringen av beloppet för budgetdisciplin som tillämpas för varje enskild budgetpost: (miljoner euro, avrundade belopp i löpande priser) Direktstöd[11] || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1/2014) || Ändringsskrivelse nr 2/2014 || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS 1–2/2014) 05 03 01 03 ¾ Separat sockerstöd || 274,0 || +3,0 || 277,0 05 03 02 06 ¾ Am- och dikobidrag || 882,0 || +20,0 || 902,0 05 03 02 07 ¾ Tilläggsbidrag för am- och dikor || 47,0 || +2,0 || 49,0 05 03 02 13 ¾ Får- och getbidrag || 21,0 || +2,0 || 23,0 05 03 02 39 ¾Tilläggsbelopp för producenter av sockerbetor och sockerrör || 20,0 || +1,0 || 21,0 05 03 02 40 ¾ Arealstöd för bomull || 230,0 || +9,0 || 239,0 05 03 02 50 ¾ Posei — EU:s stödprogram || 406,0 || +1,0 || 407,0 05 03 02 52 ¾ Posei – Egeiska öarna || 19,0 || -1,0 || 18,0 05 03 02 99 ¾ Övrigt direktstöd || 12,2 || -2,5 || 9,7 Totalt || 1 911,2 || +35,5 || 1 946,7 05 07 Revision av jordbruksutgifter (anslag + 53,4 miljoner euro) (miljoner euro, avrundade belopp i löpande priser) Revision av jordbruksutgifter || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1/2014) || Ändringsskrivelse nr 2/2014 || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1–2/2014) 05 07 02 ¾ Tvistlösning || 6,8 || +53,4 || 60,2 Totalt || 6,8 || +53,4 || 60,2 Anslagen under artikel 05 07 02 (Tvistlösning) behöver ökas med 53,4 miljoner euro för att täcka eventuell återbetalning av kompensationsränta enligt den nationella lagstiftningen i medlemsstaten efter EU-domstolens dom i mål C-113/10 Jülich m.fl. som ogiltigförklarade kommissionens förordningar om fastställande av produktionsavgifterna på socker för regleringsåren 2002/2003–2005/2006. 05 08 Politisk strategi och samordning (anslag +3 miljoner euro) (miljoner euro, avrundade belopp i löpande priser) Politisk strategi och samordning || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1/2014) || Ändringsskrivelse nr 2/2014 || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1–2/2014) 05 08 06 ¾ Information om den gemensamma jordbrukspolitiken || 32,6 || +3,0 || 35,6 Totalt || 32,6 || +3,0 || 35,6 Anslagen under artikel 05 08 06 (information om den gemensamma jordbrukspolitiken) föreslås öka med 3 miljoner euro för att finansiera informationskampanjer med särskild inriktning på vissa aspekter av EU:s politik som avser programperioden enligt den fleråriga budgetramen 2014–2020, beträffande målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. 3.3 Internationella fiskeavtal Enligt punkt C i del II till utkastet till interinstitutionellt avtal (IIA)[12] har kommissionen granskat de senast tillgängliga uppgifterna om fiskeavtalen. För att återge det aktuella läget, dvs. de nyligen avslutade bilaterala avtalen med Elfenbenskusten[13], Gabon[14], Komorerna och Seychellerna[15] föreslår kommissionen att tilldelningen av åtagande- och betalningsbemyndiganden från reserven i artikel 40 02 41 flyttas till budgetpost 11 03 01 om upprättande av en styrningsram för fiskeverksamhet som bedrivs av unionsfiskefartyg i tredjeländers vatten (avtal om hållbart fiske), med ett belopp på 7,3 miljoner euro. Dessutom föreslås flyttning av ytterligare ett belopp från samma reservartikel till driftsposten 11 03 01 för att täcka betalningsbemyndigandena för sektorsstödet i avtalet med Mauretanien för det andra året på 3 miljoner euro för betalningsbemyndiganden. (miljoner euro, avrundade belopp i löpande priser) Avtal om hållbart fiske || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1/2014) || Ändringsskrivelse nr 2/2014 || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1–2/2014) Åtaganden || Betalningar || Åtaganden || Betalningar || Åtaganden || Betalningar Driftspost (11 03 01) || 22,4 || 22,4 || +7,3 || +10,3 || 29,7 || 32,7 Reserv (40 02 41) || 122,7 || 122,7 || -7,3 || -10,3 || 115,3 || 112,3 Totalt || 145,0 || 145,0 || 0,0 || 0,0 || 145,0 || 145,0 3.4 Ändringar i budgetanmärkningarna Budgetanmärkningarna för följande kapitel, artiklar och poster har uppdaterats: Rubrik || Förklaring Utgifter 05 02 || Interventioner på jordbruksområdet || Belopp för inkomster avsatta för särskilda ändamål 05 02 11 03 || Humle – stöd till producentorganisationer || Budgetanmärkningar 05 03 || Direktstöd || Belopp för inkomster avsatta för särskilda ändamål 11 03 01 || Internationella fiskeavtal || Ändring i budgetanmärkningarna: Tabell Inkomster 6 7 0 1 || Avslutning av EGFJ:s räkenskaper – Inkomster avsatta för särskilda ändamål || Belopp för inkomster avsatta för särskilda ändamål 6 7 0 2 || Återvinning till följd av oriktigheter eller försumlighet avseende EGFJ: inkomster avsatt för särskilda ändamål || Belopp för inkomster avsatta för särskilda ändamål 6 7 0 3 || Tilläggsavgift för mjölkproducenter – Inkomster avsatta för särskilda ändamål || Belopp för inkomster avsatta för särskilda ändamål 4 Delegering av utgiftsprogram till genomförandeorgan 4.1 Grunder för delegering 4.1.1 Bästa möjliga utnyttjande av genomförandeorgan Ett viktigt inslag i kommissionens förslag till den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 var att förenkla och rationalisera förvaltningen av EU:s institutioner, byråer och organ för att göra dem till en modern, effektiv och dynamisk organisation, och samtidigt minska personalen med 5 % över 5 år[16]. Detta åtagande finns nu befäst i utkastet till interinstitutionellt avtal (IIA) om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning[17], som Europaparlamentet, rådet och kommissionen har nått en politisk överenskommelse om. I detta allmänna sammanhang måste kommissionen på bästa sätt kunna utnyttja de minskade mänskliga resurserna genom att fokusera mer än någonsin på sina centrala institutionella uppgifter, såsom politiskt beslutsfattande, genomförande och övervakning av tillämpningen av EU-rätten och strategisk förvaltning, samtidigt som man garanterar det mest effektiva och ändamålsenliga genomförandet av utgiftsprogrammen för vilka den fortfarande har det yttersta ansvaret. Mot bakgrund av de positiva erfarenheterna av genomförandeorganens förvaltning av EU-programmen, vilket bekräftas av Europeiska revisionsrätten[18], omfattade kommissionens förslag för den fleråriga budgetramen 2014–2020 också effektivare användning av befintliga genomförandeorgan för att genomföra vissa nya program. För närvarande finns det sex genomförandeorgan som inrättats i enlighet med rådets förordning nr 58/2003[19]: Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (EACI), genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (EACEA), genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (EAHC) samt genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T EA), genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (ERCEA) och genomförandeorganet för forskning (REA). I förordningen föreskrivs en tydlig uppdelning av programförvaltningsuppgifterna mellan kommissionen och genomförandeorganen. Kommissionens avdelningar utför uppgifter som omfattar ett betydande skönsmässigt handlingsutrymme och som innebär politiska val, särskilt: att fastställa mål och prioriteringar, anta arbetsprogrammen (inklusive finansieringsbeslut), företräda kommissionen i programkommittén och anta beviljandebeslut som omfattas av ett kommittéförfarande. Genomförandeorganen är ansvariga för genomförandet av uppgifter, såsom att inleda och avsluta bidrags- och upphandlingsförfaranden, antagandet av beslut om kontraktstilldelning, projektövervakning, finansiell kontroll och redovisning, bidrag till programutvärdering och olika stödtjänster. 4.1.2 Kostnads–nyttoanalys: valt delegationsscenario En kostnads-nyttoanalys, som krävs enligt förordningen före eventuell delegering av program till genomförandeorganen, har genomförts under det senaste året och hänsyn har tagits till den politiska överenskommelse som nåddes av Europaparlamentet och rådet i juni 2013 om den fleråriga budgetramen 2014–2020.[20] Kostnads-nyttoanalysen vill lyfta fram följande komparativa fördelar med att delegera vissa av programmen för 2014–2020 till genomförandeorganen: ¾ Till följd av sina erfarenheter och specialiseringar i särskilt fastställda uppgifter garanterar organen en hög kvalitet på programförvaltningen och bättre tillhandahållande av tjänster i form av snabbare avtalsslutande, snabbare förfaranden för godkännande av tekniska och finansiella rapporter och snabbare betalningar. ¾ Att ge organen sammanhängande programportföljer kommer att skapa synergier mellan närbesläktade politikområden och främja kunskapsspridning. Att till exempel samla ihop alla aspekter av de små och medelstora företagens instrument som avser ett ramprogram för forskning och innovation (Horisont 2020) förväntas leda till stordriftsfördelar, enklare samordning och konsekvens vid leveransen av tjänster. Samtidigt kommer alla potentiella stödmottagare att ha en enda kontaktpunkt. ¾ De nya programmen kan dra nytta av myndigheternas befintliga kommunikationskanaler och uppsökande kanaler, som har utvecklats över tiden för att föra dem närmare mottagarna och för att öka EU:s synlighet som ansvarig för programmen. Särskilt ger organen en större kontaktyta för direkta utbyten med mottagarna genom ”informationsdagar”, kick-offmöten för större och fleråriga projekt, och tillsynsbesök. ¾ Fortlöpande förenklingar av processer och förfaranden (t.ex. förenklade former av bidrag, proportionerliga kontroller och elektroniska ansökningsformulär) leder till högre produktivitet, vilken bör öka ytterligare med enklare förfaranden för de nya programmen. ¾ Det lägre antalet heltidsekvivalenter som krävs för att förvalta programmen och möjligheterna att anställa en större andel kontraktsanställda vid genomförandeorganen än i kommissionen, innebär betydande besparingar jämfört med ett scenario med fast anställda tjänstemän. Kostnads-nyttoanalysen jämförde fyra scenarier med olika nivåer av programdelegation: ett scenario med fast anställda tjänstemän enligt vilket nya program skulle förvaltas av kommissionen medan genomförandeorganen skulle fortsätta att vara ansvariga för det befintliga arbetet (programmen för 2007–2013); ett inledande scenario för delegation som fastställs av kommissionen, och två alternativa scenarier för att utforska möjligheterna till delegering som skiljer sig från det inledande scenariot. Kostnads-nyttoanalysen pekade på det alternativa scenario 2[21] som det mest effektiva i fråga om kostnadsbesparingar och kvalitativa fördelar jämfört med de andra alternativ som övervägdes. Eftersom genomförandeorganen kommer att gynnas av stordriftsfördelar när de blir större, skulle detta scenario leda till de högsta beräknade effektivitetsvinsterna (509 miljoner euro i nuvärde[22] under perioden 2014–2020) i förhållande till scenariot med fast anställda tjänstemän. 4.1.3 Förfina konstads-nyttoanalysen På grundval av kostnads-nyttoanalysen har kommissionen utformat en övergripande strategi för delegeringen av förvaltningen av operativa program till genomförandeorganen för perioden 2014–2020. Förutom att ta hänsyn till de senaste stora förändringarna i de förhandlingar som fortfarande pågår mellan Europaparlamentet och rådet om rättsakter för de program som ska delegeras har kommissionen lagt särskild vikt vid skyddet av två centrala mål i delegeringsprocessen: ¾ Produktivitet: för att säkerställa hållbar eller förbättrad underliggande produktivitet i vart och ett av genomförandeorganen jämfört med 2013 har antalet anställda i alla organ setts över. ¾ Personalminskning med 5 %: för att få antalet anställda i genomförandeorganen att överensstämma med den övergripande personalminskningen på 5 % i alla EU:s institutioner och organ, har en minskning på 5 % tillämpats på 2013 års personalstyrka i alla genomförandeorgan, som ska fördelas jämnt över perioden 2014–2020, och som ska jämföras med den inledande bedömningen av de resurser som ska anslås till vart och ett av organen. På samma sätt som för alla EU:s institutioner och organ, åtföljs personalminskningen på 5 % av en förlängning av arbetstiden från 37,5 till 40 timmar per vecka. 4.1.4 Justeringar av jämviktsantagandet i 2014 års budgetförslag 2014 års budgetförslag grundades på ett antagande om jämvikt, genom vilket antalet anställda och stödnivåerna i varje genomförandeorgan hölls konstanta på 2013 års nivå, i väntan på resultaten av kostnads-nyttoanalysen och den därpå följande översynen av kostnads-nyttoanalysens resultat som en del av kommissionens förslag om delegering av utgiftsprogrammen. De anpassningar som gjorts i denna ändringsskrivelse tar hänsyn till påverkan på resurserna till följd av den planerade delegeringen av programmen för 2014–2020, både vad gäller genomförandeorganen och kommissionen, i enlighet med vad som anges nedan. 4.2 Föreslagen delegering av programmen per rubrik i den fleråriga budgetramen Nivån på de driftsanslag som genomförandeorganen ska förvalta för de berörda programmen väntas öka betydligt under nästa fleråriga budgetram, medan dessa organ också är ansvariga för förvaltningen av de utestående åtagandena för de program som för närvarande delegerats. Den växande arbetsbördan för programmen inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 bör ses i samband med den gradvis minskande arbetsbördan när det gäller förvaltningen av programmen för 2007–2013. De utgiftsprogram som planeras delegeras till genomförandeorganen per rubrik i den fleråriga budgetramen anges nedan. Fullständiga uppgifter om de samlade anslagen för driftsanslag som planeras förvaltas av genomförandeorganen anges i den finansieringsöversikt som åtföljer kommissionens förslag att återupprätta de sex genomförandeorganen och utvidga deras mandat och livstid (se avsnitt 4.5 nedan). ¾ Rubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning Flera nya program under rubrik 1a planeras delegeras till genomförandeorganen, inbegripet IKT- och energi-delarna i fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE). Dessutom kommer en serie program som för närvarande delegerats till genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation, genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet, genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet samt genomförandeorganet för forskning att fortsätta att drivas i genomförandeorganen. Detta gäller särskilt betydande delar av Horisont 2020, Cosme, Erasmus + och transportdelen i fonden för ett sammanlänkat Europa. ¾ Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser Två nya program under rubrik 2 kommer att delegeras till genomförandeorganen från och med 2014: Life — Miljö och klimatpolitik och vissa åtgärder inom ramen för EHFF — fiskerikontroll, integrerad havspolitik och vetenskapliga utlåtanden. ¾ Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap Fem program under rubrik 3 kommer att delegeras till genomförandeorganen. Detta avser en fortsättning på de program som för närvarande delegerats till genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur och genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor: Kreativa Europa, Europa för medborgarna, konsumentskydd, folkhälsa och bättre utbildning för säkrare livsmedel (som överförs från rubrik 2 i den fleråriga budgetramen 2007–2013). ¾ Rubrik 4 — Europa i världen Två program under rubrik 4 planeras delegeras till genomförandeorganen: De projekt inom högre utbildning som för närvarande är delegerade till genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, samt det nya programmet för EU-frivilliga för humanitärt arbete. 4.3 Inverkan på genomförandeorganens personalresurser och ekonomiska resurser Kommissionen avser att behålla samma antal genomförandeorgan. Kommissionen föreslår en anpassning av namnen på tre av de sex nuvarande organen, för att återspegla det utökade tillämpningsområdet på deras mandat, nämligen: ¾ Genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation (EACI) kommer att bli genomförandeorganet för små och medelstora företag (EASME). ¾ Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor (EAHC) kommer att bli genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor (CHAFEA), och ¾ genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T EA) kommer att bli genomförandeorganet för innovation och nätverk (INEA). I översiktstabellen nedan jämförs, organ per organ, den sammanlagda nivån på driftsanslag som förvaltas av organen med dess personalresurser (heltidsekvivalenter) och motsvarande EU-bidrag för att täcka driftskostnaderna för dessa organ. Tabellen visar situationen under 2013, jämviktsantagandet, såsom det inledningsvis planerades i 2014 års budgetförslag och de ändringar som föreslås i denna ändringsskrivelse. (miljoner euro, avrundade belopp i löpande priser) Genomförandeorgan || Budget 2013 || Budgetförslag för 2014 || Ändringsskrivelse nr 2/2014 || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS 2) Förvaltning av samlade anslag || Löpande kostnader || Personal (heltidsekvivalenter) || Förvaltning av samlade anslag || Löpande kostnader || Personal (heltidsekvivalenter) || Förvaltning av samlade anslag || Löpande kostnader || Personal (heltidsekvivalenter) || Förvaltning av samlade anslag || Löpande kostnader || Personal (heltidsekvivalenter) Genomförandeorganet för små och medelstora företag (EASME) (tidigare genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation, EACI) || 583 || 15,680 || 159 || p.m. || 15,827 || 144 || 1 194 || +15,321 || +164,5 || 1 193,5 || 31,148 || 308,5 Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (EACEA) || 847 || 48,012 || 431 || p.m. || 47,546 || 431 || 543 || -0,004 || +4,9 || 543,3 || 7,542 || 435,9 Genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor (CHAFEA) (tidigare genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor, EAHC) || 68 || 7,070 || 50 || p.m. || 7,070 || 50 || 76 || - || - || 76,3 || 7,070 || 50,0 Genomförandeorganet för innovation och nätverk (INEA) (tidigare genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet, TEN-T EA) || 1 470 || 9,805 || 100 || p.m. || 9,805 || 115[23] || 2 395 || +4 371 || +47,0 || 2 395,2 || 14,176 || 162,0 Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet (ERCEA) || 1 707 || 39,000 || 389 || p.m. || 39,415 || 389 || 1 451 || - || - || 1 451,0 || 39,415 || 389,0 Genomförandeorganet för forskning (REA) || 1 171 || 49,300 || 558 || p.m. || 50,298 || 558 || 1 603 || +6,071 || +22,4 || 1 603,0 || 56,369 || 580,4 Totalt || 5 846 || 168,867 || 1 687 || p.m. || 169,961 || 1 687 || 7 262 || + 25,759 || + 238,8 || 7 262 || 195,720 || 1 925,8 Såsom framgår av tabellen ökar den övergripande finansieringsram som ska förvaltas av genomförandeorganen som helhet under 2014 med 24,2 % jämfört med 2013. Den samlade ökningen av antalet anställda under 2014 (+14,2 %) är främst koncentrerad i genomförandeorganet för små och medelstora företag (tidigare genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation), och i mindre grad i genomförandeorganet för innovation och nätverk (tidigare genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet) samt genomförandeorganet för forskning, medan ökningen av antalet anställda planeras för genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor (tidigare genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor) och genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet. Den riktade ökningen av personalresurser för genomförandeorganet för små och medelstora företag, genomförandeorganet för innovation och nätverk samt genomförandeorganet för forskning kommer att leda till en ökning av EU:s bidrag för att täcka deras löpande kostnader. Motsvarande behov av anslag för löner till följd av ytterligare anställningar i genomförandeorganen har beräknats utifrån en grund på åtta månader, för att ta hänsyn till den tid som beräknas behövas för rekrytering. Ökningen av utgifter för organen uppvägs av motsvarande minskning av administrativa utgifter i budgeten, vilket förklaras närmare nedan. 4.4 Inverkan på kommissionens personalresurser och ekonomiska resurser 4.4.1 Delegering av genomförandeuppgifter till genomförandeorganen: besparingar inom kommissionen En del av den ökade arbetsbördan för genomförandeorganen kommer att följa av ytterligare delegering av program som för närvarande genomförs av kommissionen. Överföringen av dessa uppgifter kommer att spara personalresurser inom kommissionen (se nedan), eftersom dessa uppgifter inte längre utförs av kommissionen. För 2014 beräknas i kostnads-nyttoanalysen det maximala antalet ytterligare tjänstemän till genomförandeorganen (”frysta” tjänster) uppgå till 28 tjänster, medan det totala antalet tjänster som ”frigörs” i kommissionen beräknas till 30 heltidsekvivalenter[24]. Tidigare har dessa ”frigjorda” personalresurser omfördelats till andra uppgifter i enlighet med artikel 13.6 c i rådets förordning (EG) nr 58/2003. Mot bakgrund av kommissionens åtagande att minska den totala personalstyrkan, och i syfte att säkerställa budgetneutralitet när det gäller administrativa utgifter kommer de mänskliga resurser som ”frigörs” inom kommissionen till följd av delegerad programförvaltning att leda till en minskning av antalet tjänster i dess tjänsteförteckning (utöver den allmänna personalminskningen på 5 % i kommissionen under perioden 2013–2017) och därmed sammanhängande utgifter, för att kompensera för utgifterna för de ytterligare heltidsekvivalenterna i genomförandeorganen. På samma sätt kommer utgifterna för ”frysta” tjänster för att ta hänsyn till förflyttningar till genomförandeorganen således också att minska. Närmare uppgifter om tjänster som frigörs och fryses per genomförandeorgan redovisas i nedanstående tabeller. Tjänster som frysts i kommissionens tjänsteförteckningar Genomförandeorgan || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1/2014) || Ändringsskrivelse nr 2/2014 || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1–2/2014) Genomförandeorganet för små och medelstora företag (tidigare genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation) || 9 || 14 || 23 Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur || 34 || - || 34 Genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor (tidigare genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor) || 6 || - || 6 Genomförandeorganet för innovation och nätverk (tidigare genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet) || 7 || 9 || 16 Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet || 14 || - || 14 Genomförandeorganet för forskning || 24 || 5 || 29 Totalt || 94 || 28 || 122 Tjänster som ska frigöras i kommissionens tjänsteförteckningar Genomförandeorgan || Frigjorda tjänster 2014 || Frigjorda tjänster 2014–2020* Tjänster inom tjänsteförteckningen || Kontraktsanställda (heltidsekvivalenter) || Tjänster inom tjänsteförteckningen || Kontraktsanställda Genomförandeorganet för små och medelstora företag (tidigare genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation) || - || 8,0 || 93 || 52,2 Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur || - || 1,1 || - || 1,1 Genomförandeorganet för konsument-, hälso- och livsmedelsfrågor (tidigare genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor) || - || - || 6 || 3,2 Genomförandeorganet för innovation och nätverk (tidigare genomförandeorganet för det transeuropeiska transportnätet) || - || 6,0 || 95 || 46,9 Genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet || - || - || 20 || - Genomförandeorganet för forskning || 9 || 5,8 || 104 || 52,2 Totalt || 9 || 20,9 || 318 || 155,6 || || || || * Enligt beräkningarna I kostnadsnyttoanalysen 4.4.2 Säkerställa övergripande budgetneutralitet De förväntade effektivitetsvinsterna av det valda scenariot för delegering och de resurser som kommer att frigöras i kommissionens avdelningar genom att delegera uppgifter till genomförandeorgan innebär att en större budget kan genomföras med mindre resurser jämfört med scenariot med fast anställda tjänstemän, samtidigt som man säkerställer en hög kvalitet på programförvaltningen. Av dessa skäl föreslår kommissionen att dessa uppgifter ska delegera till genomförandeorganen. De besparingar i kommissionen som är ett resultat av ”frigjorda” och ”frysta” tjänster som identifierats i kostnads-nyttoanalysen, såsom framgår av tabellerna i avsnitt 4.4.1 ovan, är otillräckliga för att fullt ut täcka de extra utgifterna för att täcka genomförandeorganens löpande kostnader. För att uppnå budgetneutralitet under perioden kommer kommissionen att uppväga de ökade utgifterna för ytterligare personal i genomförandeorganen genom att ytterligare minska sina egna personalresurser (fast anställda och kontraktsanställda) utöver de ”frigjorda” och ”frysta” tjänster som identifierats i kostnads-nyttoanalysen. För detta ändamål har kommissionen sett över sin egen interna organisation, för att på detta sätt öka antalet tjänster/kontraktsanställda som ska frigöras för att uppväga kostnaderna för de ytterligare personalresurserna i genomförandeorganen. Översynen av de egna strukturerna har gjort det möjligt för kommissionen att under 2014 föreslå ett frigörande av ytterligare 114 heltidsekvivalenter utöver de 58 heltidsekvivalenter som enligt kostnads-nyttoanalysen kan frigöras (30 heltidsekvivalenter) och frysas (28 heltidsekvivalenter). Det totala antalet ”frigjorda” och ”frysta” tjänster visas i tabellen nedan: Frigjorda och frysta tjänster: säkerställa budgetneutralitet || Totalt antal frigjorda och frysta tjänster 2014 || Totalt antal frigjorda och frysta tjänster 2014–2020 Tjänster inom tjänsteförteckningen || Kontraktsanställda (heltidsekvivalenter) || Tjänster inom tjänsteförteckningen || Kontraktsanställda (heltidsekvivalenter) Totala frigjorda tjänster || 120 || 24 || 484 || 165 Totala frysta tjänster || 28 || - || 64 || - Totalt || 148 || 24 || 548 || 165 Såsom nämnts ovan görs den föreslagna minskningen av antalet tjänster i kommissionens tjänsteförteckningar motsvarande ”frigjorda” tjänster i kommissionen utöver den allmänna personalminskningen med 5 % i kommissionen under perioden 2013–2017. I fråga om administrativa utgifter, motsvarar antalet frigjorda och frysta tjänster under 2014 en besparing på 14,0 miljoner euro för kommissionen, varav 4,9 miljoner euro under rubrik 5. De återstående administrativa besparingarna är utspridda över andra driftsposter, varav de flesta är knutna till forskningspersonal och kontraktsanställda som finansieras inom ramen för Horisont 2020. Detta speglar förslaget att flytta genomförandeuppgifter från kommissionen till genomförandeorganen. 4.4.3 Att hålla de finansieringsramar som ingår i programmen oförändrade För att hålla de finansieringsramar som ingår i utgiftsprogrammen oförändrade uppvägs ökningen av de löpande kostnaderna för genomförandeorganen av motsvarande minskning i kommissionens administrativa utgifter, antingen under rubrik 5 eller under andra rubriker, särskilt administrativa utgifter för forskning under rubrik 1a. Vilken nettoeffekt av den extra personal och motsvarande administrativa utgifter som krävs för att hantera det växande antalet driftsanslag i genomförandeorganen för de finansieringsramar som ingår i de berörda programmen beror på kompensationskällan i kommissionen: ¾ Överföringen av de funktioner som tidigare utförts av kommissionens personal under rubrik 5 till genomförandeorganen leder till frigjorda och frysta tjänster och motsvarande besparingar på 4,9 miljoner euro i administrativa utgifter under rubrik 5. ¾ Vad gäller utgifter för administrativt stöd som belastar finansieringsramen för utgiftsprogrammen under andra rubriker, kommer de utgifter som kommissionen planerar direkt innan delegeringen att finansiera de löpande kostnaderna för genomförandeorganen efter delegeringen. Detta gäller även vissa andra administrativa stödutgifter som är direkt kopplade till genomförandet av programmet, vilka kommer att uppstå i organen efter delegering, såsom utveckling av it-system. Denna ändring har ingen inverkan på programmens finansieringsram: Balansen mellan administrativa anslag och driftsanslag inom ramanslaget förblir oförändrad. ¾ I regel är minskningen av utgifter för administrativt stöd i driftsposterna tillräcklig för att finansiera de ökade löpande kostnaderna för genomförandeorganen, utan någon inverkan på driftsanslagen inom finansieringsramen för de berörda programmen. För tre av programmen under rubrik 4 begärs en ökning av utgifterna för administrativt stöd i kommissionen, med en motsvarande minskning av de bidrag som tidigare var planerade till genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur[25]. I tre fall är dock bara ett relativt begränsat bidrag från det relevanta programmet för att täcka de löpande kostnaderna för genomförandeorganet från driftsanslagen för programmen nödvändigt att se till att de genomförs på rätt sätt[26]. Tabellen nedan visar hur utgiftsökningarna för att täcka de löpande kostnaderna för genomförandeorganen förväntas uppvägas genom var och en av de tre källor som anges ovan: Hur ökningen av genomförandeorganens löpande kostnader ska uppvägas, samtidigt som anslagen hålls oförändrade || I miljoner euro Ökningen av utgifterna för att täcka de löpande kostnaderna för sex genomförandeorgan som härrör från ytterligare delegering || + 25,759 Minskade administrativa utgifter under rubrik 5 till följd av delegeringen av de uppgifter som för närvarande sköts av kommissionen || - 4,851 Minskade administrativa utgifter och stödutgifter under andra rubriker till följd av delegeringen av de uppgifter som för närvarande sköts av kommissionen || -23,013 Andra kompensationer inom programmens finansieringsram || -2,747 Totalt || -4 851 Den utvidgade delegeringen till genomförandeorganen leder till en minskning av de administrativa utgifternas totala nivå, som speglas genom besparingarna i rubrik 5 (4,9 miljoner euro). En närmare beskrivning av det föreslagna delegationspaketets inverkan på personalresurser och ekonomiska resurser under 2014 redovisas i bilagan. 4.5 Delegationsprocess: nästa steg Den 4 oktober 2013 överlämnade kommissionen en fullständig uppsättning delegationshandlingar till Europaparlamentet och rådet, bestående av en informerande not om de viktigaste delarna i det planerade delegationspaketet, samt sex utkast till delegationsförslag om att återinföra genomförandeorganen och utvidga deras ansvarsområden och livslängd. I enlighet med det förfarande som fastställs i förordning (EG) nr 58/2003 ombeds kommittén för genomförandeorganen att avge ett yttrande om vart och ett av de sex enskilda utkasten till kommissionens genomförandebeslut. Med förbehåll för ett positivt yttrande från kommittén om vart och ett av de sex enskilda förslagen om delegering, under förutsättning att ingen av budgetmyndighetens båda parter har inkommit med några invändningar, och att de rättsliga grunderna för programmen för 2014–2020 antas i tid av den lagstiftande myndigheten, har kommissionen för avsikt att anta utkasten till förslag i slutet av november 2013. 5 Inrättandet av tjänstegruppen AST/SC 5.1 Översyn av tjänsteföreskrifterna: Inrättande av den nya tjänstegruppen AST/SC Efter kommissionens förslag om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda (nedan kallade tjänsteföreskrifterna)[27], nådde Europaparlamentet och rådet i juni 2013 en politisk överenskommelse om översynen av tjänsteföreskrifterna. Den reviderade texten träder i kraft den 1 januari 2014. Som en del av den politiska överenskommelsen godkände Europaparlamentet och rådet kommissionens förslag att ändra artikel 5 i tjänsteföreskrifterna, genom att skapa en ny tjänstegrupp i tjänsteförteckningarna för sekreterare och kontorister som omfattar sex klasser (AST/SC 1-6), utöver de befintliga tjänstegrupperna för handläggare (AD) och assistenter (AST). 5.2 Inverkan på tjänsteförteckningarna Denna ändringsskrivelse innehåller nödvändiga ändringar av tjänsteförteckningarna för att skapa en ny struktur för tjänstegruppen AST/SC, för institutionerna samt för genomförandeorganen och andra organ. De reviderade tjänsteförteckningarna finns i bilagan. Kommissionen föreslår att det inrättas en struktur för den nya tjänstegruppen AST/SC i tjänsteförteckningarna för alla EU:s institutioner och organ, från och med den 1 januari 2014. Hur många faktiska tjänster som ska ingå i den nya tjänstegruppen AST/SC kommer dock att bero på omvandlingen av befintliga AST-tjänster för sekreterare och kontorister. Hur stor andel av personalen som berörs kommer därför att bero på hur många av de befintliga AST-tjänsterna som lämnar, exempelvis för pensionering, som ersätts av ny personal som har klarat ett uttagningsprov för tjänstegruppen AST/SC. I väntan på en tillförlitlig beräkning av antalet AST/SC tjänster som kommer att behövas under 2014 föreslår kommissionen att den nya tjänstegruppen AST/SC inrättas, utan att i detta skede ange det exakta antalet för varje lönegrad, om inte enskilda institutioner redan har fastställt den förväntade graden av omvandling av AST-tjänster till AST/SC-tjänster[28]. Den nya strukturen kommer att fyllas successivt från och med 2014, i enlighet med artikel 50 i budgetförordningen, enligt vilken varje institution och organ, på vissa villkor, får ändra sina tjänsteförteckningar med upp till 10 % av antalet godkända tjänster i tjänsteförteckningen. 6 Slutsats Denna ändringsskrivelse nr 2/2014 utgör kommissionens andra och sista uppdatering av 2014 års budgetförslag innan förlikningen inleds. Utifrån denna grund förväntas Europaparlamentet och rådet ta de reviderade beräkningarna i beaktande mot bakgrund av deras överläggningar om 2014 års budget inom de tidsfrister som föreskrivs i fördraget. 7 Sammanfattande tabell indelad enligt rubrikerna i den fleråriga budgetramen Rubrik || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1/2014) || Ändringsskrivelse nr 2/2014 || Budgetförslag för 2014 (inkl. ÄS nr 1–2/2014) Åtaganden || Betalningar || Åtaganden || Betalningar || Åtaganden || Betalningar 1. || Smart tillväxt för alla || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 || || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 Tak || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Marginal || 126 647 173 || || || || 126 647 173 || 1a || Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 || || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 Tak || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Marginal || 126 647 173 || || || || 126 647 173 || 1b || Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 || || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 Tak || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Marginal || 21 620 000 || || || || 21 620 000 || Flexibilitetsmekanismen || 78 380 000 || || || || 78 380 000 || Marginal || 0 || || || || 0 || 2. || Hållbar tillväxt: naturresurser || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 Tak || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Marginal || 55 285 316 || || || || 55 285 316 || Av vilka: Europeiska garantifonden för jordbruket — marknadsrelaterade utgifter och direktstöd || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Särskilt utgiftstak || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Nettoöverföring mellan EGFJ och EJFLU || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Marginal || 0 || || || || 0 || 3. || Säkerhet och medborgarskap || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 Tak || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Marginal || 39 539 268 || || || || 39 539 268 || 4. || Europa som global partner || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 Tak || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Marginal || 159 197 866 || || || || 159 197 866 || 5. || Administration || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || -4 851 000 || -4 851 000 || 8 590 264 307 || 8 591 887 107 Tak || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Marginal || 125 884 693 || || || || 130 735 693 || Av vilka: Administrativa utgifter för institutionerna || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || -4 851 000 || -4 851 000 || 6 931 442 672 || 6 933 065 472 Särskilt utgiftstak || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Marginal || 119 706 328 || || || || 124 557 328 || 6. || Kompensationer || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Tak || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Marginal || 400 000 || || || || 400 000 || Totalt || 142 111 425 684 || 135 865 804 080 || -4 851 000 || -4 851 000 || 142 106 574 684 || 135 860 953 080 Tak || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Flexibilitetsmekanismen || 78 380 000 || || || || 78 380 000 || Marginal || 506 954 316 || 195 920 || || || 511 805 316 || 5 046 920 || Utanför den fleråriga budgetramen || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000 Summa || 142 567 606 684 || 136 065 804 080 || -4 851 000 || -4 851 000 || 142 562 755 684 || 136 060 953 080 [1] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] COM(2013) 450. [3] COM(2013) 644. [4] COM(2013) 655, 18.9.2013. [5] EGFJ:s utgiftstak för 2014 uppgår till 44 130 miljoner euro. Efter det att hänsyn tagits till ett belopp på 351,9 miljoner euro som ska föras över till landsbygdsutveckling som redan hade införlivats i 2014 års budgetförslag, uppgår det nettobelopp som finns tillgängligt för EGFJ (nettoutgiftstaket) till 43 778,1 miljoner euro. EGFJ:s behov för 2014 bedöms mot detta nettobelopp. [6] Procentandelen fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 964/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en anpassningssats för direktstöd enligt förordning (EG) nr 73/2009 för kalenderåret 2013. I ändringsskrivelse nr 2/2014 minskas anpassningssatsen från den inledande satsen på 4,981759 % i 2014 års budgetförslag till 4,001079 %, med hänsyn till det minskade tröskelvärdet från 5 000 euro till 2 000 euro i linje med avtalet om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. [7] Artikel 41 och bilaga IV i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr XX/XXXX om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter (förordningen om en samlad marknadsordning), som fortfarande måste antas formellt av Europaparlamentet och rådet (COM(2012) 535). [8] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006. [9] I anslag och efter budgetdisciplin. [10] Efter budgetdisciplin. [11] Efter budgetdisciplin. [12] Förslaget till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning. [13] Provisorisk tillämpning av protokollet till följd av antagandet av rådets beslut 2013/303/EU (EUT L 170, 22.6.2013, s. 1). [14] Rådets beslut om preliminär tillämpning (från och med den 24 juli 2013) av protokollet har antagits den 16 juli 2013 men ännu inte offentliggjorts i EUT. [15] Kommissionen uppskattar att rådets beslut om provisorisk tillämpning av de protokoll som avser dessa två avtal kommer att träda i kraft från och med den 1 januari 2014. [16] Meddelandet ”en budget för Europa 2020”, s. 21, KOM (2011) 500, 29.6.2011. [17] Punkt [23] i utkastet till interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning. Särskild rapport nr 13/2009 – Delegering av genomförandeuppgifter till genomförandeorgan: ett framgångsrikt alternativ?. [19] Förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som ska anförtros vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram (EUT L 11, 16.1.2003, s. 1). [20] Förslag till rådets förordning om fastställande av den fleråriga budgetramen för åren 2014-2020. [21] Inom de ”gränsvillkor” som fastställts av kommissionen för att hålla det nuvarande antalet genomförandeorgan oförändrade och ha i stort sett lika stora organ (i antal anställda), utarbetade uppdragstagaren ett scenario där vissa program skulle förvaltas av andra organ jämfört med det ”inledande scenariot”, enligt följande: Det nya rymdprogrammet och den samhälleliga utmaningen livsmedelstrygghet, hållbart jordbruk, havs- och sjöfartsforskning samt bioekonomi inom Horisont 2020 skulle delegeras till genomförandeorganet för forskning, medan genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation skulle förvalta den andra och tredje generationen av programmet Intelligent energi, hela instrumentet för små och medelstora företag inom Horisont 2020 samt den integrerade havspolitiken, kontroll och vetenskapliga råd för åtgärder inom ramen för EHFF. [22] Beräknad efter kommissionens riktlinjer för konsekvensbedömningar av politiska förslag (SEK(2009) 92), med tillämpning av den standardiserade diskonteringsräntan på 4% för framtida vinster för att beräkna deras nettonuvärde. [23] Detta antal anställda tar hänsyn till den föreslagna överföringen av Marco Polo-programmet från genomförandeorganet för konkurrenskraft och innovation till genomförandeorganet för innovation och nätverk (15 heltidsekvivalenter), eftersom detta kommer att ingå i FSE-transportprogrammet. [24] Den faktiska fördelningen mellan som tjänster som frigörs och som fryses kommer att finjusteras i framtida årliga budgetförfaranden som anpassas till faktiska tjänsteuppdrag. [25] Detta gäller instrument för stöd inför anslutningen (0,1 miljoner euro), europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (ENI) (1,0 miljon euro) och instrumentet för utvecklingssamarbete (1,0 miljon euro) för att finslipa balansen mellan de uppgifter som ska utföras i kommissionen och i genomförandeorganen. [26] Detta gäller FSE-energi (0,8 miljoner euro) och EHFF (1,4 miljoner euro) och EU-frivilliga för humanitärt arbete (0,5 miljoner euro) för vilka utgiftsnivån för det administrativa stöd som begärs i 2014 års budgetförslag inte (fullt ut) avspeglar de verkliga behoven under 2014. [27] KOM(2011) 890, 13.12.2011. [28] Följande institutioner har lämnat detaljerade beräkningar av de lönegrader som ska ingå i tjänsteförteckningarna för den nya tjänstegruppen SC: Europaparlamentet (avsnitt I): 5 SC 1-tjänster och 25 SC 2-tjänster. Europeiska rådet och rådet (avsnitt II): 15 SC 1-tjänster. Revisionsrätten (avsnitt V): 2 SC 2-tjänster.