Särskild rapport  Förvaltas 
förmånsordningar på 
handelsområdet på ett 
lämpligt sätt?SV 2014  nr 02
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-9241-859-5
doi:10.2865/65501
© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
SV 2014  nr 02
Särskild rapport Förvaltas 
förmånsordningar på 
handelsområdet på ett 
lämpligt sätt?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)
02
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar
 Ordförklaringar
I–V Sammanfattning
1–19  Inledning
1–6 Förmånsordningar på handelsområdet
7–14  Kommissionens bedömning av konsekvenserna av förmånsordningar på handelsområdet
15–19  Övervakning och kontroller av förmånsordningar på handelsområdet  
20–25  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
21–22  Bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av förmånsordningar på handelsområdet
23–25  Övervakning och kontroller av förmånsordningar på handelsområdet
26–106  Iakttagelser
26–53  Trots förbättringar över tid har kommissionen inte på lämpligt sätt bedömt alla ekonomiska 
konsekvenser av förmånsordningar på handelsområdet
27–31  Kommissionen gjorde inte alltid en bedömning av alla ekonomiska konsekvenser av förmånsordningar på 
handelsområdet
32–53  De bedömningar som gjordes innehöll i de flesta fall felaktigheter och var inte helt användbara eller 
heltäckande, men de har blivit bättre
54–55  Interimsutvärderingen av det allmänna preferenssystemet visar att politiken ännu inte har lett till 
alla förväntade fördelar
56–80  Tullkontroller som utförs av myndigheterna i de utvalda medlemsstaterna är bristfälliga
58–67  Brister i kontrollstrategin och riskhanteringen
68–73  Brister i myndigheternas förvaltning av det administrativa samarbetet i de utvalda medlemsstaterna
03  
74–75  Medlemsstaternas riskhanteringssystem inbegriper inte alltid underrättelser om ömsesidigt bistånd
76–80  Fel i återvinningsförfarandena i tre av de utvalda medlemsstaterna
81–99  Det finns brister i kommissionens övervakning av medlemsstaterna och förmåns-/
partnerländerna när det gäller förmånsordningar på handelsområdet
82–86  Kommissionen har gjort få förhandsbedömningar och inga övervakningsbesök i länder som åtnjuter 
förmånsbehandling 
87–89  Kommissionen har vidtagit åtgärder för att se till att arrangemangen för administrativt samarbete 
fungerar smidigt, men problem kvarstår
90–92  Olafs ursprungsutredningar är viktiga men det finns brister i den ekonomiska uppföljningen av dem
93–99  Förebyggande och motverkande åtgärder för att skydda EU:s ekonomiska intressen har inte använts 
tillräckligt
100–106  Lagbestämmelserna i förmånsordningar på handelsområdet innehåller inte tillräckliga garantier 
för skydd av EU:s ekonomiska intressen
100–103  Komplexa regler om kumulation
104–105  Exportörernas självcertifiering ersätter ursprungsintyg och varucertifikat
106 Begränsade rättsliga befogenheter att bekämpa bedrägerier
107–120  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I  — Statistiska uppgifter om förmånsordningar på handelsområdet  2011
 Bilaga II  —  Översikt över kommissionens förhandsutvärderingar av förmånsordningar på 
handelsområdet
 Bilaga III  —  Översikt över kommissionens interims- och efterhandsutvärderingar av 
förmånsordningar på handelsområdet
 Bilaga IV — Revisionsmetod i de utvalda medlemsstaterna
 Bilaga V — Begränsningar i den allmänna jämviktsmodellen
 Kommissionens svar
04
 Förkortningar
AVS : stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet
CLWP : kommissionens arbetsprogram för lagstiftning
EPE : efterhandsutvärdering
EPA : avtal om ekonomiskt partnerskap
EU: Europeiska unionen
FAO : FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation
FTA : frihandelsavtal
GSP : det allmänna preferenssystemet
IA: konsekvensanalys
ILO: Internationella arbetsorganisationen
MA: ömsesidigt bistånd
Olaf : Europeiska byrån för bedrägeribekämpning
PTA : förmånsordning på handelsområdet
SIA: hållbarhetsbedömning
TEM : traditionella egna medel
Trips : avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätten
ULT : utomeuropeiska länder och territorier
05
 Ordförklaringar
Administrativt samarbete : Informationsutbyte mellan förmåns-/partnerländer, kommissionen och 
medlemsstaterna varigenom länderna informerar kommissionen, som vidarebefordrar informationen till 
medlemsstaterna, om vilka myndigheter som är behöriga att utfärda ursprungsintyg eller varucertifikat och 
lämnar prov på de stämplar som då används. Medlemsstaterna skickar en begäran till dessa myndigheter för att få 
bekräftelse på att bevis på förmånsursprung och varucertifikat är giltiga och/eller äkta.
Ansökningar om återbetalning och eftergift av tull : Medlemsstaternas tullmyndigheter ansöker hos 
kommissionen om eftergift/återbetalning av tullskuld eller om att få avstå från bokföring i efterhand av tullskulden 
i enlighet med artiklarna 871 och 905 i tillämpningsföreskrifterna för tullkodexen.
Bedömning av konsekvenserna för hållbar utveckling (nedan kallad hållbarhetsbedömning ): En oberoende 
undersökning som externa konsulter gör för att förse förhandlare med en evidensbaserad analys av de potentiella 
ekonomiska, ekologiska och sociala konsekvenser som ett handelsavtal kan få, både i EU och i partnerländerna. 
De externa konsulterna ska följa de riktlinjer och direktiv som anges i kommissionens handbok om bedömning av 
konsekvenserna för hållbar utveckling.
Cariforum : Organ som inbegriper AVS-länder i Västindien och som främjar och samordnar politisk dialog, 
samarbete och regional integration, i första hand inom ramen för Cotonouavtalet mellan AVS-länderna och 
Europeiska unionen och även inom ramen för avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Cariforum och EU.
Comext : Den statistiska databasen för varuhandel från och mellan Europeiska unionens länder (inom och utanför 
EU). Statistiken omfattar transaktionerna för mer än 11  000 varor som klassificerats i Kombinerade nomenklaturen 
(KN).
Den allmänna jämviktsmodellen : En kvantitativ ekonomisk modell som används för att simulera hur en ekonomi 
reagerar på politiska förändringar på områden som skattepolitik, migrationspolitik och handelspolitik. Den utgår 
från att marknader i en ekonomi strävar mot jämvikt, om den inte blir störd av en chock, och i princip leder till 
effektiv fördelning av resurser. Den första modellen utarbetades av Leif Johansen  1960.
06 Ordförklaringar
EU:s allmänna preferenssystem (nedan kallat systemet ): Ett unilateralt handelssystem genom vilket EU 
ger utvecklingsländer och utvecklingsterritorier förmånstillträde till sin marknad i form av reducerade tullar 
för deras varor när de förs in på EU-marknaden. Det standardiserade systemet ger utvecklingsländer och 
utvecklingsterritorier förmåner för över 6  200 tullposter, medan den särskilda stimulansordningen för hållbar 
utveckling och gott styre, kallad “GSP plus”, ger sårbara utvecklingsländer ytterligare tullsänkningar som stöd vid 
ratificeringen och tillämpningen av internationella överenskommelser inom dessa områden; Med systemet “Allt 
utom vapen” får de minst utvecklade länderna tullfritt och kvotfritt tillträde för alla produkter.
Frihandelsområden och tullunioner : Förmånsordningar på handelsområdet som utgör ett undantag från regeln 
om behandling som mest gynnad nation i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) och allmänna tjänsteavtalet 
(Gats) genom vilken handelspartner ger varandra förmånstillträde för sina produkter och tjänster för att underlätta 
handel mellan sig. Båda innebär att inbördes tullar och kvoter tas bort för de konstituerande områdena och att 
handel med icke-medlemmar diskrimineras, men tullunioner innebär också att det fastställs en gemensam tulltaxa. 
Förenklat deklarationsförfarande : Ett förenklat förfarande varigenom en näringsidkare anmäler varornas 
ankomst till tullen och antingen lämnar in en förenklad deklarationsblankett eller ett kommersiellt dokument (till 
exempel en faktura) i stället för den detaljerade standarddeklarationen.
Förlorade intäkter : Tullar som inte längre kan uppbäras.
Konsekvensanalys : En förhandsutvärdering som kommissionen gör för att politiker ska få bevis på fördelar och 
nackdelar med möjliga politiska alternativ genom att deras potentiella konsekvenser bedöms. 
Kumulation : Ett system som gör att produkter med ursprung i land A kan behandlas ytterligare eller läggas till 
produkter med ursprung i land B som om de hade sitt ursprung i land B. Den produkt som blir resultatet får då sitt 
ursprung i land B. Den behandling eller bearbetning av ursprungsvaror som utförs i varje förmåns-/partnerland 
måste inte bestå av “tillräcklig behandling eller bearbetning” i enlighet med förteckningsreglerna. 
Leveranssätt 4 : leverans av tjänster vid gränsöverskridande handel inom en handelspartners territorium där 
EU-leverantören är en fysisk person.
Lokalt klareringsförfarande : Ett förenklat förfarande varigenom en näringsidkare tar emot varorna direkt i sina 
lokaler (eller på en utsedd plats). Tulldeklarationen lämnas in och varorna frigörs vanligtvis genom en anteckning 
i näringsidkarens egen bokföring.
07 Ordförklaringar
Preskription av en tullskuld : Det faktum att gäldenären inte längre kan underrättas om en tullskuld därför att det 
har gått tre år från det datum då tullskulden uppkom.
Projektet för analys av världshandeln : Ett globalt nätverk av forskare och beslutsfattare som gör kvantitativa 
analyser av internationella policyfrågor. Projektet samordnas av Center for Global Trade Analysis  vid Purdue 
University. Australiens näringslivskommission utarbetade en regional jämviktsmodell för ett enskilt land som 
gav upphov till projektet för analys av världshandeln 1990–1991. En global databas som synliggör bilaterala 
handelsmönster, produktion, konsumtion och intermediär användning av varor och tjänster står i centrum för 
projektet.
Riskhantering/riskanalys : Att systematiskt identifiera risker och vidta alla åtgärder som krävs för att begränsa 
riskexponering, helst med användning av automatisk databehandlingsteknik. Här ingår åtgärder som att samla in 
uppgifter och information, analysera och bedöma risk, föreskriva och vidta åtgärder och regelbundet övervaka och 
granska processen och vilka resultat den ger med hjälp av internationella, EU-omfattande och nationella källor och 
strategier.
Riskprofil : En kombination av riskkriterier och kontrollområden (till exempel typ av varor och ursprungsländer) 
som visar att det finns en risk och som leder till ett förslag om att en kontrollåtgärd ska vidtas. När dessa kriterier tas 
fram på EU-nivå enligt en gemensam ram för riskhantering kallas de gemensamma riskprofiler för EU.
Tulldeklaration : Den åtgärd genom vilken en person anger ett önskemål om att hänföra varor till ett visst 
tullförfarande.
Tullkontroller : Särskilda åtgärder som tullmyndigheterna genomför för att se till att tullagstiftningen tillämpas 
korrekt, såsom att undersöka varor, kontrollera uppgifter i deklarationer och se till att elektroniska eller skriftliga 
handlingar finns och är äkta, granska företagens räkenskaper och andra handlingar, undersöka transportmedel, 
undersöka bagage och andra liknande åtgärder.
Underrättelse om ömsesidigt bistånd : När kommissionen vidarebefordrar information till medlemsstaterna 
om transaktioner som innebär, eller förefaller innebära, överträdelser av tull- eller jordbrukslagstiftningen som är 
särskilt relevant på EU-nivå.
Uteblivna intäkter : De intäkter som EU går miste om på grund av de tullförmåner som förmåns-/partnerländer 
beviljas genom förmånsordningar på handelsområdet.
08
I
Förmånsordningar på handelsområdet gör att handels -
parter kan bevilja varandra förmåner när de bedriver 
handel med varandra. Förmånerna kan vara antingen 
ömsesidiga eller unilaterala. Ömsesidiga förmåner 
innebär att man minskar tullhinder för att öka handeln, 
den ekonomiska tillväxten, sysselsättningen och kon -
sumentfördelarna för båda parter. Unilaterala förmåner 
innebär att EU beviljar förmåner utan reciprocitet så att 
utvecklingsländer får tullfritt tillträde till EU-marknaden. 
På så sätt bidrar EU till att utrota fattigdomen och främja 
en hållbar utveckling. 
II
Syftet med revisionsrättens revision var att bedöma 
om kommissionen på ett lämpligt sätt har bedömt de 
ekonomiska konsekvenserna av förmånsordningar på 
handelsområdet och om kontrollerna av dem på ett 
ändamålsenligt sätt har garanterat att man vid import 
inte felaktigt kan dra nytta av en förmånstull, vilket leder 
förlust av EU-inkomster. 
III
Revisionsrätten konstaterade följande:
a) Kommissionen har inte på lämpligt sätt bedömt alla 
ekonomiska konsekvenser av förmånsordningar på 
handelsområdet. Men konsekvensanalyser används 
i större utsträckning och kvaliteten på de analyser 
som görs har blivit bättre. 
b) Interimsutvärderingen av det allmänna preferens -
systemet visar att politiken ännu inte har lett till de 
förväntade fördelarna,
c) Det finns brister i de tullkontroller som utförs av 
myndigheterna i de utvalda medlemsstaterna. d) Det finns brister i kommissionens övervakning av 
medlemsstaterna och förmåns-/partnerländerna när 
det gäller förmånsordningar på handelsområdet.
e) lagbestämmelserna i förmånsordningarna på han -
delsområdet inte innehåller tillräckliga garantier för 
skydd av EU:s ekonomiska intressen.
IV
Kommissionen bör göra följande för att förbättra bedöm -
ningen av de ekonomiska konsekvenserna av förmåns -
ordningar på handelsområdet:
a) Om det inte föreligger särskilda skäl, göra en kon -
sekvensanalys och en hållbarhetsbedömning för 
varje förmånsordning på handelsområdet som ger 
en fördjupad, utförlig och kvantifierad analys av de 
förväntade ekonomiska konsekvenserna, däribland 
en uppskattning av uteblivna intäkter. 
b) Rutinmässigt be Eurostat göra kvalitetsbedömningen 
av de statistikkällor som används i hållbarhetsbe -
dömningarna och se till att analysen görs i tid för 
förhandlarna.
c) Göra interims- och efterhandsutvärderingar för att 
bedöma i vilken omfattning förmånsordningar på 
handelsområdet som får betydande konsekvenser 
uppnår sina politiska mål, hur resultatet av dem kan 
förbättras i centrala ekonomiska sektorer samt göra 
en uppskattning av uteblivna intäkter.Sammanfattning
09
 Sammanfattning
V
Kommissionen bör göra följande för att förbättra skyddet 
av EU:s ekonomiska intressen: 
a) Skapa EU-riskprofiler för förmånsordningar på han -
delsområdet så att medlemsstaterna har en gemen -
sam metod för att utföra riskanalyser och på så sätt 
minskar förlusterna för EU-budgeten. 
b) Kontrollera att medlemsstaterna gör sina riskhante -
ringssystem och sin kontrollstrategi ändamålsenli -
gare för att minska förluster för EU-budgeten.
c) Uppmuntra medlemsstaterna att vidta lämpliga 
försiktighetsåtgärder när de får en underrättelse om 
ömsesidigt bistånd.
d) Utvärdera och göra riskbaserade övervakningsbesök 
i länder som åtnjuter förmånsbehandling, särskilt när 
det gäller ursprungsregler och kumulation.
e) Kräva att medlemsstaterna förbättrar kvaliteten på 
den information som de lämnar om det administra -
tiva samarbetet. 
f) Förbättra den ekonomiska uppföljningen av Olafs ut -
redningar för att förhindra förluster för EU-budgeten 
på grund av preskription. 
g) Stärka EU:s ställning i ömsesidiga förmånsordningar 
på handelsområdet och i större utsträckning använ -
da försiktighets- och säkerhetsåtgärder och införliva 
dem i alla framtida handelsavtal.
h) Verka för att ursprungsintyg och varucertifikat er -
sätts med exportörernas självcertifiering. 
10
Inledning
Förmånsordningar  
på handelsområdet
01 
Förmånsordningar på handelsområdet 
gör att handelsparter kan bevilja var -
andra förmåner när de bedriver handel 
med varandra. Förmånerna kan vara 
antingen ömsesidiga eller unilaterala. 
Ömsesidiga förmåner innebär att man 
minskar tullhinder för att öka handeln, 
den ekonomiska tillväxten, syssel -
sättningen och konsumentfördelarna 
för båda parter. Unilaterala förmåner 
innebär att EU beviljar förmåner utan 
reciprocitet så att utvecklingsländer får 
tullfritt tillträde till EU -marknaden. På så 
sätt bidrar EU till att utrota fattigdomen 
och främja hållbar utveckling.
02 
I slutet av 2013 gällde 39 förmånsord -
ningar som omfattade handel mellan EU 
och 180 länder och territorier. År 2011 
uppgick värdet på de varor som impor -
terades i EU enligt förmånsordningar 
på handelsområdet till mer än 242 mil -
jarder euro, vilket motsvarar 14 % av 
EU:s import. I  bilaga I  finns en översikt 
över uppgifterna för de tio medlems -
stater som hade störst import och de 
tio förmåns-/partnerländer som hade 
störst export enligt förmånsordningar på 
handelsområdet det året.03 
Enligt fördraget om Europeiska unionens 
funktionssätt1 ska unionen ha exklusiv 
befogenhet när det gäller den gemen -
samma handelspolitiken. Förfarandet för 
att inrätta förmånsordningar på handels -
området fastställs i artiklarna 206 och 
207 i EUF -fördraget.
04 
Kommissionen ansvarar för att förhandla 
fram förmånsordningar på handels -
området, bedöma och utvärdera deras 
ekonomiska, sociala och ekologiska 
konsekvenser och övervaka medlems -
staternas och förmåns-/partnerländernas 
genomförande av dem.
05 
Medlemsstaternas tullmyndigheter har 
huvudansvaret för att övervaka EU:s 
internationella handel. Framför allt 
vidtar de åtgärder för att säkerställa 
EU:s ekonomiska intressen och skydda 
unionen mot orättvisa eller olagliga 
handelsrutiner och samtidigt uppmuntra 
laglig handel.1 Artikel 3.1 e och artikel 3.2 
i EUF -fördraget.
11 Inledning
06 
Myndigheterna i förmåns-/partner-
länderna ansvarar för att kontrollera att 
ordningarna följs och spelar därför en 
viktig roll vid den första bestämningen 
av produkternas ursprungsstatus.
Kommissionens 
bedömning av 
konsekvenserna av 
förmånsordningar på 
handelsområdet
07 
Det finns två typer av förhandsbedöm -
ningar som används när beslut ska fattas 
i handelsfrågor: konsekvensanalyser och 
hållbarhetsbedömningar. Konsekvens -
analyser är ett verktyg som används 
inom hela kommissionen som underlag 
för beslut om initiativ som förväntas få 
betydande konsekvenser. Hållbarhets -
bedömningar är ett handelsspecifikt 
instrument som ger en utförligare analys 
av de handelsavtal som förhandlas.
08 
År 20022 införde kommissionen kon -
sekvensanalyser för att kunna urskilja 
de bästa alternativen för att uppnå de 
politiska målen och analysera deras 
troliga konsekvenser på de ekonomiska, 
sociala och ekologiska områdena. 
I konsekvensanalyser fastställs också en 
ram för övervakning och utvärdering. 
Konsekvensanalyser genomförs av kom -
missionen innan förhandlingsmandatet 
föreslås antas av rådet.09 
Sedan 2003 har kommissionen varit 
skyldig att göra en förhandsutvärdering 
eller en konsekvensanalys för att följa 
sina lagliga skyldigheter3 eller kom -
missionens regler4. Detta beror på att 
förmånsordningarna på handelsområdet 
medför minskade intäkter för EU -bud -
geten (uteblivna intäkter) och på att de 
är omfattande politiska förslag som får 
ekonomiska konsekvenser både inom 
och utanför EU (närmare uppgifter finns 
i bilaga II ).
10 
År 1999 beslutade kommissionen att 
införliva hållbar utveckling i handels -
förhandlingarna och tog fram ett nytt 
bedömningsverktyg kallat Trade SIA  
(bedömning av konsekvenserna av 
ett handelsavtal med avseende på 
en hållbar utveckling, nedan kallad 
hållbarhetsbedömning )5.
11 
Efter det att handelsförhandlingarna 
officiellt har startat, men innan för -
månsordningarna på handelsområdet 
har undertecknats, beställer kommis -
sionen hållbarhetsbedömningar som är 
undersökningar som utförs av externa 
konsulter och används som ett poli -
tiskt verktyg då kommissionen gör en 
förhandsbedömning av de ekonomiska, 
sociala och ekologiska konsekvenserna 
av en handelsförhandling.
12 
I interims- och efterhandsutvärderingar 
bedöms de faktiska konsekvenser som 
genomförandet av förmånsordningarna 
på handelsområdet får. Revisionsrätten 
anser att alla förmånsordningar på han -
delsområdet med betydande ekonomis -
ka, sociala och ekologiska konsekvenser 
helst bör utvärderas tre år efter det att 
de har trätt i kraft. Det skulle göra att 
politiker, berörda parter och europeiska 
skattebetalare kan bedöma om för-
månsordningarna på handelsområdet 
verkligen uppnår sina politiska mål.2 KOM(2002) 276 slutlig, 
5.6.2002.
3 Enligt artikel 21, under 
rubriken ”Principen om sund 
ekonomisk förvaltning” 
i kommissionens förordning 
(EG, Euratom) nr 2342/2002 
av den 23 december 2002 om 
genomförandebestämmelser 
för rådets förordning (EG, 
Euratom) nr 1605/2002 
med budgetförordning för 
Europeiska gemenskapernas 
allmänna budget som är i kraft 
sedan den 1 januari 2003 
(EGT L 357, 31.12.2002, s. 1). 
Sedan den 22 augusti 2006 
krävs det enligt denna artikel 
endast förhandsutvärderingar 
när det gäller ”program och 
verksamheter som väntas 
ge upphov till utgifter [...] för 
budgeten”.
4 KOM(2002) 276 slutlig, 
tillämplig från  2003 och 
KOM(2005) 12 slutlig, 
26.1.2005 om strategiska 
mål 2005–2009.
5 Förord av P . Mandelson, före 
detta ledamot av Europeiska 
kommissionen med ansvar 
för handel, till handboken om 
Trade SIA .
12 Inledning
13 
I sitt meddelande Handel, tillväxt och 
världspolitik – Handelspolitiken – en 
hörnsten i Europa 2020-strategin6 uppgav 
kommissionen att konsekvenserna av 
EU:s nuvarande handelsavtal skulle följas 
upp genom mer systematiska utvärde -
ringar i efterhand (närmare uppgifter 
finns i  bilaga III ).
14 
Uteblivna intäkter är de intäkter som EU 
går miste om på grund av de tullförmå -
ner som förmåns-/partnerländer beviljas 
genom förmånsordningar på handels -
området. En förhands- och efterhands -
utvärdering av dessa uteblivna intäkter 
gör att kommissionen kan förbättra den 
ekonomiska förvaltningen av EU -bud -
geten och ge budgetmyndigheten en 
korrekt årlig prognos om uppbörden 
av tullar och en beräkning av budget -
kostnaderna för förmånsordningar på 
handelsområdet.
Övervakning och 
kontroller av för-
månsordningar på 
handelsområdet
15 
Tullmyndigheterna i medlemsstaterna, 
myndigheterna i förmåns-/partnerlän -
derna och kommissionen bör gemen -
samt förvalta förmånsordningar på han -
delsområdet och samarbeta för att se till 
att de villkor som krävs för att beviljas 
förmånsbehandling är uppfyllda. Dessa 
tre grupper av myndigheter ansvarar 
för att skydda EU:s ekonomiska intres -
sen genom att förhindra förluster för 
EU-budgeten till följd av att varor som 
inte berättigar till förmånsbehandling 
importeras enligt förmånsordningar på 
handelsområdet.16 
Att certifiera och kontrollera om pro -
dukterna har rätt till förmånsbehandling 
är avgörande och kräver noggranna 
kontroller av varornas ursprung och ett 
ändamålsenligt administrativt sam-  
arbete med exportländerna.
17 
Ursprungsregler används för att man ska 
försäkra sig om att produkterna har sitt 
ursprung i ett visst land som har rätt till 
förmåner och därmed uppfyller kriteri -
erna för handelsförmåner7. Reglerna har 
tre komponenter:
a) En ursprungskomponent8 (som klas -
sificerar produkter utifrån var de 
tillverkas).
b) Sändningsstandard  (som garanterar 
att produkterna inte har manipu -
lerats genom att det ställs krav på 
direkt transport mellan ursprungs -
landet och EU eller genom att 
det direkt fastställs en så kallad 
äkthetsprincip).
c) Dokumentstandard  (tillfredsställan -
de dokumentation måste lämnas 
om produktens ursprung).6 KOM(2010) 612, 9.11.2010.
7 Varje överenskommelse 
innehåller en förteckning 
över behandlings- eller 
bearbetningsförfaranden som 
ska genomföras när det gäller 
icke -ursprungsmaterial för att 
den tillverkade produkten ska 
kunna få ursprungsstatus.
8 EU:s ursprungsregler bygger 
på bearbetningskriterier: 
för att ha rätt till förmåns-
behandling tack vare 
ursprung i ett land måste 
varorna helt och hållet ha 
erhållits (till exempel odlats 
eller utvunnits) där eller, när 
så inte är fallet, ha genomgått 
tillräcklig bearbetning där.
13 Inledning
18 
Ett exempel på förfarandet för att avgöra 
om produkterna har rätt till förmånsbe -
handling finns i  bild 1 .19 
Administrativt samarbete mellan 
myndigheterna i medlemsstaterna, 
förmåns-/partnerländerna och kommis -
sionen används för att man ska bekräfta 
äktheten i bevisen på de exporterade 
produkternas ursprung och status. Om 
den förmånstull som importören begär 
ska beviljas eller avslås beror i de flesta 
fall på resultatet av detta förfarande. 
Bild 2  visar flödesschemat för kontroller 
avseende förmånshandel.
Förfarande för att avgöra om produkter har rätt till förmånsbehandling  
enligt det allmänna preferenssystemet
1) Är produkterna tillräckligt
     bearbetade     (förteckning över processer)?2) Gäller reglerna för kumulativa     ursprung?Har produkterna
erhållits i sin helhet?Uppfyller kraven för blankett
A
eller fakturadeklaration
JA
Vilken är regeln på förteckningen?
Följer produkten den?
Ingen förmånsbehandlingNej,
och produkten uppfyller
inte kraven för dettaGäller den allmänna
toleransregeln?
(icke-ursprungsmaterial kan
ha tagits med)Ja,
och produkten uppfyller
kraven för dettaJAJANEJ
NEJNEJBild 1
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
14 Inledning Bild 2Flödesschemat för kontroller avseende förmånsordningar på handelsområdet
Importland (medlemsstat X)
Importören lämnar in
en tullimport-deklaration
med förmånskoderna
2XX, 3XX eller 4XX
i ruta 36
i enhetsdokumentet (ED)
Varorna kommer
antingen
till importörens
eller dennes
kunds lokalerImportören behåller
bevis och register
för förmånsursprung
i tre år efter
slutet på det år då
importen ägde rum
Tullen gör slumpmässiga
och riskbaserade
fysiska kontroller
och dokumentkontroller
för att kontrollera
om förmånsvillkoren
är uppfylldaExportören ansöker om
ett intyg om
förmånsursprung
(FU) eller upprättar
en fakturardeklaration
Varorna
transporteras
direkt till
medlemsstat XBevis på FU skickas till
importören
Export
 
---------------------------------------------- 
Tullen gör slumpmässiga
och riskbaserade
efterhandskontroller och
revisioner, med besök
i näringsidkarens lokaler och
granskar dennes register.
Vid behov skickar
tullen förfrågningar om
administrativt samarbete
till  förmånslandetBehöriga myndigheter
kontrollerar att varorna har
förmånsursprung och
utfärdar intyget vid behov
Behöriga myndigheter
måste besvara
förfrågan avseende
administrativt samarbete
inom sex månader från
det att de får den
eller senast fyra månader
från det att de får
en påminnelseAdministrativt samarbete (AS)
Varorna övergår
till fri
omsättning ImportExportland som får stöd (utanför EU)
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
15
20 
Syftet med revisionsrättens revision var 
att bedöma om kommissionen på ett 
lämpligt sätt har bedömt de ekonomiska 
konsekvenserna av förmånsordningar på 
handelsområdet9 och om kontrollerna 
av dem garanterar att man vid import 
inte felaktigt kan åtnjuta en förmånstull, 
vilket leder förlust av EU -inkomster.
Bedömning av de 
ekonomiska 
konsekvenserna av 
förmånsordningar på 
handelsområdet
21 
Revisionsrätten granskade de förhands- 
och efterhandsutvärderingar som görs 
av kommissionen eller för dess räkning 
av de förväntade eller faktiska eko -
nomiska konsekvenserna. I det syftet 
analyserade revisionsrätten kommis -
sionens dokumentation av ett urval av 
44 förmånsordningar på handelsom -
rådet10, framför allt eventuella konse -
kvensanalyser, hållbarhetsbedömningar, 
efterhandsutvärderingar och rutiner för 
framtida övervakning. En översikt över 
dessa förmånsordningar på handelsom -
rådet finns i  bilagorna II och III.
22 
Revisionsrätten beaktade de krav som 
fastställs i riktlinjerna för konsekvens -
analyser och hållbarhetsbedömningar, 
konsekvensbedömningsnämndens 
rapporter, kommissionens verksamhets -
förklaringar och årliga verksamhetsrap -
porter och tillhörande meddelanden 
om handelsfrågor för att bedöma 
kvaliteten på utvärderingarna. Den tit -
tade särskilt på hur kommissionen såg 
till att de uppgiftskällor som användes i utvärderingarna var tillförlitliga och 
också på kommissionens uppföljning av 
tidigare granskningsresultat och rekom -
mendationer avseende konsekvens -
analyser11 från revisionsrätten och från 
Europeiska ekonomiska och sociala kom -
mittén avseende hållbarhetsbedömning -
ar12. Revisionsrätten undersökte även 
om efterhandsutvärderingarna visar att 
förmånsordningarna på handelsområdet 
ger de avsedda fördelarna.
Övervakning och 
kontroller av förmåns-
ordningar på handels-  
området
23 
Revisionsrätten granskade ändamåls-
enligheten i de övervakningsrutiner och 
kontroller som görs av förmånsordningar 
på handelsområdet av behöriga myndig-
heter i fem medlemsstater13, som står 
för två tredjedelar av det totala värdet 
på importer enligt förmånsordningar på 
handelsområdet som åtnjöt förmåns -
behandling 2011, och gjorde de tester 
som beskrivs i  bilaga IV . Revisionen 
omfattade kontrollstrategin och risk-
hanteringen, hur arrangemangen för det 
administrativa samarbetet fungerade 
och förfarandena för att återvinna even -
tuella traditionella egna medel.9 Revisionsrätten tittade särskilt 
på analysen av de sociala och 
ekologiska konsekvenserna av 
unilaterala förmånsordningar 
på handelsområdet och 
ekonomiska partnerskapsavtal 
som är särskilt inriktade på en 
hållbar utveckling.
10 Av dessa representerar 39 
alla förmånsordningar på 
handelsområdet som gällde 
när revisionen genomfördes 
medan fem ännu inte hade 
trätt i kraft.
11 Europeiska revisionsrättens 
särskilda rapport nr 3/2010 
Konsekvensbedömningar 
vid EU:s institutioner: är de 
ett stöd i beslutsfattandet?  
(http://eca.europa.eu ).
12 Yttranden från Europeiska 
ekonomiska och sociala 
kommittén nr 818/2011 
Hållbarhetsbedömningar 
och EU:s handelspolitik  
och nr 1612/2011  Det 
civila samhällets roll 
i frihandelsavtalet 
mellan EU och Indien  
(http://www.eesc.europa.eu ).
13 Tyskland, Spanien, Frankrike, 
Italien och Storbritannien, som 
var de fem medlemsstater 
som importerade mest 
enligt förmånsordningar på 
handelsområdet under  2010.Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
16 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
24 
Revisionsrätten bedömde kommis -
sionens förhandsutvärdering och 
efterhandsövervakning i förmåns-/part -
nerländerna, dess roll i arrangemangen 
för det administrativa samarbetet, dess 
inspektioner av medlemsstaternas 
tullmyndigheter, genomgången av Olafs 
ursprungsutredningar och ansökningar 
om undantag att uppbära tull samt 
lämpligheten i den gällande rättsliga 
ramen som ska garantera fullständig 
uppbörd av intäkter.
25 
Kommissionens övervaknings- och 
kontrollverksamhet avseende förmåns -
ordningar på handelsområdet bedöm -
des i förhållande till gällande rättsliga 
bestämmelser, relevanta uppdragsbe -
skrivningar, verksamhetsförklaringar 
och kommissionens meddelanden om 
ursprungsregler och förmånsordningar 
på handelsområdet. Revisionsrätten tit -
tade på kommissionens uppföljning av 
revisionsrättens tidigare granskningsre -
sultat och rekommendationer avseende 
förmånsordningar på handelsområdet14.14 Punkt 3.30, kapitel 3 
i Europeiska revisionsrättens 
årsrapport för budget-
året 2003 (EUT C 293, 
30.11.2004, s. 1).
17
 Iakttagelser
Trots förbättringar över 
tid har kommissionen inte 
på lämpligt sätt bedömt 
alla ekonomiska 
konsekvenser av 
förmånsordningar på 
handelsområdet
26 
De ekonomiska konsekvenserna av för -
månsordningar på handelsområdet bör 
bedömas på lämpligt sätt av kommis -
sionen både på förhand och i efterhand 
(se punkterna 7–14).
Kommissionen gjorde inte 
alltid en bedömning av alla 
ekonomiska konsekvenser 
av förmånsordningar på 
handelsområdet
Konsekvensanalyser eller 
förhandsutvärderingar
27 
Konsekvensanalyser eller förhandsutvär -
deringar gjordes inte när det gällde sju 
av de 13 förmånsordningar på handels -
området där det fanns antingen ett 
rättsligt krav eller ett formellt åtagande 
om att göra det. Närmare uppgifter finns 
i bilaga II .
28 
I de sex konsekvensanalyser som revi -
sionsrätten granskade uppskattades15 de 
olika politiska förslagens konsekvenser 
för EU:s intäkter endast i den konse -
kvensanalys som gällde det allmänna 
preferenssystemet16.Hållbarhetsbedömningar
29 
Hållbarhetsbedömningar gjordes inte av 
fem av de 28 förmånsordningar på han -
delsområdet där det fanns ett åtagande 
om att göra det (närmare uppgifter finns 
i bilaga II ). De uteblivna intäkterna har 
inte uppskattats i någon av de hållbar -
hetsbedömningar som revisionsrätten 
granskade.
Interims- och/eller 
efterhandsutvärderingar
30 
Trots att en interims- och/eller efter -
handsutvärdering skulle ha gjorts av 27 
gällande förmånsordningar på handels -
området i enlighet med kommissionens 
åtagande och principen om sund ekono -
misk förvaltning och offentlig ansvars -
skyldighet gjordes inte detta när det 
gällde 16 av dem17 (närmare uppgifter 
finns i  bilaga III ).
31 
I de 27 förmånsordningar på handels -
området som revisionsrätten granskade, 
där den anser att en efterhandsutvär -
dering borde ha gjorts, uppskattades 
de uteblivna intäkterna endast när det 
gällde det allmänna preferenssyste -
met. Kommissionens statistiska rapport 
om det allmänna preferenssystemet18 
visar att under perioden 2006–2009 var 
konsekvensen för EU -budgeten 8,6  mil -
jarder euro, vilket motsvarar nära 14 % 
av de tullar som uppbars under samma 
period. Kommissionen förklarade inte 
hur detta belopp hade beräknats.15 I konsekvensanalysen (SEK 
(2011) 536 slutlig) av det 
allmänna preferenssystem 
som trädde i kraft den 
1 januari  2014 uppskattar man 
att med det alternativ som 
föredras när det jämförs med 
utgångsscenariet, blir den 
kombinerade konsekvensen 
av att export från vissa tidigare 
förmånstagare beläggs med 
högre tull och den ökade 
exporten från tredjeländer 
som redan är belagd med 
tull att tullintäkterna på kort 
sikt skulle öka med cirka 
2 miljarder euro (se tabell 6-4 
i bilaga 6.4), vilket skulle läggas 
till de aktuella tullintäkterna 
på cirka 19 miljarder.
16 Europaparlamentets 
och rådets förordning 
(EU) nr 978/2012 av den 
25 oktober 2012 om 
tillämpning av det allmänna 
preferenssystemet och 
om upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 732/2008 
(EUT L 303, 31.10.2012, s. 1).
17 Förmånsordningar i handeln 
med Turkiet, EES, Schweiz, 
Fyrom, Kroatien, Albanien, 
Montenegro, Bosnien och 
Hercegovina, Serbien, 
Libanon, det ockuperade 
palestinska området, Syrien, 
Cariforum (länder i Västindien), 
länder i Stilla havsområdet, 
ULT och Moldavien.
18 KOM(2011) 272 slutlig, 
17 .5.201 1.
18 Iakttagelser
De bedömningar som gjordes 
innehöll i de flesta fall fel-
aktigheter och var inte helt 
användbara eller heltäckande, 
men de har blivit bättre
Konsekvensanalyser eller 
förhandsutvärderingar
32 
Enligt kommissionens riktlinjer för kon -
sekvensanalyser19 ska konsekvenserna 
om möjligt kvantifieras och kostnads -
beräknas utifrån robusta metoder och 
tillförlitliga uppgifter.
33 
För att kunna ge kvalitetsstöd vid kon -
sekvensanalyser inrättade kommissio -
nen en konsekvensbedömningsnämnd 
i slutet av 2006. Dessutom genomförde 
internrevisionsfunktionen vid kommis -
sionens generaldirektorat för handel 
en revision av konsekvensanalyser och 
hållbarhetsbedömningar 2007.
34 
Revisionsrätten analyserade de sex 
konsekvensanalyser20 som gjorts när det 
gällde 44 förmånsordningar på handels -
området – revisionsrätten anser att en 
konsekvensanalys borde ha gjorts för 13 
av dem (närmare uppgifter finns i  bila -
ga II ) – och konstaterade följande brister:
Brister vad gäller 
tillförlitligheten i kvanti-
fieringen av konsekvenser 
i konsekvensanalyserna
35 
Av de sex konsekvensanalyser som 
granskades var det bara den som gällde 
förordning nr 978/2012 om det allmänna 
preferenssystemet som innehöll en 
utförlig analys av de ekonomiska konse -
kvenserna i förmånsländerna på grund -
val av tillförlitliga uppgiftskällor.36 
De ekonomiska konsekvenser av för -
månsordningen på handelsområdet med 
Sydkorea som visas i konsekvensanaly -
sen21 bygger på en undersökning som 
gjorts av externa konsulter22. I undersök -
ningen används den allmänna jämvikts -
modellen och databasen för projektet 
för analys av världshandeln som källupp -
gifter vilkas inneboende begränsningar 
och brister beskrivs i punkterna 44–46 
nedan.
37 
När det gällde de sex granskade konse -
kvensanalyserna utarbetades två konse -
kvensanalysrapporter om det allmänna 
preferenssystemet efter det att konse -
kvensbedömningsnämnden hade inlett 
sin verksamhet 2007; de lämnades in 
i vederbörlig ordning till nämnden för en 
kvalitetsgranskning. De rekommenda -
tioner som nämnden lämnade för att de 
preliminära rapporternas kvalitet skulle 
bli bättre beaktades i stor omfattning av 
kommissionen, vilket gjorde att rappor -
terna inte behövde lämnas in igen.19 Europeiska kommissionens 
riktlinjer för konsekvens-
analyser av den 5 januari 2009 
(SEK(2009) 92) och de 
tidigare riktlinjerna för 
konsekvensanalyser av den 
15 juni 2005 (SEK(2005) 791).
20 Konsekvensanalyser om 
Centralamerika, Andinska 
gemenskapen, Sydkorea 
och Indien, rådets för-
ordning (EG) nr 732/2008 
av den 22 juli 2008 om 
tillämpning av Allmänna 
preferenssystemet under 
perioden 1  januari  2009–
31 december 2011 samt om 
ändring av förordningarna 
(EG) nr 552/97 och (EG) 
nr 1933/2006 och av 
kommissionens förordningar 
(EG) nr 1100/2006 
och (EG) nr 964/2007 
(EUT L 211, 6.8.2008, s. 1) 
och Europaparlamentets 
och rådets förordning 
(EU) nr 978/2012 av den 
25 oktober 2012 om 
tillämpning av det allmänna 
preferenssystemet och 
om upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 732/2008 
(EUT L 303, 31.10.2012, s. 1).
21 Kommissionens 
arbetsdokument, som 
åtföljde dokumentet 
till rekommendationen 
om ett rådsbeslut som 
bemyndigade kommissionen 
att på Europeiska unionens 
och dess medlemsstaters 
vägnar förhandla fram ett 
frihandelsavtal med Sydkorea, 
konsekvensanalys 27.11.2006 
((SEC(2006) 1562).
22 Copenhagen Economics & 
Prof. J. F. Francois, Economic 
Impact of a Potential 
FTA between the EU and 
South Korea  (ekonomiska 
konsekvenser av ett potentiellt 
frihandelsavtal mellan EU och 
Sydkorea), mars  2007.
19 Iakttagelser
Exempel på hur viktigt det är att ratificera och effektivt genomföra internationella 
konventioner som rör mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter, miljö 
och god samhällsstyrning
Den 24 april 2013 kollapsade ett åttavåningshus som hyste flera konfektionsfabriker (Rana Plaza) i Bangladesh, 
vilket ledde till att 1 129 fabriksarbetare omkom. Olyckan har gjort allmänheten än angelägnare om att EU:s handel 
med utvecklingsländer inte bara ska garantera att billiga kläder levereras till företag och konsumenter i EU utan 
också att kläderna tillverkas under förhållanden som följer internationella normer, till exempel ILO:s grundläggande 
arbetsnormer. Den 8 juli 2013 tog kommissionen tillsammans med Bangladeshs regering och ILO ett gemensamt 
initiativ (Compact) för att förbättra arbets-, hälso- och säkerhetsförhållandena för dem som arbetar i Bangladeshs 
konfektionsfabriker.Ruta 123 KOM(2004) 461 slutlig, 
7.7.2004. Se även färdplanen 
(http://ec.europa.eu/
governance/impact/
planned_ia/docs/88_trade_
gsp_regulation_en.pdf ) och 
SEK(2011) 536 slutlig, 10.5.2011 
(denna gäller förordning 
nr 978/2012 om det allmänna 
preferenssystemet).
24 SEK(2011) 536 slutlig.
25 Se bilaga 6 till SEK(2011) 536 
slutlig.
26 KOM(2002) 276 slutlig 
och riktlinjer för 
konsekvensanalyser.
27 Konsekvensanalyser av 
Centralamerika, Andinska 
gemenskapen, Sydkorea och 
Indien.Brister vad gäller 
konsekvensanalysernas 
användbarhet och 
fullständighet
38 
Målen med det allmänna preferenssyste -
met är att bidra till att bekämpa fattig -
domen i världen, främja hållbar utveck -
ling och garantera bättre skydd av EU:s 
finansiella och ekonomiska intressen23. 
Konsekvensanalysen av det allmänna 
preferenssystem, som startar den 1 ja -
nuari 201424, omfattar dock endast det 
allmänna preferenssystemets allmänna 
mål att främja hållbar utveckling och 
god samhällsstyrning när det gäller tio 
av de 85 potentiella förmåns-/partner -
länderna25. Behovet av att ratificera och 
effektivt genomföra internationella kon -
ventioner som rör mänskliga rättigheter 
och arbetstagares rättigheter, miljö och 
god samhällsstyrning har endast beak -
tats när det gäller dessa tio länder och 
inte när det gäller några andra förmån -
sländer (se ruta 1 ).39 
Att fastställa centrala övervakningsindi -
katorer för att möjliggöra utvärdering 
i efterhand av vad som har uppnåtts 
är ett avgörande steg i förfarandet för 
konsekvensanalyser26.
40 
Det fanns övervakningsrutiner i alla de 
sex konsekvensanalyser som revisions -
rätten granskade. Men i fyra av dem27 
angav kommissionen inte tidpunkten, 
omfattningen och indikatorerna för 
övervakningen, vilket behövs vid be -
dömningen av hur ändamålsenligt det 
valda alternativet var och inte heller vem 
som skulle ansvara för att det blev gjort.
20 Iakttagelser
41 
Behovet av sådana övervakningsåtgär -
der har understrukits av Europeiska 
ekonomiska och sociala kommittén när 
det gäller förmånsordningar på handels -
området mellan EU och Indien. Europe -
iska ekonomiska och sociala kommittén28 
rekommenderade ” att det omedelbart 
görs nya studier som uttryckligen beaktar 
frihandelsavtalets reella återverkningar på 
det civila samhället i EU och i Indien (i syn -
nerhet avseende handelstyp 4, små och 
medelstora företag, arbetstagarrättighe -
ter, kvinnor, konsumentsäkerhet, informell 
ekonomi, jordbruk och fattigdom och 
effekterna på viktiga produkters tillgäng -
lighet, t.ex. livräddande läkemedel)” .
42 
Konsekvensanalysen av det allmänna 
preferenssystem som startar den 
1 januari 2014 visar att ett av systemets 
mål29 är att garantera ett bättre skydd för 
EU:s finansiella och ekonomiska intres -
sen. Trots att merparten av de bedrä -
geriutredningar som Olaf genomför av 
förmånsordningar på handelsområdet 
gäller förmånsländer inom det allmänna 
preferenssystemet gör kommissionens 
indikatorer för övervakning av ända -
målsenligheten inte någon koppling 
till bedrägerier och undandragande av 
tull. Därför saknar de berörda parterna 
möjlighet att kontrollera hur sårbart 
det allmänna preferenssystemet är för 
bedrägerier och att mäta eventuella för -
bättringar i bekämpningen av bedräge -
rier och undandragande av tull.Hållbarhetsbedömningar
43 
Revisionsrätten analyserade tio hållbar -
hetsbedömningar30 och konstaterade de 
brister som beskrivs nedan.
Brister avseende tillför-
litligheten i kvantifieringen av 
konsekvenserna i hållbar-  
hetsbedömningarna
44 
Vid hållbarhetsbedömningar tillämpar 
de externa konsulterna den allmänna 
jämviktsmodellen, som bygger på 
databasen för projektet för analys av 
världshandeln. Det är en modell som 
används i stor utsträckning av internatio -
nella organisationer, men den har en del 
begränsningar (se bilaga V ).
45 
Revisionsrätten upptäckte att projektet 
för analys av världshandeln använder 
gamla uppgifter31 som inte kontrolleras 
tillräckligt vad gäller enhetlighet och till -
förlitlighet. En användning av databasen 
kan därför leda till fel slutsatser i håll -
barhetsbedömningarna. Kommissionen 
har begränsade garantier för att den 
statistiska ramen är enhetlig mellan olika 
regioner och mellan EU -medlemsstater -
na och förmåns-/partnerländerna.28 Yttrande nr 1612/2011 
från  Europeiska ekonomiska 
och sociala kommittén.
29 Enligt SEK(2011) 536 slutlig.
30 Hållbarhetsbedömningar av 
förmånsordningar i handeln 
med Chile, sex ekonomiska 
partnerskapsavtal med 
AVS -länder, Centralamerika, 
Andinska gemenskapen, 
frihandelsavtal mellan EU 
och Medelhavsområdet 
avseende nio länder, Sydkorea, 
Mercosur, Indien, Kanada 
och det djupgående och 
omfattande frihandelsavtalet 
med Marocko.
31 Till den allmänna jämvikts-
modellen sammanställs 
socialräkenskapsmatriser för 
varje region, men i de senaste 
versionerna av projektet 
för analys av världshandeln 
bygger användningen av 
tekniska koefficienter och 
varustrukturer för slut-
användning och användning 
efter halva tiden på tillgångs- 
och användningstabeller 
till aktuella priser för 
referensår 2000, trots att 
Eurostat (kommissionens 
statistikkontor) för närvarande 
har uppgifter tillgängliga för 
åren 2007, 2008 och 2009.
21 Iakttagelser
46 
Eurostat och de nationella statistikkon -
toren är de som bäst kan uttala sig om 
kvaliteten på uppgifterna om medlems -
staterna, men generaldirektoratet för 
handel har inte bett dem att göra det om 
de uppgifter som använts i projektet för 
analys av världshandeln. I särskild rap -
port nr 3/201032 konstaterade revisions -
rätten att interna källor som Eurostat 
inte används aktivt till att avgöra om 
specifika medlemsstatsuppgifter finns 
tillgängliga och till att lämna sådana 
uppgifter (till exempel i samarbete med 
nationella statistikkontor).
Brister vad gäller håll-
barhetsbedömningarnas 
användbarhet och full-  
ständighet
47 
Tidpunkten för när en hållbarhetsbe -
dömning görs är mycket viktig för att ga -
rantera att förhandlarna har användning 
för den. Men i ett fall undertecknades 
förmånsordningen i handeln med Chile 
redan innan hållbarhetsbedömningen 
var klar.
48 
I konsekvensanalyser och hållbarhets -
bedömningar analyseras vilka konse -
kvenser förmånsordningar på handels -
området får för jordbrukssektorn. Men 
den gemensamma jordbrukspolitikens 
konsekvenser för partnerländernas 
lokala ekonomier har endast bedömts 
i hållbarhetsbedömningen av den  
regionala handeln med länder i Väst-  
indien, medan negativa konsekvenser 
har angetts i rapporter från internatio -
nella organisationer (ILO33, FAO34), särskilt 
när det gäller ekonomiska partnerskaps -
avtal (EPA)35.49 
Vidare tar man i hållbarhetsbedömning -
arna av de ekonomiska partnerskaps -
avtalen från 2007 inte upp punkter som 
behandlas i andra hållbarhetsbedöm -
ningar, till exempel vilka konsekvenser 
ett kapitel om immateriella rättigheter 
kan få på folkhälsan med tanke på att 
begränsningar i tillgången till generiska 
läkemedel kan påverka regeringars 
förmåga att förbättra folkhälsovillkoren 
negativt. Detta gör att man kan ifråga -
sätta om analysen som gjorts är full -
ständig med tanke på att kommissionen 
trots detta har vidtagit lämpliga säker -
hetsåtgärder i det avseendet i själva 
avtalstexten36.
Interims- och/eller 
efterhandsutvärderingar
50 
Revisionsrätten analyserade samtliga ef -
terhandsutvärderingar som hade gjorts 
vid utgången av 201237 när det gällde 
förmånsordningar på handelsområdet 
och konstaterade följande:
Kvantifieringen av 
konsekvenser i en del 
interims- och/eller 
efterhandsutvärderingar
51 
Revisionsrätten fann att heltäckande, 
kvantitativa och evidensbaserade ana -
lyser av de ekonomiska utfallen gjordes 
i efterhandsutvärderingen av förmåns -
ordningen i handeln med Chile och 
i halvtidsutvärderingen av EU:s allmänna 
preferenssystem. I båda utvärderingarna 
används, tillsammans med ekonometiska 
uppskattningar, simuleringar enligt den 
allmänna jämviktsmodellen (se punk -
terna 44–46 och bilaga III ).32 Se punkt 70 i särskild rapport 
nr 3/2010.
33 ILO, Trade and employment 
from Myths to facts  (handel och 
sysselsättning från myter till 
fak ta), 2011.
34 FAO, The agricultural dimension 
of the ACP -EU Economic 
Partnership Agreements  
(jordbruksdimensionen 
i de ekonomiska 
partnerskapsavtalen mellan 
AVS -länderna och EU), 2006.
35 Förmånsordningar på 
handelsområdet som skapar 
ett frihandelsavtal mellan EU 
och AVS -länderna.
36 I artikel 139.2 i avtalet om 
ekonomiskt partnerskap 
mellan Cariforum -staterna, 
å ena sidan, och Europeiska 
gemenskapen och 
dess medlemsstater, 
å andra sidan, anges 
följande: ”Gemenskapen 
och de avtalsslutande 
Cariforum -staterna är eniga 
om att principerna i artikel 8 
i Trips- avtalet ska tillämpas 
på detta avsnitt. Parterna 
är också överens om att ett 
fullgott och effektivt skydd av 
immateriella rättigheter bör ta 
hänsyn till Cariforum -staternas 
utvecklingsbehov, 
skapa jämvikt mellan 
rättighetshavares och 
användares rättigheter och 
skyldigheter och göra det 
möjligt för gemenskapen 
och de avtalsslutande 
Cariforum -staterna att skydda 
folkhälsan och födoämnen. 
Inget i detta avtal ska tolkas 
som ett hinder för parternas 
och de avtalsslutande 
Cariforum -staternas 
möjligheter att främja tillgång 
till läkemedel.”
37 Halvtidsutvärderingen av EU:s 
allmänna preferenssystem, 
rapporten om ekonomisk 
integration i Europa och 
Medelhavsområdet, 
utvärderingen av den 
ekonomiska effekten 
av handelspelaren 
i associeringsavtalet 
mellan EU och Chile och 
efterhandsbedömningen av 
EU:s sex frihandelsavtal.
22 Iakttagelser
Brister vad gäller full-  
ständigheten i interims-  
och/eller efterhands-  
utvärderingarna
52 
Efterhandsutvärderingen av sex för -
månsordningar på handelsområdet38 
begränsar analysen av de ekonomiska 
konsekvenserna till handelsflöden och 
lägger tonvikten på deras effekter i part -
nerländerna. Kommissionen har inte 
gjort någon sektoranalys och handels -
flödena har inte delats in i mindre delar 
än jordbruks- och industriproduktnivå.
53 
Efterhandsutvärderingsrapporten för 
länder i Europa och Medelhavsområ -
det39 innehåller en grundlig analys av de 
ekonomiska utfallen av handelsliberali -
seringen. Vilket mervärde förmånsord -
ningen på handelsområdet gav grund-
scenariot i EU angavs dock inte. Man har 
inte gjort någon kostnadsnyttoanalys 
och det ingår inga rutiner för framtida 
efterhandsutvärderingar.
Interimsutvärderingen av 
det allmänna preferens-
systemet visar att 
politiken ännu inte har 
lett till alla förväntade 
fördelar
54 
När det gäller det allmänna preferens -
systemets mål att bidra till att bekämpa 
fattigdomen i världen och främja hållbar 
utveckling visar interimsutvärderingen 
blandade resultat. Å ena sidan finns det 
positiva belägg för följande:
a) EU erbjuder bättre förmåns-
tillträde för länder med större 
utvecklingsbehov.b) Den ekonometriska bevisningen 
tyder på att förmånerna samman -
taget har positiv inverkan på såväl 
handel som investeringar
c) Det finns belägg för att exportörer 
i de minst utvecklade länderna 
verkligen drar nytta av förmåns -
marginalerna och att importörerna 
inte bara lägger beslag på vinsten.
55 
Å andra sidan anser kommissionen att 
det allmänna preferenssystemet ska 
hjälpa utvecklingsekonomier att öka 
industriexporten40 och att beviljandet 
av förmåner för industriprodukter skulle 
främja sådan export och bidra till diversi -
fiering genom att en bredare industribas 
utvecklades. Men interimsutvärderingen 
av det allmänna preferenssystemet visar 
att det inte har varit ändamålsenligt 
när det gäller att öka diversifieringen41 
och att det inte finns några klara belägg 
för att den ekonomiska tillväxten har 
ökat42 eller för hållbar utveckling43 
i utvecklingsländer.38 Sydafrika, Mexiko, Marocko, 
Tunisien, Chile och Jordanien.
39 Libanon, det ockuperade 
palestinska territoriet 
och Syrien ingick inte 
i utvärderingen.
40 SEK(2011) 536 slutlig
41 Enligt punkt 7.1 i halvtids-
utvärderingen av EU:s 
allmänna preferenssystem 
finns det inga belägg för att 
ordningarna i det allmänna 
preferenssystemet har lett 
till någon diversifiering av 
exporten och till ett skifte 
till nya exportprodukter från 
förmånsländernas sida .
42 I punkt 7.1 i halvtids-
utvärderingen av EU:s 
allmänna preferenssystem 
anges att bevisningen 
för i vilken omfattning 
förmånsmarginaler är 
kopplade till utvecklings-
indikatorer är extremt 
blandad, och ingen tydlig 
bild framträder som skulle 
kunna tyda på att förmånerna 
är specifikt väl inriktade på 
de länder som behöver det 
mest/är mest sårbara. Det 
anges vidare att det är fullt 
möjligt att det allmänna 
preferenssystemet har varit en 
viktig faktor för vissa länder 
i deras utveckling , men det 
finns ingen stark bevisning 
för att detta är fallet när man 
lägger samman dem.
43 I punkt 7.1 i halvtids-
utvärderingen av EU:s 
allmänna preferenssystem 
finns invändningen att 
det visserligen finns 
viss bevisning för att 
GSP+-systemet kan ha positiv 
inverkan på ratificeringen 
av vissa konventioner, men 
bevisningen för att de berörda 
konventionerna verkligen 
genomförs (särskilt när det 
gäller arbetsnormer) är mycket 
svagare .
23 Iakttagelser
44 Ett urval baserat på  
beloppsenheter (MUS)  
grundar sig på 
varornas tullvärde. 
Väsentlighetsgränsen 
fastställdes till 5 % och 
konfidensnivån till 95 %.
45 Enligt artikel 221.3 
i tullkodexen ska 
underrättelsen till gäldenären 
inte ske senare än tre år 
efter den dag då tullskulden 
uppkom. Med andra ord 
preskriberas fordringen när 
denna period har gått.Tullkontroller som utförs 
av myndigheterna i de 
utvalda medlemsstaterna 
är bristfälliga
56 
De kontroller som görs av de behöriga 
myndigheterna (medlemsstaterna, 
förmåns-/partnerländer och kommis -
sionen) och även förvaltningen av det 
administrativa samarbetet bör garantera 
att förmånsordningar på handelsområ -
det genomförs korrekt och därigenom 
skyddar rättmätiga ekonomiska och 
finansiella intressen.
57 
Revisionsrätten granskade den övergri -
pande kontrollstrategi som tullmyndig -
heterna tillämpade på förmånsordningar 
på handelsområdet i fem medlemsstater 
(se punkt 23). En lämplig kontrollstrategi 
bygger på ändamålsenlig riskanalys med 
ett slumpmässigt inslag för att det ska 
finnas ett visst mått av osäkerhet.Brister i kontrollstrategin 
och riskhanteringen
58 
Revisionsrätten testade hur ändamåls -
enliga kontrollrutinerna var genom att 
använda två slumpmässiga urval. Ett sta -
tistiskt44 urval av 60 preskriberade45 im-
porter 2009 enligt förmånsordningar på 
handelsområdet valdes ut i varje utvald 
medlemsstat. Revisionsrätten hade två 
syften med detta urval:
a) Att kontrollera om importen upp-  
fyllde alla villkor som krävs för att 
kunna åtnjuta förmånsbehand-
lingen och om man genom tull-  
kontrollerna kunde upptäcka fall 
där dessa villkor inte var upp -
fyllda och återvinna den tull -
skuld som uppkommit innan den 
preskriberades.
b) Att extrapolera beloppet för den 
slutgiltiga förlusten för EU -bud-
geten när man inte återvann tull-  
skulden i tid för att förhindra 
preskription.
59 
Revisionsrätten upptäckte brister i kon -
trollstrategin och riskhanteringen i Tysk -
land, Frankrike och Storbritannien, vilket 
kan leda till förluster för EU -budgeten.
24 Iakttagelser
60 
I Tyskland hittade revisionsrätten brister 
som gällde riskhanteringsystemet för 
förmånsordningar på handelsområdet: 
det krävs manuellt ingripande för att 
man ska kunna bedöma resultatet av 
riskprofilerna, vilket är tidskrävande, 
komplext och betungande; endast 
en ny lokal riskprofil46 infördes i sys -
temet 2011 och 2012, och vid valet av 
vilka importörer som ska granskas efter 
klarering tar man inte tillräcklig hänsyn 
till den särskilda risken för preskription 
i förmånsordningar på handelsområdet47.
61 
I Frankrike beaktas förmånsursprung 
tillsammans med andra kriterier. Men 
förmånsursprung prioriteras inte 
i riskhanteringsystemet.
62 
I Storbritannien godtar tullmyndig -
heterna kopior på varucertifikat och 
ursprungsintyg när de gör dokument -
kontroller av importer enligt förmåns -
ordningar på handelsområdet. Endast 
original kan till fullo ge garantier för att 
certifikaten och intygen är äkta. Dess -
utom var frekvensen av dokument-  
kontroller av importer enligt det för -
enklade deklarationsförfarandet48 
och det lokala klareringsförfarandet49 
mycket låg50. När det gäller revisioner 
efter klarering har förmånsordningar 
på handelsområdet inte valts som 
granskningstema.63 
Bristerna bekräftades av beloppet i po -
tentiella inkomstförluster i de tre med -
lemsstaterna. Genom att extrapolera de 
fel som konstaterades i urvalet från 2009 
har revisionsrätten uppskattat att det 
tullbelopp som på grund av preskription 
riskerar att gå förlorat i dessa medlems -
stater uppgår till 655 miljoner euro51. 
Detta utgör cirka 6 % av bruttobelop -
pet i importtullar som uppbars i de fem 
utvalda medlemsstaterna det året.
64 
Om nödvändiga styrkande handlingar 
saknas har varorna inte rätt till förmåns -
behandling. De konstaterade felen är 
bland annat avsaknad av ursprungsintyg 
eller varucertifikat, avsaknad av bevis 
på direkttransport, fall där intyg eller 
certifikat inte var undertecknade eller 
inte stämplade av de behöriga myndig -
heterna i förmåns-/partnerlandet eller 
hade en stämpel som inte motsvarar den 
äkta stämpel som meddelats kommis -
sionen av myndigheterna i förmåns-/
partnerlandet och intyg eller certifikat 
som inte stämmer överens med de styr -
kande handlingarna för importen. Felen 
förekom i 10 % av fallen i Tyskland, 11 % 
i Frankrike och 38 % i Storbritannien.
65 
Revisionsrätten kontrollerade det andra 
statistiska urvalet av 30 importer enligt 
förmånsordningar på handelsområ -
det 2011 i var och en av de fem med -
lemsstaterna för att avgöra
a) om importerna hade rätt till för -
månsbehandling eller inte,
b) om tullen hade inlett kontroller 
efter klarering i fall av bristande 
efterlevnad genom administrativt 
samarbete.46 En kombination av riskkriterier 
och kontrollområden (till 
exempel typ av varor och 
ursprungsländer) som visar 
att det finns en risk och som 
leder till ett förslag om att en 
kontrollåtgärd ska vidtas.
47 Den period på upp till tio 
månader som förmåns-/
partnerländerna har på sig för 
att svara på förfrågningar om 
administrativt samarbete bör 
beaktas så att man undviker 
preskription.
48 Ett förenklat förfarande 
varigenom en näringsidkare 
anmäler varornas ankomst 
till tullen och antingen 
lämnar in en förenklad 
deklarationsblankett eller 
ett kommersiellt dokument 
(till exempel en faktura) 
i stället för den detaljerade 
standarddeklarationen.
49 Ett förenklat förfarande 
varigenom en näringsidkare 
tar emot varorna direkt i sina 
lokaler (eller på en utsedd 
plats). Tulldeklarationen 
lämnas in och varorna 
frigörs vanligtvis genom en 
anteckning i näringsidkarens 
egen bokföring.
50 Inga sådana import-
deklarationer enligt 
förmånsordningar på 
handelsområdet valdes ut av 
riskhanteringssystemet till 
dokumentkontroll i efterhand 
2009 eller 2010 medan 
procentandelen av sådana 
deklarationer som valdes 
ut till dokumentkontroll 
2011 och 2012 var 0,0209 % 
respektive 0,0289 %.
51 Bestående av 167 miljoner 
euro när det gäller Tyskland, 
176 miljoner euro när det  
gäller Frankrike och 312 mil-
joner euro när det gäller 
Storbritannien.
25 Iakttagelser
52 Förutsatt att alla villkor i de 
relevanta bestämmelserna 
och i rättspraxisen, särskilt 
i domstolens dom av den 
9 mars 2006 i mål C-293/04 
Beemsterboer (2006) ECR 
I-2284, är uppfyllda.66 
Resultatet av detta urval visade på 
brister i kontrollerna i Tyskland, Spanien 
och Storbritannien. De fel som konsta -
terades liknade dem som konstaterades 
i urvalet 2009, det vill säga avsaknad av 
ursprungsintyg eller varucertifikat, fall 
där intyg eller certifikat hade en stämpel 
eller hade utfärdats av ett tullkontor 
som inte motsvarar dem som meddelats 
kommissionen av myndigheterna i för -
måns-/partnerländerna och intyg eller 
certifikat som inte stämmer överens med 
importens styrkande handlingar. Dessa 
fel förekom i 7 % av fallen i Tyskland, 7 % 
i Spanien och 23 % i Storbritannien.
67 
Felen i urvalet 2011 kommer dock inte 
att preskriberas förrän 2014 och till dess 
kan medlemsstaternas tullmyndigheter 
skicka de varucertifikat och ursprungs -
intyg som ska kontrolleras till förmåns-/
partnerländerna inom ramen för det ad -
ministrativa samarbetet. Den eventuella 
skuld som blir resultatet kan fortfarande 
återvinnas och därför extrapolerade re -
visionsrätten inte de konstaterade felen.
Brister i myndigheternas 
förvaltning av det administra -
tiva samarbetet i de utvalda 
medlemsstaterna
68 
Förfrågningar om administrativt sam -
arbete skickas av medlemsstaternas 
myndigheter till förmåns-/partner-
länderna om det finns rimliga tvivel om 
förmånsbehandlingen eller slumpmäs -
sigt. I det första fallet bör förmånsbe -
handlingen vägras och ett återvinnings -
förfarande inledas om det inte kommer 
något svar inom tio månader eller om 
svaret är otillfredsställande52. När det 
handlar om slumpmässiga förfrågningar 
behåller man förmånsbehandlingen 
om inget svar lämnas av förmåns-/
partnerländerna.69 
Arrangemangen för administrativt sam -
arbete testades via ett kompletterande 
urval av 30 förfrågningar som skicka -
des 2011 av varje utvald medlemsstat till 
förmåns-/partnerländer. Revisionsrätten 
undersökte om
a) en påminnelse skickades till  
förmåns-/partnerlandet när den  
ursprungliga tidsfristen för att 
svara (i regel sex månader) hade 
löpt ut,
b) en återvinningsåtgärd hade 
vidtagits om inget svar eller inget 
tillfredsställande svar hade kommit 
in inom den ytterligare tidsfristen 
på fyra månader.
70 
Revisionsrätten fann brister i förvalt -
ningen av det administrativa samarbetet 
i Spanien, Frankrike och Italien.
71 
I Spanien skickades elva förfrågningar av 
den spanska tullen till Filippinerna men 
breven kom tillbaka utan att ha levere -
rats. Den spanska tullen vidtog ingen 
åtgärd för att hitta något annat sätt att 
kontakta de behöriga myndigheterna 
i förmånslandet eller för att inleda ett 
förfarande för uppbörd i efterhand av 
skulden.
26 Iakttagelser
72 
I Italien inledde tullmyndigheterna inte 
ett förfarande för uppbörd i efterhand 
i februari 2013, trots att förmånslandet 
hade avslagit förmånsbehandling i sitt 
svar om fyra förfrågningar om admi -
nistrativt samarbete. I tio andra fall var 
förfarandena för uppbörd i efterhand 
försenade.
73 
De franska tullmyndigheterna inleder 
inte ett förfarande för uppbörd i efter -
hand när förmåns-/partnerländerna 
skickar in sena svar till slumpmässiga 
förfrågningar om administrativt sam -
arbete. Också i de fall där dessa sena 
svar bekräftar att varucertifikat eller 
ursprungsintyg verkligen är ogiltiga eller 
inte äkta vidtar de franska tullmyndig -
heterna någon åtgärd för att återvinna 
skulden (se punkt 68).
Medlemsstaternas 
riskhanteringssystem 
inbegriper inte alltid 
underrättelser om 
ömsesidigt bistånd
74 
Så snart Olaf får kännedom om trans -
aktioner som utgör eller tycks utgöra 
överträdelser mot bestämmelserna för 
förmånsordningar på handelsområdet 
utfärdar de underrättelser om ömsesi -
digt bistånd till medlemsstaterna. För att 
förhindra förluster för EU -budgeten ska 
medlemsstaterna föra in denna informa -
tion i sina riskhanteringssystem.75 
Revisionsrätten granskade ett urval av 
30 importer som omfattades av under -
rättelser om ömsesidigt bistånd som 
utfärdats av Olaf i var och en av de fem 
utvalda medlemsstaterna. Den konstate -
rade att Tyskland, Spanien och Frankrike 
inte förde in relevant information i sina 
riskhanteringssystem.
Fel i återvinnings-
förfarandena i tre av  
de utvalda medlems-  
staterna
76 
Revisionsrätten kontrollerade om 
medlemsstaterna i urvalet reagerade 
snabbt på Olafs rapporter. I rapporterna 
sammanfattas resultatet av ursprungs -
utredningarna och det kan leda till att 
medlemsstater upptäcker importer som 
kanske inte har rätt till förmånsbehand -
ling och inleder återvinning av tullskul -
den. Medlemsstaternas tullmyndigheter 
bör inleda detta återvinningsförfarande 
inom tre månader53. Eventuella för -
seningar kan leda till att tullskulden 
preskriberas.
77 
Revisionsrätten konstaterade två fall 
i Spanien och Storbritannien som upp -
gick till mer än två miljoner euro som 
hade preskriberats på grund av att med -
lemstaternas tullmyndigheter reagerade 
sent på Olafs rapporter. I ett annat fall in -
ledde de franska tullmyndigheterna inte 
ett återvinningsförfarande efter det att 
de spanska motparterna under-rättade 
dem om att ett varucertifikat var ogiltigt.53 Domstolen angav en tidsfrist 
på tre månader från det att 
kommissionen översände en 
skrivelse där den underrättade 
gäldenären om den importtull 
som lagligen skulle betalas 
i punkterna 47, 59 och 81 
i sin dom den 1 juli 2010 
i mål C 442/08, Europeiska 
kommissionen mot 
Förbundsrepubliken Tyskland.
27 Iakttagelser
54 Ansökan om eftergift/
återbetalning och 
avstående från återvinning 
i efterhand i enlighet med 
artiklarna 871 och 905 
i tillämpningsföreskrifterna för 
gemenskapens tullkodex.
55 Enligt punkt 3.2 i KOM(2005) 
100 slutlig, 16.3.2005.78 
För att garantera att EU -lagen tillämpas 
enhetligt överlåter tullagen beslutsbefo -
genheten när det gäller ansökningar om 
eftergift eller återbetalning54 till kommis -
sionen. I domstolens dom den 20  no-
vember 2008 i mål C-375/07, Heuschen 
& Schrouff, anges att om ”en nationell 
domstol, (…) som under det förfarande 
som inletts vid denna domstol avseende 
en talan mot beslutet om uppbörd av 
importtull, [har] kännedom om att ett 
ärende har anhängiggjorts vid kommis -
sionen (…) ska nämnda domstol undvika 
att fatta beslut som går emot ett beslut 
som kommissionen avser att fatta (...). 
Detta innebär att den hänskjutande 
domstolen, som inte får ersätta kom -
missionens bedömning med sin egen, 
kan vilandeförklara målet i väntan på att 
kommissionen fattar sitt beslut”.
79 
Enligt denna dom ska en nationell dom -
stol inte fatta beslut i fall som väntar på 
beslut vid kommissionen. Revisionsrät -
ten fann dock ett fall i Spanien där en 
nationell domstol inte vilandeförklarade 
målet trots att ärendet hade lämnats in 
till kommissionen för beslut. Den påföl -
jande förlusten för EU -budgeten uppgick 
till mer än 600 000 euro.
80 
Det finns således risk för att importörer 
hänskjuter frågan samtidigt till båda in -
stanser och väljer den mest gynnsamma, 
vilket innebär att nyttan med och ända -
målsenligheten i systemet med eftergift 
och återbetalning försvagas.Det finns brister 
i kommissionens 
övervakning av 
medlemsstaterna och 
förmåns-/partner-
länderna när det gäller 
förmånsordningar på 
handelsområdet
81 
Revisionsrätten granskade kommis -
sionens övervakning och inspektions -
verksamhet som ska garantera att 
förmånsordningar på handelsområ -
det genomförs på ett tillförlitligt och 
enhetligt sätt i medlemsstaterna och 
förmåns-/partnerländerna och konstate -
rade följande brister.
Kommissionen har gjort få 
förhandsbedömningar och 
inga övervakningsbesök 
i länder som åtnjuter 
förmånsbehandling
82 
Kommissionen bör bedöma den fortsat -
ta förmågan hos det land som åtnjuter 
förmånsbehandling (eller gruppen av 
länder) att förvalta ordningen och de 
därmed sammanhängande reglerna och 
förfarandena på riskbasis55. Revisionsrät -
ten konstaterade att förhandsbedöm -
ningar endast har gjorts för ett begrän -
sat antal partnerländer.
28 Iakttagelser
83 
Enligt meddelandet från kommissionen56 
bör övervakningsbesök göras i de länder 
som åtnjuter förmånsbehandling. Kom -
missionen har inte gjort några sådana 
övervakningsbesök för att kontrollera att 
ordningen genomförs korrekt.
84 
Detta skulle kunna leda till betydande 
ekonomiska konsekvenser eftersom 
avsaknaden av ett övervakningsbesök 
kan styrka importörernas ansökningar 
om återbetalning eller eftergift av den 
tullskuld som återvunnits i efterhand när 
det visar sig att varorna inte hade rätt till 
förmånsbehandling57.
85 
I meddelandet från kommissionen anges 
också att det bör finnas ett system för 
regelbunden rapportering från förmån -
sländerna om deras förvaltning och kon -
troll av förmånsberättigande ursprung. 
Revisionsrätten kontrollerade om ett 
sådant system hade inrättats i de länder 
som omfattas av det allmänna preferens -
systemet och konstaterade att så inte var 
fallet.
86 
Revisionsrätten granskade även kom -
missionens inspektionsverksamhet på 
området förmånsordningar på han -
delsområdet och konstaterade att den 
i regel hanterar frågor om förmånsberät -
tigande ursprung under sina inspektio -
ner avseende traditionella egna medel 
i medlemsstaterna, inbegripet kontroll -
strategin för detta. Inspektioner avse -
ende traditionella egna medel kan inte 
genomföras i förmåns-/partnerländerna.Kommissionen har vidtagit 
åtgärder för att se till 
att arrangemangen för 
administrativt samarbete 
fungerar smidigt, men 
problem kvarstår
87 
På området administrativt samarbete 
har kommissionen arbetat för att se till 
att det finns en obehindrad och smidig 
kommunikation av nödvändig informa -
tion inom det administrativa samarbetet 
mellan medlemsstaterna, förmånslän -
derna och kommissionen.
88 
De utvalda medlemsstaterna meddelade 
dock revisionsrätten att de stötte på svå -
righeter med länder som Filippinerna, 
Indien, Indonesien, Malaysia, Vietnam, 
Dominikanska republiken och Förenade 
Arabemiraten när det gällde sena svar på 
förfrågningar om administrativt samar -
bete och dålig kvalitet på svaren.
89 
Kommissionen ber regelbundet med -
lemsstaterna om statistik om förfråg -
ningar om administrativt samarbete som 
skickats till förmåns-/partnerländerna. 
Denna information är startpunkten för 
planeringen av övervakningsverksam -
heten och valet av länder som man 
behöver titta särskilt på. Kvaliteten på 
den information som medlemsstaterna 
lämnade var dock dålig eftersom det 
inte gick att skilja mellan förfrågningar 
som skickats ut slumpmässigt och dem 
som skickats ut när det fanns rimliga 
tvivel (se punkt 68).56 Se fotnot 54.
57 I sin dom i mål C-204/07P 
angav domstolen att om 
kommissionen i ett specifikt 
fall inte till fullo har använt 
sig av sina befogenheter vad 
avser övervakning och tillsyn 
enligt associeringsavtalet, 
för att säkerställa korrekt 
tillämpning, utgör dess 
överträdelse att det är fråga 
om en särskild situation, i den 
mening som avses i artikel 
239 i tullkodexen, varför 
återbetalning eller eftergift av 
importtull ska ske om sådan 
har tagits ut på grundval av 
certifikat som är icke lagenliga 
eller oäkta.
29 Iakttagelser
58 När det gäller import av 
surimi som deklarerats ha sitt 
ursprung i Thailand.
59 Spanien och Storbritannien, 
se punkt 77.
60 Storbritannien.Olafs ursprungsutredningar 
är viktiga men det finns 
brister i den ekonomiska 
uppföljningen av dem
90 
Utöver att utfärda underrättelser om 
ömsesidigt bistånd till medlemsstater 
och på så sätt varna dem för misstänkta 
importer som avser kringgående av 
ursprungsvillkoret, gör Olaf ursprungs -
utredningar i förmåns-/partnerländerna 
för att i samarbete med de behöriga 
myndigheterna försäkra sig om att de 
varor som importerats till EU verkligen 
hade rätt till förmånsbehandling. För att 
kontrollera om Olaf var ändamålsenlig 
i sin roll att skydda EU:s finansiella intres -
sen när det gällde förmånsordningar på 
handelsområdet granskade revisions -
rätten ett urval av tio utredningar om 
förmånsberättigande ursprung. Den 
konstaterade att med undantag av en 
utredning58 lyckades Olaf visa att de 
importerade varorna inte hade rätt till 
förmånsbehandling.
91 
De resultatindikatorer som Olaf för 
närvarande använder för att bedöma 
hur ändamålsenliga och effektiva dess 
utredningar är (till exempel antalet 
inledda ärenden som leder till en utred -
ning, antalet utredningar som leder till 
en rekommendation) gör ingen koppling 
mellan ärendet, det belopp av tradi -
tionella egna medel det gäller och det 
belopp som faktiskt har återvunnits.92 
Revisionsrätten hittade fall där den 
ekonomiska uppföljningen av Olafs 
utredningar hade preskriberats på grund 
av att medlemsstaterna inte återvann 
beloppet i tid59 eller där den faktiska 
återvinningssats för obetalda tullbelopp 
som Olaf uppskattat i sin rapport inte 
kunde fastställas60.
Förebyggande och 
motverkande åtgärder för 
att skydda EU:s ekonomiska 
intressen har inte använts 
tillräckligt
93 
Revisionsrätten granskade andra 
åtgärder som kommissionen vidtar för 
att skydda EU:s ekonomiska intressen 
genom att den förhindrar att icke stöd -
berättigande varor importeras enligt 
förmånsbehandling och återvinner tradi -
tionella egna medel om så inte är fallet.
94 
Medlemsstaterna har inte alltid vidtagit 
lämpliga åtgärder när de fått en under-
rättelse om ömsesidigt bistånd, till 
exempel lämnat garanti för de importer 
som är under utredning.
30 Iakttagelser
95 
Avsaknaden av sådana åtgärder har lett 
till att medlemsstater deklarerar belopp 
som icke återvinningsbara när impor-
tören blir insolvent och upphör med sin 
ekonomiska verksamhet (se ruta 2 ).
96 
Försiktighets- och säkerhetsåtgärder bör 
användas i händelse av otillräcklig kon -
troll eller om man inte lyckas få till stånd 
ett samarbete, bland annat bistånd i ut -
redningar av bedrägeri. I dessa åtgärder 
ingår meddelanden till importörer61, in-
dragande av förmåner62 om så föreskrivs 
och eventuellt ekonomiskt ansvar för det 
land som har begått misstaget63.
97 
Medlemsstaterna måste vidarebeford-
ra till kommissionen64 det belopp av 
traditionella egna medel som återbeta -
lats/getts som eftergift eller uppbörd 
i efterhand som man har avstått från på 
grund av administrativa fel begångna av 
förmåns-/partnerländernas myndighe -
ter. Under perioden  2007–2012 uppgick 
det belopp av traditionella egna medel 
som gick förlorat på det sättet till mer 
än 5 miljoner euro. Detta är en slutgiltig 
förlust för EU -budgeten.
98 
För att råda bot på situationen har 
kommissionen infört en klausul om 
hantering av administrativa fel i alla förmånsordningar på handelsområdet 
som har förhandlats sedan 2006. Detta 
är ett värdefullt steg vad beträffar skyd -
det av EU:s ekonomiska intressen.
99 
Andra exempel på där förebyggande och 
motverkande åtgärder inte har använts 
tillräckligt finns i  ruta 3 .
Lagbestämmelserna 
i förmånsordningar på 
handelsområdet inne-
håller inte tillräckliga 
garantier för skydd av 
EU:s ekonomiska 
intressen
Komplexa regler om 
kumulation
100  
Kumulation innebär att produkter med 
ursprung i land A får bearbetas ytter -
ligare eller läggas till produkter med 
ursprung i land B, som om de hade sitt 
ursprung i land B. Den produkt som blir 
resultatet får då sitt ursprung i land B. 
Den behandling eller bearbetning av 
ursprungsvaror som utförs i varje för -
måns-/partnerland måste inte bestå av 
”tillräcklig behandling eller bearbetning” 
enligt standardreglerna för ursprung65.61 Enligt artikel 220.2 b i tull -
kodexen sista raderna, kan 
importörer inte åberopa god 
tro i sina ansökningar om 
avstående från bokföring i ef -
terhand av tullar, om kommis -
sionen har offentliggjort ett 
yttrande i  Europeiska unionens 
officiella tidning  om att det 
finns välgrundade tvivel om 
huruvida det land som om-
fattas av förmånsordningen 
tillämpar denna korrekt.
62 Den så kallade bedrägeri-
bekämpningsklausulen.
63 Den så kallade klausulen om 
hantering av administrativa 
fel. Vanligtvis anges följande: 
”Om de behöriga myndighe -
terna gör ett misstag vid sin 
hantering av exportförmåns -
ordningen, särskilt vid tillämp -
ningen av avtalets protokoll 
om definition av begreppet 
ursprungsprodukter och 
metoder för administrativt 
samarbete, och misstaget får 
konsekvenser när det gäller 
importtullar, får den part som 
drabbas av dessa konsekven -
ser begära att (det institutio -
nella organet enligt avtalet) 
undersöker möjligheterna att 
vidta lämpliga åtgärder för att 
råda bot på situationen.”
64 Enligt artiklarna 871 och 905 
i tillämpningsföreskrifterna 
för gemenskapens tullkodex 
(vid ansökan om återbetalning 
eller eftergift), artiklarna 870.1 
och 904a.1 i tillämpningsföre -
skrifterna för gemenskapens 
tullkodex (förteckning över 
de fall som vidarebeford -
rats till GD Budget) och 
artiklarna 870.2 och 904a.2 
i tillämpningsföreskrifterna 
för gemenskapens tullkodex 
(förteckning över de fall som 
vidarebefordrats till GD Skat -
ter och tullar).
65 Vanligtvis lägger man till 
en viss procentandel av 
det slutliga värdet av de 
exporterade varorna.
Exempel på tullar som inte uppbärs på grund av att medlemsstaterna inte har  
vidtagit några förebyggande och motverkande åtgärder:
År 2007 började den polska tullen uppbära tull för import av vitlök från Turkiet som hade falska varucertifikat. 
Återvinningen lyckades inte på grund av importörens insolvens. Ett belopp på 0,4  miljoner  euro deklarerades 
som oåtervinningsbart och blev en förlust i EU -budgeten  2012.
Denna situation hade kunnat förhindras om en garanti hade lämnats.Ruta 2
31 Iakttagelser
66 T.ex Olafs tonfiskutredningar 
i Seychellerna, Columbia, 
El Salvador, Ecuador och 
Thailand. En utredning 
i Curacao av import av 
rårörsocker som deklarerats 
ha sitt ursprung i de 
nederländska Antillerna. 
En utredning i Kambodja 
av exporten av cyklar till 
EU enligt det allmänna 
preferenssystemet.101  
Förmåns-/partnerländerna ansöker om 
att kumulation ska tillämpas vid handels -
förhandlingarna så att deras exporter 
kan dra full nytta av förmånsordningen 
på handelsområdet, särskilt när de 
saknar lämplig industriell infrastruktur 
för att göra den bearbetning som krävs 
enligt standardreglerna för ursprung.102  
Kumulationsreglerna är mycket kom -
plexa och kräver att myndigheterna 
i förmåns-/partnerländerna har stora 
expertkunskaper och behärskar dessa 
regler. Flera Olafutredningar72 har visat 
att det saknas administrativ kapaci -
tet i vissa förmånsländer att förstå de 
komplexa kumulationsreglerna i det 
allmänna preferenssystemet.
Revisionsrätten konstaterade att kommissionen inte använder förebyggande och 
motverkande åtgärder i tillräcklig utsträckning för att bekämpa bedrägerier och 
skydda EU:s ekonomiska intressen:
a) Ett meddelande till importörer om import av tonfisk från Thailand offentliggjordes av GD Skatter och tullar 
två år efter Olafs begäran om det. Dessutom bör man enligt Olaf överväga att föreslå att förmånsordning -
en för bearbetade tonfiskprodukter som deklareras ha sitt ursprung i Thailand dras in. Kommissionen kom 
inte med något sådant förslag.
b) Kommissionen offentliggjorde inte ett meddelande till importörer på vare sig slovakiska eller ungerska 
om import av sockerprodukter från Kroatien65. Hade meddelandet offentliggjorts på de språken skulle 
importören inte ha kunnat åberopa god tro66, som var ett av skälen till att skulden på en miljon euro inte 
återvanns67.
c) Kommissionen har inte vidtagit några åtgärder efter offentliggörandet av meddelandet till importörer om 
import av tonfisk från El Salvador68. Detta trots ett meddelande69 med krav på uppföljning av kontrollen 
i efterhand av den importerade tonfiskens ursprung. Som en följd av denna uppföljning bör kommissionen 
besluta om den ska föreslå att de tullförmåner som beviljats dras in.
d) Korruptionsbekämpningsklausulen ingår inte i förmånsordningen i handeln med Sydkorea . Olaf har ut -
färdat flera underrättelser om ömsesidigt bistånd70 beträffande felaktiga beskrivningar av ursprunget till 
import från det landet. 
67 Kroatien anslöt sig till Europeiska unionen den 1 juli 2013.
68 Enligt artikel 220.2 b femte stycket i tullkodexen.
69 I kommissionens beslut av den 21 oktober 2010 anses det motiverat att avstå från att bokföra vissa importtullbelopp i efterhand (REC 03/2010).
70 EUT C 132, 21.5.2010, s. 15.
71 EUT C 348, 5.12.2000, s. 4.
72 Bland annat MA 2007/002, MA 2007/022, MA 2007/047 och AMA 2010/027.Ruta 3
32 Iakttagelser
103  
Dessutom bör kumulation tillämpas mel -
lan länder som har identiska ursprungs -
regler för att kringgående av regler ska 
förhindras. De möjligheter till kumula -
tion som finns i det nuvarande allmänna 
preferenssystemet mellan länder inom 
samma regionala grupp kvarstår dock, 
trots den differentiering i ursprungs -
reglerna som finns i vissa fall mellan de 
minst utvecklade länderna och andra 
förmånsländer.
Exportörernas själv-
certifiering ersätter 
ursprungsintyg och 
varucertifikat
104  
I sin årsrapport för 2003 påpekade revi -
sionsrätten att ökad användning av själv -
certifiering genom fakturadeklaration 
för att intyga ursprung skulle innebära 
fördelar när det gäller egna medel. Detta 
beror på att enligt de aktuella bestäm -
melserna kan importörerna inte ansöka 
om återbetalning/eftergift eller avstå -
ende från uppbörd i efterhand på grund 
av administrativa fel73 från förmåns-/
partnerländernas myndigheters sida när 
en fakturadeklaration eller någon annan 
form av självcertifiering används. Detta 
skulle innebära att näringsidkares rätts -
tvister angående förmånsordningar på 
handelsområdet minskade markant.105  
Användningen av ursprungsintyg 
och varucertifikat är dock fortfarande 
omfattande.
Begränsade rättsliga 
befogenheter att be-  
kämpa bedrägerier
106  
Möjligheterna att bekämpa bedräge -
rier är begränsade i fallet ömsesidiga 
förmånsordningar på handelsområdet. 
För att återvinna tullar som hänger ihop 
med Olafs resultat måste myndigheterna 
i det partnerland där oriktigheterna 
upptäcktes godkänna dem och deklarera 
att de felaktigt utfärdade intygen/certifi -
katen är ogiltiga (se ruta 4 ).73 I enlighet med artiklarna 
220.2 b och 236.1 
i tullkodexen.
”Mexikansk” vitlök?
En sändning med vitlök som importerats till Spanien i mars 2012 och deklarerats ha sitt ursprung i Mexiko 
visade sig härstamma från Kina i resultaten av ett test som Olaf begärde av ett stickprov från denna sändning 
i ett laboratorium. Den spanska tullen kunde inte göra en uppbörd i efterhand av de obetalda tullar som gäller 
för import av vitlök från Kina eftersom de mexikanska myndigheterna i augusti 2013 bekräftade att ursprungs -
intygen var giltiga i sitt svar på den spanska tullens förfrågan om administrativt samarbete.
Andra fall av import av vitlök, som deklarerats ha sitt ursprung i Mexiko men där det finns bevis på att den har 
sitt ursprung i Kina, förekommer för närvarande i andra medlemsstater (till exempel Storbritannien) men kom -
missionen har föreslagit medlemsstaterna att inte avbryta eller avslå förmånsbehandling utan att först begära 
att de mexikanska myndigheterna kontrollerar de berörda ursprungsbevisen.Ruta 4
33
 Slutsatser och 
rekommendationer
107  
Revisionsrätten konstaterade att kom -
missionen inte har bedömt alla eko -
nomiska konsekvenser av förmånsord -
ningar på handelsområdet på lämpligt 
sätt och att det inte finns några garantier 
för att uppbörden av intäkter är fullstän -
dig. Men konsekvensanalyser används 
i större utsträckning och kvaliteten på de 
analyser som görs har blivit bättre.
Bedömning av de 
ekonomiska konsekvenserna 
av förmånsordningar på 
handelsområdet
108  
Kommissionen har inte alltid gjort  
förhands- och efterhandsutvärderingar 
för att bedöma de ekonomiska konse -
kvenserna av förmånsordningar på han -
delsområdet. Politiker, berörda parter 
och europeiska skattebetalare vet därför 
inte tillräckligt om de främsta fördelarna 
och nackdelarna med de olika handels -
politiska alternativen eller om den politik 
som förts gav de avsedda resultaten. 
Utvärderingar av uteblivna intäkter har 
endast gjorts när det gäller det allmänna 
preferenssystemet. Kommissionen har 
inga uppgifter om de uteblivna intäk -
terna under varje budgetår på grund 
av de gällande förmånsordningarna på 
handelsområdet och inte heller någon 
prognos om de intäkter som kommer att 
utebli (se punkterna 26–31).
109  
Revisionsrätten konstaterade brister vad 
gäller tillförlitligheten i kvantifieringen 
av konsekvenserna och källuppgifterna 
i både förhands- och efterhandsutvär -
deringarna. Dessutom har nyttan med 
och fullständigheten i den analys som 
genomförts både i konsekvensanalyser 
och i hållbarhetsbedömningar varit 
begränsade. Dessa brister kan påverka 
kvaliteten på den information som för -
handlare och politiker förfogar över (se 
punkterna 32–53).Uppfyllelse av målen i det 
allmänna preferenssystemet
110  
Interimsutvärderingen av det allmänna 
preferenssystemet visar att politiken inte 
har lett till alla förväntade fördelar (se 
punkterna 54–55).
Rekommendationer 1–4
Kommissionen bör göra följande för att 
förbättra bedömningen av de ekonomis -
ka konsekvenserna av förmånsordningar 
på handelsområdet och av om den eko -
nomiska förvaltningen av dem är sund:
1. Om det inte föreligger särskilda 
skäl, göra en konsekvensanalys och 
en hållbarhetsbedömning för varje 
förmånsordning på handelsområdet 
som ger en fördjupad, utförlig och 
kvantifierad analys av de förväntade 
ekonomiska konsekvenserna, däri -
bland en uppskattning av uteblivna 
intäkter.
2. Rutinmässigt be Eurostat göra kva -
litetsbedömningen av de statistik-
källor som används i hållbarhets-  
bedömningarna och se till att analy -
sen görs i tid för förhandlarna.
3. Göra interims- och efterhands-  
utvärderingar för att bedöma i vilken 
omfattning förmånsordningar på 
handelsområdet som får betydande 
konsekvenser uppnår sina poli -
tiska mål, hur resultatet av dem kan 
förbättras i centrala ekonomiska 
sektorer samt göra en uppskattning 
av uteblivna intäkter .
4. Övervaka det allmänna preferenssys -
tem som inleds den 1 januari 2014 
och se till att det bättre uppnår 
de politiska målen att bidra till att 
bekämpa fattigdomen i världen och 
främja hållbar utveckling.
34 Slutsatser och rekommendationer
Tullkontroller som utförs av 
myndigheterna i de utvalda 
medlemsstaterna
111 
Uppbörden av intäkter är utsatt för risk 
eftersom det finns brister i tullkontrol -
lerna av förmånsordningar på handels -
området i de utvalda medlemsstaterna, 
vilket kan leda till en förlust för EU -bud -
geten på uppskattningsvis 655 miljo -
ner euro 2009. Detta motsvarar cirka 6 % 
av bruttobeloppet av importtullar som 
uppbars i de fem utvalda medlemssta -
terna det året (se punkterna 56–73 och 
punkterna 76–77).
112  
Medlemsstaternas riskhanteringssystem 
innefattar inte alltid underrättelser om 
ömsesidigt bistånd, vilket gör att med -
lemsstaterna inte kan garantera likvär -
digt skydd av EU:s ekonomiska intressen 
(se punkterna 74–75).
Kommissionens övervakning av 
medlemsstaterna och förmåns-/
partnerländerna
113  
Systemet för eftergift/återbetalning 
har brister eftersom nationella myn -
digheter och kommissionen kan fatta 
motstridiga beslut i samma fråga (se 
punkterna 78–80).114  
Kommissionen har sällan utvärderat 
förmågan hos länder som åtnjuter 
förmånsbehandling att administrera 
ordningarna. Dessutom har inga över -
vakningsbesök genomförts. Kommis -
sionen har därför inga garantier för 
att dessa länder kan se till att endast 
stödberättigande varor exporteras enligt 
förmånsordningar på handelsområdet 
(se punkterna 81–86).
115  
Kommissionen har vidtagit åtgärder 
för att se till att arrangemangen för det 
administrativa samarbetet fungerar 
smidigt i förmåns-/partnerländerna, men 
problem kvarstår (se punkterna 87–89).
116  
I vissa fall har den ekonomiska upp -
följningen av Olafs utredningar varit 
ineffektiv och lett till att fordringar gått 
förlorade på grund av preskription (se 
punkterna 90–92).
117  
Motverkande åtgärder har inte an -
vänts i tillräcklig utsträckning för att 
skydda EU:s ekonomiska intressen 
(se punkterna 93–99).
Rättsliga bestämmelser
118  
Kumulationsreglernas komplexi -
tet förhindrar genomförandet av 
dem i förmåns-/partnerländerna 
(se punkterna 100–103).
35 Slutsatser och rekommendationer
119  
Trots att ursprungsintyg och varucerti -
fikat ofta blir föremål för rättstvister an -
vänds de fortfarande i stor omfattning, 
vilket gör uppbörden i efterhand av tul l-
lar svårhanterlig (se punkterna 104–105).
120  
EU:s ställning i ömsesidiga förmåns -
ordningar på handelsområdet ger inte 
tillräckligt skydd av dess ekonomiska 
intressen (se punkt 106).
Rekommendationer 5–13
Kommissionen bör göra följande för att 
förbättra skyddet av EU:s ekonomiska 
intressen:
5. Skapa EU -riskprofiler för förmåns -
ordningar på handelsområdet så att 
medlemsstaterna har en gemensam 
metod för att utföra riskanalyser  
för att minska förlusterna för EU - 
budgeten.
6. Kontrollera att medlemsstaterna 
gör sina riskhanteringssystem och 
sin kontrollstrategi ändamålsenli -
gare för att minska förlusterna för 
EU-budgeten.
7. Uppmana medlemsstaterna att vidta 
lämpliga åtgärder när de får under -
rättelse om ömsesidigt bistånd.
8. Utvärdera och göra övervakningsbe -
sök på riskbasis i länder som åtnjuter 
förmånsbehandling, särskilt när det 
gäller reglerna för ursprung och 
kumulation.9. Kräva att medlemsstaterna förbätt -
rar kvaliteten på den information 
som de lämnar om det administra -
tiva samarbetet.
10. Följa upp de länder som åtnju -
ter förmånsbehandling där det 
finns problem i det administrativa 
samarbetet.
11. Förbättra den ekonomiska uppfölj -
ningen av Olafs utredningar för att 
förhindra förluster för EU -budgeten 
på grund av preskription.
12. Stärka EU:s ställning i ömsesidiga 
förmånsordningar på handels -
området och i större utsträckning 
använda försiktighets- och säker -
hetsåtgärder genom att införliva 
dem i alla framtida handelavtal.
13. Verka för att ursprungsintyg och 
varucertifikat ersätts med exportö -
rernas självcertifiering.
36 Slutsatser och rekommendationer
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis 
Galea som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 18 mars 2014.
För revisionsrätten
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Ordförande

37
 Bilagor
Statistiska uppgifter om förmånsordningar på handelsområdet  2011
Förteckning över de medlemsstater som hade störst import  
enligt förmånsordningar på handelsområdet  2011
Medlemsstat Importvärde (miljarder  euro) Procentandel
Tyskland 55 23 %
Frankrike 30 12 %
Italien 29 12 %
Storbritannien 27 11 %
Nederländerna 22 9 %
Spanien 19 8 %
Belgien 12 5 %
Sverige 7 3 %
Österrike 7 3 %
Polen 5 2 %
Övriga 30 12 %
Totalt 243 100  %
Förteckning över de förmåns-/partnerländer som hade störst export  
enligt förmånsordningar på handelsområdet  2011
Förmåns-/partnerland Exportvärde (miljarder euro) Procentandel
Schweiz 38 16 %
Turkiet 37 15 %
Indien 18 8 %
Norge 13 6 %
Bangladesh 8 3 %
Ryssland 7 3 %
Tunisien 7 3 %
Sydafrika 6 3 %
Marocko 6 3 %
Thailand 6 2 %
Övriga 97 38 %
Totalt 243 100  %
Källa:  Comext.Bilaga I
38 Bilagor
Översikt över kommissionens förhandsutvärderingar av förmånsordningar på 
handelsområdet
Normer:
Förhandsutvärderingar : Enligt artikel 21, under rubriken ”Principen om sund ekonomisk förvaltning” i kommis -
sionens förordning nr  2342/2002 av den 23  december  2002 om genomförandebestämmelser för rådets förord -
ning (EG, Euratom) nr  1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget ska 
”alla förslag till program och verksamheter som väntas ge upphov till utgifter eller minskade inkomster för bud -
geten […] utvärderas på förhand”. Denna bestämmelse gällde från den 1 januari 2003 till den 21 augusti 2006.
Konsekvensanalyser : År 2003 införde kommissionen krav på att integrerade konsekvensanalyser skulle göras 
för alla viktiga politiska initiativ: ”En konsekvensanalys kommer att göras för alla viktiga initiativ som läggs fram 
av kommissionen i den årliga politiska strategin eller i arbetsprogrammet, oavsett om det gäller lagförslag eller 
andra åtgärdsförslag med ekonomiska, sociala och ekologiska konsekvenser (…) till exempel (...) förhandlings -
riktlinjer för internationella avtal med ekonomiska, sociala eller ekologiska konsekvenser”1. Sedan 2005 före -
skrivs följande: ” Det måste bli självklart  att genomföra konsekvensanalyser, även avseende konkurrenskraft, 
innan initiativen sätts igång och under hela lagstiftningsprocessen”2. 
”Konsekvensanalyser krävs för de viktigaste kommissionsinitiativen och de initiativ som har de mest långt -
gående konsekvenserna. Detta kommer att bli fallet för alla lagstiftningsförslag som ingår i kommissionens 
arbetsprogram och för alla lagstiftningsförslag som inte ingår i kommissionens arbetsprogram men som har 
klart identifierbara ekonomiska, sociala och ekologiska konsekvenser och för lagstiftningsinitiativ som inte avser 
lagstiftning som fastställer framtida politik3”.
1 KOM(2002) 276 slutlig.
2 KOM(2005) 12 slutlig.
3 SEK(2009) 92 – riktlinjer för konsekvensanalyser.Bilaga II
39 Bilagor
Fall där en konsekvensanalys eller en förhandsutvärdering var ett krav
Förmånsordning i  handeln med Konsekvensanalys/ 
förhandsutvärderingsrapport Var denna analys/utvärdering 
tillräcklig?
Montenegro Ingen förhandsutvärdering e.t.
Bosnien och Hercegovina Ingen förhandsutvärdering e.t.
Serbien Ingen förhandsutvärdering e.t.
Centralamerika Konsekvensanalys X
Andinska gemenskapen Konsekvensanalys X
Sydkorea Konsekvensanalys X
Indien Konsekvensanalys X
Kanada Ingen konsekvensanalys e.t.
Marocko (djupgående och omfattande frihandelsavtal) Ingen konsekvensanalys e.t.
Förordning om det allmänna preferenssystemet 
nr 980/2005Ingen förhandsutvärdering e.t.
Förordning om det allmänna preferenssystemet 
nr 732/2008Konsekvensanalys X
Förordning om det allmänna preferenssystemet 
nr 978/2012Konsekvensanalys √
Moldavien Ingen konsekvensanalys e.t.
Teckenförklaring:
e.t. = Ej tillämpligt √ = Tillfredsställande X = Generellt otillfredsställande
I följande förmånsordningar på handelsområdet krävdes ingen konsekvensanalys eller förhandsutvärdering:
Andorra, Turkiet, San Marino, Färöarna, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (Island, Norge och Lichten -
stein), Schweiz, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Kroatien, Albanien, Algeriet, Egypten, Israel, Jordanien, 
Libanon, Marocko, det ockuperade palestinska territoriet, Syrien, Tunisien, Chile, Mexiko, Sydafrika, Mercosur, 
Cariforum-staterna, Elfenbenskusten, Kamerun, östra och södra Afrika (Komorerna, Madagaskar, Mauritius, 
Seychellerna, Zambia och Zimbabwe), Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) (Botswana, Lesotho, Moçam -
bique och Swaziland), stater i Stillahavsområdet, förordning om marknadstillträde med AVS-länderna, utom-
europeiska länder och territorier och Ceuta och Melilla. Bilaga II
40 Bilagor
Standard:
Hållbarhetsbedömning : År 1999 beslutade Europeiska kommissionen att införliva hållbar utveckling i handels -
förhandlingarna och tog i det syftet fram ett nytt bedömningsverktyg kallat Trade SIA  (bedömning av konse -
kvenserna av ett handelsavtal med avseende på hållbar utveckling)4. 
Fall där det krävdes hållbarhetsbedömning:
Förmånsordning i  handeln med Var denna bedömning tillräcklig?
Kroatien Ingen hållbarhetsbedömning e.t.
Albanien Ingen hållbarhetsbedömning e.t.
Montenegro Ingen hållbarhetsbedömning e.t.
Bosnien och Hercegovina Ingen hållbarhetsbedömning e.t.
Serbien Ingen hållbarhetsbedömning e.t.
Algeriet Hållbarhetsbedömning5 X
Egypten Hållbarhetsbedömning X
Israel Hållbarhetsbedömning X
Jordanien Hållbarhetsbedömning X
Libanon Hållbarhetsbedömning X
Marocko Hållbarhetsbedömning X
Det ockuperade palestinska territoriet Hållbarhetsbedömning X
Syrien Hållbarhetsbedömning X
Tunisien Hållbarhetsbedömning X
Centralamerika Hållbarhetsbedömning √
Teckenförklaring:
e.t. = Ej tillämpligt √ = Tillfredsställande X = Generellt otillfredsställande
4 Förord av P . Mandelson, före detta ledamot av Europeiska kommissionen med ansvar för handel, till kommissionens handbok om Trade SIA .
5 Hållbarhetsbedömningen för frihandelsområdet för Europa och Medelhavsområdet gäller förmånsordningar i handeln med Algeriet, Egypten, 
Israel, Jordanien, Libanon, Marocko, det ockuperade palestinska territoriet, Syrien och Tunisien.Bilaga II
41 Bilagor
Fall där det krävdes hållbarhetsbedömning:
Förmånsordning i  handeln med Var denna bedömning tillräcklig?
Chile Hållbarhetsbedömning X
Andinska gemenskapen Hållbarhetsbedömning X
Sydkorea Hållbarhetsbedömning √
Indien Hållbarhetsbedömning X
Kanada Hållbarhetsbedömning √
Marocko (djupgående och omfattande 
frihandelsavtal)Hållbarhetsbedömning X
Mercosur Hållbarhetsbedömning X
Cariforum-stater Hållbarhetsbedömning6X
Elfenbenskusten Hållbarhetsbedömning X
Kamerun Hållbarhetsbedömning X
Östra och södra Afrika 
Komorerna, Madagaskar, Mauritius, Seychellerna, 
Zambia, ZimbabweHållbarhetsbedömning X
Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) 
Botswana, Lesotho, Moçambique, SwazilandHållbarhetsbedömning X
Stater i Stillahavsområdet
Papua Nya Guinea, FijiHållbarhetsbedömning X
Teckenförklaring:
e.t. = Ej tillämpligt √ = Tillfredsställande X = Generellt otillfredsställande
I följande förmånsordningar på handelsområdet krävdes det inte hållbarhetsbedömning:
Andorra, Turkiet, San Marino, Färöarna, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (Island, Norge och Lichten -
stein), Schweiz, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Mexiko, Sydafrika, förordningen om marknadstillträde 
med AVS-länderna, utomeuropeiska länder och territorier, förordning om det allmänna preferenssystemet (EG) 
nr 980/2005, förordning om det allmänna preferenssystemet (EG) nr 732/2008, förordning om det allmänna pre -
ferenssystemet (EU) nr 978/2012, ensidig förmånsordning i handeln med Moldavien och Ceuta och Melilla.
6 Hållbarhetsbedömningen av de ekonomiska partnerskapsavtalen med AVS-länder gäller ekonomiska partnerskapsavtal med Cariforumstater, 
Elfenbenskusten, Kamerun, Östra och södra Afrika (Komorerna, Madagaskar, Mauritius, Seychellerna, Zambia, Zimbabwe), Södra Afrikas 
utvecklingsgemenskap (SADC) (Botswana, Lesotho, Moçambique, Swaziland) och stater i Stillahavsområdet (Papua Nya Guinea, Fiji).Bilaga II
42 Bilagor
Översikt över kommissionens interims- och efterhandsutvärderingar  
av förmånsordningar på handelsområdet
Standard
Revisionsrätten anser att interims- och efterhandsutvärderingar bör genomföras av samtliga förmånsordningar 
på handelsområdet som får betydande ekonomiska, sociala och ekologiska konsekvenser tre år efter det att 
de har trätt i kraft. Utvärderingarna skulle göra att politiker, berörda parter och europeiska skattebetalare kan 
bedöma om förmånsordningarna på handelsområdet verkligen uppnår sina politiska mål enligt principerna om 
sund ekonomisk förvaltning och offentlig ansvarsskyldighet.
I sitt meddelande Handel, tillväxt och världspolitik – Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin1 upp -
gav kommissionen att konsekvenserna av EU:s nuvarande handelsavtal skulle följas upp genom mer systema -
tiska utvärderingar i efterhand.
Fall där det krävs interims- och/eller efterhandsutvärdering
Förmånsordning i  handeln med Interims- och/eller efterhandsutvärdering Var denna utvärdering tillräcklig?
Turkiet Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 
(Island, Norge och Lichtenstein)Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Schweiz Ingen efterhandsutvärdering e.t.
f.d. jugoslaviska republiken Makedonien Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Kroatien Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Albanien Ingen efterhandsutvärdering e.t.
1 KOM(2010) 612.Bilaga III
43 Bilagor
Fall där det krävs interims- och/eller efterhandsutvärdering
Förmånsordning i  handeln med Interims- och/eller efterhandsutvärdering Var denna utvärdering tillräcklig?
Montenegro Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Bosnien och Hercegovina Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Serbien Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Algeriet Efterhandsutvärdering2X
Egypten Efterhandsutvärdering X
Israel Efterhandsutvärdering X
Jordanien Efterhandsutvärdering X
Libanon Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Marocko Efterhandsutvärdering X
Det ockuperade palestinska territoriet Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Syrien Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Tunisien Efterhandsutvärdering X
Chile Efterhandsutvärdering √
Mexiko Efterhandsutvärdering av sex frihandelsavtal X
Sydafrika Efterhandsutvärdering av sex frihandelsavtal X
Cariforum-stater Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Stater i Stillahavsområdet
Papua Nya Guinea, FijiIngen efterhandsutvärdering e.t.
Utomeuropeiska länder och territorier Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Förordning om det allmänna preferenssys -
temet nr 980/2005Interimsutvärdering √
Förordning om det allmänna preferenssys -
temet nr 732/2008Interimsutvärdering √
Moldavien Ingen efterhandsutvärdering e.t.
Teckenförklaring:
e.t. = Ej tillämpligt √ = Tillfredsställande X = Generellt otillfredsställande
I följande förmånsordningar på handelsområdet krävdes det inte någon efterhandsutvärdering:
Andorra, San Marino, Färöarna, Centralamerika, Andinska gemenskapen, Sydkorea, Indien, Kanada, Marocko 
(djupgående och omfattande frihandelsavtal), Mercosur, Elfenbenskusten, Kamerun, östra och södra Afrika 
(Komorerna, Madagaskar, Mauritius, Seychellerna, Zambia och Zimbabwe), Södra Afrikas utvecklingsgemenskap 
(SADC) (Botswana, Lesotho, Moçambique och Swaziland), förordning om marknadstillträde med AVS-länderna, 
förordning om det allmänna preferenssystemet (EU) nr 978/2012 och Ceuta och Melilla.
2 Efterhandsutvärdering av frihandelsområdet för Europa och Medelhavsområdet gäller förmånsordningar i handeln med Algeriet, Egypten, Israel, 
Jordanien, Marocko och Tunisien.Bilaga III
44 Bilagor
Revisionsmetod i de utvalda medlemsstaterna
Revisorerna granskade nationella anvisningar och förfaranden, riskhantering och riskprofiler, förhands- och 
efterhandskontroller och administrativt samarbete. Revisionsrätten granskade den övergripande kontrollstra -
tegi som tullmyndigheterna tillämpar på förmånsordningar på handelsområdet i fem medlemsstater. Värdet på 
deras import enligt förmånsordningar på handelsområdet utgjorde mer än två tredjedelar av den totala import 
som får förmånsbehandling. 
Revisionsrätten utvärderade tullkontroller i de fem utvalda medlemsstaterna genom att granska följande slump -
mässiga urval.
a) 60 importer enligt förmånsordningar på handelsområdet som genomfördes inom preskriptionstiden  2009 
för att kontrollera om varorna verkligen hade rätt till förmånsbehandling och också de förebyggande, av -
skräckande och korrigerande åtgärder som tullmyndigheterna har vidtagit för att garantera denna rätt och 
uppbära tullar när så inte var fallet. Revisionsrätten extrapolerade de för låga betalningar som upptäcktes 
i urvalet för att uppskatta det belopp i egna medel som potentiellt gått förlorat för EU-budgeten.
b) 30 importer enligt förmånsordningar på handelsområdet  2011 för att kontrollera om varorna verkligen hade 
rätt till förmånsbehandling och också de förebyggande, avskräckande och korrigerande åtgärder som tull -
myndigheterna har vidtagit för att garantera denna rätt och uppbära tullar när så inte var fallet.
c) 30 importer 2009 för vilka en underrättelse om ömsesidigt bistånd hade utfärdats för att kontrollera om 
medlemsstaterna konsekvent hade infört automatiserade riskprofiler i sina riskhanteringssystem.
d) 30 förfrågningar som skickats  2011 av medlemsstaterna till förmåns-/partnerländer inom ramen för det 
administrativa samarbetet för att kontrollera att de obetalda tullarna uppbars i tid när varorna inte hade rätt 
till förmånsbehandling.Bilaga IV
45 Bilagor
Begränsningar i den allmänna jämviktsmodellen
1 
Enligt  Europeiska ekonomiska och sociala kommittén1 har ”de modelleringsresultat som presenteras i hållbar -
hetsbedömningarna (…) inte något större informationsvärde för vare sig förhandlarna eller de berörda parterna, 
eftersom de effekter som det talas om inte är vare sig betydande eller tillräckligt specifika. Hållbarhetsbedöm -
ningarna försvåras av att det helt eller delvis saknas tillförlitliga statistiska uppgifter för den informella sektorn 
och de redogör därför inte heller i tillräcklig mån för de eventuella återverkningarna inom denna sektor”.
2 
Både kommissionen och de externa konsulterna har också lyft fram de inneboende begränsningarna i den all -
männa jämviktsmodellen: 
a) Modellen kan endast användas i simuleringssyfte och inte till prognoser2 och simuleringen av långsiktiga 
effekter är dåligt underbyggd3.
b) Modellens något tautologiska konstruktion, det vill säga att alla resultat implicit är kopplade till de antagan -
den och den kalibrering som gjorts4.
c) Varorna är grupperade inom en bred kategori så att det är omöjligt att på ett användbart sätt avgöra vilken 
inverkan specifika produkter inom en bred kategori har, till exempel vete av medelhög kvalitet i samband 
med den förväntade inverkan på ”vete”5.
d) Så olika länder som Ryssland, Norge, Schweiz och Turkiet kombineras i en enda grupp, vilket begränsar den 
användbar tolkning som kan göras av den allmänna jämviktsmodellens uppskattningar för denna grupp6.
e) Den formella modelleringens oförmåga att redogöra för konsekvenserna av en liberalisering av investering -
ar och åtgärder som gör det lättare för yrkesverksamma att flytta på sig7.
f) Den allmänna jämviktsmodellens resultat är inte väl lämpade för sociala konsekvensanalyser på grund av att 
de saknar specifika uppgifter om de enskilda hushållen8.
1 Punkt 2.6 i yttrande nr 818/2011 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.
2 Punkt 11.5 i bilaga 8 till kommissionens riktlinjer för konsekvensanalyser.
3 Enligt ståndpunktsdokumentet från kommissionens avdelningar om hållbarhetsbedömningar avseende frihandelavtalet mellan EU och Indien från 
mars 2010 är de långsiktiga effekterna bland de svagaste delarna i den allmänna jämviktsmodelleringen eftersom kapitalackumuleringsprocessen 
oundvikligen bygger på grundläggande antaganden och bortser från de dynamiska effekterna av ökad integration och konkurrens.
4 Punkt 11.5 i bilaga 8 till kommissionens riktlinjer för konsekvensanalyser.
5 Informationsdokument om den slutliga rapporten med en hållbarhetsbedömning EU-Kanada, juni 2011.
6 Ibid.
7 Ibid.
8 Konsekvensanalys av handel och hållbarhet EU-Andinska gemenskapen. Slutlig rapport, oktober 2009.Bilaga V
46
Kommissionen har använt sig av olika modellerings -
metoder, huvudsakligen (men inte uteslutande) den 
allmänna jämviktsmodellen (CGE) och data från data -
basen i projektet för analys av världshandeln (Global 
Trade Analysis Project, GTAP)3. Dessa verktyg är de hittills 
bästa vi har och gör det möjligt för oss att bäst kvanti-
fiera de ekonomiska konsekvenserna av förändringar 
i handelspolitiken.
III b)
Det allmänna preferenssystemet är ett unilateralt system 
som avser att lösa långvariga ekonomiska, sociala och 
andra strukturella behov i utvecklingsländer genom 
sänkta tullar. Kommissionen godtar iakttagelsen, men 
systemet är bara en av de beståndsdelar som bidrar till 
de förväntade fördelarna.
Den nya förordningen om det allmänna preferenssyste -
met, som trädde i kraft den 1 januari 2014, har inneburit 
betydande reformer som syftar till att systemet ska vara 
bättre inriktat mot de länder som bäst behöver det.
III c)
Revisionsrättens viktigaste iakttagelser gäller enskilda 
felaktigheter, däribland saknade handlingar eller bevis 
som skulle ha behållits av importörerna.
III d)
Vad gäller övervakningsbesök agerar kommissio -
nen inom ramen för den befintliga rättsliga grunden 
och i överensstämmelse med bestämmelserna i de 
ömsesidiga handelsavtalen, som har godkänts av 
rådet och medlemsstaterna och, i tillämpliga fall, 
Europaparlamentet.
3 Användningen av GTAP -databasen i den allmänna 
jämviktsmodelleringen är allmänt accepterad över hela världen av 
i stort sett alla liknande organisationer, såsom WTO, Världsbanken, 
OECD, FN, Internationella valutafonden och Förenta staternas 
regering.Sammanfattning
I
Sambanden mellan ekonomiska vinster och avreglerad 
handel är välkända och grundligt dokumenterade i hela 
den tillgängliga ekonomiska litteraturen. Det har till 
exempel påvisats att ett slutförande av alla pågående 
förhandlingar (Doharundan och bilaterala avtal) skulle 
resultera i en ökning av EU:s BNP med mer än 1 % jämfört 
med vad som annars skulle vara fallet. Konsumenter 
förväntas kunna dra fördel av tillgång till ett större utbud 
av varor och tjänster. Slutligen finns det mer än 36 miljo -
ner arbetstillfällen i Europa som, direkt eller indirekt, är 
beroende av våra möjligheter att handla med resten av 
världen1.
Dessutom är det allmänna preferenssystemet i själva ver -
ket EU:s instrument för utveckling genom handel. För det 
första erbjuder EU genom initiativet ”allt utom vapen” de 
50 fattigaste länderna i världen tull- och kvotfritt tillträde 
till EU:s marknad för alla produkter (utom vapen). För det 
andra uppmuntras utvecklingsländer att sträva efter håll -
bara utvecklingsmål genom ytterligare förmåner enligt 
den särskilda stimulansordningen ”GSP plus”.
III a)
Sedan 1999 har alla viktigare multilaterala och bilaterala 
handelsförhandlingar åtföljts av en hållbarhetsbedöm -
ning. Dessutom har alla viktiga handelsförhandlingar 
sedan 2010, med ett undantag2, även föregåtts av en 
konsekvensanalys.
I alla sina handelsordningar har kommissionen kunnat 
stödja sig på högkvalitativa analyser av ekonomiska 
och andra effekter. Härigenom har kommissionen alltid 
strävat efter att uppfylla tillämpliga normer, vilka har 
förändrats över tid.
1 Trade, Growth and World Affairs – Trade Policy as a Core Component 
of the EU’s 2020 Strategy.
2 Under  2011 reagerade rådet (utrikesfrågor) och Europeiska 
rådet på den arabiska våren med en uppmaning att inleda 
förhandlingar med Marocko, Tunisien, Egypten och Jordanien. 
Detta politiska beslut innebar att det blev överflödigt att 
genomföra en konsekvensbedömning och att en sådan skulle ha 
lett till överdrivet dröjsmål i inledandet av förhandlingsprocessen.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 47
IV a)
Kommissionen godtar revisionsrättens rekommendation 
vad gäller att göra konsekvensanalyser och hållbarhets -
bedömningar för förmånsordningar på handelsområdet, 
och att på ett tillfredsställande sätt motivera situatio -
ner där det inte är möjligt. Den kommer att göra detta 
i enlighet med befintliga riktlinjer för konsekvensanalys 
och handboken om bedömning av konsekvenserna för 
hållbar utveckling och har gjort en uppskattning av de 
uteblivna intäkterna i sina senaste konsekvensanalyser 
för Japan och Förenta staterna.
Kommissionen genomför redan konsekvensanalyser 
och hållbarhetsbedömningar i överensstämmelse med 
både gjorda åtaganden och bästa metoder. Sedan 1999 
har alla viktigare multilaterala och bilaterala handels -
förhandlingar åtföljts av hållbarhetsbedömningar och 
sedan 2010 har alla viktigare handelsförhandlingar (med 
ett undantag, se kommissionens svar på punkt III a) även 
föregåtts av konsekvensanalys .
IV b)
När det gäller tidpunkten för analysen agerar kommissio -
nen för att hållbarhetsbedömningar ska påbörjas senast 
sex månader efter det att förhandlingarna har inletts, för 
att se till att de kan föras in i förhandlingarna och god -
kännandeprocessen på ett meningsfullt sätt.
Eurostat inbjuds nu regelbundet att vara med i de styr -
grupper som övervakar hållbarhetsbedömningar.
Kommissionen strävar efter att intensifiera samarbetet 
om statistikkällornas kvalitet genom att löpande uppda -
tera serviceavtalet mellan GD Handel och Eurostat.
IV d)
Kommissionen godtar revisionsrättens rekommendation 
för förmånsordningar på handelsområdet med bety -
dande effekter för ekonomi, samhälle och miljö.
Det återspeglar åtaganden som kommissionen redan 
gjort för att genomföra efterhandsutvärderingar av 
förmånsordningar på handelsområdet med betydande 
effekter för ekonomi, samhälle och miljö på ett mera 
systematiskt sätt för att bidra till att övervaka konsekven -
serna av EU:s handelsavtal5.
5 Kommissionens meddelande Handel, tillväxt och världspolitik  – 
Handelspolitiken  – en hörnsten i Europa  2020-strategin  
(KOM(2010) 612).Den rättsliga grunden för att utföra övervakningsbesök 
i förmånsländer föreligger endast sedan den 1 janu -
ari 2011, men kommissionen genomförde även dess -
förinnan ett antal övervakningsåtgärder och lämnade 
förklaringar, i förhållande till förmånsländer som en del 
av administrativt samarbete, särskilt i samband med det 
allmänna preferenssystemet.
Icke desto mindre har kommissionen utarbetat en 
handlingsplan för övervakning av ursprungsregler i för -
månsordningar, enligt vilken besök i ett mottagarland är 
en av de föreslagna verksamheterna. Handlingsplanen 
kommer att omfatta både unilaterala system som det 
allmänna preferenssystemet och bilaterala avtal med 
partnerländer.
III e)
Kommissionen noterar revisionsrättens iakttagelse.
Sedan 2001 har kommissionen föreslagit att alla EU:s 
förmånsordningar på handelsområdet, oavsett om de är 
autonoma eller avtalsbundna, ska inkludera en möjlighet 
till tillfälligt upphävande av förmånsbehandling i hän -
delse av särskilda problem med hanteringen av förmå -
nerna och/eller andra betydande överträdelser av tullag -
stiftning eller bristande samarbete. Kommissionen anser 
att dessa säkerhetsåtgärder har visat sig vara tillräckliga 
och kommer att fortsätta att föreslå att de ska inkluderas 
i alla framtida förmånsordningar på handelsområdet.
Kommissionen noterar att endast i en förmånsordning 
med Sydkorea inkluderar de överenskomna kontroll-
bestämmelserna inte någon möjlighet till tillfälligt upp -
hävande av förmånsbehandling, även om de innehåller 
en obligatorisk samrådsmekanism. Kommissionen har 
bekräftat att den kompromisstext för de kontrollbestäm -
melser som överenskommits med Sydkorea vid tiden för 
rådets beslut att underteckna avtalet hade karaktären av 
undantag4.
4 EUT L 127, 14.5.2011, s. 4.
Kommissionens svar 48
V f)
Kommissionen noterar att återvinning är medlemsstater -
nas ansvar.
Olaf kommer även fortsättningsvis att förse medlems -
staternas behöriga myndigheter med alla nödvändiga 
uppgifter för att underlätta deras återkrav.
Enligt nya bestämmelser som infördes i förordning (EU, 
Euratom) nr 883/2013 om Olafs utredningar6 åligger 
det medlemsstater att förse Olaf med information om 
åtgärder som vidtagits på Olafs rekommendationer. Det 
gäller bland annat återkrav av belopp som förfallit till 
betalning. Härigenom förstärks övervakningen av med -
lemsstaternas återkrav och den finansiella uppföljningen 
i Olafs utredningar förbättras.
Kommissionen följer systematiskt upp alla konstaterade 
fall där medlemsstaterna har skulder som beror på dröjs -
mål i återkravsförfaranden. Den kommer att fortsätta att 
göra detta.
V g)
Sedan 2001 har kommissionen föreslagit att alla EU:s 
förmånsordningar på handelsområdet, oavsett om de är 
autonoma eller avtalsbundna, ska inkludera en möjlighet 
till tillfälligt upphävande av förmånsbehandling i hän -
delse av särskilda problem med hanteringen av förmå -
nerna och/eller andra betydande överträdelser av tullag -
stiftning eller bristande samarbete. Kommissionen anser 
att dessa säkerhetsåtgärder har visat sig vara tillräckliga 
och kommer fortsätta att föreslå att de ska inkluderas 
i alla framtida förmånsordningar på handelsområdet.
I slutet av 2013 var möjligheten till tillfälligt upphävande 
av förmånsbehandling redan inkluderad i fyra autonoma 
ordningar (inklusive det allmänna preferenssystemet) 
som omfattade nästan 200 länder, och avtal om förmåns -
behandling med mer än 30 länder.
6 Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 
nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs 
av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om 
upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 
nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999, EUT 
L 248, 18.9.2013.V a)
Kommissionen kommer att ytterligare utvärdera i vilka 
särskilda fall sådana riskprofiler är användbara och hur de 
bör genomföras på området ursprungsregler i förmåns -
ordningar på handelsområdet.
V b)
Under sina inspektioner de senaste åren har kommissio -
nen lagt särskilt fokus på effektiviteten i medlemsstater -
nas riskhanteringssystem och kontrollstrategier. Den har 
utarbetat tematiska rapporter om sina inspektioner av 
tullkontrollstrategier (2009), lokala klareringsförfaranden 
(2011) och transitering (2012) och lagt fram dessa rap -
porter för medlemsstaterna i den rådgivande kommittén 
för egna medel och i gruppen för tullpolicyfrågor. Den 
kommer att fortsätta att kontrollera att medlemsstaterna 
förbättrar effektiviteten i sina riskhanteringssystem och 
kontrollstrategier.
V c)
Kommissionen kommer att fortsätta att uppmuntra 
medlemsstaterna att vidta alla lämpliga försiktighetsåt -
gärder när de får underrättelser om ömsesidigt bistånd.
V d)
Utvärderingen av förmånsländers förmåga är en inte -
grerad del av förhandlingsprocessen med varje samar -
betspart. Den återspeglas dock inte i en formell utvär -
deringsrapport. Kommissionen kommer att inkludera en 
bedömning av denna förmåga i de formella diskussioner 
om avtalens omfattning som föregår nya förhandlingar.
I allmänhet erbjuder förhandlingarna en lämplig ram för 
kommissionens bedömning av myndigheternas förmåga 
i partnerländerna att administrera avtalet korrekt.
V e)
Kommissionen kommer att ta upp den här frågan med 
medlemsstaterna (i samband med övervakningen) för att 
förbättra kvaliteten i den information om administrativt 
arbete som medlemsstaterna tillhandahåller. Dessutom 
kommer rapporteringsförfarandet att  förenklas.
Kommissionens svar 49
10
Åtagandet att genomföra hållbarhetsbedömningar 
gjordes av kommissionsledamoten med ansvar för han -
del 1999 och blev etablerad praxis under därpå följande 
kommissionsledamöter med ansvar för handel.
12
Kommissionen instämmer i att det är viktigt att genom -
föra utvärderingar för alla förmånsordningar på handels -
området med betydande inverkan.
Det måste ha gått tillräckligt med tid när ett handelsavtal 
utvärderas för att det ska vara möjligt att dra tillförlitliga 
slutsatser från tillgängliga data.
I handelsavtal föreskrivs ofta successivt införande av 
ömsesidiga åtaganden i etapper under fem till sju år7. 
Tidpunkten för en utvärdering bör ta hänsyn till den 
period då effekterna märks. Därför anser kommissionen 
att det vanligtvis är alltför tidigt med en utvärdering 
endast tre år efter det att ett avtal har trätt i kraft, såsom 
revisionsrätten föreslår.
14
Kommissionen anser inte att förhands- och efterhands -
utvärdering av uteblivna intäkter skulle ge budgetmyn -
digheter en årlig prognos om uppbörden av tullar som 
är tillräckligt korrekt för att förbättra den ekonomiska 
förvaltningen av EU:s budget.
Förmånsordningar på handelsområdet är en del av den 
rättsliga struktur med stöd av vilken de tullar som lag-
ligen ska betalas drivs in och görs disponibla i EU -bud -
geten. Därför kan intäkter inte betraktas som uteblivna 
så snart en förmånsordning har införts. De kan inte heller 
betraktas som budgetkostnader. För sin budgetprognos 
för traditionella egna medel förlitar sig kommissionen 
i första hand på makroekonomiska metoder. Metoden 
är emellertid för närvarande föremål för översyn och 
kommissionen kommer att undersöka i vilken utsträck -
ning det är möjligt att ta hänsyn till andra faktorer, 
såsom konsekvenserna av nya förmånsordningar på 
handelsområdet.
7 Se även COM(2013) 686 Strengthening the foundations of Smart 
Regulation  – improving evaluation.För närvarande förhandlar kommissionen om att 
bestämmelser om tillfälligt upphävande av förmånsbe -
handling ska ingå i förmånsordningar på handelsom -
rådet med ett antal samarbetspartner, inklusive Japan, 
Vietnam, Marocko, Thailand och Kanada.
Kommissionen kommer att fortsätta att föreslå att alla 
framtida handelsavtal bör innehålla en klausul om han -
tering av administrativa fel när det saknas överenskom -
melse om självcertifiering.
V h)
Kommissionen kommer att fortsätta att verka för att 
ursprungsintyg och varucertifikat ersätts med exportö -
rernas självcertifiering.
Inledning
07
Revisionsrätten gör rätt i att framhäva konsekvensanaly -
ser och hållbarhetsbedömningar. Den saknar emellertid 
tilltro till verktyg såsom genomförbarhetsstudier och 
andra ekonomiska analyser, som i det förflutna har varit 
ett viktigt inslag i beslutsfattandet för några av de avtal 
som ingår i revisionsrättens urval.
08
Systemet med konsekvensanalyser infördes 2002 och 
har utvecklats successivt till att omfatta allt fler områden. 
Förmånsordningar på handelsområdet med betydande 
konsekvenser inkluderades inte fullständigt förrän 2009.
09
Kommissionen har en annan tolkning vad gäller 
den lagliga skyldigheten att göra förhandsutvär -
deringar för förmånsordningar på handelsområdet 
mellan 2002 och 2006.
Kravet att genomföra konsekvensanalyser har 
sedan 2003 gradvis införts.
Sedan 2005 har konsekvensanalyser krävts för alla 
lagstiftningsförslag som ingår i kommissionens arbets -
program och sedan 2009 för de viktigaste kommissions-
initiativen och de initiativ som har de mest långtgående 
konsekvenserna.
Kommissionens svar 50
27
Kommissionen anser att det inte var nödvändigt att utar -
beta konsekvensanalyser eller förhandsutvärderingar 
för de sju förmånsordningar på handelsområdet som 
revisionsrätten beskriver. En konsekvensanalys eller en 
förhandsutvärdering skulle i de flesta fall inte ha tillfört 
något större mervärde utan inneburit en oproportioner -
lig användning av resurser, bland annat därför att man 
redan hade fattat politiska beslut om att slutföra ett avtal 
på högsta nivå eller därför att de planerade åtgärderna 
hade mer begränsade konsekvenser eller var av tillfällig 
karaktär.
28
Kommissionen har beräknat uteblivna intäkter i alla 
konsekvensanalyser av handelsavtal som utarbetats 
sedan 2010.
29
Kommissionen anser inte att det fanns något åtagande 
att genomföra hållbarhetsbedömningar för de fem avtal 
som revisionsrätten valt ut. Åtagandet att genomföra 
hållbarhetsbedömningar under en handelsförhandling 
gjordes ursprungligen 1999 och gällde handelsförhand -
lingar som leds av kommissionsledamoten med ansvar 
för handel. Den utbredda användningen av hållbar -
hetsbedömningar för förhandlingar som leds av andra 
kommissionsledamöter för kommissionens räkning har 
aldrig varit föremål för ett kollektivt beslut, vilket är 
anledningen till att det saknas en hållbarhetsbedömning 
i de här fem fallen.
30
Sedan 2010 har kommissionen arbetat med att stärka 
sitt system för att utvärdera lagstiftning och politik och 
har åtagit sig att genomföra utvärderingar mera syste -
matiskt. Det är nödvändigt att prioritera när man arbetar 
med ett program med utvärderingar, och företräde bör 
ges åt principen ”utvärdera först”, dvs. man bör utvär -
dera innan ett initiativ ses över, prioritera initiativ med 
mest omfattande konsekvenser och, slutligen, ta hänsyn 
till de knappa resurser som finns tillgängliga.Beräkning av uteblivna intäkter ingår i konsekvensana -
lyser som genomförts sedan 2011. Sådana förhands -
utvärderingar kan emellertid endast ge en ungefärlig 
uppskattning av den troliga minskningen av egna medel 
i form av tullavgifter, baserat på de mest sannolika 
scenarierna som det slutliga avtalet ger upphov till. Vad 
gäller de ekonomiska konsekvenserna bör det noteras 
att förmånsordningar på handelsområdet visserligen 
innebär lägre tullsatser, men att de även medför fördelar 
i form av ökade handelsflöden som till och med kan leda 
till att de uppburna tullavgifterna ökar.
Revisionens inriktning och  omfattning samt revisionsmetod
21
Revisionsrättens slutsats bygger på analysen av en 
period under vilken kommissionens system för konse -
kvensanalyser successivt inrättades och det återstod 
att utarbeta en systematisk utvärdering av politiska 
åtgärder. Därför är det möjligt att ett antal avtal i urvalet 
inte har varit föremål för vare sig konsekvensanalys eller 
hållbarhetsbedömning beroende på när de föreslogs 
och/eller trädde i kraft.
22
Arbetsmetoder för konsekvensanalyser inrättades suc -
cessivt i kommissionen med riktlinjer som infördes 2005 
och reviderades 2009. Nuvarande strängare krav bör inte 
användas för att bedöma tidigare konsekvensanalyser, 
när systemen höll på att utvecklas. För att bygga på de 
första fem årens erfarenheter infördes riktlinjer för kon -
sekvensanalyser genom handboken om bedömning av 
konsekvenserna för hållbar utveckling som publicerades 
av kommissionens avdelningar 2006.
Iakttagelser
26
Kommissionen instämmer i vikten av lämpliga utvärde -
ringar av ekonomiska och andra konsekvenser av för -
månsordningar på handelsområdet både på förhand och 
i efterhand. Den anser att så har varit fallet sedan 1999.
Kommissionens svar 51
35
Av de sex konsekvensanalyser som granskats av revi -
sionsrätten var det fyra som gjordes 2006/2007 när 
metoderna för att analysera handelsavtalens konse -
kvenser fortfarande höll på att utvecklas. Alla konse -
kvensanalyser som utförts sedan 2010 innehåller en 
omfattande analys av de ekonomiska konsekvenserna 
i förmånsländerna.
36
Kommissionen utvärderar ekonomiska konsekvenser 
med hjälp av de senaste metoderna för ekonomisk 
modellering och datamängder som håller jämna steg 
med den senaste utvecklingen inom den teoretiska och 
empiriska litteraturen om frihandelsavtals konsekvenser.
38
Det allmänna preferenssystemet består av en allmän ord -
ning och två särskilda stimulansordningar. Den allmänna 
ordningen beviljas alla utvecklingsländer som delar ett 
utvecklingsbehov och befinner sig i ett liknande stadium 
av ekonomisk utveckling utan att de behöver ratificera 
eller tillämpa några internationella konventioner.
EU:s särskilda stimulansordning för hållbar utveckling 
och gott styre (GSP+) har utformats för att inkludera 
ytterligare incitament för sårbara länder som är redo att 
ta extra steg mot hållbar utveckling och god förvaltning. 
Länderna får själva avgöra om de vill söka dessa extra 
förmåner eller inte. Denna strategi, som har godkänts 
av både rådet och parlamentet, innebär ett politiskt val. 
Behovet av att ratificera och effektivt genomföra inter -
nationella konventioner om mänskliga rättigheter och 
arbetstagares rättigheter, miljö och god samhällsstyrning 
har därför beaktats för dessa tio länder och inte för andra 
förmånsländer inom det allmänna preferenssystemet.I överensstämmelse med sitt åtagande att genomföra 
efterhandsutvärderingar mera systematiskt genomförde 
kommissionen 2012 en efterhandsutvärdering av han -
delspelaren i associeringsavtalet mellan EU och Chile och 
lanserade  2013 en efterhandsutvärdering av genomför -
andet av frihandelsavtalet mellan EU och Mexiko samt 
en omfattande översyn av det ekonomiska partnerskaps-
avtalet mellan Cariforum och EU. Ytterligare två efter -
handsutvärderingar (av de autonoma handelsförmå -
nerna för Moldavien och för länderna på västra Balkan) 
planeras för 2014.
31
Utvärderingen av effekterna på EU:s budget i kom -
missionens statistiska rapport om det allmänna pre -
ferenssystemet för  2006–2009 följde kommissionens 
standardförfarande8.
Eftersom beräkningen gjordes i efterhand beräknades 
de uteblivna intäkterna på grundval av verklig statistik, 
dvs. handel på förmånsbasis enligt det allmänna prefe -
renssystemet under perioden 2006−2009.
34
Betydande ansträngningar har gjorts för att ta fram 
konsekvensanalyser av hög kvalitet med hjälp av bästa 
tillgängliga modellering. Dessutom noterar kommissio -
nen att revisionsrättens analys bygger på konsekvens -
analyser som gjordes för flera år sedan, då metoderna 
för konsekvensanalyser fortfarande höll på att utvecklas. 
Endast en av de fem konsekvensanalyser till stöd för ett 
handelsavtal som rätten analyserar har utförts enligt de 
senaste riktlinjerna för konsekvensanalyser. Följaktligen 
underlåter revisionsrätten att beakta den betydande 
utveckling som skett av konsekvensanalyser till stöd för 
förmånsordningar på handelsområdet sedan 2010.
8 Uteblivna intäkter beräknas som skillnaden mellan de tullsatser 
för mest gynnad nation som skulle ha betalats för all handel som 
omfattas av det allmänna preferenssystemet om systemet inte 
hade funnits OCH de tullsatser som faktiskt har betalats, dvs. 
(Summan av tull som mest gynnad nation beräknad på handel på 
förmånsbasis enligt det allmänna preferenssystemet)  – (Summan 
av förmånstull beräknad på handel på förmånsbasis enligt det 
allmänna preferenssystemet).
Kommissionens svar 52
42
I hållbarhetsbedömningen angavs inte bedrägeri eller 
undandragande av tull som en framträdande brist i det 
tidigare tillämpade allmänna preferenssystemet. Därför 
fördes aldrig bestämmelser om bedrägeribekämpning in 
i det reformerade systemet i någon större omfattning.
Å andra sidan framhävs i hållbarhetsbedömningen att 
skyddsmekanismerna inom det allmänna preferenssys -
temet (där import kan vålla eller hota att vålla allvarliga 
svårigheter för producenter inom EU) inte var i kraft, och 
att det var möjligt att import med förmånsbehandling 
kunde skada EU -industrins finansiella och ekonomiska 
intressen. Alternativ för att åtgärda dessa brister togs 
fram och som ett resultat stärktes skyddsmekanismerna 
i det nya det allmänna preferenssystemet som är i kraft 
sedan den 1 januari 2014.
Senast i november 2017 måste kommissionen lämna in 
en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämp -
ningen av förordningen om det allmänna preferenssyste -
met. I den rapporten kommer kommissionen att bedöma 
problemen med bedrägerier och undandragande av tull 
och, där så är lämpligt, överväga åtgärder för att ta itu 
med dem.
44
Kommissionen instämmer i att det finns begränsningar 
i all modellering, men anser att den allmänna jäm -
viktsmodellen är det bästa tillgängliga verktyget. Alla 
modeller har brister, men CGE -modeller är bäst läm -
pade att kvantifiera de ekonomiska konsekvenserna 
av förmånsordningar på handelsområdet. Målen är att 
kvantifiera konsekvenserna av förändringar i handels -
politik, under i övrigt oförändrade förhållanden, base -
rat på de mest robusta och relevanta metodologiska 
strategier som finns inom ekonomfacket för analys av 
handelspolitik. Sådana ekonomiska analyser bygger 
inte på ”den allmänna jämviktsmodellen” utan på olika 
CGE -modeller som är anpassade för att bäst passa den 
policyfråga man vill ha svar på i varje konsekvensanalys 
och hållbarhetsbedömning.Ruta 1
Bangladesh är ett bra exempel där förmåner genom det 
allmänna preferenssystemet har gett betydande bidrag 
till utvecklingen av landet, som är ett av de minst utveck -
lade länderna, vilket har lett till tillväxt, fattigdomsminsk -
ning och förbättrade möjligheter till sysselsättning, 
särskilt för kvinnor. Tillgången på dessa förmåner skapar 
politiskt utrymme för EU att påverka utvecklingen vad 
gäller mänskliga rättigheter och arbetstagares rättig -
heter såsom visas av tragedin i Rana Plaza. Vidare har 
kommissionen följt Internationella arbetsorganisatio -
nens arbete för att förbättra arbetsvillkoren i landet. 
Det är tveksamt om Bangladesh skulle ha accepterat 
de villkor som införs genom överenskommelsen om 
det inte hade varit ett förmånsland inom det allmänna 
preferenssystemet.
40
Kommissionen medger att den mot bakgrund av erfaren -
heterna har skärpt kravet på övervakning och utvär -
dering för att göra konsekvensanalyserna effektivare. 
Detta återspeglar en gradvis utveckling av systemet med 
konsekvensanalyser.
I alla konsekvensanalyser som genomförts sedan 2010 
på handelns område har man identifierat tydliga 
och kvantifierbara indikatorer som uppfyller kraven 
i riktlinjerna för konsekvensanalyser från 2009. Detta 
bekräftas av de positiva yttrandena om dessa från 
konsekvensbedömningsnämnden.
41
En djupgående studie av det slag som anges i EESK:s 
rekommendationer när det gäller förmånsordningar på 
handelsområdet mellan EU och Indien skulle sannolikt 
inte leda till några tillförlitliga resultat, eftersom huvud -
delen av de sårbara samhällssektorerna finns inom den 
informella ekonomin där det är svårt att få fram kvantita -
tiva data.
Resultaten av hållbarhetsbedömningen av frihandelsav -
talet med Indien är emellertid relevanta mot bakgrund 
av EESK:s rekommendationer. I hållbarhetsbedömningen 
kom man fram till att ett frihandelsavtal med Indien (i 
alla de scenarier som analyserades) skulle leda till bety -
dande ökningar av reallönerna för både kvalificerade och 
mindre kvalificerade personer och till måttliga effekter 
till fördel för de fattiga. Dessutom skulle förhandlare 
ha regelbundna samråd med det civila samhället för 
att möjliggöra diskussion av de sakfrågor som nämns 
i EESK:s rekommendationer.
Kommissionens svar 53
48
I konsekvensanalyser och hållbarhetsbedömningar 
analyseras handelsavtalets troliga konsekvenser på 
relevanta sektorer, med hänsyn till all relevant EU - 
politik. Det händer att man i analyserna uttryckligen 
nämner den gemensamma jordbrukspolitiken (som för 
länderna i Västindien), men det kan även förekomma att 
så inte sker.
49
Kommissionen medger att hållbarhetsbedömningen 
av de ekonomiska partnerskapsavtalen inte har samma 
täckning och djup som senare hållbarhetsbedömningar. 
Till en del återspeglar detta den här hållbarhetsbedöm -
ningens mycket breda geografiska och tematiska omfatt -
ning – mer än 75 länder. Ingen hållbarhetsbedömning 
hade kunnat täcka alla möjliga frågor för alla potentiella 
undertecknare.
52
Studien var en ekonometrisk bedömning av sex förmåns -
ordningars konsekvenser för handel. Det uttalade målet 
var att analysera om avtalet hade mätbar och statistiskt 
signifikant inverkan på EU:s export och import. Det var 
inte meningen att den skulle ha större omfattning eller 
utgöra en fullständig efterhandsutvärdering. Kommis -
sionen har därefter genomfört fullständiga efterhands-
utvärderingar för två av de berörda länderna (Mexiko 
och Chile).
53
Efterhandsutvärderingsrapporten för länder i Europa och 
Medelhavsområdet innehåller visserligen inte några ruti -
ner för framtida efterhandsutvärderingar, men kommis -
sionen kan bekräfta att sådana efterhandsutvärderingar 
troligen kommer att genomföras så snart pågående 
förhandlingar har avslutats och avtalen tillämpas till fullo.
55
Efter interimsutvärderingen av det allmänna preferens -
systemet har påtagliga förändringar av systemet genom -
förts. Dessa trädde i kraft den 1 januari 2014 för att man 
skulle kunna ta itu med de brister som konstaterades 
under interimsutvärderingen av systemet.45
Databasen för projektet för analys av världshandeln 
bygger på de tillförlitligaste internationella datakällorna 
(inklusive Eurostatdata för EU -länder) och granskas hela 
tiden av de olika intressenterna (Världsbanken, OECD, 
Internationella valutafonden, Världshandelsorganisa -
tionen (WTO), Förenta Nationerna, FAO). Största delen 
av de ekonomiska data som används i databasen (som 
handelsflöden, skyddsmönster, BNP , slutlig förbruk -
ning) uppdateras till senast tillgängliga år. I detta fall 
avser inaktuella uppgifter endast tekniska koefficienter 
i EU:s tillgångs- och användningstabeller. Eurostats 
rådata visar att förändringarna i tekniska koefficienter 
i EU:s tillgångs- och användningstabeller är minimala för 
perioden  2000–2009.
Som medlem i GTAP -konsortiet kommer kommissionen 
att sträva efter att garantera att GTAP använder uppdate -
rade versioner av EU:s tillgångs- och användningstabeller 
när så är möjligt och att det i metadata för GTAP anges, 
land för land, vilka källorna är och vilket år använda data 
hänför sig till.
Som visas i rapporten från Europeiska kommissionens 
gemensamma forskningscentrum i januari 2014 resulte -
rade en uppdatering av EU:s tekniska koefficienter till det 
senaste tillgängliga året endast i marginella förändringar 
av de simulerade konsekvenserna för frihandelsavtalet 
mellan EU och Sydkorea.
46
Eftersom Eurostat och de nationella statistikkontoren är 
källor till den största delen av EU -data i GTAP -databasen 
kan det vara onödigt att engagera Eurostat i en sekundär 
kvalitetsbedömning av data i GTAP -databasen.
47
Kommissionen instämmer i att tidpunkten för när en 
hållbarhetsbedömning görs är mycket viktig för att 
garantera att förhandlarna har användning för den. Kom -
missionens avdelningar agerar för att hållbarhetsbedöm -
ningar ska påbörjas senast sex månader efter det att för -
handlingarna inletts för att se till att rapporter kan föras 
in i förhandlingarna. Av de 18 hållbarhetsbedömningar 
som genomförts sedan 1999 var hållbarhetsbedöm -
ningen för Chile den enda där slutrapporten levererades 
efter det att associeringsavtalet hade signerats.
Kommissionens svar 54
Kommissionen noterar vidare att de icke -extrapolerade 
potentiella förluster som rapporteras av revisionsrätten 
i de tre medlemsstaterna i förhållande till de upptäckta 
enskilda felen uppgår till 1 miljon euro, varav 91 % är att 
hänföra till en medlemsstat.
64
Några av de handlingar eller bevis som saknas kan 
fortfarande komma fram till följd av kommissionens 
uppföljning av revisionsrättens iakttagelser. Det är därför 
möjligt att slutresultatet kommer att visa väsentligt lägre 
frekvenser. Dessutom visade kommissionens inspektio -
ner av förenklade förfaranden i 21 medlemsstater inte 
några höga felfrekvenser i de urval av ursprungsintyg 
som kontrollerades och de ekonomiska konsekvenserna 
av felen var låga.
Resultaten av den granskning av original till ursprungs -
handlingar som kommissionen genomfört i sina inspek -
tioner i Storbritannien stämmer inte överens med 
revisionsrättens iakttagelser.
66
De fel som revisionsrätten har konstaterat utgörs huvud -
sakligen av att styrkande handlingar eller bevis saknas. 
I fall där ursprungsintygen hade en stämpel eller hade 
utfärdats av ett tullkontor som inte meddelats kommis -
sionen av myndigheterna i förmåns-/partnerländerna 
kan de skickas in för kontroll till de myndigheterna.
Vad gäller punkt 64 ovan framhåller kommissionen att 
nuförtiden förvaras nästan alla styrkande handlingar av 
importörerna som ska hålla dem tillgängliga för tullmyn -
digheterna i enlighet med artikel 77 i EU:s tullkodex. Det 
är inte möjligt att kontrollera 100 % av handlingarna, och 
kontrollerna måste utföras på grundval av riskanalyser 
såsom föreskrivs i artikel 13 i EU:s tullkodex.Så har till exempel antalet förmånstagare inom det 
allmänna preferenssystemet minskats väsentligt för att 
fokusera på de länder där behoven är som störst (från 
över 170 till omkring 90 länder). Dessutom har export -
möjligheter för fattiga länder ökats genom att fördelarna 
för mycket konkurrenskraftiga sektorer i vissa länder har 
avskaffas, såsom textilier från Kina och Indien.
61
Kommissionen anser att det är ännu effektivare att inklu -
dera ursprungsrisk bland andra riskfaktorer eftersom den 
är mer målinriktad.
62
De fel som revisionsrätten har funnit i importdeklara -
tioner där man gjorde anspråk på förmånsbehandling 
enligt det förenklade deklarationsförfarandet var få 
(tre). Storbritannien har åtagit sig att se över sin strategi 
för kontroll av förmånsberättigande ursprung. För -
månsordningar på handelsområdet har visserligen inte 
valts som granskningstema i Storbritannien, men detta 
innebär inte att kontroller av ursprung inte har genom -
förts i samband med andra granskningar efter klarering. 
Kommissionen kommer att följa upp de sakfrågor som 
revisionsrätten tar upp.
63
Revisionsrättens extrapolering har gjorts på grundval 
av enskilda fel som inkluderar saknade handlingar eller 
bevis som borde ha funnits i importörernas förvar när 
revisionsrätten gjorde sin granskning. Dessa fel utgör 
dock inte automatiskt belägg för att de importerade 
varorna inte hade det förmånsberättigande ursprung 
som deklarerades vid importtillfället. I sin uppföljning av 
de enskilda fel som rätten har upptäckt kommer kom -
missionen att ge medlemsstaterna i fråga möjlighet att 
bevisa att handlingar och ursprungsbevis var tillgängliga 
vid klareringstillfället och att de fortfarande kan tillhan -
dahållas. Endast om bevis inte tillhandahålls är det troligt 
att det finns traditionella egna medel som kan återvinnas 
från medlemsstaterna om de beror på deras administra -
tiva fel.
Kommissionens svar 55
75
I samtliga nämnda fall har informationen analyserats och 
beaktats av medlemsstaterna i deras riskbedömningar. 
Det är medlemsstatens sak att besluta, efter en analys 
av dess handelsmönster, huruvida informationen från 
underrättelser om ömsesidigt bistånd i form av riskpro -
filer bör föras in i deras riskhanteringssystem, men det är 
inte obligatoriskt att göra det. Frankrike har förklarat att 
det i det aktuella fallet hade varit ineffektivt att skapa en 
riskprofil utifrån underrättelsen om ömsesidigt bistånd 
eftersom den informationen inte hade några konsekven -
ser i Frankrike. När det gäller Spanien hänför sig urvalet 
till aktörer som var undantagna från förhandskontrol -
ler. Kommissionen hade redan uppmanat de spanska 
myndigheterna att korrigera denna praxis. Kommissio -
nen anser att det endast är nödvändigt att upprätta en 
riskprofil som bygger på informationen i en begäran om 
underrättelse om ömsesidigt bistånd om informationen 
har konsekvenser för medlemsstaten.
77
Kommissionen följer upp alla dessa återvinningsförfa -
randen med medlemsstaternas myndigheter, och där tra -
ditionella egna medel är utstående till följd av adminis -
trativa fel kommer dessa att uppmanas att tillhandahålla 
dessa medel, med ränta i tillämpliga fall.
Storbritannien har uppmanats att tillhandahålla de tradi -
tionella egna medel som rör aktuella underrättelser om 
ömsesidigt bistånd och som har preskriberats på grund 
av otillräcklig internkontroll. Frankrike har bestridit det 
här resultatet och kommissionen har begärt ytterligare 
uppgifter.
78
Kommissionen understryker att i det här fallet har den 
berörda medlemsstaten redan vidtagit lämpliga åtgärder 
för att undvika att en liknande situation ska uppkomma 
i framtiden.
Se kommissionens svar på punkt 79.67
De fel som revisionsrätten har konstaterat kommer att 
följas upp av kommissionen och om det konstateras att 
det finns eftersläpning med betalningen av traditionella 
egna medel kommer medlemsstaterna att uppmanas att 
vidta åtgärder för att återvinna dessa belopp och i til l-
lämpliga fall betala ränta.
71
De elva förfrågningar som Spanien skickade till Filip -
pinerna och fick tillbaka utan att breven hade levererats 
har senare skickats på nytt till rätt adress i Filippinerna.
72
Kommissionen följer upp dessa förfaranden för uppbörd 
i efterhand med de italienska myndigheterna. Ränta 
kommer att läggas på i tillämpliga fall.
73
Kommissionen kommer att följa upp fallen där förfa -
randen för uppbörd i efterhand inte har inletts efter 
bekräftelse om att varucertifikat eller ursprungsintyg 
är ogiltiga med de franska myndigheterna och kommer 
att begära att eventuella belopp med traditionella egna 
medel betalas tillbaka, i tillämpliga fall med ränta.
74
Kommissionen anser att medlemsstaterna bör ta hänsyn 
till informationen i sin övergripande strategi för risker 
och kontroller på tullområdet och att i den utsträckning 
som informationen från underrättelsen om ömsesidigt 
bistånd påverkar medlemsstaten bör den vidta åtgärder 
för att återvinna utstående traditionella egna medel och 
vidta åtgärder för att förhindra framtida förluster.
Kommissionens svar 56
84
I den dom från EG -domstolen som nämns av revisions -
rätten hänför sig det faktum att kommissionen inte till 
fullo har använt sig av sina befogenheter vad avser över -
vakning och tillsyn enligt associeringsavtalet med Turkiet 
just till ett specifikt fall och kan därför inte ligga till grund 
för en generell slutsats.
I artikel 220.2 b och artikel 239 i EU:s tullkodex föreskrivs 
undantag till den generella principen om återkrav av 
importtullar. I de fallen begär den sökande (med stöd av 
sina nationella myndigheter när ärendet skickas till kom -
missionen för beslut) ett undantag från principen om 
återkrav eller icke eftergift/återbetalning av importtullar, 
trots att det finns en tullskuld och det faktum att villko -
ren för förmånsbehandling av varorna inte har uppfyllts.
Bestämmelserna som reglerar dessa undantag måste 
tolkas restriktivt och analyseras från fall till fall.
För undantag från principen om återkrav krävs antingen 
a) att tullmyndigheten har begått ett fel som rimligtvis 
inte kunde ha upptäckts av den ansvariga personen som 
måste ha handlat i god tro och följt bestämmelserna i 
tulldeklarationen eller b) att det finns en särskild situa -
tion i vilken gäldenären inte gjort sig skyldig till försum -
lighet eller bedrägeri.
85
Kommissionen kommer att omsorgsfullt överväga ett 
sådant system för regelbunden rapportering inom sina 
nya och förstärkta övervakningsåtgärder.
89
Kommissionen kommer att undersöka den här frågan 
inom ramen för sina nyligen planerade övervaknings-
åtgärder, för att förbättra kvaliteten i den information 
som tillhandahålls av medlemsstater och för att garan -
tera, bland annat, att medlemsstaternas rapportering 
effektivare fokuserar på avvikelser som kräver åtgärder 
för att avhjälpa.79
Kommissionen har redan blivit informerad av den 
berörda medlemsstaten om att deras tullmyndigheter 
haft ett utbyte på hög nivå med nationella rättsliga 
myndigheter och att man håller på att förbättra den 
nationella skattelagstiftningen för att förhindra att en 
liknande situation inträffar i framtiden.
Kommissionen kommer att följa upp ärendet med de 
spanska myndigheterna.
80
Se kommissionens svar på punkt 78.
82
Utvärderingen av förmånslandets förmåga är en integre -
rad del av förhandlingsprocessen med varje samarbets -
part, inklusive avgränsningen. Den återspeglas dock inte 
i en formell utvärderingsrapport.
I allmänhet erbjuder förhandlingarna en lämplig ram för 
kommissionens bedömning av myndigheternas för -
måga i partnerländerna att administrera avtalet korrekt 
med hänsyn till, bland annat, erfarenheter av befintliga 
tullsamarbetsavtal och andra samarbetsmekanismer. 
Mer detaljerade förhandsutvärderingar har genomförts 
i samband med stabiliserings- och associeringsavtalen 
med Balkanländerna.
83
Kommissionen har utarbetat en handlingsplan för 
övervakning av regler om förmånsursprung, enligt vilken 
besök i ett mottagarland som omfattas av förmånsbe -
handling är en av de föreslagna verksamheterna. Hand -
lingsplanen kommer att omfatta både unilaterala system 
som det allmänna preferenssystemet och bilaterala avtal 
med partnerländer.
Kommissionens svar 57
94
Den primära funktionen för underrättelser om ömsesi -
digt bistånd är att varna medlemsstaterna för konstate -
rade bedrägeririsker och erhålla deras samarbete för att 
hantera dessa risker effektivt och ändamålsenligt. Olaf 
tillämpar till fullo kraven i den befintliga förordning (EG) 
nr 515/9710 (ändrad genom förordning (EG) nr 766/200811). 
Det är medlemsstaternas ansvar att analysera den risk 
som gäller för deras område på grundval av den informa -
tion som tillhandahålls och vidta alla nödvändiga åtgär -
der i enlighet med bestämmelserna i EU:s tullagstiftning.
95
De belopp som deklareras som oåtervinningsbara behö -
ver dock inte nödvändigtvis vara förlorade för EU -bud -
geten eftersom kommissionen granskar medlemsstater -
nas ansträngningar för att driva in dessa belopp enligt 
artikel 17.2 i förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 och 
håller dem ansvariga om omsorg i uppbördsförfarandet 
inte påvisas.
Ruta 2
Kommissionen hade redan granskat det här fallet 2013 
i enlighet med förfarandet i artikel 17 i rådets förordning 
(EG, Euratom) nr 1150/2000.
Därefter krävdes det av Polen att man skulle tillhanda -
hålla dessa belopp eftersom förebyggande åtgärder, 
såsom krävdes av Olaf i dess underrättelse om ömse-
sidigt bistånd, inte hade vidtagits vid tiden för importen.
10 Rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om 
ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa 
myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen 
för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och 
jordbrukslagstiftningen (EGT L 82, 22.3.1997, s. 1).
11 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 766/2008 
av den 9 juli 2008 om ändring av rådets förordning (EG) 
nr 515/97 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas 
administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och 
kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- 
och jordbrukslagstiftningen (EUT L 218, 13.8.2008, s. 48).90
Kommissionen välkomnar revisionsrättens iakttagelse 
att Olaf lyckades visa att de importerade varorna inte 
hade rätt till förmånsbehandling, med undantag för en 
undersökning.
91
Återkrav till följd av Olafs utredningar i tullärenden 
åligger nationella myndigheter och befinner sig utanför 
Olafs kontroll.
De belopp som faktiskt har återvunnits återspeglar så-
ledes medlemsstaternas och inte Olafs resultat och det är 
inte lämpligt att använda dessa belopp som en utföran -
deindikator för Olaf.
Olaf förser medlemsstaternas behöriga myndigheter 
med alla nödvändiga uppgifter för att underlätta deras 
återkrav.
Enligt nya bestämmelser som infördes i förordning 
(EU, Euratom) nr 883/2013 om Olafs utredningar9 åligger 
det medlemsstater att förse Olaf med information om 
åtgärder som vidtagits på Olafs rekommendation. Det 
gäller bland annat återkrav av belopp som förfallit till 
betalning. Härigenom förstärks övervakningen av med -
lemsstaternas återkrav och den finansiella uppföljningen 
i Olafs utredningar förbättras.
92
Kommissionen följer systematiskt upp alla konstate -
rade fall där medlemsstaterna har skulder som beror på 
dröjsmål i återkravsförfaranden. Den kommer att följa 
upp revisionsrättens iakttagelser och kräva att traditio -
nella egna medel betalas tillbaka och att ränta erläggs 
i tillämpliga fall. Det belopp som visas i Olaf -rapporten är 
det belopp som rekommenderas för återkrav och vilket 
belopp som faktiskt kan återkrävas kan slutgiltigt avgö -
ras först vid en uppföljning.
9 Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 
nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs 
av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om 
upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 
nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT 
L 248, 18.9.2013).
Kommissionens svar 58
Ruta 3 c)
Vad gäller uppföljningen av meddelandet till importörer 
om import av tonfisk från El Salvador har kommissionen 
under tiden reagerat på revisionsrättens iakttagelse 
och sänt ut en skrivelse med detaljerade frågor till El 
Salvador.
Ruta 3 d)
Se svar på punkt III e.
102
De Olafutredningar som revisionsrätten hänvisar till, vilka 
visar att förmånsländer/partnerländer saknar expert -
kunskaper för att tillämpa dessa regler, gäller perioden 
före reformen av reglerna om förmånsursprung i det 
allmänna preferenssystemet. I och med reformen har de 
regionala kumulationsreglerna i det allmänna preferens -
systemet förenklats så att det blir lättare för partnerlän -
der att hantera dem.
103
Revisionsrätten ser en särskild utmaning i kumulations -
reglerna, genom att olika regler gäller för länder i samma 
region. Den flexibilitet som infördes i reglerna i det 
allmänna preferenssystemet var avsedda att underlätta 
kumulation av ursprung mellan utvecklingsländer även 
där olika ursprungsregler används. Detta är särskilt vik -
tigt för de minst utvecklade länderna, som omfattas av 
andra regler än andra förmånsländer inom det allmänna 
preferenssystemet. Det finns mekanismer i förordningen 
om det allmänna preferenssystemet för att förhindra att 
reglerna kringgås.
Ruta 4
Förmånshandeln mellan EU och Mexiko regleras av 
ett avtalsgrundat system som gör det obligatoriskt 
att begära att exportlandet kontrollerar de berörda 
ursprungsbevisen innan man överväger att avslå för -
månsbehandling. Kommissionen överväger att det kan 
vara nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder i dessa fall.96
Sedan 2001 har kommissionen föreslagit att alla EU:s 
förmånsordningar på handelsområdet, oavsett om de är 
autonoma eller avtalsbundna, ska inkludera en möjlig -
het till tillfälligt upphävande av förmånsbehandling 
i händelse av särskilda problem med hanteringen av 
förmånerna och/eller andra betydande överträdelser av 
tullagstiftning eller bristande samarbete. De inkluderar 
även en möjlighet att utfärda meddelanden till importö -
rer. Kommissionen kommer fortsätta att föreslå att dessa 
säkerhetsåtgärder ska inkluderas i alla framtida förmåns -
ordningar på handelsområdet.
Kommissionen föreslår att en klausul om hantering av 
administrativa fel bör ingå i alla handelsavtal när det sak -
nas överenskommelse om självcertifiering och kommer 
att fortsätta att göra det i alla framtida handelsavtal och 
i dem som omförhandlas.
97
Se svar under punkt 84. De fall som anmälts till kommis -
sionen avser undantag från den allmänna principen om 
återkrav av import- eller exporttullar, och det krävs att 
tullmyndighetens fel rimligtvis inte kunde ha upptäckts 
av en gäldenär som handlat i god tro och följt de til l-
lämpliga bestämmelserna eller att det finns en särskild 
situation förutsatt att gäldenären inte gjort sig skyldig till 
försumlighet. Det är den beslutsfattande tullmyndighe -
ten som avgör huruvida dessa villkor är uppfyllda.
98
Kommissionen kommer att fortsätta att föreslå att alla 
handelsavtal bör innehålla en klausul om hantering av 
administrativa fel när det saknas överenskommelse om 
självcertifiering.
Ruta 3 b)
Underlåtenheten att offentliggöra hade att göra med 
översättningsproblem under tiden fram till anslutningen.
Kommissionens svar 59
Rekommendationer 1 till 4
1. Kommissionen godtar revisionsrättens rekom -
mendation vad gäller att genomföra konse -
kvensanalyser och hållbarhetsbedömningar för 
förmånsordningar på handelsområdet, och att på 
ett tillfredsställande sätt motivera när detta inte 
är möjligt. Den kommer att göra det i enlighet 
med befintliga riktlinjer för konsekvensanalys och 
handboken om bedömning av konsekvenserna 
för hållbar utveckling och har gjort en uppskatt -
ning av de uteblivna intäkterna i sina senaste kon -
sekvensanalyser för Japan och Förenta staterna.
2. När det gäller tidpunkten för analysen agerar 
kommissionen för att hållbarhetsbedömningar 
ska påbörjas senast sex månader efter det att 
förhandlingarna har inletts, för att se till att de 
kan föras in i förhandlingarna och godkännande -
processen på ett meningsfullt sätt.
Eurostat inbjuds nu regelbundet att vara 
med i de styrgrupper som övervakar 
hållbarhetsbedömningar.
Kommissionen strävar efter att intensifiera 
samarbetet om statistikkällornas kvalitet genom 
att löpande uppdatera serviceavtalet mellan GD 
Handel och Eurostat.
3. Kommissionen godtar revisionsrättens rekom -
mendation för förmånsordningar på handels -
området med betydande effekter för ekonomi, 
samhälle och miljö.
Det återspeglar åtaganden som kommissionen 
redan gjort för att genomföra efterhands-  
utvärderingar av förmånsordningar på handels -
området med betydande effekter för ekonomi, 
samhälle och miljö på ett mera systematiskt sätt 
för bidra till övervakningen av effekterna av EU:s 
handelsavtal12.
12 Kommissionens meddelande Handel, tillväxt och världspolitik  – 
Handelspolitiken  – en hörnsten i Europa  2020-strategin  
(KOM(2010) 612).Slutsatser och rekommendationer
108
Kommissionens förhands- och efterhandsutvärderingar 
för att bedöma de ekonomiska konsekvenserna av för -
månsordningar på handelsområdet har utvecklats över 
tid, och kommissionen anser att beslutsfattare, intressen -
ter och europeiska skattebetalare i dag är fullt informe -
rade om de viktigaste för- och nackdelar som är förenade 
med de olika handelspolitiska alternativen.
Sedan 1999 har alla viktigare multilaterala och bilaterala 
handelsförhandlingar åtföljts av en hållbarhetsbedöm -
ning, där man i detalj har analyserat de förväntade 
ekonomiska (men även sociala och miljörelaterade) kon -
sekvenserna av förmånsordningen på handelsområdet. 
Sedan 2010 har alla viktigare handelsförhandlingar innan 
de inleddes (med ett undantag, se kommissionens svar 
på punkt III a) föregåtts av en konsekvensanalys med en 
bedömning av de sannolika ekonomiska konsekvenserna 
av förmånsordningar på handelsområdet, inklusive en 
uppskattning av troliga uteblivna intäkter.
109
Kommissionen medger visserligen att det finns utrymme 
för förbättringar, men den delar inte helt revisionsrättens 
bedömning. Stora ansträngningar kommer att ägnas åt 
att utarbeta konsekvensanalyser och hållbarhetsbedöm -
ningar av hög kvalitet även i framtiden. Kommissionen 
noterar revisionsrättens urval, som endast inkluderar en 
konsekvensanalys som genomförts enligt de nya riktlin -
jer som utfärdades 2009. Som en följd av detta lägger 
revisionsrätten i sin analys inte tillräcklig vikt vid de avse -
värda framsteg som gjorts i konsekvensanalyser till stöd 
för förmånsordningar på handelsområdet sedan 2010.
Vad gäller efterhandsutvärderingarna så är det relativt 
få som har slutförts, vilket återspeglar de långa perioder 
det tar innan förmånsordningar på handelsområdet är 
fullständigt i kraft. Nu ökar emellertid kommissionen sin 
aktivitet i detta avseende.
110
Ett system som det allmänna preferenssystemet är 
bara ett verktyg för att ta itu med utvecklingsländers 
behov och man ska inte överskatta dess förmåga att lösa 
utvecklingsländers problem. Systemet har nyligen refor -
merats – inom ramen för WTO -rätten – med användning 
av resultaten från interimsutvärderingen.
Kommissionens svar 60
112
Informationen från underrättelser om ömsesidigt 
bistånd resulterar inte alltid i att en riskprofil skapas, 
eftersom det är möjligt att informationen inte påverkar 
medlemsstaten.
I samtliga nämnda fall har informationen analyserats och 
beaktats av medlemsstaterna i deras riskbedömningar.
113
Revisionsrätten baserar sin slutsats på brister i systemet 
för eftergift/återbetalning i ett konkret fall i Spanien. 
Kommissionen har redan blivit informerad av den 
berörda medlemsstaten om att deras tullmyndigheter 
haft ett utbyte på hög nivå med nationella rättsliga 
myndigheter och att man håller på att förbättra den 
nationella skattelagstiftningen för att förhindra att en 
liknande situation inträffar i framtiden.
Kommissionen kommer att följa upp ärendet med de 
spanska myndigheterna.
114
Det finns andra medel än formella utvärderingsrap -
porter för att få garantier för ett tredjelands förmåga att 
hantera förmånsordningen. Utvärdering äger rum under 
förhandlingarna om bilaterala avtal.
Vad gäller övervakning använder kommissionen olika 
verktyg som meddelanden till importörer, råd till för -
månsländer osv., särskilt i samband med det allmänna 
preferenssystemet. Kommissionen har utarbetat en 
handlingsplan för övervakning av regler om förmåns-
ursprung, och besök i ett förmånsland är en av de före -
slagna verksamheterna. Handlingsplanen kommer att 
omfatta både unilaterala system som det allmänna pre-
ferenssystemet och bilaterala avtal med partnerländer.
Vidare hänvisar kommissionen även till sina svar på 
punkterna 81 till 86.
115
Kommissionen kommer att följa upp fall som konstate -
rats av revisionsrätten och ta itu med problem i samar -
betet med medlemsstater och de länder som omfattas 
av förmånsbehandling både i samband med unilaterala 
system och med bilaterala avtal.4. Kommissionen godtar revisionsrättens 
rekommendation.
Se svar på punkt 55 ovan. Efter interimsutvärde -
ringen av det allmänna preferenssystemet har 
påtagliga förändringar av systemet genomförts 
för att åtgärda bristerna. Eftersom tullförmånerna 
enligt den nya förordningen om det allmänna 
preferenssystemet (förordning (EU) nr 978/2012) 
bara gäller från och med den 1 januari 2014, 
kommer kommissionen att se över systemet och 
senast 2016 rapportera till Europaparlamentet 
och medlemsstater om systemets konsekvenser 
och senast 2017 om hur den nya förordningen 
fungerar.
111
Revisionsrättens extrapolering har gjorts på grundval 
av enskilda fel som inkluderar saknade handlingar eller 
bevis som borde ha funnits i importörernas förvar när 
rätten gjorde sin granskning. Dessa fel utgör dock inte 
automatiskt belägg för att de importerade varorna inte 
hade det förmånsberättigande ursprung som deklare -
rades vid importtillfället. I sin uppföljning av de enskilda 
fel som revisionsrätten har upptäckt kommer kommis -
sionen att ge medlemsstaterna i fråga möjlighet att visa 
att handlingar och ursprungsbevis var tillgängliga vid 
klareringstillfället och att de fortfarande kan tillhandahål -
las. Endast om bevis inte tillhandahålls är det troligt att 
det finns traditionella egna medel som kan återvinnas 
från medlemsstaterna om detta beror på deras adminis -
trativa fel.
Kommissionen framhåller att nuförtiden förvaras nästan 
alla styrkande handlingar av importörerna som ska hålla 
dem till tullmyndigheternas förfogande i överensstäm -
melse med artikel 77 i EU:s tullkodex. Det är inte möjligt 
att kontrollera 100 % av handlingarna, och kontrollerna 
måste utföras på grundval av riskanalyser såsom före -
skrivs i artikel 13 i EU:s tullkodex.
Kommissionen noterar vidare att de icke -extrapolerade 
potentiella förluster som rapporteras av revisionsrätten 
i de tre medlemsstaterna i förhållande till de upptäckta 
enskilda felen uppgår till 1 miljon euro, varav 91 % är att 
hänföra till en medlemsstat.
Kommissionens svar 61
7. Kommissionen kommer att fortsätta att uppmuntra 
medlemsstater att vidta alla lämpliga försiktighets -
åtgärder när de får underrättelser om ömsesidigt 
bistånd.
8. Utvärderingen av förmågan hos länder som omfat -
tas av förmånsbehandling utgör en integrerad del 
av förhandlingsprocessen med varje samarbetspart. 
Den återspeglas dock inte i en formell utvärderings -
rapport. Kommissionen kommer att inkludera en 
bedömning av denna förmåga i de formella diskus -
sioner om avtalens omfattning som föregår nya 
förhandlingar.
I allmänhet erbjuder förhandlingarna en lämplig 
ram för kommissionens bedömning av myndighe -
ternas förmåga i partnerländerna att administrera 
avtalet korrekt.
9. Kommissionen kommer att ta upp den här frågan 
med medlemsstater (i samband med övervakning -
en) för att förbättra kvaliteten i den information 
som medlemsstaterna tillhandahåller om admi -
nistrativt samarbete. Dessutom kommer rapporte -
ringsförfarandet att förenklas.
10. Kommissionen kommer att följa upp länder som 
omfattas av förmånsbehandling där revisionsrät -
tens granskning visat att det finns problem med 
administrativt samarbete. Kommissionen har utar -
betat en handlingsplan för övervakning av regler 
om förmånsursprung, där man föreslår olika verk -
samheter för att avhjälpa bristerna.
11. Kommissionen noterar att återvinning är medlems -
staternas ansvar.
Olaf kommer även fortsättningsvis att förse med -
lemsstaternas behöriga myndigheter med alla nöd -
vändiga uppgifter för att underlätta deras återkrav.116
Kommissionen medger att preskription utgör ett pro -
blem för återkrav men erinrar om att det åligger med -
lemsstater att vidta lämpliga åtgärder för att se till att 
importtullar återbetalas i tid i så stor utsträckning som 
möjligt.
Kommissionen följer systematiskt upp alla konstaterade 
fall där medlemsstaterna har skulder som beror på dröjs -
mål i återkravsförfaranden. Den kommer att följa upp 
revisionsrättens iakttagelser och kräva att traditionella 
egna medel betalas tillbaka och att ränta erläggs där 
fordringarna beror på administrativa fel.
117
Jfr. svar på punkterna 96 och 99.
Kommissionen kommer att fortsätta att föreslå att alla 
handelsavtal bör innehålla en klausul om hantering av 
administrativa fel när det saknas överenskommelse om 
självcertifiering.
120
Se svaren på punkterna III d och e, V d och g, 82, 83, 96, 
99 d, 106 och 114, samt på rekommendation 12.
Rekommendationer 5 till 13
5. Kommissionen kommer att ytterligare utvärdera 
i vilka särskilda fall sådana riskprofiler är användba -
ra och hur de bör användas på området ursprungs -
regler i förmånsordningar på handelsområdet.
6. Under sina inspektioner de senaste åren har kom -
missionen lagt särskilt fokus på effektiviteten i 
medlemsstaternas riskhanteringssystem och kon -
trollstrategier. Den har utarbetat tematiska rap -
porter om sina inspektioner av tullkontrollstrate -
gier (2009), lokala klareringsförfaranden (2011) och 
transitering (2012) och lagt fram dessa rapporter 
för medlemsstaterna i den rådgivande kommittén 
för egna medel, och i gruppen för tullpolicyfrågor. 
Den kommer att fortsätta att arbeta med att kon -
trollera att medlemsstater förbättrar effektiviteten 
i sina riskhanteringssystem och kontrollstrategier.
Kommissionens svar 62
13. Kommissionen kommer att fortsätta att verka för 
att ursprungsintyg och varucertifikat ersätts med 
exportörernas självcertifiering.
Svar på bilaga V
1
CGE- modeller är toppmoderna verktyg och, i motsats 
till andra tillgängliga modeller, bäst lämpade att mäta 
de ekonomiska konsekvenserna av förändringar i han -
delspolitik i hela ekonomin och ger resultat för ett brett 
spektrum av sektorsvisa socioekonomiska indikatorer 
(tullintäkter, import, export, produktionspriser, löner, kol -
dioxidutsläpp osv.). Detta är av avgörande betydelse för 
förhandlare och intressenter. Hållbarhetsbedömningar 
kompletterar CGE -resultaten med kvalitativa och sektors -
visa analyser, inklusive för den informella sektorn, när 
data tillåter. Hittills har data för den informella sektorn 
inte varit tillräckligt tillförlitliga för att kunna användas.
2
a) De långsiktiga konsekvenserna av förändringar i 
handelspolitik har bedömts av många akademiker 
och internationella organisationer, och resultaten 
används allmänt och är accepterade av regeringar.
b) CGE-modeller används för simuleringar, inte för att 
göra prognoser. De har en stark teoretisk grund -
val samtidigt som de bygger på verkliga ekono -
miska data som reproducerar aktörers ekonomiska 
beteenden.
c) Sammanställningen av varor och länder i bredare 
kategorier bestäms på grundval av särdragen i de 
behandlade ekonomierna. Om det anses menings -
fullt kompletteras CGE-resultaten med partiella 
jämviktsmodeller där det är möjligt att skilja mel -
lan till exempel olika kategorier av vete.Enligt nya bestämmelser som infördes i förordning 
(EU, Euratom) nr 883/2013 om Olafs utredningar13 
åligger det medlemsstaterna att förse Olaf med 
information om åtgärder som vidtagits på Olafs 
rekommendation. Det gäller bland annat återkrav 
av belopp som förfallit till betalning. Härigenom 
förstärks övervakningen av medlemsstaternas åter-  
krav, och den finansiella uppföljningen i Olafs ut -
redningar förbättras.
Kommissionen följer systematiskt upp alla konsta -
terade fall där medlemsstaterna har skulder som 
beror på dröjsmål i återkravsförfaranden. Den kom -
mer att fortsätta att göra detta.
12. Sedan 2001 har kommissionen föreslagit att alla EU:s 
förmånsordningar på handelsområdet, oavsett om 
de är autonoma eller avtalsbundna, ska inkludera 
möjlighet till tillfälligt upphävande av förmånsbe -
handling i händelse av särskilda problem med han -
teringen av förmånerna och/eller andra betydande 
överträdelser av tullagstiftning eller bristande sam -
arbete. Kommissionen anser att dessa säkerhets-
åtgärder har visat sig vara tillräckliga och kommer 
att fortsätta att föreslå att de ska inkluderas i alla 
framtida förmånsordningar på handelsområdet.
I slutet av 2013 var möjligheten till tillfälligt upphä -
vande av förmånsbehandling redan inkluderad i fyra 
autonoma ordningar (inklusive det allmänna prefe -
renssystemet) som omfattade nästan 200 länder, och 
i avtal om förmånsbehandling med mer än 30 länder.
För närvarande förhandlar kommissionen om att 
bestämmelser om tillfälligt upphävande av för -
månsbehandling ska ingå i förmånsordningar på 
handelsområdet med ett antal samarbetspartner, 
inklusive Japan, Vietnam, Marocko, Thailand och 
Kanada.
Kommissionen kommer att fortsätta att föreslå att 
alla framtida handelsavtal bör innehålla en klausul 
om hantering av administrativa fel när det saknas 
överenskommelse om självcertifiering.
13 Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 
nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs 
av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om 
upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 
nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999, EUT 
L 248, 18.9.2013.
Kommissionens svar 63
d) I likhet med sammanställningen av varor anpassas 
kombinationen av regioner till den speciella situa -
tionen för varje konsekvensanalys/hållbarhetsbe -
dömning och görs för att fokusera på det som anses 
vara av störst intresse.
e) Under de senaste åren har det gjorts betydande 
framsteg på dessa områden. Kommissionen har 
finansierat konstruktionen av en databas för glo -
bala utländska direktinvesteringar, som nu används 
i CGE-modellering, och som medlem av styrelsen för 
GTAP stöder den en ny global migrationsdatabas.
f) CGE-modellering kompletteras även med ytterli -
gare kvantitativ modellering (särskilt av sociala och 
miljörelaterade konsekvenser) och mer detaljerade 
sektorsanalyser.

HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm ), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm ), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm ) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm ).
QJ-AB-14-002-SV-C  ISSN  1831-0990
Förmånsordningar på handelsområdet är ett mycket 
viktigt instrument i EU:s handelspolitik. Handeln ger 
ekonomiska fördelar för såväl EU som dess partner-  
länder och främjar hållbar utveckling och utrotning av 
fattigdomen i utvecklingsländer. I rapporten 
undersöker revisionsrätten om förmånsordningar på 
handelsområdet förvaltas på lämpligt sätt av 
kommissionen och medlemsstaterna. Den 
konstaterade att kommissionen inte har bedömt alla 
ekonomiska konsekvenser av förmånsordningar på 
handelsområdet på lämpligt sätt och att det inte finns 
några garantier för att uppbörden av intäkter är 
fullständig eftersom medlemsstaternas tullkontroller 
är bristfälliga och det även finns brister 
i kommissionens övervakning. 
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN