[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 6.3.2007

SEK(2007) 302

ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR

åtföljande FÖRSLAGET TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien Sammanfattning av konsekvensbedömningen (förordning 852/2004, livsmedelshygien och HACCP) {KOM(2007) 90 slutlig}{SEK(2007) 301}{SEK(2007) 303}{SEK(2007) 304}

ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR

åtföljande FÖRSLAGET TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning nr 11 om avskaffande av diskriminering såvitt avser fraktsatser och befordringsvillkor enligt artikel 79.3 i Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien Sammanfattning av konsekvensbedömningen (förordning 852/2004, livsmedelshygien och HACCP)

Sammanfattning

Det förslag som denna konsekvensbedömning åtföljer är en del av det mer omfattande arbetet för att minska administrativa bördor. Enligt förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien skall alla livsmedelsföretagare inrätta, genomföra och upprätthålla förfaranden grundande på principerna för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP-principerna). För att HACCP-principerna skall tillämpas korrekt förutsätter de att företagen har personal med omfattande kompetens som bl.a. kan kartlägga faror och kritiska styrpunkter och fastställa kritiska gränser och övervakningsförfaranden vid styrpunkterna. Dessa krav anses innebära omfattande merkostnader på EU-nivå (uppskattningsvis 220 000 000 euro/år). För storföretag är dessa kostnader kanske mindre betydelsefulla eftersom de står för en liten del av totalkostnaderna, men kraven kan bli synnerligen kostsamma och betungande för små och medelstora företag.

En strikt tillämpning av HACCP-kraven skulle få omfattande följder för de små och medelstora företagen, men en del företag kan sörja för ett likvärdigt skydd av livsmedelshygienen genom att följa alla andra krav i förordning (EG) nr 852/2004 utan att införa fullskaliga HACCP-förfaranden. Det finns dessutom riktlinjer för hur mycket flexibilitet som kan medges för HACCP. Därför behövs ett undantag för några företag från att följa alla HACCP-krav.

Förslagets mål är att bidra till Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, särskilt genom att minska transaktionskostnaderna för små och medelstora företag i livsmedelssektorn, förutsatt att de kan upprätthålla en likvärdig livsmedelshygien. Detta skall göras genom att man ser till att informationskraven inte får orimliga följder för driften av ett livsmedelsföretag och att de inte blir orimligt kostsamma. I konsekvensbedömningen har därför tre alternativ övervägts:

Alternativ 1 Ingen ändring av gällande politik.

Alternativ 2 Vissa företag undantas från HACCP-kraven.

Alternativ 3 Alla företag undantas från HACCP-förfarandena.

Alternativ 3 kan leda till att det grundläggande målet att upprätthålla skyddsnivån inte uppfylls. Alternativ 1 skulle inte medföra några förändringar, dvs. det oklara rättsläget kring de befintliga riktlinjerna skulle kvarstå och småföretag i flera medlemsstater skulle fortsätta att drabbas av onödigt höga kostnader. Alternativ 2 förefaller lämpligast, med en kombination av undantag för vissa små livsmedelsföretag som kan upprätthålla samma skyddsnivå genom att följa alla andra krav i förordning (EG) nr 852/2004 och avsevärt minskade administrativa bördor. Det bör framhållas att det tillgängliga underlaget visar att den livsmedelshygieniska standarden inte skulle sänkas och att besparingarna därför inte leder till försämringar på något annat håll.