EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
Bryssel den 4.6.2003
KOM(2003) 226 slutlig/2
Corrigendum
Footnote 29Concerne les 11 versions linguistiques
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN
Investering i forskning: en handlingsplan för Europa
{SEC(2003) 489}
2Innehållsförteckning
1. Sammanfattning ........................................................................................................... 3
2. En uppmaning till åtgärder........................................................................................... 5
3. Gemensamma framsteg................................................................................................ 8
3.1. Främjande av en sammanhållen utveckling av  strategier på na tionell och europeisk
nivå........................................................................................................................... .... 8
3.2. Att forma en gemensam syn på utvecklingen och användningen av
nyckelteknologier......................................................................................................... 9
3.3. Möjlighet för alla regioner att dra nytta av de ökade forskningsinvesteringarna ...... 10
3.4. Att utforma en sammanhållen kombi nation av olika instrument............................... 10
4. Förbättrat offentligt stöd till forskning och innovation.............................................. 114.1. Mänskliga resurser ..................................................................................................... 12
4.2. Den offentliga forskningsbasen och dess band till industrin ..................................... 13
4.3. Offentliga finansieringsinstrument so m är effektiva och kombineras bättre............. 14
4.3.1. Kombination av finansieringsinstrument ................................................................... 14
4.3.2. Direkta åtgärder för fo rskning och innovation........................................................... 15
4.3.3. Skatteåtgärder för forskning....................................................................................... 16
4.3.4. Stöd till garantimekanismer för forskni ng och innovation i små och medelstora
företag ....................................................................................................................... 1 7
4.3.5. Stöd till riskkapital för forskningsinten siva små och medelstora företag.................. 18
5. Det offentliga stödet riktas om mot forskning och innovation .................................. 19
5.1. Stabilitets- och tillväxtpakten och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska
politiken ..................................................................................................................... 1 9
5.2. Jämvikt mellan den offentliga finansieri ngen på nationell nivå och EU-nivå fram
till 2010 ...................................................................................................................... 20
5.3. Regler för statligt stöd................................................................................................ 205.4. Offentlig upphandling................................................................................................ 21
6. Förbättrade villkor för privata forskningsinvesteringar ............................................. 22
6.1. Immaterialrätt............................................................................................................. 22
6.2. Reglering av varor och standardisering...................................................................... 23
6.3. Konkurrensregler........................................................................................................ 24
6.4. Finansmarknader........................................................................................................ 256.5. Skattevillkor.............................................................................................................. .2 6
6.6. Forskningsstrategi, forskningsförvaltning och ekonomisk rapportering för företag . 26
7. Slutsats ..................................................................................................................... .. 27
31. SAMMANFATTNING
I denna handlingsplan anges de initiativ som behöver tas för att Europa skall få en starkare
offentlig forskningsbas och bli attraktivare för privata investeringar i forskning ochinnovation. Dessa åtgärder kommer att kunna hjäl pa den Europeiska unionen att överbrygga
den växande klyftan mellan Europa och dess viktigaste handelspartners när det gäller
investeringar i forskning, som hotar potentiale n för innovation, tillväxt och sysselsättning på
längre sikt. Målet är att uppnå det som fastställdes av Eu ropeiska rådet i Barcelona i mars
2002, nämligen att investeringarna i forskning i genomsnitt skall öka från 1,9 % av BNP i dag
till 3 % av BNP senast 2010 och att den pr ivata sektorn skall finansiera 2/3.
Om Barcelonamålet skall uppnås bör forskni ngsinvesteringarna i Europa öka med i
genomsnitt 8 % per år. De offentliga investeringarna bör öka med 6 % per år och de privatamed 9 % per år. Målet är ambitiöst men realistiskt med tanke på det starka stöd som uttalatsför detta mål.
I mars 2003 uppmanade Europeiska rådet kommi ssionen att lägga fram denna handlingsplan,
som utarbetats på grundval av  ett brett samråd med EU-i nstitutioner, medlemsstater,
anslutnings- och kandidatländer och berörda parter från näringslivet, offentlig forskning ochfinansvärlden. I samrådet uttrycktes ett mycket brett stöd för treprocentsmålet. Det visade sigatt de flesta länder redan håller på att vidta åtgärder för att stimulera investering i forskningoch att flera har fastställt nationella mål i enlighet med EU:s treprocentsmål.
Handlingsplanen syftar till att bygga vidare på detta och därvid se till att de nödvändiga
initiativen på europeisk och nationell nivå är hållbara, förenliga med varandra och kan leda tillradikala förbättringar av det europeiska systemet för forskni ng och teknisk innovation. Europa
står inför en situation där den svagaste länken i systemet riskerar att avskräcka fråninvesteringar. Det finns många exempel: forskningskarriärens problem och bristande
flexibilitet, som får framstående yrkesmänniskor att lämna forskningsvärlden eller flytta frånEuropa, det faktum att den of ta framstående europeiska forskningen är utspridd och inte
synlig, de teknikintensiva små och medelstora företagens svår igheter att få forsknings- och
innovationsprojekt finansierade samt forskares och forskningsf örvaltares bris tande kunskaper
om skydd och förvaltning av immateriella rättigheter.
Handlingsplanen kompletterar ett antal europeiska initiativ som ömsesidigt stärker varandra
och som syftar till att öka EU:s konkurrenskraft, framför allt inom  områdena näringslivs- och
innovationspolitik och när de t gäller strukturella reformer av  varu-, tjänste-, kapital- och
arbetsmarknader. Tillsammans utgör dessa kommissionens politiska svar på målet frånEuropeiska rådets möte i Li ssabon i mars 2000 att Europa fram till 2010 skall bli världens
mest konkurrenskraftiga och dyna miska kunskapsbaserade ekonomi.
Handlingsplanen omfattar i huvudsak följande fyra typer av åtgärder:Den första typen syftar till att stödja sådana åtgärder som vidtas av Europas länder och
berörda parter genom att säkerställa att dessa är förenliga med varand ra och att kombinationen
av politiska strategier blir effektiv. I detta ingår en samordning med och mellanmedlemsstaterna och anslutningsländerna. Dessutom avser man att skapa ett antal ”europeiskateknikplattformar”, som kommer att föra samman de viktigaste aktörerna inom området - t.ex.forskningsorganisationer, industri, my ndigheter och användargrupper - kring
nyckelteknologier i syfte att utarbeta och genom föra en gemensam strategi för utveckling,
spridning och användning av  denna teknik i Europa.
4Den andra typen av åtgärder syftar till att avsevärt förbättra det offentliga stödet till forskning
och teknisk innovation. För att före tagen skall investera i forskni ng i Europa måste det finnas
ett stort utbud av framstående forskarlag här.  Dessutom måste det finnas en stark offentlig
forskning med goda kontakter med industrin och ett effektivt offentligt ekonomiskt stöd, även
i form av skatteåtgärder. Handlingsplanen inriktas på åtgärder för att förbättraforskarkarriären, upprätta närm are band mellan den offentliga forskningen och industrin samt
att utveckla och helt utnyttja potentialen i de offentliga finansieringsinstrumenten påeuropeisk och nationell nivå. Handlingsplanen  innehåller en uppmaning till de offentliga
myndigheterna att senast 2005 avskaffa sådana  regler och sådan praxis för offentliga
finansieringssystem som förhindrar ett eu ropatäckande samarbete och tekniköverföring,
eftersom detta avsevärt minskar de forskni ngs- och innovationsmöjligheter som står till buds
för stödmottagarna.
En tredje typ inriktas på den nödvändiga ökni ngen av det offentliga forskningsstödet. Dagens
ekonomiska nedgång gör det än viktigare a tt se till att den ekono miska politiken gynnar
investeringar som leder till en högre hållbar tillv äxt i framtiden, med en stark prioritering på
investeringar i forskning. Åtgärderna syftar till att uppmuntra och kontrolle ra att de offentliga
budgetarna ges en sådan inriktning och till att säkerställa ett fullständigt utnyttjande av de
möjligheter till offentligt stöd till industrin som erbjuds av reglerna för statligt stöd och
offentlig upphandling. I handlingsplanen föresl ås exempelvis att det skall klargöras vilka
typer av offentligt stöd som de offentliga myndigheterna kan använda utan att snedvridakonkurrensen och att medvetenh eten skall ökas om dessa.
Slutligen finns det en fjärde typ av åtgärder som syftar till att förbättra villkoren för forskning
och teknisk innovation i Europa: skydd av  immateriella rättighe ter, reglering av
varumarknader och därmed förbundna sta ndarder, konkurrensregler, finansmarknader,
skattevillkor och företagens förvaltnings- oc h rapporteringspraxis när det gäller forskning. I
handlingsplanen uppsätts exempelvis målet a tt varje student på naturvetenskapliga och
företagsekonomiska utbildningar samt ingenj örsutbildningar skall erhålla åtminstone en
grundläggande kunskaper om immate rialrätt och tekniköverföring.
Handlingsplanen utgör startskottet för en process. Framstegen kommer att följas
uppmärksamt och kommissionen oc h rådet kommer, om så är nödvändigt, att utfärda
ytterligare riktlinjer, för att se till att EU följer den utstakade vägen. Vi har emellertid intemycket tid på oss för att lyckas, och klyftan mellan Europa och dess viktigaste
handelspartners växer fortfarande snabbt. Genom förandet måste inleda s omedelbart på alla
nivåer, och arbetet måste präglas av att det som står på spel är  frågan om Europa skall lyckas
eller misslyckas med att bli de n mest dynamiska platsen fö r innovationsbaserad tillväxt och
skapande av sysselsättning.
52. EN UPPMANING TILL ÅTGÄRDER
Europeiska rådet i Barcelona utfärdade i ma rs 2002 en uppmaning till att investeringarna i
forskning och teknisk utveckling måste öka1 och klyftan till EU:s viktigaste konkurrenter
minska. Europeiska rådet fastsl og att investeringarna i forskning borde öka från 1,9 % till 3 %
av BNP fram till 2010 och att företagen bör ök a sin andel av dessa investeringar till 2/3.
Sedan dess har alla berörda pa rter gett sitt stöd till denna uppm aning och bekräftat att det är
nödvändigt att agera snabbt enligt de riktlin jer som föreslagits i kommissionens meddelande
från september 2002, ”Mer forskning för Europa - Mot 3 % av BNP”2. Klyftan mellan
Europeiska unionen och USA när det gäller forskningsinvestering ar ligger redan på över 120
miljarder euro/år och den växer snabbt. Detta kan på längre sikt hota potentialen förinnovation, tillväxt och skapande av  sysselsättning i Europa. Så som förklarades i meddelandet
från september 2002 beror denna klyfta på att vill koren för privata investeringar i forskning är
mindre gynnsamma i Europa, vilket i sin tur beror på att det offentliga stödet är lägre ochkanske mindre effektivt samt att det rent allmänt finns olika hinder för europeisk forskningoch innovation.
I september 2002 inledde kommissionen ett omfa ttande samråd med EU -institutionerna, EU:s
medlemsstater, anslutnings- och kandidatländerna och berörda parter, framför allt näringslivetoch finansvärlden. I svaren uttrycktes ett my cket starkt stöd för treprocentsmålet och
betoningen av näringslivets forskningsinvester ingar. Många svar innehöll användbara insikter
och förslag, som har utnyttjats vid utarbetandet av denna handlingsplan. Alla medlems-,kandidat- och anslutningsländer var eniga om att det var viktigt att öka investeringarna i
forskning, och de flesta angav att de redan hade antagit politiska strategier och konkreta
åtgärder i detta syfte eller a tt de höll på att gö ra detta. Dessutom ha r många länder uppställt
nationella mål i enlighet med EU:s treprocentsmål. Exempelvis har både Frankrike ochTyskland antagit nationella treprocentsmål och samma sak gäller för en blivande medlemsstatsom Slovenien. Denna utvecklin g börjar nu tar riktig fart.
Både Europeiska ekono miska och sociala kommitté n och Regionkommittén stöder
treprocentsmålet, och det gör även ledamöterna i Europaparlamentet, som deltagit i en allmändebatt om denna fråga.
I de många detaljerade svar som inkommit från näringslivsorganisationer och
företagssammanslutningar uttrycktes ocks å ett enhälligt stöd. Många, t.ex. European
association of industry (UNICE) och European Round Table of Industrialists (ERT), betonade
att EU:s konkurrenskraft är beroende av att vi uppnår treprocentsmåle t, men att det kommer
att behövas stora politiska förändringar för a tt det åter skall b li attraktivt att göra
forskningsinvesteringar i Europa. ERT lade  tonvikten på treprocentsmålet i sina
rekommendationer till Eur opeiska rådet i mars 2003 och UN ICE har satt upp det som en av
sina huvudfrågor. Olika organisationer som före träder små och medelstora företag betonade
vikten av ökade investeringar i forskning för deras medlemmar.
En viktig lärdom av samrådet är att de europe iska storföretagen planer ar att fortsätta med att
göra stora investeringar i forskning, trot s den nuvarande ekono miska avmattningen i
allmänhet och den dr amatiska nedgången inom vissa högt eknologiska sektorer i synnerhet. De
tuffare ekonomiska villkoren innebä r emellertid att det blir ännu viktigare för dessa företag att
rationalisera sin globala utveckling, och därför planerar de inte att göra nya
                                                
1Nedan i texten kommer ”forskning och teknisk utveckling” att benämnas ”forskning” eller ”FoU”.
2KOM(2002) 499, 11.9.2002.
6forskningsinvesteringar inom Europeiska unione n utan i andra regioner som de bedömer som
mer attraktiva, t.ex. USA och vissa länder i Asien. Samtidigt begränsas de europeiska små ochmedelstora företagens möjlighe ter att investera i forskning och innovation ofta av sämre
självfinansieringsförmåga och större svårigheter att få tillgång till extern finansiering. Dagensekonomiska villkor har allvarligt begr änsat deras tillgång till finansiering av
forskningsverksamhet och teknisk innovationsverksamhet
3. Den ekonomiska nedgången gör
det därmed ännu viktigare och mer brådskande med målinriktade offentliga åtgärder för stöd
till forskning och innovation.
Enligt en ekonometrisk undersökning som genomförts för kommissionens räkning4 kommer
det att ge betydande direkta effekter på den europeiska tillväxten och sysselsättningen pålängre sikt om vi uppnår treprocentsmålet för forskningsinvesteringar. Det skulle handla om
omkring 0,5 % i ökad ”output” och 400 000 fl er arbetstillfällen varje år efter 2010
5. De totala
effekterna på tillväxt och syss elsättning kan bli ännu större med tanke på att forskning av
världsklass kan ge en ordentlig skjuts åt de n internationella konkurrens kraften för europeiskt
näringsliv, europeiska tjänster och Europas e konomiska dragningskraft globalt sett. Sist men
inte minst kommer mer forskning inom områden av socialt och miljömässigt intresse atthjälpa Europa att leda utvecklingen mot en  mer hållbar framtid. Så som också betonades av
kommissionen i dess rapport till Eu ropeiska rådet i mars 2003
6 är forskningsinvesteringar
själva kärnan i den strategi  som Europeiska rådet i Lissa bon i mars 2000 fastställde för
Europas ekonomiska, sociala och miljömässiga förnyelse.
Europeiska rådet av den 21 mars 2003 uppmanade kommissionen att utarbeta denna
handlingsplan och samtidigt ombads kommissionen, rådet och medlemsstaterna att vidtaåtgärder på denna grundval.
Handlingsplanen bygger på en bred och syst ematisk strategi för forskning och innovation.
Både samråden och olika undersökningar har visat a tt en sådan strategi är  den enda trovärdiga
vägen för att åstadkomma den stora ökni ng av de offentliga och privata
forskningsinvesteringarna som krävs. Om man utgår från en genomsnittlig tillväxttakt förBNP inom EU på 2 % per år fram till 2010 krävs de t, för att uppnå de mål som fastställdes i
Barcelona (3 % och 2/3 från den privata sektorn), en tillväxttakt på 8 % per år för den totalaeuropeiska forskningssatsninge n uppdelat på en ökning på 9 % per år för näringslivets
finansiering och 6 % för offentlig finansiering.
I handlingsplanen behandlas först behovet av att utveckla en gemensam förståelse  som delas
på alla politiska nivåer och av alla berörda parter samt att säkerställa hållbara och
sammanhållna framsteg i hela Europa.  Detta kan i första hand uppnås genom att man när
så är lämpligt använder sig av ett öppet samordningsförfarande,  Europeiska te knikplattformar
och en process för Europas regioner inriktad  på ömsesidigt lära nde. Dessutom bör man
utarbeta och genomföra en lä mplig kombination av strategier  som innebär att man på ett
sammanhållet sätt kombinerar flera olika typer av instrument. Det är viktigt att få hela Europaatt samarbeta (se kapitel 3).
                                                
3”Teknisk innovation” benämns nedan ”innovation”.
4Undersökning genomförd av forskningsgruppen ERASME (Paris) med en anpassad version av
NEMESIS-modellen.
5Detta skulle framför allt bero på stora strukturella förändringar av den europeiska ekonomin, framförallt en övergång mot mer forskningsintensiva högtillväxtsindustrier och en avsevärd ökning avinnovationskapaciteten i den europeiska ekonomin.
6Kommissionens rapport till Europeiska rådets vårmöt e, ”Att välja tillväxt: Kunskap, innovation och
arbetstillfällen i ett sammanhållet samhälle”, KOM(2003) 5, 14 januari 2003.
7Handlingsplanen omfattar även olika aspe kter förbundna med det offentliga stödets
effektivitet när det gäller forskning, nivån på de offentliga medel som tillhandahålls och enförbättring av ramvillkoren enligt följande:
– En effektivisering av det offentliga st ödet till forskning och innovation, både i form av
ekonomiska resurser och persona lresurser samt en förbättrad offentlig forskningsbas (se
kapitel 4).
– En styrning av de offentliga resurs erna mot forskning och innovation, genom ökad
tonvikt på de offentliga ut gifternas kvalitet, ändrade regl er för statligt stöd och bättre
användning av offentlig upph andling (se kapitel 5).
– Förbättrade ramvillkor för forskning och innovation, vad gäller t.ex. immaterialrätt,
varumarknadsreglering, konkurrensregler, fina nsmarknader, skattevillkor och företagens
förvaltning och rapportering om forskning (se kapitel 6).
Handlingsplanen bör ses i ett större sammanhang, tillsammans med de olika politiska initiativ
och den samordningsprocess som ingår i Lissa bonstrategin, i synnerhet inom politikområdena
ekonomi, arbetsmarknad, närings liv och utbildning samt strategin för den inre marknaden.
Åtgärderna för att uppmuntra forskningsinvest eringar måste kombineras med olika åtgärder
för att öka företagens motiva tion att syssla med innovation oc h deras förmåga att dra konkret
nytta av forskningen - åtgärder som genomförs genom olika strategier för näringsliv,entreprenörskap och innovation. I det nya meddelandet om innovationspolitik
7 belyses
betydelsen av de typer av innova tion som inte är av teknisk natur8. Där kartläggs också de
olika politiska områden som påverkar företagens  benägenhet att satsa på innovation och en
metod för att stärka innovationspolitiken genom  samarbete och ömsesidigt lärande. Det är
också viktigt att fortsätta med strukturella reformer av varu-, tjänste-, kapital- ocharbetsmarknaderna om man skall kunna skap a ett mer dynamiskt och konkurrenskraftigt
företagsklimat som leder till ökade investeringar i forskning och innovation. I
handlingsplanen behandlas också olika as pekter som har en direkt inverkan på
forskningsinvesteringarna.
Det finns en särskild webbplats för handlingsplanen
9. Där finns relevanta handlingar och
länkar till andra webbplatser för olika politiska st rategier och åtgärder inom detta område.
Webbplatsen kommer kontinuerligt att kompletteras och uppdatera s, bl.a. för att övervaka
genomförandet av handlingsplanen. Det bifogade arbetsdokumentet från kommissionens
enheter innehåller information och analys er av betydelse för handlingsplanen.
                                                
7”Innovationspolitiken: en uppdatering av Europeiska unionens ståndpunkt inom ramen för
Lissabonstrategin”, KOM(2003) 112, 11 mars 2003. Se också kommissionens meddelande
”Industripolitiken i ett utvidgat Europa” (KOM(2002) 714, 11 december 2002) och grönboken”Entreprenörskap i Europa” (KOM(2003) 27, 21 januari 2003).
8Teknisk innovation måste ofta kombineras med andra former av innovation, såsom design,marknadsföring och företagsorganisation, för att den kommersiella potentialen skall kunna utnyttjasfullt ut.
9http://europa.eu.int/comm/research/era/3pct/
83. GEMENSAMMA FRAMSTEG
Medlemsstaterna är medvetna om  att det är nödvändigt att öka  investeringarna i forskning,
och de har redan börjat anta politiska strategier och åtgärder i detta syfte. Det är viktigt meden europeisk samordningsprocess så att medlemsstaterna ka n dra nytta av varandras
erfarenheter och se till att de åtgärder som vidtas är förenliga med varandra. En sådan processkommer också att göra det möjligt för Europeiska rådet att rege lbundet följa de framsteg som
görs mot de fastställda målen.
Sektorsspecifika frågor bör beaktas, bl.a. genom fastställande av specifika mål och milstolpar
inom områden som informations- och komm unikationsteknik. Det är också nödvändigt med
förbättrad sammanhållning och samordning mellan de olika aktörer som deltar i utvecklingenoch användningen av nyckelteknologie r i Europa Detta kan främjas genom europeiska
teknikplattformar , som för samman de viktigaste aktörerna, för att fastställa en gemensam
strategisk agenda för forskning samt, i förekommande fall, för reglerings- ochstandardiseringsfrågor.
Ett gemensamt framåtskridande innebär också att alla regioner skall kunna dra nytta  av den
intensifierade forsknings- oc h innovationsverksamheten. Det finns stora skillnader mellan de
olika regionerna i ett utvidgat EU. Vissa behöve r endast bibehålla oc h stärka sin tekniska
ledning, andra bör snarare inrikta sig på att ut veckla sin absorptionsförmåga - bland annat för
tillämpad forskning och utveckling. Därige nom kommer de att kunna  dra nytta av den
forskning av världsklass som bedrivs på a ndra platser i Europa. Alla regioner skulle
emellertid vinna på ett öm sesidigt lärande när de fastställer forsknings- och
innovationsstrategier.
Slutligen bör förvaltningarna på alla nivåer utveckla en systematisk syn på de olika
politiska dimensioner som måste mobiliseras vid fastställandet och genomförandet av en
lämplig kombination av strategier för att främja privata investeringar i forskning ochinnovation. Dessa kombinationer av st rategier involverar ofta olika sektorer av den offentliga
förvaltningen, mellan vilka samo rdningen behöver förbättras.
3.1. Främjande av en sammanhållen utvecklin g av strategier på nationell och
europeisk nivå
En öppen samordningsprocess som efterlystes vid Europeiska rådets vårmöte 2003 kommer
att göra det lättare för medlemsstaterna att dra nytta av varandras erfarenheter i sinaansträngningar för att öka och förbättra fors kningsinvesteringarna. Processen kommer också
att bidra till att effektivisera medlemsstaternas åtgärder genom att säkerställa att de på frivilliggrund samordnar dessa med varandra och med ge menskapens åtgärder. Slutligen kommer den
att innebära en systematisering av den da tainsamling och rapportering som är nödvändig för
att Europeiska rådet skall kunna utvärdera framstegen mo t målen och bedöma effektiviteten
10.
Med beaktande av de riktlinjer som fastställd es av Europeiska rådet i Lissabon kommer man
att tillämpa den öppna sa mordningsmetoden på treprocentsinitiativet genom en fortlöpande
kollektiv övervakningsprocess, en mekanism för rapportering  om nationella  initiativ och
framsteg samt ömsesidigt lärande. Metoden kännetecknas av följande:
                                                
10Se det bifogade arbetsdokumentet från kommissionen.
9– Den är inriktad på de europeiska målen (i detta fall treprocents- och tvåtredjedelsmålen)
som av medlemsstaterna omvandlas till nationella mål och åtgärder som är förenliga medde övergripande EU-målen och som anpassas till deras nationella förutsättningar ochprioriteringar.
– Den organiseras enligt riktlinjer som man enats om (vilka föreslås medlemsstaterna i denna
handlingsplan).
– Processen stöds genom ett antal indikatorer och ”benchmarking” av centrala mål för vilka
det finns ett särskilt stort behov av de taljerad datainsamling och ett detaljerat
informationsutbyte samt kartläggning och spridning av goda arbetsmetoder.
Samma strategi bör tillämpas på de initiativ som är fö rbundna med treprocentsmålets
konsekvenser för de mänskliga resurserna, ge nom att dagens process för internationell
forskarrörlighet utvidgas till att omfatta frågor som rör ett ökat antal lämpligt utbildadeyrkespersoner inom forskning och teknik.
Det kommer att säkerställas att detta komplette rar och är förenligt med den struktur för
ömsesidigt lärande om innovationspo litiken som beskrivs i meddelandet om
innovationspolitik
11.
Nya åtgärder
/g252 Att utveckla en öppen samordningsprocess för åtgärder som syftar till att öka
investeringarna i forskning, med deltagande av medlemsstat er och anslutningsländer
samt de kandidatländer so m så önskar. Förfarandet skall grundas på den lä tta metod och de
indikatorer som föreslås i bilagan till denna handlingsplan (Genomförande:
Medlemsstaterna och anslutningslände rna med stöd från kommissionen; 2003).
/g252 Att inleda en öppen samordningsprocess fö r åtgärder för att utveckla de mänskliga
resurserna inom forskning och teknik, med särskild tonvikt  på treprocentsmålets
konsekvenser, som en utvidgning av den på gående processen inriktad på rörlighet
(Genomförande: Medlemsstaterna och anslu tningsländerna med stöd från kommissionen;
2003).
3.2. Att forma en gemensam syn på utvecklingen och användningen av
nyckelteknologier
Inom vissa områden har forskningen en avgöra nde betydelse när viktiga tekniska, ekonomiska
och samhälleliga problem skall lösas. Här kommer de europeiska teknikplattformarna attkunna utnyttjas för att främja effe ktiva offentlig-privata partne rskap med deltagande av t.ex.
offentlig forskning, industri, finansiering sinstitut, användare, tillsynsmyndigheter och
beslutsfattare. Detta kommer att leda till en mobilisering av forsknings- ochinnovationsinsatserna oc h underlätta uppkomsten av ”ledande marknader”
12 i Europa.
Teknikplattformarna kommer i princip att fungera som mekanismer som för samman alla
berörda aktörer för att utveckla en vision på  längre sikt, utarbeta  en sammanhållen och
                                                
11A.a.
12Se kommissionens meddelande ”Innovationspolitiken: en uppdatering av Europeiska unionens
ståndpunkt inom ramen för Lissabonstrategin”, a.a., för en diskussion om begreppet ”ledande
marknader”.
10dynamisk strategi för att förverkliga denna  vision samt styra genomförandet av den. En
strategisk dagordning för forskning kommer att utgöra ett centralt led i strategin för attoptimera forskningens bidrag till processen. Teknikplattformarna bör också beaktta olikatekniska och andra hinder och behandla krav för en optimal utveckling, spridning ochanvändning av teknik, t.ex. lagstif tning, standarder, finansiering saspekter, socialt godtagande,
kompetens och utbildningsbehov, med beak tande av relevant gemenskapspolitik.
De befintliga initiativen inom områden som luft- och rymdfart och järnvägstransporter
erbjuder exempel på goda arbetsmetoder, oc h de utgör i praktiken en första grupp av
europeiska teknikplattformar. Kommissionen avser att tillsammans med berörda parter inrättaytterligare europeiska teknikpl attformar inom centrala områden som växtgenomik, väg- och
sjötransporter, väte, solenergi, olika delar av nanotekniken, informations- och
kommunikationsteknik samt stålindustrin.
Nya åtgärder
/g252 Att skapa europeiska teknikplattformar  för ett antal nyckelteknologier, i enlighet med
de kriterier och metoder som anges i ko mmissionens arbetsdokument som bifogas detta
meddelande (Genomförande: berörda parter med stöd från kommissionen; 2003).
3.3. Möjliggöra för alla regioner att dra nytta av de ökade
forskningsinvesteringarna
Ett antal tidigare och pågående initiativ har uppmuntrat regionerna att utveckla egna
innovationsstrategier, som även omfattar forskni ngsaspekter. Dessa in itiativ har redan visat
sig ha en enorm betydelse för att öka region ernas medvetenhet om be tydelsen av forskning
och innovation13. Det har också hjälpt dem att införa politiska stödåtgärder. Treprocentsmålet
ger emellertid upphov till många nya politiska strate gier på europeisk oc h nationell nivå och
detta måste beaktas i uppdaterade  och stärkta regionala strategier. Dessutom har anslutnings-
och kandidatländerna särskilda behov när det gäller t.ex. infrastrukt ur (som i stort sett finns i
dagens medlemsstater), vilket måste beaktas vid utarbetandet av deras regionala strategier.
Nya åtgärder
/g252 Att upprätta en plattform för ömsesidigt lärande  för att hjälpa regionerna att
vidareutveckla sina forskningsstrategier, med beaktande av deras särskilda förutsättningar
och behov. Plattformen sk all bygga vidare på existerande åtgärder och framför allt stödjas
genom utarbetandet av en typologi för regi oner, en metod för jämförande bedömning av
regionernas insatser samt särskilda åtgärder för att främja användni ngen av vetenskaplig
och teknisk framtidsforskning på regional nivå (Genomförande: kommissionsstödd process
tillsammans med regionerna; 2004).
3.4. Att utforma en sammanhållen kombination av olika instrument
Företagen kommer endast att investera mer i forskning om  resultaten kan ge konkreta
affärsmässiga vinster. De måste ha en tillfredsställande tillgång till kompetent personal och enstarkare och mer lyhörd offentlig forskningsbas. Det är nödvändigt med större och effektivare
offentligt stöd kombinerat med betydligt gynnsammare ramvillkor, t.ex. tillfredsställande
                                                
13Se det bifogade arbetsdokumentet från kommissionen.
11system för immaterialrätt, en konkurrenskrafti g miljö med forsknings- och innovationsvänliga
lagar och konkurrensregler, stödjande finans marknader samt ett gy nnsamt skatteklimat.
Kommissionens nyligen framlagda meddelanden om näringslivspolitik, företagsamhet och
innovationspolitik14 kompletterar denna handlingsplan ge nom att de visar vägen mot en mer
konkurrenskraftig företagssektor som är villig att investera i och dra nytta av forskning.
Såsom nyligen påpekades i en rapport till kommissionen15 innebär själva omfattningen på de
strukturförändringar som krävs för att förvandl a EU till en forskningsintensiv, högteknologisk
och kunskapsbaserad ekono mi att det knappast kan räcka med en enda isolerad väg. Många
olika typer av politiska strategier och instrument kommer helt klart att behöva mobiliseras ochsamordnas bättre än vad som hittills varit fallet om man skall uppmunt ra ökade privata
investeringar i forskning och innovation. Det br edare angreppssätt som krävs bör bygga på en
optimal användning av olika fi nansiella stödinstrument och kombinera dessa med olika
åtgärder för att förbättra ramvillkoren. Utfo rmningen och genomförandet av väl avpassade
strategikombinationer på europeis k, nationell och regional nivå är därmed en av de viktigaste
utmaningar som de offentliga myndigheterna står inför. Den optimala utformningen av dessastrategikombinationer beror på de starka och svaga punkterna i de nationella eller regionala
forsknings- och innovationssystemen samt på sektorsspecifika frågor, som bör beaktas i
förekommande fall. Detta förutsätter en effektiv samordning mellan de olika enheter ochministerier som berörs.
Åtgärden nedan är alltså mycket viktig för utvecklingen av nationella politiska strategier till
stöd för forskning och innovation. Kommissionen a nvänder detta angreppssätt vid utveckling
av sina egna strategier, och den kommer att stödja de medlemsstater som använder den genom
den öppna samordningsmetoden.
Nya åtgärder
/g252 Att effektivisera de offentliga åtgärderna  för att främja forskning och innovation genom
olika strategikombinationer som bygger på en sammanhållen användning av olika
instrument och genom en interaktion mellan strategier som antas av andra länder
och på EU-nivå, framför allt på grundval av info rmation och lärdomar från den öppna
samordningsprocessen (Genomförande: alla nivåer, med kommissionens stöd till den
öppna samordningsprocessen).
4. FÖRBÄTTRAT OFFENTLIGT STÖD TILL FORSKNING OCH INNOVATION
Industrins reaktioner på ”Mer forskning för Europa”16 visade otvetydigt att de viktigaste
faktorerna när företagen beslutar om och var de skall investera i forskning är en
tillfredsställande tillgång till framstående forskare och forskningspersonal, en vital offentligforskningsbas av världsklass, förbättrade offentliga finansiella incitament och en mycketgynnsammare lagstiftning. Detta kapitel inriktas på behovet av  att bredda och förbättra de
mänskliga resurserna, stärka den offentliga forskningsbasen, och öka de olika offentligafinansieringsinstrumentens effektivitet.
                                                
14A.a.
15Rapport till kommissionen från den oberoende expertgruppen, ”Raising EU R&D intensity: Improving
the effectiveness of the mix of public support mechanisms for private sector research anddevelopment”, april 2003.
16A.a.
124.1. Mänskliga resurser
En ökad tillgång till forskare med lämplig kompe tens krävs i Europa om man fram till 2010
skall kunna öka investeringarna i forskning en ligt målet. Ökade investeringar i forskning
kommer att öka efterfrågan på forskare: Fö r att målet skall uppnås bedömer man att det
kommer att krävas att forskningspersonalen ökar med omkring 1,2 miljoner personer, vilket
innefattar 700 000 fler forskare17, utöver av de personer som vänt as behövas för att ersätta den
åldrande forskningsarbetskraften. Man måst e också ta hänsyn till att en sådan ökning
påverkas av det allmänna demografiska trycket18, det minskade antal studenter som väljer
naturvetenskapliga ämnen och den intern ationella konkurrensen om högt kvalificerade
yrkesmänniskor. Om man skall anpassa de mänskliga resurs erna till det väntade behovet av
forskning och innovation kommer de t att vara nödvändigt att alla berörda parter intensifierar
sina gemensamma ansträngningar för att locka ett tillräckligt antal forskare av världsklass tillEuropa, göra forskningen mer lockande för olika befolkningsgrupper (i synnerhet kvinnor
19)
och minska avhoppen i olika skeden av utbildni ngen och under forskarkarriären (även bland
de mest erfarna forskarna). Detta berör olik a forskningsrelaterade frågor inom flera olika
politikområden, i synnerhet arbetsmarknad, sysselsättning, utbildning och invandring. När såär möjligt är allmänna åtgärder  att föredra, men med tanke på att behovet av forskare är
mycket stort och akut blir det nödvändi gt med särskilda tillfälliga åtgärder.
För att stärka de mänskliga resurserna inom forskningen krävs därför ett antal initiativ på
nationell, regional och europeisk nivå som syftar till följande:
– Att locka fler studenter till forskningen, fram för allt genom ökade e konomiska incitament,
initiativen Vetenskap och samhälle samt främjande av studenternas rörlighet.
– Att locka internationella forskare till Europa och främja rörligheten mellan den akademiska
världen och industrin.
– Att se till att forskarna stannar i yrket och inom det europeiska området för
forskningsverksamhet genom att skapa gynnsamma karriärvillkor och ge en positiv bild avforskaryrket.
De viktigaste initiativen som inletts av betydelse för treprocentsmålet .
/g252 Genomförandet av strategin för rörlighet inom det europeiska området för forskningsverksamhet, i
synnerhet initiativen syftande till att förenkla tillgången till den europeiska arbetsmarknaden för
forskare genom exempelvis informationsverktyg för forskare, fullständig samordning av
socialförsäkringssystemen (inbegripet förbättrad tilläggspension) och genomförandet av det
europeiska sjukförsäkringskortet.
/g252 Genomförande av handlingsplanen Vetenskap och samhälle, i synnerhet åtgärderna för att främja
en jämn könsbalans och ett initiativ för att förbättra undervisningen i naturvetenskap och
överbrygga klyftan mellan forskarutbildningen och forskaryrket.
                                                
17Antal personer. Detta visar storleksordningen, det exakta resultatet beror på vilken hypotes man grundar
sig på. År 2000 fanns det omkring 1,6 miljoner forskare i dagens EU och anslutningsländerna.
18Den yrkesverksamma befolkningen väntas 2010 ha minskat med nio miljoner.
19Det finns en betydande potential för att öka antalet kvinnliga forskare med tanke på att andelen
kvinnliga forskare inom offentlig och privat sektor är 31 % respektive 15 %.
13Nya åtgärder
/g252 Att utarbeta förslag om forskarkarriärer som syftar till att öppna de nationella
systemen för rekrytering, bedömning och ytterligare karriärutveckling för forskare på
europeisk och internatione ll nivå, inbegripet behovet av ett särskilt regelverk
(Genomförande: Kommissionens me ddelande 2003, medlemsstaterna).
/g252 Att undersöka behovet av ytterligare EU-åtgärder eller samordnade åtgärder för att
avsevärt förbättra villkoren för forskare inom EU , inom ramen för det öppna
samordningsförfarandet  (Genomförande: Kommissionen och medlemsstaterna, med början
2003) ;
/g252 Att anta och genomföra de planerade förslagen om en handlingsplan och ett direktiv
om villkoren för inresa och uppehållstillst ånd i forskningssyfte för medborgare från
tredje land (Genomförande: Kommissionens förslag 2003).
4.2. Den offentliga forskningsbasen och dess band till industrin
Kopplingen mellan industrin och den offentliga forskningen (inom universitet eller offentliga
forskningsorganisationer) håller på att utveck las från den tidigare ”sponsringen”, då företag
finansierade offentliga forskare för att de skulle lösa specifika problem, mot mer struktureradeformer av partnerskap syftande till ett varaktigt, långsiktigt samarbete. Det finns ett alltstarkare medvetande om att offentliga forskningsinstitutioner kan fungera som värdefullasamarbetspartners som kan erbj uda kompletterande expertis, kunskap och resurser som ofta
saknas inom näringslivet. Denna typ av part nerskap kan vara ett mycket verkningsfullt
verktyg för att göra investeringar i forskning mer lockande för företag samtidigt som denoffentliga forskningen gynnas.
I Europa är dock denna process endast i sin li nda. Många företag betrak tar fortfarande endast
den offentliga forskningen som en källa till baskunskaper och vä lutbildade studenter. I de fall
då sådana partnerskap existerar är det inte alltid som processen hanteras på rätt sätt. Allmänt
sett anser man i Europa att det fortfarande finns  en klyfta mellan den akademiska forskningen
och den teknikbaserade innovationsverksamheten.
De viktigaste pågående EU-initiativen av betydelse för treprocentsmålet
/g252 Olika initiativ som härrör från kommissionens meddelande ”Universitetens roll i kunskapens
Europa”, framför allt om hur man kan upprätta ett närmare samarbete mellan universitet och
företag.
Nya åtgärder
/g252 Att fortsätta med eller ta initiativ till nödvändiga lagstiftnings- och förvaltningsreformer
samt stödåtgärder, för att und erlätta för offentliga forskningsinstitutioner att knyta
effektivare band till industrin, i synnerhet små och medelstora företag, samtidigt som
deras offentliga uppdrag i fråga om utbildning  och grundforskning värnas. Några exempel
på frågor som bör ingå är inrättande av före tags”kuvöser”, vetenskapsparker, startbidrag,
nya typer av offentlig-privata part nerskap och bedömning av forskare (Genomförande:
Medlemsstaterna).
/g252 Att öka industrins och andra aktörers de ltagande i arbetet med att fastställa
prioriteringar för offentlig forskning (Genomförande: alla nivåer).
14/g252 Att utarbeta riktlinjer som kan hjälpa medlemsstaterna att granska - och i
förekommande fall anpassa - sina nation ella system för ägande, licenser och
användning av immateriella rättigheter som härrör från offentligt finansierad
forskning, i syfte att främja tekniköverföring till industrin och skapa avknoppningar
(Genomförande: Kommissionen tillsamm ans med medlemsstaterna; 2004).
/g252 Att utarbeta EU-riktlinjer för förvaltning och an vändning av immateri ella rättigheter i
offentliga forskningsinstitutioner och offentlig-privata partnerskap. Dessa riktlinjer
kommer att hjälpa de offentliga forskningsins titutionerna att på friv illig grund utarbeta och
kontrollera efterlevnaden av stadgor med de vikt igaste principerna för t.ex. ägande av och
licenser för forskningsresultat samt delning av intäkter. (Genomförande: Kommissionen i
samarbete med berörda parter; 2004).
4.3. Offentliga finansieringsinstrument som är effektiva och kombineras bättre
Ökningen av det offentliga stödet till forskni ng och innovation skall kombineras med olika
insatser för att effektivisera det, i synnerhet förbättra dess hävstångseffekter på privatainvesteringar. Det finns utrymme för en  effektivare användning av offentliga
finansieringsinstrument, enskilt och i kombination med varandra: direkta åtgärder,skatteincitament, ga rantisystem, stöd av riskkapital. Det är nödvändigt med en kombination
av instrument eftersom inget enskilt instrume nt på ett optimalt sätt kan uppfylla behoven för
alla delar av industrin. Direkt a åtgärder och skatteincitament  kan användas både för större
företag och små och medelstora företag, meda n garanti- och riskkapitalsystem huvudsakligen
är aktuella för små och medelstora företag.
De offentliga finansieringsinstrumenten bör utvecklas och användas med vederbörlig hänsyn
till konkurrensreglerna, särskilt artikel 87 i fördraget (EG), samt (precis som för
skatteåtgärder) med vederbörlig hänsyn till medlemsstaternas EU-skyldigheter inom
skatteområdet, särsk ilt uppförandekoden för företagsbeskattning
4.3.1.  Kombination av finansieringsinstrument
Den största utmaningen på  europeisk nivå är a tt stärka de viktigaste
finansieringsinstrumentens roll och se till att de kompletterar varandra i sitt stöd till forskningoch utveckling: sjätte ramprogrammet för forskning, strukturfonderna, Eureka och EIB-
gruppens finansieringsinstrument
20. Man bör också undersöka möjli gheten att styra en del av
de insatser som Europeiska  banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) gör i
anslutnings- och kandidatländer för att stödj a industrins investeringar i forskning och
utveckling. Medlemsstaterna bör också sträva efter att hitta en optimal kombination avinstrument med beaktande av särdragen i de  egna forsknings- och innovationssystemen,
erfarenheterna från andra länder och utvecklingen på EU-nivå.
De viktigaste pågående EU-initiativen av betydelse för treprocentsmålet
/g252 Fortsatt arbete med att utveckla synergieffekterna mellan EU:s olika finansieringsinstrument och se
till att dessa kompletterar varandra: sjätte ramprogrammet, strukturfonderna, EIB/EIF och Eureka
(gemensamma arbetsgrupper).
                                                
20Inbegriper Europeiska investeringsbanken (EIB), som handhar olika låneinstrument, och Europeiska
investeringsfonden (EIF), som förvaltar kapital- och garantiinstrument.
15/g252 Ett effektivt genomförande av sjätte ramprogram met för forskning (framför allt för att främja
spetskompetens och integrera resurserna) samt samarbete mellan nationella program (systemet
ERA-Net).
/g252 En halvtidsöversyn av strukturfondernas instrument för att belysa de potentiella vinster som
åtgärder inom forsknings- och innovationsprioriteringen kan ge regionerna.
/g252 Igångsättande av EIB-gruppens initiativ ”innovation 2010”, som är en uppföljning på dess initiativ
”innovation 2000”, med ökade medel (investering smålet är 20 miljarder euro för 2003-2006) och
förbättrade instrument för investering i forsknings- och innovationsverksamhet.
Nya åtgärder
/g252 Att ge forsknings- och i nnovationsprioriteringen en  central ställning inom
strukturfonderna efter 2006  (Genomförande: Kommissionens tredje
sammanhållningsrapport; 2003) .
/g252 Att rationalisera finansieringen av samarbetsprojekt inom ramen för EUREKA
genom att undersöka tänkbara a lternativ, till exempel vad gä ller metoder för samordning
av det nationella stödet21, eller att inrätta ett gemensamt finansieringssystem
(Genomförande: Eureka, medlemsstaterna) .
/g252 Att hitta en optimal kombination av finansieringsinstrument, med beaktande av
behoven för olika delar av industrin samt ut vecklingen i andra länder och på EU-nivå
(Genomförande: Medlemsstaterna).
/g252 Att utveckla samarbetet mellan  sjätte ramprogrammet för forskning och Europeiska
banken för återuppbyggnad och utveckling , med det framgångsrika samarbetet med
EIB-gruppen som förebild (Genomförande: Kommissionen och EBRD; med början 2003) .
4.3.2.  Direkta åtgärder för forskning och innovation
Direktfinansiering, vanligtvis i form av bidrag22, är fortfarande den vanligaste formen av
offentligt stöd till företagsforskning i de flesta länder. Med hjälp av bidragen kanmyndigheterna målinrikta stödet mot viss teknik eller vissa forskningsområden och motverka
cyklisk eller sektorsvis avmattning. Sådana bi drag kan också påverka mottagarnas verksamhet
genom de villkor som de är förbundna me d, t.ex. för att uppmuntra utvecklingen av
partnerskap och tekniköverföring.
De viktigaste frågorna är nu följande: hur ma n skall främja uppbyggna den av en kritisk massa
för forskning inom centrala om råden (eftersom kapaciteten på  nationell nivå i allt högre grad
visar sig vara otillräcklig för att frambringa pooler med kompetens av världsklass), hur man
skall säkerställa de små och medelstora företagens deltagande (som är en förutsättning för enökad innovationskapacitet i breda segment av  ekonomin) och hur man skall se till att
resultaten av offentligt finansierad forskning utnyttjas fullt ut
23.
                                                
21Bidrag, lån eller garantisystem.
22Villkorade bidrag eller lån används mindre ofta än bidrag, men är också direkta åtgärder,.
Återbetalningen är kopplad till om den kommersiella användningen lyckas eller misslyckas.
23Se den oberoende expertgruppens rapport till kommissionen, ”Raising EU R&D intensity: improvingthe effectiveness of public support mechanisms for private sector research and development: direct
measures”, april 2003.
16Ett eventuellt europeiskt initiativ för att utveckla försvarsforskning, såsom föreslogs av
Europeiska rådet i mars 2003 ef ter kommissionens meddelande om  försvarsmaterielindustrin,
skulle också öka effektiviteten i de europeiska FoU-insatserna  inom försvarsområdet. Detta
skulle kunna leda till ökad fina nsiering av avancerad teknik av intresse för dubbel
användning.
Nya åtgärder
/g252 Att avskaffa de nationella programmens regler och praxis som hindrar samarbete
och tekniköverföring på europeisk nivå24 och tillåta finansiering av organisationer
från andra medlemsstater när så är lämpligt (Genomförande: Medlemsstaterna;
föreslaget mål: 2005) ;
/g252 Att styra fler forskningsprogram mot skapandet av kompeten spooler och -nätverk
genom att uppmuntra en koncentra tion eller integrering av resu rser på regional, nationell
och europeisk nivå (Genomförande: alla nivåer).
/g252 Att förbättra FoU-programmens innovatio nseffekter genom att uppmuntra och
stödja en integrering av innovationsinriktad verksamhet i forskningsprojekt (t.ex.
förvaltning och spridning av kunskaper, utb ildningsverksamhet och åtgärder för att öka
användningen i små och medelstora företag) (Genomförande: alla nivåer).
/g252 Att överväga att fastställa mål för de små och medelsto ra företagens deltagande i
nationella program, i enli ghet med det femtonprocentsmå l som fastställts för EU:s
ramprogram för forskning (Genomförande: Medlemsstaterna).
/g252 Att utveckla en europeisk dagordning för avancerad forskning om global säkerhet och
inleda en förberedande åtgärd syftande till att even tuellt inrätta en europeisk struktur
för upphandling av säkerhetsrelaterad  forskning av gemensamt intresse, som en följd
av kommissionens meddelande om försvarsindustr in och Europeiska rådets slutsatser om
frågan (Genomförande: Kommissionen tillsammans med medlemsstaterna).
4.3.3.  Skatteåtgärder för forskning
Skatteincitament används i allt högre grad för att uppmunt ra företagsforskning eftersom man
därigenom kan stödja stora grupper företag (äve n små och medelstora företag) samtidigt som
företagen kan behålla ett maxima lt oberoende. För att skatteåtgä rder för forskning skall vara
effektiva bör de utformas med omsorg och samordnas med andra instrument för
forskningsstöd. Den optimala utformningen bero r på det nationella sammanhanget, framför
allt det allmänna nationella skattesystemet, men det finns också utrymme för att dra lärdom avvarandra. En ny översyn av skatteincitamenten för företagsforskning
25 tyder t.ex. på att
volymbaserade system, som visserligen är me r kostsamma, kan vara effektivare än system
med stegvis ökning när det gälle r att stimulera till ökade forskni ngsutgifter, i synnerhet under
                                                
24Exempelvis begränsningar vad gäller användningen av resultaten i andra länder och
underleverantörskontrakt till icke nationella organisationer . Även i de fall då de nationella programmen
saknar formella regler om uteslutande av projekt som förutsätter ett samarbete med organisationer frånandra länder leder det faktum att det inte uttrycklig en fastställts att sådana projekt är stödberättigade
ofta till en negativ behandling av dem på grund av tidigare praxis för fördelning av medel.
25Se den oberoende expertgruppens rapport till kommissionen, ”Raising EU R&D intensity: improvingthe effectiveness of public support mechanisms for private sector research and development: fiscal
measures”, april 2003.
17perioder av ekonomisk nedgång. Vidare visade öve rsynen att ett viktigt drag kan vara att göra
skattesystemet oberoende av lönsamhet, genom möjligheter till att överföra/föra tillbaka ellertill att få återbetalning om företagen gör förlus ter. Dessutom visade de n att de stödberättigade
verksamheterna måste vara tydligt definier ade och att stöd skall kunna betalas ut till både
forskning som läggs ut på entreprenad oc h forskning som bedrivs inom företaget.
Nya åtgärder
/g252 Att uppmuntra en samordnad användning av skatteincitament för att lösa
forskningspolitiska problem av gemensamt intresse, bl.a. för att:
-uppmuntra skapandet av forskningsintenvisa  företag och främja tidig tillväxt för
dessa,
-underlätta tillgången till finansiering genom nya eller befintliga stiftelser som
stöder FoU-verksamhet i Europa.
Att också överväga en sådan samordnad användning av skatteincitament att  en
forskarkarriär görs mer lockande.
(Genomförande: Kommissionen tillsammans med medlemsstaterna i samband med den
öppna samordningsmetoden; lägesrapport 2004).
/g252 Att förbättra skatteincitamenten för forskning, på grundval av:
- formella utvärderingar där resultaten offentliggörs,
- ömsesidigt lärande,
- tillämpning av principerna för god utformning såsom enkelhet, låga administrativa
kostnader och stabilitet (Genomförande: medlemsstaterna).
/g252 Att offentliggöra uppgifter om budget kostnaderna för skatteåtgärder (Genomförande:
medlemsstaterna) .
4.3.4.  Stöd till garantimekanismer för forskning och innovation i små och medelstora
företag
Garantisystem syftar till att sprida risker på flera intressenter. Systemen kan antingen omfatta
investeringar från riskkapitalf onder eller lån. Dessa system är särskilt lämpliga för att stödja
finansieringen av små och medelstora företa g och har stora hävstångseffekter på privat
finansiering. Kapitalgarantier kan utnyttjas för att stödja skapandet av teknikbaserade företagoch tidig tillväxt för dessa medan lånegarantier är mer lämpade för att finansiera forsknings-eller innovationsprojekt i etablera de små och medelstora företa g med en begränsad riskprofil.
Det finns ett välutvecklat stöd till sådana system, särskilt på EU-nivå genom Europeiska
investeringsfonden, vars garanti för små och medelstora företag har hjälpt omkring 120 000
små och medelstora företag sedan 1998. Detta  stöd erbjuds i allmä nhet genom medgaranti
(”co-guarantee”) eller motgaranti (”counter-guara nteeing”). Trots att ma n vet att finansiering
av forskning och innovation ofta lett till ma rknadsmisslyckanden är  garantisystemens
potential för att stödja specifik forsknings- och innovationsverksamhet fortfarande i det
närmaste outnyttjad i de flesta  medlemsstater. Därför bör ocks å en förbättrad användning av
sådana system övervägas och främjas när så är lämpligt, t.ex. genom innovativa verktyg som
att inkludera garantierna i ett större integrerat paket av tjänster och genom skapandet av säkralånepooler
26.
                                                
26Se den oberoende expertgruppens rapport till kommissionen, ”Raising EU R&D intensity: improving
the effectiveness of public support mechanisms for private sector research and development: guarantee
mechanisms”, april 2003.
18Nya åtgärder
/g252 Att på grundval av erfarenh eterna från vissa länder utnyttja garantimekanismerna bättre
för att underlätta tillgången till lån och ris kkapital för forskning och innovation i små
och medelstora företag  (Genomförande: alla nivåer).
/g252 Att överväga åtgärder för att stärka och utvidga framtida garantisystem som förvaltas av
Europeiska investeringsfonden genom dess egna resurser eller på uppdrag av
gemenskapen, för att stödja utvecklingen av nationella och regionala garantiprogram
syftande till att underlätta tillgången till lån och i synnerhet riskkapital för forskning
och utveckling i små och medelstora företag (Genomförande: EIB-gruppen och
kommissionen).
4.3.5.  Stöd till riskkapital för forskningsintensiva små och medelstora företag
Forskningsintensiva små och medelstora företag tenderar att mer än andra förlita sig på
riskkapital för startande av verksamhet och tidig expansion, eftersom deras kapacitet för
egenfinansiering är mycket begränsad i fö rhållande till behovet av forskningsinvesteringar.
Dessutom är deras tillgång till krediter begrän sad, eftersom forskning uppfattas som en
riskverksamhet. Den drastiska minskningen av  riskkapitalverksamhet sedan 2000 gör det
särskilt svårt för unga forskningsintensiva små och medelstora företag att växa eller ensöverleva under de nuvarande omständigheterna. Man lyckas inte erhålla tillräckligfinansiering på marknaden för st artkapital för det inledande sked et och cykliska faktorer har
lett till dagens finansieringsklyfta för senare skeden. Därför talar mycket för ett offentligt stödför startkapital och företage ns inledande verksamhet. Dessutom behövs ett bredare,
tidsbegränsat offentligt stöd till riskkapitalmarknaderna.
27 De offentliga åtgärderna bör också
omfatta informationsfrågor.
De viktigaste pågående EU-initiativen av betydelse för treprocentsmålet
/g252 Bildande av nätverk för förvaltare av riskkapitalfonder och investerare, och uppmuntrande av
transeuropeisk samordnad riskkapitalverksamhet.
Nya åtgärder
/g252 Att stärka och bredda Europeiska investeringsfondens riskkapitalverksamhet för att
lättare åtgärda brister på marknaden och befintliga kapitalklyftor (startbidrag och
stöd till tidig verksamhet, inbegripet företa gs”kuvöser” och fonder som inrättas gemensamt
av universitetsnätverk, och för en begränsad tid kapitalklyftorna i senare skeden), och
utvidga dess rådgivningstjänster för inrättandet av nya fonder till att omfatta
offentliga forskningsorganisationer  (Genomförande: EIF och kommissionen).
/g252 Att öka medvetenheten hos forskningsintensiva små och medelstora företag om
lämplig användning av riskkapital , i första hand genom åtgärder på regional nivå, i
enlighet med kommissionens riktlinjer för finansiering av riskkapital (Genomförande: alla
nivåer).
                                                
27Se den oberoende expertgruppens rapport till kommissionen, ”Raising EU R&D intensity: improving
the effectiveness of public support mechanisms for private sector research and development: risk capital
measures”, april 2003.
195. DET OFFENTLIGA STÖDET INRIKTAS OM MOT FORSKNING OCH INNOVATION
Ett mer högkvalitativt offentligt forskningsstöd kommer att bidra till att avsevärt öka de
privata investeringarna. Detta är dock inte tillräckligt. De offentliga investeringarna till stödför forskning måste också öka. I avsnitten ne dan granskas denna fråga mot bakgrund av
stabilitets- och tillväxtpakten, de  allmänna riktlinjerna för de n ekonomiska politiken, reglerna
för statligt stöd och offentlig upphandlin g samt EU:s ekonomiska framtidsutsikter.
5.1. Stabilitets- och tillväxtpakten och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska
politiken
I kommissionens nyligen framlagda förslag om förbättrad samordning av finanspolitiken
28
bekräftades att de offentliga finansernas kvalitet, med tanke på deras bidrag till tillväxten, är
en viktig del av kontrollen av de offentliga  finanserna inom ramen för stabilitets- och
konvergensprogrammen. Kommissione n har upprepade gånger poä ngterat att de offentliga
utgifterna i högre grad bör inriktas på mer produktiva investeringar, framför allt på stöd till
forskning och utveckling, eftersom detta kan öka tillväxten i framtiden. Om denmakroekonomiska stabilitete n och de offentliga finanserna s hållbarhet skall kunna säkras på
längre sikt måste detta ske inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. Ett ökat offentligtstöd till forskning och innovation är en av de utgiftskategorier till stöd för Lissabonmålen för
vilka kommissionen anser att mindre, tillfälliga underskott i de offentliga finanserna börtillåtas i länder där de offentliga finanserna i övrigt är helt eller nästan i balans. Dennuvarande ekonomiska nedgången gör det än vi ktigare att se till att den ekonomiska politiken
främjar investeringar som leder till en högre hållbar tillväxt i framtiden.
I enlighet med denna syn innehåller kommissionens förslag till allmänna riktlinjer för den
ekonomiska politiken 2003-2006 en re kommendation om att de offe ntliga utgifterna skall
styras mot mer produktiva investeringar, fr amför allt forskning och innovation, och denna
prioritering har omvandlat s till ett antal konkreta rekomme ndationer till medlemsstaterna
29.
De viktigaste pågående EU-initiativen av betydelse för treprocentsmålet
/g252 Att genomföra av stabilitets- och tillväxtpakten, framför allt den mer ingående utvärdering av de
offentliga finansernas kvalitet som föreslås i kommissionens meddelande från november 2002 om
samordning av finanspolitiken.
/g252 Att rådet skall anta och följa upp kommissionens rekommendationer till de allmänna riktlinjerna
för den ekonomiska politiken 2003-2006, i synnerhet när det gäller kvaliteten på de offentliga
finanserna och den nya inriktningen på kunskap i allmänhet och forskning och innovation i
synnerhet.
Nya åtgärder
/g252 Att uppmuntra och övervaka de offentliga utgifternas nya inriktning mot kunskap i
allmänhet och forskning oc h innovation i synnerhet (Genomförande: alla nivåer).
                                                
28KOM(2002) 668, 27.11.2002.
29Se framför allt rekommendationerna 13 och 14 i kommissionens förslag till allmänna riktlinjer för den
ekonomiska politiken, KOM(2003) 170, 8 april 2003.
205.2. Jämvikt mellan den offentliga finansieringen på nationell nivå och EU-nivå
fram till 2010
De finansiella medel från Europeiska unionens budget som finns tillgängliga för stöd till
forskning och innovation bör granskas i förhålla nde till de insatser so m vidtas på nationell
nivå. Med tanke på det gemensa mma långsiktiga målet på 3 % av BNP för forskningsutgifter
bör de offentliga utgifterna på EU-nivå respektive nationell nivå snarast möjligt bedömas isamarbete med medlemsstaterna  och anslutningsländerna.
Nya åtgärder
/g252 Att tillsammans med medlemsstaterna och anslutningsländerna analysera och
diskutera de offentliga budgetkraven för att klara treprocentsmålet samt uppdelningen
av uppgifter och insatser mellan me dlemsstaterna och EU fram till 2010 (Genomförande:
Kommissionen tillsammans med medlemsstaterna och anslutningsländerna inom ramen för
den öppna samordningsmetoden) .
5.3. Regler för statligt stöd
Det finns många typer av offentligt stöd till forskning som inte orsakar någon snedvridning av
konkurrensen och som därför inte betraktas som statligt stöd. Det är fra mför allt sådana stöd
som bör uppmuntras. En stor del av det offe ntliga stödet till företagsforskning tillhör dock
kategorin statligt stöd. Gemenskapens ram för st atligt stöd till forskning och utveckling syftar
till att skapa en jämvikt mellan behovet av att å ena sidan säke rställa att snedvridningen av
konkurrensen minimeras och å andra sidan att se till att det europeiska näringslivet blir mer
konkurrenskraftigt. Det offentliga stödet är motiver at med tanke på att ma rknaden inte lyckats
uppnå en optimal nivå på före tagsinvesteringarna. Ramen förnyades för 2002-2005 eftersom
maxnivåerna för tillåtet stöd inte ansågs utgöra  ett hinder för att uppnå  treprocentsmålet. I
slutet av 2005 kommer dock den gä llande ramen att ha varit i kraft i näst an tio år, och det
kommer att vara nödvändigt med en översyn av  de grundläggande definitioner och begrepp
som används, för att ta hänsyn till den utveckling som då har skett inom FoU.
Bestämmelserna om gruppundantag innebär att kravet på att an mäla vissa typer av statligt
stöd blir mindre betungande och påskyndar beviljandet av stöd till industrin. Kommissionen
avser att ändra det befintliga gruppundantaget för statligt stöd till små oc h medelstora företag
och öka räckvidden till att om fatta både enskilda FoU-st öd och FoU-stödprogram, vilket
kommer att minska antalet anmälningar avsevärt. Man kommer att överväga ett eventuelltytterligare gruppundantag i samband med översyne n av gemenskapens regler för statligt stöd
till FoU.
De viktigaste pågående EU-initiativen av betydelse för treprocentsmålet
/g252 Ett snabbt antagande av ett ändrat gruppundantag för små och medelstora företag till att omfatta
statligt FoU-stöd.
/g252 Insamling av data och rapportering om det statliga stödets nya inriktning på övergripande mål, t.ex.
forskning.
21Nya åtgärder
/g252 Att förtydliga och öka medvetenheten om ty per av offentligt forskningsstöd som inte
leder till någon snedvridning  av konkurrensen och som dä rför inte betraktas som
statligt stöd  (Genomförande: Kommissionen).
/g252 Att förbereda en ändring av gemenskape ns ram för statligt stöd till FoU , framförallt
genom en ingående översyn av följande frågor:
- Brytpunkten mellan forskningsverksamhet som är berättigad till offentligt stöd och
rent kommersiell innovations verksamhet samt särskilja nde av stödberättigade FoU-
projekt på grundval av de ras närhet till marknaden.
- De offentliga forskningsorganens nya inriktning på ett stärkt samarbete med
industrin.
- De olika modeller för stöd till FoU-verksamhet som används av EU:s viktigaste
handelspartners och deras konsekvenser vad gäller lika förutsättningar för europeiska
företag som verkar på globala marknader.
Möjligheterna till gruppundantag för stöd kommer att övervägas i samband med översynen
av reglerna (Genomförande:Kommissionen).
/g252 Att styra det statliga stödet mot FoU som ett led i den allmänna förändringen av det
statliga stödet med en inriktning mot övergripande mål.
(Genomförande: alla nivåer).
5.4. Offentlig upphandling
Den offentliga upphandlingen berä knas uppgå till 16 % av EU:s BNP.  Den är en ledande eller
betydande efterfrågefaktor inom många sektor er, såsom hälsovård, utbildning, transporter,
miljöskydd och försvar, där den offentliga sektorn kan fungera som ”launching customer”30.
Regler och praxis för upphandling bör syfta till att se till att de o ffentliga uppköparna får
valuta för pengarna. Detta inne bär delvis att de skall kunna få varor och tjänster med den
teknik som är bäst lämpad för deras behov, inbe gripet innovativa varor och tjänster när så är
motiverat. Det finns redan flera olika möjlighe ter, och det lagpaket om upphandling som för
närvarande är under behandling kommer i vissa avseenden att förtydliga och utvidga dessa.
Ett exempel är tonvikten på resultat, fastst ällandet av tekniska kr av och förfarandet för
”konkurrenspräglad dialog”, som gör det möjlig t att skapa konkurrens om komplexa kontrakt
genom en dialog med leverantör erna, så att en eller flera tekniska lösningar kan identifieras
innan någon slutligen tilldelas kontraktet. E-upphandling och därmed förbundna dynamiska
upphandlingssystem kan erbjuda andra möjligheter.
Ett viktigt mål är att öka de offentliga upphandl arnas medvetenhet om de möjligheter som står
till buds inom ramen för lagstiftningen samt att stödja utarbetandet och spridningen av
information som kan hjälpa dem att utnyttja dessa möjligheter fullt ut och på ett korrekt sätt.Detta kan ha stor betydelse för upphandlingen av  mer innovativa varor och tjänster, vilket i
sin tur kan stimulera ytterl igare forskning och innovation.
                                                
30Genom offentlig upphandling, särskilt inom försvarssektorn, fungerar USA:s myndigheter som
”launching customer” för innovativ teknik (i synnerhet informations- och kommunikationsteknik) ochminskar risken för senare kunder. I Europa är Galileo, det europeiska systemet för satellitnavigering, ettbra exempel på ett storskaligt europeiskt initiativ där den inledande offentliga upphandlingen har storbetydelse för utvecklingen av central teknik. Därefter upprättas offentlig-privata partnerskap för
utbyggnad och användning av infrastrukturen.
22De viktigaste pågående EU-initiativen av betydelse för treprocentsmålet
/g252 Ett snabbt antagande av upphandlingspaketet i Europaparlamentet och rådet.
/g252 Framsteg med initiativet för e-upphandling.
/g252 Medvetandehöjande åtgärder som föreslås i kommissionens nyligen framlagda meddelande om
innovationspolitiken.
/g252 Framsteg i arbetet med att eventuellt skapa en mellanstatlig europeisk byrå för försvarsutveckling
och -upphandling.
Nya åtgärder
/g252 Att stödja utarbetande och spridning av information om exempelvis bästa tillgängliga
teknik för centrala varukategorier, vilket hjäl per inköpare inom den offentliga sektorn att
upphandla sådan teknik som är bäst avpassa d till deras behov. Detta gäller särskilt inom
sektorer som hälsovård, miljö, tran sporter och utbildning där de  ofta är de första kunderna.
(Genomförande: alla nivåer) .
6. FÖRBÄTTRADE VILLKOR FÖR PRIVATA FORSKNINGSINVESTERINGAR
Det är nödvändigt med ett ökat och förbättrat offentligt stöd för att stimulera forskning och
innovation i Europa, men detta stöd måste kombineras med betydande förbättringar av de
allmänna villkoren för forskning om EU ska ll kunna bli verkligt lockande för privata
investeringar i forskning och innovation. På senare tid har e tt antal genombrott gjorts. Dessa
måste nu bekräftas, och nya åtgärder krävs inom områden som immaterialrätt,marknadsreglerering, konkurrensregler, finansmarknader, skattevillkor och
företagsrapportering om forskning.
6.1. Immaterialrätt
Skyddet av immateriella rättigheter är mycket viktigt för de flesta privata och offentliga
organisationers konkurrenskraft oc h möjlighet att locka till sig investerare. Det är framför allt
nödvändigt med väl avvägda system för immateri alrätt. Dessa skall ge incitament för
innovation och investering i forskning samtidig t som spridningen och vidareutvecklingen av
forskningsresultat inte får hämma s. Under senare år har betydande framsteg gjorts på både
internationell nivå och EU-nivå. Några exempel är antagandet av ettgemenskapsmönsterskydd som börja r gälla 2003 och den politiska en igheten om att inrätta ett
gemenskapspatent. Det finns dock fortfarande utrymme att se till att de europeiskaimmaterialrättssystemen kan ta hänsyn till den snabba utvecklingen vad gäller bådeforskningsprocesser och särskilda teknikområden. Det krävs dessutom åtgärder för att främja
en optimal användning av immaterielrättssyst emen i Europa, med särskild tonvikt på
akademiska institutioner och mindre företag.
De viktigaste pågående EU-initiativen av betydelse för treprocentsmålet
/g252 Inrättandet av ett gemenskapspatent.
/g252 Förhandlingar om ett förslag till direktiv om försvar av immateriella rättigheter.
23/g252 Förhandlingar om ett förslag till direktiv om möjligheten till rättsligt skydd för datorrelaterade
uppfinningar, med beaktandet av behovet att undvika att hämma konkurrensen och utvecklingen av
öppna källkoder.
/g252 Ett snabbt genomförande av direktiv 98/44/EG om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar och
direktiv 2001/29/EG om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter
i informationssamhället.
/g252 Främjande av en gemensam europeisk syn på frågan om nyhets”frist” inom det internationella
harmoniseringsarbetet.
/g252 Användning av existerande instrument i ramprogr ammet för forskning för att stödja tillfälliga
utbyten mellan forskningsorganisationer av personal som sysslar med tekniköverföring
Nya åtgärder
/g252 Att stödja samordnade EU-täckande åtgärder för medvetenhet och utbildning om
immaterialrätt som framför allt riktas mot den europeiska forskarvärlden
(Genomförande: Kommissionen och andra berörda institutioner).
/g252 Att utvärdera specifika forskningsrelaterade aspekter av immaterialrätten, som t.ex.
undantag för experiment, tidigare användares rättigheter, lagstiftnin g som är tillämplig på
tekniskt kunnande och föreskrifter  om gemensamt ägande av immateriella rättigheter, för
att få grepp om vilka åtgärder som kan vara nödvändiga att vidta (Genomförande:
Kommissionen tillsammans med berö rda parter; lägesrapport 2004).
/g252 Att se till att alla studenter före sin examen får grundläggande kunskaper/utbildning om
immaterialrätt och tekniköverföring. Detta gäller särskilt studenter som går på
naturvetenskaplig utbildning, ingenjörsutbildning och ekonomutbildning
(Medlemsstaterna och institutioner för högre utbildning).
6.2. Reglering av varor och standardisering
Forskningens och utbildningens konsekvenser fö r gällande och ny reglering av marknader bör
kontrolleras och optimeras där så är nödvändigt. Detta bör göras i enlighet med initiativet för
regelförenkling och kommissionens nya regl er för konsekvensbedömning. Utifrån ett
forsknings- och innovationsperspektiv är ett viktigt mål att se till att reglerna förblir
teknikneutrala. Ett bra exempel är den så kallade nya metoden, som begränsar sig till de kravsom är nödvändiga för att skyd da allmänhetens in tresse och överlå ter den tekniska
utformningen av dessa krav till de europeiska standardiseringsorganisationerna (CEN,CENELEC, ETSI) genom samförståndsbasera de standarder. Denna metod har mycket
positiva effekter på forskning och innovation i och med att den säkrar  teknikneutraliteten och
den nödvändiga jämvikten mellan flexibilitet och klarhet angå ende rättsläget. Detta betyder
att uppmärksamheten bör inriktas på en sna bb, effektiv och öppen standardiseringsprocess
som präglas av insyn och som, i likhet med lagstiftningen, skall va ra teknikneutral genom
användning av resultatindikatorer. O lika aspekter som rör den europeiska
standardiseringspolitiken kommer att granskas i detalj i ett meddelande från kommissionensenare i år. Följande två aspekter är särsk ilt viktiga för forskning och innovation: För det
första måste resurser frigöras för finansiering av den forskning som krävs för attfärdigutveckla flera europeiska standarder. Fö r det andra måste de europeiska företagen få
tillräckliga kunskaper om standarder för att de (o ch då särskilt små och medelstora företag)
bättre skall kunna ta större hänsyn till dem i sina forskni ngs- och innovationsprojekt.
24De viktigaste pågående EU-initiativen av betydelse för treprocentsmålet
/g252 Kommissionens kommande meddelande om standardisering.
/g252 Genomförande av de allmänna riktlinjerna för samarbetet mellan de europeiska
standardiseringsorganisationerna och Europeiska kommissionen31.
/g252 Användning av sjätte ramprogrammet för forskning för att finansiera den forskning som är
nödvändig för standardiseringen, framför allt genom integrerade projekt och expertnätverk.
Nya åtgärder
/g252 Att identifiera tekniska områden där den gällande lagstiftningen eller bristen på
lagstiftning hindrar utvecklingen och användningen av ny teknik. Att där så är
lämpligt utarbeta åtgärder för att lösa problemen. Detta kommer framför allt att göras inom
ramen för de europeis ka teknikplattformarna . (Genomförande: Kommissionen tillsammans
med berörda parter).
/g252 Att stärka banden mellan sjätte ramprogrammet för forskning och de europeiska
standardiseringsorganisationerna (CEN, CENELEC och ETSI) i sy fte att fastställa och i
förekommande fall stödja sådan forskning so m krävs för utvecklingen av europeiska
standarder (Genomförande: Kommissionen och de europeiska standardiseringsorganen)
6.3. Konkurrensregler
Vid sidan av översynen av gemenskapens regler för statligt stöd till FoU håller man för
närvarande på att se över de europeiska konkurrensreglerna för att se till att forsknings- och
innovationsaspekter i högre grad beaktas vid bedömning av marknadsdynamik och
konkurrensvillkor. I och med den nyligen  genomförda omarbetningen av EU:s
antitrustlagstiftning läggs större tonvikt  på en ekonomisk bedömning. Den kommande
ändringen av gruppundantaget och riktlinjerna fö r avtal om tekniköverföring bör leda till att
processen blir mindre juridisk och i högre grad fokuseras på en ekonomisk bedömning.
Forsknings- och innovationsverksamhetens effekt er bör också mer uttalat beaktas vid beslut
om företagssammanslagningar, i enlighet me d koncentrationsförordningen där det föreskrivs
att utvecklingen av tekniskt fr amåtskridande skall beaktas32.
De viktigaste pågående EU-initiativen av betydelse för treprocentsmålet
/g252 Den kommande ändringen av gruppundantaget och riktlinjer för avtal om tekniköverföring (externt
samråd planerat under hösten 2003).
Nya åtgärder
/g252 Att utveckla riktlinjer för hur de potentiella effektivitetsvinsterna genom teknisk
utveckling skall bedömas vid be slut om företagssammanslagningar  (Genomförande:
Kommissionen).
                                                
31Kommer att offentliggöras i EUT.
32Artikel 2.1 b.
256.4. Finansmarknader
Effektiva, stödjande och integrerade finansma rknader är en viktig främjande faktor för
forskningsinvesteringar, särskilt när det gäller investeringar av teknikbaserade små ochmedelstora företag i olika stadier av deras utveckling. De viktigaste marknaderna som berörsär riskkapitalmarknader vid företagsstar t och tillväxtskede, sekundärmarknader för
finansiering av börsintrodukti oner och senare expansion, samt lånemarknader. Frågor som är
särskilt viktiga för forskning och innova tion är ett fullständigt genomförande av
handlingsplanen för finansiella tjänster, i synnerhet när det gäller sådant som integreringen avEuropas kapitalmarknader, och utvecklingen av bedömningsmekan ismer som är avpassade för
teknikbaserade företag, inbegrip et små och medelstora företag.
Något som är lika viktigt är att snarast färdigställa handlingsplanen för riskkapital och dess
eventuella uppföljning. Framför allt bör beskattning och regelver k för riskkapital betraktas i
detta sammanhang med tanke på att investerare, särskilt institutioner, är mycket känsliga förkostnader och komplexitet, och det finns risk för att de styr sina invest eringar mot andra typer
av tillgångar om inte villkoren för investering i riskkapital förbättras avsevärt. Särskilduppmärksamhet bör riktas mot frågor om dubbelb eskattning, samt mot de eventuella skadliga
effekterna av överdrivna ”stabilitets”skyldigheter för banker och andra finansinstitutioner.
De viktigaste pågående EU-initiativen av betydelse för treprocentsmålet
/g252 Ett fullständigt genomförande av handlingsplanen för finansiella tjänster.
/g252 Ett snabbt färdigställande av handlingsplanen för riskkapital, samt utarbetande av
uppföljningsåtgärder, när så är lämpligt.
Nya åtgärder
/g252 Att i förekommande fall anpassa beskattn ingen av riskkapital för att undvika
dubbelbeskattning av investerare och fonder33 (Genomförande: Medlemsstaterna). Att i
samma syfte också överväga möjligheten och fördelarna med att utarbeta en
harmoniserad europeisk rättslig struktur för fonder  för att säkerställa insynen i
riskkapitaloperationer i hela EU ) (Genomförande: Kommissionen tillsammans med
berörda parter; rapport 2004).
/g252 Att mot bakgrund av senare tids drastiska nedgång i riskkapitalf inansieringen i hela
världen och, i synnerhet, den särskilt vik tiga funktion som banker har när det gäller
riskkapitalfinansiering i Europa, säkerställa att gemenskapens lagstiftning om
kapitalkrav, som kommer att bygga på det kommande Basel II-avt alet om kapital,
utformas med beaktande av riskkapitalaktörernas behov (Genomförande:
Kommissionen; lagstiftningsförslag under 2004) .
                                                
33Dubbelbeskattning (investerare och fonder) minskar lönsamheten för investeringar i riskkapitalfonder
jämfört med investeringar som görs direkt i företag, vilket gör sådana fonder mindre lockande. Detta
begränsar både inhemska och internationella investeringar.
26/g252 Att undersöka metoder för att främja användningen av bedömningssystem som
innefattar en teknisk riskbedömning (teknikvärdering)34 för att göra det möjligt för
potentiella investerare att be döma de särskilda riskerna och vinsterna förbundna med
investeringar i teknikbaserade små och medelstora företag  (Genomförande: alla
nivåer, inbegripet kommissionen, tillsammans med berörda parter; rapport 2005) .
6.5. Skattevillkor
Kommissionens pågående åtgärder för att främja ett rättvist och effektivt europeiskt
skatteklimat kommer förmodligen att ha stora positiva effekter på EU:s dragningskraft när detgäller forskningsinvesteringar och innovation. Ko mmissionen använder en t udelad strategi för
att hantera skattemässiga  hinder för gränsöverskridande ve rksamhet på den inre marknaden:
På kort sikt handlar det om att genomföra lagstiftning som inriktas specifikt på varje enskilthinder. På längre sikt handlar det om att utarbeta en systema tisk, övergripande lösning på alla
frågor som rör gränsöverskridande verksamhet för att ge företagen en gemensam,konsoliderad skattebas för sin ekonomiska verksamhet inom EU. De åtgärder som är av
särskilt stor betydelse för forskningsinvesteringar förtecknas nedan.
De viktigaste pågående EU-initiativen av betydelse för treprocentsmålet
/g252 Kommissionens kommande initiativ om gränsöve rskridande system för att kvitta förluster i
skattehänseende (planerat till 2004), som kommer att gynna forskningsverksamhet och bidra till en
mer effektiv fördelning inom multinationella grupper eftersom dessa verksamheter nästan per
definition bokförs som förluster.
/g252 Arbetet inom det gemensamma forumet för internpr issättning i EU, i syfte att framför allt förbättra
den skattemässiga behandlingen av transaktioner mellan olika enheter inom multinationella företag
(t.ex. överföring av immateriella tillgångar).
/g252 Ett snabbt antagande av utkastet till direktiv om beskattning av gränsöverskridande utbetalning av
räntor och royalties, som kommer att leda till att kupongskatter avskaffas för royalties på patent
inom EU.
/g252 Framsteg mot att skapa en konsoliderad EU-skattebas för företag, på grundval av kommissionens
kommande meddelande som planeras till slutet av 2003.
6.6. Forskningsstrategi, forskningsförvaltnin g och ekonomisk rapportering för
företag
Det finns utrymme för framsteg när det gäller att öka företagens (i synnerhet de små och
medelstora företagens) medvetenhet om olika metoder för att integrera forskning ochinnovation med affärsstrategi oc h -förvaltning samt fördelarna med detta. Denna  medvetenhet
kan ökas inom ramen för utbil dningssystemet, men också genom nya metoder för ekonomisk
rapportering. Inom de företagsekonomiska utb ildningarna bör större uppmärksamhet ägnas åt
en integrerad syn på FoU-förvaltning inom ra men för den övergripande affärsstrategin. Större
öppenhet i den ekonomiska  rapporteringen om betydelsen av forskningsinvesteringar och
andra former av immateriellt kapital kommer också att öka förståelsen för företagens
                                                
34Tidigare årsredovisningar är ingen tillförlitlig mått stock för teknikbaserade företags framtida resultat,
eftersom dessa företag ofta träder in på nya marknader med nya varor. System för teknikvärdering ärmer framåtblickande eftersom de gör det möjligt att bedöma vilket värde en innovativ teknikbaserad
vara eller tjänst har.
27värdeuppbyggnad och ge företagsledning och i nvesterare bättre grund för beslutsfattande. När
det gäller extern ekonomisk ra pportering bör man i högre grad satsa på att genomföra
riktlinjerna, som överensstämmer med de nya internationella redovisningsstandarderna, när
det gäller rapportering om FoU och andra former  av immateriellt kapita l. Dessa nya typer av
rapportering kommer också att ge  data som gör det möjligt för statistikorgan att tillhandahålla
bättre information om storleken på investeringarna i immateriellt kapital.
De viktigaste pågående EU-initiativen av betydelse för treprocentsmålet
/g252 Åtgärder inom ramprogrammet för forskning för att stimulera en bred användning och
harmonisering av riktlinjerna för att värdera företagsforskning och andra former av immateriellt
kapital.
/g252 Utveckling och regelbundet offentliggörande av statistik om företagens investeringar i immateriellt
kapital.
Nya åtgärder
/g252 Att inrätta en övervakningsverksamhet för industriell forskning, inbegripet en
resultattavla , för att analysera tendenser och underl ätta ”benchmarking" av metoder för
forskningsinvesteringar och förvaltning av forskning i olika företag, på grundval av
erfarenheter från medlemsstaterna (Genomförande: Stöd från kommissionen; första
rapporten i början av 2005).
/g252 Att uppmuntra värdering och rapportering om forskning och andra former av
immateriellt kapital i företagen,  både internt och externt, med tillämpning av existerande
internationella riktlinjer  (Genomförande: företagssektorn).
/g252 Att uppmuntra utvecklingen av moduler av förstklassi g FoU-förvaltning som skall ingå
i undervisningen på naturvetenskapliga och företagsekonomiska utbildningar samt
på ingenjörsutbildningar (Genomförande: Kommissionen tillsammans med institutioner
för högre utbildning och industrin).
7. SLUTSATS
Denna handlingsplan utgör startskottet för en process som har potential att ge en ordentlig
skjuts åt Europas dragningskraft för forskningsi nvesteringar och skapa rätt förutsättningar för
att EU skall kunna uppnå målet på 3 % av BNP för forskni ng senast 2010. Detta förutsätter
dock ett beslutsamt och samordnat agerande av medlems- , anslutnings- och kandidatländer
samt alla berörda parter. Kommissionen kommer för sin de l att omedelbart vidta de
nödvändiga åtgärderna för att gå vidare enligt den plan som anges ovan och ge uppmuntran åt
dem som är villiga att förbättra villkoren, så att det bedrivs mer och bättre forskning i Europa.Kommissionen kommer också att lägga fram en rapport varje år inför Europeiska rådets
vårmöte, så att Europeiska rådet kan följa utvecklingen och utfärda ytterligare riktlinjer elleranpassa sin strategi på det sätt som är lämpligt på grundval av de framsteg som gjorts.