EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 24.11.2021 COM(2021) 916 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Uppdatering av den förstärkta övervakningen – Grekland november 2021



{SWD(2021) 364 final}



BAKGRUND Den ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska politiken i Grekland övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken och inom ramen för den förstärkta övervakningen i enlighet med artiklarna 2 och 3 i förordning (EU) nr 472/2013 . Den förstärkta övervakningen av Grekland vittnar om att Grekland måste fortsätta att vidta åtgärder för att komma till rätta med befintliga eller potentiella källor till ekonomiska och finansiella svårigheter och samtidigt genomföra strukturreformer som underbygger en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt. Den förstärkta övervakningen ger en heltäckande ram för övervakning av den ekonomiska utvecklingen och den politik som behövs för att uppnå en hållbar ekonomisk återhämtning. Den gör det möjligt att regelbundet bedöma den senaste ekonomiska och finansiella utvecklingen i Grekland, övervaka villkoren för statens upplåning och uppdatera skuldhållbarhetsanalysen. Den förstärkta övervakningen utgör även en ram för bedömningen av Greklands allmänna åtagande vid Eurogruppens möte den 22 juni 2018 att fortsätta och slutföra de reformer som antagits inom ramen för ESM-programmet och se till att målen för de viktiga reformer som antagits inom ramen för programmen för ekonomiskt bistånd uppnås. Genom den förstärkta övervakningen bevakas att de särskilda åtagandena om att slutföra de viktiga strukturreformer som inleddes inom ramen för programmet inom sex nyckelområden fullgörs inom de överenskomna tidsfristerna fram till mitten av 2022, dvs. när det gäller i) finanspolitikens inriktning och ramverk, ii) social välfärd, iii) finansiell stabilitet, iv) arbets- och produktmarknader, v) Hellenic Corporation of Assets and Participations och privatiseringar, och vi) modernisering av den offentliga förvaltningen . Detta är den tolfte rapporten om förstärkt övervakning av Grekland. Rapporten baseras på slutsatserna av det övervakningsuppdrag som genomfördes i Aten den 19–20 oktober 2021 och den regelbundna dialog som förs med myndigheterna. Övervakningsuppdraget genomfördes av Europeiska kommissionen i samverkan med Europeiska centralbanken . Internationella valutafonden deltog inom ramen för sin övervakning efter programperiodens slut, medan Europeiska stabilitetsmekanismen deltog inom ramen för sitt system för tidig varning och i linje med samförståndsavtalet av den 27 april 2018 om arbetsförbindelser mellan Europeiska kommissionen och Europeiska stabilitetsmekanismen. I den här rapporten bedöms genomförandet av Greklands åtaganden gentemot Eurogruppen vad gäller slutförandet av reformer fram till mitten av 2021. Denna rapport kan utgöra en grund för Eurogruppens beslut om frigörande av nästa omgång politiskt villkorade skuldåtgärder motsvarande 767 miljoner euro. Åtgärderna överenskoms inom Eurogruppen den 22 juni 2018 och innefattar överföring av inkomstekvivalenta belopp från centralbankernas innehav av grekiska statsobligationer inom SMP (värdepappersmarknadsprogrammet) och ANFA (överenskommelsen om finansiella nettotillgångar) samt befrielse från en ökad räntemarginal för vissa lån från Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten. Den femte delen av politiskt villkorade skuldåtgärder frigjordes efter Eurogruppens möte den 17 juni 2021. De åtaganden som Grekland gjorde gentemot Eurogruppens partner i juni 2018, som ligger till grund för frigörandet av ytterligare skuldlättnadsåtgärder, fastställdes fram till mitten av 2022 och Grekland har därmed gått in i det sista året för detta arrangemang. Myndigheterna uttryckte en avsikt att fokusera sitt arbete på att fullgöra de utestående åtagandena senast i mitten av 2022. Besluten om frigörande av återstående skuldlättnadsåtgärder samt upphörande av den förstärkta övervakningen behöver ta med framstegen mot fullgörandet av åtagandena i beräkningen, liksom det ekonomisk-politiska klimatet i stort. SAMLAD BEDÖMNING Den grekiska ekonomin börjar återhämta sig allt mer, trots den pågående pandemin. Efter ett starkt första halvår och en turistsäsong som gick bättre än förväntat räknar kommissionens höstprognos med en tillväxt under 2021 på 7,1 %, vilket därmed praktiskt taget når upp till samma nivå för den ekonomiska aktiviteten som före pandemin. BNP i fasta priser beräknas öka med 5,2 % under 2022. Konsekvenserna av pandemin är fortfarande mycket intensiva, men förväntas minska gradvis i takt med den pågående vaccinationskampanjen. Den ackommoderande finans- och penningpolitiken, i kombination med den förväntade starka skjutsen från genomförandet av Greklands återhämtnings- och resiliensplan, beräknas upprätthålla den positiva drivkraften framöver. Arbetsmarknaden är fortsatt motståndskraftig, tack vare de statliga stödsystem som fortsatte att skydda jobb i utsatta sektorer. I utkastet till budgetplan 2022 bekräftades det att de befintliga akuta stödåtgärderna till stor del förväntas fasas ut i slutet av 2021, där de som är kvar under det kommande året anpassas till de behov som utvecklas i ekonomin. Tillsammans med den ekonomiska återhämtningen beräknas detta stödja minskningen av underskottet i de offentliga finanserna framöver. Myndigheterna slutförde med framgång ytterligare en uppsättning specifika åtaganden: ·Som en del av kontoplanreformen, som inför en gemensam ekonomisk, administrativ och funktionell klassificering för budget- och redovisningssyften, färdigställde myndigheterna den första nivån av den funktionella klassificeringen för både den ordinarie budgeten och budgeten för offentliga investeringar, som kommer att presenteras i november som en del av 2022 års budget. Detta uppfyller ett särskilt åtagande inom området för förvaltning av offentliga finanser om färdigställande av kontoplanen för den centrala administrationen. Utvecklingen av den andra nivån av den funktionella klassificeringen (ett särskilt åtagande för mitten av 2022) löper enligt tidsplan. ·De åtgärder som myndigheterna antog enligt antitruståtgärden gör det möjligt för konkurrenter till Public Power Corporation, det nuvarande statliga energibolaget i Grekland, att köpa mer elektricitet på längre sikt, vilket avslutar detta långdragna antitrustärende. Detta fullbordar reformen för energisektorn, vilket utgjorde ett särskilt åtagande. Dessutom gjordes goda framsteg vad gäller genomförandet av reformer inom en stor mängd specifika åtaganden, enligt de avtalade tidsfristerna. Härmed avses särskilt följande: ·Betydande framsteg registrerades inom förenklingen av lagstiftningen om investeringstillstånd, där majoriteten av de delar som saknades nu finns på plats. Den del som man kommit överens om senast, dvs. möjliggörandet av sekundärlagstiftning för förenklingen av licensieringsförfarandena för ekonomisk verksamhet inom utbildningssektorn, förväntas färdigställas i januari 2022. ·Hellenic Corporation of Assets and Participations slutförde arbetet med att uppdatera sin strategiska plan, där det fastställer sina mål och stärker sin roll som en aktiv aktieägare i de företag som finns i dess portfölj. Inom ramen för uppdateringen av den strategiska planen gjorde Hellenic Corporation of Assets and Participations även goda framsteg när det gäller de rättsliga förändringar som kommer att behövas för att statliga företag ska kunna prestera bättre. När Hellenic Corporation of Assets and Participations nu fortsätter sin utveckling och övergår till att genomföra den uppdaterade planen är det avgörande för alla parter att bolagets oberoende upprätthålls i enlighet med dess stadgar, eftersom detta kommer att bidra till att det kan fullgöra sina uppgifter och fortsätta att skapa positiva värden för grekiska statens tillgångar. Ett avtal har ingåtts om åtaganden för Athens Urban Transport Organisation (OASA), däribland den specifika metodiken för beräkning av storleken på den ersättning som organisationen ska erhålla för att stå för den allmänna trafikplikten, medan de åtgärder som genomför avtalet förväntas bli slutförda i slutet av november. ·Framstegen var totalt sett goda vad gäller de privatiseringar som pågått de senaste månaderna. För det första utarbetade myndigheterna en tidsplan för slutförandet och driften av vägtullstationerna samt licensieringen av alla tunnlar, sedan de den 26 augusti 2021 hade valt ut den investerare som föredras för den långsiktiga koncessionen gällande Egnatia-motorvägen med ett ekonomiskt erbjudande bestående av en förskottsbetalning på nästan 1,5 miljarder euro och en årlig betalning på 7,5 % av koncessionshavarens totala bruttointäkter. För det andra skickades ärendet in och godkändes av revisionsrätten efter det att den investerare som föredrogs valts ut för försäljningen av det offentliga gasbolaget (Public Gas Corporation – DEPA Infrastructure) den 9 september 2021, . För det tredje gjordes det framsteg med upphandlingsprocessen för ett antal transaktioner som rör regionala hamnar och bindande anbud inkom för Gournes Heraklion på Kreta (utveckling av delar av den tidigare amerikanska militärbasen Gournes) den 15 oktober 2021. Myndigheterna godkände även den uppdaterade planen för tillgångsutveckling, som utgör privatiseringsprogrammet och som fastställer nästa steg för de transaktioner som omfattas av detta. ·Vad gäller sociala trygghetsreformer antog myndigheterna primärlagstiftning för att tillämpa det nya arbetssättet för fastställande av funktionsnedsättning för rätt till personlig assistans, där sekundärlagstiftning för dess initiala prövoperiod för genomförandet ska följa i början av 2022, något senare än vad som förväntades i den elfte rapporten. Öppnandet av återstående direktorat tillhörande den gemensamma socialförsäkringsfonden (e-EFKA) över det grekiska territoriet fortskrider som det ska, men it-infrastrukturen håller ännu inte tillräckligt god kvalitet. ·Inom området för offentlig förvaltning går arbetet med att färdigställa det integrerade personalförvaltningssystemet bra och arbetsbeskrivningar har införts för 81 % av alla befattningar. Arbetet ska vara helt färdigt i januari 2022. Lagstiftningen för att underlätta utnämningen av den permanenta sekreteraren vid ministeriet för utbildning och religiösa frågor förväntas antas senast i slutet av november 2021, samtidigt som samstämmighet säkerställs med undertecknandebefogenheterna i linje med den exekutiva statsrätten. Myndigheterna har nu även kommit långt med att genomföra åtgärder för att bemöta de återstående rekommendationerna från Gruppen av stater mot korruption (Greco), som rör förebyggande av korruption bland parlamentsledamöter, domare och åklagare samt mutor till offentliganställda. ·Kartläggningen av fastighetsbeståndet och inrättandet av den nya fastighetsenheten fortskrider, i linje med den avtalade färdplanen. ·Myndigheterna bekräftade sitt åtagande att fortsätta reformen av fastighetsskatten Enfia på grundval den nya och bredare skattebasen för fastigheter, där betalningarna ska börja göras i mars 2022, och tillhandahöll en tidsplan för nästa steg.

Dock förekommer förseningar för vissa specifika åtaganden jämfört med de tidsfrister som man avtalade inom ramen för den elfte rapporten. Framför allt kan följande lyftas fram: ·Regleringen av utestående skulder har bara förbättrats marginellt jämfört med den elfte rapporten på grund av förseningar i genomförandet av politiska åtgärder som man enades om i skuldregleringsplanen från mars 2021. Nya utestående fordringar har ackumulerats och det har inkommit ett större antal nya pensionsansökningar än förväntat. Åtgärderna för att skynda på regleringen är nu på plats och myndigheterna räknar för närvarande med att utestående fordringar som inte är pensionsrelaterade ska ha reglerats senast i december 2021 och alla icke hanterade pensionsansökningar senast i mitten av 2022. Myndigheterna enades om att från och med i oktober 2021 övervaka framstegen kring genomförande av politiken på månadsbasis för att förhindra ytterligare förseningar. Genomförandet av rekommendationerna från grekiska revisionsrätten och förenklingen av skatteförfarandena fortsatte som planerat. ·Vad gäller reformeringen av skattemyndigheten har testfasen för it-systemet för ett integrerat uppbördssystem avslutats och systemet förväntas tas i full drift i april 2022, jämfört med det mål som enligt den elfte rapporten avtalades till slutet av 2021. ·Inrättandet av systemet för primärsjukvård, ett specifikt åtagande, har försenats ytterligare av pandemin och den aktuella regeringsombildningen. Myndigheterna åtog sig att presentera ett utkast till lag senast i december 2021, med syftet att anta lagen i februari 2022, tillsammans med den sekundärlagstiftning som krävs för att uppfylla principerna om grindvaktning och patientregistrering, i tid för den trettonde rapporten om förstärkt övervakning. Indrivningen av återkrav, dvs. utgifter över det lagstiftade gränsvärdet för de offentliga utgifterna för läkemedel och andra hälso- och sjukvårdstjänster som ska återbetalas av vårdgivare, fortsätter som den ska för de aktuella beloppen, men har drabbats av stora förseningar när det gäller de belopp som ska drivas in för 2020. Vad gäller hälso- och sjukvårdsupphandlingar förväntas det nya lagstiftningsramverket antas senast 10 december 2021 och upphandlingsverksamheten gör framsteg mot milstolpen att i mitten av 2022 ska den centraliserade upphandlingen ha uppnått en andel av 40 % av de totala sjukhuskostnaderna. ·Inom rättsväsendet har det förberedande stadiet i anbudsinfordran gällande det integrerade ärendehanteringssystemet drabbats av ytterligare förseningar, vilket gör det omöjligt att uppnå det tidigare målet om att tilldela projektet under första kvartalet 2022. Med tanke på projektets betydelse och att genomförandeperioden planeras pågå länge är detta oroväckande. Vad gäller elektronisk inlämning av handlingar har ytterligare framsteg gjorts både för civila och administrativa domstolar, där åtgärderna ska ha avslutats i april 2022. ·Myndigheterna har gjort välkomna framsteg vad gäller reformen av inspektionsramen för tillsyn av ekonomisk verksamhet och produktmarknader. På områden som övervakas enligt åtagandet om förstärkt övervakning har den dock ännu inte färdigställts. Särskilt inom det sista återstående området för miljöskydd antog myndigheterna primärlagstiftning för att ändra ramverket om sanktioner och tillsynsorganens verkställande befogenheter, i syfte att göra miljöinspektionerna mer öppna, företagsvänliga och uppmuntra till egen regelefterlevnad. För att fullgöra denna reform behöver det utarbetas en modell för att underlätta ett harmoniserat arbetssätt vid tillämpningen av genomförandesystemet. ·Fullbordandet av det specifika åtagandet om ratificering av skogskartor, som är nödvändigt för att avsluta fastighetsregisterprojektet, har drabbats av ytterligare förseningar, delvis på grund av skogsbränderna tidigare i år. Dessa faktorer bekräftas, men de upprepade förlängningarna av tidsfristen för ratificering av kartorna innebär en risk för att fastighetsregistret inte slutförs i tid. Myndigheterna angav att kartorna skulle kunna ratificeras i mitten av 2022, vilket omfattas av väsentliga genomföranderisker. Utöver framstegen med specifika åtaganden välkomnar rapporten att myndigheterna gick framåt med ett antal bredare strukturreformer som inleddes i samband med den förstärkta övervakningen. Framför allt kan följande lyftas fram: ·Den nya faciliteten för projektberedning, en avdelning inom privatiseringsorganet som ägnar sig åt förberedelse av investeringsprojekt och tillhandahållande av bredare stöd för att skynda på projekt av strategisk betydelse, inklusive projekt som ingår i Greklands återhämtnings- och resiliensplan, är i full drift. Den första uppsättningen avtal som anses vara strategiskt viktiga och därför ska inkluderas på portalen för strategiska projekt och få prioriterat fokus, tillhandahölls faciliteten den 8 november 2021. Vidare går myndigheterna stadigt framåt med att börja använda det nya regelverket för offentlig upphandling, även mot bakgrund av den nyligen antagna strategin. Antagandet av den återstående sekundärlagstiftningen för lagen om offentlig upphandling har drabbats av en kort försening och beräknas nu vara slutföras i slutet av november 2021. Alla dessa steg är avgörande för att man ska lyckas genomföra de investeringar som har lagts fram i Greklands återhämtnings- och resiliensplan. ·Bredare reformer inom det rättsliga området går också framåt, inklusive inrättandet av särskilda kammare vid domstolarna. Framsteg görs mot ett antagande av den reviderade lagen om organisation av rättsväsendet liksom idrifttagandet av JustStat-avdelningen, som syftar till att förbättra kvaliteten på uppgifter om rättsväsendet. ·Införandet av de nya digitala tjänsterna och ansökningarna går stadigt framåt och stöds av möjliggörande åtgärder för att förbättra systemens driftskompatibilitet och datautbyte inom offentlig förvaltning. ·I syfte att bemöta den stora ökningen av tillfällig personal inom offentlig förvaltning sedan 2018 antog myndigheterna ett tak för hur mycket tillfällig personal som kan anställas under 2022, vilket är välkommet. På grund av oförutsedd utveckling, såsom oväntat stora pensionsavgångar bland lärare och ökad efterfrågan på särskilt stöd till elever, var det dock inte möjligt att nå den förväntade minskningen för att till fullo kompensera för omvandlingen av 10 500 tillfälliga anställningsavtal för lärare till permanenta avtal, vilket skedde före det aktuella läsåret inleddes. Myndigheterna har åtagit sig att genomföra en behovsutvärdering för permanent och tillfällig utbildningspersonal samt garantera att nyanställningen av 3 000 lärarvikarier avräknas för nästa skolår. EU-institutionerna välkomnade myndigheternas avsikt att utföra en bedömning av personalbehoven inom offentlig förvaltning och hur man ska locka till sig kompetent personal, men betonade samtidigt vikten av att bibehålla de totala kostnaderna för offentlig förvaltning på en stabil nivå för att hjälpa till att bevara en försiktig finanspolitik på medellång sikt. Det totala antalet anställda inom offentlig förvaltning har ökat med 2,6 % sedan Grekland lämnade det ekonomiska stödprogrammet i augusti 2018, främst på grund av tillfällig personal, som ökade med 24,5 %. Detta har avspeglats i lönekostnaderna, som förväntas öka med 6 % under perioden 2018–2022. Som en andel av BNP beräknas lönekostnaderna öka från 9,3 % under 2018 till 9,5 % under 2022. En fortsatt nära övervakning, en förstärkning av insatserna för att stärka den centrala kontrollen över anställningsförfarandena samt hanteringen av den återstående bristande effektiviteten kommer att hjälpa till att säkerställa att storleken på och kostnaden för offentlig förvaltning ligger kvar på en stabil nivå. Samtidigt uppmuntras myndigheterna att utnyttja den inbyggda flexibiliteten i den enhetliga lönekostnaden för att se till att offentlig sektor fortsätter att vara en attraktiv arbetsplats. Banksektorn registrerade en kraftig minskning av antalet nödlidande lån, men sårbarheter kvarstår. Tack vare värdepapperiseringstransaktioner uppgick andelen nödlidande lån till 20,3 % i juni 2021, dvs. hälften av den andel som registrerades i slutet av 2019. Värdepapperiseringen av nödlidande lån resulterar i ökade avsättningsbehov, vilket drar ner bankernas lönsamhet och deras kapitalpositioner på kort sikt, men låter bankerna minska sin riskkostnad framöver och frigör utrymme på deras balansräkningar för ny utlåning. Andelen uppskjutna skattekrediter bland bankernas kapital är fortsatt hög. Framgångsrika kapitalstärkande åtgärder har vidtagits under sommaren och flera sådana planeras under de kommande månaderna. Risken för en stupeffekt efter utgången av moratorierna har inte förverkligats än så länge, men nedåtrisker kvarstår. Genomförandet av överenskomna politiska åtgärder inom finanssektorn har förbättrats, men det är fortsatt utmanande att komma ikapp tidigare förseningar. Insolvensregelverkets funktion stöds nu av relevant elektronisk infrastruktur. Koncessionsförfarandet för inrättandet av enheten för försäljning och återleasing har försenats ytterligare, men detta verkar inte ha påverkat genomförandet av insolvensregelverket. Vad gäller det specifika åtagandet att reglera eftersläpningen av ärenden som rör hushållens insolvens görs det framsteg, men takten är fortsatt långsam. Ett stort antal ärenden har ännu inte hanterats, där bara omkring 19,5 % har fått ett nytt förhandlingsdatum, i vissa fall efter 2022. Myndigheterna förbereder sig på att vidta relevanta åtgärder, bland annat för att förbättra sin handläggning vid specifika domstolar, i syfte att reglera eftersläpningen till största del under 2022, vilket förblir en utmaning. Trots en ökning av betalningar när det gäller eftersläpningen av åberopade statliga garantier under tredje kvartalet 2021 uppfyller regleringen av eftersläpningen ändå inte förväntningarna. Myndigheterna har åtagit sig att lämna månadsvisa uppdateringar om hur regleringen av båda eftersläpningarna (hushållens insolvensärenden och åberopade statliga garantier) fortskrider. Det nyliga antagandet av en omfattande revidering av civilprocesslagen är välkommen, eftersom det förväntas snabba på rättsskipningen och öka effektiviteten i verkställighetsförfaranden, inklusive utförandet av e-auktioner. Arbete pågår även med att förbättra plattformen för e-auktioner. Diskussioner pågår om framtiden för Greklands finansiella stabilitetsfond. Reformen av fondens rättsliga ramverk förväntas fokusera på fondens varaktighet, styrning, avyttringsstrategi och särskilda rättigheter. De grekiska myndigheterna räknar nu med att lagändringen antas senare i år. Totalt sett dras slutsatsen i den här rapporten att Grekland har gjort ytterligare framsteg mot att uppnå sina specifika åtaganden, trots förseningar inom vissa områden, som delvis har koppling till de utmanande omständigheter som orsakats av pandemin eller de katastrofala bränderna i augusti 2021. Myndigheterna uppfyllde specifika åtaganden inom energisektorn och förvaltningen av de offentliga finanserna och gjorde samtidigt viktiga och välkomna framsteg mot att fullgöra de flesta av sina specifika åtaganden senast i april 2022. EU-institutionerna välkomnar det nära och konstruktiva arbetet inom alla områden och uppmuntrar myndigheterna att fortsätta i samma takt och avhjälpa förseningarna, i synnerhet vad gäller reformerna inom finanssektorn, regleringen av utestående skulder, hälso- och sjukvården och rättsväsendet. MAKROEKONOMISK UTVECKLING Återhämtningen går allt bättre. Ekonomin växte med 4,5 % och 3,4 % (på kvartalsbasis) under första respektive andra kvartalet 2021. Den externa sektorn förväntas ha förbättrats markant under tredje kvartalet 2021 mot bakgrund av goda preliminära uppgifter för turismområdet efter det att landet öppnades för turister i maj och rörelserestriktionerna lyftes runtom i EU under sommaren. Samtidigt vann varuexporten ökade marknadsandelar under första halvan av 2021 och bidrog därmed till tillväxten under samma period. Den reala tillväxten i BNP under 2021 förväntas också stödjas av genomförandet av investeringar inom ramen för Greklands återhämtnings- och resiliensplan och andra statliga stödåtgärder. De utländska nettoinvesteringarna i Grekland ökade väsentligt under andra kvartalet 2021, men mängden uttryckt som en andel av BNP ligger fortsatt långt under genomsnittet i EU. Inflationen fortsatte att öka under sommarmånaderna på grund av det globala inflationstrycket. Sysselsättningen fortsatte att växa under sommaren med stöd av statliga arrangemang som fortsatt skyddar jobben i sårbara sektorer, samtidigt som den ekonomiska återhämtningen och den höga efterfrågan på säsongsarbetare inom turismbranschen har drivit på skapandet av arbetstillfällen. Enligt de senaste uppgifterna från informationssystemet ”Ergani” var nettoflödet av arbetstagare till den privata sektorn positivt under tredje kvartalet 2021, där anställningarna ökade med 6,7 % jämfört med föregående år. Systemet för korttidsarbete (”Synergasia”) fortsatte att understödja omkring 37 800 anställda vid 3 560 företag under september 2021. Arbetslösheten i september låg på 13,3 %, vilket var 3 procentenheter under nivån i september 2020, tack vare återhämtningen, främst inom turismsektorn. Ungdomsarbetslösheten minskade till 38,5 % under årets andra kvartal, men förblir 2,3 procentenheter högre jämfört med motsvarande siffra för andra kvartalet 2020. Enligt de senaste tillgängliga uppgifterna minskade andelen människor som löper risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning under 2020 till 27,5 %, vilket var 1,5 procentenheter under nivån 2019.

Enligt kommissionens höstprognos 2021 beräknas BNP återhämta sig med 7,1 % under 2021 och notera en rekordstark tillväxt på 5,2 % och 3,6 % under 2022 respektive 2023. Totalt sett planeras det goda genomförandet av den nyligen antagna återhämtnings- och resiliensplanen för Grekland fortsätta under 2022 och 2023 och stärka de privata och offentliga investeringarna framöver. Den internationella turismnäringen beräknas gradvis återhämta sina förluster jämfört med 2019 års nivåer, och turismen beräknas förbli en fortsatt viktig drivkraft för tillväxten under de kommande åren. Trots de höjda energipriserna förväntas den samlade inflationen ligga något över noll under 2021 på grund av de negativa inflationstal som registrerades under årets första hälft. Enligt den nuvarande prognosen beräknas den ökade energiinflationen vara övergående. Inflationen beräknas nå 1,0 % under 2022 och 0,4 % under 2023. Den prispress på grossistmarknaden för el som uppstod under tredje kvartalet 2021, mot bakgrund av den globala prisutvecklingen för gas och olja, utgör ytterligare en börda för hushållen och företagen. Elpriserna i Grekland ökade med 14 % i september 2021, jämfört med föregående månad. När man jämför med resten av EU ligger energipriserna för hushållen i Grekland omkring 14 % högre än motsvarande EU-genomsnitt. Staten har vidtagit åtgärder för att mildra konsekvenserna. Det relativt höga elpriset medför ytterligare risker för energifattiga hushåll och låg- och medelinkomsthushåll. Baserat på de senast tillgängliga uppgifterna (2020) kunde omkring 16,7 % av Greklands befolkning inte hålla sina hem tillräckligt varma, vilket var 8,5 procentenheter högre än EU-genomsnittet. De ökade elpriserna är ett resultat av den internationella utvecklingen, kombinerat med inhemska faktorer, såsom beroendet av naturgas, samtidigt som en fullständig integration på den europeiska el- och energimarknaden och deltagandet i efterfrågeflexibilitet på elmarknaden fortfarande är en pågående process. Greklands återhämtnings- och resiliensplan inbegriper dock ytterligare insatser inom området för elproduktion via förnybar energikällor, energieffektivitet, lagring och nätinvesteringar, elmarknadsreformer samt anslutning av icke-anslutna öar till fastlandet. I takt med att genomförandet av dessa projekt fortskrider förväntas det att slutkonsumenternas skydd mot framtida chocker kommer att öka på medellång sikt. De inledande bevisen pekar mot att de statliga stödåtgärderna har hjälpt till att skydda dynamiken inom företagssektorn under pandemin. Baserat på demografiska uppgifter om företagen var balansen när det gäller uppkomsten av nya företag, dvs. inrättandet av nya företag minus avvecklingen av befintliga, positiv under 2020 och överskred nivåerna före pandemin under de första två kvartalen 2021. Detta resultat stöddes även av återhämtningen i efterfrågan under 2021, vilket drev på skapandet av nya företag, särskilt i tjänstesektorn. Dessa uppgifter bör dock tolkas försiktigt eftersom Grekland traditionellt sett har låg siffror för företagsdynamik och konsekvenserna av pandemin kan därför ha underskattats. Osäkerheten och riskerna kring prognosen är fortfarande stora. Pandemins inverkan på den ekonomiska aktiviteten har minskat under de senaste kvartalen, men återhämtningen beror fortfarande på om pandemin potentiellt förvärras, både inom landet och internationellt, och stora sårbarheter kvarstår. Utfasningen av stödåtgärderna till den privata sektorns och på arbetsmarknaden kommer dessutom att behöva övervakas noga och göras vid rätt tidpunkter för att undvika stupeffekter. De höjda energipriserna och förekomsten av flaskhalsar i försörjningskedjan ökar osäkerheten om inflationsutsikterna. Yttre geopolitiska faktorer och en potentiellt återkommande migrationskris efter det att pandemin har avtagit utgör fortfarande en källa till osäkerhet. På plussidan kan den senaste ökningen av hushållens sparande göra det möjligt för dem att genomföra delar av de inköp som sköts upp från föregående år och ge privatkonsumtionen en extra skjuts. Tabell 1: Sammanfattning av huvudsakliga makroekonomiska variabler (i %) Källa: Europeiska kommissionen DE OFFENTLIGA FINANSERNAS UTVECKLING Finanspolitiken väntas förbli ackommoderande under 2021 och fortsätta stödja återhämtningen under hela 2022. Kommissionens och myndigheternas prognoser är i stort sett i linje med varandra, och man räknar med att det primära underskottet ska minska kraftigt under 2022. Enligt kommissionens höstprognos 2021 förväntas det primära underskott som kontrolleras under den förstärkta övervakningen att förbättras från 7,6 % av BNP under 2021 till 1,2 % av BNP under 2022. Detta kan jämföras med det beräknade underskottet på 1,0 % av BNP i Greklands utkast till budgetplan 2022. Den förbättring i saldot som förväntas för 2022 avspeglar den pågående återhämtningen och utfasningen av de flesta av nödåtgärderna. Faciliteten för återhämtning och resiliens förväntas samtidigt ha en avsevärd inverkan på tillväxten, som i sin tur kommer att ha en positiv inverkan på de offentliga intäkterna. Det underskott som kommissionens har räknat fram för 2022 är något större än vad man förväntade sig under våren 2021. Revideringen avspeglar kostnaderna för ytterligare åtgärder (se nedan) och större försvarsutgifter år 2022 till följd av tidigarelagda leveranser av militär utrustning, vilket har lett till att saldot för 2022 har minskat med 0,1 % av BNP. De flesta av de pandemirelaterade åtgärderna kommer att fasas ut i slutet av 2021, men ytterligare åtgärder har vidtagits för att hantera följderna av bränderna, och även några mindre omfattande, permanenta åtgärder antogs. De flesta av de åtgärder som vidtogs för att stödja de hushåll och företag som påverkats av krisen förväntas lyftas gradvis i slutet av 2021. Stödåtgärderna förväntas ha en budgetmässig inverkan på 6,4 % av BNP under 2021 och 1,4 % av BNP under 2022. De åtgärder som kommer att fortsätta att vara i kraft under 2022 syftar till att stödja återhämtningen genom att främja den aggregerade efterfrågan och sysselsättningen samt ytterligare stödja hälso- och sjukvårdssystemet. Bland dem finns bland annat ·reducerade socialförsäkringsavgifter och en befrielse från solidaritetsskatten för den privata sektorn, ·en förlängning av anställningsstödet för att skapa 50 000 nya jobb genom att subventionera arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter under sex månader för varje nytt anställningsavtal, ·sänkt mervärdesskatt för transport, drycker och biografbiljetter fram till juni 2022, ·högre hälso- och sjukvårdsutgifter, till viss del på grund av vaccinationskampanjen. Utkastet till budgetplan 2022 innehåller åtgärder för att avhjälpa effekterna av de förödande bränderna under sommaren 2021. Dessa omfattar bidrag och lån, uppskjutna skatter och skuldförbindelser och befrielse från fastighetsskatten (Enfia-skatten) under 2021–2023 för de hushåll och företag som drabbats och återuppbyggnadskostnaderna för de drabbade områdena. Slutligen innehåller utkastet till budget ett antal nya, mindre omfattande åtgärder för att stödja ekonomin till ett värde av 0,1 % av BNP. Kostnaderna för dessa kompenseras delvis av borttagningen av de oanvända reserverna i socialbudgeten. Åtgärderna omfattar följande: ·En sänkning av avgifterna för mobiltelefonabonnemang. ·Skattebefrielse för gåvor under 800 000 euro mellan förstagradssläktingar. ·En sänkning på 50 % av skatten på ackumulering av kapital. ·Incitament för att öka sysselsättningen bland ungdomar. För att hantera den nyliga ökningen av energipriserna tillkännagav Grekland åtgärder för att motverka de ekonomiska och sociala konsekvenserna av detta. Till följd av de kraftigt ökade elpriserna införde myndigheterna ett nytt bidragssystem som ska ge en rabatt på 60 euro/MWh för de första 300 kWh som förbrukas per månad fram till slutet av året för samtliga konsumenter med lågspänningsförbrukning som har avtal med rörliga priser, medan de mest utsatta hushållen kommer att få ett bidrag på 80 euro/MWh. Om energipriserna förblir höga längre tid än väntat kan åtgärderna komma att förlängas. Myndigheterna informerade att om den framtida utvecklingen skulle kräva ytterligare stöd skulle det riktas mot utsatta hushåll samt att man då skulle inrätta en mekanism för automatisk justering för att ta hänsyn till sådana oväntade fluktuationer i framtiden. Myndigheterna ökade även det bidrag för uppvärmning som låginkomsthushållen tilldelas. Dessa åtgärder motsvarar 0,2 % av BNP för 2021 och kommer att kompenseras helt genom ökade intäkter i utsläppshandelssystemets konto som har öronmärkts för energirelaterade utgifter. Dessa åtgärder förefaller i stort sett överensstämma med kommissionens meddelande om att ta itu med stigande energipriser eftersom de är tillfälliga och i huvudsak är riktade, med särskilt fokus på de mest utsatta hushållen. Utvecklingen på energimarknaderna övervakas noga av kommissionen.

Diagram 1: Källor till förändringen i budgetsaldot mellan 2021 och 2022. Källa: Europeiska kommissionen Anmärkning: Diagrammet visar en fördelning av förbättringarna i saldot för de offentliga finanser som kontrolleras under den förstärkta övervakningen, från ett primärt underskott på 7,6 % av BNP till ett primärt underskott på 1,2 % av BNP för bidrag från intäkts- och utgiftssidan Den aktuella utvärderingen och prognosen står inför stora risker. Vissa av riskerna rör hur pandemin utvecklas, särskilt behovet av fler stödåtgärder vid en eventuell ytterligare förvärring av hälsokrisen och den möjliga aktiveringen av de statliga garantier som utfärdats som en del av stödåtgärderna. Utvecklingen på energimarknaderna skulle också kunna utlösa ett behov av ytterligare stödåtgärder. De senaste eller planerade finanspolitiska uppläggen, däribland systemet för försäljning och återleasing av fastigheter som ägs av utsatta gäldenärer, kan leda till en ökning av underskottet och skulderna beroende på deras slutliga statistiska klassificering. Pågående rättsprocesser utgör ännu en osäkerhet för prognosen och omfattar ett mål om retroaktiv kompensation för nedskärningar i tilläggspensioner och säsongsbonusar, liksom tvistemålen mot det statliga fastighetsbolaget Etad. Det positiva är att utifrån de preliminära uppgifterna om bolagsskatten kan företagens lönsamhet ha drabbats mindre under 2020 än vad man hittills antagit, vilket skulle leda till högre skatteintäkter i år. STATLIG FINANSIERING Kassareserverna ligger på en fortsatt hög nivå. I början av oktober 2021 uppgick de offentliga kassareserverna till nästan till 40 miljarder euro, vilket är den högsta nivån sedan i slutet av 2019. Ökningen i kassabufferten beror till viss del på den förfinansiering på 4 miljarder euro som togs emot från faciliteten för återhämtning och resiliens och på obligationsemissionerna i september 2021. Finansieringsvillkoren är fortsatt gynnsamma, och trots de senaste ökningarna har avkastningsdifferensen på den tioåriga löptiden legat kvar på mellan 110 och 150 räntepunkter sedan slutet av augusti 2021. Statsskuldsmyndigheten överväger att återbetala ännu en del av den grekiska skulden till de institutionella fordringsägarna i förtid genom att ta liknande steg som under våren 2021 och tidigare. Myndigheten avser att i synnerhet återbetala omkring 5,3 miljarder euro av de delar i lånefaciliteten till förmån för Grekland som ska betalas under 2022 och 2023 tidigare än planerat och att till fullo återbetala sina utestående lån på 1,8 miljarder euro till Internationella valutafonden under de kommande månaderna. Detta förskottbetalningspaket har praktiskt taget ingen långsiktig inverkan på skuldhållbarheten, men det välkomnas eftersom det sänder ett positivt budskap till marknaden avseende Greklands finansiella ställning, förlänger den grekiska skuldens genomsnittliga löptid och bidrar till besparingar i fråga om ränteutgifter samt minskar valutarisken. SKULDHÅLLBARHETSANALYS Uppdateringen av skuldhållbarhetsanalysen visar att skuldhållbarhetsriskerna i stort sett är oförändrade jämfört med den elfte rapporten men att osäkerheten fortfarande är stor. De kortsiktiga riskerna för skuldhållbarheten är fortsatt begränsade, medan riskerna är större över ett längre tidsperspektiv vad gäller scenarion med ”låg tillväxt” och ”högre riskpremier”. I referensscenariot minskar skulden från 203 % av BNP under 2021 till omkring 54 % av BNP under 2060, medan bruttofinansieringsbehovet förblir under 15 % av BNP på lång sikt. I det högre riskpremiescenariot minskar skulden till 90 % av BNP till år 2060, och bruttofinansieringsbehovet ligger på cirka 18 % av BNP från och med 2030-talet. I scenariot med låg tillväxt stabiliseras inte skuldnivån och bruttofinansieringsbehovet ligger permanent över 20 % av BNP från och med 2050-talet. De alternativa scenarierna visar att eventuella förändringar i den aktuella miljön med låga räntor på medellång sikt och svagare ekonomisk tillväxt skulle kunna påverka skuldhållbarheten negativt. Den uppdaterade skuldhållbarhetsanalysen bygger på följande antaganden: ·Antagandena om den reala tillväxten i BNP bygger fortfarande på kommissionens kortsiktiga prognos för åren 2021–2023. I beräkningarna för 2024–2031 ingår nu den förväntade inverkan av investeringarna inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens på tillväxten enligt kommissionens standardsimuleringar med T+10 som justerats utifrån Quest-modellen. Denna simulering genomförs samtidigt för samtliga medlemsstater och omfattar således också spridningseffekter. Före denna uppdatering baserades de makroekonomiska prognoserna för Grekland på kommissionens beräkningar fram till och med T+6 och därefter på åldranderapporten för 2021. De inkluderade effekterna av faciliteten för återhämtning och resiliens fram till och med T+6. Den långsiktiga tillväxten stämmer fortsatt överens med åldranderapporten för 2021. ·Antagandena om inflationen på längre sikt bygger på marknadsförväntningar som beräknas med hjälp av inflationsindexerade swappar enligt ”tio år om tio år” till och med det tionde prognosåret. De överensstämmer därför helt med marknadens förväntningar på statliga finansieringskostnader. Efter det tionde prognosåret förväntas en linjär konvergens till 2 % fram till och med det 30:e prognosåret. Före denna uppdatering tog man enbart hänsyn till inflationsprognoserna fram till och med det femte prognosåret. ·För antagandena om det primära saldot används fortfarande den metod som fastställdes i den åttonde rapporten om förstärkt övervakning. Det primära saldot överensstämmer i synnerhet med kommissionens senaste prognos, som omfattar åren 2021–2023 och utgick från antagandet om oförändrad politik, och enligt vilken det primära saldot därefter antas ligga på 2,2 % av BNP. Till följd av dessa metodjusteringar minskade bruttofinansieringsbehoven med 0,8 procentenheter under 2060 i referensscenariot och med upp till 2,5 procentenheter i de övriga scenarierna. Diagram 2: Skuldhållbarhetsanalysens resultat Källa: Europeiska kommissionen Tabell 2: Huvudsakliga antaganden och resultat avseende referensscenariot Källa: Kommissionens avdelningar Tabell 3: Huvudsakliga antaganden i scenarierna Källa: Kommissionens avdelningar UTVECKLINGEN INOM DEN FINANSIELLA SEKTORN Ökade avsättningsbehov till följd av värdepapperisering av nödlidande lån hämmar fortsatt bankernas lönsamhet. Endast två av de fyra systemviktiga bankerna har uppnått positiva resultat. Lönsamheten under årets första hälft understöddes av ett antal faktorer, däribland färre nedskrivningar av lån, högre nettoränteintäkter på grund av lägre finansieringskostnader, högre avgifter och lägre driftskostnader. Stora avsättningar i samband med större värdepapperiseringar av nödlidande lån har påverkat två andra banker negativt. Detta har lett till att banksektorn fortsatt uppvisar aggregerade förluster under det andra kvartalet 2021. Den övergripande kvaliteten på bankernas nettoränteintäkter håller också på att förbättras eftersom den, med de pågående värdepapperiseringarna, är mindre beroende av den upplupna räntan på nödlidande lån. Lönsamheten för hela 2021 kommer att påverkas starkt av, å ena sidan, de återstående värdepapperiseringarna av nödlidande lån, som kommer att öka avsättningsbehoven och minska nettoränteintäkterna, och, å andra sidan, den ökade ekonomiska aktiviteten, som torde öka efterfrågan på nya lån och därmed främja inkomsterna. Värdepapperiseringar av nödlidande lån kommer dock framöver att göra det möjligt för banker att sänka sina riskkostnader och göra plats i balansräkningen för nya lån, vilket stödjer deras långsiktiga lönsamhet. De grekiska bankernas kapitalposition är fortsatt påverkad av kostnaderna för den stora saneringen av bankernas balansräkningar, men stöds av kapitalstärkande åtgärder. Bankernas genomsnittliga kärnprimärkapital och totala kapitalrelation låg, i slutet av det andra kvartalet 2021 och på konsoliderad nivå, på 12,5 % respektive 15 % av de riskvägda tillgångarna. Detta innebär en nedgång jämfört med föregående kvartal (13,6 % respektive 15,6 %), som redan hade påverkats av utfasningen av övergångs- och försiktighetsjusteringar och den årliga avskrivningen av uppskjutna skattefordringar, varav majoriteten var garanterade. Dock kommer en banks framgångsrika utförande av en kapitalökning på 800 miljoner euro i början av juli, efter en annan systemviktig banks tidiga ökning av aktiekapitalet i början av maj 2021, tillsammans med en rad kommande kapitalstärkande åtgärder att bidra med stöd framöver. Detta leder till att det blir möjligt för Greklands systemviktiga banker att gå vidare med sina ambitiösa strategier för att minska andelen nödlidande lån. Dessa ansträngningar kommer att underlättas ytterligare av den lagändring som nyligen antogs, som syftar till att tillhandahålla mer flexibilitet i fråga om amorteringen av uppskjutna skattefordringar rörande försäljningen och värdepapperiseringen av nödlidande lån. Kapitalpositionen är fortfarande högre än det lagstadgade kravet, men är ändå en av de lägsta i EU. Kapitalets låga kvalitet är fortsatt ett problem mot bakgrund av den stora andelen uppskjutna skattekrediter i bankernas kapital, som uppgick till 74 % av kärnprimärkapitalet under det andra kvartalet 2021, en ökning från 59 % i slutet av 2020.