SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 26.9.2013  
COM(2013) 682 final 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN  TILL EUROPAPARLAMENTET 
SKYDDET AV EUROPEISKA UNIONENS BUDGET FRAM TILL SLUTET AV 2012
{SWD(2013) 404 final}  
 
2  
Innehållsförteckning 
1. MÅL, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH SLUTSATS .........................................3  
2. LAGSTIFTNING OM SKYDD AV EU:S BUDGET ...........................................4  
3. METODER FÖR GENOMFÖRANDE  OCH KONTROLL AV EU:S 
BUDGET ....................................................................................................................6  
3.1.  Delad förvaltning .........................................................................................6  
3.2.  Andra metoder vid budgetgenomförandet ........................................8  
4. FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV SOM 
GENOMFÖRTS UNDER 2012 .............................................................................9  
5. ACKUMULERADE FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH 
ÅTERKRAV FÖR ATT AVSLUTA 2012 ...........................................................10  
6. EFFEKTERNA AV FINANSIE LLA KORRIGERINGAR OCH 
ÅTERKRAV PÅ EU:S BUDGET OCH DE NATIONELLA 
BUDGETARNA .......................................................................................................12  
6.1.  Inverkan på EU-budgeten .....................................................................12  
6.2.  Inverkan på nationella budgetar ........................................................13  
6.3.  Ytterligare konsekvenser av finansiella korrigeringar ................20  
7. DEN ROLL SOM FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH 
ÅTERKRAV SPELAR VID EN STÄNDIGT HÖG FELPROCENT ................23  
8. KORRIGERANDE ÅTGÄRDER SOM MEDLEMSSTATERNA PÅ 
EGET INITIATIV VIDTAGIT INOM RAMEN FÖR 
SAMMANHÅLLNINGSPOLITIKEN ...................................................................24  
9. ÖVRIGA ÅTERKRAV ............................................................................................26  
9.1.  Återkrav av förfinansiering ...................................................................26  
9.2.  Återkrav som hänför sig till inkomster från egna medel ..........26  
 
 
 
3 
 
 1. MÅL,  TILLÄMPNINGSOMRÅDE  OCH  SLUTSATS 
Detta meddelande om skyddet av Euro peiska unionens budget har begärts av 
Europaparlamentet i samband med förfaran det för beviljande av ansvarsfrihet1 för 
2011 och riktar sig alltså till denna institut ion, liksom till rådet och revisionsrätten. 
Det bör läsas tillsammans med de belopp som redovisas i not 6 i EU:s årsredovisning 
för 2012.  
Syftet med detta me ddelande är att   
(1) ge en översikt över de mekanismer som föreskrivs i den lagstiftning som 
fastställer ett förfarande för att identifiera och därefter hantera 
administrativa fel, oriktighet er och misstänkta bedrägerier2 som upptäckts 
av EU-organ och av medlemsstaterna, och 
(2) ge en så tillförlitlig u ppskattning som möjligt av de totala ackumulerade 
belopp3 som berörs under 2012 för att i reala termer illustrera hur  
a. EU:s budget är skyddad från utgi fter som uppstått till följd av 
överträdelser av lagstiftningen, och 
b. medlemsstaterna är inblandade och berörs. 
Utöver vad som anges ovan lämnas också uppgifter om belopp som återkrävts för 
förskott (förfinansiering) som betalats ut, men som inte använts av stödmottagaren. 
Dessutom ges information om de ytterligar e korrigeringar som medlemsstaterna för 
programperioden 2007–2013 genomfört inom  ramen för sammanhållningspolitiken 
efter egna kontroller och revisioner. 
Mer detaljerad information om de olika st adierna och formerna av förebyggande och 
korrigerande åtgärder inom de olika polit ikområdena och genomförandemetoderna, 
samt den ekonomiska påverkan på EU :s budget och/eller medlemsstaternas 
budgetar, finns i arbetsdokumentet  från kommissionen (nedan kallat 
arbetsdokumentet ) som åtföljer detta meddelande. 
 
Vikten av finansiella korrigeringar och återkrav är särskilt tydlig när man beaktar 
fleråriga kvarstående felnivåsatser. Detta  beror på att i dessa felnivåsatser tas 
hänsyn till både upptäckta felnivåer, finansiella korrigeringar och återkrav under 
programmens och projektens hela livscykel. De indikerar den reala effekten till följd 
av utgifter som omfattas av oriktigheter och representerar nyckelindikatorer för att 
bedöma hur övervaknings- och kontrollsysteme n hanterar de risker som rör laglighet 
och korrekthet i de transaktioner so m finansieras genom EU:s budget. 
 
De belopp som redovisas i detta meddelande visar att resultatet av de fleråriga 
förebyggande och korrigerande åtgärder so m har vidtagits av kommissionen är att 
EU:s budget är tillräckligt skyddad från utgift er som uppstår till följd av överträdelser 
av gällande lagstiftning. 
 
                                                 
1 Europaparlamentets resolution av den 17 april 2013 tillsammans med de iakttagelser som utgör en del av besluten om 
ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionen s allmänna budget för budgetåret 2011, avsnitt III — 
Kommissionen och genomförandeorganen (COM (2012) 0436 — C7-0224/2012-2012/2167 (DEC)) — Prioriterad åtgärd 1. 
2  Se även årsrapporten från 2012 om skydd av Europeiska  unionens finansiella intre ssen — bedrägeribekämpning som 
antogs den 24 juli 2013. 
3 Beloppen i vissa tabeller förefaller inte stämma på grund av avrundningen till miljoner euro. 
 
4 
 
  
2. LAGSTIFTNING  OM  SKYDD  AV EU: S BUDGET 
Både kommissionens och medlemsstaternas s kyldighet att på lämpligt sätt hantera 
de risker som rör laglighet och korrekthet i de transaktioner som finansieras genom 
EU:s budget fastställs i fördraget om  Europeiska unionens funktionssätt (EUF-
fördraget45), där det anges att: 
Artikel 317 
 
I överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning ska kommissionen i 
samarbete med medlemsstaterna genomföra budgeten under eget ansvar och inom ramen för 
de beviljade anslagen enligt bestämmelserna i den budgetförordning som utfärdats enligt 
artikel 322. Medlemsstaterna ska samarbeta med kommissionen för att säkerställa att 
anslagen används i överensstämmelse med princi perna för en sund ekonomisk förvaltning.  
Budgetförordningen ska ange medlemsstaterna s kontroll- och revisionsskyldigheter vid 
genomförandet av budgeten samt deras ansvar  i samband med detta. Den ska också ange det 
ansvar och de närmare särskilda bestämmelser som ska gälla för hur varje institution ska 
medverka när dess egna utgifter effektueras. 
… 
Enligt budgetförordningen6, dess tillämpningsföreskrifter7 och de olika 
sektorsspecifika bestämmelserna, skyddar kommissionen EU:s budget, dvs. EU:s 
utgifter, från felaktiga eller oriktiga utbetalningar via två huvudsakliga metoder:  
(1) Förebyggande åtgärder, och  
(2) korrigeringsmekanismer (främst fina nsiella korrigeringar som åläggs 
medlemsstaterna och, i mindre omfattn ing, återkrav från mottagare av 
betalningar från EU).  
Det betonas att det primära syftet med finansiella korrigeringar är att se till att EU:s 
medel används på rätt sätt och för de syften  för vilka de beviljades. Det är till 
exempel därför som upptäckta oriktiga ut gifter, enligt gälland e lagstiftning för 
sammanhållningspolitiken, alltid måste uteslutas, ofta genom att ersättas av 
korrekta utgifter på medlemsst atsnivå. Återkrav (och fina nsiella korrigeringar knutna 
till den gemensamma jordbrukspolitiken) kan dock leda till att tidigare utbetalade 
oriktiga belopp åter kan tas upp i EU:s budget.  
I enlighet med artikel 32 i budgetförordning en, som omfattar intern kontroll av 
budgetgenomförandet, ska kommissionen och medlemsstaterna i samband med delad 
förvaltning (se avsnitt 3.1)  följa följande principer:  
 
                                                 
4  Se Europeiska unionens officiella tidning C 115, 9.5.2008. 
5  Se även artikel 325 i EUF-fördraget, där det anges att:  
"1. Unionen och medlemsstaterna ska bekämpa bedrägerier och all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen genom åtgärder som ska vidtas i enlighet med denna artikel och som ska ha avskräckande effekt och ge ett effektivt skydd i medlemsstat erna liksom i unionens institutioner, organ och byråer. 
2. Medlemsstaterna ska vidta samma åtgärder för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska 
intressen, som de vidtar för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot deras egna ekonomiska intressen. 
… 5. Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna varje år till Europaparlamentet och rådet lämna  en rapport om de åtgärder som vidtagits för genomförandet av denna artikel.” 
6 Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012, (EUT L 298, 
26.10.2012, s. 3). 
7 Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 (EUT L 362, 31.12.2012). 
 
5 
 
 Artikel 32 - Intern kontroll av budgetgenomförandet   
1. Budgeten ska genomföras med en effektiv och ändamålsenlig intern kontroll i enlighet med 
vad som är lämpligt för var och en av metoderna för genomförande och i överensstämmelse 
med de relevanta sektorsspecifika bestämmelserna. 
2. När det gäller genomförandet av budgeten avses med intern kontroll en process som 
tillämpas på alla förvaltningsnivåer och som är utformad för att ge rimliga garantier för att  
a) verksamheten präglas av effektivitet, ändamålsenlighet och sparsamhet, 
b) redovisningen är tillförlitlig, 
c) tillgångar och information skyddas, 
d) bedrägerier och oriktigheter förebyggs , upptäcks, korrigeras och följs upp, och  
e) att det finns tillräcklig riskhantering med avseende på lagligheten och korrektheten i de 
underliggande transaktionerna, med beaktande av programmens fleråriga karaktär samt 
typ av berörda utbetalningar.   
… 
I artikel 80 i samma förordning anges det vidare att: 
Artikel 80 - Regler om inkassering   
… 
3. Medlemsstaterna ska först och främst ansvar a för att utföra kontroller och revisioner 
och för att återvinna felaktigt använda belopp, i enlighet med de sekt orspecifika reglerna.  
Om medlemsstaterna själva upptäcker och korrigerar oriktigheter ska de befrias från 
kommissionens finansiella korrigeringar för dessa oriktigheter. 
4. Kommissionen ska göra finansie lla korrigeringar hos medlemsstaterna i syfte att från 
unionsfinansieringen utesluta utgifter  som står i strid med gällande lag.  Kommissionen ska 
grunda sina finansiella korrigeringar på fastställda belopp som använts felaktigt och de 
ekonomiska konsekvenserna för budgeten. När dessa belopp inte kan fastställas exakt får 
kommissionen tillämpa en extrapolerad korrigering eller schablonkorrigering i enlighet med de 
sektorspecifika reglerna. 
Kommissionen ska när den finansiella korrigeringens belopp beslutas beakta arten och 
omfattningen på överträdelsen av gällande lag och de ekonomiska konsekvenserna för 
budgeten, inbegripet när det gäller brister i förvaltning och kontrollsystem. 
Kriterierna för att fastställa finansiella korrigeringar och det förfarande som ska tillämpas får 
fastställas i de sektorsspecifika reglerna. 
 
5. Metoden för att tillämpa extrapolerade korrigeringar eller schablonkorrigeringar ska 
fastställas i enlighet med de sektorsspecifika reglerna så att kommissionen kan skydda 
unionens ekonomiska intressen.  
 
Det är också viktigt att betona att för en betydande del av EU:s utgifter, t.ex. 
sammanhållnings- och forskningspolitiken, är de berörda programmen av flerårig 
karaktär och, såsom tidigare påpekats i artikel 32 e i budgetförordningen, måste 
man ta hänsyn till detta när man ut formar och genomför förebyggande och 
korrigerande åtgärder, samt vid bedömninge n av resultaten av dessa åtgärder.  
 
Livscykeln för ett EU-finansierat pro jekt/program kan ses på följande sätt: 
Finansiella korrigeringar och återkrav kan gö ras vid varje tidpunkt så snart utgifterna 
har uppstått och/eller en utbetalning ha r gjorts. Merparten av korrigeringarna 
tenderar att uppstå vid projektets/programme ts avslut, vilket kan vara år efter det 
att den första utgiften har uppstått och/ eller den första utbetalningen gjordes. 
 
6 
 
 3. METODER  FÖR  GENOMFÖRANDE  OCH  KONTROLL  AV EU: S 
BUDGET 
Förebyggandet av åtgärder och ansvar beror på vilken metod som används vid 
genomförandet av EU:s budget8. Detta påverkar också hur och när korrigerande 
åtgärder vidtas. När kommissionen inrättar dessa förfaranden och kontroller är den 
bunden av artikel 32.4 g i budgetförordningen för att beakta effektivitet och, i 
synnerhet, kostnadseffektivare kontroller.  
Sammanfattningsvis genomfördes 2012 års EU-budget genom följande metoder
9: 
 
3.1. Delad förvaltning 
Vid delad förvaltning (dvs. utgifter för jordbruk och sammanhållningspolitik), som 
svarar för omkring 80 % av EU:s årliga budget, förlitar sig kommissionen på 
medlemsstaterna för genomförandet av EU -programmen, dvs. EU-bidragen betalas 
efter mottagande av betalningsansökningar t ill nationella attesterande myndigheter 
och förvaltningsmyndigheter eller utbetala nde organ, som sedan är ansvariga för 
utbetalningarna till de slutliga stödmottagarna. Därför är det i första hand 
medlemsstaterna som är ans variga för att förhindra, uppt äcka och korrigera de 
felaktigheter och oriktigh eter som uppstår hos stödmott agarna, medan Europeiska 
kommissionen säkerställer den övergripande tillsynen  (dvs. kontroll av att 
medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsy stem fungerar effektivt och tillämpar 
finansiella korrigeringar vid behov) - se arikel 59 i budgetförordningen nedan10:  
Artikel 59 - Delad förvaltning med medlemsstater   
1. När kommissionen genomför budgeten genom delad förvaltning ska genomförandeuppgifter 
delegeras till medlemsstaterna. Kommissionen och medlemsstaterna ska rätta sig efter 
principerna om sund ekonomisk förvaltning, öppenhet och icke-diskriminering, och ska 
säkerställa att unionens insats framgår tydligt när de förvaltar unionens medel. Kommissionen 
och medlemsstaterna ska för detta ändamål uppfylla sina respektive förpliktelser i fråga om 
revision och kontroller och åta sig det ansvar som följer därav enligt denna förordning. 
Kompletterande bestämmelser ska fastställas i sektorsspecifika regler. 
                                                 
8 Det konstateras att kommissionens strategi mot bedräger ier som antogs i juni 2011, med Olafs medverkan och stöd, 
ledde till stora framsteg på området förebyggande och upptäckt av bedrägerier. 
9 Metoderna för att genomföra EU:s budget har anpassats till följd av antagandet av den nya budgetförordningen och de 
nya metoderna kommer att träda i kraft 2014. 
10 Det tydliga ansvar som medlemsstaterna har när det gälle r att utföra kontrollerna och att återkräva pengar från 
stödmottagarna anges också i artikel 80 i budgetförordningen, vilken det tidigare hänvisats till.  
 
7 
 
 2. När medlemsstaterna utför uppgifter som ingår i genomförandet av budgeten ska de vidta 
alla nödvändiga åtgärder , inbegripet lagstiftningsmässiga, regelrelaterade och 
administrativa åtgärder, som är nödvändiga för att skydda unionens ekonomiska 
intressen , nämligen  
förvissa sig om att åtgärder som finansieras från budgeten genomförs korrekt och på ett 
effektivt sätt och i enlighet med de tillämpliga sektorsspecifika reglerna, och i detta syfte, i 
enlighet med punkt 3, utse och övervaka organ som ska ansvara för förvaltningen och 
kontrollen av unionens medel, förebygga, upptäcka och ko rrigera oriktigheter och 
bedrägerier . 
För att skydda unionens ekonomiska intresse n ska medlemsstaterna, med iakttagande av 
proportionalitetsprincipen och för att efterkomma bestämmelserna i denna artikel och de 
tillämpliga sektorsspecifika reglerna, utföra förhands- och efterhandskontroller, vilka där så är 
lämpligt ska omfatta kontroller på plats genom granskning av representativa och/eller 
riskbaserade urval av transaktioner. De ska också kräva tillbaka belopp som betalats ut 
på felaktiga grunder och inleda rättsliga förfaranden där så krävs . 
 …  
 
Vid delad förvaltning skiljer sig de föreby ggande åtgärder som använts åt, vilket 
förklaras mer i detalj i arbetsdokumentet. Till exempel är medlemsstaterna enligt lag 
skyldiga att inrätta förvaltnings- och ko ntrollsystem. Ett annat exempel är att 
kommissionen kan avbryta eller ställa in betalningar för sammanhållningsutgifter 
och, i framtiden, för den gemensamma jo rdbrukspolitiken vid allvarliga brister i 
förvaltnings- och kontrollsystemen, vilka har lett till eller kan leda till enskilda eller systembetingade oriktigheter. Andra åtgärder  omfattar vägledning och utbildning för 
att stödja medlemsstaterna. 
Vad gäller korrigerande åtgärder, systembris ter, felaktigheter, oriktigheter och 
bedrägerier behandlas dessa nästan utes lutande av kommissionen själv genom det 
så kallade förfarandet för ekonomisk korri gering, där återkrav används i begränsad 
utsträckning. 
Resultaten av kommissionens korrige rande åtgärder beskrivs nedan (se 
också avsnitten 4, 5 och 6) , närmare detaljer ges i arbetsdokumentet.  
Det bör påpekas att kommissionens huvudsak liga ansvar för genomförandet av EU:s 
budget är att skydda unionens ekonomiska intressen , eller med andra ord att skydda EU:s 
budget från oriktiga utgifter.  I samband med delad förvaltnin g leder det till två viktiga 
konsekvenser:  
 
(1) Även om kommissionen till ämpar finansiella korrigeri ngar (samt avbrott och 
inställelser) i samband med systembrister i medlemsstaterna, förblir det 
medlemsstaternas ansvar att reagera på dessa åtgärder och göra 
förbättringar i deras system.   
(2) Skyddet av de nationella budgetarna, särskilt att återkräva medel från 
slutliga stödmottagare, förblir  medlemsstaternas ansvar. Det betonas dock att 
finansiella korrigeringar inte befriar medlemsstaterna från skyldigheten att 
återkräva felaktiga utbetalningar från st ödmottagarna när det är genomförbart 
och kostnadseffektivt.  
 
Även om medlemsstaterna inte återkräver  oriktiga utgifter  från den slutliga 
stödmottagaren, säkerställer medlemsstater nas eller kommissionens faktiska avdrag 
av den oriktiga utgiften att EU:s budget är  skyddad. Följaktligen finansieras inte 
längre utgifter som utbetala s olagligt genom EU:s budget. 
 
 
8 
 
 3.2. Andra metoder vid budgetgenomförandet 
Europeiska kommissionen genomför även politik inom ramen för andra 
förvaltningsmetoder, enligt vad som framgå r ovan. På dessa områden, som svarar 
för ungefär 20 % av EU:s årliga budget, inbe griper de viktiga förebyggande åtgärder 
som ska belysas kommissionens interna kont rollsystem, samt stöd och vägledning 
till stödmottagare, personalutbildning och bedömningar av stödberättigandet. 
Processerna förklaras mer i detalj i arbetsdokumentet. 
Korrigerande åtgärder görs via faktiska åt erkrav av felaktigt utbetalda belopp, som 
genomförs genom betalningskrav eller uppv ägs med en efterföljande betalning till 
stödmottagaren — se artiklarna 78 och 80 i budgetförordningen samt 
arbetsdokumentet. 
Artikel 78 - Fastställande av fordringar   
1. Fastställandet av en fordran är den handling genom vilken den behöriga utanordnaren ska  
kontrollera att skulden existerar, 
bestämma eller kontrollera att skuldbeloppet är riktigt, och dess storlek, 
kontrollera fordringens förfallovillkor. 
2. … 
3. Betalningar som skett på fela ktiga grunder ska återkrävas.  
 … 
 
 
Artikel 80 - Regler om inkassering   
1. Räkenskapsföraren ska ansvara för beta lningskraven för fordringar som den 
behöriga utanordnaren fastställt på vederbörligt sätt.  Räkenskapsföraren ska utöva 
tillbörlig aktsamhet för att säkerställa att unionens fordringar betalas samt att unionens 
rättigheter tillvaratas.  
Räkenskapsföraren ska kräva in medel geno m avräkning i de fall samma gäldenär 
har en fordran på unionen . Sådana fordringar ska vara säkra, till ett fastställt belopp och 
förfallna till betalning. 
 …  
 
 
 
9 
 
 4. F INANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV SOM GENOMFÖRTS11 UNDER 
2012 
Finansiella korrigeringar och återkrav är  i första hand beroende av nivån på 
oriktigheterna från tidigare år, dvs. om konstaterade svagheter/brister ökar, är det 
kommissionens skyldighet att se till att motsvarande finansiella korrigeringar och 
återkrav görs. Men med tanke på att kontro llramen är flerårig och de korrigerande 
mekanismerna och förfarandena är komplic erade kan detta endast ske med tiden. 
Avsnitt 6.2.3  och 6.2.4  ger en bild av de korrigerande åtgärdernas effekter under en 
längre tidsperiod:  för jordbruket (EGFJ) (1,5 % av  alla betalningar för perioden 1999–
2012 som omfattar alla beslut om  avslutning av räkenskaperna) och för Eruf och ESF 
(4 % av alla betalningar för programperioden 2000–2006 som håller på att 
avslutas). 
Om man bara ser till 2012, och för att ge en bild av omfattningen av de finansiella 
korrigeringar och återkrav som har genomf örts under 2012, kan det noteras att de 
belopp, vilka främst avser oriktigheter från tidigare år, i finansiella termer utgör 
3,2 % av alla utbetalningar från 2012 års budget. 
 
Tabell 4:  Finansiella korrigeringar och åter krav som genomförts under 2012 
I miljoner euro  
  Utbetalningar 
från 2012 års 
EU:s budget Finansiella 
korrigeringarÅterkrav 2012  
Totalt i % av 
utbetalningar 
från EU:S 
budget 
Jordbruk:      
EGFJ12 44 551 610 161 771 1,7 %
Landsbygdsutveckling 13 123 59 166 225 1,7 %
Sammanhållningspolitik*:     
Eruf 27 457 2 416 Ej tillämpligt 2 416 8,8 %
Sammanhållningsfonden 9 626 207 Ej tillämpligt 207 2,2 %
ESF 11 295 430 Ej tillämpligt 430 3,8 %
FFU/EFF** 481 1 Ej tillämpligt 1 0,2 %
EUGFJ, 
utvecklingssektionen** 13817 3 20 14,5 %
Övriga 106 Ej tillämpligt 11 11 10,4 %
Delsumma  106 777 3 741 341 4 081 3,8 %
Interna politikområden 16 278 1 229 230 1,4 %
Externa politikområden 7 064 Ej tillämpligt 99 99 1,4 %
Administration 8 564 Ej tillämpligt 9 9 0,1 %
Totalt 138 683 3 742  678 4 419 3,2 %
* Genomförda finansiella korrigeringar under sammanhållningspolitiken inbegriper också betalningskrav från 
kommissionen ** FFU/EFF och EUGFJ:s utvecklingssektion tillhör bara samma nhållningspolitiken under och innan programperioden 
2000–2006  
 
 
 
 
                                                 
11 Såsom förklaras närmare i arbetsdokumentet, är genomförandet det sista steget i den finansiella korrigerings- eller 
återkravsprocessen. Genomförande innebär att för en finansiell  korrigering eller ett återkrav som tidigare har upptäckts 
och som man tagit ställning/enats om slutgiltigt korrigerar situationen med felaktigt utbetalda utgifter.  
12 De belopp från EGFJ som genomförts genom delad förvaltning uppgår till totalt 44 495 miljoner euro. 
 
10 
 
 5. A CKUMULERADE FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV FÖR ATT 
AVSLUTA 2012 
De ackumulerade beloppen i nnehåller information om i nnebörden och de verkliga 
effekterna av de korrigeringsmekanis mer som används av kommissionen med 
hänsyn till programmens och projektens fleråriga karaktär. Di agrammet nedan visar 
utvecklingen av de finansiella korrigeringa r och återkrav som har genomförts under 
de senaste fyra åren: 
 
Diagram 5:  Finansiella korrigeringar och återkrav som genomförts under 
2009–2012 
 
Det genomsnittliga beloppet  för finansiella korrigeringar och återkrav som 
kommissionen genomförde per år under perioden 2009–2012 uppgick till 2,6 
miljarder euro eller 2 % av det genomsnittliga be loppet för utbetalningar från EU-
budgeten med 127,2 miljarder euro (delad förvaltning: 2,3 m iljarder euro eller 
2,3 % av det genomsnittliga utbetalnings beloppet (97,2 miljarder euro)). Beloppen 
för 2012 var betydligt högre på grund av  korrigeringar vid avslutandet av 2000–
2006 års program i samband med sammanhålln ingspolitiken för en medlemsstat, 
Spanien, och ett snabbare genomförande av  finansiella korrigeri ngar för pågående 
program. Tabellen visar de ackumulera de finansiella korrigeringar som har 
genomförts fram till slutet av 2012: 
 
Tabell 5.1 Ackumulerade finansiella ko rrigeringar som har genomförts fram 
till slutet av 2012 
            I miljoner euro 
Genomförda till slutet av 2012 
Programperiod 
 Perioden 
1994–
1999 Periode
n 2000–
2006 Perioden 
2007–
2013 Ackumul
erade 
årliga 
belopp  Totalt  
Totala 
beslutad
e vid 
utgånge
n av 
2012  Genomför
da i %  
Jordbruk: - 93 81 7 728 7 902 8 525 92,7 %
EGFJ - - - 7 728 7 728 8 286 93,3 %
Landsbygdsutveckli
ng - 93 81-174 239 72,8 %
 
11 
 
 Sammanhållnings
politiken: 2 535 6 359 779-9 673 10 787 89,7 %
Eruf 1 764 4 626 154 - 6 544 7 305 89,6 %
Sammanhållningsfo
nden 264 464 87-815 984 82,8 %
ESF 407 1 206 538 - 2 150 2 224 96,7 %
Fonden för fiskets 
utveckling (FFU) och Europeiska fiskerifonden (EFF) 100 5 0-
105 201 52,2 %
EUGFJ, 
utvecklingssektionen 0 58 --
58 72 80,6 %
Övriga - - - 2  2 2 100 %
Totalt 2 535 6 452 861 7 730 17 577 19 313 91,0 %
De olika programperioderna i sammanhållningspolitiken visar tydligt EU-budgetens 
fleråriga karaktär. Eftersom programp erioden 2000–2006 närmar sig sitt slut är 
beloppet för finansiella korri geringar betydligt högre än för perioden 2007–2013. De 
finansiella korrigeringarna för denna pe riod kommer givetvis att öka under de 
kommande åren, eftersom programmen då närmar sig slutet. Situationen med 
ackumulerade finansiella korrigeringar per me dlemsstat för jordbruket (EGFJ) för alla 
beslut som har fattats fram till 2012 oc h för sammanhållningspolitiken för 
programperioden 2000–2006 visas i avsnitt 6.2.  
 
Tabellen nedan visar fördelningen av  återkrav per år för perioden 2009–2012: 
 
Tabell 5.2 Återkrav som genomfördes 2009–2012 
I miljoner euro 
    
Återkrav År 
  2009 2010 2011 2012 Totalt vid 
utgången 
av 2012 Kvarstående 
återkrav 
Jordbruk:         
EGFJ  148  172  178  161 659  50
Landsbygdsutveckling  25  114  161  166  466  0
Sammanhållning  102  25  48  14  189  9
Interna politikområden  100  162  268  229  759 50
Externa politikområden  81  136  77  99  393 38
Administration  9  5  2  9  25  4
Totalt  464  614  734  678 2 491 151
  
 
 
12 
 
 6. E FFEKTERNA AV FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV PÅ EU: S 
BUDGET OCH DE NATIONELLA BUDGETARNA  
6.1. Inverkan på EU-budgeten 
Typen av budgetgenomförande och politik området influerar hur EU:s budget 
påverkas av de olika korrigeringsmekanismerna, men i samtliga fall säkerställer 
korrigeringsmekanismerna att EU-budge ten bara finansierar korrekta och 
bidragsberättigande utgifter. I vissa fall, särskilt inom ramen för den gemensamma 
jordbrukspolitiken, ska den korrigerande åtgä rden leda till återbe talning av tidigare 
utbetalda belopp till EU:s budget. För övri ga politikområden leder många finansiella 
korrigeringar inte till återbetalningar ti ll EU-budgeten, efte rsom de korrigerade 
beloppen, i enlighet med lagstiftningen, kan återanvändas för att finansiera andra, 
stödberättigande projekt13. 
 
Tabell 6.1 Effekterna av finansiella korrigeringar och återkrav på EU:s budget 
 
Politikområde Totalt belopp 
som 
genomförts 
under 2012 (i 
miljoner euro) Uteslutande 
av utgifter 
som utbetalats 
olagligt 
(Ja/Nej) Återbetalning 
till EU:s 
budget 
(Ja/Nej) 
Jordbruk:       
Finansiella 
korrigeringar EGFJ  610 J J 
Återkrav från EGFJ  161 J J 
Finansiella 
korrigeringar för landsbygdsutveckling  59 J J 
Återkrav för 
landsbygdsutveckling  166 J N* 
Sammanhållningsp
olitiken       
Finansiella 
korrigeringar som genomförts genom tillbakadraganden   738 J N 
Finansiella 
korrigeringar som 
har genomförts genom återkrav   49 J J 
Finansiella 
korrigeringar som har genomförts genom återtagande av medel/avdrag vid räkenskapsavslut 2 284 J N* 
Återkrav   14 J J 
Övriga 
politikområden       
Finansiella 
korrigeringar som har genomförts 
genom återtagande 
av medel/avdrag vid räkenskapsavslut 1 J N* 
                                                 
13 Se exempelvis för genomförandemekanismen för finansiella korrigeringar för sammanhållningspolitiken 
förklaringarna i det medföljande arbetsdokumentet, avsnitt 4.2.1 . 
 
13 
 
 Finansiella 
korrigeringar som har genomförts genom återkrav 0 J J 
Återkrav   337 J J 
TOTALT 4 419     
 
* Enligt de nuvarande bestämmelserna kan finansie lla korrigeringar bara le da till minskning av 
utgifterna/anslagen - om medlemsstaterna inte kan redovisa tillräckliga stödberättigande utgifter, 
- om det inte längre är möjligt att ersätta utgifter efter avslutningen av programmen, 
- i fall av meningsskiljaktighet med kommissionen.  
6.2. Inverkan på nationella budgetar 
6.2.1 Inledning 
 
Vid delad förvaltning inverkar alla finansiella korrigeringar och återkrav på de 
nationella budgetarna, oavsett metod för genomförande. Det måste understrykas att 
även om ingen återbetalning görs till EU :s budget är effekterna av finansiella 
korrigeringar alltid negativa på medlemsstatsnivå. För att inte förlora EU-finansiering 
måste medlemsstaten ersätta icke-stödberä ttigande utgifter me d stödberättigade 
åtgärder. Det innebär att medlemsstaten med egna me del (från den nationella 
budgeten) bär de ekonomiska konsekvenserna  av förlusten av EU:s samfinansiering 
av de utgifter som inte anses stödberätti gande, om inte medlemsstaten återkräver 
beloppen från de enskilda stödmottagarna. De tta är inte alltid möjligt, t.ex. i fråga 
om schablonmässiga korrigeringar på pr ogramnivå (på grund av brister i den 
nationella myndighet som förvaltar programmet) som är inte knutna till enskilda 
oriktigheter på projektnivå.  Dessa schablonmässiga korri geringar ger tillräckligt 
skydd för EU:s budget. 
Effekterna av dessa finansiella korrigeri ngar både för innevarande år (2012) och 
ackumulerat (per medlemsstat för jordbruk et (EGFJ) och för programperioden 2000–
2006 för Eruf och ES F) visas nedan. 
 
 
14 
 
 6.2.2 Finansiella korrigeringar som genomförts per medlemsstat under 
2012 
 
En uppdelning av de finansiella korrigeri ngar som har genomförts per medlemsstat 
för de olika områdena med delad fö rvaltning anges i tabellen nedan: 
 
Tabell 6.2.2 Delad förvaltning: finansie lla korrigeringar som har genomförts 
per medlemsstat under 2012  
  I miljoner 
euro 
Finansiella korrigeringar 
Medlemsstat Betalni
ngar 
från 
EU:s 
budget  EGFJ Landsbyg
dsutveckl
ing Eruf Samman
hållnings
fonden ESFÖvrig
a  Totalt 
2012 i % 
jämfört 
med 
betalning
ar från 
EU:s 
budget  i % jämfört 
med det 
sammanlag
da beloppet 
för 
finansiella 
korrigering
ar 
Belgien 1 114  0  3  0  -  11  0  14 1,3 % 0,4 %
Bulgarien 1 590  15  7  0  6  1  -  30 1,9 % 0,8 %
Tjeckien 4 433  0  -  116  8  -  0  125 2,8 % 3,3 %
Danmark 1 101  22  -  0  -  -  -  22 2,0 % 0,6 %
Tyskland 10 358 (16)  3  23  -  0  0  10 0,1 % 0,3 %
Estland 915  0  1  0  0  0  -  1 0,1 % 0,0 %
Irland 1 750 (1)  10 - --  -  9 0,5 % 0,2 %
Grekland 6 022  85  5  0  13 159  0  262 4,4 % 7,0 %
Spanien 12 967  47  2 1 952  81  84  7 2 172 16,8 % 58,0 %
Frankrike 10 868  64  1  20  -  37  2  123 1,1 % 3,3 %
Italien 8 835  209  0  57  -  3  7  275 3,1 % 7,3 %
Cypern 111  8  0  -  -  -  0  8 7,2 % 0,2 %
Lettland 1 128  -  -  1  1  9  0  12 1,1 % 0,3 %
Litauen 1 644  3  4  3  1  0  0  10 0,6 % 0,3 %
Luxemburg 52  0  -  0  -  -  -  0 0,0 % 0,0 %
Ungern 3 973  6  0  0  -  -  0  6 0,2 % 0,2 %
Malta 101  0 - - --  -  0 0,0 % 0,0 %
Nederländerna 1 247  17  2  0  -  -  0  20 1,6 % 0,5 %
Österrike 1 513  1 - - --  0  1 0,1 % 0,0 %
Polen 15 417  12  2  45  79  23  0  162 1,1 % 4,3 %
Portugal 6 526  15  1  117  0  -  0  134 2,1 % 3,6 %
Rumänien 3 290  24  12  22  -  81  -  139 4,2 % 3,7 %
Slovenien 836  0  0 - --   0  0 0,0 % 0,0 %
Slovakien 2 190  0  -  29  17  11  -  57 2,6 % 1,5 %
Finland 1 107  1  0  0  -  -  0  1 0,1 % 0,0 %
Sverige 1 166  72  2  0  -  0  -  74 6,3 % 2,0 %
Förenade 
kungariket 5 384  27  4  4  -  12  2  50 0,9 % 1,3 %
Icke-delbar 1 140  -  -  24  -  -  -  24 --
TOTALT  106 777  610  59 2 416  207 430  19 3 742 3,5 % 100 %
 
Diagrammet nedan beaktar både varje medl emsstats absoluta ”bidrag” till de 
sammanlagda finansiella korrigeringarna och det relativa värdet av de finansiella 
korrigeringarna för varje medlemsstat i förh ållande till utbetaln ingarna från EU:s 
budget.  
 
 
15 
 
 Under 2012 redovisar 11 medlemsstater sa mlade procentandelar under 1 % och 
ytterligare 11 medlemsstater mellan 1 % och genomsnittet 3,5 % — dessa 22 
medlemsstater står sammanlagt för 29 % av de totala korrigeringarna. Slutligen 
redovisar fem medlemsstater procentsatse r över genomsnittet, på över 4,2 % i 
samtliga fall, och står för 71 % av det finansiella korri geringsbelopp som 
genomfördes under 2012. Spanien har med en andel på 16,8 % det klart högsta 
korrigeringsbeloppet på grund av de specifika och komplexa korrigeringar som 
genomfördes under 2012 i samband med avslutandet av programperioden 2000–
2006. 
 
Diagram 6.2.2:  Andel av medlemsstaternas finansiella korrigeringar som 
har genomförts i förhållande till utbetalningarna från EU:s budget under 
2012* 
 
* Storleken på ”bubblan” står i proportion till utbetalade EU-medel. 
Det bör noteras att ovanstående uppgifter  bara avser år 2012. Nivån både på 
beloppet för de globala korrigeringarna samt uppdelningen per medlemsstat kan 
förändras avsevärt beroende på vilket år det gäller. Därför måste en meningsfull 
bedömning av övervaknings- och kontrolls ystemens korrigeringsförmåga grundas 
utifrån ett flerårigt perspektiv (se också avsnitt 5 ovan). Av detta skäl redovisas 
information om de ackumulerade finansie lla korrigeringarna pe r medlemsstat nedan 
för jordbruket (efter det första beslutet  om avslutande av räkenskaperna 1999) och 
för programperioden 2000–2006 för Eruf och ES F, som befinner sig i slutfasen.  
 
6.2.3 Jordbruk (EGFJ): finansiella korrigeringar för avslutande av 
räkenskaperna 
 
16 
 
  
För jordbruket (EGFJ)  uppgår beloppet för finansiella korrigeringar som 
kommissionen gjort sedan det första beslutet  om avslutande av räkenskaperna 1999 
till 8 286 miljoner euro. När korrigeringarna väl antagits  av kommissionen tillämpas 
beloppen automatiskt. Det bör noteras at t i ett fåtal fall skjöts datumet för 
genomförandet upp med 18 månader, och vissa beslut återbetalas också i tre 
uppskjutna årliga delbetalningar. Det gä ller i synnerhet de medlemsstater som 
omfattas av ekonomiskt stöd enligt ramavtalet om Europeiska finansiella 
stabiliseringsfaciliteten som un dertecknades den 7 juni 2010.  
Tabellen nedan visar fördelningen av de fi nansiella korrigeringar som återbetalas av 
de berörda medlemsstaterna till EU:s budget. År från år förblir de totala beloppen för 
de finansiella korrigeringarna relativt stabila och uppvisar till och med en positiv 
utveckling under perioden, i absoluta belopp och även i procentandelar av utgifterna. 
 Tabell 6.2.3 Ackumulerade finansiella korrigeringar som beslutats under 
avslutandet av räkenskaperna för EGFJ från och med det första beslutet 
1999 till och med utgången av 2012:  Fördelning per medlemsstat 
I miljoner euro  
Medlemsstat Utbetalningar 
från EU:s 
budget Ackumulerade 
finansiella 
korrigeringar i 
slutet av 2012 i % jämfört med 
utbetalningar 
från EU:s budget i % jämfört med 
det 
sammanlagda 
beloppet för 
finansiella 
korrigeringar 
Belgien 11 018 34 0,3 % 0,4 %
Bulgarien 1 441 37 2,6 % 0,4 %
Tjeckien 3 904 1 0,0 % 0,0 %
Danmark 15 414 173 1,1 % 2,1 %
Tyskland 76 997 178 0,2 % 2,1 %
Estland 428 0 0,0 % 0,0 %
Irland 18 225 42 0,2 % 0,5 %
Grekland 35 793 2 102 5,9 % 25,4 %
Spanien 79 733 1 366 1,7 % 16,5 %
Frankrike 124 663 1 115 0,9 % 13,5 %
Italien 64 791 1 672 2,6 % 20,2 %
Cypern 287 10 3,5 % 0,1 %
Lettland 601 0 0,0 % 0,0 %
Litauen 1 732 7 0,4 % 0,1 %
Luxemburg 399 5 1,3 % 0,1 %
Ungern 6 007 31 0,5 % 0,4 %
Malta 22 0 0,0 % 0,0 %
Nederländerna 15 549 179 1,2 % 2,2 %
Österrike 9 731 9 0,1 % 0,1 %
Polen 13 569 67 0,5 % 0,8 %
Portugal 9 511 193 2,0 % 2,3 %
Rumänien 3 573 97 2,7 % 1,2 %
Slovenien 568 5 0,9 % 0,1 %
Slovakien 1 714 0 0,0 % 0,0 %
Finland 7 376 21 0,3 % 0,3 %
Sverige 9 847 116 1,2 % 1,4 %
Förenade kungariket 51 953 826 1,6 % 10,0 %
Totalt 564 847 8 286 1,5 % 100 %
 
Följande diagram tar hänsyn ti ll både det absoluta ”bidra get” från varje medlemsstat 
i förhållande till de sammanlagda finansiell a korrigeringarna och det relativa värdet 
av de finansiella korrigeringarna fö r varje medlemsstat i förhållande till 
utbetalningarna från EU:s budget. 
15 medlemsstater visar saml ade korrigeringar på under 1 % — korrigeringar för 
dessa 15 medlemsstater bidrar till 18 % av de  totala korrigeringarna. Ytterligare fyra 
 
17 
 
 medlemsstater redovisar nivåer på mellan  1 % och genomsnittsnivån 1,5 %, vilket 
motsvarar 6 % av de totala korrigeringarna . Slutligen redovisar åtta medlemsstater 
en korrigeringsnivå över genomsnittet 1,5 % och står således för 76 % av det totala 
korrigeringsbeloppet.  
 
18 
 
  
Diagram 6.2.3 Andel av medlemsstaternas ackumulerade finansiella 
korrigeringar under avslutandet av räkenskaperna för EGFJ från och med 
det första beslutet 1999 till och me d slutet av 2012 i förhållande till 
utbetalningarna från EU:s budget*  
 
* Storleken på ”bubblan” står i proportion till utbetalade EU-medel. 
6.2.4 Sammanhållningspolitik: Avslutande  av programperio den 2000–2006  
 
Eftersom programperioden 2000–2006 för sammanhållningspolitiken håller på att 
avslutas kan de övergripande resultaten av  de korrigerande åtgärderna och de totala 
medel som använts jämföras och, enligt vad som anges i en nyutkommen rapport 
från kommissionen14, är det därigenom möjligt att ge en mer fullständig bild av 
effekten av de korrigerand e mekanismerna. För Eruf och ESF var den sammanlagda 
nivån på den finansiella ko rrigeringen i slutet av 2012, som bara grundades på 
kommissionens tillsyn, 4 % av  anslagen (196,9 miljarder euro). Detta motsvarar 
nästan 8 miljarder euro i finansiell a korrigeringar i slutet av 2012.  
 
Avslutandeförfarandet har vari t avgörande när det gäller att se till att kvarstående 
risker är tillräckligt täckta för båda fond erna, eftersom de finansiella korrigeringar 
som kommissionen gjort vid avslutandet motsvarar ungefär en tredjedel av 
kommissionens totala finansiella korrigeringar.  
 
Detta inbegriper belopp för finansiella ko rrigeringar som pågår i slutet av 2012 
motsvarande 0,9 % av anslagen (1,7 miljar der euro) och som upptas i de skrivelser 
                                                 
14 Rapporten om finansiella korriger ingar i ERUF och ESF för programper ioden 2000–2006, referens Ares(2013) 689652 
av den 12 april 2013 sändes till budgetkontrollutskottet och noten Ares(2013) 1041808 av den 14 maj 2013 sändes till 
revisionsrätten. 
 
19 
 
 om avslutande som formellt delges medl emsstaternas myndigheter, men som ännu 
inte godtagits av medlemsstaterna.15 16  
Tabell 6.2.4 Eruf och ESF — programplaneringsperiod 2000–2006: 
Finansiella korrigeringar som beslutats/bekräftats och som pågår per den 
31 december 2012 — uppdelning per medlemsstat 
I miljoner euro 
Medlemsstat Bidragsbelopp 
för Eruf och 
ESF  Finansiella 
korrigeringar 
som har 
beslutas 
eller 
bekräftats  Pågående 
finansiella 
korrigeringar 
(skrivelser 
om 
avslutande 
har sänts) Totala 
finansiella 
korrigeringar 
för perioden 
2000–2006 Procentandel 
av finansiella 
korrigeringar 
i förhållande 
till 
finansieringen 
av Eruf + ESF  Andel 
finansiella 
korrigeringar 
i förhållande 
till totala 
finansiella 
korrigeringar 
Belgien   1 945    12    2    14 0,7 % 0,2 %
Tjeckien   1 456    5    10    15 1,0 % 0,2 %
Danmark    570    0    -    0 0,1 % 0,0 %
Tyskland   26 960    36    88    124 0,5 % 1,6 %
Estland    305    1    -    1 0,4 % 0,0 %
Irland   3 067    21    160    181 5,9 % 2,3 %
Grekland   20 211   1 154    81   1 235 6,1 % 15,5 %
Spanien   40 686   2 921    368   3 289 8,1 % 41,3 %
Frankrike   14 825    309    33    342 2,3 % 4,3 %
Italien   27 501   1 011    740   1 751 6,4 % 22,0 %
Cypern    53    0    -    - 0,0 % 0,0 %
Lettland    518    4    -    4 0,8 % 0,1 %
Litauen    773    3    -    3 0,3 % 0,0 %
Luxemburg    71    2    -    2 2,6 % 0,0 %
Ungern   1 695    12    -    12 0,7 % 0,2 %
Malta    57 -    -    - 0,0 % 0,0 %
Nederländerna   2 702    0    -    0 0,0 % 0,0 %
Österrike   1 647    0    -    0 0,0 % 0,0 %
Polen   7 032    180    -    180 2,6 % 2,3 %
Portugal   18 178    181    3    184 1,0 % 2,3 %
Slovenien    215    2    -    2 0,9 % 0,0 %
Slovakien   1 245    43    -    43 3,4 % 0,5 %
Finland   1 789    0    -    0 0,0 % 0,0 %
Sverige   1 634    12    0    12 0,7 % 0,1 %
Förenade kungariket   16 129    293    40    333 2,1 % 4,2 %
Interreg   5 645    25    202    227 4,0 % 2,9 %
Totalt   196 911   6 229   1 726   7 955 4,0 % 100 %
 
Följande diagram tar hänsyn till både varje medlemsstats absoluta ”bidrag” i förhållande till de sammanlagda finansiella korrigeringarna och det relativa värdet av 
de finansiella korrigeringarna för varje me dlemsstat i förhållande till utbetalningarna 
från EU:s budget. 
                                                 
15 Dessa beräknade finansiella korrigeringsnivåer omfattar vark en ytterligare potentiella korrigeringar av Eruf i samband 
med oavslutade projekt eller ytterligare korrigeringar som ka n bli följden av fullbordandet av avslutandeförfarandet. 
Inom ramen för ESF fanns det i slutet av 2012 fortfarande 61 program som ska avslutas där potentiella finansiella 
korrigeringar kan komma att fastställas. 
16 Enligt en försiktig uppskattning av kommissionens ytterligare korrigeringar, som utförts av medlemsstaterna själva och 
rapporterats till kommissionen fram till mars 2010, uppgår de ssa till 0,96 miljarder euro för Eruf och 0,32 miljarder euro 
för ESF, dvs. minst 0,7 % respektive 0,5 % av totalanslage n. Detta innebär att i slutet av 2012 var den övergripande 
korrigeringssatsen för programperiode n 2000–2006 minst 5,6 % för beslutade anslag för Eruf och 2,9 % för ESF (för 
närmare uppgifter, se rapporten om finansiella korrigeringar för Er uf och ESF för programp erioden 2000–2006 som sänts 
till Europaparlamentets budgetkontrollutskott, åtagande av den 12 april 2013, Ares (2013)689652 sid.12–18). 
 
20 
 
 15 medlemsstater redovisar sa mlade korrigeringssatser som är lika med eller mindre 
än 1 % — korrigeringarna för dessa 15 medlemsstater uppgår till bara 2 % av de 
totala korrigeringarna. Ytterligare fem medl emsstater, plus Interre g, redovisar satser 
på mellan 1 % och den genomsnittliga sats en 4 % som motsvarar 14 % av de totala 
korrigeringarna. Slutligen redovisar fem medlemsstater en ko rrigeringssats över 
genomsnittet 4 % och står för 84 % av det totala beloppet för korrigeringar.  
Diagram 6.2.4 Andel av medlemsstaternas ackumulerade finansiella 
korrigeringar som har beslutats eller be kräftats och som pågår (per den 31 
december 2012) för programperioden 2000-2006* för Eruf och ESF  
 
* Storleken på ”bubblan” står i proportion till utbetalade EU-medel. 
6.3. Ytterligare konsekvenser av finansiella korrigeringar 
Det måste understrykas att de rapporter ade beloppen i avsnitten ovan inte 
avspeglar hela beloppet för de finansiella korrigeringar som godkänts av 
medlemsstaterna som en följd av kommissionens tillsynsfunktion. Åtgärdsplaner 
kan ha en förebyggande effekt på utgifter som redan uppstått hos 
stödmottagarna och som tagits upp på  nationell nivå i den attesterande 
myndighetens räkenskaper men som ännu inte deklarerats till kommissionen.  För sådana utgifter tillämpar de n attesterande myndigheten (inom 
sammanhållningspolitiken) den finansiella korrigering som kommissionen begärde 
innan utgiftsdeklarationen. Särskilt när det gäller extrapolerade eller 
schablonmässiga korrigeringar kan beloppe n i fråga vara betydande om det finns 
brister i de förvaltnings- och kontrollsyst em som omfattar en st or mängd projekt.  
 
Finansiella korrigeringars före byggande effekt inom ramen för 
sammanhållningspolitiken 
Till följd av kommissionens handlingsplan och avbrott i betalningar, godtog Tjeckien i slutet av 
2012 en begäran från kommissionen om en korrigering på cirka 450 miljoner euro som 
omfattar två Eruf-program. Kommissionen kunde formellt bara rapportera 108 miljoner euro i 
belopp som dragits tillbaka från tidigare attesterade utgifter. De resterande korrigeringarna 
 
21 
 
 framgår inte i kommissionens officiella rappo rtering eftersom ett belopp på 151,4 miljoner 
euro inte ingick i attesteringen från oktober 2012 och den attesterande myndigheten kommer 
att dra av ytterligare ett belopp på cirka 189 miljoner euro innan den attesterar framtida 
ersättningsanspråk till kommissionen under 2013. En liknande förebyggande effekt, som inte 
avspeglas i den officiella rapporteringen av fi nansiella korrigeringar, berör ett slovakiskt 
program i Eruf/Sammanhållningsfonden där ett avdrag på 7,3 % för samtliga utgifter som 
attesterats och som ska attesteras i framtiden för ett hundratal kontrakt ansågs nödvändigt 
av kommissionen för att på ett tillfredsställa nde sätt skydda EU:s budget och detta är nu 
genomfört i medlemsstaten. 
Ett annat fall avser en schablonmässig korrigering av ESF för Rumänien: Kommissionen 
konstaterade allvarliga problem i ett rumänskt operativt program under 2012. Kommissionen 
och de rumänska myndigheterna enades om en schablonkorrigering på 25 % för alla utgifter 
som uppstod fram till slutet 2012, plus ytterligare ersättningsanspråk som berörs av samma 
oriktigheter som konstaterats av kommissionen. Till följd av detta har Rumänien gjort 
ytterligare en utgiftsdeklaration (som över stiger 25 % av alla utgifter som tidigare 
deklarerats) på grundval av vilken kommissione n betalade mycket små belopp till Rumänien i 
december 2012 efter avräkning av den överenskom na finansiella korrigeringen. Effekterna av 
den finansiella korrigeringen är att de utgifter som uppstod, vilka var olagliga, undantas från 
EU:s utgifter. 
 
Denna förebyggande effekt av kommissionens tillsynsfunktion avspeglas inte i den 
officiella rapporteringen, äv en om den leder till ett ökat skydd för EU:s budget. Till 
exempel kan skriftliga varningar som sänds av generaldirektoraten när systembrister 
konstateras innan en betalningsansöka n lämnas till kommissionen ha samma 
förebyggande effekt på skyddet av EU:s budget,  men i detta fall ra pporteras inte heller 
någon finansiell korrigering av Europeiska kommissionen eller medlemsstaterna.  
 
Återkrav från stödmottagare kan också uppstå  till följd av kommi ssionens revisioner och 
finansiella korrigeringar.  Om medlemsstaten återkräver felaktigt utbetalade belopp 
från jordbrukare före det att beslutet om finansiell korrigering fattats av 
kommissionen, återförs dessa belopp till  EU-budgeten och dras av från den 
finansiella korrigeringen. Bel opp som återkrävs från stödmottagare efter det att den 
finansiella korrigeringen utförts ska inte återföras till EU:s budget. Detta system 
uppmuntrar medlemsstaterna att faktiskt  återkräva felaktiga utbetalningar. 
Återkrav i samband med finansiell a korrigeringar inom jordbruket 
I Italien uppgick den beräknade risken för EU:s budget för budgetåret 2008 till följd av brister 
i systemet för identifiering av skiften (LPIS) till 29,6 miljoner euro. På grund av de belopp som 
de italienska myndigheterna återkrävt efter en uppdatering av systemet för identifiering av 
jordbruksskiften (23 miljoner euro), uppgick de n finansiella korrigeringen slutligen till 6,6 
miljoner euro.  
I Irland uppgick för ansökningsåren 2005–2007 den beräknade risken på grund av brister i 
systemet för identifiering av jordbruksskiften till  5 miljoner euro. Med beaktande av de belopp 
som återkrävts av jordbrukarna uppgick den fi nansiella korrigeringen slutligen till 0,02 
miljoner euro.  
En jämförbar situation visade sig i Österrike, där den totala beräknade risken för 
ansökningsåren 2006, 2007 och 2008 uppgick till 6,9 miljoner euro. Även i detta fall 
återkrävde de österrikiska myndigheterna, efter en uppdatering av sina system för 
identifiering av jordbruksskiften, 3,3 miljoner eu ro från jordbrukarna. Den slutliga ekonomiska 
korrigeringen uppgick till 3,6 miljoner euro.  
 
Om kommissionen anser att det tar för lång ti d för en medlemsstat att återkräva belopp 
från en slutlig stödmottagare, kan den inleda ett överträdelseförfarande mot den 
 
22 
 
 berörda medlemsstaten . Detta sker systematiskt.  Detta sträcker sig naturligtvis utöver 
det faktum att EU:s budget redan kan skyddas genom den ursprungliga finansiella 
korrigeringen. Inom den gemensamma jordbr ukspolitiken finns också en särskild 
mekanism enligt vilken 50 % av de felaktiga utbetalningar som medlemsstaterna 
inte har återkrävt från stödmottagarna inom fyra år (eller åtta år i fall med rättsliga 
förfaranden), automatiskt tas ut från de ras nationella budgetar. Detta utgör ett 
viktigt incitament för de nationella mynd igheterna att fullfölja förfarandena för 
återkrav inom rimlig tid. Dessutom kan kommissionen också ta ut hela det belopp 
som ska återkrävas (inte bara 50 %) om den anser att medlemsstaternas 
myndigheter i enskilda fall har varit oaktsamma vid förvaltningen av 
återkravsförfarandet. 
 
Överträdelseförfarande till följ d av finansiella korrigeringar 
Under 2013 uppmanade Europeiska kommissionen Italien, genom en formell underrättelse, att 
vidta åtgärder för att rätta till brister i genomförandet av EU-lagstiftningen om införande av 
tilläggsavgift för mjölk och andra mjölkprodukter bland mjölkproducenter som har bidragit till 
att de nationella kvoterna överskridits, och särskilt för att faktiskt återkräva dessa avgifter 
från de skyldiga producenterna.  
Misslyckandet med att säkerställa ett effektivt återkrav undergräver möjligheten för systemet 
att uppnå målet att stabilisera marknaden och skapar också snedvridning av konkurrensen 
gentemot andra europeiska och italienska tillverkare som har iakttagit systemet för 
produktionsstyrning eller som regelbundet betalat de tilläggsavgifter som ska betalas vid 
produktionsöverskott. Den totala avgift som fort farande inte återkrävts uppgår till minst 1,4 
miljarder euro och belastar Italiens budget. 
Kommissionen har redan beslutat om finansiella korrigeringar på 750 miljoner euro i samband 
med detta problem. Dessutom tog kommissione n upp frågan om Italiens oförmåga att 
uppfylla skyldigheten att vidta alla åtgärder  som krävs för i tid säkerställa betalning av 
tilläggsavgiften från de berörda producenterna i sin mångfaldiga skriftväxling med de 
italienska myndigheterna. Italien vidtar uppenbarligen inte lämpliga åtgärder för att verkligen 
återkräva avgiften från de ansvariga produc enterna, trots upprepade uppmaningar från 
kommissionen. Kommissionen har därför beslutat att inleda ett överträdelseförfarande i 
enlighet med artikel 258 i EUF-fördraget. 
 
 
23 
 
 7. D EN ROLL SOM FINANSIELLA KORRIGERINGAR OCH ÅTERKRAV SPELAR VID EN 
STÄNDIGT HÖG FELPROCENT  
I Europaparlamentets resolution om en integr erad ram för intern kontroll som antogs 
den 3 juli 201317 upppmanade Europaparlamentet till en strikt tillämpning av artikel 
32.5 i budgetförordningen i vilken följande anges:  
Artikel 32 – Intern kontroll av budgetgenomförandet   
… 
5. Om det under genomförandet visar sig att felnivån är ständigt hög ska kommissionen 
identifiera bristerna i kontrollsystemen och analysera kostnader och fördelar med eventuella 
korrigerande åtgärder samt vidta eller föreslå lämpliga åtgärder, såsom förenkling av 
tillämpliga bestämmelser, förbättring av kontrollsystemen och omstrukturering av 
programmet eller genomförandesystemet. 
Kommissionen är skyldig att genomföra de nna bestämmelse i budgetförordningen på 
mest ekonomiska sätt, med hänsyn till de resurser som finns tillgängliga, särskilt 
under en period med personalnedskärningar.  
Problem har emellertid uppstått under la gstiftningsförfarandet för perioden 2014–
2020 som skulle kunna äventyra den före slagna förenklingen. De kvarstående 
riskerna på grund av alltför komplicerade regler gör det svårt att förebygga fel och 
leder därför till höga kontrollkostn ader. Därför anser kommissionen att 
genomförandet av detta nya krav i artike l 32.5, särskilt när det gäller delad 
förvaltning, inte kan begränsas till åtgärder  som bara inriktas på att identifiera och 
korrigera fel på slutmottagarnivå.  
Finansiella korrigeringar och återkrav på  medlemsstatsnivå, som genomförs under 
den tidsperiod de fleråriga pr ogrammen varar, kommer alltid att vara en viktig faktor 
att ta hänsyn till, tillika med fortsatta insatser för att förenkla reglerna, samt 
omarbeta och förstärka systemen. 
 
                                                 
17 Ref. P7_TA(2013)0319 
 
24 
 
 8. KORRIGERANDE  ÅTGÄRDER  SOM  MEDLEMSSTATERNA  PÅ EGET  
INITIATIV  VIDTAGIT  INOM  RAMEN  FÖR  
SAMMANHÅLLNINGSPOLITIKEN 
Vid delad förvaltning är de t medlemsstaterna som har de n primära skyldigheten att 
förhindra och upptäcka oriktigheter, och dä rmed göra finansiella korrigeringar och 
återkräva felaktigt utbetalda belopp fr ån stödmottagare. De utför således 
förvaltningskontroller, kontro ller och revisioner i första instans, vilka sträcker sig 
utöver de av kommissionens kontroller so m anges ovan. Enligt bestämmelserna för 
innevarande programperiod ska medlemsstater na årligen rapportera de korrigeringar 
som görs till följd av alla kontroller som utförts. Ett sådant krav infördes först för 
perioden 2007–2013 och kommissionen bedriver  riskbaserade revisioner för att 
pröva dessa uppgifters tillförlit lighet i revisionsprocessen.  
 
De ackumulerade korrigeringar som har genomf örts fram till slutet av 2012, efter de 
kontroller som gjorts av medlemsstaterna för sammanhållningspolitiken för 
programperioden 2007–2013 anges nedan. Dessa  belopp sträcker sig utöver, och 
efter avräkning av, de ackumulerade korri geringar som redovisa ts av kommissionen 
ovan.   
Tabell 8: Ackumulerade korrigeringar i slutet av 2012 so m medlemsstaterna 
rapporterat för sammanhållningspo litiken för perioden 2007–2013  
I miljoner euro 
Medlemsstat Eruf/Sammanhållningsfonden ESF EFF Totalt 
2012 
Belgien  3  11  -  14
Bulgarien 13 2  0 15
Tjeckien  191  37  -  228
Danmark  0  0  0  0
Tyskland  290  49  1  340
Estland  4  0  0  4
Irland  0  5  0  5
Grekland  63 -  0  63
Spanien  204 39  9  252
Frankrike  42  37  0  79
Italien  141  27  0  168
Cypern  0  0  0  1
Lettland  10 -  0  10
Litauen  6  0  0  6
Luxemburg  -  0  -  0
Ungern  26 -  0  26
Malta  1  0  -  1
Nederländerna  1  2  0  3
Österrike  4  1  0  5
Polen  204 -  0  204
Portugal  46  28  1  75
Rumänien  43 -  0  43
Slovenien  5  5  -  10
Slovakien  33 4  0  37
Finland  1  0  0  1
Sverige  2  1  1  4
Förenade kungariket  38  13  1  52
Gränsöverskridande  8  -  -  8
 
25 
 
 TOTALT GENOMFÖRDA  1 377  261  14  1 652
 
 
26 
 
 9. ÖVRIGA  ÅTERKRAV 
9.1. Återkrav av förfinansiering 
En annan viktig kontroll för kommissionen , som inte omfattas av någon av ovan 
nämnda mekanismer, är återkrav av outnyttjade (dvs. icke förbrukade) 
förfinansieringsbelopp. När en stödmottaga re inte har utnyttjat (förbrukat) de 
förskott som utbetalats från EU för stödbe rättigande utgifter, utfärdar kommissionen 
ett betalningskrav för att återföra pengarna  till EU-budgeten. Detta förfarande utgör 
ett viktigt steg i EU:s kontrollsystem fö r att säkerställa att inga överskjutande 
belopp behålls av mottagaren utan korrekt ut giftsunderlag och bidrar på så sätt till 
skyddet av EU:s budget. Beloppen är ett resultat av kommissionens utfärdande av 
betalningskrav och redovisas som såda nt i bokföringssystemet. Ovanstående 
återkrav av outnyttjade förfinansieringsbelopp bör inte förväxlas med felaktiga 
utbetalningar som återkrävts. Om kommission en identifierar och återkräver sådana 
utgifter i förhållande till utbetalade förf inanseringsbelopp, ingå r dessa i de normala 
förfarandena för finansiella korrigering ar eller återkrav som beskrivs ovan.  
 
Tabell 9.1: Återkrav av förfinansieringsbelopp 
I miljoner euro 
    2012 
Jordbruk:     
EGFJ    0 
Landsbygdsutveckling    0 
Sammanhållningspolitik:     
Eruf    38 
Sammanhållningsfonden    5 
ESF    214 
FFU/EFF    0 
EUGFJ, utvecklingssektionen    5 
Interna politikområden    207 
Externa politikområden  104 
Administration   
 2 
Total återkrävd förfinansiering    575 
 
9.2. Återkrav som hänför sig till  inkomster från egna medel 
För att ge en fullständig bild av alla de  verktyg som kommissionen använder för att 
skydda EU:s budget, måste man också be akta de återkrav som har gjorts på 
området egna medel. Inkomster från egna medel är det huvudsakliga inslaget i EU:s 
rörelseintäkter och därför finansieras merparten av kostnaderna genom dessa. 
Kommissionen gör kontroller på plats för att kontrollera att de  korrekta beloppen 
förs upp i EU:s budget. Beloppen får också granskas som en del av revisionsrättens 
årliga granskningsprocess. Under 2012 uppg ick de återkrävda medlen till följande: 
 
  Tabell 9.2: Återkrav som hänför sig till inkomster från 
egna medel   
 I miljoner euro 
    2012 
Återkrävda belopp: 
- Grundbelopp - Ränta    
133 160 
Totala återkrav   293