Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens fleråriga ramprogram 2002-2006 för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet"

(2002/C 107/32)

BAKGRUNDSDOKUMENT

"Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens fleråriga ramprogram 2002-2006 för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration med syfte att främja inrättandet av det europeiska området för forskningsverksamhet" (KOM(2001) 94 slutlig - 2001/0053 COD).

Rådets beslut av den 30 april 2001 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i denna fråga.

Regionkommitténs ordförandes beslut av den 22 maj 2001 att ge utskott 5 (socialpolitik, folkhälsa, konsumentskydd, forskning, turism) i uppdrag att utarbeta ett yttrande i frågan.

Kommissionens meddelande "Mot ett europeiskt område för forskningsverksamhet" (KOM(2000) 6 slutlig) samt ReK:s yttrande om detta meddelande (CdR 33/2000 fin)(1).

Kommissionens meddelande om "Genomförandet av 'ett europeiskt område för forskningsverksamhet': riktlinjer för unionens åtgärder inom forskning (2002-2006)" (KOM(2000) 612 slutlig) samt ReK:s yttrande om detta meddelande (CdR 63/2001 fin(2)).

Det beslut som fattades vid toppmötet i Göteborg om att effektivt bidra till att lägga till en hållbarhetsaspekt och särskild vikt vid forskning Lissabonprocessen.

Arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar: "Första rapporten om de framsteg som gjorts i skapandet av det europeiska området för forskningsverksamhet och innovation" (SEK(2001) 465).

Kommissionens Förslag till rådets beslut om de särskilda programmen för genomförande av Europeiska gemenskapens ramprogram 2002-2006 för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration och om de särskilda programmen för genomförande av Europeiska atomenergigemenskapens fleråriga ramprogram 2002-2006 för verksamhet inom området forskning och utbildning (KOM(2001) 279 slutlig).

Kommissionens meddelande "Ramprogrammet och det europeiska området för forskningsverksamhet - Genomförandet av artikel 169 och sammanslutning i nätverk för nationella program" (KOM(2001) 282 slutlig).

Kommissionens meddelande "En strategi för rörlighet i det europeiska området för forskningsverksamhet" (KOM(2001) 331 slutlig).

Kommissionens meddelande "Den internationella dimensionen av det europeiska området för forskningsverksamhet" (KOM(2001) 346 slutlig).

Arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar: "Interimsrapport om benchmarking av nationell forskningspolitik" (SEK(2001) 1002).

Arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar: "Hur kompetensen vad gäller forskning och teknisk utveckling i Europa skall kartläggas" (SEK(2001) 434).

Rådets slutsatser av den 26 juni 2001 om att fortsätta diskussionerna om sjätte ramprogrammet samt ordförandeskapets slutsatser om en riktlinjedebatt om kommissionens förslag till ramprogram för forskning för 2002-2006.

Rådets resolution av den 26 juni 2001 om vetenskap och samhälle samt om kvinnor inom vetenskapen.

Utkastet till yttrande (CdR 283/2001 rév.), antaget av utskott 5 den 10 september 2001 (föredragande: Erwin Teufel, ministerpresident i delstaten Baden-Württemberg, D-PPE).

Det faktum att kommissionen har utformat det sjätte ramprogrammet för forskning som ett instrument för att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet.

Vikten av ett europeiskt forskningsområde för att stärka en innovations- och kunskapsbaserad ekonomi med fler och bättre arbetsplatser och starkare social sammanhållning, vilket framhållits av Europeiska rådet i Lissabon.

Att Europeiska rådet i Stockholm bekräftat strategierna för ett europeiskt forskningsområde, uppmanat kommissionen och medlemsstaterna att bygga upp ett kunskapsbaserat samhälle i Europa samt fäst särskild vikt vid utbildning, ett europeiskt utbyte av informationsteknologisk kunskap och ett gemensamt etiskt perspektiv inom forskningsprojekt på bioteknikområdet.

De framsteg som Europeiska gemenskapen redan gjort i arbetet för ett europeiskt område för forskningsverksamhet.

Att främjandet av forskning på regional och nationell nivå har gjorts till ett fast inslag i gemenskapens olika forskningsprogram och tillmäts större betydelse än tillhandahållande och utnyttjande av extraanslag från gemenskapen.

De frågor som Europeiska unionen måste hitta en lösning på före östutvidgningen år 2004 (europeiska stadgan, institutionella reformer, en ny befogenhetsavgränsning mellan europeiska, nationella och regionala beslutsorgan och aktörer).

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 41:a plenarsession den 14-15 november 2001 (sammanträdet den 15 november).

1. Målsättningar

1.1. Regionkommittén stöder kommissionens avsikt att via ett sjätte ramprogram på området forskning, teknisk utveckling och demonstration stärka denna utveckling och arbeta för att ett europeiskt forskningsområde upprättas som skall stärka gemenskapens konkurrenskraft. Vetenskaplig nivå, ekonomisk relevans samt forskningens nyttiggörande i samhället måste därför stå som avgörande kriterier när stödberättigade projekt skall väljas ut.

1.2. ReK betvivlar dock att de mål som satts upp för det europeiska forskningsområdet i ramprogrammet för år 2002-2006 kommer att kunna uppnås, så länge som kommissionen och medlemsstaterna inte kommer överens om att ge ökad prioritet till forskning och teknisk utveckling inom gemenskapspolitiken och är beredda att ge ett väsentligt högre finansiellt stöd via budgeten än hittills.

1.3. ReK ser positivt på att kommissionen avser att stärka lokala och regionala myndigheters dynamiska roll i samband med genomförandet av ramprogrammet och högre värdesätta deras bidrag till forskningen i Europa.

1.4. ReK kan inte acceptera kommissionens avsikt att i samband med genomförandet av det första särskilda programmet begränsa medlemsstaternas och regionernas medverkan till en enda programkommitté.

1.5. Vad gäller förslaget angående atomenergiforskning förordar kommittén att man framför allt tar hänsyn till befolkningens oro i samband med frågor som deponering, hantering av atomavfall, strålskydd och kärnsäkerhet.

1.6. Kommittén upprepar sitt krav om att kvinnor och män måste ha lika möjligheter att få tillgång till vetenskapliga projekt och stödåtgärder.

1.7. För att ge ökad planeringstrygghet inom forskningen för medlemsstaterna, regionerna och aktörerna förordar kommittén att man i likhet med gemenskapsprogrammen för utbildning och kultur förlänger löptiden senast vid det sjunde forskningsramprogrammet.

För att öka flexibiliteten i ett ramprogram med längre löptid bör hänsyn tas till gemenskapens benchmarking av politik för forskning och innovation, samt till de nya översiktskartor över vetenskapliga topprestationer i Europa som skall framställas över forskningsområden med särskilt snabb kunskapstillväxt.

2. Lokala och regionala myndigheter(3)

2.1. Regionkommittén bekräftar viljan hos regionerna - i synnerhet de som har lagstiftningsbefogenheter på forskningsområdet - att komma med ett eget bidrag till upprättandet av ett europeiskt forskningsområde och till sjätte forskningsramprogrammets genomförande.

2.2. Kommittén vill lyfta fram regionernas avgörande roll för utbildningen av nya forskargenerationer vid högskolorna, för driften och utvecklingen av offentliga och privata forskningsinstitutioner samt för utformningen av den regionala forskningspolitiken och ramvillkoren för små och medelstora företag. Regionkommittén vill också hänvisa till erfarenheter hos regioner som genomfört RIS ("Innovation Regions in Europe Network") i samverkan med andra EU-regioner.

2.3. För att få till stånd en integrering av forskningsverksamheten anser kommittén att det regionala samarbetet måste stärkas genom interregionala nätverk.

2.4. Kommittén anmodar kommissionen att finansiellt stödja framväxten av interregionala partnerskap med kandidatländerna i Central- och Östeuropa.

2.5. Kommittén stöder kommissionens avsikt att genom en nätverksbildning mellan framstående forskare och forskargrupper stärka gemenskapens kapacitet på forskningsområdet, samtidigt som kommittén dock uppmanar kommissionen att utnyttja strukturfonderna som ett komplement för att bygga ut infrastrukturen i mindre gynnade regioner, så att dessa kan ge ett kvalificerat bidrag i samband med högkvalitativa och framtidsinriktade forskningsprojekt.

2.6. Kommittén stöder kommissionens avsikt att via strukturering och samordning påverka forskning och utveckling i Europa, utnyttja samordningseffekter från likartade program i medlemsstaterna för att öka effektiviteten inom europeisk forskning samt att i detta syfte även främja samarbetet med medlemsstaterna och regionerna. En sådan politik måste dock bygga på en strikt tillämpning av subsidiaritetsprincipen.

3. Inrättningar som sorterar under regionernas ansvarsområden

3.1. Regionkommittén vill framhålla högskolornas roll som centrum för utbildningen av nya forskargenerationer och - tillsammans med regionala forskningsinstitut - för grundläggande och tillämpad forskning, samt att deras rättmätiga medverkan i sjätte ramprogrammets olika projekt måste säkerställas.

3.2. För att dessa institutioners medverkan vid genomförandet av sjätte forskningsramprogrammet skall kunna säkerställas uppmanar kommittén kommissionen att behålla de hittillsvarande tilläggskostnadsbestämmelserna för högskolor och andra forskningsinstitut.

3.3. Kommittén vidhåller att de små och medelstora företagen har en viktig roll att spela inom europeisk företags- och innovationspolitik och att de även bör få motsvarande ramvillkor i sjätte ramprogrammet. Kommittén förordar därför ett övergripande program för innovation och små och medelstora företags deltagande.

3.4. Kommittén förordar en tydlig stärkning av specialinstrumenten för små och medelstora företag (Cooperative Research och Collective Research), men anser samtidigt att dessa instrument måste göras mer användarvänliga. Till detta hör framför allt att de måste göras tillgängliga för företag med egen forskningsverksamhet, att förundersökningskostnader skall kunna räknas in i stödberättigade projektkostnader, samt möjligheten att få bidrag till förstudier.

3.5. Kommittén stöder kommissionens planer på att ca 15 % av forskningsramprogrammens finansiella medel skall gå till främjande av små och medelstora företag, samtidigt som man dock anser att projektets kvalitet och den europeiska nytta och spridning som resultaten kan få skall ses som oeftergivliga kriterier i samband med anslagsfördelningen.

4. Forskningsområden

4.1. Regionkommittén förväntar sig att kommissionen återupptar det problemorienterade initiativet som fanns med i femte ramprogrammet (i synnerhet vad gäller den nya teknikens konsekvenser för människors liv) och att de prioriterade forskningsområdena inte definieras endast utifrån rent tekniska aspekter.

4.2. Kommittén anser att kommissionens förslag uppvisar betydande brister ur ett regionalt perspektiv. Av ekologiska och ekonomiska skäl och med hänvisning till målsättningarna för det europeiska området för forskningsverksamhet ser Regionkommittén det som ett måste att även forskningsprojekt inom områdena jordbruk, marinvetenskap, energi och transport främjas. Dessutom måste det finnas en god balans mellan naturvetenskaplig och teknisk forskning kontra samhällsvetenskaplig forskning. Socioekonomiska och etiska aspekter bör skrivas in som övergripande krav i samtliga projekt inom de prioriterade forskningsområdena.

5. Programstruktur

5.1. Vad beträffar omfånget på, och struktureringen av, det första särskilda programmet anser Regionkommittén att programmet är alldeles för stort och att det inte räcker med en enda programkommitté för att administrera det.

5.2. Kommittén anmodar kommissionen att behålla den åtskillnad som görs i femte ramprogrammet mellan vertikala områden och horisontella åtgärder, så att man får en klarare strukturering av ramprogrammet. Detta uppnås

5.2.1. dels genom att samtliga vertikala områden i det första särskilda programmet ses som åtgärder som var och en har sin egen programkommitté och med ändamålsenlig tematisk avgränsning. Kommittén föreslår här totalt sex åtgärdsområden:

- "Genforskning och bioteknik för förbättrad hälsa" i kombination med "Livsmedelssäkerhet och hälsorisker"

- "Informationssamhällets teknik"

- "Nanoteknik, material och produktion"

- "Flyg- och rymdteknik"

- "Hållbar utveckling och globala förändringar"

- "Forskning med inriktning på politikområden, medborgare och styrelseformer i det europeiska kunskapssamhället, samt forskning/samhälle"

5.2.2. dels genom en klarare strukturering i ett andra särskilt program där samtliga horisontella åtgärder förs in som oberoende åtgärder med var sin programkommitté. Kommittén föreslår här totalt fyra åtgärder:

- "Mänskliga resurser och rörlighet"

- "Samstämmig utveckling, samordning av gemenskapens och medlemsstaternas forskningspolitik, forskningsinfrastruktur"

- "Internationellt samarbete"

- "Forskning, innovation och särskilda forskningsåtgärder för små och medelstora företag"

5.3. Regionkommittén rekommenderar att den planeringsreserv som kommissionen föreslagit integreras i ovannämnda vertikala åtgärder och att 5 % av ramprogrammets totala budgetanslag dessutom avsätts för oförutsedd utveckling, samt att man låter programkommittén för "Samstämmig utveckling, samordning av gemenskapens och medlemsstaternas forskningspolitik, forskningsinfrastruktur" bestämma över användningen av dessa medel.

6. Nya instrument

6.1. För att säkerställa kontinuiteten och en smidig övergång från femte till sjätte ramprogrammet, måste man enligt Regionkommittén i princip låta sådana stödinstrument som visat sig framgångsrika under det fjärde och det femte ramprogrammet löpa vidare. På så vis kan också mindre inrättningar som sorterar under regionernas ansvarsområde samt små och medelstora företag behålla sina möjligheter att delta även i det sjätte ramprogrammet för forskning, och därigenom också bidra till utvecklingen genom sin innovationskapacitet.

6.2. Kommittén konstaterar att det är både möjligt och nödvändigt att koppla samman forskningskapacitet på olika områden och sträva efter framstående forskningsresultat som kan bidra till att stärka gemenskapens konkurrenskraft. Vi anmodar dock kommissionen att beakta följande ramförutsättningar vid utformningen av de stora projekten:

6.2.1. Det måste fortfarande vara möjligt att överblicka projekten. Man måste se till att deltagande forskare verkligen lägger fram de avtalade forskningsresultaten, och att det omedelbara interna och externa utbytet av forskningsrön och erfarenheter upprätthålls och främjas.

6.2.2. Man bör avstå från att ange en minimistorlek som en förutsättning för stöd till projekten.

6.2.3. Vid prövningen av de nya instrumentens ändamålsenlighet och nödvändighet bör man också med hjälp av objektiva måttstockar pröva den "kritiska massan" och det mervärde man kan räkna med på EU-nivå.

6.2.4. När nya förslagsomgångar utlyses måste också högskolor, mindre regionala inrättningar och företag delta. De kan bidra med sina initiativ på området och säkerställa sin nyttjanderätt.

6.3. Regionkommittén anser att det är lämpligt med en tidsfrist på fem år för nätverken mellan spetsforskningscentrum.

6.4. När det gäller de integrerade projekten kräver kommittén en tydlig avgränsning av projektsamordnarnas ansvarsområden, en uppdelning i tekniskt och administrativt ansvar samt en 100-procentig finansiering av samordningskostnaderna.

6.5. Beträffande kommissionens nya förslag om att artikel 169 i EG-fördraget skall tillämpas, betonar kommittén att över 80 % av de offentliga forskningsprojekten genomförs inom ramen för regionala eller nationella forskningsprogram samt att en betydande del av projekten redan har uppnått en europeisk dimension (t.ex. inom Erika, COST och Europeiska vetenskapsstiftelsen). Kommittén anmodar därför kommissionen att beakta följande ramvillkor vid tillämpningen av artikel 169:

6.5.1. Med hänsyn tagen till olika nedifrån-och-upp-initiativ bör tillvägagångssättet vara tillräckligt flexibelt för att "stimulera samarbetet mellan regioner i olika medlemsstater eller mellan flera länder i samma region"(4).

6.5.2. Innan man överväger att genomföra regionala eller nationella program på gemenskapsnivå, bör man först försöka med "lättare" instrument (t.ex. informationsteknik, nya program som bygger på ömsesidighet, insatser som kan genomföras gemensamt osv.). Därigenom underlättas bättre samordning mellan ramprogram för forskning, regionala strukturfondsprogram och andra initiativ som ingår i Lissabon-överenskommelserna.

6.5.3. Mot bakgrund av samordningssvårigheterna och den byråkrati som hänger samman med detta samt behovet av att värna om immateriell äganderätt, bör det gemensamma genomförandet av regionala och nationella forskningsprogram inskränka sig till ett fåtal pilotprojekt som har en global dimension och en obestridlig relevans för människors hälsa, miljön och världsfreden.

6.5.4. De bestämmelser som gäller för finansiering av forskning på regional nivå och medlemsstatsnivå måste beaktas. Kriterierna för medfinansiering från EU:s sida måste, med utgångspunkt i stödreglerna och WTO-bestämmelserna, fastställas på ett sådant sätt att inga rättsliga och finansiella problem uppstår för deltagarna till följd av ackumulering av stödmedel.

7. Kompletterande åtgärder

7.1. Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att tillsammans med medlemsstaterna utveckla en tillförlitlig, objektiv och öppen metod för den geografiska utbredningen av spetsforskning och teknisk utveckling. Eftersom det handlar om en långsiktig process, som fortlöpande förbättras och etappvis utökas till att omfatta mer än de ursprungligen utvalda disciplinerna, nämligen biovetenskap, nanoteknik och ekonomivetenskaper, bör denna uppgift i enlighet med beslutet om kommittéförfaranden överföras till en programkommitté.

7.2. Regionkommittén utgår ifrån att kommissionen i arbetet med indikatorer för benchmarking även fortsättningsvis har ett nära samarbete med medlemsstaterna och regionerna, för att säkerställa att enbart sådana indikatorer används som leder till konkreta resultat och inte kräver betydande extraresurser.

7.3. Regionkommittén noterar också kommissionens vilja att utveckla en strategi för att främja rörligheten inom det europeiska området för forskningsverksamhet, men beklagar att man hittills inte har åstadkommit någon redogörelse för de övergripande problemen. Kommittén ser dock positivt på ökad medelstilldelning för att främja rörligheten. Vi stöder också utvidgningen av Marie Curie-programmet och konstaterar med tillfredsställelse att en ny tyngdpunkt skall ligga på stöd till doktorander.

7.4. Vidare välkomnar kommittén rådets beslut att "fördjupa debatten om vetenskapens roll i samhället och underlätta beslutsfattandet på det offentliga området genom att förstärka sambandet mellan forskningspolitiken och samhällets behov"(5), men uppmanar samtidigt kommissionen att tillerkänna de regionala aktörerna ett så stort spelrum som möjligt i dialogen mellan vetenskap och samhälle.

7.5. Regionkommittén noterar också kommissionens avsikt att ge det europeiska området för forskningsverksamhet en förstärkt internationell dimension. Vi förväntar oss att de planerade åtgärderna till förmån för internationellt samarbete och integration av kandidatländerna utformas på ett tydligare sätt och att en konkret samtalspartner utses på detta område.

7.6. Kommissionens planer på att inrätta ett forum för internationella vetenskapliga förbindelser, i syfte att försäkra sig om den nödvändiga avstämningen mellan de olika parterna, är enligt kommitténs mening ändamålsenliga. Även företrädare för Regionkommittén bör delta i detta.

8. Förvaltning

8.1. Regionkommittén välkomnar kommissionens avsikt att strama upp och förenkla sjätte ramprogrammet för forskning och samtidigt göra det effektivare. Vi uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som behövs, och bland annat införa ett generellt ansökningsförfarande i två steg på basis av en så kortfattad projektbeskrivning som möjligt, ta på sig samtliga kostnader för att överföra förvaltningsansvaret till samordnare av nätverk och av integrerade projekt, särskilja det administrativa och det tekniska ansvaret för samordnare av integrerade projekt samt avstå från att bygga upp nya byråkratiska strukturer och från att utnyttja regionala och nationella strukturer för att administrera stödet och förvalta stödmedlen.

8.2. Kommittén uppmanar kommissionen att hålla fast vid de regler för deltagande och de genomförandebestämmelser som utformades för femte ramprogrammet. Dessa bör sedan vidareutvecklas, så att regionala aktörer inte drabbas av alltför finansiellt betungande initialkostnader, så att samordnarnas ansvar inte kopplas till alltför stora risker och så att det blir möjligt att minska de betänkligheter som fortfarande finns bland forskare, högskolor, forskningsinstitut och företag när det gäller skyddet av immateriell äganderätt.

8.3. Vidare förväntar vi oss att kommissionen i god tid lägger fram sina förslag till genomförandebestämmelser och regler för deltagande(6), och snarast möjligt informerar programkommittén i enlighet med artikel 167 i EG-fördraget.

8.4. Kommissionen ombeds slutligen att förbättra dels samordningen av olika insatser till stöd för små och medelstora företag, dels samarbetet mellan berörda generaldirektorat samt mellan å ena sidan olika organ för små och medelstora företag (bl.a. förmedlingscentrum för innovationer) och de nationella kontaktpunkterna.

9. Tilldelning av finansiella medel

9.1. Regionkommittén vill påpeka att tilldelning av adekvata finansiella medel är en förutsättning för att prioriteringarna i sjätte ramprogrammet skall kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt.

9.2. Kommittén påminner om att gemenskapen redan 1985 beslutade att forskningsmedlen för ramprogrammet skulle uppgå till 6 % av den totala budgeten, något som hittills inte har förverkligats.

9.3. Vi beklagar att den ökning av budgetmedlen som kommissionen föreslår för sjätte ramprogrammet i huvudsak är avsedd för samordningsuppgifter inom det europeiska området för forskningsverksamhet och för gemenskapspolitiken. För de enskilda forskningsområdena är det dock knappast tal om någon ökning; här kan man snarare notera ett antal nedskärningar.

9.4. Vidare vill vi framhålla att de högt ställda målen från toppmötet i Göteborg i fråga om en hållbar utveckling inte kan uppnås om transport- och energiforskningen inte tilldelas medel på samma nivå som i femte ramprogrammet. De erforderliga medlen på cirka 1,1 miljard EUR måste (i förekommande fall genom en omfördelning till förfång för forskningsinfrastrukturens tillväxt och för de samordnande åtgärderna) antingen tjänas in eller samlas in på annat sätt.

9.5. Slutligen vill kommittén påpeka att tilläggsmedel måste tilldelas för administration av de nya instrumenten, motsvarande de inbesparingar som kommissionen gör genom att banta ned sin byråkrati och överföra arbetsuppgifter på andra aktörer. I annat fall kommer forskningsmedlen i strid med de politiska föresatserna i praktiken att minska med ungefär samma belopp jämfört med femte ramprogrammet.

Bryssel den 15 november 2001.

Regionkommitténs

ordförande

Jos Chabert

(1) EGT C 226, 8.8.2000, s. 18.

(2) EGT C 357, 14.12.2001, s. 15.

(3) För enkelhetens skull används fortsättningsvis endast begreppet regioner och regionala myndigheter. Med detta begrepp avses dock alltid även lokala myndigheter.

(4) Kommissionens meddelande om genomförandet av EG-fördragets artikel 169, KOM(2001) 282 slutlig.

(5) Rådets resolution av den 16 november 2000 om förverkligande av det europeiska området för forskning och innovation: riktlinjer för unionens forskningsverksamhet (2002-2006), EGT C 374, 28.12.2000, s. 1.

(6) Första delen av meningen bör strykas när kommissionen har lagt fram genomförandebestämmelser och regler för deltagande för överläggningar inom utskott 5.