EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 14.12.2020 COM(2020) 807 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om verksamheten i IFRS Foundation, Efrag och Piob under 2019











1.Rapportens syfte och omfattning I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 258/2014 , i dess lydelse enligt förordning (EU) 2017/827 , samfinansierar Europeiska unionen tre organisationer som är verksamma inom finansiell rapportering och revision: IFRS Foundation, Efrag och Piob. Detta bidrar till att uppnå EU:s politiska mål när det gäller finansiell rapportering och revision. Samfinansieringen inom programmet sker i form av driftsbidrag. Syftet med denna rapport i enlighet med artikel 9.3 i förordningen är att rapportera om den senaste utvecklingen när det gäller verksamheten i dessa organ under 2019. Vissa händelser som ägde rum under 2020 tas också upp när det anses relevant för syftet med denna rapport (t.ex. nya utmaningar till följd av handlingsplanen för finansiering av hållbar tillväxt (2018) eller i samband med den globala covid-19-pandemin). Som en uppföljning av Stolojan-betänkandet, och som anges i skäl 9 i förordningen om ändring av förordning (EU) nr 258/2014 innehåller denna rapport även kommissionens bedömning av styrningen av de tre organen, i synnerhet när det gäller öppenhet, förhindrande av intressekonflikter, mångfald när det gäller experter, mångfald av finansieringsmetoder, offentlig ansvarighet och offentlig tillgång till handlingar. 1.1.Rapportens utformning Denna rapport har följande struktur: ·Avsnitt 2: International Financial Reporting Standards Foundation – en översikt över IFRS Foundations verksamhet och styrning under 2019. ·Avsnitt 3: European Financial Reporting Advisory Group – en översikt över Efrags verksamhet och styrning under 2019. ·Avsnitt 4: Public Interest Oversight Board – en översikt över Piobs verksamhet och styrning under 2019. ·Avsnitt 5: Slutsatser om finansieringsprogrammets relevans. 2.International Financial Reporting Standards Foundation 2.1.Översikt över verksamheten inom IFRS 2.1.1.Fastställande av standarder I september 2019 slutförde International Accounting Standards Board (IASB) fas 1 i projektet ”IBOR-reformen och effekterna på den finansiella rapporteringen” genom att offentliggöra ändringar av den internationella finansiella rapporteringsstandarden IFRS 9 Finansiella instrument och dess föregångare Internationell redovisningsstandard (IAS) 39 Finansiella instrument: Redovisning och värdering. Det huvudsakliga syftet var att hantera konsekvenserna av redovisningsbehandlingen av befintliga säkringsförhållanden före den faktiska ersättningen av referensräntorna. Därefter inledde IASB fas 2 i projektet i augusti 2020. Syftet med IBOR fas 2 är att förhindra att IFRS ger upphov till oönskade redovisningskonsekvenser vid den faktiska ersättningen av referensräntorna, i synnerhet för säkringsredovisning. Under 2019 utarbetade IASB ändringar av IFRS 17 Försäkringsavtal, som antogs i juni 2020. Dessa ändringar syftar till att minska genomförandekostnaderna och göra det enklare för företagen att förklara resultaten av tillämpningen av IFRS 17 för investerare och andra aktörer. I detta sammanhang beslutade IASB att skjuta upp ikraftträdandedatumet för IFRS 17 från den 1 januari 2021 till den 1 januari 2023 och att förlänga det frivilliga uppskov av IFRS 9 Finansiella instrument som beviljats försäkringsbranschen. Sedan mars 2020 har den globala covid-19-pandemin orsakat ett hot mot folkhälsan, vilket i sin tur har inneburit att stora delar av den globala ekonomin har stängts ned. Med anledning av detta började IASB och dess personal att arbeta för att stödja berörda aktörer genom att besvara covid-19-relaterade frågor om tillämpningen av IFRS-standarderna, tillhandahålla specifika redovisningslättnader och justera styrelsens arbetsplan, där man bland annat beslutade att skjuta upp mindre viktiga samråd. Ett exempel är ändringen av IFRS 16 Leasingavtal för att underlätta företagens redovisning av covid-19-relaterade leasingavtal, t.ex. ränteuppskov och tillfälliga hyressänkningar. En fullständig översikt över IASB:s standardiseringsarbete, inbegripet arbetet inom IFRS Interpretations Committee (IFRIC), och pågående godkännandeförfaranden beskrivs i tillägg 1 till denna rapport. IFRS Foundation uppdaterade slutligen IFRS-taxonomin så att den återspeglar konsekvenserna av nya standarder och ändringar. 2.1.2.Forskningsprojekt

IASB:s arbetsplan för 2017–2021 syftar till att förbättra och stödja befintliga standarder, främja en bättre kommunikation och tillhandahålla stöd vid genomförandet. Inom ramen för projektet för bättre kommunikation slutförde IASB under 2019 de tekniska diskussionerna och offentliggjorde samrådsdokumentet Allmän presentation och upplysningar i december. Samrådsdokumentet innehåller förslag till förbättringar av strukturen och innehållet i de primära finansiella rapporterna, med inriktning på resultaträkningen. IASB fortsatte även att arbeta med forskningsprojektet om utvinningsverksamhet för att överväga en möjlig ersättning av IFRS 6 Prospektering efter samt utvärdering av mineraltillgångar. Som ett led i sin uppföljning av granskningen efter genomförandet av IFRS 3 Rörelseförvärv utredde IASB möjliga förenklingar av redovisningen av goodwill och riktade förbättringar av prövningen av nedskrivningsbehovet, och utfärdade ett diskussionsunderlag under första kvartalet 2020. Under 2019 inledde IASB granskningen efter genomförandet av IFRS 10 Koncernredovisningar, IFRS 11 Samarbetsarrangemang och IFRS 12 Upplysningar om andelar i andra företag. 2.1.3.Omfattande granskning av standarden IFRS för små och medelstora företag Under 2019 påbörjade IASB den andra omfattande granskningen av standarden IFRS för små och medelstora företag i syfte att anpassa den till de fullständiga IFRS-standarderna utan att orsaka onödiga kostnader och merarbete för små och medelstora företag. I januari 2020 offentliggjorde IASB en begäran om upplysningar. 2.2.Allmänna principer som har legat till grund för utarbetandet av nya standarder 2.2.1.Allmänna principer Principerna för normgivningsprocessen (due process) för IASB:s och IFRIC:s fastställande av standarder beskrivs i Due Process Handbook. Tillämpningen övervakas av den särskilda förvaltningskommittén Due Process Oversight Committee (DPOC). Under 2019 fortsatte DPOC sin revidering av Due Process Handbook i syfte att förbättra standardernas effektivitet. Den reviderade handboken offentliggjordes i augusti 2020. En ny princip är att IASB i framtiden bör offentliggöra förklarande material för att hantera genomförandefrågor som uppstått på grund av en utfärdad standard före dess tillämpningsdatum. I den reviderade Due Process Handbook anges att IASB:s effektanalyser bör inriktas på förbättringar av den finansiella rapporteringen med beaktande av genomförandekostnaderna och samtidigt ta hänsyn till hur en ökad öppenhet kan påverka den finansiella stabiliteten. Till följd av revideringen integreras dessutom effektanalysen i hela standardiseringsprocessen. När det gäller de mer övergripande ekonomiska effekterna av de nya kraven på finansiell rapportering betonas i ändringarna att kvantitativa bedömningar i regel inte är genomförbara, men att IASB ska kunna bedöma särskilda ekonomiska effekter i relevanta fall. Den reviderade versionen uppfyller inte fullt ut de förväntningar som uttryckts av Europeiska kommissionen som medlem av övervakningsorganet eftersom den kan vara otillräcklig för att överbrygga klyftan mellan den begränsade räckvidden av IASB:s konsekvensbedömning och de godkännandekriterier för det europeiska gemensamma bästa som fastställs i IAS-förordningen. 2.3.Styrning, integritet och ansvarsskyldighet 2.3.1.Översikt IFRS Foundation är ett icke-vinstdrivande bolag som omfattas av den allmänna bolagsrätten i delstaten Delaware (Förenta staterna) och bedriver sin verksamhet i Förenade kungariket som ett utländskt företag. IFRS Foundation styrs av en styrelse med 22 förvaltare som är kollektivt ansvariga för allmän tillsyn och utnämningar till IASB. Förvaltarna träffades tre gånger under 2019. Utnämningen av förvaltarna föregås av en fördelning baserad på geografiskt ursprung och ett förhandsgodkännande av övervakningsorganet, som är utformat för att skapa en koppling till de offentliga myndigheterna. Europeiska kommissionen är medlem av övervakningsorganet. Övervakningsorganet genomförde två möten under 2019. IASB har 14 medlemmar som utses av förvaltarna med hänsyn till kraven på geografisk balans. Medlemmarna i IASB nomineras för en mandatperiod på fem år, som kan förnyas en gång. IASB ansvarar för fastställandet av standarder och höll 13 styrelsemöten under 2019. Förvaltarna utser även de 14 medlemmarna i IFRIC, som ska tolka tillämpningen av IFRS-standarderna och ge vägledning i frågor om den finansiella rapporteringen. Dessutom anordnar IFRS Advisory Council ett forum där både organisationer och enskilda personer kan delta. Medlemmarna utses också av förvaltarna och ska rådfrågas av IASB vid beslut som rör stora projekt. 2.3.2.Regler för öppenhet Alla möten inom IASB och IFRIC är i princip öppna för allmänheten. Dagordningarna offentliggörs i förväg och mötena kan följas i direktsändning via internet. När det gäller öppenhetsregistren införde IFRS Foundation i augusti 2019 ett register över intressenternas deltagande för IASB:s styrelsemedlemmar. Registret offentliggörs varje kvartal på IFRS Foundations webbplats, med en förteckning över möten med intressenter. Den första rapporten offentliggjordes i december 2019. 2.3.3.Representation av berörda aktörer Enligt den granskning av struktur och effektivitet som förvaltarna genomförde 2015 bör förvaltarnas geografiska fördelning vara representativ för världens kapitalmarknader och omfattas av krav på en geografisk balans för att upprätthålla en likvärdig representation mellan Amerika, Asien/Oceanien och Europa. Enligt IFRS Foundations stadgar ska sex förvaltare utses från var och en av de tre regionerna plus en förvaltare från Afrika och tre förvaltare från andra områden för att upprätthålla en övergripande geografisk balans. På liknande sätt innebär kriterierna för utnämning av styrelsemedlemmar i IASB att fyra medlemmar ska utses från varje region plus en medlem från Afrika och en medlem från ett annat område.

Den 1 januari 2019 utsågs tre nya förvaltare inom IFRS Foundation (Sarah J. Al Suhaimi [annat område], Dr Suresh Kana [Afrika] och Kazyyuki Masu [Asien/Oceanien]), och ett förnyat mandat (Guillermo Babatz [Amerika]). Den 31 december 2019 omfattade IFRS Advisory Council 51 organisationer med 50 enskilda medlemmar. Europeiska kommissionen deltar som observatör. Även Europeiska centralbanken (ECB) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) är medlemmar av IFRS Advisory Council. 2.3.4.Redovisningsskyldighet inför Europaparlamentet Enligt förordning (EU) 2017/827 ska en fullständig redogörelse för utvecklingen inom IFRS lämnas till Europaparlamentet. Det årliga utbytet av synpunkter mellan Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor (ECON-utskottet), IASB:s ordförande Hans Hoogervorst och Erkki Liikanen, ordförande för IFRS-stiftelsens förvaltare, ägde rum den 26 februari 2019 och den 18 februari 2020. 2.3.5.Förhindrande av intressekonflikter Förvaltarna inom IFRS Foundation utses för en mandatperiod på tre år, som kan förnyas en gång, och de måste förbinda sig att agera i allmänhetens intresse. På begäran av övervakningsorganet antogs 2018 en reviderad strategi för intressekonflikter. I strategin införs principen att en förvaltare och en medlem av övervakningsorganet inte får vara anställda av samma organisation. Strategin innebär emellertid även att styrelsens ordförande har befogenhet att kringgå denna princip under särskilda omständigheter. Endast en medlem av IASB får vara deltidsmedlem. Medlemmar som arbetar på heltid inom övervakningsorganet måste enligt IFRS Foundations stadgar avbryta alla yrkesmässiga relationer som kan påverka deras oberoende. Medlemmarna får varken vara utstationerade av en arbetsgivare eller återuppta relationen med den tidigare arbetsgivaren. 2.3.6.Fördelning av anslagen Under 2019 tog IFRS Foundation emot ett bidrag på 4,7 miljoner euro från EU, vilket utgör 20,7 % av alla anslag som togs emot. Uppdelningen för IFRS Foundation visar att EU var den största bidragsgivaren före de internationella redovisningsföretagen, vars bidrag utgjorde 19,8 % av anslagen för 2019. De senaste årens nedåtgående trend i bidragen till IFRS Foundation höll i sig under 2019. De rapporterade bidragen minskade med 10,8 % under 2019 (10,6 % efter beaktande av effekterna av fluktuationer i valutakurserna). De största bidragsminskningarna observerades i Sydafrika (–95 %), Spanien (–71 %), Hongkong (–67 %), Brasilien (–48 %), Förenta staterna (–34 %), de internationella revisionsnätverken (–30 %), Schweiz (–19 %) och Tyskland (–9 %). Fördelningen av anslagen per geografiskt område beskrivs i tillägg 2. Trots en jämlik fördelning av EU:s och Förenta staternas representation i förvaltningsstyrelsen (sex förvaltare vardera) och IASB (fyra styrelsemedlemmar vardera) framgår det tydligt att regionen Amerika endast bidrog med upp till 5,1 % av IFRS Foundations medel, medan EU och Asien–Oceanien stod för 38,5 % respektive 33,5 % av de totala bidragen. EU-budgetens och medlemsstaternas relativa andel steg jämfört med 2018 (från 35,8 % till 38,5 %). Minskningen av de rapporterade bidragen från de internationella revisionsnätverken kompenserades delvis av ett kommersiellt avtal som ledde till ökade licensintäkter. IFRS Foundation rapporterade ett överskott på 3,8 miljoner brittiska pund. Det totala kvarvarande överskottet uppgick den 31 december 2019 till 38,1 miljoner brittiska pund. 3.European Financial Reporting Advisory Group 3.1.Översikt över Efrags verksamhet Efrags verksamhet kan delas in i tre huvudområden: -Efrags viktigaste roll är fortsatt att underrätta Europeiska kommissionen om huruvida nya eller reviderade IFRS-standarder uppfyller de godkännandekriterier som fastställs i IAS-förordningen. Dessa kriterier omfattar uppfyllande av kraven på en rättvisande bild och det europeiska gemensamma bästa. Fältundersökningar, studier, konsekvensbedömningar och utåtriktad verksamhet utgör en viktig del av Efrags stödjande arbete. -Efrags näst viktigaste verksamhet inom ramen för arbetet med IFRS-standarder är forskning och verktyg som bidrar till IASB:s standardiseringsarbete för att säkerställa att EU:s synpunkter på utvecklingen av finansiell rapportering tydligt framgår i IASB:s standardiseringsförfaranden. -Som en del av kommissionens handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (2018) utvidgades Efrags arbete under 2019 till att omfatta upprättandet av European Corporate Reporting Lab (nedan kallat European Lab). European Lab inledde sin verksamhet i februari 2019 då arbetsgruppen om klimatrelaterad redovisning påbörjade sitt arbete. 3.1.1.Godkännandeverksamhet

Under 2019 var Efrags arbetsprogram till stor inriktat på frågor rörande IASB:s beslut om att ändra IFRS 17 Försäkringsavtal. Efrag lämnade sina synpunkter på de föreslagna ändringarna av IFRS 17 i september 2019. IASB utfärdade de reviderade ändringarna av IFRS 17 i juni 2020. Efrag har fortsatt att arbeta med sitt utkast till rekommendation om godkännandet för att kunna offentliggöra rekommendationen kort efter det att den ändrade standarden offentliggörs. Under andra halvåret 2019 intensifierade Efrag sitt förberedande arbete med rekommendationen om godkännande i form av kontinuerliga dialoger och kontakter med europeiska försäkringsexperter från olika intressentgrupper som företräds i Efrags arbetsgrupp för försäkringsredovisning (Efrag IAWG). Utvalda frågor har dessutom behandlats genom riktade enkäter till bredare grupper. Efrags tekniska expertgrupp (Efrag TEG) och Efrags styrelse har varit delaktiga i varje steg. Efrag har även beställt en uppdatering av sin ekonomiska analys från 2018 inom olika områden, däribland när det gäller tendenser inom branschen, eventuell inverkan på konkurrensen för kapital och kunder samt möjliga effekter för försäkringsgivarnas erbjudande av försäkringsprodukter och tjänster. Efrag bidrog även till det påskyndade godkännandeförfarandet av fas 1 i IBOR-reformen för att säkerställa att ändringarna av IAS 39 och IFRS 9 om finansiella instrument infördes i tid för företagens finansiella rapporter 2019, i syfte att undvika eventuella störningar i redovisningen till följd av IBOR-reformen. Som ett pilotprojekt genomförde Efrags sekretariat under 2018 en tidig analys av IASB:s diskussionsunderlag Finansiella instrument som liknar eget kapital (FICE) som en uppföljning av sekretariatets uppmaning att konsekvensanalyser bör utföras under hela standardiseringsprocessen och inte bara i slutet. Efrags sekretariat offentliggjorde ett arbetsdokument om den tidiga analysen i slutet av februari 2019. Efrag genomförde även en tidig analys som en förberedelse för utkastet till skrivelse med synpunkter för IASB:s samrådsdokument Allmän presentation och upplysningar (tidigare ”primära finansiella rapporter”), som utfärdades i december 2019. Resultaten av den tidiga analysen gav insikt i de europeiska intressenternas åsikter om hur de nya IASB-förslagen kommer att påverka den finansiella rapporteringen i praktiken. Under 2019 deltog Efrag i samrådsprocessen med IASB och utfärdade efter det offentliga samrådet skrivelser med kommentarer på alla IASB:s förslag (samrådsdokument och diskussionsunderlag). Andra fokusområden omfattade IASB:s projekt om prisreglerade verksamheter, primära finansiella rapporter, ledningens kommentarer, rörelseförvärv under gemensam kontroll samt goodwill och nedskrivning. 3.1.2.Forskning Efrags forskningsverksamhet var fortsatt ett viktigt inslag i verksamheten 2019. Syftet med forskningen är att påverka IASB:s arbete och främja diskussioner på internationell nivå genom ledarskap i frågor som är viktiga för Europa. Med avstamp i ett offentligt samråd 2018 om prioriteringar bland berörda parter på europeisk nivå arbetade Efrag under 2019 med bättre information om immateriella tillgångar, kryptovalutor samt rörliga och villkorade utbetalningar. I januari 2020 offentliggjorde Efrag en akademisk litteraturgenomgång om immateriella tillgångar. Efrag offentliggjorde även ett diskussionsunderlag om pensionsplaner med utlovad avkastning på tillgångar. Genom sin akademiska panel och sitt akademiska nätverk förstärkte Efrag sitt samarbete med den akademiska världen. Som svar på kommissionens andra begäran om långsiktiga egetkapitalinstrument inledde Efrag slutligen ett offentligt samråd under sommaren 2019 för att inhämta de berörda parternas synpunkter och utforska möjliga alternativa redovisningsbehandlingar för värdering till verkligt värde av långsiktiga investeringsportföljer med egetkapitalinstrument. Efrag offentliggjorde sin tekniska rådgivning om alternativa redovisningsbehandlingar för värdering till verkligt värde via resultatet av långsiktiga investeringsmodeller med egetkapitalinstrument och egetkapitalliknande instrument, tillsammans med återkopplingsrapporten om Efrags offentliga samråd i januari 2020. 3.1.3.European Lab och icke-finansiell rapportering European Lab är utformat för att stimulera innovation inom företagsredovisning genom utbyte av god praxis, vilket även kompletterar och bidrar till Efrags arbete med finansiell rapportering. European Lab består av styrgruppen för European Lab, som leds av Efrags styrelseordförande med kommissionens chef för enheten för företagsrapportering, revision och kreditvärderingsinstitut som vice ordförande, samt projektarbetsgrupper. Styrgruppen för European Lab är direkt ansvarig inför Efrags generalförsamling. Styrgruppen för European Lab ansvarar för European Labs agenda, för att utse medlemmarna i projektarbetsgrupperna, övervaka projektgenomförandet, främja European Lab och mobilisera nätverk. Efter en offentlig infordran av intresseanmälningar i december 2018 inrättades en arbetsgrupp för det första projektet om klimatrelaterad redovisning, vilket blev startskottet för European Labs verksamhet som inleddes fullt ut i februari 2019. Efter diskussioner med berörda parter med nästan 50 deltagare, offentliggjorde projektarbetsgruppen sin interaktiva praktiska och åtgärdsinriktade rapport tidigt i februari 2020. Rapporten behandlar god praxis för rapportering och möjliga lösningar för att förbättra de nuvarande rapporteringsmetoderna och innehåller två tillägg om allmänna klimatupplysningar och rapportering om scenarioanalyser. Rapporten offentliggjordes i tid för att företagen och finansinstituten skulle kunna använda den för sin företagsrapportering 2019. Under tredje kvartalet 2019 genomförde styrgruppen för European Lab ett offentligt samråd om den framtida agendan för European Lab. Baserat på resultaten beslutade styrgruppen att genomföra ett andra European Lab-projekt om rapportering av icke-finansiella risker och möjligheter och kopplingar till affärsmodeller. Projektet inleddes under andra kvartalet 2020. Europeiska kommissionen stöder det nya projektet och har utfärdat en förfrågan om teknisk rådgivning . I juni 2020 fick Efrag i uppdrag att inleda förberedande arbete om eventuella europeiska standarder för icke-finansiell rapportering. Det förberedande arbetet kan utgöra grunden för utveckling av europeiska standarder för icke-finansiell rapportering, om medlagstiftarna till följd av utvärderingen av direktivet om icke-finansiell rapportering beslutar att sådana standarder är nödvändiga. Arbetet kommer att genomföras av en projektarbetsgrupp som European Lab inrättade i september 2020 efter infordran av intresseanmälningar. Styrgruppen för European Lab har utnämnt Patrick de Cambourg, för närvarande ordförande för ”Autorité des Normes Comptables”, till ordförande för arbetsgruppen. 3.2.Styrning, öppenhet och offentlig ansvarighet 3.2.1.Styrning av Efrag efter rekommendationen i Maystadt-rapporten Styrningsreformen av Efrag, som genomfördes den 31 oktober 2014, ökade organisationens legitimitet och representativitet och resulterade i en mer sammanhållen process för EU:s deltagande i standardiseringsprocessen. Styrningsreformen slutfördes i juli 2016 med Efrags generalförsamlings officiella utnämning av Jean-Paul Gauzès, tidigare ledamot av Europaparlamentet, till Efrags styrelseordförande efter nominering av kommissionen och efter godkännande av Europaparlamentet och rådet. Hans mandat förlängdes i ytterligare tre år och löper ut den 30 juni 2022.

De europeiska tillsynsmyndigheterna och ECB har valt att vara officiella observatörer med rätt att yttra sig i Efrags styrelse, i stället för att bli fullvärdiga medlemmar. De har bidragit på ett värdefullt sätt till Efrags konsekvensanalys, särskilt på området finansiell stabilitet. Efrags styrelse nådde alla sina slutsatser genom fullständig konsensus 2019, utan att behöva ta till majoritetsomröstning. I enlighet med rekommendationerna i Maystadt-rapporten skapades en observatörsfunktion för europeiska organisationer som representerar privata investerare (slutanvändare) under 2017. Efrags styrelse utför en årlig granskning av sina egna medlemmars arbetsresultat och effektivitet under överinseende av Efrags generalförsamling. Den granskning som genomfördes 2019 och som omfattade en blandning av strategiska, styrningsrelaterade och operativa frågor visade att styrningsstrukturen på det hela taget fungerade bra, vilket resulterade i ökad trovärdighet för organisationen. Vissa rekommendationer antogs för att förbättra effektiviteten i Efrags verksamhet i framtiden. Genomförandet av Efrags kommunikationsstrategi, och kommunikationsgruppen under ledning av Efrags styrelseordförande, har bidragit till ytterligare framsteg när det gäller Efrags synlighet och trovärdighet. Inga problem konstaterades vad gäller potentiella intressekonflikter. I Efrags interna regler fastställs krav avseende intressekonflikter, och Efrags styrelse har utarbetat en strategi för intressekonflikter för styrelsemedlemmarna som publicerats på Efrags webbplats. Målet med strategin är att säkerställa Efrags trovärdighet som en organisation som arbetar för den europeiska allmänhetens intressen. Strategin har utarbetats för att undvika situationer där verkliga eller uppfattade konflikter kan uppstå, vilka skulle motverka fria diskussioner, leda till beslut eller åtgärder som inte ligger i den europeiska allmänhetens intresse i stort eller i Efrags intresse, eller ge intryck av att Efrag har agerat felaktigt. Efrags styrelsemedlemmar och personal bekräftar sitt oberoende genom att underteckna en avsiktsförklaring varje år. 3.2.2.Regler för öppenhet Belägg som samlats in under 2019 visar att Efrags normgivningsprocess i stort sett ligger i linje med intressenternas behov. Normgivningsprocessen präglas av ett konstant informationsflöde mellan alla berörda parter. Efrag fortsätter att visa ambition att samarbeta med kommissionen för att uppnå ännu större öppenhet än tidigare. Detta är nödvändigt för att säkerställa att nya IFRS-standarder tillgodoser Europas behov. Detta öppna och offentliga förfarande som Efrag har utvecklat med tiden gör det möjligt för alla europeiska intressenter att lägga fram sina åsikter för övervägande av Efrag och säkerställer att mångfalden av modeller för och åsikter om redovisning och ekonomi i Europa tas i beaktande när Efrags ståndpunkter utarbetas. I normgivningsprocessen ingår dessutom att Efrag ska offentliggöra utkast till ståndpunkter för offentligt samråd, utföra fälttester och andra former av effektanalyser, anordna informationsmöten (av vilka vissa är särskilt riktade mot användare), genomföra särskilda undersökningar samt offentliggöra resultaten i återkopplingsrapporter och slutliga ståndpunkter. Efrag bidrar till ett faktabaserat fastställande av standarder genom att utföra kvantitativa undersökningar som ligger till grund för diskussionerna om Efrags skrivelser och rekommendationer om godkännande, och som gradvis blir en allt viktigare del av Efrags forskningsarbete. Mötena inom Efrags styrelse, Efrag TEG och Efrags rådgivande forum för standardiseringsorgan (Efrag CFSS) är numera offentliga, och dagordningar och sammanfattningar av mötena publiceras på Efrags webbplats. Dessutom är bakgrundsmaterialet för mötena inom Efrags styrelse, Efrag TEG och Efrag CFSS tillgängliga för allmänheten. Sedan mars 2018 sänds dessa möten direkt via internet, vilket gör att de berörda aktörerna inte bara kan se diskussionerna i realtid utan även i efterhand. Diskussionerna i Efrag TEG stöds av synpunkter från Efrag CFSS och Efrags specialiserade arbetsgrupper och rådgivande kommittéer. Bidragen från Efrags användarpanel är centrala för Efrags arbete. Den varierade sammansättningen av dessa grupper och Efrags styrelse och tekniska expertgrupp, både när det gäller geografisk och yrkesmässig bakgrund, garanterar i kombination med det öppna och offentliga standardförfarandet att Efrag tar hänsyn till alla olika perspektiv på lämpligt sätt. Efrags styrelse får regelbundna rapporter om alla möten mellan Efrags personal och andra parter (bortsett från rutinmässiga administrativa möten). Dessa rapporter ingår i sammanställd form i de slutliga bidragsrapporter som Efrag lämnar in till kommissionen. Varje år offentliggör Efrag en granskning som ger insyn i organisationens styrning och finansiella struktur såväl som de viktigaste verksamheterna under året. Den årliga granskningen för 2019 offentliggjordes den 19 maj 2020. Den 9 juli 2019 offentliggjorde Efrags styrelse ett offentligt öppenhetsregister med alla möten och konferenser som hållits av styrelseordföranden, TEG:s ordförande och den verkställande direktören för Efrag. 3.2.3.Bred representation och offentlig ansvarighet i Efrags styrningsstruktur Återkopplingen från Efrags medlemsorganisationer 2019 om Efrags styrningsstruktur har sammantaget varit positiv när det gäller att främja en bred representation av intressen och offentlig ansvarighet. Efrag är fortsatt vaksam för att garantera neutralitet och objektivitet i beslutsprocessen. Efrag strävar efter en lämplig fördelning vad gäller geografisk spridning, yrkesbakgrund och jämställdhet i styrelsen, i den tekniska expertgruppen och dess arbetsgrupper och rådgivande kommittéer samt i styrgruppen för European Lab och dess arbetsgrupper. Efrags interna regler innehåller krav för ett maximalt antal medlemmar av samma nationalitet i Efrags styrelse och Efrag TEG, och dessa krav har även tillämpats på styrgruppen för European Lab. Det finns dessutom krav på en balans när det gäller yrkesmässig bakgrund och kön. Medlemmarna i Efrags styrelse nomineras av Efrags medlemsorganisationer enligt ett system som inrättats enligt Maystadt-rapportens rekommendationer. För Efrag TEG och dess arbetsgrupper och rådgivande kommittéer, såväl som för styrgruppen för European Lab och dess arbetsgrupper, anordnas offentliga infordringar av intresseanmälningar. Antalet ansökningar varierar avsevärt. Det finns framför allt en brist på kvinnliga kandidater och kandidater från Central- och Östeuropa, men situationen håller på att förbättras. När det gäller kandidater från Central- och Östeuropa utnämnde Efrag en Efrag TEG-medlem från Tjeckien under 2020 inom ramen för TEG:s roteringsprocess 2020. Personen tillträdde tjänsten den 1 april 2020. Alla medlemmar i ledningsgruppen är kvinnor. EFRAG har även kunnat locka ett större antal kvinnliga kandidater och kandidater från Central- och Östeuropa till styrgruppen för European Lab och dess arbetsgrupper (den aktuella situationen den 31 december 2019 visas i detalj i tillägg 4). Även om de övergripande resultaten av dessa åtgärder var mycket positiva kvarstår dock vissa problem som identifierats under tidigare år och som kräver ytterligare förbättringar, exempelvis underrepresentationen av användare, utarbetare och investerare. Efrag bör fortsätta sitt proaktiva arbete med att söka återkoppling från intressenter som inte är så nära involverade i Efrags arbete och skydda sig mot eventuell partiskhet gentemot industrin och andra intressen. 3.2.4.Tidigt deltagande av Europaparlamentet och rådet

Efrag är tillräckligt väl känd inom den inre cirkeln av intressenter som har ett direkt intresse i IFRS. Efrags synlighet bland beslutsfattare som Europaparlamentet verkade dock minska under 2019. Efrag skulle välkomna ett återupptagande av ECON-utskottets permanenta IFRS-arbetsgrupp inom Europaparlamentet som ett forum för att utbyta åsikter och lyfta fram viktiga frågor. I motsats till föregående år genomfördes inga åsiktsutbyten under 2019 med ECON-utskottet i form av offentliga möten. Efrag beaktade Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2018 om IFRS 17 i sitt arbete med rekommendationen om godkännandet av IFRS 17. Efrag deltar vanligen i mötena inom den föreskrivande kommittén för redovisningsfrågor (ARC) och presenterar sitt pågående arbete och sina åsikter om särskilda ämnen på begäran av kommissionen. Detta gör att ARC kan utbyta åsikter direkt med Efrag och lämna synpunkter i ett tidigt skede. ARC diskuterar skrivelserna med begäran om rekommendation om godkännande innan de lämnas till Efrag för att säkerställa att alla relevanta frågor behandlas. Tack vare möjligheten att få information från parlamentet och ARC i ett tidigt skede kan Efrag ta med frågorna i sina offentliga samråd om utkast till skrivelser med synpunkter eller rekommendationer om godkännande. 3.3.Diversifiering och balans i Efrags finansieringsstruktur Efrag är en organisation som finansieras med offentliga och privata medel och som arbetar för den europeiska allmänhetens intressen. Efrag har den juridiska formen av en AISBL-organisation (en belgisk internationell icke-vinstdrivande organisation). Under 2019 kom bidragen till Efrag från åtta organisationer som företräder berörda parter, nio nationella organisationer samt Europeiska kommissionen. Fördelningen av kontantbidragen mellan de olika medlemsorganisationerna anges i tillägg 3. Förutom kontant finansiering tar Efrag emot bidrag in natura från de obetalda medlemmarna i Efrag TEG, Efrags styrelse, arbetsgrupperna och de rådgivande kommittéerna såväl som i form av fria utstationeringar till Efrags sekretariat. Efrags finansiella struktur gav inte upphov till några särskilda problem under 2019. De totala utgifterna och personalkostnaderna låg under budget och personalsituationen var fortsatt stabil. Det är dock viktigt att Efrag säkrar sin finansieringsstruktur på längre sikt och söker ytterligare finansieringskällor, inte bara till följd av de minskade bidraget från redovisnings- och revisionsbranschen 2020 och de finansiella konsekvenserna av brexit, utan även med tanke på eventuella negativa effekter av covid-19 på bidragen från några organisationer. Efrag är medveten om problemet och arbetar redan för att bredda sin medlemsbas. Efrags ordförande Jean-Paul Gauzès inrättade 2019 en arbetsgrupp för att diskutera Efrags långsiktiga finansiella struktur. Efrags medlemsbas bör helst omfatta samtliga EU-medlemsstater. Stöd från alla EU-institutioner och medlemsstaterna för att uppmuntra nationella organisationer i länderna att delta skulle vara mycket värdefullt. 1.Public Interest Oversight Board 4.1.Verksamhetsöversikt Den globala strukturen för fastställandet av standarder inom området revision, försäkran, etik och utbildning är uppdelad i tre nivåer bestående av standardiseringsorgan som får stöd av Internationella revisorsförbundet (Ifac), oberoende tillsyn (Piob) och ansvarighet gentemot ett övervakningsorgan med offentliga myndigheter ( Monitoring Group ). Piob är ett oberoende externt organ som består av tio medlemmar inräknat dess ordförande (kommissionen har nominerat två medlemmar från EU av de tio) som övervakar fastställandet av standarder om revision, etik och utbildning för revisorer. De relevanta standarderna är de internationella revisionsstandarderna (ISA), de etiska normerna för revisorer och de internationella utbildningsstandarderna (IES). Strukturen för fastställandet av standarder är ett resultat av 2003 års Ifac-reformer, vilka utarbetades som svar på mycket uppmärksammade företagskrascher och brister inom finansiell rapportering och revision i flera länder. En viktig reform var inrättandet av Piob, vilket syftade till att öka förtroendet hos investerare och andra aktörer genom att övervaka att standardiseringsorganens revisionsverksamhet är anpassad till det allmänna intresset. Piobs övergripande uppgift är att garantera att reglerna för normgivningsprocessen, övervakning och öppenhet respekteras och att allmänhetens intressen skyddas genom hela processen, som omfattar förslag, utveckling och antagande av internationella standarder för revisorer. Piob godkänner även nomineringarna av medlemmarna i standardiseringsorganen, bekräftar deras strategier och arbetsplaner, övervakar utarbetandet av standarderna och kontrollerar att alla frågor som nämns i de offentliga samråden beaktas på vederbörligt sätt. Vid behov rekommenderar Piob steg för att säkerställa att standarderna tillgodoser det allmänna intresset på ett effektivt sätt. Såsom anges i den 15:e offentliga rapporten som offentliggjordes i maj 2020 kommunicerade Piob under 2019 regelbundet med de standardiseringsorgan som omfattas av övervakningen: International Auditing and Assurance Standards Board (IAASB), International Accounting Education Standards Board (IAESB) och International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA), Piobs tre rådgivande grupper (Consultative Advisory Groups), den rådgivande panelen (Compliance Advisory Panel), valberedningen och Ifacs ledning. På Piobs inrådan innefattade IAASB informationsinsamlingsverksamheter i sin nästa fyraårsstrategi, både avseende fortlevnad och revisorernas roll när det gäller att upptäcka bedrägeri. IAASB antog den internationella revisionsstandarden (ISA) 315 (reviderad). Genom ISA 315 införs mer robusta krav och detaljerad vägledning om identifiering och bedömning av risker, med betoning på yrkesmässig skepticism och dataanalys, vilka Piob har fastställt som viktiga frågor i allmänhetens intresse. Piob har även lämnat synpunkter på de nya förslagen till standarder för kvalitetsstyrning som IAASB för närvarande arbetar med, i syfte att säkerställa revisioner av högre kvalitet och lyfta fram betydelsen av yrkesmässig skepticism. Den internationella etikkoden för god revisorssed som utfärdats av IESBA är ett viktigt verktyg som kombinerar grundläggande principer och regler. Etikkoden styr revisorernas och revisionsbyråerna mot en affärsmodell som identifierar och undviker eventuella etiska konflikter och hot mot oberoendet. Den nuvarande affärsmodellen med samtidigt tillhandahållande av revisions- och rådgivningstjänster är mycket omdiskuterad. Piob har därför uppmanat IESBA att bredda omfattningen av ett pågående projekt om tillåtna respektive förbjudna icke-revisionstjänster. Under 2019 inledde IESBA ett offentligt samråd om en uppdaterad standard som ytterligare kommer att begränsa erbjudandet av icke-revisionstjänster till reviderade företag, tillsammans med ett annat projekt om en ny standard enligt vilken revisorer blir skyldiga att åtgärda hot mot deras oberoende som uppstår till följd av avgiftsrelaterade frågor (avgiftsprojektet).

Piob har även deltagit aktivt i övervakningsorganets diskussioner om reformen av den aktuella styrnings- och övervakningsmodellen för internationella revisionsrelaterade standarder och bidragit till utarbetandet av en ram för allmänintresset som syftar till att skapa en bättre mekanism för att bedöma hur det allmänna intresset fångas upp genom hela standardiseringsprocessen. Övervakningsorganet offentliggjorde sin rekommendation för att stärka det internationella standardiseringssystemet för revisioner och etik den 14 juli 2020. 4.2.Styrning och ansvarsskyldighet Medlemmarna i Piob utses av övervakningsorganet, som har det yttersta ansvaret för de övergripande styrningssystemen inom området internationella standarder om revision, försäkran, etik och utbildning. Övervakningsorganet, där Europeiska kommissionen ingår som medlem, övervakar hur Piob utför sin roll när det gäller allmänintresset, i synnerhet Piobs tillsyn över standardiseringsprocessen. När det gäller möjliga situationer med intressekonflikter måste Piobs medlemmar och personal följa Piobs uppförandekod. Den första principen i Piobs uppförandekod är att organets styrelsemedlemmar och personal inte får bli involverade i ärenden där deras bedömning kan påverkas av en intressekonflikt. Alla styrelsemedlemmar undertecknar varje år en förklaring om avsaknad av intressekonflikter. Inga intressekonflikter rapporterades av någon av Piobs styrelsemedlemmar under 2019. 4.3.Utveckling när det gäller diversifiering av finansieringen under 2019 Piobs finansiering är utformad så att organisationens faktiska och upplevda oberoende bevaras. När det gäller uppnåendet av målet för allmänintresset hade en lämplig diversifiering av stabila finansieringskällor inte bara bidragit till att bevara dess kontinuitet, utan även garanterat Piobs oberoende ställning. Vikten av en diversifiering av finansieringen betonades redan i den reform som genomfördes av Ifac under 2003 och som låg till grund för det nuvarande internationella standardiseringssystemet, däribland Piob. Från inrättandet 2005 och fram till 2010, när det gemenskapsfinansieringsprogram som inrättades genom beslut nr 716/2009/EG trädde i kraft, finansierades Piob endast av Ifac, med undantag av ett icke-finansiellt bidrag från Spanien (uthyrningen av kontoret i Madrid). De medel som tillhandahålls av Ifac under ett givet år utgör det högsta garanterade bidraget. Bidrag som inte kommer från Ifac ersätter, och minskar således, Ifacs bidrag under det specifika året. Helst bör Ifacs finansieringsandel av Piobs totala årliga utgifter understiga 50 %, men det har varit mycket svårt att hitta andra offentliga sponsorer. EU är Piobs näst största bidragsgivare sedan många år tillbaka. Under 2019 uppgick Piobs intäkter (finansiella och icke-finansiella bidrag) till 1 858 346 euro, och EU:s bidrag var 338 000 eller 18,18 %. Ifac bidrog med 1 201 028 euro eller 64,62 %. Enligt artikel 9.5 i förordningen måste kommissionen, om finansieringen av Ifac under ett visst år överstiger mer än två tredjedelar av den samlade årliga finansieringen av Piob, föreslå att dess årliga bidrag för detta år begränsas till högst 300 000 euro. Så har dock inte varit fallet hittills. Eftersom det kritiska tröskelvärde som föreskrivs i förordningen (66,66 %) inte har uppnåtts av Ifacs finansiering behöver kommissionen inte se över sitt bidrag till Piob för 2019. 5.Slutsatser och frågor för vidare övervägande Denna bedömning av finansieringsprogrammet som Europeiska kommissionen har genomfört 2019 bekräftar att EU:s finansieringsprogram är relevant och ger mervärde. Den bekräftar även att programmet bidrar till att stärka de tre stödmottagarnas (IFRS Foundation, Efrag och Piob) legitimitet för att tjäna det europeiska allmänintresset genom att utveckla och föra fram EU:s ståndpunkter på området finansiell rapportering och revision och se till att dessa åsikter beaktas på vederbörligt sätt i IASB:s och Ifacs standardiseringsprocesser. Vad gäller IFRS Foundation vidtog IASB åtgärder för att ta itu med de farhågor som uppstått i fasen före genomförandet av IFRS 17. Datumet för ikraftträdandet sköts upp med två år till den 1 januari 2023, och riktade ändringar av IFRS 17 infördes. Bedömningen av i vilken utsträckning farhågorna på EU-nivå har beaktats kan dock göras först när Efrag lägger fram sin rekommendation om godkännande av ändringarna av IFRS 17 för Europeiska kommissionen. Genomgången av 2019 års finansiering av IFRS Foundation visar dock att klyftan mellan de finansiella bidragen och representationen av jurisdiktioner inom förvaltningsstyrelsen och IASB:s styrelse har vidgats ytterligare från en redan tidigare obalanserad situation. Regionen Amerika har en särskilt låg andel av den sammanlagda finansieringen (5 %), men har samma antal ledamöter som EU, som tillhandahåller 38 % av den sammanlagda finansieringen (kommissionen och medlemsstaterna), och fler ledamöter än Asien/Oceanien, som tillhandahåller 33 % av den sammanlagda finansieringen. När det gäller Efrag välkomnar kommissionen särskilt den omfattande konsekvensbedömning som Efrag inledde till stöd för sina framtida rekommendationer om godkännande av IFRS 17 Försäkringsavtal och den viktiga tekniska rådgivning som Efrag har gett till kommissionen om alternativa revisionsbehandlingar för långfristiga egetkapitalinstrument, där Efrag rekommenderade kommissionen att begära att IASB utför en ”snabb” granskning av behandling av egetkapitalinstrument vars belopp inte återvinns i IFRS 9. Piobs oberoende övervakningsfunktion ger investerare och andra aktörer en försäkran om att fastställandet av revisionsrelaterade standarder har skett i allmänhetens intresse. Den reform som övervakningsorganet har inlett syftar till att stärka Piobs tillsynsfunktion och utvidga dess finansieringsbas.