Kommissionen har även arbetat på att ta fram de data och den information som saknas om hoten mot pollinerande arter, dvs. försämringen av deras livsmiljöer och användningen av bekämpningsmedel. För närvarande håller kommissionen på att testa ett fältbaserat övervakningssystem för biologisk mångfald i jordbrukslandskap och förbereda den gräsmarksmodul som ska ingå i Lucas-undersökningen 2022, efter den framgångsrika provundersökningen 2018. Kommissionen genomför också ett pilotprojekt med ett innovativt system för övervakning av förekomsten av bekämpningsmedel i naturen via honungsbiprodukter (åtgärd 1D). Efter att pilotprojektet avslutats kommer systemet att införas under 2022 med stöd av Europaparlamentets förberedande åtgärder.

Ett viktigt sätt att bättre integrera mål om bevarande av pollinatörer i förvaltningen av Natura 2000-nätverket är att inkludera prioriterade åtgärder för de livsmiljöer som är viktigast för pollinatörer i medlemsstaternas prioriterade åtgärdsplaner. I revisionsrättens rapport rekommenderas kommissionen att kontrollera att de prioriterade åtgärdsplanerna inkluderar krav om skydd av vilda pollinatörer och bedöma de relevanta åtgärder som föreslås av medlemsstaterna. Kommissionen i) uppmanade medlemsstaterna att säkerställa att sådana krav inkluderas i de prioriterade åtgärdsplanerna, ii) började under 2018 bedöma de prioriterade åtgärdsplanerna och kommenterade dem i syfte att uppmuntra medlemsstaterna att införa krav avseende vilda pollinatörer och iii) kommer att fortsätta att göra detta under 2021 för de återstående prioriterade åtgärdsplanerna (åtgärd 4C).

Under 2019 samlade kommissionen in de bästa metoderna och utarbetade en vägledning för pollinatörvänliga städer (åtgärd 6A). Denna vägledning, som publicerades i januari 2020, innehåller bra exempel och rekommendationer till beslutsfattare, stadsplanerare, projektutvecklare och fysiska planerare i städer om hur de kan skapa en gynnsam stadsmiljö för pollinatörer.

Kommissionen ser positivt på allmänhetens roll när det gäller att generera kunskap som kan ligga till grund för åtgärder. I juli 2020 publicerade kommissionen en rapport om bästa praxis inom medborgarforskning om miljöövervakning, som omfattar medborgarforskning om pollinatörer (övervakning av fjärilar). Kommissionen bidrog till lanseringen av det europeiska systemet för övervakning av fjärilar i tio medlemsstater genom Europaparlamentets pilotprojekt ABLE. Medborgarforskning kommer även att ingå som en komponent i det framtida systemet för övervakning av pollinatörer och i systemet för övervakning av förekomsten av bekämpningsmedel i naturen via honungsbiprodukter, vilket utvecklats inom ramen för åtgärd 1. Med hjälp av projektet STING vill kommissionen bredda allmänhetens engagemang för pollinatörer under 2021, särskilt i samband med livsmedelstrygghet.

Användningen och begränsningarna av samt förbuden mot växtskyddsmedel som innehåller neonikotinoida aktiva substanser har fått mycket uppmärksamhet på senare år på grund av deras höga toxicitet för bin. Den 29 maj 2018 antog kommissionen genomförandeförordningar om ändring av villkoren för godkännande av neonikotinoiderna imidakloprid, klotianidin och tiametoxam i syfte att förbjuda all användning utomhus av dessa tre substanser (åtgärd 7C). Mot bakgrund av dessa begränsningar drogs ansökningarna om förlängning av godkännandet för klotianidin, tiametoxam och imidakloprid in. Följaktligen löpte godkännandena av dessa substanser ut den 31 januari 2019, den 30 april 2019 respektive den 1 december 2020.

2.10.Åtgärd 10: Främja strategier och samarbete på alla nivåer till förmån för pollinatörer

Kommissionen uppmuntrar nationella, regionala och lokala myndigheter att utveckla strategier för pollinatörer. För att underlätta denna process har kommissionen utarbetat mallar som kan anpassas till de specifika behoven i olika territorier (åtgärd 10A).

Förutom enstaka evenemang och arbetsseminarier har kommissionen underlättat samarbete mellan berörda parter om bevarande av pollinatörer genom det europeiska innovationspartnerskapet inom jordbruket, Interreg-programmen och EU-agendan för städer (åtgärd 10B). Interreg-programmen var särskilt lämpade att främja samarbete i form av gemensamma åtgärder och utbyten av policystrategier mellan nationella, regionala och lokala aktörer från olika medlemsstater. Kommissionen har även fortsatt att underlätta kontakterna mellan nationella, lokala och regionala myndigheter och deras motsvarigheter i resten av EU. Lokala operativa grupper, för innovativ och pollinatörvänlig jordbruksförvaltning inrättades genom det europeiska innovationspartnerskapet inom jordbruket.

Inom ramen för det europeiska partnerskapsprogrammet för utvidgning organiserades i oktober 2020 ett regionalt arbetsseminarium på webben om invasiva främmande arter och EU-initiativet för pollinatörer för deltagare från Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Serbien, Nordmakedonien, Kosovo och Turkiet (åtgärd 10C). Arbetsseminariet fick stöd från föranslutningsinstrumentet och ett av dess syften var att främja utbyte av erfarenheter av att fastställa strategiska mål och införa åtgärder för att ta itu med minskningen av antalet pollinatörer i EU och bidra till globala ansträngningar att bevara dem.

Även i sitt arbete utanför EU har kommissionen inbegripit särskilt stöd till de mål som fastställs både i EU-initiativet för pollinatörer och i handlingsplanen för 2018–2030 för det andra internationella initiativet för pollinatörer (åtgärd 10C). Exempelvis har kommissionen gett stöd till 2019 års EU-FAO-projekt, vilket har underlättat för länder i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet att genomföra multilaterala avtal. Projektet främjar ekosystembaserade jordbruksmetoder, som bland annat att bevara naturliga livsmiljöer för vilda pollinatörer och begränsa riskerna med bekämpningsmedel. Ett globalt seminarium om att stärka och tillämpa förordningar om bekämpningsmedel i syfte att skydda pollinatörer kommer att organiseras för tillsynsmyndigheter för bekämpningsmedel, så att de kan bygga upp sin kapacitet att utveckla och tillämpa förordningar om bekämpningsmedel som skyddar pollinatörer.

I november 2018, under det 14:e mötet i partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald, anslöt EU sig till Coalition of the Willing on Pollinators. Sedan dess har kommissionen främjat koalitionens mål genom att med andra länder dela kunskap och erfarenheter om de åtgärder EU genomför för pollinatörer.

Som en del av förberedelsen och genomförandet av den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020 uppmanar EU sina internationella partner att göra mer för att bevara pollinatörer och värdera de ekosystemtjänster de levererar.

3.Slutsats

Denna översyn har visat att betydande framsteg har gjorts när det gäller genomförandet av åtgärderna i initiativet. Initiativet har tillhandahållit en övergripande ram för åtgärder till skydd för pollinatörer inom EU:s olika sektorsvisa politikområden. Åtgärder för att skapa viktiga förutsättningar har inletts och betydande framsteg har gjorts. Till dem hör t.ex. system för övervakning av arter av pollinatörer och de faktorer som leder till att de minskar i antal. Ett system för information om pollinatörer och riktade forskningsinitiativ bör stödja initiativet ytterligare.

Initiativet förblir ett användbart verktyg som gör det möjligt för EU, medlemsstaterna och berörda parter att motverka minskningen av antalet pollinatörer. Det återstår emellertid mycket arbete med att bekämpa de faktorer som orsakar nedgången. Det kommer att krävas ökade ansträngningar, särskilt för att åtgärda förlusten av livsmiljöer i jordbrukslandskap och effekterna av bekämpningsmedel. Andra utmaningar som återstår är hanteringen av de hot mot pollinatörer som inte direkt omfattas av initiativet, som klimatförändringar och andra miljöföroreningar än bekämpningsmedel.

EU:s strategi för biologisk mångfald, EU:s från jord till bord-strategi och EU:s nollföroreningsplan kommer att spela en stor roll på väg mot initiativets långsiktiga mål, framför allt på grund av åtagandena att utöka skyddade områden och återställa ekosystem. Dessutom är det viktigt att främja agroekologiska metoder, som ekologiskt jordbruk, återställa landskapselement som gynnar en hög biologisk mångfald på jordbruksmark och minska effekterna av bekämpningsmedel och andra miljöföroreningar som är skadliga för pollinatörer.

Initiativets nästa fas kommer att genomföras i nära samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna. Kommissionen välkomnar därför rådets slutsatser om revisionsrättens rapport, särskilt behovet av att använda resurser på ett lämpligt sätt, upprätta en EU-omfattande styrnings- och övervakningsram för pollinatörer och bättre integrera pollinatörers behov i den gemensamma jordbrukspolitiken och ramlagstiftningen om bekämpningsmedel.

Under andra halvåret 2021 kommer kommissionen att inleda samråd för att samla in åsikter och mer omfattande bevis, insikter och erfarenheter från berörda parter och allmänheten om genomförandet av den nuvarande ramen. Dessa samråd kommer att ge viktiga förslag på hur man kan förbättra ramen och identifiera ytterligare åtgärder som skulle behövas för att till fullo uppnå initiativets långsiktiga mål.

Kommissionen kommer därefter att se över initiativet med beaktande av den återkoppling som hittills getts av övriga institutioner och berörda parter samt resultaten av samråden.