- I fråga om Frankrike befinns utkastet till budgetplan i stort sett vara förenligt med paktens bestämmelser för 2017, eftersom kommissionens höstprognos 2016 förutser att det nominella underskottet kommer att ligga något under fördragets referensvärde på 3 % av BNP under 2017, även om de finanspolitiska åtgärderna långtifrån motsvarar den rekommenderade nivån och att korrigeringen inte skulle vara hållbar under 2018 med en oförändrad politik.

5.På aggregerad nivå pekar utkasten till budgetplaner och kommissionens prognos på en i huvudsak neutral finanspolitik under perioden 2014–2017, med ett fortsatt uppehåll i den budgetkonsolidering som ägt rum sedan 2013. Mer specifikt blev finanspolitiken i huvudsak neutral under 2014–2015 och svagt expansiv under 2016 mot bakgrund av en ekonomisk återhämtning. För 2017 pekar både en nettosammanräkning av medlemsstaternas utkast till budgetplaner och kommissionens prognos återigen mot en neutral finanspolitik. Detta utfall bör bedömas mot bakgrund av det dubbla målet med makroekonomisk stabilisering på kort sikt och långsiktigt hållbara offentliga finanser.

3.Den makro-finansiella utsikt som framkommer i utkasten till budgetplaner stämmer relativt väl överens med kommissionens höstprognos 2016. BNP-tillväxten i fasta priser förväntas minska från 1,7 % i år till 1,5 % under 2017, samtidigt som det negativa produktionsgapet väntas fortsätta minska till 0,5 % av potentiell BNP. Kommissionens prognoser visar också på en minskning av det nominella underskottet i överensstämmelse med utkasten till budgetplaner under 2017 (med 0,3 procentenheter) och kommer fram till samma nominella saldo på - 1,5 % av BNP. Kommissionen beräknar att skuldkvoten för andra året i rad kommer att minska, till 90 % under 2016, och ytterligare till 89 % under 2017, vilket ligger i linje med utkasten till budgetplaner.

Denna rekommendation utgör grunden för kommissionens bedömning. Som en del i europeiska planeringsterminens årliga cykel föreslår kommissionen också en ny rekommendation för den ekonomiska politiken i euroområdet för 2017–2018 tillsammans med detta paket.

Detta meddelande har två syften. För det första ska det ge en samlad bild av budgetpolitiken i euroområdet, med utgångspunkt i en övergripande bedömning av utkasten till budgetplaner. Detta utgör spegelbilden till den övergripande bedömning av stabilitetsprogrammen som äger rum under våren, men med fokus på det kommande året snarare än de finanspolitiska planerna på medellång sikt. För det andra ska meddelandet ge en översikt över utkasten till budgetplaner på landsnivå och förklara hur kommissionen gått till väga vid bedömningen av dessa, inte minst när det gäller efterlevnad av bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten. Bedömningen varierar beroende på om en medlemsstat är föremål för den förebyggande eller den korrigerande delen av stabilitets- och tillväxtpakten, och den tar också hänsyn till stabilitets- och tillväxtpaktens krav i fråga om den offentliga skuldens nivå och dynamik.



II. De viktigaste iakttagelserna beträffande euroområdet

Ekonomiska framtidsutsikter i utkasten till budgetplaner och i kommissionens höstprognos

Regeringarna ser återhämtningen från den ekonomiska och finansiella krisen gå stadigt framåt dock utan att accelerera i euroområdet. Enligt de makroekonomiska antagandena i utkasten till budgetplaner kommer BNP att öka med 1,7 % under 2016 i de 18 berörda medlemsstaterna i euroområdet (EA-18), vilket är något under de 1,8 % som prognosticerades vid tiden för stabilitetsprogrammen i april 2016 (tabell 1). Tillväxtprognosen för 2017 följer samma mönster med en prognos för BNP-tillväxten på 1,6 % i euroområdet (EA-18), jämfört med beräknade 1,7 % i stabilitetsprogrammen. Eftersom återhämtningen förväntas fortgå, men inte öka, fortsätter skillnaden mellan faktisk och potentiell produktion att minska. Enligt planerna förväntas produktionsgapet i EA-18 2016 bli - 1,8 % av potentiell BNP 2016 och minska ytterligare till - 0,5 % under 2017, efter att ha varit så stort som - 2 % så sent som 2014. Denna trend är tydlig i flertalet medlemsstater, men med vissa skillnader mellan länderna. Inflationsutsikterna förblir dämpade med en minskning av förväntad inflation (HIKP) 2016, särskilt jämfört med de stabilitetsprogram som lämnades in i våras. Enligt utkasten till budgetplaner kommer inflationen att vara 0,4 % för 2016 men förväntas öka till 1,2 % under 2017 (något lägre än prognosen för 2017 på 1,4 % från stabilitetsprogrammen). 17 medlemsstater uppfyller kraven i förordning (EU) nr 473/2013 att budgetförslaget ska grundas på makroekonomiska prognoser som har godkänts eller framställts av ett oberoende organ.

Den bild av ekonomin som framkommer i utkasten till budgetplaner stämmer relativt väl överens med kommissionens prognos. Den pekar också på en fortsatt om än svag ekonomisk återhämtning mot bakgrund av mer problematiska globala förutsättningar. I kommissionens prognos förutses BNP-tillväxten i fasta priser dämpas något (från 1,7 % år 2016 till 1,5 % år 2017). Den inhemska efterfrågan stöds för närvarande av ett konjunkturläge med låga oljepriser, spridningseffekter av en fortfarande relativt låg växelkurs för euron och en expansiv penningpolitik. Samtidigt är den underliggande dynamiken i den inhemska efterfrågan fortfarande trög. Den globala ekonomiska situationen präglas av ökande osäkerhet, särskilt till följd av Storbritanniens folkomröstning om EU-medlemskap och andra geopolitiska händelser, medan världshandeln har avtagit. Detta understryker behovet av att stärka inhemska källor för tillväxt. Dessutom kan ett antal utvecklingar leda till lägre tillväxt än vad kommissionen väntat, till exempel en fortsatt minskande världshandel. Den bräckliga men fortgående återhämtningen avspeglas i en fortsatt minskning av skillnaden mellan faktisk och potentiell produktion i kommissionens prognos. Det negativa produktionsgapet på 2,2 % av potentiell BNP under 2014 förväntas sjunka till 0,8 % i år och 0,5 % år 2017. Med tanke på den fortsatta osäkerheten i mätningen av produktionsgapet i vissa medlemsstater har kommissionen utforskat potentiella sätt att förbättra metoden och dess tillämpning, samtidigt som man följer de fastställda principerna för de finanspolitiska kraven på medlemsstaterna upprättas (se ruta 1).

Den fortsatta men långsamma tillväxten återspeglas inte i prisutvecklingen, eftersom inflationsutsikterna sammantaget fortfarande är dämpade. I kommissionens prognos förutses en HIKP-inflation på endast 0,3 % i år, med en prognostiserad ökning till 1,4 % 2017 till följd av ett gradvis minskande produktionsgap och en mycket expansiv penningpolitik. Trots betydande skillnader mellan medlemsstaterna, förväntas räntesatser ligga kvar på historiskt låga nivåer under 2017. Samtidigt förväntas det stora överskottet av sparande gentemot investeringar hålla i sig under 2017, och den externa balansen i euroområdet förväntas nå överskott på 3,5 % av BNP, vilket bara är marginellt lägre än under 2016 (3,7 % av BNP).

Ekonomiska framtidsutsikter i utkasten till budgetplaner och i kommissionens höstprognos

Det samlade totala budgetunderskottet väntas fortsätta att minska detta och nästa år enligt utkasten till budgetplaner. I EA-18 beräknas underskottet bli 1,8 % av BNP under 2016, vilket är en minskning från 2,0 % förra året. Under 2017 planeras det totala underskottet sjunka till 1,5 % av BNP. Denna justering är mindre än den minskning med 0,5 procentenheter under 2017 som förutspåtts i stabilitetsprogrammen, dock med utgångspunkt i ett något lägre underskott 2016 än vad som förutsågs under våren. Sammantaget med de marginellt uppgraderade makroekonomiska utsikterna tyder detta på att den oväntat svaga minskningen av underskottet kan bero på svagare finanspolitiska insatser (se nedan). En ökning av utgifterna med anknytning till flyktingkrisen och säkerhetsrelaterade åtgärder förväntas bidra till utgiftsutvecklingen i ett antal medlemsstater.

Tabell 1: Översikt över ekonomiska och budgetmässiga aggregerade uppgifter (EA-18) för 2016–2017

2016 2017 Stabilitetsprogram 2016 (april) Utkast till budgetplaner (oktober) Kommissionens höstprognos 2016 (november) Stabilitetsprogram 2016 (april) Utkast till budgetplaner (oktober) Kommissionens höstprognos 2016 (november) BNP-tillväxt (förändring i %) 1,8 1,7 1,7 1,7 1,6 1,5 HIKP-inflation (förändring i %) 1,2 0,4 0,3 1,4 1,2 1,4 Totalt underskott (i % av BNP) -1,9 -1,8 -1,8 -1,4 -1,5 -1,5 Förändring av strukturellt saldo

(procentenheter av BNP) -0,3 -0,2 -0,2 0,2 0,1 0,0 Skuld (i % av BNP) 90,3 90,1 90,1 89,0 89,0 89,1 Konjunkturrensad utgiftskvot (i % av potentiell BNP) 47,3 47,4 47,5 46,9 47,2 47,3 Konjunkturrensad intäktskvot (i % av potentiell BNP) 46,0 46,1 46,2 45,9 46,0 46,1

Tabell 1: Översikt över ekonomiska och budgetmässiga aggregerade uppgifter (EA-18) för 2016–2017

2016 2017 Stabilitetsprogram 2016 (april) Utkast till budgetplaner (oktober) Kommissionens höstprognos 2016 (november) Stabilitetsprogram 2016 (april) Utkast till budgetplaner (oktober) Kommissionens höstprognos 2016 (november) BNP-tillväxt (förändring i %) 1,8 1,7 1,7 1,7 1,6 1,5 HIKP-inflation (förändring i %) 1,2 0,4 0,3 1,4 1,2 1,4 Totalt underskott (i % av BNP) -1,9 -1,8 -1,8 -1,4 -1,5 -1,5 Förändring av strukturellt saldo

(i procentenheter av BNP) -0,3 -0,2 -0,2 0,2 0,1 0,0 Skuld (i % av BNP) 90,3 90,1 90,1 89,0 89,0 89,1 Konjunkturrensad utgiftskvot (i % av potentiell BNP) 47,3 47,4 47,5 46,9 47,2 47,3 Konjunkturrensad intäktskvot (i % av potentiell BNP) 46,0 46,1 46,2 45,9 46,0 46,1

Det strukturella budgetläget, mätt i förändringen i det sammanlagda strukturella saldot, ligger i stort sett kvar på en oförändrad nivå 2016–2017 enligt de finanspolitiska utsikterna. Det strukturella saldot väntas sjunka något under 2016 (0,2 % av BNP) och därefter öka med 0,1 % av BNP nästa år. Trenden i det sammanlagda strukturella saldot under 2016 bekräftas i stort om man använder en alternativ mätning av de diskretionära finanspolitiska insatserna, som tyder på en negativ justering med 0,4 % enligt utkasten till budgetplaner för 2016 och 0,2 % för 2017. (diagram A4.1 i bilaga 4) . Med tanke på osäkerheten kring uppskattningen av produktionsgapet bör emellertid utvecklingen under 2016 inte överskattas. Denna utveckling är i stora drag i linje med prognoserna för perioden 2016–2017 i vårens stabilitetsprogram. Pausen i budgetkonsolideringen införs mot bakgrund av gradvis förbättrade men bräckliga ekonomiska utsikter och ett minskande produktionsgap. Mot bakgrund av att endast fem medlemsstater (och bara en av de största ekonomierna) väntar sig att nå eller överträffa det medelfristiga budgetmålet i slutet av 2017 är det tydligt att den väntade avsaknaden av strukturell anpassning under 2017 inte uppfyller kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Den samlade justeringen ska dock endast betraktas som en orientering i detta sammanhang, eftersom den inte visar de betydande skillnader som finns mellan medlemsstaterna när det gäller efterlevnaden av kraven i stabilitets- och tillväxtpakten, vilken behandlas i kommissionens landsspecifika bedömningar.

I kommissionens höstprognos 2016 väntas det sammantagna underskottet minska från 1,8 % av BNP 2016 till 1,5 % av BNP 2017, och det strukturella saldot förblir i stort oförändrat under tvåårsperioden. Stabiliteten i det strukturella saldot under 2016 och 2017, som förutsetts av kommissionen, omfattar en beräknad minskning av räntekostnaderna med 0,2 % av BNP 2016 och 0,1 % av BNP 2017. På den aggregerade nivån beräknas i kommissionens prognos det strukturella primära saldot sålunda minska med 0,4 % av BNP 2016 och 0,2 % av BNP 2017. Den tolkningen stöds av de diskretionära finanspolitiska insatserna, som visar en negativ justering med 0,5 % av BNP 2016 och 0,3 % av BNP 2017. De vinster som följer av de historiskt låga räntenivåerna för den offentliga skulden utnyttjas därför, som helhet, till största delen inte för att minska förluster. Eurogruppen föreslog att dessa intäkter används till att förbättra de offentliga finanserna och – beroende på varje lands specifika situation – investera i infrastruktur eller strukturella reformer.

Den sammantagna bilden för underskottet i euroområdet sammanfaller i stort sett mellan utkasten till budgetplaner och kommissionens prognos. Skillnaderna mellan de enskilda utkasten till budgetplan och kommissionens prognos för underskottet kan emellertid vara relativt stora av skäl som varierar från ett land till ett annat. I de flesta länderna kommer underskottet enligt kommissionens beräkningar att vara större än vad som förutses i de respektive utkasten till budgetplaner, med de största skillnaderna i Slovenien, Portugal, Belgien och Litauen (tabell A4.1 och figur A4.4 i bilaga 4). Övriga positiva prognosskillnader faller inom ramen för ett intervall på 0,3 procentenheter, medan kommissionens prognos är mer positiv när det gäller Tyskland, Cypern, Estland, Lettland, Nederländerna och Finland.

Fördelningen hos förändringen av det sammanlagda strukturella saldot mellan medlemsstaterna tycks inte återspegla medlemsstaternas ställning i förhållande till kraven i stabilitets- och tillväxtpakten och det tillgängliga finanspolitiska utrymmet. I synnerhet förväntas vissa medlemsländer som fortfarande är ganska långt ifrån sina medelfristiga budgetmål antingen bedriva en expansiv politik eller leverera en mycket begränsad finanspolitisk anpassning, särskilt Spanien, Frankrike och Italien. Omvänt förväntas vissa medlemsstater som överträffar sina medelfristiga budgetmål inte utnyttja sitt finanspolitiska utrymme, särskilt Tyskland.