EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 29.03.1995 
KOM(95) 106 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
om den nuvarande 
situtationen och framtidutsikterna för det gemensamma systemet for fiske och 
vattenbruk i Medelhavet. 

Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om den nuvarande 
situtationen och framtidutsikterna för det gemensamma systemet för fiske och 
vattenbruk i Medelhavet. 
1. INLEDNING 
Vid antagandet 1983 av de texter som utgör grunden för den gemensamma 
fiskeripolitiken inom gemenskapen, beslöt man, med hänsyn till hur 
omständigheterna var då, att inte inkludera Medelhavet i de frågor som rör 
bevarande och förvaltning av havets resurser, med hänsyn till de särskilda 
faktorer som kännetecknar fiskerisektorn i denna zon. 
Inrättandet av en sådan politik för Medelhavet borde alltså göras på ett 
sådant sätt att dess genomförande kan ske på ett successivt och 
harmoniserat sätt, så som föreskrivs i det diskussionsunderlag som lades 
fram av kommissionen i juli 1990.0) 
För närvarande ingår fiskeripolitiken för Medelhavet även i den generella 
samarbetspolitik som inletts av kommissionen för detta område och vars 
nästa stora händelse kommer att vara den diplomatiska konferensen Europa-
Medelhavet som skall äga rum i Barcelona i slutet av 1995. 
Mot bakgrund av detta har ett antal åtgärder vidtagits inom de områden 
som beskrivs nedan. 
2. HARMONISERING AV TEKNISKA ÅTGÄRDER PÅ 
GEMENSKAPSNIVÅ 
Första etappen av detta arbete bör koncentreras på rationalisering av 
fiskerinäringen inom gemenskapen. Med avseende på det 
diskussionsunderlag som nämns ovan, och de debatter som hållits i rådet 
om detta, har kommissionen genomfört projekt som framförallt innehåller 
en jämförande studie av de nationella lagstiftningarn i de fyra berörda 
medlemsstaterna med avseende på harmoniseringen av dessa på 
gemenskapsnivå och resultaten av denna redovisas i kommissionens 
medelande till rådet av den 12 februari 1992.(2) 
m 
(2) Europeiska gemenskapernas kommission, dokument SEC (90) 1136 slutlig, 10 juli 1990, "Riktlinjer för ett 
gemensamt system för fiske och vattenbruk i Medelhavet" 
Europeiska gemenskapernas kommission, dokument SEC (92) 183 slutgiltig, 12 februari 1992. "Kommissionens 
meddelande till rådet om situationen med avseende på det arbete som utförs med anledning av ett 
diskussionsunderlag om riktlinjerna för ett system för fiske och vattenbruk i Medelhavet". 
- 1 -
Ett förslag till förordning om harrnonisering av vissa tekniska åtgärder 
överlämnades till rådet i december 1992.0) 
Efter långdragana diskussioner i rådet, träffades en 
principöverenskommelse den 10 juni 1994 om innehållet i en förordning 
och denna antogs formellt den 27 juni.(4> 
Denna förordning, vars ikraftträdande fastställts till den 1 januari 1995, 
representerar ett första steg i riktning mot inrättandet av en gemensam 
politik för bevarande och förvaltning av marina resurser i Medelhavet. I 
denna förordning finns bestämmelser som i synnerhet syftar till att 
förbjuda fiskebåtar som i väsentlig omfattning bidrar till en 
försämring av vattnet och fiskbeståndet i Medelhavet, 
definiera minsta maskstorlek i de nät som används av de vanligaste 
fiskebåtarna i Medelhavet, samt minimistorlekar på vissa fiske-, 
skaldjurs- och blötdjursarter och övriga marina arter som är 
specifika för detta hav, för att säkra deras fortplantning och på så 
sätt undvika att de överexploateras, 
reservera en del av kustbandet för ett antal utvalda fiskebåtar som 
bedriver hantverksmässigt fiske, 
skydda vissa zoner från en koncentration av unga fiskar med 
beaktande av de särskilda biologiska omständigheter som råder där. 
I förordningen fastställs anpassningsperioder av olika längd (fram till och 
med år 2002 som mest) för speciellt känsliga verksamheter som utövas i 
enlighet med nationell lagstiftning. 
Uppföljning och utvärdering av tillämpningen av förordningen måste göras 
i nära samarbete med de berörda staterna för att undersöka och göra det 
möjligt att ta hänsyn till specifika problem som denna tillämpning kan 
medföra för fiskarna, eftersom varje åtgärd för att stärka bevarandet av 
resurserna medför ytterligare begränsningar i utövandet av deras 
verksamhet samtidigt som vinsterna inte uppkommer förrän på längre sikt. 
Kommissionen har uppmärksammat svårigheter som tillämpningen av vissa 
åtgärder som fastställs i förordningen framkallat i Italien och i synnerhet i 
Adriatiska havet. Diskussioner hålls på olika nivåer för att undersöka 
problemen och eventuella åtgärder som kan vidtas för att lösa dem. 
13) 
14) EGTnrC5, 9.1.1993. 
Rådets förordning (EG) nr 1626/94, 27 juni 1994 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i 
Medelhavet (EGt nr L 171, 6.7.1994). 
3. INTERNATIONELLT SAMARBETE 
A) Historik 
I diskussionsunderlaget från 1990 nämndes samarbete mellan kuststater som 
den andra etappen av inrättandet av en övergripande politik för bevarande 
och rationell förvaltning av resurserna i Medelhavet. 
Inom denna ram har kommissionen regelbundet tagit kontakt med flera 
kuststater för att fä kännedom om deras uppfattning med avseende på 
problemen i regionen och i syfte att skapa diskussion om det system för 
internationellt samarbete som avses i det berörda dokumentet. 
Bland de förslag som förekommer i detta dokument, finns bl.a idéer på att 
skapa en diplomatisk konferens som utsträcks till alla Medelhavsländer. 
Mot bakgrund av detta inleddes ett samrådsförfarande med tredje länder 
1991. Tekniska samråd ägde rum i Marocko, Tunisien, Algeriet, Israel, 
Turkiet, Syrien och Egypten. Alla dessa länder uttryckte sitt stöd för 
kommissionens initiativ. 
Inom ramen för detta internationella samarbete, anordnades ett seminarium 
av kommissionen 1993 i Palma de Mallorca med vetenskapliga experter och 
administratörer från gemenskapen, vissa länder som bedriver fiske i 
Medelhavet och internationella organisationer som berörs av förvaltningen 
av resurserna i detta hav. Seminariet syftade till att analysera tekniska 
åtgärder som tillämpas vid förvaltningen av delade fiskbestånd i 
Medelhavet. 
Samtliga deltagare erkände behovet av att skapa ett harmoniserat 
tillvägagångssätt för detta. 
B. Den diplomatiska konferensen om förvaltning av de marina resurserna i 
Medelhavet 
Det samrådsförfarande som beskrivs ovan utmynnade slutligen i en av 
kommissionen anordnad diplomatisk konferens om förvaltningen av marina 
resurser i Medelhavet, vilken ägde rum på Kreta i december 1994. Denna 
konferens hade som målsättning att skapa grunder för ett samförstånd 
mellan unionen och kuststaterna i Medelhavet samt de länder som bedriver 
verksamhet på detta hav. 
Deltagarantalet för konferensen var mycket högt och omfattade en majoritet 
av medlemsstaterna(5) och de kust- och icke-kuststater som bedriver fiske i 
Medelhavet(6), FAO, det allmänna rådet för fiske i Medelhavet "Conseil 
Général des Pêches de la Méditerranée" (CGPM), icke-statliga 
organisationer00, yrkesorganisationer, i synnerhet Europêche, samt flera 
experter och rådgivande vetenskapsmän. 
En högtidlig deklaration om bevarande och förvaltning av de marina 
resurserna i Medelhavet antogs av deltagarna. Enligt denna förbinder sig de 
stater som på något sätt drar nytta av de biologiska resurserna i 
Medelhavet, att samarbeta för att säkerställa skydd och utveckling av de 
marina resurserna i regionen. 
Målsättningen för detta samarbete är ett effektivt inrättande av ett system 
för bevarande och en harmoniserad förvaltning i Medelhavet, grundat på de 
bästa expertutlåtandena och befintliga metoderna, för att ett effektivt 
bevarande av resurser och rationell exploatering av dessa säkerställs under 
optimala villkor. 
I deklarationen uppmanas de berörda staterna att granska de rättsliga 
instrumenten och andra åtgärder som skall vidtas för att bevara resurserna. 
I detta sammanhang finns det planer på att fortsätta med de periodvisa 
kontakter som man har med de olika länderna och som bör göra det möjligt 
att hålla en andra diplomatisk konferens om förvaltningen av de marina 
resurserna i Medelhavet 1996, för att stadfästa konkreta åtgärder på detta 
område. 
C) FQrstartende av CGPM 
Deltagarna i konferensen på Kreta uttryckte sitt intresse av ett förstärkt 
internationellt samarbete inom de befintliga organisationerna med 
behörighet inom området för bevarande och förvaltning av resurser i 
Medelhavet. 
Man har diskuterat hur det allmänna rådet för fiske i Medelhavet (CGPM), 
en regional organisation tillhörande FAO i vilken EU deltar som 
observatör, skall användas på lämpligaste sätt för att uppnå detta mål. 
Men ett förstärkande av denna organisations roll måste ske genom att 
gemenskapen blir fullvärdig medlem, till vilket den har kompetens i 
egenskap av medlem i FAO. 
(S) 
(6) 
17» Grekland, Italien, Frankrike, Spanien, Portugal, Storbritannien, Tyskland, Danmark, Sverige, Finland, Österrike 
Albanien, Algeriet, Korea, Kroatien, Cypern, Egypten, Israel, Japan, Malta, Palestina, Slovenien, Turkiet 
Greenpeace, WWF, EBCO 
-4-
En första rekommendation från kommissionen att inleda förhandlingar0*' 
med CGPM om gemenskapens medlemsskap gav inget resultat eftersom de 
fyra medlemsstaterna i Medelhavsområdet inte ville gå ur organisationen. 
Erfarenheten från FAO har dock visat att gemenskapen och dess 
medlemsstaters skyldighet att lämna kompetensförklaringar för varje möte 
är ett stort hinder för att gemenskapens arbete inom organisation skall vara 
effektivt. Det är därför lämpligt att undvika att en sådan situation uppstår 
igen. 
Kommissionen medger att CGPM:s breda verksamhet motiverar att vissa 
medlemsstater närvarar vid sidan av gemenskapen. Eftersom frågorna om 
nationell kompetens dock inte ofta behandlas vid organisationens möten 
skulle en lösning, för att undvika FAO-modellen, kunna vara att utgå ifrån 
exklusiv kompetens för gemenskapen såvida inte nationell kompetens eller 
blandad kompetens särkskilt anges i en punkt på mötets dagordning. Denna 
lösning skulle samtidigt ta hänsyn till fiskeorganisationernas särskilda natur 
och den exklusiva gemenskapskompetensen för fiskepolitiken å ena sidan 
och de berörda medlemsstaternas intressen att deltaga i CGPM utan att 
skapa ett system för förberedelser inför möten vilket är formalistiskt och 
ständigt kritiserat, som beträffande FAO, å andra sidan. 
Målsättningen är att göra det möjligt för Europeiska gemenskapen att bli 
medlem i CGPM vid nästa plenarsession som denna organisation håller i 
maj månad 1995. Även om man närmar sig detta datum verkar tidpunkten 
och de aktuella omständigheterna mycket lämpliga för att åter ta upp denna 
fråga. Om ett beslut inte fattas vid detta tillfälle av gemenskapen kommer 
frågan om en anslutning till CGPM att skjutas upp till 1997 (datum för 
nästa plenarsession i CGPM) med de negativa verkningar detta kan få på 
utvecklandet av politiken för samarbete i Medelhavsområdet. 
I detta syfte arbetar kommissionen på ändringen till sin rekommendation 
från 1993 och kommer att lägga fram ett arbetsdokument för att 
diskussionen om medlemskap i CGPM skall återupptas inom rådet. 
Dessutom har man planerat att kalla till ett möte med medlemmarna i 
CGPM för att förbereda nästa plenarsession i maj 1995. 
För att kunna respektera denna tidsgräns krävs det att alla berörda 
gemenskapsinstitutioner arbetar snabbt och engagerat. 
(8) Dok. SEC (93) 258 slutlig, 23 februari 1993. 
-5-
D) Övriga åtgärder 
De grekiska myndigheterna har lagt fram en idé om att anordna ett 
ad hoc-möte på Kreta med experter för behandling av frågor 
beträffande vetenskapligt samarbete samt koordinering av forskning 
och insamling av uppgifter om Medelhavsområdet. Detta möte 
skulle kunna utgöra första etappen av ett förstärkande av samarbetet 
på de områden som har som målsättning att inrätta ett vetenskapligt 
analyscentrum där alla Medelhavsländer ingår. 
EG har finansierat ett expertmöte (anordnat av CGPM på Malta, 
från den 6-8 mars 1995) som har till syfte att granska tillämpningen 
av det avtal som syftar till att öka respekten bland de fiskefartyg 
som fiskar på djupt vatten för internationella åtgärder till förmån för 
bevarande och förvaltning (Compliance Agreement). 
Inom ramen för detta samarbete kommer ett möte att äga rum i 
Bryssel den 7 februari 1995 med kuststaterna runt Medelhavet för 
att granska texten från ordföranden för Förenta nationernas 
konferens om blandade fiskbestånd och migrerande arter. 
4. YRKESSAMMANSLUTNINGAR 
Yrkesorganisationerna för fiskare (EUROPECHE/COGECA) har 
länge verkat påtryckande för ett gemenskapssystem för fiske och 
vattenbruk i Medelhavet. Kommissionen har sedan arbetet med att 
förbereda dessa förslag inleddes, varit noggrann med att upprätthålla 
en dialog med företrädarna för yrkesfiskare, i huvudsak genom en 
rådgivande kommitté för fiskerinäringen, men även genom en direkt 
konsultation av yrkesorganisationer i de berörda länderna. 
A) Rådgivande kommittén för fiske 
En särskild ad hoc-arbetsgrupp inom kommittén som enbart består 
av representanter för fiskeindustrin i Medelhavet, inrättades 1991 
för att behandla frågan, och höll ett förberedande möte 13 maj 
samma år. Gruppens inställning har alltid varit positiv gentemot 
principen att införa åtgärder för bevarande av fiskerinäringen i 
Medelhavet. Efter flera möten utarbetades ett antal förslag för 
förbättringar av kommissionens förslag. 
Efter rådets antagande av förslaget, antog kommittén ett yttrande 
(juli 1994) som inte var helt tillstyrkande, främst p.g.a. att de 
grunder på vilka arbetsgruppen hade gjort sina anmärkningar inte 
hade angivits. Ett yttrande presenterat av EUROPECHE/COGECA 
stödde helt denna ståndpunkt. Det var i själva verket helt identiskt 
med denna. 
Observatörer från ACF närvarade vid den diplomatiska konferens 
som anordnades på Kreta. Kommittén hade krävt att kommissionen 
skulle organisera ett möte för yrkesfiskeorganisationer både i 
gemenskapens medlemsländer och tredje länder för att diskutera 
problemen med bevarande och förvaltning av fiskebestånd i 
Medelhavet. 
Ett möte i arbetsgruppen "Medelhavet" och en plenarsession i den 
rådgivande kommittén för fiske hölls den 1 och 9 mars 1995. På de 
respektive dagordningarna fanns granskningen av politiken för 
förvaltning av resurser i Medelhavet inkluderad. 
Kommissionen insåg på ett tidigt stadium att 
yrkesfiskeorgansationerna i Medelhavet utövade väsentliga 
påtryckningar i förvaltandet av resurser i sina respektive regioner. 
Studier som gjorts av kommissionen i samband med dess 
utarbetande av ett förslag, inkluderade direkt insamlande av regler 
och bestämmelser från dessa yrkesorgansiationer i kombinantion 
med kommentarer och beskrivningar av sina respektive 
verksamheter. Detta arbete beskrevs i det betänkande som 
överlämnades till rådet i mars 1992. 
5. DE FLERÅRIGA UTVECKLINGSPROGRAMMEN 
A) Gemenskapen och tillämpningen av dess politik i Medelhavet 
Kommissionen har konstaterat att det råder överkapacitet i en stor 
del av gemenskapens fiskeflotta och mot bakgrund av att 
förvaltningen av resurserna i gemenskapens vattenområden utgör 
gemenskapens exklusiva behörighetsområde, var kommissionen 
redan 1983 tvungen att anta de första åtgärderna för anpassning av 
fiskeansträngningen. På så sätt skapades de första fleråriga 
utvecklingsprogrammen som syftar till att varje berörd medlemsstat 
och flottkategori på medellång sikt skall iaktta de målsättningar i 
form av tak som uttrycks i flottkapacitet: effekt (kW) och tonnage 
(BT). En del av dessa mål (högst 45 %) kan emellertid uppnås 
genom aktivitetsminskningar. Programmen är nationella och fartyg 
som använder föråldrad teknik undantas från de 
kapacitetsnedskärningar som fastställts av unionen eftersom de inte 
utgör ett bra mått på den fiskeansträngning som dessa fartyg 
utvecklat. Åtgärder som syftar till att minska fiskeansträngningen 
för dessa fiskefartyg har antagits eller kommer att antas inom ramen 
för den lagstiftning som avser tekniska åtgärder. 
Tredje generationens fleråriga utvecklingsprogram fastställer för 
perioden 1992/1995 minskningar i fiskeansträngningen med 20 % 
för demersala resurser, 15 % för bottenfauna och -flora och 0 % för 
pelagiska resurser. 
Med hänsyn till tillgänglig information om aktuella resurser i 
Medelhavet, har unionen blivit nödgad att vidta åtgärder för 
anpassning av fiskeansträngningen i lika stor utsträckning som i de 
fleråriga utvecklingsprogrammen. 
B) Egenskaper hos de fleråriga utvecklingsprogram som 
tillämpas i Medelhavet 
Med 2,7 miljoner kW och 423 000 tonnage står de flottor från 
medlemsstaterna som bedriver fiske i Medelhavet för 22 % 
respektive 32 % av den totala kapaciteten i gemenskapsflottan. De 
fartyg som använder sig av föråldrad teknik står för 2/3. 
Av detta skäl kommer effekterna av de fleråriga 
utvecklingsprogrammen på minskningen av överkapaciteten i 
Medelhavet att vara ungefar två gånger mindre än i de övriga 
fiskevattnen (5 % i stället för 10 %). 
8-
6. STRUKTURÅTGÄRDER 
A) Allmänna förhållanden 
Gemenskapens åtgärder inom fiskeri sektorn, som förekommit i mer 
än tolv år, faller sedan 1 januari 1994 inom den generella ramen för 
strukturfonderna^, vilken kompletterats med ett särskilt regelverk 
som är specifikt för det finansiella instrumentet för utveckling av 
fiskerisektorn(,Q>. Dessutom är det möjligt att vidta socio-ekonomiska 
kompletteringsåtgärder för att omstrukturera fiskerisektorn, inom 
ramen för de regionala målsättningarna för strukturfonderna01}, eller 
gemenskapsprogrammet PESCA(12). 
I de lagar och bestämmelser som reglerar strukturfonderna, 
inklusive de som är specifika för det finansiella instrumentet för 
utveckling av fiskerisektorn och andra kompletteringsåtgärder, anges 
inga särskilda villkor för Medelhavsområdet. Man bör dock notera 
att en stor del av dessa områden täcks av mål 1(,3), och att de på så 
sätt innehar en särskild status (högre bidragssatser, en högre nivå på 
och större koncentration av finansiella resurser). 
191 Förordning (EEG) nr 2052/88, 24 juni 1988 ändrad genom förordning (EEG) nr 2081/93, 20 jili 1993. 
"Ramförordning" - och förordning (EEG) nr 4253/88, 19 december 1988 ändrad genom föordning (EEG) nr 2082/93, 
20 juli 1993 - "Samordningsförordning" - (EGT nr L 193, 31.7.1993) 
(10> Förordning (EEG) nr 2080/93, 20 juli 1993 (EGT nr L 193, 31.7.1993) och förordning (EG) nr 3699/93, 21.12.1993 
(EGT nr L346. 31.12.1993) 
(111 
(12) 
113) Mål 1 : strukturanpassning i mindre utvecklade regioner, mål 2:omställning av industrier i regioner som drabbats av 
lågkonjunkturen, mål 5b: utveckling av landsbygdsområden. 1993 blev kriteriet "beroende av fisket" uttryckligen ett 
kriterium för valbarhet för mål 2 och 5b. 
Artikel 11 i förordning (EEG) nr 4253/88, kommissionens meddelande till medlemsstaterna (EGt nr C 180, 1.7.1994) 
Spanien, förutom Katalonien och Balearerna, Korsika, södra Italien, hela Grekland. 
B) Situationen i varje land 
Planeringen av strukturåtgärder görs utifrån situtaionen i de 
områden som omfattas av mål 1 i strukturfonderna. Följaktligen 
omfattas Grekland av ett enda program "fiske", de övriga tre 
medlemsstaterna i Medelhavet omfattas av två olika fiskeprogram 
(mål 1-områden/andra områden). I planeringen görs ingen skillnad 
på de olika gemenskapsvattnen, och det är följaktligen inte möjligt 
att beräkna de finansiella kostnaderna för Medelhavsområdet i de 
spanska programmen och i programmet "fastlandet Frankrike". Man 
begränsar sig följaktligen till att göra en ungefärlig uppskattning av 
den procentuella andelen "Medelhav" av den totala volymen av 
varje land, enligt följande: Spanien mål 1 (Andalusien, Ceuta och 
Melilla, Murcia, Valencia): 10 %; Spanien, delar som inte omfattas 
av mål 1; (Katalonien, Balearerna): 20 %; Frankrike (Languedoc-
Roussillon, Provence-Alpes-Côte d'Azur: 15 %). 
10 
Tabellen nedan är en finansiell uppställning över de olika program 
som godkändes i december 1994 (miljoner ecu i 1994 års priser): 
Medlems 
stat 
A 
B 
C 
D 
E 
F 
G totalt 
311.7 
2158.5 
381.8 
17.8 
842.7 
584.4 
456.4 Statligt stöd 
totalt 
200.0 
1354.5 
201.6 
13.4 
334.7 
487.1 
298.2 Europeiska unionen 
totalt 
150.0 
995.0 
119.6 
7.5 
190.0 
257.4 
134.4 FIFU 
130.0 
995.0 
119.6 
7.5 
190.0 
233.0 
134.4 Feder 
20.0 
— 
— 
— 
— 
— 
— ESF 
— 
— 
— 
— 
— 
24.4 
— Staten 
50.0 
359.5 
82.0 
5.9 
144.7 
229.7 
163.8 privat 
111.7 
803.9 
180.2 
4.3 
508.0 
97.3 
158.2 
* dessa belopp avser totalkostnaden for programmen: Atlanten + Medelhavet 
A = Grekland 
B = Spanien mål 1* 
C = Spanien, delar som inte omfattas av mål 1 * 
D = Frankrike mål 1 (Korsika) 
E = Frankrike, delar som inte omfattas av mål 1 * 
F = Italien mål 1 
G = Italien, delar som inte omfattas av mål 1 
- 11 
Vad beträffar gemenskapsprogrammet PESCA, godkändes två 
program (Grekland och Spanien) i december 1994, och de två 
övriga (Frankrike och Italien) är fortfarande föremål för 
diskussioner). Regionaliseringen av program i regionala 
underprogram gör det möjligt att närmare ange det finansiella bidrag 
som beviljas varje område. 
Medlemss 
tat (*) 
Grek. 
Spanien 
Frankrike 
Italien(** totalt 
54.5 
12.9 
11.5 
82.5 Statligt stöd 
totalt 
36.9 
10.7 
4.9 
57.6 Europeiska unionen 
totalt 
27.1 
5.6 
3.4 
34.2 FIFU 
8.5 
5.6 
1.1 
6.3 Feder 
18.2 
— 
— 
26.5 ESF 
0.3 
— 
2.3 
1.4 Staten 
9.8 
5.1 
1.4 
23.4 privat 
17.7 
2.6 
6.6 
24.8 
(*) enbart Medelhavet - ungefärlig uppskattning for Frankrike 
(**) miljoner ecu i 1995 års priser 
- 12 
7. FORSKNINGSSTUDIER OCH PILOTPROJEKT SOM 
FINANSIERAS AV GEMENSKAPEN 
A) Historik 
1991 ställde Europaparlamentet en budgetpost på 5 miljoner ecu för 
åren 1991 och 1992 och 3 miljoner ecu för 1993 till kommissionens 
förfogande, vilken var avsett för att finansiera forskningsstudier och 
pilotprojekt som syftar till att främja inrättandet av ett 
gemenskapssystem för bevarande och förvaltning av marina resurser 
i Medelhavet. Reglerna för hur dessa budgetmedel skall användas 
anges i förordning (EEG) nr 3499/91(14). 
Den budgetpost som reserverats för specifika åtgärder i Medelhavet 
ströks 1994. Emellertid är en finansiering av forskningsstudier 
möjlig tack vare budgetmedel i synnerhet till biologiska och tekniska 
analyser som stöd till den gemensamma fiskeripolitiken. 
B) Sammanfattning 
Identifiering av forskningsstudier och projekt som skall finansieras 
görs först med utgångspunkt från förslagsinfordran som 
offentliggörs i EGT. Dessa har tillfört betydande summor till 
havsforskningen i Medelhavet. Dessa medel har i synnerhet gjort det 
möjligt att medfinansiera byggandet av ett specialiserat 
forskningsfartyg, men framför allt till att genomföra 
forskningsaktiviteter avseende fiskets biologiska aspekter, särskilt: 
Identifiering och uppskattning av de bestånd som är viktigast 
ur kommersiell synpunkt, i synnerhet genom försök med 
training enligt förfaranden som harmoniserats i alla fyra 
medlemsstater, för demersala arter. Särskilda åtgärder har 
vidtagits med avseende på specialiserade fiskerier som verkar 
på internationellt vatten i Medelhavet, särskilt svampfiske 
och vissa migrerande pelagiska fiskar (svärdfisk, röd 
tonfisk). 
Val av olika fiskefartyg och -metoder, vilket har gjort det 
möjligt att uppskatta antingen fångsterna av unga fiskar av 
kommersiella bestånd, eller extrafångster av arter utan 
kommersiellt värde. I vissa fall har man även kunnat testa 
lösningar som syftar till att reducera fångsterna. 
Effekterna av viss fiskeriverksamhet på de marina 
ekosystemen. 
(14) 
Rådets förordning (EEG) nr 3499/91, 28.11.1991, om gemenskapens rambestämmelser för undersökningar och 
pilotprojekt i samband med bevarande och förvaltning av fiskeresurserna i Medelhavet (EGT nr L 331, 3.12.1991) 
- 13-
De har även gjort det möjligt at finansiera forskningsstudier gällande 
de socio-ekonomiska dimensionerna av fiskerinäringen i 
Medelhavet, i synnerhet: 
- Kartritning över fiskezoner där flera olika flottor utövar fiske. 
- Yrkesorganisationers roll i förvaltning av fisket. 
- Den uppfattning som fiskare har om olika typer av åtgärder för 
förvaltning av de marina resurserna. 
Slutligen har de gjort det möjligt att finansiera 
arbeten som rör en förbättring av systemen för 
informationsinsamling, 
olika arbetsgrupper för harmoniseringen av 
undersökningsmetoder och standardisering av databaser, 
flera seminarier och konferenser som anordnats till förmån 
för främjande av havsforskning i Medelhavet eller analys av 
tekniska åtgärder för förvaltning av delade fiskbestånd i 
Medelhavet. 
Tabellen nedan anger antalet projekt som finansieras varje år och 
hur långt man kommit i arbetet den 15.2.1995. 
År 
1991 
1992 
1993 
1994 
TOTALT Godkända 
19 
24 
25 
21 
89 Slutförda 
10 
10 
6 
0 
26 Pågående 
9 
14 
19 
21 
63 Budget 
5 Miljoner ecu 
5 Miljoner ecu 
3 Miljoner ecu 
3.2 Miljoner ecu 
16.2 Miljoner 
ecu 
Skapandet av en särskild budgetpost för studier av de marina 
resurserna i Medelhavet har gjort det möjligt att under tre år bevilja 
ett visst stöd till forskningsorganisationer som arbetar i Medelhavet. 
Det var ännu mer önskvärt eftersom havsforskningen där ända tills 
alldeles nyligen var mindre aktiv och mindre inriktad på problemen 
med bevarande och förvaltning av resurser än på resten av 
gemenskapens vatten. När de medel som reserverats för 
forskningsstudier i Medelhavet innebar ett slut på detta stöd. 
Forskningsorganisationer som arbetar i Medelhavet har på detta sätt 
utsatts för konkurrens, vilket skapat stimulans och samarbete med 
vetenskapsteam i andra områden. 
C) Utsikter 
- 14-
En analys av tabellen ovan antyder att nivån på den beviljade 
finansieringen av biologiska forskningsstudier i Medelhavet har 
stabiliserats, trots att den särskilda budgetposten för dessa studier 
och det stöd som följde av den försvunnit. Vidare bör man lägga till 
de medel som finns tillgängliga för stöd till socio-ekonomisk 
forskning, och explorativ havsforskning. 
Emellertid gör dessa medel det inte möjligt att stödja forskning och 
studier, som styrs av organsationer i tredje länder, trots att 
inrättandet av en politik för effektiv forskning av fiskerier i 
Medelhavet, kräver stöd till uppskattning och uppföljning av bestånd 
som delas och utnyttjas gemensamt. 
- 15 
8. KONTROLL AV FISKERIVERKSAMHET 
Ett effektivt genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken 
förutsätter tillämpning av ett effektivt kontrollsystem för alla olika 
delar av denna politik. 
Den 12 oktober 1993 antog rådet förordning nr 2847/93, om 
inrättande av ett kontrollsystem för tillämpning på den gemensamma 
fiskeripolitiken. Emellertid skulle en ofullständig tillämpning av en 
sådan politik i Medelhavet göra det svårt att tillämpa denna 
förordning fullt ut i hela regionen. Av detta skäl anges i 
förordningen att vissa av de åtgärder som fastställs i den (d.v.s 
skyldighet att föra journal ombord, deklarationer i samband med 
lossning, kontrollsystem), inte kommer att tillämpas på 
fiskeriverksamheten i Medelhavet förrän från och med 1999. 
Fiskets speciella egenskaper i denna region och bristen på väl 
fungerande infrastruktur är avgörande faktorer för upprättandet av 
ett effektivt system för kontroll av fisket. Av dessa skäl måste 
inrättandet av ett sådant system i Medelhavet ske efter diskussioner 
med de berörda medlemsstaterna, för att undersöka vilka åtgärder 
som kan vidtas och ha en grundstruktur som bygger på samordning 
med tredje länder som är kuststater, för att säkerställa en effektiv 
förvaltning inom hela regionen. 
16 
BILAGOR 
Situtationen för Europeiska unionens flotta i Medelhavet den 15 januari 1995 
Effekt 
Italien 
EJ 1406236 Grekland 
B 622786 
Spanien 
O 389380 
Frankrike 
174885 
BRT 
Italien 
Q 227789 Grekland 
B 97914 
Spanien 
m 7S83S 
Frankrike 
18464 
- 17 
Generaldirektoratet för forskning 
GD XIV-D-1-III 
Tabell II 
Situtationen den 15/1 1995 för gemenskapsflottan i medelhavet (fleråriga utvecklingsprogram IIP 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Italien 
Totalt 
Medelh. Trålare 
Antal 
353 
1 371 
178 
1 849 
3 398 BRT 
24 692 
53 575 
8 546 
86 479 
173 292 kW 
103 620 
242 702 
49 707 
380 024 
776 053 Andra fartyg än trålare 
Antal 
19 930 
3 487 
1 949 
13 587 
19 023 BRT 
73 222 
22 260 
9 918 
141 310 
173 488 kW 
519 166 
146 678 
125 178 
1 026 212 
1 298 068 Totalt 
Antal 
20 283 
4 858 
2 127 
15 436 
42 704 BRT 
97 914 
75 835 
18 464 
227 789 
420 002 kW 
622 786 
389 380 
174 885 
1 406 236 
2 593 287 
De uppgifter som avser Frankrike och Spanien uppskattas med utgångspunkt från uppgifter i gemenskapens register över fiskefartyg. 
18-
Generaldirektoratet för fiske 
GD XIV-D-l-HI 
Tabell m 
Situtationen för gemenskapsflottan i Medelhavet i förhållande till målen enligt de fleråriga utvecklingsprogrammen III 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Italien 
Totalt 
Medelhav Flottans situation 
1/1/92 
kW 
652 818 
338 250 
176 539 
1 471 610 
2 639 217 BRT 
95 105 
65 460 
17 621 
233 886 
412 072 Mål för 1996 enligt 
utvecklingsprogrammet 
ra 
kW 
620 166 
303 441 
164 331 
1 406 614 
2 494 552 BRT 
94 831 
59 105 
16 860 
219 186 
389 982 Minskning av fiskeansträngningarna 
under 92-96 
kW 
32 652 
34 809 
12 208 
64 996 
144 665 % 
5.0 
10.3 
6.9 
4.4 
5.5 BRT 
274 
6 355 
761 
14 700 
22 090 % 
0.3 
9.7 
4.3 
6.3 
5.4 
* De uppgifter som avser Frankrike och Spanien uppskattas med utgångspunkt från uppgifter i gemenskapens register över fiskefartyg. 
19-
.tinnm MTilM.i 
ISSN 1024-4506 
KOM(95) 106 slutlig 
DOKUMENT 
SV 03 13 
Katalognummer : CB-CO-95-116-SV-C 
ISBN 92-77-87022-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg