Utkast till RÅDETS BESLUT om inrättandet av Sysselsättningskommittén (framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Inrättandet av en sysselsättningskommitté enligt artikel 130

1. Inledning

Som meddelades vid det informella rådsmötet (sociala frågor) i Oulu den 9 juli har Europeiska kommissionen utarbetat ett utkast till beslut om inrättandet av den sysselsättningskommitté som avses i artikel 130 i fördraget. Detta initiativ har fått ett positivt mottagande av det finska ordförandeskapet.

Nu när Amsterdamfördraget trätt i kraft är inrättandet av Sysselsättningskommittén en prioriterad fråga. Utarbetandet av 1999 års gemensamma sysselsättningsrapport [artikel 128.1 i fördraget] och riktlinjerna för sysselsättningspolitiken för år 2000 [artikel 128.2 i fördraget] kräver ett aktivt engagemang från kommitténs sida. I väntan på beslut från rådet utgör den befintliga kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad en mekanism genom vilken kommissionen kommer att fortsätta att arbeta med medlemsstaterna på teknisk nivå för att utarbeta höstens sysselsättningspaket.

Att bygga vidare på befintliga strukturer

Kommissionen anser att inrättandet av Sysselsättningskommittén skall grunda sig på befintliga strukturer. Med andra ord är det bifogade utkastet till beslut en fortsättning av många av de strukturer som utformats av Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad, och som fungerat bra fram till idag. Utkastet till beslut grundar sig på styrkan i de befintliga strukturer och omfattar endast ändringar där dessa anses vara nödvändiga för att få Sysselsättningskommittén att fungera mer effektivt. I återstoden av denna motiveringen stakas den logiska grunden för dessa ändringar ut med, i tillämpliga fall, hänvisningar till de erfarenheter Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad haft hittills.

2. Rättslig grund

Den nuvarande Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad inrättades genom rådets beslut av den 20 december 1996 (97/16/EG). I och med att detta utkast till beslut antas skall denna kommitté upphöra.

I artikel 130 i Amsterdamfördraget fastställs följande:-

Rådet skall, efter att ha hört Europaparlamentet, inrätta en sysselsättningskommitté med rådgivande funktion för att främja en samordning av medlemsstaternas sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik.

Kommittén skall ha till uppgift att:

- övervaka sysselsättningssituationen och sysselsättningspolitiken i medlemsstaterna och gemenskapen,

- utan att påverka tillämpningen av artikel 207, på begäran av rådet eller kommissionen eller på eget initiativ utforma yttranden och medverka i förberedelserna av rådets arbete enligt artikel 128.

Kommittén skall när den utför sitt arbete höra arbetsmarknadens parter.

Varje medlemsstat och kommissionen skall var för sig utse två ledamöter i kommittén.

I utkastet till beslut anförs därför artikel 130 som rättslig grund för det nya beslutet.

3. Samarbete med andra kommittéer

I skälen till beslutet om Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad hänvisar man till Kommittén för ekonomisk politik, och i artikel 1.3 föreskrivs följande: "Kommittén skall så långt som möjligt samarbeta med andra relevanta organ, särskilt med Kommittén för ekonomisk politik". Dessutom har inrättandet av Ekonomiska och finansiella kommittén i början av tredje etappen av EMU också förändrat det allmänna politiska sammanhang inom vilket kommittén är verksam. Detta sammanhang har ytterligare förändrats mot bakgrund av att man vid flera möten i Europeiska rådet har efterlyst mer samordning mellan sysselsättningspolitiken och den ekonomiska politiken i stort, senast vid Europeiska rådets möte i Köln.

Genom inrättandet av Sysselsättningskommitén ges en möjlighet att uppnå bättre samordning och stärka banden mellan kommittéerna. När man i det bifogade utkastet till beslut (artikel 5) hänvisar till kommittéer som arbetar med ekonomisk politik avses bland annat Ekonomiska och finansiella kommittén (liksom Sysselsättningskommittén med rättslig grund i fördraget) och Kommittén för ekonomisk politik (inrättad genom rådets beslut).

4. Kommitténs sammansättning

Utkastet till beslut gör det möjligt att ändra sammansättningen av ledamöterna i Sysselsättningskommittén (jämfört med Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad) i och med följande två punkter:

- Hänvisningen till lång erfarenhet skall garantera en nödvändig nivå på kunskap, erfarenhet och stabilitet.

- Vissa medlemsstater har utsett ledamöter från såväl finansministerier som socialministerier till Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad. Kommissionen uppmanar alla medlemsstater att överväga denna möjlighet även för Sysselsättningskommittén.

Dessa ändringar syftar till att ge den nya kommittén den politiska tyngd som motsvarar förväntningarna på samordning av sysselsättningspolitiken på europeisk nivå, och till att garantera bättre synergi mellan sysselsättningspolitiken och den ekonomiska politiken i stort.

5. Relationen till arbetsmarknadens parter

I artikel 130 i Amsterdamfördraget föreskrivs följande: "Kommittén skall när den utför sitt uppdrag höra arbetsmarknadens parter". Under en lång tid av Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknads uppdragsperiod höll Ständiga kommittén för sysselsättning på att reformeras. Som en följd av detta har kontakterna mellan Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad och arbetsmarknadens parter för det mesta varit informella. Under senare möten mellan Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad och arbetsmarknadens parter har man strävat efter att normera dessa informella kontakter.

I beslutet av den 9 mars 1999 om Ständiga kommittén för sysselsättning finns hänvisningar till Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad. För det första upprepas Europaparlamentets krav i skälen, enligt vilka en samordnande mekanism skall införas mellan Ständiga kommittén för sysselsättning och Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad. För det andra fastställs i artikel 6 att kommitténs arbetsordning skall innehålla bestämmelser om " de kontakter som upprättats med andra relevanta organ, i synnerhet Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad". Detta påverkar inte inrättandet av Sysselsättningkommittén enligt artikel 130.

I utkastet till beslut upprepas fördragets ordalydelse om nödvändigheten att höra "arbetsmarknadens parter", vilket innebär att den nya kommittén själv kan fastställa de detaljerade formerna för detta samråd.

6. Införlivandet av teknisk sakkunskap

I den nuvarande arbetsordningen för Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad fastställs att kommittén får delegera särskilda uppgifter till arbetsgrupper och s.k. ad hoc-grupper. Kommittén kan anlita experter för att få hjälp, och organisera utfrågningar om det är lämpligt. I praktiken har Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad fram till i dag endast inrättat en ad hoc-grupp, nämligen med experter på indikatorer. Utkastet till beslut innehåller dock bestämmelser för att sakkunskap i större utsträckning skall vara lättillgänglig för den nya kommittén. Utkastet till beslut gör det möjligt att skapa en struktur för tekniska arbetsgrupper, varigenom den nya kommittén kan avgöra hur den på bästa sätt kan utföra sina uppgifter med hjälp av snabb tillgång till sakkunskap.

Utkast till RÅDETS BESLUT om inrättandet av Sysselsättningskommittén

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130 i detta,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [1] och av följande skäl:

[1] EGT C ...

(1) I artikel 3 i fördraget fastställs att gemenskapens verksamhet skall inbegripa främjandet av samordningen av medlemsstaternas sysselsättningspolitik i syfte att göra denna mer effektiv genom att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi.

(2) I avdelning VIII i fördraget föreskrivs de förfaranden genom vilka medlemsstaterna och gemenskapen skall arbeta för att utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi och särskilt för att främja en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska förändringar.

(3) Vid Europeiska rådets möte i Köln i juni 1999 startade en process för makroekonomisk dialog på gemenskapsnivå.

(4) Ledamöterna i kommittén, som utses av medlemsstaterna och kommissionen skall ha nödvändiga kunskaper, erfarenhet och stabilitet. Kommitténs ordförande skall företräda kommitténs intressen i stort och kan också vara en expert från en av de medlemsstater som innehar vice-ordförandeskapet.

(5) Genom arbetsgruppernas struktur kan Sysselsättningskommittén själv bestämma hur detaljerad sakkunskap skall göras tillgänglig för kommittén.

(6) I Amsterdamresolutionen om tillväxt och sysselsättning av den 16 juni 1997 uppmanades till ökad samordning av den ekonomiska politiken som ett komplement till förfarandet i enlighet med den nya avdelningen om sysselsättning i fördraget, och begärdes att Sysselsättningskommittén skall ha ett nära samarbete med Kommittén för ekonomisk politik. Kommittén skall även ha ett nära samarbete med Ekonomiska och finansiella kommittén och arbetsmarknadens parter som företräds i Ständiga kommittén för sysselsättning enligt rådets beslut av den 9 mars 1999 om att reformera Ständiga kommittén för sysselsättning och om att upphäva beslut 70/532/EEG [2].

[2] EGT L 72, 18.3.1999, s. 33.

(7) Sysselsättningskommittén skall ersätta Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad, inrättad genom rådets beslut 97/16/EG [3] för att bistå rådet i arbetet med dess åtaganden vad gäller sysselsättning och sociala frågor. Beslut 97/16/EG skall således upphävas.

[3] EGT L 6, 10.1.1997, s. 32.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 (Inrättande och uppdrag)

1. En rådgivande sysselsättningskommitt (nedan kallad "kommittén") inrättas härmed för att främja samordningen mellan medlemsstaternas sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik i enlighet med fördraget och med beaktande av gemenskapens institutioner och organs behörighetsområden.

2. Kommittén skall särskilt ha till uppgift att:

- övervaka sysselsättningssituationen och sysselsättningspolitiken i medlemsstaterna och gemenskapen,

- utan att det påverkar tillämpningen av artikel 207 i EG-fördraget, på begäran av rådet eller kommissionen eller på eget initiativ utforma yttranden och medverka i förberedelserna av rådets arbete enligt artikel 128 i det fördraget,

- underlätta utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsstaterna och med kommissionen på dessa områden,

- delta i dialogen om den makroekonomiska politiken på gemenskapsnivå.

Artikel 2 (Ledamöterna)

1. Varje medlemsstat och kommissionen skall var för sig utse två ledamöter i kommittén. De kan också utse två suppleanter.

2. Ledamöterna i kommittén och suppleanterna skall utses bland framstående experter med lång erfarenhet av arbete med sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik i medlemsstaterna.

3. Kommittén kan inbjuda utomstående experter om det är lämpligt med beaktande av dagordningen.

Artikel 3 (Verksamhet)

1. Kommittén skall bland ledamöterna från medlemsstaterna välja sin ordförande för en tid av två år, utan möjligheter till omval.

2. Ordföranden skall bistås av tre viceordföranden, som företräder den medlemsstat som vid en viss tidpunkt innehar det aktuella ordförandeskapet i rådet, den medlemsstat som innehade det föregående ordförandeskapet och den medlemsstat som kommer att inneha det närmast tillträdande ordförandeskapet.

3. Kommissionen skall ge kommittén analytiskt och organisatoriskt stöd. Den skall hålla kontakt med rådets generalsekretariat när det gäller anordnande av möten.

4. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

5. Kommittén skall sammankallas till möten av ordföranden, antingen på dennes initiativ eller på begäran av minst hälften av ledamöterna.

Artikel 4 (Arbetsgrupper)

Kommittén kan anlita suppleanterna eller arbetsgrupper för att undersöka särskilda frågor. I sådana fall skall kommittén utse en ordförande som kan vara en företrädare för kommissionen, en ledamot eller en suppleant i kommittén. Arbetsgrupperna får anlita experter.

Artikel 5 (Samarbete med andra organ)

1. Kommittén skall samråda med arbetsmarknadens parter. Den skall inrätta samordningsmekanismer med de arbetsmarknadsparter som företräds i Ständiga kommittén för sysselsättning.

2. Kommittén skall när så är lämpligt samarbeta med andra relevanta organ och kommittéer som arbetar med ekonomisk politik.

Artikel 6 (Upphävande)

Beslut 97/16/EG upphävs härmed. Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad, som inrättats genom ovan nämnda beslut skall upphöra när detta beslut antas.

Artikel 6 (Offentliggörande)

1. Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel,

På rådets vägnar

Ordföranden

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning

Inrättande av en sysselsättningskommitté enligt artikel 130 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

2. Berörda budgetposter

A-7031 Obligatoriska kommittéer.

A-7010 Utgifter vid tjänsteresa, resekostnader och tillfälliga utgifter i samband därmed.

3. Rättslig grund

Tillämpning av artikel 130 i fördraget. Rådets beslut väntas i slutet av 1999 eller i början av 2000.

4. Beskrivning av åtgärden

4.1 Allmänt mål

I avdelning VIII (Sysselsättning) fastställs att medlemsstaterna och gemenskapen skall utveckla en samordnad sysselsättningsstrategi och särskilt främja en kvalificerad, utbildad och anpassningsbar arbetskraft och en arbetsmarknad som är mottaglig för ekonomiska förändringar. Inom ramen för detta skall sysselsättningskommittén, som har en rådgivande funktion, främja en samordning av medlemsstaternas sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitik. Vid antagandet av beslutet om sysselsättningskommittén upphör den nuvarande kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad, som inrättats genom rådets beslut av den 20 december 1996 (97/16/EG) att existera.

4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning

Tillsvidare.

5. Klassificering av utgifter och inkomster

5.1 Icke-obligatoriska uppgifter.

5.2 Icke-differentierade anslag.

5.3 Typ av inkomster som avses: Ej tillämplig.

6. Typ av utgifter och inkomster

100 % för nödvändig personal och möteskostnader.

7. Budgetkonsekvenser

Inga administrativa utgifter. Beträffande administrativa utgifter, se punkt 10.

8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Kostnaderna för experter som inbjudits till möten ersätts enligt de allmänna administrativa bestämmelserna om detta.

9. Analys av kostnadseffektivitet

9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp

Att i enlighet med fördraget och med hänsyn tagen till gemenskapsinstitutionernas och gemenskapsorganens behörighet inrätta en sysselsättningskommitté som skall hjälpa rådet att utföra sina uppgifter inom sysselsättnings- och arbetsmarknadsområdet. Kommittén har särskilt till uppgift att

- övervaka sysselsättningssituationen och sysselsättningspolitiken i medlemsstaterna och gemenskapen,

- utan att det påverkar tillämpningen av artikel 207, på begäran av rådet eller kommissionen eller på eget initiativ utforma yttranden och medverka i förberedelserna av rådets arbete enligt artikel 128.

- främja utbytet av information och erfarenheter mellan medlemsstaterna och med kommissionen inom dessa områden,

- delta i dialogen om den makroekonomiska politiken på gemenskapsnivå.

Kommitténs arbete samordnas med det arbete som Ekonomiska och finansiella kommittén, Kommittén för ekonomisk politik och Ständiga kommittén för sysselsättning utför.

9.2 Skäl för åtgärden

I fördraget föreskrivs att en sysselsättningskommitté skall inrättas för att garantera att sysselsättningspolitiken blir framgångsrik och för att underlätta den samordning som föreskrivs i artikel 128 i fördraget. Denna sysselsättningskommitté ersätter den nuvarande kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad.

9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Kommittén ansvarar för utarbetande av meddelanden och rapporter till rådet (socialfrågor) och Europeiska rådet. Vad gäller detta utarbetar kommittén ett årligt arbetsprogram som överlämnas till rådet.

9.4 Överensstämmelse med budgetplaneringen

De planerade åtgärderna ingår i GD V:s budgetplanering.

10. Administrativa utgifter (del A i avdelning III i den allmänna budgeten)

10.1 Konsekvenser för antalet tjänster

Den föreslagna åtgärden utökar inte kommissionens personal, eftersom samma antal ledamöter kommer att ingå i den nya kommittén som i den nuvarande kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad (som ersätts av den nya kommittén).

>Plats för tabell>

10.2 Total budgetkonsekvens när det gäller personal (EUR)

>Plats för tabell>

Beloppen anger de totala kostnaderna förytterligare personal under hela åtgärdsperioden om den är tidsbestämd, och för 12 månader om den är obestämd.

För sekretariatet i sysselsättningskommittén ansvarar direktorat A vid generaldirektorat V, såsom i den nuvarande kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad. Två tjänstemän ur A-lönegraden och en tjänsteman ur C-lönegraden överförs från den nuvarande personalen till sekretariatet.

10.3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden

Resekostnaderna för nationella experter ersätts enligt de nuvarande bestämmelserna. Kommissionen anordnar kommitténs möten i kommissionens lokaler. Kommissionen ser till att det finns tolkning. Kommittén kommer att hålla uppskattningsvis tio möten per år.

Enligt beräkningarna kommer kostnaderna för dessa tio möten (30 deltagare) att vara cirka 220 000 euro per år och budgetpost A-7031.

>Plats för tabell>

De angivna kostnaderna i tabellen ovan, under avdelning A-7 (obligatoriska kommittéer och tjänsteresor), täcks genom anslagen i totalbudgeten för GD V.