•et** EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 03.07.1998 
KOM(1998) 409 slutlig 
KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH 
EUROPAPARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH 
UTLÅNING UNDER 1997 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 4 
1. UPP- OCH UTLÅNINGSVERKSAMHETEN 5 
1.1. UPPLÅNINGSVERKSAMHETEN 5 
/././. Den internationella finansiella omgivningen 5 
1.1.2. Taken för gemenskapens upplåning. 5 
1.1.3. Upplåningens utveckling 6 
1.2. UTLÅNINGEN INOM GEMENSKAPEN 6 
1.2.1. Den europeiska investeringsefterfrågan 6 
1.2.2. Europeiska investeringsbanken (EIB) 7 
1.2.3. Europeiska investeringsfonden (EIF) S 
1.2.4. EKSG K) 
1.2.5. Gemenskapens nya instrument (GN1) // 
1.2.6. Euratom // 
1.2. 7. Gemenskapens finansiella stöd på medellång sikt 12 
2. UTLÅNINGEN I TREDJE LAND 12 
2.1. ÖVERSIKT 12 
2.2. GEMENSKAPENS MAKROEKONOMISKA STÖD 13 
2.2.1. Betalningsbalansstöd. 13 
2.2.2. Kreditfacilitet till förmån för OSS 13 
2.3. LÅN SOM OMFATTAS AV BESLUT 97/256/EG: LÄNDERNA i CENTRAL- OCH 
ÖSTEUROPA, MEDELHAVSOMRÄDET, LATINAMERIKA OCH ASIEN SAMT SYDAFRIKA 14 
2.3.1. EIB.s mål och prioriteringar 14 
2.3.2. Utlåningsverksamheten 15 
2.3.3. Riskdelning 18 
2.3.4. Samarbete med andra institut 18 
2.4. LÄNDER SOM SKRIVIT UNDER LOMÉ-KONVENTIONEN 24 
2.4.1. Översikt av låneutvecklingen 24 
2.4.2. Transaktioner med riskkapital från EIB 25 
2.5. ANDRA GEMENSKAPSINSTRUMENT 25 
2.5.1. Euratom 25 
2.5.2. Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) 25 
3. BUDGETKONSEKVENSER AV UTLÅNINGEN 26 
3.1. RÄNTESUBVENTIONER 26 
3.2. GARANTIER UR BUDGE TEN 27 
3.2.1. Tillämpningsområde 27 
3.2.2. Utestående garantier per den 31 december 1997 28 
4. STATISTIKBILAGA 30 
TABELLFOKTECKNING 
l-l Upplåning på de internationella marknaderna 5 
I -2 EIB:s ulläningsstruktur (tecknade län) - fördelning per land 8 
1-3 EIF:s verksamhet sedan den upprättades- fördelning per land 9 
1-4 EKSG-lån under 1997 10 
I-5 Ställning för GNI-lån den 31 december 1997 11 
2-1 Finansiering utanför gemenskapen under 1997 - sammanfattning 13 
2-2 EIB:s utlåning i Central- och Östeuropa fördelat per land och sektor 16 
2-3 EIB:s utlåning i Medelhavsländerna fördelat per land och sektor 17 
2-4 EIB:s utlåning i Latinamerika och Asien fördelat per land och sektor 17 
2-5 Andelen för PHARE och de IFI i EIB-finansierade projekt i Central- och Östeuropa 19 
2-6 Andel för IFI i EIB-finansierade projekt i medelhavsländerna 20 
2-7 Det ömsesidiga intresset i projekt i Latinamerika och Asien för vilka låneavtal tecknats under 
1997 21 
2-8 Tecknade EIB-Iån under 1997 i Central- och Östeuropa (Rådsbeslul 97/256/EG) 22 
2-9 Tecknade EIB-Iån under 1997 i Medelhavsländerna (Rådsbeslut 97/256/EG) 23 
2-10 Tecknade EIB-Iån under 1997 i Latinamerika och Asien (Rådsbeslut 97/256/EG) 24 
3-1 Utestående garanterade lånebelopp per den 31 december 1997 29 
4-1 Årlig utveckling för upp- och utlåningen i gemenskapen 31 
1-2 Utestående gemenskapsupplåning 32 
4-3 Gemenskapsupplåning under 1997, fördelad på valutor 33 
4-4 Lån beviljade inom gemenskapen under 1996 och 1997, fördelat på sektor och låneinstrument 33 
4-5 Lån beviljade av EIB i gemenskapen under 1996 och 1997, fördelat på ekonomiska mål 34 
4-6 Den geografiska fördelningen av tecknade lån inom gemenskapen, 1996 och 1997 35 
4-7 Fördelning av GNI-lån per land per den 31 december 1997 36 
4-8 GNI-upplåning fördelad på valutor: utestående skuld per den 31 december 1997 36 
4-9 Utbetalda räntesubventioner i gemenskapen inom ramen for de olika gemenskapsinstrumenten 
1977-1997 37 
4-10 Finansiellt stöd utanför gemenskapen som var i kraft eller avtalat den 31 december 1997 38 
INLKDNING 
1. Enligt rådets beslut om gemenskapens nya instrument (GNI)1 och om låneinstrument 
for forskning och finansiering inom ramen för Euratom2 skall kommissionen varje år informera 
rådet och Europaparlamentet om hur dessa instrument använts. Dessutom begärde Europa­
parlamentet i sin resolution om intensifiering av den politiska övervakningen av gemenskapens 
upp- och utlåning3 att verksamheterna inom Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) och 
Europeiska investeringsbanken (EIB) skulle inkluderas. I rådets beslut nr 83/200/EEG (GNI 
III) och nr 87/182/EEG (GNI IV) föreskrivs vidare att det varje halvår skall läggas fram 
information om hur stor del av de godkända beloppstaken som utnyttjats. 
Kapitel 1 i denna rapport innehåller en redogörelse för hela denna verksamhet för 
är 1997, inklusive det andra halvåret 1997 för GNI. 
2. Sedan 1997 är kommissionen enligt ett rådsbeslut4 skyldig att årligen respektive var 
sjätte månad underrätta rådet och Europaparlamentet om genomförandet av de EIB-lån 
som garanteras av gemenskapens budget i Central- och Östeuropa, i länderna i 
Medelhavsomrädet, i länderna i Latinamerika och Asien samt i Sydafrika. I avsikt att ge en 
helhetsbild av EU.s åtgärder i tredje land innehåller denna rapport även en kort 
sammanfattning av gemenskapens makrockonomiska stöd till tredje land, av EIB:s 
verksamhet i A VS-länderna och av EBRD:s verksamhet. 
Redogörelsen för denna verksamhet återfinns i kapitel 2 i denna rapport. 
3. I avsikt att uppfylla rådets och Europaparlamentets krav på information om och 
kontroll över de åtaganden som belastar gemenskapens budget inom ramen för den 
verksamhet som har samband med gemenskapens upp- och utlåning, beskrivs i kapitel 3 
budgetkonsekvenserna av de utbetalade räntesubventioner och de utestående garantier som 
beviljats förde ovannämnda läneinstrumenten. 
1 Beslut 78/870/EEG, EGT L 298, 25.10.1978. 
Beslut 81/19/EEG, EGT L 37, 10.2.1981. 
Beslut 81/1013/EEG, EGT L 367, 23.12.1981. 
Beslut 82/169/EEG, EGT L 78, 24.3.1982. 
Beslut 83/200/EEG, EGT L 112, 28.4.1983. 
Beslut 87/182/EEG, EGT L 71, 14.3.1987. 
2 Beslut 77/270/Euratom, EGT L 88, 6.4.1977. 
3 Dok. PE/67134, EGT C 287, 9.11.1981. 
4 Beslut 97/256/EG, EGT L 102, 19.4.1997. 
1. UPP- OCH UTLÅNINGSVERKSAMHETEN 
l.l. UlTlANINGSVEUkSAMIIETEN 
/././. Den internationella finansiella omgivningen 
Under 1997 ökade den internationella finansieringsvolymen återigen betydligt efter 
den avsevärda ökningen 1996 och trots den finansiella kris i Sydostasien som har pågått 
sedan juli. Orsakerna bakom den höga aktivitetsnivån tillskrivs allmänt låga långfristiga 
räntor och låg inflation, den uthålliga tillväxten i USA och de förbättrade 
konjunkturutsikterna i Europa, samt positiva beslut rörande övergången till euron. Dessa 
faktorer har gynnat obligationsemissionerna, vilka under 1997 steg med 31 % inom 
OECD-området, efter en ökning med 56% under 1996. Euroobligationerna fortsätter 
likaledes att vara attraktiva. Emissionerna steg 1997 med 40% efter en ökning med över 
64% under 1996. Även de internationella lånen ökade under 1997 (+26%), efter 
minskningen 1996 (se tabell 1-1). 
Den sanerade ekonomiska omgivningen och den låga nivån för de långfristiga nominella 
räntorna stimulerade upplåningen till fast ränta, vilken emitterats på fördelaktiga villkor, 
samt teckningarna av aktier som kan konverteras till obligationer. 
1-1 Upplåning på de internationella marknaderna. 
(miljarder ecu) 
1 .Gemenskapsorgan 
varav 
1.1 EKSG 
1.2 EG (1) 
1.3 Euratom 
1.4 EIB 
2. OECD-lander (2) 
(fdrdelning per instrument) 
2.1 Emission av obligationer 
varav: euroobligationer 
2.2 Lan 
3. Gemenskapsorganens 
emission av obligationer 
i % av OECD-landernas 1990 
12,5 
1.1 
0,4 
--
11,0 
283,8 
180,5 
141,4 
103,3 
6,9 1991 
16,9 
1,4 
1,7 
--
13,7 
340,1 
240,2 
200,5 
99,9 
7,0 
(1) GNI + betalningsbalansstöd. 
(2) Beräknat på grundval av 
Kdlla: OECD och EG. 1992 
15,7 
1,5 
1,2 
--
13,0 
353,1 
257,1 
212,7 
96,0 
6,1 1993 
20,1 
0,9 
5,0 
-
14,2 
534,5 
410,8 
337,0 
123,7 
4,9 1994 
15,2 
0,6 
0,3 
0,1 
14,2 
563,0 
360,3 
309,7 
202,7 
4,2 1995 
13,2 
0,4 
0,4 
--
12,4 
643,2 
357,3 
283,9 
285,9 
3,7 
den årliga genomsnittliga växelkursen för ecun. 1996 
18,0 
0,3 
0,1 
-
17,6 
833,6 
558,2 
464,5 
275,4 
3,2 1997 
23,7 
0,5 
0,2 
--
23,0 
1 080,0 
733,3 
648,2 
346,7 
3,2 
1.1.2. Taken för gemenskapens upplån ing 
För att förverkliga de mål i fördraget som avser gemenskapens territorium har 
kommissionen givits befogenhet att ta upp lån på kapitalmarknaderna. Dessa lån skall användas 
till att finansiera uppförande och förbättring av kärnkraftverk (Euratom:s tak f.n.: 4 miljarder 
ecu), till att finansiera investeringar som genomförs inom gemenskapen inom ramen för GNI 
(tak f.n.: 6,8 miljarder ecu), till att i enlighet med EKSG-fordraget främja produktionskapacitet 
eller omställning inom kol- och stålsektorn samt, i förekommande fall, till att finansiera lån till 
5 
medlemsstater med belalningsbalansproblem (tak: 14 miljarder ecu). 1 avsnittet for varje 
instrument anges det belopp som fortfarande är disponibelt i förhållande till denna auktoriserade 
upplåning. 
Inom ramen for avtal med tredje land har kommissionen befogenhet att ta upp lån för att 
finansiera finansiella stödprogram till förmån for länder i Central- och Östeuropa, i Afrika, 
Västindien och Stilla havsområdet (AVS), samt åtgärder inom ramen för Medelhavs­
protokollen. 
Europeiska investeringsbanken har såväl innanför som utanför unionen varit starkt involverad 
i finansieringen av gemenskapspolitik och prioriterade gemenskapsuppgifter, och detta i sådan 
utsträckning att dess upplåning utgör huvuddelen av gemenskapens upplåning. 
/. /. 3. Upplåningens utveckling 
I en allmänt sett mycket aktiv finansiell omgivning ökade gemenskapsorganens 
skuldemissioner med 31,7 % under 1997, efter att ha stigit med 36,4 % under 1996. Denna 
ökning beror både på EIB:s och EKSG:s emissioner och innebär att det totala 
emissionsbeloppet uppgick till 23,7 miljarder ecu. Sammantaget är 
gemenskapsemissionernas andel av de obligationer som emitteras inom OECD-området 
oförändrad. Arbitrage mellan olika emissionsvalutor har spelat en mindre roll än tidigare i 
takt med en ökad monetär konvergens. Emissionsvalutorna avspeglar således i större 
utsträckning den lånevolym som tecknats i vart och ett av allokeringsländerna (för närmare 
uppgifter se tabell 4-3 i bilagan). 
Den utestående upplåningen uppgick den 31 december 1997 till 120,22 miljarder ecu, 
vilket är en ökning med 10% jämfört med 1996. Denna ökning kan helt och hållet 
tillskrivas EIB:s verksamhet, medan utlåningen inom ramen för de övriga 
gemenskapsinstrumenten har fortsatt den tillbakagång som i enlighet med rådets riktlinjer 
inleddes för några år sedan. 
1.2. UTLÅNINGEN INOM GEMENSKAPEN 
1.2.1. Den europeiska investeringsefterfrågan 
Efter den försvagning av aktiviteten som registrerades under 1996 har de 
ansträngningar att sanera de offentliga finanserna som gjorts av samtliga medlemsstater 
börjat ge resultat. Den reala BNP-tillväxten inom gemenskapen beräknas till 2,7 % för 
1997, jämfört med 1,8 % under 1996. Den ekonomiska aktiviteten har underbyggts av en 
ökning i stigande takt av de reala investeringarna, vilka ökade med 4,5 %, jämfört med 3 % 
under 1996. Därmed uppgick de fasta investeringarna i löpande priser inom EU till ca 
1 300 miljarder ecu. Den totala sysselsättningen har även börjat öka igen, vilket medgett en 
minskning av arbetslösheten (från 10,9 % till 10,7 % av den förvärvsaktiva befolkningen), 
Den finansiella krisen i Asien, vilken har drabbat den europeiska exporten, har endast i 
mycket liten omfattning påverkat den ekonomiska aktiviteten i gemenskapen. De farhågor 
beträffande de europeiska fordringarna i regionen som visade sig vid börsfallen i 
oktober/november (-15 %) har snabbt bytts ut mot en större tillförsikt och börskurserna har 
sedan dess ökat. 
1.2.2. Europeiska investeringsbanken (ElB) 
1997 beviljade Europeiska investeringsbanken, i en mer tillväxtvänlig makro-
ekonomisk omgivning. Inn lor 23 miljarder ecu i Europeiska unionen, dvs. en ökning med 
10% jämfört med 1996. Dessa län bidrog till att finansiera en investeringsvolym som kan 
uppskattas till 4,7 % av bruttoinvesteringarna inom unionen. Län har tecknats lor projekt i 
samtliga femton länder i unionen. Lånen i de tre nya medlemsstaterna ökade återigen i 
betydande utsträckning (+15 %). 
Som ett svar på den resolution om tillväxt och sysselsättning som antogs av Europeiska 
rådet i Amsterdam i juni 1997 (se EGT C 10, 15.1.1998) har banken och dess direktion 
utarbetat ett särskilt "Amsterdam-handlingsprogram". Det innehåller ett antal nya grepp, 
särskilt att EIB ställer riskkapital till förfogande för innovativa små och medelstora företag 
med goda tillväxtmöjligheter. Programmets syfte är dessutom att styra en del av bankens 
finansiering till arbetskraftsintensiva investeringar (hälsa och sjukvård, renovering av 
stadsmiljö, etc.) eller till framtidsinriktade investeringar (utbildning, miljö och 
transcuropeiska nät). Avsikten är att öka den förväntade finansieringen inom dessa sektorer 
med ca 10 miljarder ecu under perioden 1997-2000. 
Den 31 december hade kontrakt lor 8X0 miljoner ecu redan tecknats, varav 730 miljoner 
ecu för projekt pä området för utbildning och hälsa och sjukvård samt 150 miljoner ecu 
inom ramen for det "särskilda fönster" som är avsett for små och medelstora foretag. 
Vad gäller bankens traditionella verksamhet uppgick lånevolymen till förmån för regional 
utveckling till 14,6 miljarder ecu, dvs. 67 % av utlåningen. Lånen är starkt koncentrerade 
till strukturfondernas insatsområden. 4 miljarder ecu gick till de s.k. 
sammanhållningsländerna (Portugal, Spanien, Grekland, Irland). Sedan reformen av 
strukturfonderna 1989 har det beviljats lån på 100 miljarder ecu till förmån för regional 
utveckling, vilket har lett till investeringar för ca 300 miljarder ecu. 
Finansieringen av kommunikationsinfrastruktur ökade från 6,5 miljarder till 8,8 
miljarder, dvs. en ökning med 35 % jämfört med 1996. 6,9 miljarder ecu beviljades till 
transportinfrastruktur för järnvägar, motorvägsnät, lufttransport och extraordinära arbeten, 
framför allt de fasta förbindelserna över Stora balt och Öresund. 
Län till nät for telekommunikationer, i synnerhet för mobiltelefoni, ligger kvar pä en hög 
nivå ( 1,9 miljarder ecu). 
Stödet till de transcuropeiska näten (TEN) for transporter, energiöverföring och 
telekommunikation har fortsatt. Under de senaste fem åren har EIB ställt 42 miljarder till 
förfogande för att upprätta transeuropeiska nät och för att utvidga dem till angränsande 
länder. Det tecknade lånebeloppet till förmån för nio av de fjorton prioriterade 
transeuropeiska näten för transporter uppgick 1997 till 6,9 miljarder ecu. För sex av de sex 
prioriterade transeuropeiska näten för energi uppgick de tecknade lånen till 2 miljarder ecu. 
1-2 EIB:s utlåningsstruktur (tecknade lån) - fördelning per land. 
Belgian 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanlon 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
NederBnderna 
Osterrfce 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Forenade kungariket 
Ovriga (artikel 18) 
Sa gemenskapen 
S:a utanfdr gemenskapen 
SUMMATtCKNAbeUN mA 
miljoner ecu 
615 
850 
2 408 
535 
3 012 
2 477 
291 
3 100 
5 
400 
90 
1 110 
60 
15 
2 455 
261 
17 682 
2 246 
19 928 % 
3,1 
4,3 
12,1 
2,7 
15,1 
12,4 
1,5 
15,6 
0,0 
2,0 
0,4 
5,6 
0,3 
0,1 
12,3 
1,3 
88,7 
11,3 
100,0 id&5 
miljoner ecu 
665 
825 
2 715 
525 
2 818 
2 207 
327 
3 435 
79 
319 
242 
1 232 
179 
273 
2 244 
519 
18 604 
2 806 
21 410 % 
3,1 
3,9 
12,7 
2,5 
13,2 
10,3 
1.5 
16,0 
0,4 
1,5 
1.1 
5,8 
0,8 
1,3 
10,5 
2,4 
86,9 
13,1 
100,0 1996 
miljoner ecu 
657 
688 
3 022 
721 
2 553 
2 509 
189 
4 121 
0 
766 
490 
1 294 
302 
846 
2 386 
402 
20 946 
2 294 
23 240 % 
2,8 
3,0 
13,0 
3,1 
11,0 
10,8 
0,8 
17,7 
0,0 
3,3 
2,1 
5,6 
1,3 
3,6 
10,3 
1,7 
90,1 
9,9 
100,0 1997 
miljoner ecu 
1 140 
737 
3 518 
730 
2 716 
2 721 
207 
3 517 
96 
398 
555 
1 350 
401 
925 
3 765 
184 
22 958 
3 244 
26 202 % 
4,4 
2,8 
13.4 
2,8 
10,4 
10,4 
0,8 
13,4 
0,4 
1.5 
2.1 
5,2 
1,5 
3,5 
14,4 
0,7 
87,6 
12,4 
100,0 
Långivning i syfte att skydda miljön ökade med 23 % jämfört med 1996. Av ett totalt 
belopp på 7,2 miljarder ecu avsåg långivningen i första hand hantering av vatten och avfall 
(3,1 miljarder ecu) och förbättring av stadsmiljö (2,4 miljarder ecu). 
Långivning på energiområdet (2,6 miljarder ecu) har i mycket stor utsträckning 
(1,6 miljarder ecu) avsett rationell energianvändning, såväl vad gäller transport och 
distribution av elektricitet och värme som omställning inom industrin. 
1997 har karakteriserats av att långivningen till industriella ändamål och till små och 
medelstora företag åter ökat starkt (4,6 miljarder ecu), varav 2,5 miljarder gått till 
individuella projekt för att förbättra gemenskapsindustrins internationella konkurrenskraft. 
De utestående globallånen har gjort det möjligt att låna ut till ca 13 000 små och 
medelstora företag, varav två tredjedelar är belägna i stödområden (se tabell 4-5). 
1.2.3. Europeiska investeringsfonden (EIF) 
A) EIF:s verksamhet inom ramen for det privata-offentliga partnerskapet 
EIF är en internationell institution som verkar inom ramen for ett partnerskap 
mellan offentliga och privata aktörer, nämligen LIB, Europeiska kommissionen och 76 
finansiella institut från EU:s samtliga medlemsstater. EIF verkar på marknadsmässiga 
villkor i samarbete med banker och andra finansiella institut. Den är inte ett kreditinstitut 
utan en inrättning som garanterar lån, framför allt de som beviljas inom ramen för 
programmet for transeuropeiska nät (TEN) och för att finansiera små och medelstora 
företag. TEN-programmet består av infrastruktur-projekt av europeiskt intresse på 
områdena för transporter, energi och telekommunikation. EIF kan bevilja garantier till 
finansiella intermediärer för lån till små och medelstora företag inom alla sektorer utan 
inskränkningar. Fonden är sedan 1996 även bemyndigad att förvärva aktie- eller 
andelskapital i riskkapitalbolag. Under 1997, som var EIF:s tredje verksamhetsår, ökade 
volymen tecknade garantier anmärkningsvärt (50%) och fonden genomförde även sina 
första förvärv av aktie-/andelskapital. 
8 
B) EIF:s garantiverksamhet 
1997 beviljade EIF garantier för ett belopp på 769 miljoner ecu till projekt som 
avser de transeuropeiska näten och små och medelstora företag, vilket innebär att det totala 
beloppet för tecknade garantier sedan fonden upprättades i juni 1994 uppgår till 
2,3 miljarder ecu. Fördelningen av detta belopp per land visas i tabellen nedan. 
1-3 EIF:s verksamhet sedan den upprättades - fördelning per land. 
miljoner ecu 
- .. Ffirvarv av 
Garantier 
aktier/andelar (1) 
Belgien 60 2 
Danmark 2 
Tysktand 98 3 
Grekland 142 
Spanien 128 
Frankrike 331 6 
Irland 66 
Italien 499 
Luxemburg 4 
Nederianderna 35 
dsterrike 5 9 
Portugal 204 
Finland 30 
Sverige 9 3 
Forenade kungariket 400 12 
Utanfor EU 232 
Summa 2 300 26 
(1) Lander dSr fonden Sr etablerad. Fördelningen av beviljade 
garantier per sektor är 
följande: 24,7% för TEN-
transport, 22,3% för 
TEN-energi, 20% för 
TEN-telekommunikation 
(TEN totalt: 67%) och 
33 % för små och 
medelstora företag. 
Även om EIF 
huvudsakligen verkar 
inom unionen är 
transaktioner utanför 
denna inte uteslutna. 1997 
undertecknades två 
garantiavtal för projekt i 
Östeuropa. Det ena avsåg 
SPP-gasledningen i 
Slovakien och det andra 
ett viktigt tele­
kommunikations-projekt 
i Ungern. 
Det särskilda programmet "Tillväxt och miljö" 
Alltsedan ett pilotprojekt med benämningen särskilt program för "Tillväxt och miljö" 
startades på Europaparlamentets initiativ 1996 har EIF tecknat avtal med finansiella 
partner i samtliga medlemsstater. 
Inom ramen för dessa avtal garanterar EIF delvis de banklån som beviljas små och 
medelstora foretag som investerar i projekt som kan vara till fördel för miljön. 
Kostnaderna för den garanti som lånen till de små och medelstora företagen omfattas av 
belastar gemenskapens budget. 1997 ingicks ca 84% av alla garantiavtal med små och 
medelstora företag inom ramen för detta program. 
C) Verksamhet på området för förvärv av aktier eller andelar. 
De åtaganden som belastar fondens egna medel uppgick vid utgången av 1997 till 
26 miljoner ecu. Det totala aktie- eller andelskapitalet för de verksamheter i vilka EIF har 
förvärvat aktier eller andelar uppgick den 31 december 1997 till 413 miljoner ecu. 
Vid de europeiska stats- eller regeringschefernas särskilda möte om sysselsättningen i 
Luxemburg den 20 21 november 1997 undertecknade LIB och Lill'' ett avtal om 
genomförande av den "europeiska leknikfacilileten" lör finansiering av högteknologiska 
projekt med hög tillväxt inom sektorn för små och medelstora företag. El F har i detta 
sammanhang fält mandat av LIB att i dess namn förvalta ett belopp på 125 miljoner ecu ur 
bankens reserver för att stödja investeringar i riskkapitalfonder som riktar sig till små och 
medelstora företag som använder sig av spjutspetsteknik. Vid utgången av 1997 hade 6,49 
miljoner ecu tecknats för detta syfte. 
1.2.4. EKSG 
Inom ramen för den anpassning av EKSG:s upp- och utlåning som beslutades av 
kommissionen i juni 1994 (EGT C 175, 28.6.1994) mot bakgrund av EKSG-fördragets 
utgång den 23 juli 2002, ökade utbetalningarna av nya lån inom gemenskapen kraftigt 
jämfört med föregående år (se tabell 4-6 i bilagan). Denna ökning förklaras av att 1997 och 
närmare bestämt det första halvåret var den sista möjligheten att kunna ingå avtal om 
LKSG-län, förutom i exceptionella fall. De riktlinjer som kommissionen godkände 1994 
beträffande anpassningen av LKSG:s upp- och utläningsvcrksamhet infor är 2002 
mobiliserade de potentiella låntagarna och innebar en (sista) expansiv impuls till denna 
verksamhet. Det är nu inte längre möjligt alt få långfristiga lån, dvs. med en förfallodag 
efter år 2002, for annat än vissa stora infrastrukturprojekt av europeiskt intresse för vilka 
det går att få en statlig garanti. 
1-4 EKSG-lån under 1997. 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederldnderna 
Osterrike 
Portugal 
Fdren. Kungariket 
Utanfor EG 
Summa Artikel 54 
-
-
49 508 
-
-
-
-
4 048 
68 682 
-
71 851 
122 442 
-
-
316 530 (tusenta 
Artikel 56 
20 078 
-
44 606 
-
2 898 
22 090 
-
33 610 
6 746 
-
3 562 
-
73 211 
-
206 800 Artikel 95 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
0 Sociala 
bostader 
369 
3 
8 205 
31 
1 589 
1 894 
19 
1 809 
27 
204 
897 
-
2 863 
-
17911 I ecu) 
Summa 
20 447 
3 
102 318 
31 
4 487 
23 985 
19 
39 467 
75 455 
204 
76 310 
122 442 
76 074 
0 
541 241 
Således nästan fördubblades EKSG-lånen under 1997 jämfört med 1996. Efterfrågan på lån 
var särskilt stor i de sektorer som förbrukar EKSG-produkter (artikel 54), framför allt i 
Portugal, Österrike, Luxemburg och Tyskland. Även finansieringen av omställningen i kol-
och stålområden på tillbakagång (artikel 56) har ökat kraftigt, framför allt i Belgien 
Tyskland och Österrike. 
10 
1.2.5. Gemenskapens nya instrument (GNI) 
A) Översikt 
Vad gäller GNI bör det påpekas att det inte förekommit några nya lånetransaktioner 
sedan 1991. Återbetalningarna har fortsatt och i vissa länder har lånen nästan helt och 
hållet återbetalats. Av tabell 1-5 framgår hur stor del av upplåningstaken som utnyttjats. 
1-5 Stallning for GNI-IAn den 31 deccmber 1997. 
(miljoner ecu) 
Finansiella avtal 
Globalian(l) 
Produktionssektom (1) 
Infrastruktur 
Energi 
S:a tecknade Ian netto (2) 
BB-lan (egna medel) 
GodkSnda upplaningstak 
Rest GNM 
5,4 
538,5 
446,7 
990,5 
1 000,0 
9,5 
(1) Industri och jordbruk. 
(2) Tecknade lån minus anr Återuppbygg. 
ITALIEN 
598,7 
598,7 
351,6 
1 000.0 
49,7 Återuppbygg. 
GREKLAND 
80.0 
80.0 
80.0 
0.0 
lullerade lån. GNIII 
406,8 
10,6 
279,4 
300,8 
997,5 
1 000.0 
2,5 GNI III 
2 138,0 
465,3 
258.3 
2 861,5 
3 000,0 
138,5 GNI IV 
668,8 
668,8 
750,0 
81,2 SUMMA 
3 213,5 
15,9 
1 961,9 
1 005,8 
6 197,1 
351,6 
6 830,0 
281,3 
GNI IV är intressant på grund av sina särskilda kännetecken, såsom möjligheten att 
omvandla lånen till riskkapital eller att använda dem för förvärv av immateriella tillgångar, 
möjligheten att skjuta upp räntebetalningar, osv. 
B) Utnyttjande av GNI per halvår 
Enligt rådets beslut 83/200/EEG (artikel 6) och 87/182/EEG (artikel 8) beträffande 
finansieringen av gemenskapens nya instrument (GNI) föreskrivs att kommissionen skall 
upprätta en halvårsrapport om hur stor del av lånetaken för GNI III och IV som utnyttjats. 
Mot bakgrund av att upplåningsmöjligheterna under beslutade upplåningstak i praktiken 
uttömts (96%) påverkar inte längre utvecklingen per halvår den ovan beskrivna sammanlagda 
ställningen (se tabell 1-5). 
Den utestående upplåning som tagits upp i detta syfte varierar dock varje halvår beroende på 
amorteringen av skulden och upplåningsvalutornas växelkurser. Situationen i detta hänseende 
för halvåret 1 juli till och med 31 december 1997 framgår av tabell 4-8 i bilagan. 
1.2.6. Euratom 
Sedan flera år tillbaka har inga ansökningar inkommit om lån för kärnkraftsprojekt 
inom gemenskapen inom ramen for det belopp på 1,1 miljarder ecu som är disponibelt under 
Euratom:s lånetak. Däremot är flera projekt utanför gemenskapen under handläggning (se 
punkt 2.5.1. nedan). 
11 
1.2.7. Gemenskapens finansiella stöd på medellång sikt 
Under det gångna året ställdes det inga anspråk pä tillgäng till den medelfristiga 
finansiella faciliteten för betalningsbalansstöd till medlemsstaterna. Med hänsyn till det 
belopp som tidigare utbetalats till Grekland, dvs. 1 miljard ecu (den första utbetalningen av 
1991 års lån pä 2,2 miljarder) och till Italien, dvs. 4 miljarder ecu (de två första 
utbetalningarna av 1993 års län på 8 miljarder), och de återbetalningar som gjorts under 
1997 uppgick det utestående lånebeloppet inom ramen för faciliteten den 31 december 
1997 till 4 miljarder ecu. Den disponibla marginal som kan finansieras genom 
gemenskapsupplåning på kapitalmarknaderna uppgår således till 10 miljarder ecu. 
2. UTLÅNINGEN I TREDJE LAND 
2.1. ÖVERSIKT 
Det finansiella stödet till de tredje länder som slutit samarbetsavtal med 
gemenskapen tar sig olika former beroende på geografiskt område och vilka mål som 
eftersträvas. Det rör sig om län till stater då gemenskapen avser att bidra till att återställa 
ett lands makroekonomiska balans, om individuella lån dä avsikten är att utveckla 
infrastrukturen och genomföra stora saneringsprojekt och om globallån till lokala 
bankinstitut då avsikten är att utveckla det produktiva nätverket med små och medelstora 
företag och stimulera marknadsekonomin. EIB utvecklar dessutom i länderna i Afrika, 
Västindien och Stilla havet samt i Medelhavsländerna andra finansiella instrument än 
klassiska lån, i synnerhet förvärv av aktier eller andelar i små och medelstora företag med 
tillväxtmöjligheter. Dessa instrument definieras genom rådsförordningar eller -beslut, i 
vilka tillämpningsbestämmelserna för de olika geografiska områdena preciseras. 
EIB:s mandat i länderna i Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och 
Asien samt Sydafrika förnyades samtidigt genom beslut 97/256/EG av den 14 april 1997. 
Genom detta beslut godkändes beloppen för de nya mandaten för en period på tre år. De 
således fastställda lånetaken uppgår till 3 520 miljoner ecu för länderna i Central- och 
Östeuropa, 2 310 miljoner ecu för Medelhavsländerna, 900 miljoner ecu för länderna i 
Latinamerika och Asien och 375 miljoner ecu for Sydafrika. 
Genom samma beslut upprättas ett nytt garantisystem i syfte att låta EIB stå för en större 
del av risken vid samarbete med länder utanför unionen. Vid projekt som omfattas av 
individuella icke-statliga garantier skall EIB numera, i samma anda som praxisen för 
transaktionerna inom unionen, stå för de finansiella och ekonomiska riskerna, medan 
gemenskapens budget står för de politiska riskerna. 
12 
2-1 Finansiering utanför gemenskapen under 1997 - sammanfattning. 
(i miljoner ecu) 
AVS-ISndersamtULT 
Medelhavsla'nder 
Under i Central- och ttsteuropa 
OSS 
Latinamerika, Asien 
Sydafrika 
Summa Betalnings­
balansstöd 
(1) 
95 
100 
195 EIB 
Budgetmedel 
och medel från 
EUF (2) 
19 
36 
55 Egna medel 
(3) 
41 
1 086 
1 486 
378 
199 
3 190 (3) Summa 
60 
1 122 
1 581 
100 
378 
199 
3 440 
(1) Utbetalningar. 
(2) Medel ur gemenskapens eller Europeiska utvecklingsfondens (EUF) budget som 
beviljas och förvaltas av BB. 
(3) Tecknade lån, varav 2 562,5 miljoner ecu inom ramen för rådets beslut 97/256/EG 
Gmfr tabell 2-2 t.o.m. 2-4). 
2.2. GEMENSKAPENS MAKROEKONOMISKA STÖD 
2.2.1. Betalningsbalansstöd 
Makroekonomiskt stöd i form av lån är till sin karaktär exceptionellt och ingår som 
ett led i den internationella gemenskapens ansträngningar att, i förbindelse med Bretton 
Woods-institutionerna, stötta betalningsbalansen i vissa länder som har övergående 
problem. I gemenskapens fall är detta stöd koncentrerat till de geografiskt närliggande 
områdena, dvs. Central- och Östeuropa, de europeiska länderna i f.d. Sovjetunionen och 
länderna söder om Medelhavet. Utbetalningarna av detta stöd är själva avhängiga av att 
mottagarländerna uppnår vissa på förhand uppställda mål. Under dessa omständigheter är 
det ett begränsat antal operationer som genomförs varje år och det är inte möjligt att göra 
meningsfulla jämförelser mellan olika år beträffande utvecklingen för det beviljade stödet. 
1997 beslutade rådet att bevilja makroekonomiskt stöd i form av lån till ett belopp av 
250 miljoner ecu till Bulgarien och till ett belopp av 40 miljoner ecu till F.d. jugoslaviska 
republiken Makedonien (FYROM). Rådet beslutade även att bevilja ett exceptionellt stöd 
till Arménien och Georgien till ett totalt belopp av 170 miljoner ecu. 
Vad beträffar utbetalningarna uppgick det utbetalade stödet 1997 till 195 miljoner ecu. 
170 miljoner ecu hänför sig till lån som beslutats under föregående år, varav 70 miljoner 
utbetalades till Rumänien och 100 miljoner ecu till Ukraina. Därtill skall läggas de 
25 miljoner ecu till FYROM som utbetalades inom ramen för de nya lån som beslutades 
under 1997. 
2.2.2. Kreditfacilitet till förmån för OSS 
Ingen utbetalning har skett under 1997 inom ramen för rådets beslut från december 
1991 om beviljande av en kommersiell kreditfacilitet med ett tak på 1 250 miljoner ecu till 
förmån för de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen (OSS). Dessutom har den 
tidsperiod under vilken denna kreditlinje kan utnyttjas gått ut och följaktligen kommer inga 
nya utbetalningar att ske i framtiden. Större delen av de beviljade krediterna har för övrigt 
13 
redan återbetalats, med undantag av förfallna skuldbetalningar (räntor och amorteringar) på 
234 miljoner ecu för Arménien, Georgien och Tad/jikistan. 
2.3. LÅN SOM OMFATTAS AV BESLUT 97/256/EG: Länderna i C entrai- och 
Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Sydafrika 
Avsnitt 2.3 utgör den rapport som i enlighet med artiklarna 2 och 3 i ovannämnda 
rådsbeslut skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet, dvs. det innehåller 
halvårsrapporten för det andra halvåret 1997 och årsrapporten för 1997. 
Rapporten omfattar dessutom EIB:s sista verksamhetsår i Sydafrika enligt rådets beslut 
95/207/EG av den 1 juni 1995 (EGT nr L 131, 15.6.1995). 
2.3.1. El B: s mål och prioriteringar 
Banken bistår de central- och östeuropeiska länder vars långsiktiga mål är att 
förbereda sig lör HU-mcdlemskap, genom att hjälpa dem att skapa den ekonomiska ram 
som krävs för att de skall kvalificera sig för medlemskap5. Banken ger även stöd till 
Albanien. 
El B prioriterar förbättring, modernisering och utveckling av transport-, 
telekommunikations- och energisektorerna, med särskild tonvikt på de transeuropeiska 
näten (TEN) på grundval av de väg- och järnvägskorridorer som av den alleuropeiska 
konferensen för transportministrar fastställts som prioriterade mål för utvecklingen på 
medellång sikt. 
Miljöfrågor i samband med EIB-projekt prioriteras inom ramen för den gradvisa 
anpassningen av de berörda ländernas lagstiftning till EU:s lagstiftning. Banken stödjer 
även små och medelstora företag och andra näringslivsinitiativ, särskilt då detta inbegriper 
partner från EU antingen direkt eller genom bankens globallån. 
1 Mcdelhavsområdct har bankens utlåning sedan 1997, utöver den fortsatta fördelningen 
av tillgängliga medel enligt 1992-1996 års bilaterala finansiella protokoll med vissa länder 
i området, huvudsakligen skett inom ramen för Huropa-Medelhavspartnerskapet, till stöd 
för den ekonomiska utvecklingen i de berörda länderna. Bankens utlåning stödjer 
individuella investeringsprojekt och, genom global lånesystemet, mindre projekt samt små 
och medelstora företag, samtidigt som den stärker den finansiella sektorn i de olika 
länderna. 
Enligt villkoren i Europa-Medelhavspartnerskapet kompletteras EIB:s utlåning ur egna 
medel med räntesubventioner (för lån på miljöområdet) och riskkapital ur EU:s budget som 
förvaltas av banken. 
I Latinamerika och Asien finansierar banken projekt som är av ömsesidigt intresse för 
de berörda länderna och Europeiska unionen, t.ex. samfinansiering tillsammans med 
initiativtagare till EU-projekt, tekniköverföring, samarbete på energi- och miljöområdet. 
Utöver sin verksamhet enligt rådets beslut har banken för att bistå de länder som ansökt om EU-
medlemskap inrättat en avsevärd lånefacilitet inför anslutningen, för utlåning ur bankens egna medel 
utan budgetgaranti. 
14 
Tabell 2-7 innehåller närmare uppgifter om det ömsesidiga intresset av de berörda 
projekten. 
I Sydafrika är bankens mål att stödja den övergång till ett demokratiskt styre som 
Sydafrika inlett och bidra till det framgångsrika slutförandet av landets omslrukturerings-
och utvecklingsprogram. 
2.3.2. Utlåningsverksamheten 
Under rapporteringsperioden tecknade banken avtal om 22 lån avseende Central-
och Östeuropa för ett sammanlagt belopp om 1 466 miljoner ecu (vilket inte inkluderar ett 
avslutande låneavtal på 20 miljoner ecu som undertecknades i mars 1997 inom ramen för 
ett tidigare utlåningsbemyndigande). 
Lån till projekt i Polen, Ungern, Tjeckien och Slovakien stod för över 80% av EIB:s 
utlåning i regionen. Banken tecknade även lån enligt rådets beslut för projekt i alla andra 
central- och östeuropeiska länder, med undantag av Albanien (se tabell 2-2). 
• Banken fortsätter genom sin verksamhet att stödja den ekonomiska utvecklingen i de 
berörda länderna, huvudsakligen genom att finansiera strategisk infrastruktur. En 
tredjedel av den totala utlåningen, 502 miljoner ecu, allokerades till projekt inom 
transportinfrastruktur, inklusive förbättringen av den tjeckiska delen av 
järnvägskorridoren Berlin-Wien, utveckling av TEN-vägar i Slovakien, modernisering 
av flygplatserna i Sofia och Tallinn, samt ett större katastrofhjälpsprogram för att 
reparera översvämningsskador på järnvägsinfrastrukturen i Polen. 
Lån till telekommunikationsprojekt, i fem länder, stod för 357 miljoner ecu, eller en 
fjärdedel av den totala utlåningen. Projekten inkluderar investeringar i mobiltelefoni 
(GSM) i Litauen, Slovakien och Slovenien. 
Lånen i energisektorn uppgick till sammanlagt 70 miljoner ecu och allokerades till 
uppförande och drift av en kraftstation i Ungern och iståndsättande av ett 
fjärrvärmesystem i Bukarest. 
Lån till industrin uppgick till 112 miljoner ecu och omfattade bland annat globallån 
for mindre projekt i Polen och Estland samt lån till en spånplattefabrik i Rumänien. 
Lån för allmän infrastruktur uppgick till 425 miljoner ecu, vilket inkluderar ett avsevärt 
stöd till återuppbyggnad efter översvämningskatastrofen i Polen och Tjeckien. 
15 
2-2 EIB:s utlåning i Central- och Östeuropa fördelat per land och sektor. 
Land 
Hul}>ark'ii 
Tjcckicn 
Estland 
Ungern 
Lettland 
Litauen 
Polcn 
Rum anion 
Slovakicn 
Slovcnicn 
Summa Antal 
Ian 
1 
4 
2 
1 
1 
1 
4 
3 
4 
1 
22 Summa 
tecknade 
Ian 
(milj. ecu) 
60 
540 
20 
35 
20 
7 
355 
122 
262 
45 
1466 
(100%) Transport 
60 
240 
10 
20 
75 
97 
502 
(34,2 %) Telekom 
100 
7 
40 
165 
45 
357 
(24,4 %) Energi 
35 
35 
70 
(4,8 %) Industri 
10 
55 
47 
112 
(7,6 %) Allman 
infrastruktur 
200 
225 
425 
(29 %) 
De tecknade länen i Medelhavsomrädel fördelar sig väl på nio länder. Under 
rapportenngsperioden tecknade banken län (or ett sammanlagt belopp av 934 miljoner ecu 
enligt rådets beslut för projekt i samtliga Medelhavsländer utom Malta6, Israel och Syrien 
(se tabell 2-3). 
• Investeringar i transportinfrastruktur stod för nästan en tredjedel (300 miljoner ecu) 
av den totala utlåningen, vilket inkluderar förnyelsen av Air Egypts flygplansflotta, 
hamninfrastruktur i Jordanien, väginfrastruktur i Libanon och Tunisien samt 
järnvägsinfrastruktur i Marocko och Tunisien. 
• Över 28 % av den totala utlåningen (265 miljoner ecu) allokerades till investeringar i 
vatten och avlopp i Libanon, Marocko, Turkiet, Tunisien och Cypern. 
• I Ut stort gasledningsprojekt i Algeriet stod för över 23 % av den totala utlåningen. 
Delta projekt tillsammans med stöd till ett centrum för eleklricitetskontroll i Libanon 
innebar att nästan en fjärdedel av den totala utlåningen (229 miljoner ecu) gick till 
energisektorn. 
• 15 % av den totala utlåningen (140 miljoner ecu) gick till olika industriprojekt, vilket 
inkluderar några samriskprojekt med EU-investerare såsom t.ex. en cementfabrik i 
Egypten, till stöd av små och medelstora företag i Jordanien och Turkiet via globallån 
samt till en industrianläggning på Gazaremsan/Västbanken. 
Lån på Malla har tecknats inom ramen fOrdel fjärde finansiella protokollet. 
2-3 EIB:s utlaning i Mcdclhavslandcrna fordclat per land och sektor. 
Land 
Algcriet 
C'ypern 
Egypten 
Jordanien 
Libanon 
Marocko 
Tunisien 
Turkiet 
Gaza-VSstbanken 
Summa Antal 
lån 
1 
1 
3 
2 
3 
2 
3 
2 
] 
18 Summa 
tecknade 
lån 
(milj. ecu) 
218 
30 
121 
60 
131 
135 
130 
95 
14 
934 
(100%) Transport 
75 
30 
20 
85 
90 
300 
(32,1 %) Energi 
218 
11 
229 
(24,5%) Milj 6, vatten 
och avlopp 
30 
100 
50 
40 
45 
265 
(28,4%) Industri, 
fivrigt, 
blandat 
46 
30 
50 
14 
140 
(15 %) 
Under rapporteringsperioden tecknade banken 6 lån för ett sammanlagt belopp av 
214,5 miljoner ecu för projekt i Latinamerika och Asien, inklusive två län om 
sammanlagt 52 miljoner ecu som undertecknades inom ramen lör intcrimsmandalet 1996 
1997 (se tabell 2-4). Län tecknades för projekt i Indonesien, Filippinerna, Brasilien och 
Peru, samt lor ett projekt av regionalt intresse (Andinska pakten). 
Utlåningen avsåg ekonomisk infrastruktur (vattenförsörjning, flygplatsinfrastruktur, 
kommunikationer), energi, ett industriprojekt (cement), samt stöd till små och medelstora 
projekt via ett globallån. 
2-4 EIB:s utlåning i Latinamerika och Asien fördelat per land och sektor. 
Land 
Indoncsicn 
Filippincrnu 
llmsilicii 
Peru 
Regionalt 
Summa Antal 
Ian 
1 
2 
1 
1 
1 
6 Summa 
tecknade 
Ian 
(milj. ecu) 
55 
377 
32,5 
50 
40' 
214,5 
(100 %) Transport 
25 
25 
(11,7%) Telekom 
50 
50 
(23,3 %) 
III llll II III 1 1 II Energi 
12 
12 
(5,6 %) Industri, 
fivrigt, 
blandat 
55 
32,5 
40 
127,5 
(59,4 %) 
Tabellerna 2-8 t.o.m. 2-10 i slutet av avsnitt 2.3 innehåller ytterligare upplysningar om de 
låneavtal som tecknats för projekt i de ovanstående regionerna enligt rådets beslut 
97/256/EG. 
Under 1997 tecknade banken låneavtal för ett sammanlagt belopp av 199 miljoner 
ecu för projekt i Sydafrika, och därmed uppnåddes det tak på 300 miljoner ecu som 
7 Including one loan signed in the framework of the interim mandate but covered by the guarantee 
arrangements laid down in Council Decision 97/256/HC. 
17 
beviljas enligt det första mandatet (rådets beslut 95/207/EG). 104 miljoner ecu lånades ut 
till investeringar i vatten och avlopp och 45 miljoner ecu lånades ut för att finansiera 
utvinning av angränsande gasfyndighcter och installationen av Mossgas därmed 
förknippade kompressoranläggningar. Dessutom beviljades ett globallän på 50 miljoner för 
att finansiera små eller medelstora investeringar. 
Banken tecknade under rapporteringsperioden inte något finansieringsavtal i Sydafrika 
enligt rådets beslut 97/256/EG. 
2.3.3. Riskdelning8 
Riskdelning beträffande EIB:s utlåning i enlighet med rådets beslut 97/256/EG 
uppgick till totalt 639,5 miljoner ecu9 under rapporteringsperioden eller 8,8 % av det totala 
länctaket och 24,5 % av den hittillsvarande utlåningen enligt det nya garanti systemet. 
Nedan följer uppgifter för de olika regionerna: 
I Central- och Östeuropa uppgick riskdelningen beträffande EIB:s utlåning till 
sammanlagt 444 miljoner ecu eller 12,6 % av lånetaket för dessa länder och 30,3 % av 
den hittillsvarande utlåningen. 
I enlighet med program förfarandena i Europa-Medelhavspartnerskapet har alla projekt 
utom två avtalats med regeringar eller offentliga organ. Det är således inte förvånande 
att riskdelningen beträffande EIB:s utlåning i Medelhavsländerna under 
rapporteringsperioden uppgick till totalt 46 miljoner ecu eller 2 % av lånetaket för 
dessa länder och 4,9 % av den hittillsvarande utlåningen. 
I enlighet med vad som angavs i den senaste rapporten om EIB:s verksamhet i 
Latinamerika och Asien (KOM[1998] 1) omfattar det nya garantisystemet enligt rådets 
beslut 97/256/EG även interimsmandatet för utlåning i denna region beträffande lån 
som godkänts av banken men inte undertecknats vid dagen för beslutets ikraftträdande. 
Detta rör lån för sammanlagt 122 miljoner ecu. Av denna summa tecknades lån för 
52 miljoner ecu under rapporteringsperioden, varav ett lån på 12 miljoner ecu rörde ett 
riskdelningsprojekt. 
Riskdelningen beträffande EIB.s utlåning i Latinamerika och Asien (inklusive det 
ovan nämnda beloppet på 12 miljoner ecu) omfattade sammanlagt 149,5 miljoner ecu 
under rapporteringsperioden, eller 14,6% av utläningstaket lor dessa länder och 
69,7 % av den hittillsvarande utlåningen i regionen inom ramen för det nya 
garantisystemet. 
I de regionala tabellerna i slutet av avsnitt 2.3. (tabellerna 2-8 t.o.m. 2-10) anges de lån 
som i enlighet med rådets beslut 97/256/EG omfattas av icke-statliga garantier. 
2.3.4. Samarbete med andra institut 
Bankens verksamhet i länderna i Central- och Östeuropa bedrivs inom ramen för 
EU-programmet, särskilt genom att finansiera investeringar som syftar till att integrera de 
I rådets beslut 97/256/EG av den 14 april 1997 uppmanas banken att " att sträva efter att täcka den 
kommersiella risken på 25 % av sin utlåning enligt detta beslut från icke-statliga garantier som skall 
utvidgas när så är möjligt och såvitt marknaden tillåter på grundval av individuella mandat". 
Inklusive ett belopp på 122 miljoner ecu som lånats ut i Latinamerika och Asien inom ramen för 
interimsmandatet. Detta belopp omfattas också av garantibestämmelserna i rådets beslut. 
18 
berörda ländernas infrastruktur med EU:s och genom att ge stöd till små och medelstora 
företag, och även genom att bevilja stöd till Albanien. Närhelst möjligt söker banken få till 
stånd samfinansiering med andra institutioner, särskilt i syfte att uppfylla ovanstående 
kriterier. Bankens verksamhet utgör således en del av etl samlat tillvägagångssätt i nära 
samarbete med kommissionen och, när så är lämpligt, med de internationella finansiella 
institut (ILI) som är verksamma i området. 
Banken samarbetar nära med PHARE-programmet med vilket den har utvecklat nära och 
fruktbar relation, något som är mycket uppskattat av mottagarländerna. Denna relation är 
på väg att ytterligare förstärkas till följd av inledandet av anslutningsprocessen. 
Förutom ofta förekommande stöd från PHARE under investeringsplaneringsfasen för att 
säkerställa att de projektstudier och det tekniskt bistånd som krävs till stöd för EIB-
projekten tillhandhålls, samarbetar banken även med PHARE vid samfinansiering av 
infrastrukturprojekt, för vilka upp till 25 % av PHARE-medlen får anslås. Under 
referensperioden har banken och PHARE sam finansierat ett järnvägsprojekt i Tjeckien och 
PIIARE överväger alt samfinansiera ett flygplalsprojekt i Bulgarien och har omfördelat 
medel till förmän för åleruppbyggnadsprogrammet efter översvämningsskadorna i Polen. 
Bankens samarbete med andra internationella finansinstitut kommer som sig bör att även i 
fortsättningen vara nära och systematiskt, även om dessa instituts längivningsverksamhet i 
regionen minskar i enlighet med deras gradvis förändrade lånepolitik samt 
marknadsutvecklingen. EBRD har under referensperioden bidragit med finansiering av ett 
järnvägsprojekt i Tjeckien och ett flygplatsprojekt i Estland, medan Världsbanken (IBRD) 
har godkänt att bidra med finansiering till återuppbyggnadsprogrammet efter 
översvämningskatastrofen i Polen. 
Bidragen från PHARE och de övriga finansiella instituten till de EIB-finansierade 
projekten framgår av nedanstående tabell (beloppen avser miljoner ecu). 
2-5 Andelen för PHARE och de I Fl i EIB-finansicrade projekt i Central- och 
Östeuropa. 
Land 
Bulgaricn 
Tjeckien 
Kstland 
Polen 
Summa E1B 
60 
75 
10 
300 
445 PHARE 
10 15'° 
50 
0 
6512 
125-130 EBRD 
0 
50" 
8,5 
0 
58,5 IBRD 
0 
0 
0 
18513 
185 TOTALT 
70-75 
175 
18,5 
550 
813,5-818,5 
I Medelhavsområdet samarbetar också banken med andra finansiella institut och 
investerare/bidragsgivare närhelst detta är möjligt. Banken antingen samfinansierade 
många av de låneavtal som ingicks under 1997 tillsammans med andra 
multilaterala/bilaterala institut eller internationella investerare eller också spelade den en 
10 
II 
12 
13 Slutligt belopp att beslutas av PHARE. 
53,6 miljoner amerikanska dollar. 
Omfördelade medel från andra PHARE-projekt. 
Ett bidrag på 200 miljoner amerikanska dollar till återuppbyggnadsansträngningen efter 
översvämningskatastrofen i Polen. 
19 
avgörande roll för att förmedla ytterligare finansiella resurser. Globallånen i Jordanien och 
projekten i Gazaremsan/Västbanken genomförs till exempel i förening med villkorade 
global lån från riskkapitalmedel inom ramen för MEDA-förordningen. Det sistnämnda 
projektet samfinansieras med International Finance Corporation (IFC). Projektet på 
Cypern sam finansieras med Europarådets fond för social utveckling. Projektet i 
energisektorn i Libanon sam finansieras med IBRD, medan transportprojektet 
sam finansieras med Saudi Fund. 
I tabell 2-6 ges närmare uppgifter om andra finansiella instituts medverkan i EIB-
finansierade projekt (belopp i miljoner ecu). 
2-6 Andel för IFI i EIB-finansierade projekt i medelhavsländerna. 
Land 
Cypern 
Libanon 
Marocko 
Gaza-VSstbankcn 
Summa EIB 
30 
31 
131 
14 
206 IBRD 
0 
8,2 
5 
0 
13,2 1FC 
0 
0 
0 
7,6 
7,6 Ovriga14 
40,7 
31,2 
45 
12 
128,9 Totalt 
70,7 
70,4 
181 
33,6 
355,7 
Ett aktivt samarbete har dessutom förekommit med andra institut vilket medverkade till 
andra investeringar med aktivt stöd av banken under samma period: 
• Maroeko: ONCF moderniseringsprojekt (järnväg) - i förening med IBRD, BAD15, CFD16 ; 
• Tunisien: SNCFT II Projekt (järnväg) med IBRD, CFD; 
• Turkiet: ADANA Avloppsvattenprojekt - med tysk samverkan; 
• Egypten: ECC Grey Cement Projekt - med IFC och europeiska (belgisk/schweiziska) 
medfinansiärer; 
• Libanon: Avloppsprojektet för Tripoli samfinansicras också med IBRD som en del av 
ett sektoriellt investeringsprogram. 
Samarbetet med multilaterala och bilaterala finansiella institut i Latinamerika och 
Asien har varit fortsatt gott. Flygplatsprojektet på Filippinerna utvärderades i samverkan 
med Asiatiska utvecklingsbanken, som även bidrog till projektets finansiering och kommer 
att delta i övervakningen av dess genomförande och av sektorns finansiella och 
institutionella utveckling. Energiprojektet på Filippinerna finansierades tillsammans med 
bland andra Kreditanstalt fiir Wiederaufbau (KFW) och Commonwealth Development 
Corporation (CDC). Banken inriktar i allt större utsträckning sin verksamhet på privata 
projekt av ömsesidigt intresse för länderna i Latinamerika och Asien och gemenskapen. 
Som nämndes i avsnitt 2.3.1 finansierar banken projekt som är av ömsesidigt intresse för 
länderna i Latinamerika och Asien och gemenskapen (se tabellen nedan). 
14 
15 
16 Riskkapital från EIB, stater, offentliga organ eller andra finansiella källor, inklusive 
låntagares/projektansvarigas egna medel. 
Afrikanska utvecklingsbanken. 
Caisse Française de Développement. 
20 
2-7 Det ömsesidiga intresset i projekt 
tecknats under 1997. Latinamerika och Asien för vilka låneavtal 
Land Projekt Omsesidigt intresse 
Indoncsicn VATTENFOR- Langivaren ar ett samriskfbretag med franska och indonesiska privata 
SORJNING inlressenter. Projektet omfattar dessutom ttvcrfOring av europcisk tcknik pa 
VASTRA omradct Rir drift och styrning av vattenfttrsOrjning och ger betydande miljfl-
JAKARTA vinster. 
Filippincr- REGIONALA Det Omsesidiga intresset i projektet bygger pa behovet av att utveckla dessa 
na FLYG- flygplatser, sarskilt Puerto Princesa, som en del av landets bidrag till en viktig 
PLATSER regional utvecklingsplan (the East ASEAN Growth Area - EAGA). Projektet 
kommer Sven att Oka Manilla International Airports reella kapacitet for 
internationella flygningar. 
St5d till EAGA, som projektet ar ett gott exempel pa, uppmuntras sarskilt i 
samarbetsavtalet mellan EU och ASEAN-ianderna. 
BATANGAS Langivaren ar ett helSgt dotterbolag till ett brittiskt/filippinskt samriskfbretag. 
POWER -B Dessutom ar gasfaltet som skall fbrse anlaggningen med brSnsle ett 
gemensamt gasutvinningsprojekt mellan Shell och Occidental Petroleum, 
medan kontraktet f5r den nyckelfardiga anlaggningen vunnits av en stor 
europeisk industrigrupp. 
Projektet kommer i ett vidare perspektiv att frSmja malsattningarna i sam­
arbetsavtalet mellan EU och ASEAN, som innehaller en s3rskild hanvisning 
till samarbete pa energi- och miljOvardsomradet. 
Brasilien LAFARGE Langivaren ar ett samriskfbretag med franska och brasilianska privata 
ARCOS intressenter. Projektet kommer att starka fbretagets stallning pa en ledande 
CEMENT framvaxande marknad. 
Peru TELEFONICA Utvecklingcn av telekommunikationcrna i Peru kommer att ge betydande 
DEL PERU ekonomiska vinster. Tillhandahallande av fullgoda moderna teletjanster 3r en 
erkant viktig faktor ftir ekonomisk utveckling. 
Den peruvianska lantagaren ar ett dotterbolag till ett spanskt telebolag. Ett 
effektivt europeiskt f5retags medverkan i fullfbljandet av Perus 
utvecklingsprogram fbrtelekommunikationer ger ytterligare fbrdelar, i form 
av 5verf6ring av teknologi till Peru och Okad verksamhet fOr europeiska 
telebolag. 
Regionala CORPORACION De finansierade projekten kommer att vara av omsesidigt intresse och pa sa 
projekt ANDINADE satt stOdja narmare samarbete mellan EU och Andinska landergruppen i 
FOMENTO privata affarsprojekt inom stOdberattigade omraden. 
Globallan | 
EIB:s och kommissionens verksamhet i Sydafrika kompletterar varandra. 
Kommissionen ger exempelvis stöd till vatten försörj ningsprogram, medan EIB beviljar lån 
för behandling och rening av vatten och avloppsvatten. Kommissionen deltar i 
garantiprogram till lormän för smä och medelstora företag som finansieras via 
affärssektorn, medan EIB finansierar lån som förmedlas via affärsbankerna och 
finansiering till små och medelstora företag via Industrial Development Corporation. 
EIB upprätthåller nära kontakt Världsbanken och med nationella organisationer med 
verksamhet i Sydafrika, som exempelvis Société de Promotion et de Participation pour la 
Coopération Economique (PROPARCO) i Frankrike och Commonwealth Development 
Corporation i Förenade kungariket. 
21 
2-8 Tecknade EIB-lån under 1997 i Central- och Östeuropa (Rådsbeslut 97/256/EG). 
LAND 
Bulgarien 
Tjeckien 
Cstland 
Iliigern 
Lcttland 
Litauen 
Polen 
Riimiiiiieii 
Slovakien 
Slovenien 
Totalt PROJEKT 
II.YGIIAISJNISOHA 
JÄRNVÄ( iSK( )KR|I X M111 Kl JN -
WIEN-B 
SPTTELB00MMUNICAT1ON 
1I-A 
D5M0fr0RVÄGENPRAG-
NURNBERG 
ÖVERSVÄMNINGSSKADOR 
ÅTERUPPBYGGNAD 
TAIJJNNSFl.YGPLATS 
UNION BANK( )T ESHONIA 
Glnballån 
MVMIJORINTIKRAFIVIRK 
VINDILS IIAMN 
IHl-KOMMtMKATION II 
VERHNSBANKPOLSKAGlobd-
lånl 
ÖVERSVÄMNINGSSKADOR 
ÅTERUPPBYGGNAD-A 
ÖVI-RSVÅMNINGSSKAIXX* 
ÅIIRUITBYGGNAD-B 
KAIOWKI'KOMMUNAL 
INIRASIRUKIUR 
IHJKOMMUNIKAIIONIR 
lUKllARINIUINIAURIKING 
AVI-JÄRRVÅRMI-NÄI 
MIX-PRIKOIXJKIIONS-
ANIÄGGNING 
EUROPAVÄGARn 
GLOBTEL 
TELEKOMvlUNJKATIONERn 
EUROPAVÄGARIE 
MOBFIELGSM BESKR1VN1NG 
Modernisering och förbättring av Sofias 
llygplals. 
Förbättring av den tjeckiska bandclen av järn­
vägslinjen Berlin-Prag-Wien. 
Modernisering av telenäten. 
Anläggande av motorvägssträckan Plzen-
Rozvadov av motorväg D5 Prag-Rozvadov. 
Katastrofprogram för återuppbyggnad och 
återfallande av grundläggande infrastruktur 
till fbljd av översvämningsskador. 
Förbättring av Tallins internationella 
flygplats. 
För finansiering av små eller medelstora 
projekt inom miljövård, energibesparing, 
industri och turism, samt allmänt projekt 
bland små och medelstora förelag. 
Upprörande och drill av en oljccldad "open 
cyele" förhränningslurbin lör 
strömförsörjning vid toppbelastningar och 
ökning av Ungerns reservelkapacilet. 
förbättring av hamninloppstillträde, 
ombyggnad, förstärkning av kajer. 
Utvecklingen av den andra fasen av mobil­
telenätet (GSM). 
För finansiering av små eller medelstora 
projekt inom miljövård, energibesparing, 
industri och turism, samt allmänt projekt 
bland små och medelstora företag. 
Katastrofprogram för återuppbyggnad och 
återfallande av grundläggande infrastruktur 
till följd av översvämningsskador. 
Katastrofprogram för återuppbyggnad och 
ålertällande av järnvägsinfrastruktur till följd 
av översvämningsskador. 
Förbättringar av stadsinfrastrukluren (vägar, 
avlopp och kommunal sopkompostering) i 
Katowice. 
1 llvidgning och modernisering av del 
rumänska lelenätel. 
Restaurering av nät lör Ijärrvänncöverföring 
och fjärrvärmeförsörjning. 
Tillverkning av fiberplattor (MDF) och en 
särskild anläggning för hartsframställning i 
staden Sebes. 
Byggande av 18 km huvudled (D2/D61) från 
Bratislava till den Ungersk-Österrikiska 
gränsen. 
Utveckling av mobiltelefonnät (GSM). 
Modernisering av det slovakiska telenätet. 
Byggande av en ny omfartsled av motorväg 
Dölrunt Bratislavas centrum. 
Byggande av det första GSM-nätet i 
Slovenien. LANE-
BELOPP-
(milj.ccu) 
60 
60 
540 
75 
100 
165 
200 
20 
10 
10 
35 
V5 
20 
20 
7 
7 
355 
35 
225 
75 
20 
122 
40 
35 
47 
262 
25 
65 
100 
72 
45 
45 
1466 R1SK-
DELNING 
Nej 
Nej 
Ja 
Nej 
Nej 
Nej 
Ja 
Ja 
Nej 
Ja 
Ja 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Ja 
Nej 
Ja 
Ja 
Nej 
Ja 
22 
2-9 Tceknade ElB-lan under 1997 i Medclhavslanderna (Radsbeslut 97/256/KCJ). 
LAND 
Alj»eiiet 
Cypcrn 
Egypten 
Jordanicn 
Libanon 
Marocko 
Tunisien 
Turkiet 
Gaza-VSst-
banken 
Totalt PROJEKT 
SONATRACIIGR2-B 
PAPHOS AVLOPPS­
SYSTEM 
EGYPT AIR 
ECC GREY CEMENT 
LECICOCERAMICS 
INDUSTRIAL 
DEVELOPMENT 
HANK VI Globallän 
NAMNEN 1 AQADA 
TRIPOLI 
AVLOPPSSYSTEM 
MOTORVÄG NORRA 
KUSTSTRÄCKAN 
CENTRE NATIONAL 
DE CONTROLE 
ELECTRIQUE 
MODERNISERING AV 
ONCF 
ONEP 
DRICKSVATTEN II 
SNCFT II 
DRÄNERING AV "LAC 
SUDDH TUNIS" 
PRIORITERAT 
VÄGUNDERHÅLL 
ADANA 
AVLOPPSVATTEN 
TURKIET globallån 
GAZA 
INDUSTRIOMRÅDE BESKRIVNING 
Byggande av en gasrbrledning mellan 
Alraroeh llassi R1 Mel. 
Byggande av ett system för uppsamling 
och behandling av avfallsvatten och ett 
avloppssystem för storm vatten. 
Modernisering av Egypt Airs flygflotta. 
Byggande av en anläggning för 
tillverkning av grå cement. 
Byggande av en ny fabrik fbr 
tillverkning av sanitetsporslin och 
modernisering av en befintlig 
kakeltillverkningsfabrik. 
Finansiering av små och medelstora 
företag i de produktiva sektorerna av den 
jordanska ekonomin. 
Uppforande av en industrihamnskaj med 
möjlighet till förtöjning från två sidor 
och inköp av 
containcrhanteringsutrustning. 
Kvalitativ förbättring av avloppssystem 
för storm- och regnvatten, byggande av 
en reningsverk för avloppsvatten för 
Tripolis storstadsområde. 
Renovering och utbyggnad av 
motorvägen längst den norra kusten 
mellan Beirut och Tripoli. 
Byggande av de nationella 
elektricitetskontrollcentret i Beirut. 
Restaurering och ökning av kapaciteten 
av delar av huvudlinjerna i det 
marockanska järnvägsnätet. 
Dricksvatten försörj ning till tätorts­
områden i Marocko. 
Renovering av järnvågslinjen Tunis-
Sfax-Gabcs. 
Dränering och utdikning av "l.ac Sud de 
Tunis". 
Förbättring av vägnäten 1 Tunis 
storstadsområde och andra större städer. 
Utbyggnad av avloppsnätet och 
byggande av två reningsverk för 
avloppsvatten i Adana (Sydöstra Turkiet) 
För finansiering av små och medelstora 
företag. 
Utveckling av ett industriområde på 
Gazaremsan. LÅNE­
BELOPP 
(mill. ecu) 
218 
30 
75 
30 
16 
30 
30 
100 
20 
11 
85 
50 
25 
40 
65 
45 
50 
14 2IN 
30 
121 
60 
131 
135 
130 
95 
14 
934 RISK-
DEUNING 
Nej 
Nej 
Nej 
Ja 
Ja 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
Nej 
23 
2-10 Tecknade EIB-lån under 1997 i Latinamerika och Asien (Rådsbeslut 
97/256/EG). 
LAND 
Indonesien 
Filippiner-
na 
Brasilicn 
Peru 
Rcgionala 
projekt 
Totalt PROJEKT 
VATTEN­
FÖRSÖRJNING 
VÄSTRA JAKARTA 
REGIONALA-
FLYGPLATSER 
BAIANGAS 
KRAFTVERK-B17 
LAFARGE ARCOS 
CEMENT 
TELEFON ICA DEL 
PERU 
CORPORACION 
ANDINA DE 
FOMENTO Global lån17 BESKRIVNING 
Kvalitetshöjning och utbyggnad av 
systemen för vattenförsörjning och 
vattendistribution 
Kvalitetshöjning, förbättring och 
utbyggnad av två flygplatser i södra 
delarna av Filippinerna 
Uppförande av ett kombinerat krets 
kraftverk 
Byggande av en cementfabrik i staten 
Minas Gerais 
Modernisering och utbyggnad av tele­
nätet i Peru 
För finansiering av medelstora projekt i 
Andinska paktens fem medlemsstater LANE-
BELOPP 
(milj. Ecu) 
55 
55 
37 
25 
12 
32,5 
32,5 
50 
50 
40 
40 
214,5 REK 
DELNJNG 
Ja 
Nej 
Ja 
Ja 
Ja 
Nej 
2.4. LÄNDER SOM SKRIVIT UNDER LOME-KONVENTIONEN 
2.4.1. Översikt av låneutvecklingen 
Gemenskapsstödet till dessa länder spelar med hänsyn till ländernas ekonomiska situation 
en mycket framträdande roll. Stödet från Europeiska utvecklingsfonden (EUF) uppgår 
exempelvis för Afrika till i genomsnitt 1 100 miljoner ecu per år. Om man därtill lägger 
stöd av övergripande karaktär (livsmedelsbistånd, bistånd från frivilliga 
hjälporganisationer [NGO], till bevarandet av tropiska skogar, till demokraliseringsprojekt 
osv.), humanitärt bistånd samt bilateralt stöd från medlemsstaterna uppgår stödet 
sammanlagt till cirka 7 800 miljoner dollar, eller sex till sju gånger mer än det stöd som 
beviljas av västvärldens övriga stormakter. 
Genom det andra protokollet till Fjärde Lomékonventionen som undertecknades 1995 och 
omfattar perioden 1995-1999, har gemenskapsstödet höjts till 14 625 miljoner ecu fördelat 
på 11 967 miljoner i subventioner, 1 000 miljoner som stöd till riskkapitaltransaktioner och 
1 658 miljoner i form av lån från EIB:s egna medel. Till följd av förseningarna i 
genomförandet av det nya protokollet har det inte varit möjligt att utnyttja dess medel i 
full omfattning. I länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet (AVS) och i de 
utomeuropeiska länderna och territorierna (UTL) begränsades EIB:s insatser under 
1997 till att anslå de tillgängliga medlen enligt det första protokollet till Fjärde 
Lomékonventionen, dvs. 60 miljoner ecu, varar 19 miljoner miljoner i form av riskkapital. 
17 Undertecknad inom ramen tor det provisoriska mandatet men omfattas av den genom rådets beslut 
97/256/EG fastställda garantiordningen. 
24 
Utlåningen har i huvudsak gällt energisektorn samt småföretagsfinansiering via globallån. 
Det kan nämnas att 18 miljoner av utlåningen under 1997 gick till tillverkningssektorn, 
varav 16 miljoner avsåg globallån till förmån för små och medelstora investeringar. Den 
totala undertecknade lånesumman inom ramen ior det första protokollet uppgår till 
2 072 miljoner ecu och av dessa avser 812 miljoner ecu riskkapital. 
2.4.2. Transaktioner med riskkapital från El B 
Utöver utlånings verksamheten, garanterar EIB bearbetningen och uppföljningen av 
riskkapitaltransaktioner med hjälp av specialiserade offentliga eller privata bolag som är 
verksamma på platsen. Under 1997 genomfördes huvuddelen av dessa transaktioner i 
Östafrika (10 miljoner ecu) genom förmedling av auktoriserade finansiella intcrmediärer. 
Några sädana transaktioner ägde också rum i Västindien (4 miljoner ecu) och i Stilla 
havsområdet (2 miljoner ecu). 
2.5. ANDRA GEMENSKAPSINSTRUMENT 
2.5.1. Euratom 
Genom rådets beslut av den 21 mars 1994 utsträcktes tillämpningsområdet för 
Euratom-lån till länderna i Central- och Östeuropa och Oberoende staters samvälde (OSS) i 
syfte att förbättra kärnkraftverkens säkerhet och effektivitet i dessa länder. Med hänsyn till 
det rådande tak som fastställts av rådet uppgår det tillgängliga beloppet till cirka 
1,1 miljard ecu. 
Ett flertal projekt studeras för närvarande i Ukraina, Bulgarien och i Ryssland, men 
på grund av deras komplexitet på såväl det politiska som tekniska planet har inget beslut 
om finansiering fattats under 1997. 
2.5.2. Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) 
Gemenskapen och EIB är samtidigt både aktieägare och nära samarbetspartners till 
EBRD. De innehar vardera 3 % av bankens kapital och har ett nära samarbete som bygger 
pä att deras insatser kompletterar varandra. 
Enligt EBRD:s årsrapport för 1997 godkände bankens styrelse 143 nya projekt i länderna i 
Öst- och Centraleuropa och i de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen, vilka 
motsvarade ett totalt belopp på 4 016 miljoner ecu (jämfört med 119 under projekt till ett 
sammanlagt belopp av 2 855 miljoner ecu under 1996). De lånemedel som faktiskt anslogs 
under året uppgick till 2 315 miljoner ecu jämfört med 2 188 miljoner under 1996. Andelen 
av bankens samlade verksamhet som avsåg förvärv av aktie- och andelskapital uppgick till 
436 miljoner ecu, dvs. ungefar 19 % av summan av bankens nya transaktioner. 
25 
3. BUDGETKONSEKVENSER AV UTLÅNINGEN 
Gemenskapens allmänna budget påverkas av utlåningen i den mån den inbegriper 
räntesubventioner och/eller en garanti ur budgeten. 
3.1. RÄNTESUBVENTIONER 
Räntesubventioner beviljas av gemenskapen inom följande områden (se tabell 4-9): 
a) Industriell omställning inom kol- och stålindustrierna (artikel 56 i EKSG-
fördraget), 
b) Återuppbyggnad av de områden som drabbats av naturkatastrofer i Italien, 
Grekland och Portugal (den autonoma regionen Madeira), 
c) Inom ramen för "lånefaciliteten för små och medelstora företag" som 
beslutades vid toppmötet i Köpenhamn. 
Något industrilån till reducerad ränta har inte beviljats sedan 1992 för att finansiera 
investeringsprojekt som har till syfte att främja avsättningen av gcmcnskapskol (artikel 
54.2). Vad gäller subventionerade län till omställning inom kol- oeh stålindustrierna 
(artikel 56) uppgick räntesubventionerna 1997 endast till 1,8 miljoner ecu, jämfört med 
36,8 miljoner 1996 och 11,5 miljoner 1995. 
Det bör observeras att i rådets beslut om återuppbyggnad efter den cyklon som drabbade 
Madeira 1993 föreskrivs att kommissionen skall utbetala räntesubventionerna för EIB-
lånen direkt till den autonoma regionen Madeira och att dessa inte längre skall förmedlas 
via EIB, vilket var fallet i samband jordbävningarna i Grekland och Italien. 
Den tillfälliga lånefaciliteten för större infrastrukturprojekt som antogs i Edinburgh 
utökades med 3 miljarder av Europeiska rådet i Köpenhamn. Av denna summa är 
1 miljard ecu avsatt till att stärka konkurrenskraften för små och medelstora företag om 
omfattas av räntesubventioner som är knutna till skapandet av arbetstillfällen. 
Subventionen är 3 000 ecu för varje nytt arbetstillfälle, vilket i genomsnitt motsvarar en 
räntesubvention med 2 %. Genom rådets beslut av den 19 april 1994 kunde EIB under 
andra halvåret 1994 börja teckna avtal om globallån med finansiella intermediärer i 
samtliga medlemsstater. Tilldelningen av lån avslutades den 15 december 1995 eftersom 
hela summan pä 1 miljard ecu då hade fördelats. 
Vid utgången av 1997 hade hela räntesubventionsbeloppet avseende låneåtagandena på 1 
miljard ecu utbetalats. Fram till denna tidpunkt hade 93 miljoner ecu betalats ut i 
räntesubventioner till förmån för mer än 4 300 företag. Den totala rapporterade 
sysselsättningseffekten uppgick till mer än 50 000 nya arbetstillfällen (fördelningen per 
land beskrivs i nedanstående diagram). 
26 
Skapad sysselsättning - planerad och verklig 
(Situationen 20 8 1997) D planerad 
verklig 
H l)K I) Kl. K <ÏN S UK 
Räntesubventioner ingår även i de lån som El B beviljar utanför gemenskapen (se tabell 4-
10). 
3.2. GARANTIER UR BUDGETEN 
3.2.1. Tillämpningsområde 
Gemenskapens upplåning för att finansiera de lån som förvaltas av kommissionen 
(Euratom, GNI, betalningsbalanslån) garanteras av gemenskapens allmänna budget för 
hela det utestående beloppet. 
För detta ändamål har 195 miljoner ecu ur gemenskapens budget för 1997 tagits i anspråk 
inom ramen för lånetransaktioner i syfte att stärka betalningsbalansen i FYROM, 
Rumänien och Ukraina. 
De lån som EIB beviljar tredje land ur egna medel inom ramen för gemenskapens politik 
för finansiellt utvecklingssamarbete omfattas av garantiavtal. För lån i länderna i AVS och 
i UTL ställs garantin av medlemsstaterna och för lån i de länder i Medelhavsområdet, 
Central- och Östeuropa samt Latinamerika och Asien, med vilka gemenskapen slutit 
samarbetsavtal, samt i Sydafrika ställs garantin av gemenskapen. I fråga om de 
sistnämnda mandaten kan två åtskilda faser noteras (nedan angivna som gamla respektive 
nya mandat) med hänsyn till omfattningen av täckning som garanteras av gemenskapens 
budget. 
A) Gamla mandat: 
a) EIB-lån till Medelhavsländer: dessa lån omfattas av en övergripande garanti 
från gemenskapen på 75 % av det tecknade lånebeloppet. Vid utgången av 1997 uppgick 
det utestående beloppet för dessa lån till 3 248 miljoner ecu, varav 212 miljoner i Spanien, 
Grekland och Portugal (före anslutningen) och 3 036 miljoner i tredje land i 
Medelhavsområdet. 
b) EIB-lån till länder i Central- och Östeuropa: gemenskapens garanti täcker 
100 % av det tecknade lånebeloppet. Den 31 december 1996 hade EIB gjort lånemedel till ett 
27 
sammanlagt belopp av 4 628 miljoner ecu tillgängliga av en total låneram pä 4,7 miljarder 
ecu med hänvisning till Europaavtalen med länderna i Central- och Östeuropa, lor vilka det 
utestående lånebeloppet i slutet av 1997 uppgick till 1 889 miljoner ecu. 
c) EIB-lån till tredje land i Latinamerika och Asien: dessa lån som beviljats till 
länder med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal omfattas till 100 % av en garanti ur 
gemenskapens budget. Dessa lån har beslutats inom ramen för ett övergripande mandat med 
ett lånetak på 1 025 miljoner ecu. Vid utgången av 1997 uppgick de tecknade lånen till 
810 miljoner ecu och de utestående lånebeloppen uppgick vid samma tidpunkt till 385 
miljoner ecu. 
d) EIB-lån till Sydafrika: gemenskapen har ställt garanti för lån som beviljas av EIB 
i Sydafrika upp till ett maximalt belopp av 300 miljoner ecu. Dessa lån omfattas till 100 % av 
en garanti ur gemenskapens budget. Den 31 december 1997 hade EIB gjort hela lånebeloppet 
på 300 miljoner ecu tillgängligt och det utestående lånebeloppet uppgick vid samma tidpunkt 
till 100 miljoner ecu. (se tabell 3-1). 
B) Nya mandat18: 
Rådet beslöt den 14 april 1997, på förslag av kommissionen och efter det att 
Europaparlamentet yttrat sig, att förnya gemenskapsgarantin till EIB för lån som beviljats till 
förmån för projekt utanför gemenskapen. Den totala låneramen motsvarar maximalt 
7 105 miljoner ecu. 
Garantin begränsades till 70 % av den totala låneramen uppräknat med alla därmed 
sammanhängande utgifter19. Samtidigt uppmanas EIB att eftersträva att täcka den 
affärsmässiga risken vad gäller 25 % av dess lån med hjälp av garantier med riskdelning 
mellan EIB och gemenskapen. Budgetgarantin täcker i detta fall endast de politiska riskerna, 
det vill säga risken för hinder för valutautförsel, expropriering, väpnade konflikter och inre 
oroligheter. Det totalt tillgängliga låneutrymmet per den 31 december 1997 var 
2 615 miljoner, men de utestående lånen uppgick vid samma tidpunkt endast till 144 miljoner 
ecu, varav 114 miljoner ecu tillförmån för länderna i Medelhavsområdet och 30 miljoner för 
länderna i Öst- och Centraleuropa. 
3.2.2. Utestående garantier per den 31 december 1997 
De utestående garantier som belastar gemenskapens budget, vilka beskrivs närmare 
i tabell 3-1, uppgick vid utgången av 1997 till 12,2 miljarder ecu, varav 63 % avsåg tredje 
land. Jämfört med 1996 ökade det totala utestående garantibeloppet med 295 miljoner ecu, 
samtidigt som andelen av åtagandena gentemot tredje land fortsatte att öka eftersom denna 
andel har växt från 37,5 % 1992 till 63 % i dag. 
Den årliga risken för gemenskapens allmänna budget, som avser återbetalningen av 
skulden (amorteringar och räntor) uppgick till 3 095 miljoner ecu 1997, varav 
1 666 miljoner ecu för tredje land. 
18 Rådets beslut 97/256/EG om beviljande av en gemenskapsgaranti för Europeiska 
investeringsbanken för att täcka försluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (länderna i 
Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Sydafrika). 
'^ Villkoren för garantin definieras i det garantiavtal som undertecknades mellan EG och EIB den 25 
och 29 juli 1997. 
28 
Den 31 december 1997 uppgick gemenskapens fordringar för uteblivna återbetalningar pä 
förfallna lån till 309 miljoner ecu, varav 75 miljoner ecu gällde uteblivna återbetalningar 
frän vissa republiker i f.d. Jugoslavien och 234 miljoner avsåg Tad/jikislan, Arménien och 
Georgien. 
Alla tillfälliga ianspråktaganden av kommissionens likvida medel med hänvisning till 
garantin har reglerats genom budgeten fram till och med 1994 och av garantifonden efter 
dess upprättande genom rådets förordning nr 2728/94 av den 31 oktober 1994. 
3-1 Utestaende garanterade lanebelopp per den 31 december 1997. 
Uinetransaktioner 
Medlemsstater 
A Medelfristigt finansietlt stod 
1. Grekland 
2. Italien 
B. Garanterade Ian 
3. Euratom (3) 
4. GNI (inkl. jordbavningshjaip) 
5. EIB Medelhavslander (E.GR.P) 
Trodje land 
A Makroekonomiskt stdd 
1. Ungem 
2. F.d. Soyjetunionen (4) 
3. Tjeckien 
4. Slovakien 
5. Bulgarien 
6. Rumanien 
7. Estland 
8. Lettland 
9. Litauen 
10. Israel (5) 
11 .Algeriet 
12.Moldavien 
13.Ukraina 
14.Vitryssland 
15.FYROM 
16. Georgien/Armenien 
B. Garanterade Ian 
17. Medelhavsomradet 
18. Central- och Osteuropaavtalen 
19.Latinamerika och Asien 
20.Sydafrika 
TOTALSUMMA Godkända 
tak 
26 330 
14 000 
4000 
6 830 
1500 
24117 
4 625 
180 
1250 
250 
125 
650 
580 
40 
80 
100 
160 
600 
60 
285 
55 
40 
170 
19492 
8672 
8 220 
1925 
675 
50447 Utestående belopp 
31.12.96(1) 
5564 
500 
3479 
572 
748 
265 
6 312 
2679 
180 
144 
250 
125 
400 
510 
20 
40 
75 
160 
500 
60 
185 
30 
-
-
3 634 
2 092 
1306 
204 
32 
11876 
(1) Enligt växelkursen 31.12.1996. 
(2) Enligt växelkursen 31.12.1997. 
(3) Utvidgning av Euratom-lån till vissa tredje länder genom beslut av den 21 mars 1994. 
(4) Det utestående lånebeloppet på 216 miljoner ecu motsvarar de lånebelopp som förfallit till 
betalning men ännu ej återbetalats per den 31 december 1997. 
(5) Lån som fullt ut återbetalats per den 31 december 1997. Utestående belopp 
31.12.97(2) 
4 497 
500 
3448 
118 
219 
212 
7674 
2121 
100 
216 
123 
62 
260 
580 
15 
40 
75 
-
250 
60 
285 
30 
25 
-
5 553 
3150 
1919 
385 
100 
12171 
29 
4. STATISTIKBILAGA 
30 
4-1 Arlig utvcckling for upp- och utlaningen i gemcnskapen. 
(rriljoner ecu - ecu-kure vkJ slutet av rttkenakapsaret) 
1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 
I. Btalten upplaning 
B<SG 1517 1487 880 913 1086 1446 1474 908 644 386 298 474 
Betalringsbalanslan(l) 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 195 
Buratom 488 853 93 ----- 49 - - -
GM 541 611 945 522 76 49 - - 70 66 - -
Surma komrrissionen 3408 3811 1918 1435 1512 3190 2683 5877 1008 862 453 669 
BB(2) 6786 5593 7666 9034 10996 13672 12974 14 224 14148 12395 17 553 23026 
Summagemenskapen 10194 9404 9584 10469 12 508 16862 15657 20101 15156 13257 18006 23695 
II. UtbetakJa Ian 
B<SG 1069 969 908 700 993 1382 1486 918 674 403 280 541 
BetalringsbaJansJan(l) 862 860 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 195 
Enatom 443 314 ------ 49 - - -
GNI 393 425 357 78 24 39 9 30 
Summa komrrissionen 2767 2568 1265 778 1367 3116 2704 5917 968 813 435 736 
BB(3) 6678 6967 8844 11507 12605 14438 16066 17724 17682 18604 20946 22958 
Summa gemenskapen 9445 9535 10109 12285 13972 17554 18770 23641 18650 19417 21381 23694 
Anm: Skillnadema mellan summoma for kommissionens upp- och utlaning beror dels pa den upplaning som gors i 
refinansieringssyfte och dels pa variationer i det icke utlanade restbeloppet vid rakenskapsarets slut. 
Skillnadema mellan EIB:s upp- och utlaningsbelopp beror pa att EIB:s utlaningstransaktioner fmansieras 
bade via upplaning och via bankens egna medel. 
(1) Mekanism for finansiellt stod till medlemsstatema och for bistand till tredje land och livsmedelshjaip till F.d. 
Sovjetunionen. 
(2) Samtliga upptagna medel. 
(3) Tecknade Ian ur egna medel, exklusive ElB-garantier for prpjekt samt transaktioner som belastar GNI:s medel. 
31 
4-2 Utestående gemenskapsupplåning. 
Utestaende gemenskapsupplaning (vid slutet av varje rakenskapsar) (1) 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 EKSG BB (2) Euratom 
6 178 16 570 1 272 
6 539 20 749 1 680 
7 119 25 007 1 892 
7 034 26 736 2 013 
6 761 30 271 2 168 
6 689 31 957 2 500 
6 825 36 928 2 164 
6 738 42 330 1 945 
6 673 48 459 1 687 
7 139 58 893 1 563 
7 327 67 784 1 338 
7 331 78 661 1 018 
6 548 83 673 779 
5 966 87 079 720 
4 677 96 649 572 
3 637 110 394 118 GNI Delsumma 
1 747 25 767 
3 269 32 237 
4 432 38 450 
4 960 40 743 
5 202 44 402 
5 229 46 375 
5 514 51 431 
5 122 56 135 
4 542 61 361 
3 817 71 412 
3 326 79 775 
2 202 89 212 
1 570 92 570 
1113 94 878 
748 102 646 
218 114 367 
(1) Växelkursen den 31 december varje år har använts. Eftersom stc" 
ar uttryckt I nationell valuta, beror skillnaden mellan två årsslut b 
värderingen av den befintliga lånestocken och på nettoupplåning 
Ursprungligt lånebelopp minskat respektive ökat med amortering 
annulleringar och växelkursjusteringar. 
(2) Från och med 1989 inklusive kortfristig upplåning. 
(3) Från och med 1990 inklusive finansiellt stöd till tredje land. (miljoner ecu) 
Betalnings­
balanslån 
591 
4 610 
4 932 
3 236 
1 890 
2 997 
2 459 
2 075 
(3) 2 045 
3 516 
4 026 
5 204 
7 697 
8 032 
6 666 
5 853 Summa 
upplaning 
26 358 
36 847 
43 382 
43 979 
46 292 
49 372 
53 890 
58 210 
63 406 
74 928 
83 801 
94 416 
100 267 
102 910 
109 312 
120 220 
>rre delen av upplåningen 
>åde på förändrinc 
sn under året. 
ar, uppsägningar, jar i 
32 
4-3 Gemenskapsupplaning under 1997, fordelad pa valutor. 
(miljoner ecu) 
ECU 
BEF 
DKK 
DEM 
GRD 
ESP 
FRF 
IEP 
ITL 
LUF 
NLG 
ATS 
PTE 
FIM 
SEK 
GBP 
Delsumma 
CHF 
JPY 
USD 
ZAR 
Delsumma 
SUMMA 
(D 
(2) BB 
1 300 (2) 
-
134 
3 437 
161 
2 599 
2 590 
58 
5 044 
99 
17 
-
1 092 
45 
189 
2 875 
19 639 
566 
541 
2 211 
68 
3 387 
23 026 EKSG 
19 
127 
3 
23 
23 
75 
4 
123 
77 
474 
-
474 Betalnings Summa 
NCI balans (1) upplåning 
195 1 495 
19 
134 
3 564 
161 
2 602 
2613 
58 
5 067 
174 
17 
4 
1 215 
45 
189 
2 952 
195 20 308 
566 
541 
2211 
68 
3 387 
195 23 695 
Betalningsbalans och finansiellt bistånd till icke-medlemsstater. 
Emitterade i euro 1996 
% 
3,6 
0.1 
0.5 
29.7 
0.5 
11.5 
3,7 
0.6 
24.7 
0,6 
0.5 
-
2.0 
0,2 
1,1 
12,3 
91,5 
0,9 
3.2 
4.2 
0.2 
8,5 
100.0 1997 
% 
6.3 
0.1 
0,6 
15,0 
0,7 
11,0 
11.0 
0,2 
21.4 
0,7 
0.1 
0.0 
5.1 
0.2 
0.8 
12.5 
85.7 
2.4 
2.3 
9.3 
0.3 
14.3 
100.0 
4-4 Lån beviljade inom gemenskapen under 1996 och 1997, fördelat på sektor och 
låncinstrument. 
(miljoner ecu) 
Produktionssektom 
varav lan inom 
ramen fdr globallan 
Infrastruktur 
varav lan inom 
ramen for globallan 
Energi 
varav lan inom 
ramen fdr globallan 
SUMMA EKSG 
1996 1997 
248 400 
178 207 
20 60 
12 81 
280 541 BB(1) 
1996 1997 
4 477 5 672 
2 630 2 545 
10 388 14 085 
1 535 2 326 
4 945 2 090 
279 206 
19 810 21 847 Summa 
1996 1997 
4 725 6 072 
2 808 2 752 
10 408 14 145 
1 535 2 326 
4 957 2 171 
279 206 
20 090 22 388 % av totalbeloppet 
1996 1997 
23.5 27.1 
14,0 12,3 
51,8 63,2 
7,6 10,4 
24,7 9,7 
1,4 0,9 
100,0 100,0 
(1) Beviljade lånebelopp (individuella lån och lån inom ramen för globallån). 
33 
4-5 Lån beviljade av EIB i gemenskapen under 1996 och 1997, fördelat på 
ekonomiska mål. 
1. Regional utveckling 
1.1 Landerfdrdelning 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Iriand 
Italien 
Luxemburg 
Nederiandema 
Osterrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Fdrenade kungariket 
1.2 Sektorsfttrdelning 
Energi 
Kommunikationer 
Miljd och diverse infrastruktur 
Industri, tjanster, jordbruk 
2. Kommunikationsinfrastruktur 
2.1 Transporter 
2.2 Telekommunikationer 
3. Miljd och levnadsvillkor 
3.1 Miljd 
3.2 Stadsplanering 
4. Energi 
4.1 Egna resurser 
4.2 Importdiversifiering 
4.3 Rationed anvandning 
5. Fdretagens konkurrenskraft 
varav: sma och medelstora fdretag 
OBS! Btersom vissa lan omfattar flera 
inte adderas. 1996 
miljoner ecu 
13 805 
236 
397 
2 297 
730 
2 352 
1 615 
108 
2 853 
0 
17 
254 
1 288 
10 
317 
1 331 
4 076 
4 640 
1 826 
3 263 
6 506 
4 500 
2 006 
5 875 
4 209 
1 666 
4 031 
547 
2 011 
1 473 
3 776 
2 594 % 
100,0 
1,7 
2,9 
16,6 
5,3 
17,0 
11,7 
0,8 
20,7 
0,0 
0,1 
1,8 
9,3 
0,1 
2,3 
9,6 
29,5 
33,6 
13,2 
23,6 
100,0 
69,2 
30,8 
100,0 
71,6 
28,4 
100,0 
13,6 
49,9 
36,5 
-
Antal 
11 034 
mål kan beloppen under 1997 
miljoner ecu 
14 646 
440 
269 
1 852 
752 
1 873 
1 692 
72 
2 595 
0 
16 
157 
1 352 
331 
506 
2 741 
996 
6 338 
3 037 
4 273 
8 758 
6 879 
1 879 
7 208 
4 826 
2 382 
2 597 
558 
482 
1 557 
4 556 
2 486 
de olika rubrikerna % 
100,0 
3,0 
1,8 
12,6 
5,1 
12,8 
11,6 
0,5 
17,7 
0,0 
0,1 
1,1 
9,2 
2.3 
3,5 
18.7 
6,8 
43,3 
20.7 
29,2 
100,0 
78,5 
21,5 
100,0 
67,0 
33,0 
100,0 
21.5 
18.6 
60,0 
-
Antal 
12 772 
34 
4-6 Den geografiska fordclni 
1997 
Belgian 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederiandema 
dsterrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Forenade kungar. 
ArtikeM8 (1) 
Summa 
1996 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederiandema 
Osterrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Forenade kungar. 
Artikel18 (1) 
Summa ngcn av 
EKSG 
20 
-
102 
-
5 
24 
-
40 
76 
-
76 
122 
-
-
76 
-
541 BB 
1 140 
737 
3 518 
730 
2 716 
2 721 
207 
3 517 
96 
398 
555 
1 350 
401 
925 
3 765 
184 
22 958 
EKSG 
7 
-
33 
-
33 
13 
-
91 
35 
-
1 
-
-
-
51 
-
263 BB 
658 
688 
3 022 
721 
2 553 
2 509 
189 
4 121 
766 
490 
1 294 
302 
847 
2 386 
403 
20 946 
(1) Gemenskapsprojekt som inte 
(t.ex. Beträffande telekablar e 
oljeledningar från Nordsjön). tecknade lan inom gemenskapen, 1996 och 1997. 
Euratom 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
Euratom 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
kan hänföra 
Mer telekom (miljoner ecu] 
GNI 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Betalnings-
balanslan 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
GNI 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Betalnings-
balanslan 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
s till endast en medlem 
munikationssatelliter ell Belopp 
1 160 
737 
3 620 
730 
2 721 
2 745 
207 
3 557 
172 
398 
631 
1 472 
401 
925 
3 841 
184 
23 499 
Belopp 
665 
688 
3 054 
721 
2 585 
2 523 
189 
4 212 
35 
766 
491 
1 294 
302 
847 
2 437 
403 
21 210 
sstat 
er % 
4,9 
3,1 
15,4 
3,1 
11,6 
11.7 
0.9 
15,1 
0,7 
1.7 
2,7 
6,3 
1,7 
3,9 
16,3 
0,8 
100.0 
% 
3.1 
3.2 
14,4 
3.4 
12.2 
11,9 
0,9 
19.9 
0.2 
3.6 
2,3 
6,1 
1,4 
4,0 
11,5 
1.9 
100,0 
35 
4-7 Fördelning av GNI-lån per land per den 31 december 1997. 
Land 
Belgien 
Danmark 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederlcindema 
Portugal 
Forenade kungariket 
Summa GNI 1 
-
66,8 
-
-
70,0 
239,0 
479,9 
-
-
134,9 
990,5 GNI II 
-
100,6 
114,9 
125,0 
116,6 
473,4 
-
-
67,1 
997,5 GNI III 
-
303,0 
111,2 
69,2 
938,7 
68,4 
1 228,5 
3,2 
29.9 
109,3 
2 861,6 GNI IV 
23,6 
63,2 
-
118,2 
72,3 
-
285,7 
-
9,9 
95,8 
668,8 GNI 
Ateruppb. 
-
-
80,0 
-
-
-
598,7 
-
-
-
678,7 (miljoner ecu) 
Summa 
23,6 
533,5 
306,1 
187,4 
1 206,0 
424,0 
3 066,3 
3,2 
39,8 
407,1 
6 197,1 % 
0,4 
8,6 
4,9 
3,0 
19,5 
6,8 
49,5 
0,1 
0,6 
6,6 
100,0 
NB.: Tecknade lån har konverterats till "upplåningsekvivalenter". 
Lån i annan valuta än ecu har omräknats till ecu enligt växelkursen den sista arbetsdagen 
i det kvartal som föregick undertecknandet av läneavtalet. 
4-8 GNI-upplåning fördelad på valutor: utestående skuld per den 31 december 1997. 
Valuta 
ECU 
BEF 
DEM 
ESP 
FRF 
ITL 
LUF 
NLG 
GBP 
CAD 
CHF 
JPY 
USD 
Summa 
(1) Omräkningsk (miljoner) 
70,0 
-
10,0 
-
-
-
-
176,8 
11,5 
-
75,0 
-
-
kurs per 31.12.1997 Motsvarighet i 
milj. ecu (1) 
70,0 
-
5,1 
-
-
-
-
79,4 
17,2 
-
46,7 
-
-
218,4 
36 
4-9 Utbetalda räntesubventioner i gemenskapen inom ramen för de olika 
gemenskapsinstrumenten 1977-1997. 
(mlljoner ecu) 
Budget 
ar 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 
(D 
(2) 
(3) Icke nuvärdesberäknade system (1) 
BOG BXSG 
art. 54 art. 56 
(omstrukt.) (omställa) 
1,3 2,7 
9,8 16,5 
10,4 8,0 
25,7 33,4 
7,6 6,3 
10,5 19,3 
4,0 7,1 
6,2 34,0 
3,6 74,9 
5,9 33,1 
2.4 35.6 
3.0 38,6 
2,6 42,5 
1,3 40,6 
1,0 48,6 
106,0 
114,3 
51,1 
11,5 
36,8 
1,8 «... ä 
Sysselsättning Återuppbyggnad 
Rxtugal jordbävning -
naturkatastrofer 
-
-
-
-
-
3,0 
14,4 
24,4 
28,4 
28,6 
4,0 28,6 
3,9 27,8 
26,6 
23,1 
20,1 
17,2 
12,3 
9,3 
6,1 
4,3 (3) 
4,0 Nuvärdesberäknade system (2) 
BAS ffUF Lanefacilitet 
SMF 
. 
-
200,0 12,1 
197,0 
193,2 
209,8 
200,0 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
65,5 
2,8 
25,3 
. 
Feriodiserade räntesubventioner som belastat de för ändamålen avsatta medlen i de årliga budgetarna. 
Räntesubventioner som kommissionen utbetalat som en enda nuvärdesberäknad 
klumsumma, vilken belastat budgeten det första året. 
Från och med 1996 inklusive den räntesubvention som kommissionen betalar ut direkt 
till den autonoma regionen Madeira (Rådets beslut nr 95/250/BG av den 29 juni 1995. 
37 
4-10 Finansiellt stöd utanför gemenskapen som var 
deeember 1997. kraft eller avtalat den 31 
ECU million 
AVS/ULT 
AVS 
ULT 
Sydafrika 
Medelhavsomradet (6) 
Algeriet, Cypam, Egypten, 
Israel, Jordanian, Ubanon, 
Malta, Marocko, Syrian, 
Tunisian, Turklat, Gaza 
och VMstbankan 
Turklat 
Malta 
Cypam 
Central- och Osteuropa 
Albanian 
Bulgarian 
Tjecklan 
Estland 
Ungam 
Lattland 
Utauan 
Polan 
Rumanian 
Slovaklen 
Slovenian 
F.d. Yugoalavlska rapubllkan 
Makadonlen 
F.d. SSSR 
Moldova 
Georgian, Armenian 
Ukraine 
Vttrysaland 
Lander 1 Latlnamerika 
och Asian 
Lanefacilitet for forberedande av anslutning (16) Slag av avtal 
Andra finansiella protokollet 
Fjärde Lomékonventionen 
Rådets beslut 
Rttets beslut (7) 
Buropa-Medalhavsavtalen (7) 
Sär sk It finansiellt samarbete, 
ännu ej I kraft 
Fjärde finansiella protokollet 
Fjärde finansiella protokollet 
Rådets beslut (7) 
Finansiellt protokoll 
Rådets beslut 
Rådets beslut (7) 
BEI-facilitet Lån ur BB:s 
egna medel 
Slulir 
2000 
2000 
2000 
2000 
20(X) 
IWH 
IW8 
2000 
2000 
l'W7 
2000 
2000 Tak(1) 
1 693 
1 658 
35 
375 
3 140 
2 310 
750 
30 
50 
3 S20 
150 
276 
900 
3 500 Lin ur budgetmedel 
Rlskkapttal-
transaktloner (2) Gavobistand 
(3) 
1 030 12 102 
1 000 11 967 (5) 
30 135(5) 
204 3 460 (8) 
200 (9) 3 425 (10) 
2 13 
2 22 
4 952 (12) 
20 (13) 
2 224 (14) 
2 796 (14) Betalnings-
balansstod (4) 
Tak 
600 
600 (11) 
2 005 
650 
250 
40 
180 
80 
100 
0 
580 
125 
40 
1 820 
1 250 (15) 
60 
170 
285 
55 
(1) Lån med räntesubventioner ur Europeiska utvecklingsfondens medel för projekt i AVS-länderna och i ULT samt ur den allmänna budgeten 
för miljöprojekt I Medelhavsområdet. 
De nödvändiga medlen för att finansiera räntesubventionerna bokförs som gåvobistånd. 
(2) Beviljade och förvaltade av BB. 
(3) Beviljat och förvaltat av Europeiska kommissionen. 
(4) Ackumulerade belopp sedan 1990. Transaktionerna i fråga beviljas och förvaltas av kommissionen. 
(5) Inklusive räntesubventioner för EIB-Iin. 
(6) De disponibla beloppen från de föregående finansiella protokollen kan användas samtidigt, oavsett om det rör sig om hela de anslagna 
beloppen eller restbelopp. 
(7) Del av det övergripande fleråriga mandat som godkändes den 14 april 1997. 
(8) Huvudinslagen i det budgetanslag som man kom överens om i Cannes (1995). 
(9) Indlkatlvt belopp som påförts gåvobiståndet I nästa kolumn. 
(10) Budget referens 1996-99: Förordning (EG) nr 1488/96 (inklusive reserverade belopp för riskkapitaltransaktioner och räntesubventioner 
för EIB-Iån till miljöprojekt). 
(11) Algeriet. 
(12) Indikativt program 1996-99: Huvudinslagen i det budgetanslag som man kom överens om i Cannes (1995). 
(13) Reserv för räntesubventioner vad gäller EIB-Iån till stöd för infrastrukturprojekt av intresse för såväl gemenskapen som FYROM. Landet 
åtnjuter även stöd ur det I Cannes beslutade budgetanslaget. 
(14) Budgetreferens 1996-99. 
(15) Kommersiella lån. 
(16) Till förmån för kandidatländerna för medlemskap i EU, dvs. Ungern, Polen, Slovakien, Tjeckien, Bulgarien, Rumänien, Estland, 
Lettland, Litauen, Slovenien och Cypern. 
38 
ISvSN 1024-4506 
KOM(98) 409 slutlig 
DOKUMENT 
SV 09 10 01 
Katalognummer : CB-CO-98-422-SV-C 
ISBN 92-78-37575-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
33