(6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om konvergensprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt. För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga nödåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

(7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen. På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

(8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

(9)Den 29 april 2022 lade Ungern fram sitt nationella reformprogram för 2022 och sitt konvergensprogram för 2022. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

(10)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Ungern. Den innehöll en bedömning av hur väl Ungern hade lyckats med de relevanta landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021. I landsrapporten behandlades också Ungerns framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, och även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

(11)Den 29 april 2022 lämnade Ungern in sitt konvergensprogram 2022, enligt den tidsfrist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97.

(12)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. Denna rapport behandlade Ungerns budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP, samtidigt som den offentliga skulden överskred fördragets referensvärde på 60 % av BNP och inte respekterade riktmärket för skuldminskning. I rapporten drogs slutsatsen att underskotts- och skuldkriterierna inte var uppfyllda. I enlighet med sitt meddelande av den 2 mars 2022 övervägde kommissionen, vid sin bedömning av alla relevanta faktorer, om efterlevnaden av riktmärket för skuldminskning skulle medföra en alltför krävande tidigarelagd finanspolitisk insats som riskerar att äventyra tillväxten. Kommissionen anser därför att det med hänsyn till de rådande exceptionella ekonomiska omständigheterna inte är berättigat att kräva efterlevnad av riktmärket för skuldminskning. Som aviserats föreslog kommissionen inte att nya förfaranden vid alltför stora underskott skulle inledas under våren 2022 och kommer att ompröva möjligheten att inleda förfaranden vid alltför stora underskott under hösten 2022.

(13)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Ungern att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade även Ungern att så snart de ekonomiska förhållandena medger det driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Ungerns offentliga underskott 2021 från 7,8 % av BNP 2020 till 6,8 % 2021. Ungerns finanspolitiska insatser stödde den ekonomiska återhämtningen under 2021, medan de tillfälliga krisstödåtgärderna minskade från 4,0 % av BNP 2020 till 0,8 % 2021. De åtgärder som vidtogs av Ungern 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var mestadels tillfälliga eller kompenseras genom uppvägande åtgärder. Samtidigt var vissa av de diskretionära åtgärder som regeringen vidtog under perioden 2020–2021 inte tillfälliga eller motsvarades av kompensationsåtgärder, och bestod främst av en sänkning av arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter, avskaffande av utbildningsavgiften, befrielse från inkomstskatt för anställda under 25 år, återinförande av 13:e månadspensionen och en höjning av läkarlönerna. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 76,8 % av BNP.

(14)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i konvergensprogrammet 2022 är gynnsamt. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att öka med 4,3 % under 2022 och med 4,1 % under 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en lägre real BNP-tillväxt, 3,6 % 2022 och 2,6 % 2023, främst på grund av antagandet om mer ihållande makroekonomiska effekter av Rysslands anfallskrig i Ukraina. I kommissionens prognos förutses en svagare tillväxt i den privata konsumtionen, särskilt under 2023, och en långsammare investeringstillväxt både 2022 och 2023. I sitt konvergensprogram för 2022 förutspår regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 4,9 % av BNP 2022 och till 3,5 % av BNP 2023. Minskningen under 2022 beror främst på en fortsatt dynamisk tillväxt i nominell BNP. Enligt programmet förväntas den offentliga skuldkvoten nå en topp på 76,1 % av BNP under 2022 och minska till 73,8 % av BNP under 2023. På grundval av politiska åtgärder som var kända vid brytdatumet för prognosen beräknas i kommissionens vårprognos 2022 ett offentligt underskott för 2022 och 2023 på 6,0 % respektive 4,9 % av BNP. Detta är högre än det underskott som beräknades i 2022 års konvergensprogram, främst på grund av de mindre gynnsamma makroekonomiska utsikterna, särskilt för 2023, och högre utgiftsökningar, som inbegriper kapitaltillskott till allmännyttiga företag på 1,1 % av BNP 2022 och ytterligare 0,7 % 2023. Enligt kommissionens vårprognos 2022 väntas den offentliga skuldkvoten uppgå till 76,4 % 2022 och till 76,1 % av 2023. Skillnaden beror på ett högre primärsaldo och en mindre gynnsam nominell BNP-dynamik.

Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 3,2 %. Denna beräkning inkluderar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Ungerns potentiella tillväxt.

(15)Under 2022 fasade regeringen ut de åtgärder som vidtagits som svar på covid-19-krisen, och de tillfälliga krisstödsåtgärderna beräknas minska från 0,8 % av BNP 2021 till 0,0 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtogs för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 1,2 % av BNP 2022 och 0,7 % av BNP 2023. Dessa åtgärder består av ersättning från staten till allmännyttiga företag med kapitaltransfereringar för förväntade förluster till följd av reglerade energipriser, en tillfällig sänkning av punktskatterna på bränslen och kompensation till små bensinstationer. Alla åtgärder utöver de permanenta pristaken på gas- och elpriser i detaljistledet har aviserats som tillfälliga. Om energipriserna förblir höga även under 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Vissa av dessa åtgärder är inte riktade till sin natur, särskilt de allmänna pristaken på energi i detaljistledet och sänkningen av punktskatterna. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnader för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina, vilket i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,2 % av BNP under 2022 och 0,3 % 2023.

(16)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Ungern att under 2022 upprätthålla en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Rådet rekommenderade även Ungern att så snart de ekonomiska förhållandena medger det driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

(17)Under 2022, förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022 och med hänsyn till uppgifterna i Ungerns konvergensprogram för 2022, den finanspolitiska inriktningen vara i stort sett neutral med -0,1 % av BNP, medan rådet rekommenderade en stödjande finanspolitisk inriktning. Ungern planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar i enlighet med rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, beräknas minska med 1,0 procentenhet av BNP jämfört med 2021, på grund av en förväntad lägre utnyttjandegrad av EU-medel. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett lätt expansivt bidrag på 0,2 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2022. Därför planerar Ungern att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, så som rådet rekommenderade. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 0,4 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta inbegriper de ytterligare effekterna av åtgärderna för att hantera de ekonomiska och sociala effekterna av de ökade energipriserna (0,1 % av BNP) samt kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina (0,2 % av BNP). Flera diskretionära åtgärder bidrar också till ökningen av nationellt finansierade primära löpande utgifter (efter avdrag för nya inkomståtgärder), såsom återinförandet av den 13:e månadspensionen, löneförmåner för tjänstemän inom brottsbekämpning och militärer, en minskning av arbetsgivarnas sociala avgifter och utbildningsavgifter.

(18)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på 1,9 % av BNP vid oförändrad politik. Ungern beräknas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder beräknas öka med 0,3 procentenheter av BNP under 2023. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett expansivt bidrag på 0,4 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2023. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 1,9 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta inbegriper effekterna av utfasningen av åtgärderna för att hantera de ökade energipriserna (0,1 % av BNP) och ytterligare kostnader för att erbjuda tillfälligt skydd till fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP).

(19)I konvergensprogrammet för 2022 förväntas det offentliga underskottet sjunka gradvis från 2,5 % av BNP 2024 till 1,5 % 2025. Det offentliga underskottet beräknas därför återgå till en nivå under 3 % av BNP 2024. Enligt programmet förväntas den offentliga skuldkvoten minska fram till 2025, specifikt genom att minska till 70,4 % 2024 och till 66,9 % 2025. På grundval av kommissionens analys förefaller hållbarhetsriskerna för skulderna vara medelhöga på medellång sikt.

(20)Effekterna av befolkningens åldrande och ökningen av den offentliga skulden under covid-19-krisen kommer att intensifiera de långsiktiga utmaningarna för den finanspolitiska hållbarheten i Ungern. Pensionsutgifterna beräknas öka avsevärt, från omkring 8 % 2019 till över 12 % av BNP 2070. Indikatorerna för finanspolitisk hållbarhet pekar på medelhöga hållbarhetsrisker på medellång sikt och höga risker på lång sikt. Den senaste tidens politiska åtgärder förvärrar hållbarhetsproblemet genom att öka regeringens långfristiga pensionsåtaganden. Den 13:e månadspension som återinfördes 2021 och 2022 förväntas öka utgifterna för pensioner. Förändringar av skatte- och pensionssystemen under det senaste årtiondet beräknas öka utgifterna för pensionerna för högavlönade pensionärer och öka ojämlikheten bland pensionärerna. Bland dessa åtgärder ingår avskaffandet av taket för pensionsinkomster och pensioner och införandet av en fast personlig inkomstskatt, vilket ökar höginkomsttagarnas pensionsinkomster. Minimipensionen är nominellt oförändrad sedan 2008, vilket påverkar situationen för personer med avbruten anställningshistorik och låga genomsnittsinkomster under sin karriär.

(21)Ungern lämnade in sina sammanhållningspolitiska programdokument – Partnerskapsöverenskommelsen den 30 december 2021 och programmet för ekonomisk utveckling och innovation + den 26 januari 2022 [add more OPs if submitted until the publication of the Spring Package]. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Ungern beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

(22)Ungerns arbetsmarknad är överlag i god form, men utmaningar kvarstår när det gäller den låga sysselsättningsgraden bland kvinnor och missgynnade grupper. Mödrar med små barn tenderar att vara borta från arbetet under lång tid, delvis på grund av bristen på barnomsorgsplatser för barn under tre år. Antalet barnomsorgsplatser ökar gradvis tack vare särskilda program, men dessa institutioner lider också av personalbrist. Det finns stort utrymme för att öka sysselsättningsgraden för vissa missgynnade grupper, såsom lågutbildade, långtidsarbetslösa, personer med funktionsnedsättning och romer. Dessa grupper skulle kunna mobiliseras bättre genom att utrustas med kompetens och genom aktiv hjälp att hitta arbete. Stödet under jobbsökandet är begränsat och endast hälften av de registrerade arbetslösa får ekonomiska förmåner. Arbetslöshetsersättningens varaktighet är bland de kortaste i EU. Arbetslösheten är koncentrerad till mindre utvecklade regioner och landsbygdsområden.

(23)Fattigdomsrisken har minskat markant, men många människor har fortfarande inte råd med grundläggande förnödenheter. Den materiella och sociala fattigdomen är fortfarande bland de högsta i EU, särskilt bland barn. Fattigdom och social utestängning är koncentrerad till särskilda grupper och territorier. Fattigdomen är tre till fyra gånger högre för romer, beroende på deras mer begränsade tillgång till arbetsmarknaden och offentliga tjänster. Det sociala skyddsnätet har försvagats för familjer utan stabil sysselsättning under det senaste årtiondet och fattigdomsklyftan har ökat på senare tid. Skattesystemet belastar de lågavlönade arbetstagarna på ett oproportionerligt sätt. Sannolikheten är också mindre för låginkomstfamiljer att gynnas av inkomstskatteavdraget per barn. Deras viktigaste inkomstkällor, såsom lön för offentligt arbete, minimiinkomst och familjebidrag, höll inte jämna steg med levnadskostnaderna. De reglerade priserna för bostadsenergi har förblivit oförändrade, vilket delvis skyddar hushållen från de senaste råvaruprisökningarna. Detta hjälper dock inte fattiga hushåll på landsbygden som använder fasta bränslen för uppvärmning. Stigande bostadspriser utgör ytterligare en utmaning för låginkomstfamiljer, som har svårt att få tillgång till offentliga bostadsstöd. Samtidigt har det blivit ont om subventionerade bostäder och de är ofta nedgångna.

(24)Utbildningsresultaten i Ungern ligger under EU-genomsnittet. Vid 15 års ålder är de grundläggande färdigheterna betydligt lägre än genomsnittet i EU och regionala genomsnitt, och har minskat under det senaste årtiondet. I motsats till de europeiska trenderna ökade avhoppen från skolan under det senaste årtiondet till 12,0 % under 2021, vilket är över EU-genomsnittet på 9,7 %. Andelen unga med högst grundskoleutbildning är högre i de minst utvecklade distrikten och sex gånger högre bland romerna än bland icke-romer. Andelen personer i åldern 25–34 år med högskoleexamen har ökat sedan 2010, men är fortfarande bland de lägsta i EU. Deltagandet i vuxenutbildning ligger strax över hälften av EU-genomsnittet. Det saknas digitala färdigheter, särskilt bland fattigare människor. I de två lägsta inkomstkvartilerna har endast 13 % och 18 % av ungrarna åtminstone grundläggande digitala färdigheter, vilket är bland de lägsta nivåerna i EU. Missgynnade elever har små chanser att ta sig in på banorna för högre utbildning. Ojämlikhet när det gäller utbildning begränsar möjligheterna till social rörlighet. Den låga effektiviteten och rättvisan i skolsystemet beror sannolikt på den låga nivån på skolans självständighet, bristen på socioekonomisk mångfald i skolorna och låga lärarlöner. Bristen på lärare blir ett allt större problem. Även om aggregerade indikatorer, såsom förhållandet mellan lärare och elev, inte tyder på akuta brister, visar en mer detaljerad analys att det råder brist inom specifika ämnen som matematik, naturvetenskap och främmande språk. Lärarbristen är också kopplad till fragmenteringen av skolsystemet, eftersom hälften av alla grundskole- och gymnasieskolor har färre än 150 elever. Skolor med en stor andel missgynnade elever tenderar att drabbas särskilt hårt av bristen på kvalificerade lärare. Mer än hälften av alla utexaminerade från lärarutbildningen byter karriärbana på grund av den höga arbetsbördan och de låga lönerna för lärare, särskilt i början av karriären. Dessutom medför den centraliserade skolförvaltningen begränsningar för rektorerna i fråga om självständighet och verktyg för att förbättra undervisningens kvalitet.