SV

Bryssel den 11.12.2007

KOM(2007) 804 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Förslag till gemenskapens Lissabonprogram 2008–2010

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning: Gemenskapens nya Lissabonprogram (...)3

2. Att stärka och förnya gemenskapens lissabonprogram (...)3

3. Tio centrala mål för det nya Lissabonprogrammet på de fyra prioriterade områdena (...)4

3.1. Investera i människor och modernisera arbetsmarknaderna (...)6

3.2. Tillvarata företagspotentialen, särskilt hos de små och medelstora företagen (...)7

3.3. Investeringar i kunskap och innovation. (...)9

3.4. Energi och klimatförändringar (...)12

4. Den externa agendan (...)13

5. Garanterade resultat för Lissabonprogrammet (...)15

BILAGA (...)16

1. Inledning: Gemenskapens nya Lissabonprogram

Ett nära partnerskap mellan medlemsstaterna och gemenskapen utgör kärnan i den nya Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Samtidigt som medlemsstaterna genomför sin politik inom ramen för de nationella reformprogrammen, behövs det en övergripande insats på gemenskapsnivå för att komplettera och stärka de nationella insatserna. Gemenskapens insatser kan till exempel resultera i gemensamma rättsliga och politiska ramar och de gör det möjligt att samordna politiken med medlemsstaterna. Vidare har gemenskapen ett direkt inflytande när det gäller att komplettera resurserna i de mindre gynnade regionerna och medlemsstaterna, t.ex. genom sammanhållningspolitikens program. Framsteg när det gäller att skapa de rätta ramvillkoren både på nationell nivå och på gemenskapsnivå är en nödvändighet om man vill skapa ett rejält uppsving både för tillväxten och sysselsättningen inom EU.

I detta meddelande föreslås gemenskapens Lissabonprogram för perioden 2008–2010, och de centrala åtgärderna på gemenskapsnivå fastställs på ungefär samma sätt som i medlemsstaternas nationella reformprogram. Förslaget till ett nytt Lissabonprogram grundar sig på de integrerade riktlinjerna och bygger på de fyra prioriterade områden som definierades av Europeiska rådets vårmöte 2006. I förslaget ingår även de insatser som måste genomföras på gemenskapsnivå under nästa runda, såsom föreslås kommissionens strategiska rapport som kommer att läggas fram för godkännande vid Europeiska rådets vårmöte 2008. Förslaget innehåller en räcka ambitiösa men realistiska insatser som bör ha uppnåtts på gemenskapsnivå före 2010. Det krävs en samordnad politisk insats inom alla EU:s institutioner för att under de kommande tre åren nå fram till en överenskommelse om dessa åtgärder och främja tillväxt och sysselsättning.

2 Att stärka och förnya gemenskapens lissabonprogram

Det första Lissabonprogrammet för gemenskapen (2005–2008) gav betydande resultat. Det har till exempel gjorts framsteg för att förbättra den rättsliga ramen för den inre marknaden, genom antagandet av tjänstedirektivet och genomförandet av handlingsplanen för finansiella tjänster. Kommissionen har också drivit programmet för bättre lagstiftning för att skära ned onödiga kostnader och undanröja hinder för innovation. Betydligt större gemenskapsmedel har ställts till förfogande för att skapa tillväxt och sysselsättning. Genom den nya rättsliga ramen för sammanhållningspolitikens program kommer omkring 210 miljarder euro att frigöras för investeringar i tillväxt och sysselsättning under 2007–13, vilket är en ökning med över 25% jämfört med 2000–06. Totalt sett hade över 87 åtgärder av de 102 som anmäldes i det ursprungliga Lissabonprogrammet 2005 genomförts i mitten av 2007. Även rådet och Europaparlamentet har gjort betydande ansträngningar för att skynda på det interinstitutionella beslutsfattandet. Av de 18 lagstiftningsåtgärder i den interinstitutionella beslutsprocessen som togs upp i genomföranderapporten för Lissabonprogrammet 2006, har omkring tio antagits av rådet och parlamentet [1].

Trots en rad framgångar, var den rättsliga ram som erbjöds av Lissabonprogrammet 2005–2008 inte alltid tillräckligt stark för att ge programåtgärderna full prioritet och skynda på antagandet och genomförandet. Lissabonprogrammet uppfattades ofta som Europeiska kommissionens eget reformprogram, men om det ska bli framgångsrikt krävs alla gemenskapsinstitutioners och medlemsstaters fulla engagemang.

Det nya Lissabonprogrammet för 2008–2010 siktar på att åtgärda dessa tillkortakommanden. Kommissionen föreslår därför ett program med starkare prioriteringar och med bara tio centrala mål som det är möjligt att uppnå under perioden 2008–2010. Dessa mål och föreslagna kompletterande åtgärder bör alla uppvisa följande:

· Ett väsentligt mervärde på gemenskapsnivå eller betydande synergier med medlemsstaternas strategier och annan policy på EU-nivå.

· Betydande effekter på tillväxt och sysselsättning, antingen direkt, eller genom att underlätta omstrukturering och anpassning.

3 Tio centrala mål för det nya Lissabonprogrammet på de fyra prioriterade områdena

Kommissionen anser att Lissabonprogrammet 2008–2010 bör innehålla tio centrala mål och motsvarande åtgärder som är baserade på integrerade riktlinjer och helt stöder sig på de fyra prioriterade områdena.

Tio centrala mål att uppnå till 2010

1. Kommissionen kommer att föreslå en förnyad social agenda i mitten av 2008 och kommer att arbeta för att åtgärda kompetensklyftan.

2. Kommissionen kommer att lägga fram förslag till en gemensam immigrationspolitik under 2008.

3. Gemenskapen kommer att anta en småföretagslag (Small Business Act) för att tillvarata de små och medelstora företagens tillväxtpotential under hela deras livscykel.

4. Gemenskapen kommer att arbeta mot att minska EU:s administrativa börda med 25% till 2012 och genomföra ett ambitiöst förenklingsprogram.

5. Gemenskapen kommer att stärka den inre marknaden, öka konkurrensen inom tjänstesektorn samt ta ytterligare steg för att integrera marknaden för finansiella tjänster.

6. Gemenskapen kommer att förverkliga den femte friheten (fri rörlighet för kunskap) och skapa ett genuint europeiskt forskningsområde.

7. Gemenskapen kommer att förbättra ramvillkoren för innovation.

8. Gemenskapen kommer att fullborda den inre marknaden för energi och anta klimatförändringspaketet.

9. Gemenskapen kommer att främja sin industripolitik inriktad på mer hållbar produktion och konsumtion.

10. Gemenskapen kommer att förhandla bilateralt med viktiga handelspartner för att öppna nya möjligheter till internationell handel och internationella investeringar, samt skapa ett gemensamt område för reglering och standarder.

I bilagan finns en detaljerad insatsförteckning, där åtgärderna delats in i tre kategorier:

· Åtgärder som ska antas av Europeiska kommissionen.

· Åtgärder som ska antas som prioriterad insats av andra institutioner.

· Åtgärder som återstår att genomföra.

Denna kategoriindelning visar tydligt de olika institutionernas ansvar. Förslaget är att dessa åtgärder prioriteras av alla EU-institutioner.

Kommissionen anser att ett fullt genomförande av Lissabonprogrammet på ett väsentligt sätt skulle bidra till att göra Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning framgångsrik. En analys av de långsiktiga effekterna av Lissabonprogrammets åtgärder visar att deras genomförande kan få ett betydande inflytande på den reala BNP-tillväxten i EU [2]. Lissabonprogrammets insatser kommer att verka genom ökad produktivitet och konkurrens samt förbättrad anpassningsförmåga, och detta kommer att innebära en permanent och hållbar ökning av den reala BNP:n och sysselsättningen.

Kommissionens egna finansiella resurser har tagits i anspråk för att stödja de olika gemenskapsstrategier som skisseras inom vart och ett av de fyra prioriterade områdena nedan. Detta sker i syfte att fokusera på tillväxt och sysselsättning, samt för att förbättra återhämtning och ekonomisk anpassning framför allt i de nya medlemsstaterna och andra ekonomiskt mindre gynnade regioner. Dessa resurser omfattar sammanhållningspolitikens program, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), programmet för livslångt lärande och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Sammanhållningsfonderna bidrar med omkring omkring 347 miljarder euro under 2007–2013 och EJFLU med omkring 91 miljarder euro. De öronmärkta medlen ur strukturfonderna har inneburit betydande kompletterande finansiering för tillväxt- och sysselsättningsstrategin. För att ytterligare öka gemenskapsmedlens hävstångseffekt, måste Lissabonprioriteringarna övervakas på nära håll och, om nödvändigt, stärkas ytterligare under halvtidsöversynen år 2010 av sammanhållningsprogrammen och EJFLU, genom en ännu tydligare öronmärkning för de områden där man uppnått bäst resultat. Bland prioriteringarna märks uppgradering av kompetenser (inklusive e-kompetens), utbildning och fortbildning, investeringar i kritisk infrastruktur, främjande av privata investeringar samt ökat deltagande i informationssamhället. Man förväntar sig att omkring 2 miljoner nya jobb kommer att ha skapats till 2015 med hjälp av investeringarna från struktur- och sammanhållningsfonderna [3].

3.1. Investera i människor och modernisera arbetsmarknaderna

Mål 1: Kommissionen kommer att föreslå en förnyad social agenda i mitten av 2008, som framför allt täcker utbildning, migration och demografisk utveckling, och kommer att arbeta för att åtgärda kompetensklyftan genom att förbättra övervakningen av och prognoserna om framtida kompetensbehov.

Större investeringar i utbildning och kompetens är ett villkor för att människor själva ska kunna råda över sina liv. Det är av avgörande betydelse för EU:s framgångar i dessa globaliseringstider och det är också ett av de effektivaste sätten att garantera lika möjligheter och att kraftfullt bekämpa ojämlikhet och fattigdom. De demografiska trenderna kommer att sätta ytterligare press på tillgång till arbetskraft, kompetensklyftor och de offentliga välfärdsbudgetarna. I en sådan situation är det av grundläggande vikt att förbättra utbildnings- och kompetensnivån, både av anställbarhetsskäl och för den sociala sammanhållningen. Det behövs en förnyad social agenda som fokuserar på utbildning, migration och demografiska trender, så att man kan gripa sig an dessa frågor ur ett gemenskapsperspektiv.

Genom uppföljningen av initiativet Ny kompetens för nya arbetstillfällen [4] kan gemenskapen också bidra till bättre anpassning till arbetsmarknadens behov och åtgärda kompetensklyftorna. Detta sker genom lämplig samordning av prognosverktygen för att bättre förutsäga utvecklingen på arbetsmarknaden inom hela EU. Gemenskapen har redan startat flera projekt för att förutse arbetsmarknadstrender och kompetensbehov, och det är nu dags att förbättra samordningen av dessa olika insatser för att göra dem så effektiva som möjligt. Kompetensutvecklingen kommer vidare att stödjas genom en EU-täckande strategisk ram för utbildningspolitik och särskilda åtgärder i syfte att garantera en hög kvalitet på yrkesutbildningen.

För att mer effektivt kunna möta arbetsmarknadens behov och gripa sig an problemet med kompetensklyftor, måste gemenskapen undanröja de stora regleringshinder som för närvarande finns på den gemensamma arbetsmarknaden. De viktigaste bland dessa är otillräcklig jämförbarhet mellan och otillräckligt erkännande av kvalifikationer samt restriktioner när det gäller möjligheten att överföra pensioner och sociala förmåner. Ett undanröjande av dessa hinder blir ett led i medlemsstaternas ansträngningar att se till att befintlig kompetens kan utnyttjas bättre och att obalansen mellan befintlig kompetens och marknadens behov kan jämnas ut.

Åtgärder:

· Att föreslå en förnyad social agenda i mitten av 2008.

· Att öka tydligheten och jämförbarheten i fråga om kvalifikationer samt möjligheterna till ömsesidigt erkännande av dem, och att öka möjligheterna att överföra pensionsrättigheter och andra sociala rättigheter inom EU.

· At förbättra förmågan att förutse trender och kompetensbehov på arbetsmarknaden i hela EU.

Mål 2: Kommissionen kommer att lägga fram förslag till en gemensam immigrationspolitik under 2008.

Gemenskapen måste också utveckla en gemensam immigrationspolitik för att bättre kunna tillgodose behoven på arbetsmarknaden, nu och i framtiden. Nettoinvandringen till EU uppgår till över 1,5 miljoner människor per år. Huvuddelen av immigranterna tillhör vanligtvis de lågutbildade skikten inom arbetskraften. Det är därför nödvändigt att driva en gemensam politik för ekonomisk migration, för att på så sätt bemöta den ökade efterfrågan på högkvalificerad arbetskraft och samtidigt undvika ett lappverk av ineffektiva och konkurrerande nationella system. Om kompetensmixen bland EU:s invandrare förbättras kan de på ett bättre sätt bidra till att tillgodose behoven på EU:s arbetsmarknad och minska kompetensbristen. Kommissionen har redan lagt fram inledande förslag, bland annat om att främja högkvalificerad invandring till EU via ”blåkortspolitiken”. Kommissionen kommer att lägga fram omfattande förslag till en gemensam immigrationspolitik under 2008.

Åtgärd:

· Arbeta i riktning mot en gemensam immigrationspolitik som kan tillgodose behoven på EU:s arbetsmarknad, bland annat genom ett ”blåkortssystem” för att locka högkvalificerad arbetskraft.

3.2. Tillvarata företagspotentialen, särskilt hos de små och medelstora företagen

Mål 3: Gemenskapen kommer att anta en småföretagslag (Small Business Act) för att tillvarata de små och medelstora företagens tillväxtpotential under hela livscykeln.

År 2010 bör gemenskapen ha frigjort tillväxt- och sysselsättningspotentialen inom de små och medelstora företagen, som utgör mer än 99% av alla företag och sysselsätter 67% av hela EU:s arbetskraft. Många av Lissabonprogrammets insatser kommer även att vara till stöd för de små och medelstora företagen, men det är ändå nödvändigt att särskilt åtgärda det faktum att dessa i viss mån saknar tillträde till de inhemska marknaderna och exportmarknaderna samt att minska den administrativa bördan. Gemenskapen kommer därför att utarbeta och genomföra småföretagslagen (Small Business Act) med principer och konkreta åtgärder för att stödja de små och medelstora företagen under hela livscykeln, framför allt genom en särskild Europabolagsordning som anpassats till de små och medelstora företagens behov, undantag från tyngande lagstadgade krav (t.ex. insamling av statistik och dokumentation, moms och räkenskapskrav), lättare tillträde till riskkapital, skydd av idéer, stöd för rekrytering och omskolning av personal, främjande av deras deltagande i offentlig upphandling och program för forskning och utveckling, närmare anknytning till universitet och forskningscentrum, underlättande av företagsöverlåtelser och möjligheter till nystart efter företagsmisslyckande.

Åtgärder:

· Anta småföretagslag och fastställa principer och konkreta åtgärder för att stödja de små och medelstora företagen genom hela livscykeln.

· Företa en särskild genomgång av gemenskapslagstiftningen ur de små och medelstora företagens perspektiv och införa undantag från administrativa krav i EU-lagstiftningen när så är möjligt.

Mål 4: Gemenskapen kommer att arbeta mot att minska EU:s administrativa börda med 25% till 2012 och genomföra ett ambitiöst förenklingsprogram.

Gemenskapen kommer att avsluta sin omfattande översyn av gemenskapslagstiftningen i syfte att förenkla och undanröja onödigt betungande krav på företagen, utan att därför ändra lagstiftningens ursprungliga mål. Detta arbete ska komplettera medlemsstaternas ansträngningar att uppnå sina mål att minska den administrativa bördan med 25% till 2012. En minskad administrativ börda kommer att göra det möjligt för framför allt de små och medelstora företagen att öka den egna investeringspotentialen och öka incitamenten till anpassning och innovation. Kommissionen kommer i sitt arbete för en förenklingspolitik att ta full hänsyn till subsidiaritetsprincipen och till principen att ”tänka småskaligt först”.

Åtgärder:

· Säkerställa fullt genomförande av det rullande förenklingsprogrammet för befintlig gemenskapslagstiftning, i syfte att undanröja onödigt betungande krav för företagen.

· Se till att åtgärdsprogrammet för minskning av administrativa bördor till följd av gemenskapslagstiftningen genomförs fullt ut. Alla omedelbara åtgärder som planerats för 2007 bör ha avslutats före Europeiska rådets vårmöte 2008.

Mål 5: Gemenskapen kommer att stärka den inre marknaden, öka konkurrensen inom tjänstesektorn samt ta ytterligare steg för att integrera marknaden för finansiella tjänster.

Det finns klara bevis för att konkurrensen inom tjänstesektorn är lägre än på EU:s varumarknader. Gemenskapen behöver stimulera konkurrensen och öka effektiviteten för att se till att den gemensamma marknaden för tjänster förverkligas. Det är viktigt att medlemsstaterna, med kommissionens hjälp, genomför tjänstedirektivet inom rimlig tid och i omfattande utsträckning. Om man kan minska den administrativa bördan och undanröja de hinder som står i vägen blir det lättare för tjänsteleverantörer att etablera sig och man främjar ett fritt tillhandahållande av tjänster. Detta kommer att förbättra marknadstillträdet för företagen, särskilt för de små och medelstora företagen, och ge konsumenterna större valmöjligheter samt öka tillgången på tjänster. När det gäller den inre marknaden är det viktigt att standardisering och interoperabilitet sker i rätt tid, särskilt för IKT-varor och -tjänster. I detta sammanhang kan konkurrenspolitiken spela en viss roll.

Analyser som gjorts av kommissionen, t.ex. för översynen av den gemensamma marknaden, visar att det finns ett antal centrala nätverksamheter och tjänster som bör ägnas särskild uppmärksamhet, bland annat posttjänsterna, el/gas, järnvägar, finansiella tjänster, elektronisk kommunikation samt detalj- och partihandeln. Kommissionen bör därför stärka sin politik för den inre marknaden och effektivisera genomförandet av konkurrenspolitiken i syfte att öka produktiviteten och minska priserna för konsumenterna. Samtidigt måste man garantera tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster. Gemenskapen måste därför öka sin marknadsövervakning av viktiga sektorer, bland annat med avseende på konsumentverkningar, och måste använda alla tillgängliga medel, inklusive en konsumentresultattavla, för att övervaka konsumentmarknaderna på längre sikt. Det krävs också större ansträngningar för att genomföra gällande lagstiftning, i syfte att skapa större öppenhet och garantera verkliga valmöjligheter för konsumenter och andra köpare. Allmänt sett skulle förbättrad konkurrens och effektivitet inom tjänstesektorn leda till förbättrad konkurrenskraft inom ekonomin som helhet.

Det krävs också ytterligare ansträngningar från gemenskapens sida för att integrera EU:s marknad för finansiella tjänster och se till att fördelarna till följd av eurons införande kan utnyttjas fullt ut och att tjänsteanvändarna får tillgång till fler och billigare produkter med en hög nivå av konsumentskydd. Trots framgångarna med handlingsplanen för finansiella tjänster (FSAP), har vissa delar av de finansiella systemen i EU förblivit splittrade. Det gemensamma eurobetalningsområdet har ännu inte inrättats, hindren för ökad gränsöverskridande verksamhet och konkurrens inom de finansiella tjänsterna till privatpersoner och mindre företag måste undanröjas, och den gemensamma ramen för partihandeln och investeringsmarknaderna måste fullbordas och genomföras.

De gränsöverskridande arrangemangen för finansiell övervakning och krishantering måste också stärkas omgående som svar på ökad ostadighet på finansmarknaderna och en generellt växande instabilitet. Genom en mer effektiv finansförmedling kan den gemensamma marknaden för finansiella tjänster på samma gång minska kapitalkostnaderna för låntagarna och öka avkastningen för spararna. En effektiv finansmarknad är särskilt viktig för medlemsstaterna i euroområdet, eftersom det underlättar justeringar och omfördelning av resurser och ökar motståndskraften vid ekonomiska chocker.

Arbetet fortsätter för att minska de kostnader som följer av att företagen måste anpassa sig till fragmenterade skattesystem inom den inre marknaden (fullgörandekostnader), särskilt med inriktning på de små och medelstora företagen. Målet är också att ge företagen möjlighet att välja en EU-omfattande skattebas.

Åtgärder:

· Stärka den inre marknaden och konkurrensen, öka den sektorsinriktade marknadsövervakningen och förbättra regleringen om så krävs, framför allt med inriktning på viktiga tjänster och nätverksamheter.

· Säkra ett omfattande och tidsmässigt välplanerat genomförande av tjänstedirektivet.

· Fullborda genomförandet av det gemensamma eurobetalningsområdet och undanröja hinder, öka konkurrensen inom finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag och konsolidera en gemensam ram för gränsöverskridande partihandel och investeringsverksamhet.

· Stärka redan gällande övervakningsarrangemang och fortsätta att utveckla lämpliga verktyg för gränsöverskridande riskhantering för EU:s finansinstitut.

3.3. Investeringar i kunskap och innovation.

Gemenskapen kommer att förverkliga den ”femte friheten” – fri rörlighet för kunskap som kompletterar de fyra friheterna fri rörlighet för varor, tjänster, människor och kapital. Förverkligandet av den femte friheten, genom inrättandet av ett europeiskt område för forskning och högre utbildning och genom förbättrade centrala ramvillkoren för innovation, är en nödvändighet för att råda bot på uppsplittringen inom nationell forskning och innovationspolitik. Detta är det enda sättet för EU att bli världsledande inom forskningen och göra den mer attraktiv för privata investeringar.

Mål 6: Gemenskapen kommer att förverkliga den ”femte friheten” (fri rörlighet för kunskap) och skapa ett verkligt europeiskt forskningsområde.

Om gemenskapen, i partnerskap med medlemsstaterna, ska kunna förverkliga den ”femte friheten” – fri rörlighet för kunskap – är det viktigt att stärka de tre delar som ingår i kunskapstriangeln, dvs. forskning, innovation och utbildning [5]. En ökad sammanföring av forskningsresurser med och mellan medlemsstater på grundval av principen ”variabel geometri” kommer att underlättas genom att programplaneringen kommer att ske gemensamt och att det kommer att utarbetas en rättslig ram för inrättande och drift av Europatäckande forskningsinfrastrukturer. Samarbetet mellan EU och medlemsstaterna kommer också att öka genom den gemenskapsstrategi och ram för internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete som håller på att utarbetas. Samarbetet förväntas också ge en hävstångseffekt på det internationella planet.

Genom att följa upp tanken om ett gemensamt EU-pass kan man skapa en effektiv gemensam arbetsmarknad för forskare. Detta kommer att förbättra karriärutsikterna, den gränsöverskridande rekryteringen och den fria rörligheten för forskare. Det kommer också att komplettera medlemsstaternas ansträngningar att stärka och reformera den högre utbildningen och kommer att underlätta inrättandet av nätverk och öka samarbetet mellan universitet, forskningsorganisationer och företag.

Europeiska institutet för teknik och innovation utgör också ett centralt inslag i strategin för att integrera utbildning, forskning och innovation. Institutet kommer på detta sätt att bli en modell för främjandet av öppen innovation och utbyte av kunskap mellan offentliga forskningsorganisationer och industrin. Mer generellt kommer ett europeiskt forskningsområde att leda till stordriftsfördelar och resursfördelningen kommer att bli mer effektiv. Det kommer också att uppstå positiva spillover-effekter över gränserna som gagnar alla medlemsstater.

Åtgärder:

· Sammanföra FoU-resurser så att de används mer effektivt, genom att före utgången av 2008 ha kommit överens om gemensamma program och före utgången av 2010 har inlett gemensamma ansökningsomgångar för projekt.

· Förbättra rörligheten över gränserna och karriärutsikterna för forskare med hjälp av ett EU-pass.

· Göra Europeiska institutet för teknik och innovation helt driftsdugligt.

· Lansera en ny generation forskningsanläggningar i världsklass, genom att före utgången av 2009 utarbeta färdplaner för lanseringen av gemensamt överenskomna projekt. För projekt på global nivå, inleda dialog med berörda internationella partner under 2008.

Mål 7: Gemenskapen kommer att förbättra ramvillkoren för innovation, särskilt när det gäller riskkapital och immateriella rättigheter.

Gemenskapen måste förbättra de viktigaste ramvillkoren för innovation genom att genomföra sin breda innovationsstrategi [6]. Här ingår åtgärder som att utveckla ledande marknader inom ny teknologi, att stärka ramen för immateriella rättigheter och att påskynda fastställande av driftskompatibla standarder.

Gemenskapen måste framför allt skapa mer fördelaktiga villkor för finansiering av innovation, i syfte att underlätta för starkt innovativa små och medelstora företag att etablera sig i bredare utsträckning samt underlätta för ledande marknader inom ny teknologi (t.ex. industri med låga koldioxidutsläpp) att utvecklas. Utvecklingen av en EU-täckande ordning för riskkapital är ett centralt krav. Gemenskapen måste samarbeta nära med medlemsstaterna för att undanröja befintliga lagstiftnings- och skattehinder för gränsöverskridande investeringar av riskkapitalfonder. Den måste också arbeta för att avhjälpa bristen på eget kapital genom riskbaserad finansiering på ett tidigt stadium. Europeiska investeringsfondens garantiprogram för små och medelstora företag bör utvidgas i omfattande utsträckning och omfatta även mikrokrediter och mezzaninfinansiering [7]. Om det genomsnittliga utnyttjandet av riskkapital i EU höjdes till nivån för de för närvarande bästa resultaten skulle, enligt uppskattningarna, ytterligare 20 miljarder euro göras tillgängliga per år för riskkapitalinvesteringar.

Gemenskapen måste också arbeta för att förbättra utnyttjandet och skyddet av immateriella tillgångar, särskilt immateriell äganderätt, som också bidrar till att skapa finansiering. Patentsystemet i EU lider fortfarande av den kostsamma och tyngande fragmentering som hindrar överföring och spridning av kunskap och innovation i EU [8]. Ett effektivare och fullt genomfört system skulle säkra avkastningen på FoU-investeringar samt skapa incitament för FoU-verksamhet, finansiella investeringar och kommersialisering av innovationer. Ett förstärkt patentsystem i gemenskapen, vilket bland annat omfattar införande av ett gemenskapspatent och ett förbättrat system för lösning av patenttvister, skulle inte bara väsentligt minska patentkostnaderna men också skapa ett tydligare rättsläge.

Åtgärder:

· Främja en EU-täckande marknad för riskkapital.

· Förbättra investeringsberedskapen och tillgången till finansiering för små och medelstora företag.

· Skapa ett gemenskapspatent och förbättra systemet för lösning av patenttvister, vilket väsentligt skulle minska kostnaderna vid patentregistrering samt skapa ett tydligare rättsläge.

3.4. Energi och klimatförändringar

Mål 8: Gemenskapen kommer att fullborda den inre marknaden för energi och godkänna klimatförändringspaketet, i syfte att uppnå en minst 20-procentig minskning av växthusgasutsläppen och se till att andelen förnybar energi uppgår till 20% 2020.

Inför en ökande global konkurrens om energitillgångarna och för att uppnå de ambitiösa målen inför 2020 när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser och öka andelen förnybar energi, måste EU skapa en verkligt EU-täckande inre marknad för energi och ett brett system för handel med utsläppsrätter. En inre marknad för energi kommer att öka effektiviteten och möjligheterna till en tryggad energiförsörjning. Tidigare liberaliseringar av de nationella energimarknaderna har inte alltid lett till stark konkurrens. Det krävs ett fullt genomförande av existerande lagstiftning och en effektiv åtskillnad mellan energiproduktionen och nätverksdriften för att ytterligare öka konkurrensen och effektiviteten och låta nya konkurrenter komma in på marknaden. Vidare är det nödvändigt att stärka energitillsynsmyndigheternas oberoende och samarbetet dem emellan, samt undanröja tekniska hinder för marknadsintegrering, framför allt genom att väsentligt stärka den gränsöverskridande sammanlänkningskapaciteten och på så sätt skapa tillräcklig överföringskapacitet för att integrera de nationella marknaderna. Detta är avsett att skapa faktiska incitament till att investera de 1 000 miljarder euro i den nya generationen fabriker och den förbättrade gränsöverskridande sammanlänkning som behövs under de kommande 20 åren. Den inre marknaden för energi kommer att kompletteras med kostnadseffektiva system för handel med utsläppsrätter så att de mål som satts för att minska utsläppen av växthusgaser till 2020 kan uppnås, samt med en gemenskapsram för kostnadseffektiv utveckling av förnybar energi så att andelen förnybar energi kan nå upp till 20% till 2020.

Åtgärder:

· Anta det lagstiftningspaket som krävs för att fullborda den inre marknaden för el och gas i maj 2009, så att det kan skapas en inre marknad för energi som är öppen för konkurrens och investeringar, stärka energitillsynsmyndigheternas oberoende och inbördes samarbete samt undanröja tekniska hinder för marknadsintegrering.

· Anta det lagstiftningspaket som behövs för att förverkliga EU:s mål rörande växthusgaser och förnybar energi före maj 2009.

Mål 9: Gemenskapen kommer att främja en industripolitik som är inriktad på mer hållbar produktion och konsumtion och som är fokuserad på förnybar energi samt produkter, tjänster och teknik som är resurssnåla och ger låga koldioxidutsläpp

Europeiska rådets ambitiösa klimatförändringsmål för 2020 kommer att kräva tidigare oöverträffade investeringar i ny teknologi som ger låga koldioxidutsläpp och leder till grundläggande förändringar i EU:s ekonomi. Det krävs kraftfulla insatser från gemenskapens sida för att genomdriva utvecklingen av en dynamisk inre marknad för miljöteknologi, särskilt resurssnål teknik som ger låga koldioxidutsläpp. Medlemsstaternas ansträngningar att främja denna industri har naturligtvis inte den räckvidd när det gäller avsättningsmöjligheter och stordriftsfördelar som kan förverkligas på en verkligt EU-täckande marknad för miljöprodukter, -tjänster och -teknik. För att detta ska bli verklighet krävs därför en ny gemenskapstäckande hållbar industriell strategi för att leda övergången mot en resurssnål ekonomi med låga koldioxidutsläpp [9].

Nya marknader bör få stimulans genom införandet av marknadsledande strategier på områden som hållbara byggnadssätt, återvinning, biobaserade produkter och förnybar energi. Denna typ av strategier skulle ge en skjuts åt efterfrågan på miljöteknologi som ger betydande miljömässiga och ekonomiska fördelar. I strategierna ingår en tidig utveckling av dynamiska EU-miljöstandarder för den inre marknaden, vilket i sin tur kommer att leda till konkurrensfördelar i takt med att standarderna får internationellt godkännande. Märkningskrav och främjande av miljövänlig upphandling är andra verktyg. Gemenskapsmedlen bör också användas för att främja finansiering från privata sektorn när det gäller forskning kring och kommersialisering av produkter och teknologi som är ekonomiska i fråga om koldioxidutsläpp, såsom riskkapital för finansiering av ren teknik. Jämsides med systemet för handel med utsläppsrätter bör det göras en översyn av energiskattedirektivet i syfte att göra energibeskattningen till ett mer effektivt instrument till stöd för energi- och klimatförändringsmålen samt bidrar till att denna politik blir kostnadseffektiv. Möjligheten att använda andra skatteinstrument, inklusive mervärdesskatt, för att främja energisnåla produkter bör undersökas.

Åtgärder:

· Inrätta en inre marknad för miljöteknik och främja utvecklingen inom EU av ledande marknader för energi-/resurssnål teknik.

· Se över energiskattedirektivet för att knyta det närmare till EU:s energi- och miljömål.

· Se över åtgärder för att stärka den offentliga upphandlingen av högpresterande miljövänliga produkter, tekniker och tjänster, även när det gäller byggnader.

4. Den externa agendan

Mål 10: Samtidigt som man arbetar med att avsluta de multilaterala handelsförhandlingarna i Doha, kommer gemenskapen att föra bilaterala förhandlingar med viktiga handelspartner för att öppna nya möjligheter för internationell handel och internationella investeringar, förbättra tillträdet till marknaderna framför allt med inriktning på länder och sektorer där betydande hinder kvarstår, samt skapa ett gemensamt område med lagstiftning och standarder.

Gemenskapen är besluten att fortsätta att undanröja hinder för handel och investeringar, och kommer att kraftfullt bekämpa illojala metoder inom handel och investeringar och mot otillåten konkurrens. Ett framgångsrikt avslutande av Doharundan är fortfarande det bästa sättet att uppnå detta. Alla tillgängliga medel kommer att användas för att se till att EU behåller sin öppenhet och att denna vägs upp av ökat tillträde till marknader i länder untanfor EU. Kommissionen kommer att avlägga årliga rapporter om marknadstillträdesverksamhet, identifiera länder och sektorer där betydande hinder kvarstår och hålla samråd med de berörda länderna. På områden där problemen kvarstår kommer man att överväga att utnyttja gemenskapens handelspolitiska instrument och/eller vidta WTO-åtgärder.

Gemenskapen är besluten att forma globaliseringen på ett sätt som gör att man får ut största möjliga fördelar och kan dela dessa med sina partner. Gemenskapen måste förhandla vidare med viktiga handelspartner, bland annat grannländerna och tillväxtekonomierna, och bör fortsätta att främja regional ekonomisk integrering med de närmaste länderna. Bilaterala handelsavtal med viktiga handelspartner, inklusive grannländer (som t.ex. förhandlingarna med ett förbättrat avtal med Ukraina) och tillväxtekonomier, gör det möjligt för EU att gå längre än WTO-åtagandena och omfatta ambitiösa bestämmelser om lagstiftningssamarbete och samarbete ”innanför gränserna”. Bilaterala frihandelsavtal är för närvarande under förhandling med Sydkorea, Indien och Asean-länderna, och andra förväntas följa. Ett partnerskapsavtal med Kina kommer att förbättra marknadstillträdet för EU-företag och främja överensstämmelse på lagstiftningsområdet. Dessa avtal kommer att stimulera internationell handel och internationella investeringar, öka konkurrensen och sänka konsumentpriserna. Förhandlingarna för associeringsavtal med Mercosur, Andinska gemenskapen och Centralamerika innehåller viktiga delar om handel och andra ekonomiska förbindelser. Dessa förhandlingar i förening med ökad politisk dialog, kan också bidra till att ytterligare främja en hållbar utveckling i partnerskapsländer, att främja gemensamma värden och internationellt överenskomna sociala och miljömässiga normer, inklusive anständigt arbete.

Inrättandet av ett stabilt gemensamt lagstiftningsområde tillsammans med viktiga handelspartner som USA (inom ramen för transatlantiska ekonomiska rådet) kommer att bli inledningen av en process mot en harmonisering av regler och standarder, särskilt med hänsyn till ny teknologi. Detta kommer att vara till gagn för alla handelsnationer. Det kommer också att väsentligt minska företagens kostnader genom en reducering av de icke-tariffära hindren och en sporrad handel. Det krävs också insatser för att systemet för att kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna om immateriella rättigheter mer effektivt ska kunna bekämpa varumärkesförfalskning. Centrala initiativ är ökat samarbete med viktiga handelspartner för att stärka tullsamarbetet och stödja efterlevnaden i viktiga ursprungsländer, som t.ex. via den gemensamma handlingsstrategin för EU och USA för skydd av immateriella rättigheter och avslutandet av förhandlingarna om ett nytt handelsavtal för bekämpning av varumärkesförfalskning.

Åtgärder:

· Främjande av ambitiösa bilaterala avtal med viktiga handelspartner och främjad integrering med grann- och kandidatländer genom att utveckla ett gemensamt ekonomiskt område.

· Potentiellt utnyttjande av gemenskapens handelsinstrument som uppföljning av kommissionens årliga rapportering om tillgång till marknader.

· Full utveckling av potentialen inom transatlantiska ekonomiska rådet och samarbete med andra viktiga handelspartner för att skapa ett gemensamt område med kompatibla regler och standarder.

· Förbättrad effektivitet i systemet för kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna om immateriella rättigheter i avsikt att bekämpa varumärkesförfalskning, bland annat genom ett plurilateralt handelsavtal för bekämpning av varumärkesförfalsning.

5. Garanterade resultat för Lissabonprogrammet

Lissabonprogrammet innehåller de centrala målen inom den ekonomiska reformen för perioden 2008–2010 som kommer att kunna bidra mest till tillväxt och sysselsättning på gemenskapsnivå, samtidigt som de stöder och kompletterar de nationella ansträngningarna. Denna strategiska agenda bör ledsaga arbetet i alla EU-institutioner när det gäller gemenskapsdimensionen inom tillväxt- och sysselsättningsstrategin. Även om andra åtgärder kan bidra, har åtgärderna i Lissabonprogrammet bedömts vara de mest angelägna och de viktigaste åtgärderna för ekonomisk reform som kommer att kunna uppnås under perioden 2008–2010. Kommissionen föreslår två nyckelfaktorer för att programmet ska ge resultat:

För det första är det av grundläggande vikt att Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen är överens om den strategiska reformen av mål och insatser. Mot bakgrund av detta bör Europaparlamentet och rådets framtida ordförandeskap uppmanas att ge högsta prioritet åt gemenskapens Lissabonmål och åtgärder.

För att uppnå resultat inom rimlig tid är det, för det andra, absolut nödvändigt med en nära övervakning av Lissabonprogrammets genomförande. Detta kan ske genom att gemenskapens framsteg inom ramen för de ekonomiska reformerna rapporteras i en årlig genomföranderapporter, innehållande en bedömning av i vilken utsträckning gemenskapen framgångsrikt genomför de konkreta åtgärder som anges i den bifogade tabellen. En sådan rapport vore ett viktigt tillskott i den multilaterala övervakning som avslutas varje höst, då den ger en systematisk genomgång av framstegen på gemenskapsnivå jämsides med den tematiska utvärderingen av reformerna på medlemsstatsnivå. Europaparlamentet kommer också att uppmanas att se över framstegen. Allt detta matas sedan in i kommissionens årliga framstegsrapport, som kommer att bli utslagsgivande för om det krävs en uppdatering av gemenskapens Lissabonprogram. Mot bakgrund av detta kan Europeiska rådets vårmöte sedan utvärdera resultaten och eventuellt ge vidare riktlinjer, som en del av sin övergripande bedömning av strategin för tillväxt och sysselsättning.

Europeiska kommissionen uppmanar därför

– Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén att godkänna det Lissabonprogram för gemenskapen 2008–2010 som föreslås, särskilt genom följande:

· Att godkänna de tio centrala målen för gemenskapsinsatser samt de åtgärder som föreslås inom ramen för varje mål.

· Att samtycka till att granska framstegen och tillhandahålla vägledning på årlig basis.

· Att prioritera de åtgärder som krävs för att genomföra de tio centrala målen.

· BILAGA

Integrated Guidelines Number | | Key Objectives | | Measures to be adopted by the European Commission | | Measures to be adopted as priority action by other institutions (EP, Council) | | Measures to be implemented |

| | | | | | | | |

Guideline 20 (Matching of Labour ,Market needs), 21 (Flexicurity), 23 (Investment in Human Capital), & 24 (Education and training systems) | | The Commission will propose a renewed Social Agenda by mid-2008, particularly covering education, migration, and demographic evolutions, and help to address the skills gap by improving the monitoring and forecasting of future skills requirements | | | | Proposal for a DIRECTIVE on Portability of pensions - possible political agreement at the Council (end of 2007 ) | | |

| | | | | | | | Ensure progressive removal of transitional restrictions on the free movement of workers from the new Member States (by 2011) |

| | | | Revision of REGULATION on Portability of social security rights (2nd half 2009 ) | | Projected adoption (2nd half 2010) | | |

| | | | | | | | Monitor the implementation of the RECOMMENDATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the establishment of the European Qualifications Framework for lifelong learning (Projected adoption: February 2008): Member States are asked to relate national qualifications systems to the EQF by 2010 |

| | | | | | | | DIRECTIVE- Monitoring the implementation of the Professional Qualifications Directive – Deadline for implementation by Member States:20 October 2007 |

| | | | | | | | Ensure the implementation of the basic skills communication (by 2010) |

| | | | RECOMMENDATION on EU-wide credit system transfer and accumulation systems for vocational training (March 2008) | | Projected adoption (March 2010) | | |

| | | | RECOMMENDATION on quality assurance in vocational education and training (March 2008) | | Projected adoption (March 2010) | | |

| | | | | | | | EU-wide inventory and monitoring system for on-going anticipation of future skills requirements in the context of "new skills for new jobs" initiative -Implementation in the course of 2008 and 2009 |

| | | | | | | | Ensure effective implementation of the Flexicurity common principles including the review "flexicurity: 3 years after". |

| | | | | | | | |

Guideline 20 (Matching of Labour ,Market needs) | | The Commission will make proposals for a common policy on immigration in 2008 | | | | Proposal for a DIRECTIVE Entry of highly skilled workers; "Blue Card" | | |

| | | | DIRECTIVE setting conditions of entry of seasonal workers (end 2008) | | Projected adoption (End 2010) | | |

| | | | | | | | |

Guideline 15 (SMEs) | | The Community will adopt a Small Business Act to unlock the growth potential of SMEs throughout their life-cycle | | Measures following Communication on "Small Business Act" (May /June 2008) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | Proposal for a Directive on the Small Company Statute(2nd half 2008) | | Projected adoption (2nd half 2010.) | | |

| | | | | | | | |

Guideline 14 (Better regulation) | | The Community will move towards the target to reduce EU administrative burdens by 25 % by 2012 and implement an ambitious simplification programme | | Rolling SIMPLIFICATION PROGRAMME (2006-2009) including 109 actions (2009) | | Pending proposals from SIMPLIFICATION PROGRAMME | | |

| | | | Proposals to reduce administrative burdens following administrative burden mapping and measurement of EC legislation and related transposition measures (2007-2008) in 13 priority areas. Proposals in 2008-2010. | | | | |

| | | | | | First batch of fast track administrative burden reduction actions | | First batch of fast track administrative burden reduction actions in comitology |

| | | | Proposal for next batch of fast track actions alongside the strategic review on better regulation(January 2008) | | | | |

| | | | | | | | |

Guideline 9 (Information Society), 12 (Internal Market) &13 (Open Markets) | | The Community will strengthen the single market, increase competition in services, and take further steps to integrate the financial services market | | | | Proposal for a DIRECTIVE Revision of the regulatory framework for electronic communications and services Projected adoption (2009) | | |

| | | | | | | | Market monitoring in key markets |

| | | | | | | | DIRECTIVE amending Directive 97/67/EC concerning the full accomplishment of the internal market of Community postal services (Implementation 2011/ 2013) |

| | | | | | | | DIRECTIVES - Third Package on Rail (Implementation by 2009) |

| | | | | | | | DIRECTIVE on services in the internal market - Implementation by the MSs 28 December 2009 |

| | | | | | | | Actions to improve implementation of single market following Communication on the application of Community Law (SMR) |

| | | | Proposals to allow companies to choose an EU-wide tax base (3rd Q 2008) | | Projected adoption (3rd Q 2010) | | |

| | | | | | | | Follow up of Retail banking (including payment cards and payment systems) and Business Insurance Sector Inquiries |

| | | | Measures to promote the creation of an EU mortgage credit market following a communication (White paper 19/12/07) | | Projected adoption (2009) | | |

| | | | Proposal for a DIRECTIVE amending Directive 85/611 on EU harmonised investment funds- UCITS (February 2008) | | Projected adoption (February 2010) | | |

| | | | | | | | DIRECTIVE - Monitoring Implementation of MiFiD- Entered in force 1 November 2007 |

| | | | Measures to ensure the realisation of Single Payments Area following a communication (2nd Q 2008) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | Strengthening EU arrangements for financial stability, through review of cooperation obligations, (End 2008) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | | | Proposal for a DIRECTIVE Solvency II -on the taking-up and pursuit of the business of Insurance and Reinsurance Projected adoption (End 2008) | | |

| | | | Proposal for a DIRECTIVE - Amendments to Directive 2006/48/EC and 2006/49/EC Capital Requirements(October 2008) | | Projected adoption (October 2010) | | |

| | | | | | | | |

Guideline 7 (R&D) | | The Community will make the "fifth freedom" (the free movement of knowledge) a reality and create a genuine European Research area. | | Framework REGULATION -Legal framework for construction and operation of pan-European research infrastructures(July 2008) | | Projected adoption (July 2010) | | |

| | | | Legislative and other proposals following Communication on "Partnership for a European researchers' passport for mobility and career development"(April 2008) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | | | Implementation of legal and financial decision on European Institute of Innovation and Technology Projected adoption (2nd Q 2008) | | |

| | | | Measures for preparation of joint programming of research following a communication (September 2008) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | | | | | |

Guideline 8 (Innovation) | | The Community will improve the framework conditions for innovation, in particular for venture capital and intellectual property rights. | | Measures for mutual recognition process following Communication on "Removing regulatory obstacles to cross-border investments by venture capital funds"(December 2007) | | Projected adoption ( 2010) | | |

| | | | | | Proposal for a COUNCIL REGULATION on the Community Patent and additional measures to set up an EU wide jurisdictional system for patent litigation Projected adoption (2010) | | |

| | | | | | | | The Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises initiative (JEREMIE) |

| | | | | | | | EIF - The High Growth and Innovative SME Facility (GIF): risk capital for innovative SMEs in their early stages (GIF1-€ 255m) and in their expansion phase (GIF2-€ 299 m) |

| | | | | | | | EIF- The SME Guarantee Facility, providing loan guarantees to encourage banks to make more debt finance available to SMEs, (€506 m) |

| | | | | | | | EIF-The Seed Capital Action and the Partnership Action: helping to reinforce the capacity of financial intermediaries to invest in and lend to SMEs. (€69 m) |

| | | | | | | | |

Guideline 11 (Environment), 12 (Internal Market) 13 (Open Markets) & 16 (Infrastructure) | | The Community will complete the internal market for energy and adopt the climate change package in order to put in place the framework to achieve at least a 20% reduction in greenhouse gas emissions and reach a 20% renewables energy share by 2020. | | | | Proposal for a DIRECTIVE amending Directive 2003/54/EC concerning common rules for the internal market in electricity Projected adoption (end 2009) | | |

| | | | | | Proposal for a DIRECTIVE amending Directive 2003/55/EC concerning common rules for the internal market in natural gas Projected adoption (end 2009) | | |

| | | | | | Proposal for a REGULATION establishing an Agency for the Cooperation of Energy Regulators Projected adoption (end 2009) | | |

| | | | | | Proposal for a REGULATION amending Regulation (EC) No 1228/2003 on conditions for access to the network for cross-border exchanges in electricity Projected adoption (end 2009) | | |

| | | | | | Proposal for a REGULATION amending Regulation (EC) No 1775/2005 on conditions for access to the natural gas transmission networks Projected adoption (end 2009) | | |

| | | | | | | | Follow up measures to the energy sector inquiry |

| | | | | | | | |

Guideline 10 (Industrial Base) & 11 (Environment) | | The Community will promote an industrial policy geared towards more sustainable production and consumption, focusing on renewable energies and low-carbon and resource-efficient products, services and technologies. | | Proposal for a DIRECTIVE - Amending the Emission Trading Directive, 2003/87/EC(January, 2008) | | Projected adoption (January 2010) | | |

| | | | Legislative proposal on Carbon Capture and Geological Storage (CCS)(January, 2008) | | Projected adoption (January 2010) | | |

| | | | Proposal for a DIRECTIVE - Review of the Energy Taxation Directive(4th Q 2008) | | Projected adoption (4th Q 2010) | | |

| | | | Proposal for a DIRECTIVE on the promotion of renewable energy(January 2008) | | Projected adoption (January 2010) | | |

| | | | | | | | Initially 14 Implementing DIRECTIVES for priority product groups for adoption of minimum energy performance standards (eco-design requirements)(Comitology until 2011) |

| | | | Revision of DIRECTIVES on Energy labelling and household appliances(2008) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | Measures to strengthen the Public Procurement of high-performance environmentally-friendly products, technologies and services-following communication (Green Public Procurement(1st Q 2008 ) | | Projected adoption (2010) | | |

| | | | | | | | - 7th Framework Programme (2007-13): €2.3 billion for energy, €1.8 billion for environment (including climate change)- Competitiveness and Innovation Programme (CIP) (2007-13), Entrepreneurship and Innovation Programme (EIP) € 430 million for eco-innovation and Intelligent Energy for Europe (IEE) €730 million |

| | | | Legislative proposals following the "Sustainable industrial policy/Sustainable consumption policy", notably extension of EUP Directive(March 2008) | | Projected adoption (March 2010) | | |

| | | | | | | | |

Guideline 13 (Open Markets) | | Whilst working to conclude the Doha multilateral trade negotiations, the Community will negotiate bilaterally with key trading partners to open up new opportunities for international trade and investment, improve market access focussing on countries and sectors where significant barriers remain, and create a common space of regulatory provisions and standards. | | International Agreement - Conclusion of the most important bilateral FTAs (ASEAN, India, South Korea) | | |

| | | | International Agreement - New Partnership and Cooperation Agreement (PCA) with China | | |

| | | | | | |

| | | | Bilateral Cooperation EU-USA- Transatlantic Economic Council | | |

| | | | Bilateral regulatory cooperation with US, Japan, China and Russia | | |

| | | | | | |

| | | | | | EU-US Action Strategy on IPR enforcement |

| | | | Multi-party Agreement - Anti Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) | | |

| | | | | | | | |

| | Monitoring and strengthening of spending on Growth and Jobs (earmarking) | | | | | | European Cohesion Policy Funds (mid-term review 2010) |

| | | | | | | | European Agricultural Fund for Rural Development (mid-term review 2010) |

| | | | | | | | Lifelong learning Programme |

| | | | | | | | European Globalisation Adjustment Fund |

| | | | | | | | |

[1] Community Lisbon Programme: Technical Implementation Report 2006, SEK(2006) 1379.

[2] Se arbetsdokument ”Spillovers and complementarities in the context of the Lisbon Growth and Jobs Strategy including the economic effects of the Community Lisbon Programme” där det uppskattas att de ekonomiska effekterna av Lissabonprogrammets åtgärder kommer att höja EU:s reala BNP med upp till 2¾ procentenheter till 2020. Eftersom studien skett med stöd av olika ekonomiska modeller, metoder, datakällor och antaganden, måste man emellertid tolka resultaten med ett visst mått av försiktighet.

[3] Europeiska kommissionen (2007): Fjärde rapporten om ekonomisk och social sammanhållning.

[4] ”Ny kompetens för nya arbetstillfällen”, rådets (utbildningsfrågor) slutsatser från den 15 november 2007.

[5] Forskning och utveckling/innovation ingick som en central utmaning i 24 av 25 medlemsstaters nationella reformprogram 2005.

[6] ”En brett upplagd innovationsstrategi för EU: nio strategiska åtgärder för innovation inom EU”, rådets (konkurrens) slutsatser av den 4 december 2006.

[7] EIF-programmet 2006 uppgick till något över 2 miljarder euro, och stödde omkring 180 000 små och medelstora företag över hela EU.

[8] Genomsnittskostnaderna för behandling och översättning av patent i EU är mer än tio gånger högre än i USA och Japan.

[9] ”Meddelande från kommissionen: Översyn av industripolitiken efter halva tiden: Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi” , KOM(2007) 374, 4.7.2007.

--------------------------------------------------