[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 7.10.2008

KOM(2008) 621 slutlig

RAPPORT 2008 FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

OM TILLÄMPNINGEN AV UPPFÖRANDEKODEN

(framlagt av kommissionen)

RAPPORT 2008 FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

OM TILLÄMPNINGEN AV UPPFÖRANDEKODEN

1. INLEDNING

I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar av den 25 maj 2005 anges att kommissionen avser att rapportera om tillämpningen av den europeiska uppförandekoden avseende statistik i det europeiska statistiksystemet (ESS) tre år efter det att den har antagits.

Med stöd av den dynamik som skapades genom antagandet av uppförandekoden, vilken välkomnades av rådet i juni 2005, genomförde ESS en omfattande självutvärdering mot bakgrund av principerna och indikatorerna i uppförandekoden. Resultaten sammanfattades i en rapport från Eurostat som överlämnades till ekonomiska och finansiella kommittén i maj 2006. För att komplettera och fördjupa självutvärderingen genomfördes under perioden 2006–2008 en granskning vid de 31 nationella statistikinstituten i EU:s medlemsstater och Eftaländerna samt vid Eurostat. Granskningen avsåg den institutionella miljön och metoderna för spridning, som omfattas av principerna 1–6 och 15 i uppförandekoden, samt statistikmyndigheternas samordnande funktion i respektive statistiksystem. Granskningen organiserades centralt av Eurostat och åtgärder vidtogs för att så långt som möjligt garantera ett harmoniserat tillvägagångssätt som inbegrep standarder för utvärdering. Granskningen bidrog även till en bättre tillämpning av uppförandekoden, eftersom den omfattade en undersökning av användartillfredsställelsen och involverade nyckelaktörer på nationell nivå respektive EU-nivå.

Den här rapporten grundar sig i huvudsak på resultaten av granskningen och de framsteg som har gjorts för att genomföra de förbättringar som identifierades vid självutvärderingen och granskningen. Andra aspekter som behandlas är kvalitetssäkring av statistik, kvalitetsgranskningsverksamhet och tillämpningen av EU:s statistiklagstiftning.

Även om uppförandekoden bör gälla alla leverantörer av europeisk statistik, är den här rapporten främst inriktad på efterlevnaden vid de nationella statistikinstituten och Eurostat[1]. Det dokument från kommissionen som är bifogat som bilaga innehåller en förteckning över åtgärder som enskilda statistikmyndigheter har vidtagit för att uppnå fullständig efterlevnad av uppförandekoden.

I mars 2008 antog Europaparlamentet och rådet ett beslut om inrättande av europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB). Den viktigaste uppgiften för organet – som inte ännu har inrättats formellt – kommer att vara att årligen rapportera om efterlevnaden av uppförandekoden vid Eurostat och inom ESS överlag.

2. EFTERLEVNAD AV UPPFÖRANDEKODEN INOM ESS: DE VIKTIGASTE RESULTATEN

Sammanfattning

Tabell 1: Granskning avseende samtliga nationella statistikinstitut och Eurostat

Principer och indikatorer i den europeiska uppförandekoden avseende statistik | Granskningens resultat |

Fullständigt uppfylld | Till stor del uppfylld | Delvis uppfylld | Inte uppfylld |

1: Yrkesmässigt oberoende | 1 | 15 | 13 | 3 | 1 |

2 | 25 | 6 | 1 | 0 |

3 | 27 | 4 | 1 | 0 |

4 | 22 | 8 | 2 | 0 |

5 | 22 | 5 | 3 | 2 |

6 | 28 | 4 | 0 | 0 |

7 | 31 | 1 | 0 | 0 |

2 | 28 | 3 | 1 | 0 |

3 | 32 | 0 | 0 | 0 |

4 | 21 | 8 | 3 | 0 |

5 | 25 | 7 | 0 | 0 |

6 | 30 | 1 | 0 | 1 |

2 | 23 | 8 | 1 | 0 |

3 | 16 | 14 | 2 | 0 |

4 | 29 | 1 | 2 | 0 |

5 | 3 | 20 | 8 | 1 |

6 | 2 | 19 | 11 | 0 |

Procentandel | 62 % | 25 % | 12 % | 1 % |

ESS största styrkor finns inom de områden som täcks av principerna 2 (mandat för uppgiftsinsamling), 5 (statistisk sekretess) och 1 (yrkesmässigt oberoende), vilka främst avser den rättsliga ramen samt policy och metoder för tillämpningen. Områden för förbättring avseende dessa principer är särskild politik och bestämmelser i den statistiklagstiftning som reglerar enskilda statistikmyndigheters arbete, snarare än frågor där förbättringar inom hela ESS skulle kunna anses nödvändiga. Även om en övergripande hög standard har rapporterats inom det område som omfattas av princip 6 (opartiskhet och objektivitet), måste många statistikmyndigheter för att fullständigt uppfylla denna princip förbättra sina system för utgivning av information om metoder och förfaranden och för information till den breda allmänheten om tillgången till statistik före offentliggörandet, även om sådan tillgång medges endast i begränsade fall.

Trots erkända framsteg när det gäller kvalitetsstyrning och kvalitetsförbättringar inom olika nyckelområden visar granskningens resultat att det krävs ytterligare insatser inom ramen för princip 4 (kvalitetsåtagande) beträffande riktlinjer för kvalitetsarbetet och övervakning av process- och produktkvaliteten. Principen om kvalitetsåtagande hör nära samman med princip 3 (resursernas tillräcklighet), vilket innebär att insatser för att åtgärda bristerna troligen måste gå hand i hand med förbättringar av statistikmyndigheternas resurser. En av de planerade förbättringarna är att flera statistikmyndigheter kommer att vidta liknande åtgärder med utgångspunkt i befintliga ESS-standarder och verktyg.

En del imponerande framsteg till följd av granskningen har redan noterats inom de områden där förbättringar föreslagits i granskningsrapporterna. Detta har beaktats i de resultat som rapporteras nedan.

De viktigaste påpekandena vad gäller efterlevnaden av den europeiska uppförandekoden avseende statistik inom ESS och de exempel på god praxis som har identifierats vid enskilda statistikmyndigheter sammanfattas nedan under respektive rubrik[2].

Yrkesmässigt oberoende och objektivitet

Det förefaller som om oberoende gentemot politisk eller annan extern påverkan när det gäller att producera och sprida europeisk statistik samt ett objektivt val av metoder, källor och teknik i praktiken är säkerställt inom hela ESS.

ESS trovärdighet skulle emellertid kunna ökas genom bättre stöd i lagstiftningen för yrkesmässigt oberoende (i 13 fall) (indikator 1.1) och mer uttryckliga åtgärder för att garantera statistikmyndighetens objektivitet (i fyra länder) (indikatorerna 6.1 och 6.2). Detta gäller särskilt, men inte uteslutande, i fall där statistikmyndigheten är administrativt bunden till en politikavdelning. Vid granskningen identifierades bestämmelser i statistiklagstiftningen i fyra länder som god praxis. Inrättande av en vetenskaplig kommitté eller metodkommitté på hög nivå, närmare metodriktlinjer som stöds av ett väldefinierat förfarande eller riktlinjer om yrkesetik eller en nationell uppförandekod identifierades som ytterligare åtgärder för att garantera statistikmyndigheternas objektivitet och opartiskhet.

I sex länder rekommenderas ytterligare åtgärder för att göra det möjligt för chefen för statistikmyndigheten att i egenskap av den som ansvarar för det yrkesmässiga oberoendet och objektiviteten verkligen fullgöra de viktiga funktioner som fastställs i uppförandekoden (indikatorerna 1.2–1.4). Som god praxis har identifierats att i statistiklagstiftningen fastställa tydliga kriterier och villkor för hur man ska gå tillväga när chefen för statistikmyndigheten utses eller, vilket är än viktigare, avskedas. I de flesta länderna har statistikmyndigheten utarbetat en policy för offentliga kommentarer i linje med uppförandekoden (indikator 1.7). God praxis är även att i statistiklagstiftningen uttryckligen fastställa en skyldighet för statistikmyndigheten att vid behov kommentera kritik och missbruk av officiell statistik.

Programplanering

Inom hela ESS genomförs programplaneringsförfaranden som medger insyn i linje med uppförandekoden (indikatorerna 1.5 och 11.2). Tio nationella statistikinstitut har uppmuntrats att fullständigt ansluta sig till ESS gemensamma praxis på detta område, d.v.s. att i samråd med ledande aktörer publicera statistiska arbetsprogram och periodiska lägesrapporter som grundar sig på de årliga och fleråriga programplaneringscyklerna.

Minskad rapporteringsbörda och användning av administrativa källor för statistikändamål

Trots att alla statistikmyndigheter har ett lagstadgat tydligt mandat att samla in information för produktion och spridning av officiell statistik (indikator 2.1) stöter en del av dem på rättsliga och/eller praktiska problem som hindrar användningen av administrativa uppgifter för statistikändamål (indikatorerna 2.2 och 9.5). Med hänsyn till hur dessa problem påverkar bördan för de svarande, bör det vara en prioritet att vidta åtgärder på nationell nivå för att undanröja dem, inbegripet med hjälp av de styrande myndigheterna. Att förhandla fram tjänstenivåavtal med registermyndigheter och -förvaltningar samt fastställa mål för ökad användning av administrativa uppgifter skulle kunna ingå i en proaktiv strategi för de nationella statistikinstituten i överensstämmelse med en del av den bästa praxisen inom ESS.

Exempel på utmärkt praxis för att undvika överlappning vid insamlingen av uppgifter kan iakttas i flera länder där statistikproducenterna är uttryckligen skyldiga enligt statistiklagstiftningen att så långt som möjligt använda administrativa uppgifter. Att gå ett steg längre och uttryckligen involvera de nationella statistikinstituten i arbetet med att fastställa och utveckla potentialen att använda administrativa uppgifter för statistikändamål skulle bidra ytterligare inte endast till att öka användningen (indikator 10.4) utan också till att förbättra kvaliteten på den statistik som baserar sig på administrativa källor (indikator 8.1), vilket blir allt viktigare när det gäller europeisk statistik.

Likaså kan man genom att införa och i större utsträckning använda elektroniska och Internetbaserade rapporteringssystem, där detta inte ännu är (fullständigt) genomfört (omkring hälften av de nationella statistikinstituten), minska rapporteringsbördan ytterligare (indikator 9.1) och åtgärda den minskande rapporteringen från företagen (indikator 9.3). Många statistikmyndigheter vidtar åtgärder för att mäta och aktivt hantera rapporteringsbördan (princip 9). God praxis för att öka svarsfrekvensen vid statistiska undersökningar har identifierats vid åtta nationella statistikinstitut.

Statistisk sekretess

Granskningen har bekräftat att man inom ESS tillämpar högsta möjliga standarder för att skydda den statistiska sekretessen. Standarderna är fastställda i statistiklagstiftningen och tillämpas genom interna förfaranden, metoder och fysiska säkerhetsåtgärder, varav man vid 13 nationella statistikinstitut emellertid fortfarande behöver förstärka vissa för att fullständigt uppfylla samtliga indikatorerna 5.1–5.5 i uppförandekoden. I det fåtal länder där statistiklagstiftningen medger undantag från principen om absolut statistisk sekretess kan emellertid en översyn vara nödvändig.

Kvalitetsstyrning

Med kvalitetsstyrning ska förstås en övergripande, långsiktig och systematisk strategi där input, processer och output kontinuerligt förbättras. Enligt granskningsrapporterna måste ESS investera ytterligare i att förbättra efterlevnaden av uppförandekoden i samband med dess åtagande för och tillämpningen av de principer som fastställs i det europeiska statistiksystemets kvalitetsförklaring. Flera statistikmyndigheter har meddelat att åtgärder kommer att vidtas för en kvalitetsstyrningspolicy (en del har redan infört övergripande kvalitetsstyrningsstrategier) och tolv statistikmyndigheter kommer att utveckla sina kvalitetsriktlinjer ytterligare. För att stödja dessa strategier upprätthåller Eurostat en allmänt tillgänglig databas om god praxis, som en central referenskälla om kvalitetsstyrningen inom ESS, och främjar kvalitetsförbättrande verksamhet på EU-nivå.

Av en analys av rapporterna framgår att granskningsgruppernas grundvalar för bedömningen av princip 4 i uppförandekoden (kvalitetsåtagande) var ganska heterogena och att det inte alltid är klart och tydligt hur denna princip ska tolkas. Nedan beaktas därför ytterligare information om kvalitetssäkringsarbetet som har tillhandahållits av statistikmyndigheterna. Granskningsgrupperna identifierade god praxis vad gäller kvalitetsstyrning vid nio statistikmyndigheter, inbegripet en systematisk kvalitetsstyrningspolicy, en omfattande uppsättning verktyg för att tillämpa den och kvalitetsgranskningar där de huvudsakliga användarna involverades. Två nationella statistikinstitut har omformat sina statistiksystem, inte minst för att förbättra statistikens kvalitet.

Produktkvalitet

Korrekthet, aktualitet och jämförbarhet är prioriteringar för ESS. Kvalitetsproblemen gäller särskilt statistik som samlas in genom informella överenskommelser. Alla statistikmyndigheter rapporterar om kvaliteten på europeisk statistik, när detta krävs enligt EU:s lagstiftning, och inom de närmaste tre åren avser en del av dem att utsträcka sin kvalitetsrapportering till att omfatta alla statistiska produkter. Större satsningar inom detta område förutsätter relevant personalutbildning, vilket än så länge erbjuds av hälften av statistikmyndigheterna. En del fall där EU:s statistiklagstiftning inte har följts behöver dessutom aktivt följas upp (indikatorerna 4.1 och 15.6 samt principerna 12, 13 och 14).

EU:s statistik grundar sig till övervägande del på EU-lagstiftning, och frekvensen har fastställts av lagstiftarna. Vid Eurostats kontroller och regelbundna utfrågningar med kommissionens tjänsteavdelningar beaktas användarnas behov, och CEIES och den nyinrättade europeiska rådgivande kommittén för statistik deltar (indikator 13.3).

Processkvalitet

Processinriktad kvalitetssäkringsverksamhet som omfattar övervakning av kvalitetsindikatorer, kvalitetsgranskningar eller självutvärderingar genomförs inte ännu systematiskt inom hela ESS, även om de flesta statistikmyndigheterna har vidtagit relevanta åtgärder. Enligt rapporterna tillämpas en eller flera komponenter i kvalitetssäkringsverksamheten på de flesta eller alla statistiska processer, och så gott som alla skeden i produktionsprocessen omfattas (i en del fall med undantag av planering och utformning av undersökningar). En frekventare användning av externa experter i samband med granskningsprocessen rekommenderas. En effektivisering av produktionsprocesserna genom inrättande av gemensamma verktyg och metoder på central nivå, inbegripet ett centraliserat system för säsongsrensning, identifierades av granskningsgrupperna som god praxis vid fem nationella statistikinstitut. Även samarbetet med andra offentliga institutioner och forskare har framhävts (indikatorerna 4.2, 4.3 och 4.5 samt principerna 7 och 8).

Dialog mellan användare och producenter

En proaktiv dialog med användarna är en av hörnstenarna i uppförandekoden. Som en del av granskningen genomförde de nationella statistikinstituten och Eurostat därför en undersökning av användartillfredsställelsen för att kunna beakta nyckelanvändarnas åsikter om europeisk statistik och statistikmyndigheternas arbete. Flera statistikmyndigheter genomför regelbundet undersökningar av användartillfredsställelsen och en del sammanställer ett index över den. De flesta statistikmyndigheterna samarbetar med forskare för att förbättra metoderna. Dessutom genomförs formella samråd med användarna som en del i statistikmyndigheternas strategier för programplanering och fastställande av prioriteringar (indikatorerna 4.3, 7.7, 11.1 och 11.3).

Opartiskhet och metoder för spridning

Tillgänglighet och tillgång till mikrodata

Nästan alla statistiska produkter är tillgängliga via Internet och många exempel på god praxis har identifierats inom hela ESS (indikatorerna 15.1 och 15.2), inbegripet en god servicekultur, användarvänliga webbplatser med omfattande metadata och resultat från andra uppgiftsleverantörer samt de åtgärder för att göra statistiken mer lättläst som rapporterades i 16 granskningsrapporter. Flera statistikmyndigheter genomför icke desto mindre ytterligare förbättringar av kommunikationskanalerna och investerar i allt från en grundläggande modernisering till avancerade tillämpningar.

För forskare som vill få tillgång till mikrodata finns en mängd olika möjligheter inom hela ESS (anonymiserade filer, avidentifierade data, tillgång till uppgifter på platsen eller på distans), vilka regleras genom lagar och protokoll (indikator 15.4). God praxis inom detta område har identifierats vid åtta nationella statistikinstitut.

Opartiskhet

Nästan alla statistikmyndigheter höjer sin offentliga yrkesmässiga profil genom att ge ut ren statistisk information där det tydligt anges att den kommer från statistikmyndigheten i fråga, med stöd av en policy för att ge offentliga kommentarer till statistiska frågor (indikator 1.6) och för att endast göra objektiva, opartiska uttalanden vid presskonferenser (indikator 6.7). Ytterligare steg mot en tydligare avgränsning av all officiell statistik rekommenderas, inbegripet införande av en särskild logo som ska användas varje gång de nationella statistikinstituten offentliggör statistik som följer gemensam praxis inom ESS.

De viktigaste pelarna när det gäller att garantera användarna opartisk tillgång till europeisk statistik, vilket även på ett betydande sätt bidrar till ESS trovärdighet, är följande:

- Ingen tillgång till statistisk information före offentliggörandet (i vissa fall är sådan tillgång till och med förbjuden enligt lag), eller också ska sådan tillgång vara strikt begränsad, styrd och ska ske öppet (indikator 6.6). De undantag som beviljas varierar vitt mellan statistikmyndigheterna vad gäller statistikområden, målgrupper och tidsfrister, vilket således ger utrymme för konvergens mot en harmoniserad strategi inom ESS. Granskningsgrupperna identifierade exempel på god praxis vid tre nationella statistikinstitut, bland annat att inte bevilja någon tillgång alls före offentliggörandet, att införa regler om en spärrtid för kommentarer efter offentliggörandet och att fastställa regler för hur läckor ska hanteras.

- En tidsplan för offentliggörandet vid varje nationellt statistikinstitut avseende de viktigaste statistiska produkterna (indikator 6.5), vilken vid flera nationella statistikinstitut och Eurostat dessutom skulle kunna utvidgas till att omfatta fler produkter. Tiderna för offentliggörande skulle kunna harmoniseras ytterligare.

- En öppen och jämlik tillgång till skräddarsydda analyser som tillhandahålls av statistikmyndigheten, med det undantaget att i flera länder behöver, ibland i enlighet med lagen, vissa privilegierade (institutionella) användare inte betala för dem (indikator 15.3).

Metadata

Statistikmyndigheter inom hela ESS offentliggör europeisk statistik tillsammans med omfattande metadata, i många länder på engelska såväl som på det eller de nationella språken. Även om det alltid kommer att vara möjligt och nödvändigt att i dialog med användarna vidareutveckla och förbättra metadata, anges i 13 granskningsrapporter ett särskilt behov av att standardisera och/eller utvidga omfattningen av metadata (indikatorerna 6.4, 15.5 och 15.6).

Speciellt bör nämnas det utmärkta förhållandet att nästan alla statistikmyndigheter rättar fel och offentliggör rättelserna inom ramen för sin revideringspolicy, även om mer formaliserade förfaranden kunde vara lämpliga i flera fall (indikator 6.3).

Resurser och effektivitet

Även om många nationella statistikinstitut har reformerat sina produktionssystem under de senaste åren för att klara av budget- och personalnedskärningar, rapporteras om en kontinuerlig brist på resurser i flera länder som ett hot när det gäller att tillgodose kraven i fråga om europeisk statistik (princip 3). I nio granskningsrapporter identifieras en exemplarisk resurspolitik som omfattar utveckling av humankapitalet, personalens karriärutveckling eller kostnadsbaserad övervakning och planering.

Humankapitalet är den grundläggande tillgången för statistikbyråerna. Jämförelsevis låga löner i en del länder leder till en hög omsättningsgrad och försätter de nationella statistikinstituten i ett sämre läge vid konkurrensen om högkvalificerad personal på den nationella arbetsmarknaden. En del nationella statistikinstitut har rapporterat om en allmän brist på kvalificerad personal eller osmidiga rekryteringsförfaranden som gör det svårt att fylla lediga tjänster.

I några länder anses förbättringar av den informationstekniska infrastrukturen vara nödvändiga. Vid självutvärderingen 2005 pekade nästan alla nationella statistikinstitut på bristen på IT-resurser, i kombination med bristen på IT-specialister, som det huvudsakliga hindret för en mer allmän användning av teknik för ökad automatisering av den statistiska bearbetningen. Om dessa brister inte åtgärdas kan de nationella statistikinstituten utestängas från tekniska framsteg och från de effektivitetsvinster som sådana innebär, vilket kommer att hindra dem från att lösa problemet och eventuellt kan leda till en digital klyfta inom ESS på lång sikt.

I en del länder har bristen på ekonomiska resurser rapporterats som ett stort problem och den stora andelen arbete som utförs som uppdragsverksamhet anses utgöra ett potentiellt hinder för långsiktiga investeringar.

Olika ESS-initiativ genomförs just nu i syfte att skapa bättre balans mellan efterfrågan på och kostnaden för den europeiska statistiken. De befintliga strategierna för att analysera konsekvenserna av ny statistiklagstiftning, förslag till förenkling av lagstiftningen och översyner för att identifiera negativa prioriteringar stöds med ny verksamhet. Denna verksamhet omfattar en bedömning av kostnaderna vid genomförandet av största delen av EU:s statistiklagstiftning och av nyttan/fördelarna med den, innovativa partnerskapsmodeller inom ESS för att förbättra effektiviteten samt en intensifierad dialog med användarna, bland annat om framtida prioriteringar, där även europeiska rådgivande kommittén för statistik deltar (indikatorerna 3.2–3.4).

Samordning av statistiksystemet

Samordningen av det nationella statistiksystemet är ett problem i nästan alla länder, även om andra nationella uppgiftsleverantörers bidrag till den officiella nationella statistiken eller den europeiska statistiken kanske är väldigt litet.

När det gäller att utvidga uppförandekoden till andra producenter av europeisk statistik än de nationella statistikinstituten och utvärdera tillämpningen av den kan inte samma modell användas inom hela ESS. De nationella strategierna är nära kopplade till de nationella statistikinstitutens samordnande funktion i systemet. Strategierna omfattar allt från imponerande framsteg till begränsade åtgärder beroende bland annat på det nationella statistikinstitutets förmåga och lagenliga befogenheter i förhållande till nationella producenter av gemenskapsstatistik.

Granskningen av de nationella statistikinstitutens samordnande roll och de nationella statistikinstitutens rapporter om efterlevnaden hos andra ledande aktörer, utom de nationella centralbankerna, har visat att det finns vissa mönster när det gäller att främja efterlevnaden av uppförandekoden inom hela systemet på nationell nivå:

- I mer decentraliserade statistiksystem och när andra nationella uppgifter tas fram av ministerier/politikavdelningar är det av stor betydelse för efterlevnaden av uppförandekoden huruvida dessa uttryckligen omfattas av statistiklagstiftningen och huruvida samma krav ställs på yrkesmässigt oberoende, objektivitet, opartiskhet etc.

- Det måste finnas en tydlig avgränsning och åtskillnad mellan statistikfunktionen respektive de administrativa uppgifterna och det politiska beslutsfattandet. En förutsättning är att tillämpningsområdet för nationell officiell statistik och de berörda parternas uppgifter är tydligt fastställda i lag och/eller ett integrerat statistiskt program.

- Detta kan sedan utgöra kärnan i ett officiellt statistikernätverk inom landet som samordnas och upprätthålls av det nationella statistikinstitutet. I de flesta länderna stöds dessa uppgifter av ett statistiskt råd eller en eller flera statistiska kommittéer, och i en del länder är samordningsfunktionen fastställd i statistiklagstiftningen. Exempel på god praxis är: a) en nationell stadga eller uppförandekod, b) ett gemensamt utbildningsprogram, c) ett gemensamt rekryteringsförfarande, d) delning av resurserna för metodarbete, IT etc., e) en gemensam logo och/eller en gemensam tidsplan för offentliggörande för att främja en samordnad spridning av officiell statistik, och f) en gemensam plattform för spridning.

Vid granskningen identifierades god praxis i fem länder för att förbättra samordningen av de nationella statistiksystemen.

Eurostat har en mångfasetterad samordnande roll som omfattar samordning inom Europeiska kommissionen, ESS och det internationella samfundet samt med Europeiska centralbanken. I det nya förslaget till förordning om europeisk statistik föreslås en förstärkning av såväl de nationella statistikinstitutens som Eurostats samordnande roll.

3. SLUTSATSER OCH ÅTGÄRDER SOM BEHÖVER VIDTAS

E rfarenheterna hittills av tillämpningen av uppförandekoden inom ESS visar att självreglering fungerar väldigt bra: en övergripande hög nivå av efterlevnad kompletteras med dynamiska framsteg mot förbättringar. Att uppnå en fullständig efterlevnad av uppförandekoden är dock en utmaning för så gott som alla nationella statistikinstitut och Eurostat. Eftersom alla länder har sina egna nationella statistiksystem och förhållanden, bör bedömningar av efterlevnaden av uppförandekoden inte användas för rangordning av länderna, utan för att ytterligare utveckla statistiksystemen på nationell nivå och EU-nivå.

När det gäller de statistiksystem där den institutionella ramen fortfarande behöver anpassas efter uppförandekoden, t.ex. genom kompletterande åtgärder för att garantera yrkesmässigt oberoende, eller där resurserna har befunnits vara otillräckliga uppmanas de styrande myndigheterna att vidta åtgärder för den nödvändiga utvecklingen. Ytterligare åtgärder kan planeras med ESGAB i en ledande roll.

Vidare kan de styrande myndigheterna stödja de nationella statistikinstituten när det gäller att proaktivt samarbeta med ägarna av sådana administrativa uppgifter som anses oundgängliga, i syfte att optimera användningen av administrativa källor för statistikändamål.

Inom det europeiska statistiksystemet kommer man att förena alla krafter för att genomföra ESS verktyg och riktlinjer för kvalitetsstyrning, vilket har identifierats som ett område där förbättringar behövs inom ESS överlag. Arbetet för att ytterligare harmonisera kvalitetsramarna inom ESS kommer att innefatta en översyn av rekommendationerna för genomförande av det europeiska statistiksystemets kvalitetsförklaring, som kommittén för det statistiska programmet antog 2001, och en uppdatering av ESS riktlinjer för kvalitetsarbetet mot bakgrund av erfarenheterna från granskningen avseende kvalitetsprinciper.

Eftersom Europeiska centralbanken och ECBS är viktiga partner när det gäller att garantera produkter av hög kvalitet och framsteg i arbetet med ESS nyckelutmaningar, inbegripet att fastställa prioriteringar och minska rapporteringsbördan, är det ytterst viktigt att samarbetet med dem fördjupas. Iakttagande av de principer som gäller för statistik, och som kodifieras i den kommande förordningen om europeisk statistik och den kommande ändringsförordningen om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter, kommer att underlätta samarbetet.

Det behövs även kontinuerliga ansträngningar för att säkerställa att andra statistikmyndigheter som deltar i produktionen och spridningen av europeisk statistik iakttar ovan nämnda principer. De första erfarenheterna av en utvidgad tillämpning av uppförandekoden på nationell nivå har belyst vikten av en stark samordnande roll för de nationella statistikinstituten och Eurostat på nationell nivå respektive inom Europeiska kommissionen.

Eurostats övervakning av tillämpningen av uppförandekoden på grundval av de granskningar som genomförts under perioden 2006–2008 och rapporterna från respektive land är effektiv och proportionerlig.

En ny omgång granskningar planeras inom fem år, beroende på yttrandet från europeiska rådgivande organet för statistikstyrning, särskilt avseende räckvidden, och beroende på kostnader och fördelar.

En del anpassningar av enskilda indikatorer i uppförandekoden kommer att övervägas mot bakgrund av de erfarenheter som har gjorts med uppförandekoden som bedömningsgrund.

[1] De nationella centralbankerna deltar inte i ESS verksamhet för tillämpning och övervakning av uppförandekoden.

[2] Information om principerna och indikatorerna i uppförandekoden samt en fullständig översikt över god praxis som har identifierats under granskningen finns på Eurostats webbplats: http://ec.europa.eu/eurostat/quality.