MOTIVERING

Efter en begäran från Portugal beviljade rådet den 17 maj 2011 landet ekonomiskt bistånd (rådets genomförandebeslut 2011/344/EU) till stöd för ett kraftfullt ekonomiskt program och reformprogram med syfte att återställa förtroendet, möjliggöra en återgång till hållbar tillväxt och värna om Portugals, euroområdets och EU:s finansiella stabilitet.

I enlighet med artikel 3.9 i beslut 2011/344/EU har kommissionen, tillsammans med IMF och i samarbete med ECB, gjort en sjunde utvärdering av genomförandet av de överenskomna åtgärderna samt dessa åtgärders effektivitet och ekonomiska och sociala konsekvenser.

Med hänsyn till den senaste tidens ekonomiska, finanspolitiska och finansiella utveckling och politiska åtgärder anser kommissionen att de ekonomisk-politiska villkor som ligger till grund för biståndet behöver ändras något för att programmets mål ska kunna uppnås; dessa ändringar beskrivs i ingressen till de föreslagna ändringarna av rådets genomförandebeslut.

I linje med Eurogruppens och Ecofin-ministrarnas uttalande av den 12 april 2013 bör rådets genomförandebeslut, för att utjämna skuldinlösenprofilen och sänka refinansieringsbehoven under åren efter programperiodens slut, ändras så att den genomsnittliga löptiden för den övergripande mekanismen förlängs från ”högst 12,5 år” till ”högst 19,5 år” genom att förfallotiden senareläggs för enskilda utbetalningar.

På Portugals begäran och om förhållandena på marknaden tillåter det får kommissionen refinansiera hela eller delar av den ursprungliga upplåningen i syfte att förlänga löptiden för en delutbetalning eller en tranche, förutsatt att den längsta genomsnittliga löptiden på 19,5 år iakttas. Alla av kommissionen i förväg upplånade belopp ska vara insatta på ett konto hos Europeiska centralbanken som kommissionen öppnat för administrationen av det ekonomiska stödet till Portugal. Kommissionen kommer också att säkra att löptiden för refinansieringstransaktionerna medger en korrekt förvaltning av den tillgängliga marginalen under taket för EU:s egna medel, inbegripet skuldinlösenprofilen för EU-obligationerna. Refinansieringstransaktionerna väntas genomföras från och med 2016 och alla kostnader som uppstår för EU i samband med avslutet och genomförandet av varje transaktion kommer att betalas av Portugal.

Det bör noteras att beslutet också syftar till att förbättra lånevillkoren för staten samt generera positiva spridningseffekter för den privata sektorn. Dessa effekter är till fördel för såväl borgenärsländer som gäldernärsländer och bidrar därför till stabiliteten i euroområdet.

Med hänsyn till faktorerna ovan anser kommissionen att ändringarna, som består av att man förlänger den genomsnittliga löptiden för den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismens lån till Portugal, bidrar till att säkra att programmets mål uppnås.

2013/0171 (NLE)

Förslag till

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT

om ändring av genomförandebeslut 2011/344/EU om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Portugal

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism[1], särskilt artikel 3.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) I enlighet med artikel 3.9 i rådets genomförandebeslut 2011/344/EU har kommissionen, tillsammans med Internationella valutafonden (IMF) och i samarbete med Europeiska centralbanken (ECB), gjort en sjunde översyn av myndigheternas genomförande av de överenskomna åtgärderna mellan den 25 februari och den 14 mars. Därefter genomfördes mellan den 14–17 april 2013 och mellan den 8–11 maj 2013 ytterligare en bedömning av några skattemässiga åtgärder.

(2) En förlängning av den längsta genomsnittliga löptiden för EU-lånet skulle vara fördelaktig, eftersom den skulle stödja Portugals insatser för att återfå fullt marknadstillträde och framgångsrikt kunna lämna sitt program. För att det ska bli möjligt att dra full nytta av förlängningen av den längsta genomsnittliga löptiden för EU-lånet, bör kommissionen få tillstånd en förlängning av löptiden för delbetalningar och trancher.

(3) Real BNP minskade med 3,2 procent under 2012 efter en oväntat stor nedgång i den ekonomiska aktiviteten och sysselsättningen under årets sista kvartal. Denna utveckling kräver en justering nedåt av de ekonomiska utsikterna: real BNP beräknas nu minska med 2,3 procent under 2013 på grund av den mer negativa överföringen från 2012, nedgången i inhemsk konsumtion beräknas öka till följd av en högre än tidigare väntad arbetslöshet och svagare utsikter för den externa efterfrågan. Den ekonomiska återhämtningen fortsätter också att vara mer dämpad än tidigare väntat, där real BNP beräknas nå en bottennotering under andra halvåret och öka under 2014 med ett årligt genomsnitt på 0,6 procent. Den reala BNP-tillväxten under 2015 förväntas uppgå till 1,5 procent. Arbetslösheten väntas kulminera på drygt 18 ½ procent av arbetskraften under 2014.

(4) Det offentliga underskottet uppgick till 6,4 procent av BNP år 2012, vilket överstiger det planerade målet om 5 procent av BNP. Det nominella underskottet påverkades av ett antal stora engångstransaktioner, vars budgetkonsekvenser inte var kända vid den tidigare översynen. De omfattar bland annat kapitaltillskott till den statsägda banken CGD (0,5 procent av BNP), omstyrningen via regeringen av omvandlingen av lån till aktier för aktieägare i Parpública till SAGESTAMO, två företag utanför den offentliga sektorn (0,5 procent av BNP) och nedskrivningar i samband med överföringen av tillgångar från BPN (0,1 % av BNP). Dessutom behandlades intäkterna från försäljningen av den koncession som driver de största flygplatserna i Portugal, efter en rekommendation från Eurostat, som indragning av eget kapital och påverkar därför inte de offentliga finanserna, tvärtemot vad regeringen hade planerat i budgeten (0,7 procent av BNP). Med undantag av effekterna av dessa engångsfaktorer från det nominella saldot skulle det offentliga underskottet ha uppgått till 4,7 procent av BNP, vilket ligger under målet. Att begränsa underskottet till denna nivå var utmanande eftersom man tvingades kompensera det makroekonomiskt drivna sämre än väntade inkomstutfallet med högre än budgeterade besparingar, särskilt offentliga lönekostnader, insatsförbrukning och anslag för nya investeringsprojekt.

(5) Programmet innebär att den finanspolitiska ansträngningen under 2012, mätt genom förbättringen i det strukturella saldot, uppgick till 2,4 procent av BNP och ligger i linje med rådets rekommendation av den 9 oktober 2012 för att få ett slut på situationen med ett alltför stort offentligt underskott i Portugal. Förbättringen av det strukturella primära saldot var ännu högre med 2,7 procent av BNP.

(6) Till följd av utvecklingen under 2012 antas i det nya utgångsläget för de offentliga finanserna för 2013 att inkomstbortfall och ökade sociala transfereringar in natura överförs, medan en stor del av utgiftsnedskärningarna under det sista kvartalet 2012 anses vara tillfälliga, vilket leder till en negativ överföring på cirka 0,4 procent av BNP under 2013. Dessutom sänkte de väsentligt försämrade makroekonomiska utsikterna under 2013 utgångsläget för de offentliga finanserna med ytterligare 0,5 procent av BNP. Mot bakgrund av denna utveckling är de budgetmål för perioden 2013–2015 som anges i den femte översynen av programmet (4,5 procent av BNP 2013 och 2,5 procent av BNP 2014) inte längre genomförbara. Eftersom avvikelsen i huvudsak bedöms ligga utanför statens kontroll förefaller det lämpligt med en översyn av de offentliga finanserna.

(7) Underskottsmålen har därför justerats till 5,5 procent av BNP till 2013, 4,0 procent av BNP till 2014 och 2,5 procent av BNP till 2015. Denna finanspolitiska strategi har kalibrerats om för att behålla den strukturella primära anpassningen nära 9 procent under perioden 2011–2015, men de automatiska stabilisatorerna får verka fullt ut och hänsyn tas till finansiering och begränsningarna avseende skulder och de sociala kostnaderna för anpassningen. Även enligt de reviderade målen kommer det att krävas ett betydande belopp för konsolideringsåtgärder på 3,5 procent av BNP 2013 och 2 procent av BNP 2014. Den planerade anpassningen under programperioden underbyggs av en rad strukturella åtgärder på utgifts- respektive inkomstsidan. Konsolideringsplanen förväntas fortsätta efter programperioden så att underskottet entydigt bringas ned under referensvärdet på 3 % fram till 2015.

(8) I 2013 års budgetlag ingår diskretionära åtgärder av strukturellt slag som uppgår till något mer än 3 % av BNP, efter redovisning om återinförande av en av de två bonustilläggen för offentliga arbetstagare och 1,1 gånger de två bonustilläggen för pensionärer som togs bort under 2012. Den 5 april gick dock författningsdomstolen emot vissa av 2013 års budgetbestämmelser, inklusive den återstående nedskärningen av ett bonustillägg för offentliga arbetstagare, 0,9 gånger bonustillägget för pensionärer och ett nytt extra påslag på arbetslöshetsersättning och sjukersättning, och därigenom bildas ett budgetunderskott på 0,8 procent av BNP. För att klara detta underskott och stödja den nödvändiga finanspolitiska korrigeringen under 2014 och 2015 antog regeringen under april och maj ett paket med permanenta utgiftsminskande åtgärder med en ackumulerad avkastning på 4,7 miljarder euro eller 2,8 procent av BNP under perioden 2013–2014, av vilka åtgärder på motsvarande 0,8 % av BNP har tidigarelagts till 2013.

(9) Till följd av det fullständiga återinförandet av de två bonustilläggen för offentliga arbetstagare och pensionärer står inkomstökningarna för mer än två tredjedelar av den samlade finanspolitiska konsolideringen under 2013, medan utgiftsnedskärningarna står för mindre än en tredjedel, tvärtemot de ursprungliga avsikterna att inrikta konsolideringen på utgifterna.

(10) Under 2013 ingår i åtgärderna på inkomstsidan en omstrukturering av den personliga inkomstskatten. En tilläggsavgift på 3,5 procent på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger minimilönen, ett solidaritetspåslag på de högsta inkomstnivåerna, en breddning av skatteunderlaget och andra inkomstökande förändringar i företagsbeskattningen, högre punktskatter på tobak, alkohol och naturgas, en breddning av fastighetsskatteunderlaget efter omvärderingen av fastigheter och ett extraordinärt solidaritetsbidrag på pensioner för att hantera de åldersrelaterade utmaningarna med avseende på hållbarheten. På utgiftssidan planeras en betydande minskning i den offentliga sektorns lönekostnader genom att man optimerar fördelningen av resurserna och storleksändrar den offentliga sektorns arbetskraft och genom att man minskar övertidsbetalningar, löneförmåner och kompensationer under extra ledighet. Andra utgiftsbesparande åtgärder innefattar fortsatta rationaliseringsinsatser inom hälso- och sjukvårdssektorn, rationalisering av sociala förmåner och bättre målinriktning på socialt stöd, minskad insatsförbrukning inom fackministerierna, besparingar till följd av omförhandlingar av offentlig-privata partnerskapskontrakt och ytterligare omstruktureringsinsatser i statsägda företag. Några av de planerade kostnadsbesparingarna kommer att uppnås genom en tidigareläggning av de åtgärder som har utarbetats inom ramen för den offentliga utgiftsöversynen.

(11) Medan de tidigare åtgärderna är av ett permanent slag kommer regeringen också att anta tillfälliga åtgärder, däribland ett tidigareläggande av inkomster från EU-medel, bland annat genom överföring av medel från Sammanhållningsfonden från mindre färdigplanerade projekt till projekt i mer framskridna stadier och ytterligare minskning av kapitalutgifterna (Polis-programmet).

(12) Utöver vissa av konsolideringsåtgärderna i tilläggsbudgeten kommer alla andra förändringar i lagstiftning och lagstiftningsförslag som behövs för att genomföra reformerna i samband med den offentliga utgiftsöversynen att antas av regeringen eller läggas fram för parlamentet, allt efter omständigheterna, före utgången av det lagstiftande sammanträdet i mitten av juli 2013.

(13) För 2014 kommer anpassningen av finanspolitiken att fortsätta på grundval av den offentliga utgiftsöversyn som regeringen har genomfört under de senaste månaderna och som omfattar permanenta utgiftsminskande åtgärder på 2 procent av BNP under 2014. Den viktigaste effekten av den offentliga utgiftsöversynen kommer att inriktas på tre områden: (1) sänkning av lönekostnaderna inom den offentliga sektorn, (2) minskning av pensionsförmåner och (3) sektoriella utgiftsminskningar inom fackministerier och program. Den offentliga utgiftsöversynen är ett led i ett mer omfattande arbete med att reformera staten med målet att öka social rättvisa och förbättra effektiviteten i tillhandahållandet av sociala transfereringar och offentliga tjänster. Sänkningen av lönekostnaderna under 2014 syftar till att minska storleken på den offentliga sektorns arbetskraft samtidigt som dess sammansättning övergår till mer högkvalificerade anställda, anpassa den offentliga sektorns arbetsordningar till dem för den privata sektorn och göra lönepolitiken mer transparent och meritbaserad. De särskilda reformerna omfattar omvandlingen av systemet för rörlighet till ett återkvalificeringsprogram, anpassa den offentliga sektorns arbetstider till dem i den privata sektorn (dvs. en höjning från 35 till 40 timmars arbetsvecka), införande av en arbetstidsbank, minskade semesterrättigheter, genomförandet av ett system med frivillig avgång (som beräknas ge initiala engångskostnader på cirka 0,3 % av BNP) och införandet av en enda skala för löner och lönetillägg. En annan viktig del av besparingarna väntas komma från en omfattande pensionsreform som grundas på principer om rättvisa och gradvis ökad inkomst, varigenom man skyddar de lägsta pensionerna. Reformerna kommer särskilt att syfta till att minska nuvarande skillnader mellan de offentliganställdas system och det allmänna systemet, höja den lagstadgade pensionsåldern genom ändringar av kraven på hållbarhet och, om det är absolut nödvändigt, införa ett gradvis ökande hållbarhetsbidrag. Slutligen kommer besparingarna i insatsförbrukning och utgiftsprogram inom fackministerierna att trappas upp.

(14) Med tanke på de politiska och rättsliga riskerna vid genomförandet kan vissa av de offentliga utgiftsöversynsåtgärderna ersättas med andra av samma storlek och kvalitet under den pågående samrådsprocessen med arbetsmarknadens parter och politiska aktörer.

(15) Budgetsaneringsprocessen understöds av en rad strukturella finanspolitiska åtgärder för att förstärka kontrollen över de statliga utgifterna och förbättra uppbörden av intäkter. Särskilt viktigt är att en omfattande reform av det finanspolitiska ramverket, inbegripet på central, regional och lokal myndighetsnivå, leder till att den överensstämmer med bästa praxis vid budgetförfaranden och förvaltning. Det nya kontrollsystemet för åtaganden börjar visa resultat, men genomförandet behöver noga övervakas för att säkerställa att åtagandena ligger i linje med tillgängliga medel. Reformerna inom den offentliga förvaltningen kommer att fortsätta med en betydande rationalisering av offentliga arbetsförmedlingar och offentliga organ. Framstegen i reformprogrammet av skatteförvaltningen fortsätter och myndigheterna förbättrar övervakningen och stärker uppbörden av skatteintäkterna. Omförhandlingen av offentlig-privata partnerskap har inletts och betydande besparingar väntas från och med 2013. De statsägda företagen nådde i genomsnitt balans i den löpande verksamheten i slutet av 2012 och ytterligare effektivitetshöjande reformer väntas ytterligare förbättra resultaten. Reformerna inom hälso- och sjukvårdssektorn leder till betydande besparingar och genomförandet av dem fortskrider på det hela taget enligt planerna.

(16) Enligt kommissionens nuvarande beräkningar av den nominella BNP-tillväxten (- 1,0 procent 2013, 1,6 procent 2014 och 3,3 procent 2015) och det offentliga underskottet på 5,5 procent av BNP 2013, 4,0 procent av BNP 2014 och 2,5 procent av BNP 2015, förväntas skuldkvoten utvecklas på följande sätt: 122,9 procent av BNP 2013, 124,2 procent av BNP 2014 och 123,1 procent av BNP 2015. Därmed skulle skuldkvoten komma att följa en nedåtgående trend efter 2014, förutsatt att fortsatta framsteg görs för att minska underskottet. Skuldutvecklingen påverkas av flera transaktioner utanför balansräkningen, däribland betydande förvärv av finansiella tillgångar, bland annat för en eventuell rekapitalisering av banker och finansiering till statligt ägda företag, liksom av differenser mellan upplupna och kontanta räntebetalningar.

(17) Under 2012 fullbordades bankens kapitalökningsprocess och gjorde det möjligt för deltagande banker att uppfylla Europeiska bankmyndighetens krav på lagstadgade kapitalbuffertar, liksom programmålet om 10 % i kärnprimärkapital vid årets slut. Den indikativa kvoten mellan utlåning och inlåning på 120 % fram till 2014 kommer sannolikt att uppfyllas och vissa banker befinner sig redan under denna tröskel. Insatserna ökas för att diversifiera finansieringskällorna för företagssektorn. Utrymmet för att förbättra resultatet och styrningen av befintliga regeringsstödda krediter håller på att bedömas. Bankernas planer för återhämtning håller på att analyseras och planer för rekonstruktion och avveckling håller på att utarbetas.

(18) Fortsatta framsteg har gjorts när det gäller att genomföra tillväxt- och konkurrenskraftshöjande strukturreformer. Förutom att stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken har myndigheterna antagit en omfattande arbetsmarknadsreform. I syfte att främja flexibiliteten på arbetsmarknaden och skapa arbetstillfällen minskar den nya rättsliga ramen avgångsvederlagen, underlättar villkoren för lagliga uppsägningar, ökar arbetstidsflexibiliteten, ökar möjligheterna för förhandlingar på företagsnivå och ser över bidragssystemen för arbetslöshetsförsäkring för att öka incitamenten för en snabb återgång till arbete, samtidigt som man säkerställer en tillräcklig skyddsnivå. Genomförandet av åtgärdsprogrammet för högstadie- och gymnasieskola och yrkesutbildning går på det hela taget planenligt.

(19) Genomförandet av tjänstedirektivet i syfte att minska hindren för marknadstillträde och öka konkurrensen och den ekonomiska aktiviteten genom att underlätta marknadstillträde för nya aktörer i de olika ekonomiska sektorerna går framåt i snabb takt. En ramlag för att fastställa huvudprinciperna för de viktigaste nationella regleringsmyndigheternas sätt att fungera, inklusive deras anslag, med stark betoning på oberoende och självständighet ska läggas fram för parlamentet. Betydande framsteg har gjorts när det gäller införlivandet av det tredje energipaketet och skuldminskningen av eltariffen för att säkerställa att systemets hållbarhet pågår. Licensieringsförfarandena och andra administrativa bördor har förenklats inom olika ekonomiska sektorer såsom miljö och fysisk markplanering, jordbruk och landsbygdsutveckling, industri, turism och geologi.

(20) En omfattande reform av hyresmarknaden för bostäder trädde i kraft i november 2012, vilket bör göra bostadsmarknaden mer dynamisk. Reformerna av rättsväsendet går framåt i enlighet med den överenskomna tidsplanen. Framsteg har gjorts för att minska eftersläpningen av oavgjorda mål och mer övergripande reformer såsom den geografiska omorganiseringen av domstolsdistrikten och reformen av civilprocesslagstiftningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Artikel 1 i genomförandebeslut 2011/344/EU ska ändras på följande sätt:

(a) Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1. Unionen ska erbjuda Portugal ett lån på högst 26 miljarder euro med en längsta genomsnittlig löptid på 19,5 år. Löptiden för individuella trancher av lånefaciliteten kan vara upp till 30 år.”

(b) Följande punkt ska läggas till:

”9. På Portugals begäran får kommissionen förlänga löptiden för en delbetalning eller en tranche, förutsatt att den längsta genomsnittliga löptiden enligt punkt 1 iakttas. Kommissionen får refinansiera hela eller delar av upplåningen i detta syfte. Alla i förväg upplånade belopp ska vara insatta på ett konto hos Europeiska centralbanken som kommissionen öppnat för administrationen av det ekonomiska stödet.”

2. Artikel 3 i genomförandebeslut 2011/344/EU ska ändras på följande sätt:

(a) Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande:

”3. Det offentliga underskottet bör inte överstiga 5,9 procent av BNP 2011, 5,0 procent av BNP 2012, 5,5 procent av BNP 2013 och 4 procent av BNP 2014. Vid beräkningen av detta underskott ska de eventuella budgetkostnaderna för stödåtgärder för banker inom ramen för den portugisiska regeringens strategi för finanssektorn inte beaktas. Konsolidering av de offentliga finanserna ska nås med hjälp av permanenta åtgärder av hög kvalitet och med minsta möjliga inverkan på utsatta grupper.

4. Portugal ska anta de åtgärder som anges i punkterna 5–8 före slutet av det angivna året, och exakta tidsfrister för åren 2011–2014 ska anges i samförståndsmemorandumet. Portugal ska vara redo att vidta ytterligare konsolideringsåtgärder för att uppnå underskottsmålen under hela programperioden.”

(b) Artikel 7–9 ska ersättas med följande:

”7. Portugal ska vidta följande åtgärder under 2013, i linje med specifikationerna i samförståndsmemorandumet:

(a) Underskottet i de offentliga finanserna bör inte överstiga 5,5 procent av BNP 2013. De konsolideringsåtgärder som ingår i budgeten för 2013, inklusive i den tilläggsbudget som ska antas i slutet av maj, ska genomföras under hela året. De inkomsthöjande åtgärderna inbegriper en reform av den personliga inkomstskatten som förenklar skattestrukturen, breddar skatteunderlaget genom att avskaffa vissa skatteförmåner och ökar den genomsnittliga skattesatsen samtidigt som skatteprogressiviteten bibehålls, breddar bolagsskattebasen, ökar punktskatterna, den återkommande fastighetsbeskattningen och den extra solidaritetsskatten på pensioner. De utgiftsbesparande åtgärderna inbegriper en rationalisering av den offentliga förvaltningen, utbildning, hälso- och sjukvård och sociala förmåner, en nedskärning av lönekostnaderna genom att dra ned på både fast och tillfälligt anställd personal och reducera övertidsersättningar, en minskning av drifts- och kapitalutgifter för statsägda företag, omförhandlingar av kontrakt med offentlig-privata partnerskap och nedskärningar i insatsförbrukning i fackministerierna.

(b) Vissa av de åtgärder som härrör från den allmänna utgiftsöversynen ska läggas i början av 2013. Dessa medel kommer huvudsakligen från ytterligare en minskning av sysselsättningen inom den offentliga sektorn genom omvandlingen av systemet för rörlighet till återkvalificeringsprogram, konvergens mellan den offentliga och privata sektorns arbetsordning, särskilt genom att öka arbetstiden inom den offentliga sektorn från 35 till 40 timmar per vecka, öka de offentliganställdas bidrag till de särskilda sjukförsäkringssystemen och minska löneförmånerna. Rationaliseringarna inom fackministerierna ska fördjupas utöver de ursprungliga budgetplanerna och de sociala utgifterna ska rationaliseras ytterligare. Dessutom bör ovannämnda permanenta åtgärder kompletteras med tillfälliga åtgärder, som ska ersättas med permanenta åtgärder under 2014, och som framför allt består i att man tidigarelägger inkomsterna från EU-medel och ytterligare minskar kapitalutgifterna (Polis-programmet).

(c) Utöver vissa av konsolideringsåtgärderna i tilläggsbudgeten ska alla andra förändringar i lagstiftning och lagstiftningsförslag som behövs för att genomföra reformerna i samband med den offentliga utgiftsöversynen antas av regeringen eller läggas fram för parlamentet, allt efter omständigheterna, före utgången av det lagstiftande sammanträdet i mitten av juli 2013.

(d) Portugal bör fortsätta att genomföra sitt privatiseringsprogram.

(e) Portugal bör samordna informationsutbytet mellan alla nivåer i den offentliga förvaltningen för att underlätta inkomstberäkningarna i de autonoma regionernas och de lokala myndigheternas budgetar för 2014.

(f) Portugal bör fördjupa användningen av delade tjänster inom den offentliga förvaltningen.

(g) Portugal bör minska antalet lokalkontor inom sina fackministerier (t. ex. skatteförvaltning, socialförsäkringsförvaltning, rättsväsende) genom att slå samman dem i medborgarkontor och vidareutveckla e-förvaltningen under programmets hela löptid.

(h) Portugal bör fullfölja omorganiseringen och rationaliseringen av sjukhusnätverket genom specialisering, sammanslagning och nedskärning av sjukvårdstjänster, gemensam ledning och gemensam drift av sjukhus, samt avsluta genomförandet av handlingsplanen innan utgången av 2013.

(i) Med stöd av internationellt erkända experter och efter antagandet av ändringarna av den nya hyreslagen för tätortsområden nr 6/2006 och ett lagdekret som förenklar det administrativa förfarandet för fastighetsrenoveringar bör Portugal göra en övergripande översyn av hur bostadsmarknaden fungerar.

(j) Portugal bör utveckla ett markregistreringssystem för hela landet som medger en mer rättvis fördelning av samhällsekonomiska kostnader och intäkter i verkställandet av fysisk markplanering.

(k) Portugal bör genomföra de åtgärder som anges i handlingsplanen för att förbättra kvaliteten på högstadie- och gymnasieutbildning samt yrkesutbildning, särskilt ska det förvaltningsredskap för att analysera, övervaka och bedöma resultaten och effekterna av utbildningspolitiken göras fullt fungerande och referensskolor för yrkesutbildning inrättas.

(l) Portugal bör slutföra antagandet av ännu ej beslutade sektoriella ändringar som krävs för att fullt ut genomföra tjänstedirektivet.

(m) Portugal bör genomföra riktade åtgärder för att åstadkomma en fortlöpande minskning av oavgjorda verkställighetsärenden för att komma tillrätta med domstolarnas oavgjorda ärenden.

(n) Portugal bör till parlamentet lägga fram ramlagen om de viktigaste nationella regleringsmyndigheterna i syfte att garantera deras fullständiga oberoende och finansiella, administrativa och ledningsmässiga självstyre.

(o) Portugal bör förbättra företagsklimatet genom att slutföra pågående reformer för att minska de administrativa bördorna [en gemensam kontaktpunkt enligt vad som avses i tjänstedirektivet och tillståndsbefriade projekt (”Zero Authorisations”)] samt ytterligare förenkla befintliga tillståndsförfaranden, regleringar och andra administrativa bördor på det ekonomiska området, vilka utgör betydande hinder för utvecklingen av den ekonomiska verksamheten.

(p) Portugal bör slutföra reformen av hamnarnas styrningssystem, inklusive översynen av hamnförvaltningskoncessioner.

(q) Portugal bör genomföra åtgärder som ska få transportsystemet att fungera bättre.

(r) Portugal bör genomföra åtgärder som ska eliminera energitariffskulden och fullt ut genomföra EU:s tredje energipaket.

(s) Portugal bör se till att den nya rättsliga och institutionella ramen för offentlig-privata partnerskap tillämpas och att de offentlig-privata partnerskapsavtalen om vägtrafik fortsätter att omförhandlas i enlighet med den strategiska plan som regeringen lade fram och med översynen av regelverket, för att därigenom uppnå betydande budgetvinster, särskilt under 2013.

(t) Portugal bör fortsätta att fokusera på åtgärder för att bekämpa skattebedrägeri och skatteflykt och öka skattebetalarnas efterlevnad.

(u) Portugal bör införa justeringar av systemet med avgångsvederlag i enlighet med bestämmelserna i samförståndsavtalet.

(v) Portugal bör främja en löneutveckling i linje med målen om att uppmuntra skapandet av nya arbetstillfällen och stärka företagens konkurrenskraft i syfte att korrigera makroekonomiska obalanser. Under programperioden ska minimilönerna endast få öka om det är motiverat mot bakgrund av den ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknadsutvecklingen.

(w) Portugal bör fortsätta att förbättra effektiviteten i sin aktiva arbetsmarknadspolitik i linje med resultaten av utvärderingsrapporten och handlingsplanen för att förbättra den offentliga arbetsförmedlingens sätt att fungera.

8. Underskottet i de offentliga finanserna bör inte överstiga 4,0 procent av BNP 2014. För att nå detta mål ska Portugal genomföra de utgiftsminskande åtgärder som utarbetades inom ramen för översynen av de offentliga utgifterna. Totalt sett ska beloppet för dessa åtgärder uppgå till 2 procent av BNP till 2014 och innefatta en minskning av lönekostnaderna som syftar till att minska storleken på den offentliga sektorns arbetskraft samtidigt som dess sammansättning ändras mot mer högkvalificerade anställda. Konvergens av den offentliga och privata sektorns arbetsordningar ska öka ytterligare, dvs. ökad arbetstid, införande av en arbetstidsbank, minskade semesterrättigheter, genomförandet av ett system med frivillig avgång, en minskning av nuvarande skillnader mellan de offentliganställdas pensionssystem och det allmänna pensionssystemet, en ökning av den lagstadgade pensionsåldern och — om det är absolut nödvändigt — ett gradvist ökande hållbarhetsbidrag på pensioner. Slutligen kommer besparingarna i insatsförbrukning och utgiftsprogram inom fackministerierna att trappas upp. Vissa av åtgärderna kan helt eller delvis ersättas av andra med samma storlek och kvalitet.

9. I syfte att återställa förtroendet inom finanssektorn bör Portugal sträva efter att upprätthålla lämpliga kapitalnivåer i sin banksektor och se till att lånen inom banksystemet minskar på ett ordnat sätt i enlighet med de tidsfrister som fastställs i samförståndsavtalet. I detta avseende bör Portugal genomföra den strategi för den portugisiska banksektorn som överenskommits med kommissionen, ECB och IMF så att den finansiella stabiliteten bibehålls. Portugal bör framför allt göra följande:

(a) Råda bankerna att stärka sina säkerhetsbuffertar på en hållbar grund.

(b) Säkerställa en balanserad och metodisk minskning av banksektorns utlåningsgrad, vilket är väsentligt för att permanent undanröja finansieringsobalanser, och minska behovet av finansiering från eurosystemet på medellång sikt. Bankernas finansierings- och kapitalplaner ska ses över varje kvartal.

(c) Uppmuntra diversifieringen av finansieringsalternativen för företagssektorn och särskilt de små och medelstora företagen genom en rad åtgärder som syftar till att förbättra deras tillgång till kapitalmarknaderna och exportkreditförsäkring.

(d) Fortsätta att rationalisera den statsägda CGD-koncernen.

(e) Optimera processen för att återvinna tillgångar som överförts från BPN till de tre statsägda specialföretagen genom utkontraktering av förvaltningen av tillgångarna till en professionell tredje part, med ett mandat att över tiden gradvis återvinna tillgångarna. Den portugisiska regeringen ska välja vilken part som ska förvalta krediterna genom det pågående konkurrensutsatta anbudsförfarandet och i mandatet inkludera lämpliga incitament för att maximera återvinningen av tillgångar och minimera driftskostnaderna. Den portugisiska regeringen ska säkerställa överlåtelse i rätt tid av dotterbolag och tillgångar i de två andra statsägda specialföretagen.

(f) Utveckla och genomföra lösningar som erbjuder finansieringsalternativ till traditionella banklån för företagssektorn grundade på den uppsättning preliminära förslag som presenterats för att uppmuntra en diversifiering av finansieringsalternativen för företagssektorn. Den portugisiska regeringen ska bedöma effektiviteten i statsstödda försäkringssystem för exportkrediter i syfte att vidta lämpliga exportfrämjande åtgärder som är förenliga med unionslagstiftningen.

(g) Analysera bankernas planer för återhämtning och utfärda riktlinjer för systemet för planerna för återhämtning och utarbeta planer för rekonstruktion och avveckling på grundval av de rapporter som har lämnats in av bankerna. Säkerställa att de inledande och årliga finansieringsarrangemangen för rekonstruktionsfonden är klara. Vid genomförandet av de planer för återhämtning och planer för rekonstruktion och avveckling som rör bankerna ska de systemviktiga bankerna prioriteras.

(h) Genomföra ramverket för finansinstitutens deltagande i förfaranden för utomrättslig skuldsanering för hushåll, göra det smidigare att ansöka om omstrukturering av företagsskuld och genomföra en handlingsplan för att öka allmänhetens medvetenhet om skuldsaneringsverktygen.

(i) Utarbeta kvartalsrapporter om genomförandet av de nya omstruktureringsverktygen och genomföra en undersökning av de aktörer som berörs av insolvens för att få reda på hur lämpliga nuvarande skuldsaneringsverktyg är och möjliga brister eller hinder, utforska alternativ för att öka en god återhämtning för företag som deltar i den offentliga utgiftsöversynen (det särskilda revitaliseringsförfarandet för företag som befinner sig i allvarliga finansiella svårigheter) och Sireve (företagens system för utomrättsliga avtal för företag som befinner sig i en svår ekonomisk situation eller överhängande eller inträffad insolvens).

(j) Bedöma möjligheterna att förbättra resultat och styrning av befintliga försäkringssystem för krediter, upprätta en kvartalsvis övervaknings- och rapporteringsmekanism om fördelning av offentligt finansierade krediter som syftar till att underlätta små och medelstora företags tillgång till finansiering. Genomföra en extern revision av det nationella garantisystemet.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Portugal.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

[1] EUT L 118, 12.5.2010, s. 1.