P8_TA(2017)0098

Palmolja och avverkning av regnskogar

Europaparlamentets resolution av den 4 april 2017 om palmolja och avverkning av regnskogar (2016/2222(INI))

(2018/C 298/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling 2015–2030,

— med beaktande av Parisavtalet från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21),

— med beaktande av kommissionens tekniska rapport om hur EU:s konsumtion påverkar avskogningen (2013-063) (1),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 oktober 2008Bekämpande av avskogning och skogsdegradering för att motverka klimatförändringen och minskningen av den biologiska mångfalden (COM(2008)0645),

— med beaktande av Amsterdamförklaringen av den 7 december 2015 om eliminering av avskogning från jordbruksråvarukedjor kopplade till europeiska länder, till stöd för en fullständigt hållbar leveranskedja för palmolja senast 2020 och ett slut på den olagliga avskogningen senast 2020,

— med beaktande av den utfästelse om regeringsstöd för att göra palmoljeindustrin 100 % hållbar senast 2020 som gjorts av följande fem medlemsstater och signatärstater till Amsterdamförklaringen: Danmark, Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket och Nederländerna,

— med beaktande av den europeiska strategin för rörlighet med låga koldioxidutsläpp från juli 2016 och kommissionens förslag av den 30 november 2016 till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning) (COM(2016)0767),

— med beaktande av den av kommissionens beställda och finansierade studien av den 4 oktober 2016The land use change impact of biofuels consumed in the EU: Quantification of area and greenhouse gas impacts,

— med beaktande av rapporten Globiom: the basis for biofuel policy post-2020,

— med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 18/2016 om EU:s system för certifiering av hållbara biodrivmedel,

— med beaktande av Förenta nationernas konvention om biologisk mångfald,

— med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites),

— med beaktande av det till konventionen om biologisk mångfald fogade Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning, som antogs den 29 oktober 2010 i japanska Nagoya och som trädde i kraft den 12 oktober 2014,

— med beaktande av EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020 och tillhörande halvtidsöversyn (2),

— med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2016 om halvtidsöversyn av strategin för biologisk mångfald i EU (3),

— med beaktande av Internationella naturvårdsunionens (IUCN) World Conservation Congress på Hawaii 2016 och dess förslag 066 om att minska konsekvenserna för den biologiska mångfalden av palmoljeindustrins utbredning och verksamhet,

— med beaktande av Förenta nationernas förklaring om urbefolkningars rättigheter,

— med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

— med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0066/2017), och av följande skäl:

A. Europeiska unionen har ratificerat Parisavtalet och bör spela en avgörande roll för att uppnå de fastställda målen om att bekämpa klimatförändringarna och tillhandahålla miljöskydd och hållbar utveckling.

B. EU har bidragit stort till utformningen av de mål för hållbar utveckling som är tätt knutna till palmolja (mål 2, 3, 6, 14, 16 och 17 samt i synnerhet mål 12, 13 och 15).

C. Genom 2030-agendan för hållbar utveckling har EU åtagit sig att främja hållbar förvaltning av alla typer av skogar, hejda avskogningen, återställa degraderade skogar och avsevärt öka beskogningen och återbeskogningen över hela världen fram till 2020. Genom 2030-agendan har EU även åtagit sig att säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster, uppmuntra företag att införa hållbara rutiner och inbegripa information om hållbarhet i sin rapporteringscykel samt att främja hållbara rutiner för offentlig upphandling i enlighet med nationell politik och globala prioriteringar fram till 2020.

D. Det finns många drivkrafter bakom global avskogning, bland annat produktion av jordbruksråvaror såsom soja, nötkött, majs och palmolja.

E. Närmare hälften (49 %) av all tropisk avskogning under senare tid är resultatet av olaglig röjning för kommersiellt jordbruk, och denna förstörelse drivs av utländsk efterfrågan på jordbruksråvaror, däribland palmolja, nötkött, soja och träprodukter. Den olagliga omvandlingen av tropiska skogar för kommersiellt jordbruk beräknas producera 1,47 gigaton koldioxid varje år, vilket motsvarar 25 % av EU:s årliga utsläpp från fossila bränslen (4).

F. De okontrollerade skogsbränderna i Indonesien och Borneo 2015 var de värsta som observerats på närmare två decennier och inträffade som ett resultat av globala klimatförändringar, förändrad markanvändning och avskogning. De extremt torra förhållandena i den berörda regionen kommer sannolikt att bli vanligare i framtiden, såvida inte samfällda åtgärder vidtas för att förhindra bränder.

G. Okontrollerade skogsbränder i Indonesien och Borneo har utsatt 69 miljoner människor för ohälsosamma luftföroreningar och bär skuld till tusentals förtida dödsfall.

H. Bränderna i Indonesien är i regel ett resultat av markröjning för palmoljeodlingar och annan jordbruksanvändning. 52 % av bränderna i Indonesien under 2015 skedde på kolrika torvmarker, vilket har gjort landet till ett av dem som bidrar allra mest i hela världen till den globala uppvärmningen (5).

I. Avsaknaden av korrekta kartor över palmoljekoncessioner och offentliga fastighetsregister i många producentländer gör det svårt att fastställa ansvaret för skogsbränder.

J. Genom New York-deklarationen om skogar har EU gått med på att ”bidra till att uppnå den privata sektorns mål att avskogning vid produktion av jordbruksråvaror såsom palmolje-, soja-, pappers- och nötköttsprodukter ska vara avskaffad allra senast 2020, samtidigt som många företag har ambitiösare mål”.

K. År 2008 åtog sig EU att minska avskogningen med minst 50 % fram till 2020 och att hejda den globala förlusten av skogsarealer fram till 2030.

L. De värdefulla tropiska ekosystemen, som inte täcker mer än 7 % av jordens yta, står under ökat tryck från avskogning. Anläggningen av palmoljeodlingar orsakar omfattande skogsbränder, uttorkning av floder, jorderosion, dränering av torvmarker, förorening av vattendrag och en total förlust av biologisk mångfald, vilket i sin tur leder till förlust av många ekosystemtjänster och på ett avgörande sätt påverkar klimatet, bevarandet av naturresurser och bevarandet av den globala miljön för dagens och framtidens generationer.

M. Konsumtionen av palmolja och dess härledda bearbetade varor har en stor del i EU-konsumtionens inverkan på den globala avskogningen.

N. Efterfrågan på vegetabiliska oljor överlag lär komma att öka (6), och efterfrågan på palmolja kommer enligt uppskattningar att fördubblas till 2050 (7). Från 70-talet fram till i dag har 90 % av den ökade palmoljeproduktionen koncentrerats till Indonesien och Malaysia. Odlingen av oljepalmer håller dessutom på att få fäste även i andra asiatiska länder men även i Afrika och Latinamerika, där nya odlingar tillkommer hela tiden och befintliga byggs ut, en situation som kommer att leda till ytterligare skador på miljön. Att ersätta palmolja med andra vegetabiliska oljor skulle dock skapa ett behov av mer odlingsmark.

O. Den massiva användningen av palmolja beror framför allt på att produkten är billig, vilket möjliggörs av den ökade förekomsten av oljepalmsodlingar på avskogade arealer. Användningen av palmolja i livsmedelsindustrin avspeglar dessutom en massinriktad och ohållbar produktions- och konsumtionsmodell som går stick i stäv med tanken på att använda och främja ekologiska ingredienser och produkter av hög kvalitet och förenliga med nollkilometermålet.

P. Palmolja används alltmer som biobränsle och i bearbetade livsmedel, och ungefär 50 % av de förpackade varorna innehåller numera palmolja.

Q. Vissa företag som handlar med palmolja lyckas inte bevisa bortom varje tvivel att palmoljan i deras leveranskedja inte har något att göra med avskogning, dränering av torvmarker eller miljöföroreningar och påvisa att den har producerats med full respekt för grundläggande mänskliga rättigheter och fullgoda sociala standarder.

R. Enligt det sjunde miljöhandlingsprogrammet är kommissionen skyldig att i en global kontext utvärdera miljökonsekvenserna av unionens konsumtion av livsmedelsprodukter och andra produkter och att vid behov utarbeta åtgärdsförslag för att ta fasta på resultaten av dessa utvärderingar, samt att överväga att utveckla en unionshandlingsplan om avskogning och skogsdegradering.

S. Kommissionen planerar studier om avskogning och palmolja.

T. De totala växthusgasutsläppen orsakade av palmoljerelaterad förändring av markanvändningen är okända. Det är nödvändigt att förbättra de vetenskapliga bedömningarna i detta avseende.

U. I producentländerna saknas säkra uppgifter om hur stora områden som är avsatta för godkänd eller icke godkänd odling av oljepalmer. Detta sätter redan från början käppar i hjulet på arbetet med att certifiera en hållbar palmoljeproduktion.

V. År 2014 svarade energisektorn för 60 % av EU:s import av palmolja, varvid 46 % av den importerade palmoljan användes för transporter (sex gånger mer än 2010) och 15 % för el- och värmeproduktion.

W. År 2020 kommer storleken på den mark som omvandlats för produktion av palmolja för biodieseländamål uppskattningsvis att uppgå till 1 Mha (miljon hektar) globalt, varav 0,57 Mha kommer att ha omvandlats i Sydostasiens primärskogar (8).

X. Den totala förändrade markanvändningen till följd av EU:s biobränslemandat för 2020 uppgår till 8,8 Mha, varav 2,1 Mha mark omvandlats i Sydostasien på grund av trycket från utbredningen av oljepalmsodlingar, där hälften sker på bekostnad av tropiska skogar och torvmarker.

Y. Regnskogsavverkningen förstör de naturliga livsmiljöerna för mer än hälften av världens djurarter och mer än två tredjedelar av dess växtarter och utgör ett hot mot deras överlevnad. Regnskogar härbärgerar några av världens mest sällsynta, ofta inhemska arter, som är upptagna i Internationella naturvårdsunionens (IUCN) rödlista i kategorin akut hotade arter som anses ha varit föremål för en observerad, uppskattad, förväntad eller misstänkt nedgång i populationen storlek på över 80 % under en tioårsperiod eller en period på tre generationer. Konsumenterna i EU bör bli bättre informerade om vilka insatser som görs för att skydda dessa djur- och växtarter.

Z. Ett flertal undersökningar avslöjar omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter i samband med anläggning och drift av palmoljeodlingar i många länder, däribland tvångsavhysningar, väpnat våld, barnarbete, skuldslaveri och diskriminering av ursprungsbefolkningar.

AA. Det finns mycket oroväckande rapporter (9) om att en betydande del av den globala produktionen av palmolja sker i strid med grundläggande mänskliga rättigheter och fullgoda sociala standarder, att barnarbete ofta förekommer och att det uppstår många markkonflikter mellan lokal- och ursprungsbefolkningar och innehavare av palmoljekoncessioner.

Allmänna kommentarer

1. Europaparlamentet påminner om att ett hållbart jordbruk, livsmedelstrygghet och ett hållbart skogsbruk tillhör huvudmålen i målen för hållbar utveckling.

2. Europaparlamentet erinrar om att skogar är mycket viktiga för anpassningen till och begränsningen av klimatförändringarna.

3. Europaparlamentet noterar komplexiteten i den globala avskogningens drivkrafter, såsom markröjning för boskap och jordbruksgrödor, särskilt för att producera sojafoder för boskap i EU, liksom även palmolja, stadsutbredning, avverkning och annan intensiv jordbruksverksamhet.

4. Europaparlamentet konstaterar att 73 % av den globala avskogningen härrör från markröjning för jordbruksråvaror och 40 % från omvandling till storskaliga oljepalmodlingar med monokultur ( 10 )

5. Europaparlamentet konstaterar att exploatering av palmolja inte är den enda orsaken till avskogning, då även utbredning av olaglig avverkning och demografiskt tryck bär skuld till problemet.

6. Europaparlamentet konstaterar att andra växtbaserade oljor från sojabönor, raps och andra grödor har ett mycket större miljöavtryck och kräver mycket mer omfattande markanvändning än palmolja. Parlamentet noterar att andra oljegrödor i regel medför mer intensiv användning av växtskydds- och gödselmedel.

7. Europaparlamentet noterar med oro att den globala rusningen efter mark drivs av en ökad global efterfrågan på biobränslen och råvaror och av spekulation i mark och jordbruksråvaror.

8. Europaparlamentet påminner om att EU är en stor importör av produkter från avskogning, som har förödande effekter för den biologiska mångfalden.

9. Europaparlamentet konstaterar att knappt en fjärdedel (av värdet) av alla i den internationella handeln förekommande jordbruksråvaror från olaglig avskogning har EU som destination, bland annat 27 % av all soja, 18 % av all palmolja, 15 % av allt nötkött och 31 % av allt skinn ( 11 )

10. Europaparlamentet framhåller att EU, för att effektivt bekämpa den till konsumtionen av jordbruksråvaror kopplade avskogningen, i sina åtgärder inte bara bör titta på produktionen av palmolja utan även på alla sådana importerade jordbruksprodukter.

11. Europaparlamentet erinrar om att Malaysia och Indonesien är de främsta producenterna av palmolja, med uppskattningsvis 85–90 % av den globala produktionen, och gläder sig åt att nivåerna för Malaysias primärskog har ökat sedan 1990. Fortfarande är det dock oroväckande att den nuvarande avskogningstakten i Indonesien står för en total förlust på - 0,5 % vart femte år.

12. Europaparlamentet påminner om att Indonesien sedan en tid tillbaka ligger på tredje plats i världen vad gäller utsläpp av koldioxid, samtidigt som den biologiska mångfalden minskar och flera hotade arter av vilda djur och växter håller på att utrotas.

13. Europaparlamentet erinrar om att palmolja står för ca 40 % av världshandeln med alla vegetabiliska oljor och att EU med runt 7 miljoner ton per år är den näst största importören globalt.

14. Europaparlamentet är oroat över att ungefär hälften av arealerna av olagligt avverkad skog används för produktion av palmolja avsedd för EU-marknaden.

15. Europaparlamentet konstaterar att palmolja används som ingrediens och/eller substitut i den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin på grund av sin produktivitet och sina kemiska egenskaper, exempelvis vad gäller möjligheter till enkel lagring, smältpunkt och lägre pris som råvara.

16. Europaparlamentet konstaterar även att palmkärnkaka används i EU för djurfoder, särskilt för gödning av mjölk- och biffkor.

17. Europaparlamentet poängterar i detta sammanhang att de sociala, hälsomässiga och miljömässiga normerna är strängare i EU.

18. Europaparlamentet är fullt på det klara med hur komplex och sammansatt frågan om palmolja är och framhåller betydelsen av att ta fram en global lösning med kollektivt ansvar från många aktörers sida. Parlamentet förordar starkt denna princip för alla inblandade i leveranskedjan, däribland EU och andra internationella organisationer, medlemsstater, finansinstitut, producentländers regeringar, ursprungs- och lokalbefolkningar, nationella och multinationella företag inblandade i produktion, distribution och bearbetning av palmolja, konsumentorganisationer och icke-statliga organisationer. Parlamentet är dessutom övertygat om att samtliga dessa aktörer med nödvändighet måste medverka genom att samordna sina insatser för att lösa de många allvarliga problemen kopplade till ohållbar produktion och konsumtion av palmolja.

19. Europaparlamentet framhåller att det finns ett delat globalt ansvar för att uppnå en hållbar palmoljeproduktion och lyfter även fram livsmedelsindustrins viktiga roll när det gäller att anskaffa hållbart producerade alternativ.

20. Europaparlamentet konstaterar att ett antal råvaruproducenter och handlare, återförsäljare och andra mellanhänder i leveranskedjan, däribland europeiska företag, har gjort åtaganden inom produktion av och handel med råvaror utan avskogning och utan omvandling av kolrika torvmarker samt med respekt för mänskliga rättigheter, öppenhet och insyn, spårbarhet, kontroller utförda av tredje part och ansvarsfulla förvaltningsrutiner.

21. Europaparlamentet inser att bevarandet av regnskogen och den biologiska mångfalden är av yttersta betydelse för jordens och mänsklighetens framtid, men framhåller att bevarandeinsatserna bör kombineras med politiska styrmedel för landsbygdsutveckling för att förebygga fattigdom och stödja sysselsättning för småjordbruksbefolkningar i de berörda områdena.

22. Europaparlamentet anser att insatser för att hejda avskogningen måste inbegripa lokal kapacitetsuppbyggnad, tekniskt bistånd, utbyte av bästa praxis mellan grupper samt stöd för att hjälpa småbrukare att utnyttja sin befintliga odlingsmark på effektivast möjliga sätt utan att tillgripa mer skogsomvandling. Parlamentet framhåller i detta sammanhang agroekologiska metoders stora potential att maximera ekosystemens funktioner genom blandade tekniker för odling, skogsjordbruk och permakultur med stor mångfald utan att göra sig beroende av insatsvaror eller tillämpa monokultur.

23. Europaparlamentet konstaterar att odling av palmolja kan bidra positivt till länders ekonomiska utveckling och erbjuda bärkraftiga ekonomiska möjligheter för jordbrukare, förutsatt att det sker på ett ansvarsfullt och hållbart sätt och att det fastställs stränga villkor för hållbar odling.

24. Europaparlamentet noterar att det finns olika typer av frivilliga certifieringssystem, såsom RSPO, ISPO och MSPO, och välkomnar deras roll i främjandet av en hållbar palmoljeodling. Parlamentet konstaterar emellertid att hållbarhetskriterierna för dessa standarder är föremål för kritik, särskilt med avseende på ekologisk och social integritet. Parlamentet poängterar att förekomsten av olika system är förvirrande för konsumenterna och att det slutgiltiga målet bör vara att utveckla ett enda certifieringssystem som skulle göra hållbart producerad palmolja mer synlig för konsumenterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att ett sådant certifieringssystem garanterar att bara hållbart producerad palmolja kommer in på EU:s marknad.

25. Europaparlamentet konstaterar att våra partner utanför EU också måste göras mer medvetna om sin roll i hanteringen av frågor om hållbarhet och avskogning, bland annat i fråga om sina anskaffningsmetoder.

Rekommendationer

27. Europaparlamentet noterar potentialen i initiativ såsom New York-deklarationen om skogar ( 15 ) , vars syfte är att bidra till uppnåendet av den privata sektorns mål att avskogning från produktion av jordbruksråvaror såsom palmolja, soja, papper och nötkött ska vara avskaffad senast 2020. Parlamentet konstaterar att vissa företag har ambitiösare mål, men samtidigt som 60 % av de företag som är sysselsatta med palmolja har anammat sådana initiativ är hittills bara 2 % i stånd att spåra palmoljan de handlar med tillbaka till dess ursprung ( 16 )

28. Europaparlamentet noterar livsmedelsindustrins ansträngningar och framsteg när det gäller att anskaffa certifierad hållbar palmolja (CSPO). Parlamentet uppmanar alla industrisektorer som använder palmolja att öka ansträngningarna att anskaffa CSPO.

29. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och alla medlemsstater som ännu inte har gjort det att visa sitt engagemang för att arbeta för ett EU-omfattande nationellt åtagande om att 100 % av den anskaffade palmoljan ska vara certifierat hållbar senast 2020, bland annat genom att underteckna och genomföra Amsterdamförklaringen om eliminering av avskogning från jordbruksråvarukedjor kopplade till europeiska länder, och för att arbeta för ett industriåtagande, bland annat genom att underteckna och genomföra Amsterdamförklaringen till stöd för en fullständigt hållbar leveranskedja för palmolja senast 2020.

30. Europaparlamentet uppmanar palmoljeodlande företag att följa Bangkokavtalet om ett enhetligt sätt att fullgöra åtagandena att avstå från avskogning samt att tillämpa ”High Carbon Stock”-ansatsen, som hjälper till att fastställa områden som lämpar sig för palmoljeodling, såsom degraderad mark med dålig förmåga att lagra koldioxid och med litet naturvärde.

31. Europaparlamentet uppmanar EU att stå fast vid sina åtaganden, intensifiera de pågående förhandlingarna om de frivilliga Flegt-partnerskapsavtalen och se till att de slutliga avtalen omfattar timmer som härrör från omvandling av skogar till följd av utveckling av palmoljeodlingar. Parlamentet framhåller behovet av att se till att dessa avtal är förenliga med folkrätten och internationella åtaganden om miljöskydd, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling och att de leder till adekvata åtgärder för bevarande och hållbar förvaltning av skogar, däribland skydd av lokal- och ursprungsbefolkningarnas rättigheter. Parlamentet konstaterar att ett liknande förhållningssätt även skulle kunna intas för att säkerställa ansvarsfulla leveranskedjor för palmolja. Parlamentet föreslår att EU:s politik för palmoljesektorn ska ta fasta på Flegt-principerna om flerpartsdialog och hantering av djupt rotade förvaltningsproblem i producentländerna samt understödjande EU-importpolitik. Dessa åtgärder skulle kunna leda fram till förbättrade kontroller av palmindustrin i destinationsländerna.

32. Europaparlamentet konstaterar att en viktig beståndsdel är samarbete med producentländer genom utbyte av information om hållbar och ekonomiskt lönsam utveckling och affärspraxis. Parlamentet stöder producentländerna i deras ansträngningar att utveckla hållbara metoder som kan bidra till att förbättra levnadsvillkoren och ekonomin i dessa länder.

33. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra utbyte av bästa praxis om insyn och samarbete mellan regeringar och företag som använder palmolja och att tillsammans med medlemsstaterna samarbeta med tredjeländer för att utforma och införa nationella lagar och respektera befolkningsgruppers hävdvunna markrättigheter som säkerställer skydd för skogar och skogsbefolkningar och deras utkomstmöjligheter.

34. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera behovet av mekanismer för att komma till rätta med omvandlingen av skogar till kommersiella jordbruk inom ramen för Flegt-handlingsplanen om ett frivilligt partnerskapsavtal, och att ytterligare stärka organisationer i det civila samhället och ursprungsbefolkningar samt markägande jordbrukare i denna process.

35. Europaparlamentet uppmanar EU att som komplement till de frivilliga partnerskapsavtalen utforma lagstiftning med anknytning till frivilliga partnerskapsavtal om palmolja enligt mönster från EU:s timmerförordning, som inbegriper både företag och finansinstitut. Parlamentet konstaterar att EU har reglerat leveranskedjorna för timmer, fisk och konfliktmineraler men ännu inte leveranskedjor för jordbruksråvaror förenade med skogsrelaterade risker. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att öka ansträngningarna att tillämpa timmerförordningen för att förbättra kunskaperna om dess verkan och utröna om den kan fungera som modell för en ny EU-rättsakt avsedd att förhindra saluföring av icke hållbart producerad palmolja i EU.

36. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med alla berörda parter från både den offentliga och den privata sektorn inleda informationskampanjer och förse konsumenterna med utförlig information om de positiva miljömässiga, sociala och politiska följderna av hållbar palmoljeproduktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att information om att en produkt är hållbart producerad tillhandahålls konsumenterna genom ett omedelbart igenkännbart tecken för alla produkter som innehåller palmolja, och rekommenderar starkt att detta tecken placeras på produkten eller förpackningen eller görs lättillgängligt genom tekniska lösningar.

37. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta nära med andra betydande konsumenter av palmolja, såsom Kina, Indien och producentländerna, för att öka deras medvetenhet och undersöka gemensamma lösningar på problemet med tropisk avskogning och skogsdegradering.

38. Europaparlamentet ser fram emot kommissionens studier om avskogning och palmolja, som är tänkta att läggas fram så snart som möjligt efter att de inkommit.

39. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla fullständiga uppgifter om import, användning och konsumtion av palmolja i Europa.

40. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sin forskning för att få fram information om den europeiska konsumtionens och de europeiska investeringarnas inverkan på avskogning, sociala problem, hotade arter och miljöföroreningar i tredjeländer, och att vädja till handelspartner utanför EU att följa efter.

41. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla teknik och att lägga fram en konkret handlingsplan, bland annat informationskampanjer, för att begränsa den europeiska konsumtionens och de europeiska investeringarnas inverkan på avskogningen i tredjeländer.

42. Europaparlamentet medger att befintliga certifieringssystem lämnar ett positivt bidrag men beklagar att varken RSPO, ISPO, MSPO eller något av de andra större erkända certifieringssystem verkligen förbjuder sina medlemmar att omvandla regnskogar eller torvmarker till palmodlingar. Parlamentet anser därför att dessa större certifieringssystem misslyckas med att verkligen begränsa växthusgasutsläppen i samband med anläggning och drift av odlingar och således inte heller har lyckats förhindra omfattande bränder i regnskogar och torvmarker. Kommissionen uppmanas även att säkerställa oberoende granskning och övervakning av dessa certifieringssystem för att garantera att den palmolja som släpps ut på EU-marknaden uppfyller alla nödvändiga krav och är hållbart producerad. Frågan om hållbarhet inom palmoljesektorn kan inte enbart lösas genom frivilliga åtgärder och strategier, utan palmoljeföretag bör även omfattas av bindande regler och ett obligatoriskt certifieringssystem.

43. Europaparlamentet uppmanar EU att införa hållbarhetsminimikriterier för palmolja, och produkter som innehåller palmolja, som kommer in på EU:s marknad och därigenom se till att palmolja i EU — varken direkt eller indirekt har gett upphov till degradering av ekosystem, såsom avskogning av primär- och sekundärskogar och förstörelse eller degradering av torvmarker eller andra ekologiskt värdefulla livsmiljöer, och inte förorsakar förlust av biologisk mångfald, först och främst av alla hotade djur- och växtarter, — inte har gett upphov till ändrade markförvaltningsmetoder som påverkar miljön negativt, — inte har gett upphov till ekonomiska, sociala och miljömässiga problem och konflikter, i synnerhet problem med barnarbete, tvångsarbete, markrofferi och avhysning av ursprungs- eller lokalbefolkningar, — till fullo respekterar grundläggande mänskliga och sociala rättigheter och är helt förenlig med fullgoda sociala och arbetsrättsliga standarder avsedda att garantera arbetstagarnas säkerhet och välbefinnande, — innebär att småodlare av palmolja kan integreras i certifieringssystemet och ta skälig del av intäkterna, — odlas på odlingar som drivs med modern agroekologisk teknik för att driva på omställningen till hållbara jordbruksmetoder och på så vis minska de negativa miljömässiga och sociala effekterna.

44. Europaparlamentet noterar att det redan finns kraftfulla standarder för ansvarsfull palmoljeproduktion, bland annat de som utvecklats av Innovationsgruppen för palmolja (Palm Oil Innovation Group, POIG), men att de ännu inte tillämpas på bred front av företag och certifieringssystem, med undantag för RSPO Next.

45. Europaparlamentet noterar betydelsen av att alla aktörer i hela leveranskedjan kan skilja mellan hållbara respektive icke hållbara källor till palmolja och dess rester och biprodukter. Vidare är det viktigt att råvarorna kan spåras och att öppenhet och insyn råder i alla led i leveranskedjan.

46. Europaparlamentet uppmanar EU att ta fram ett bindande regelverk för att säkerställa att alla leveranskedjor för importörer av jordbruksråvaror kan spåras tillbaka till råvarans ursprung.

47. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka spårbarheten för palmolja som importeras till EU och att, fram till dess att det gemensamma certifieringssystemet börjar tillämpas, överväga att tillämpa skilda tullsatsordningar som på ett mer korrekt speglar de verkliga kostnaderna i fråga om miljöpåverkan. Parlamentet uppmanar kommissionen att även överväga att införa och tillämpa icke-diskriminerande tullrelaterade och icke-tullrelaterade hinder baserade på palmoljans koldioxidavtryck. Parlamentet vill att principen om att förorenaren betalar ska tillämpas fullt ut i samband med avskogning.

48. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tydligt fastställa påföljder för bristande efterlevnad och samtidigt upprätthålla handelsförbindelserna med tredjeländer.

49. Europaparlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att initiera en reform av nomenklaturen för Världstullorganisationens (WCO) harmoniserade system (HS) som skulle möjliggöra en åtskillnad mellan certifierade hållbara och ohållbara palmoljor och palmoljederivat.

50. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål inbegripa bindande åtaganden i kapitlen om hållbar utveckling i sina avtal om handel och utvecklingssamarbete i syfte att förebygga avskogning, i synnerhet en garanti mot avskogning i handelsavtal med producentländer, och i syfte att tillhandahålla kraftfulla och genomförbara åtgärder för att bekämpa icke hållbara skogsbruksmetoder i producentländer.

51. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrikta sig på utveckling av styrmedel som gör att frågan om miljöskydd på ett bättre sätt kan införlivas i utvecklingssamarbetet. På detta vis kan man se till att utvecklingsverksamheten inte ger upphov till oförutsedda ekologiska problem utan i stället verkar i synergi med skyddsverksamheten.

52. Europaparlamentet konstaterar att svaga fastighetsregistersystem i producentländerna allvarligt hindrar kontrollen av palmoljeodlingarnas utbredning och begränsar småbrukarnas möjligheter att få de lån de behöver för att göra sina odlingar mer hållbara. Parlamentet konstaterar att en förstärkning av förvaltningen och skogsinstitutionerna på lokal och nationell nivå är en förutsättning för en verksam miljöpolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge tekniskt och finansiellt stöd till producentländerna för att stärka deras fastighetsregistersystem och förbättra palmoljeodlingarnas miljöhållbarhet. Parlamentet konstaterar att kartläggning av mark i producentländerna, även genom satellitteknik och geospatial teknik, är det enda sättet att bokföra oljepalmskoncessioner och införa riktade strategier för nybeskogning, återbeskogning och ekologiska korridorer. Parlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa producentländerna med att införa program för att förebygga skogsbränder.

53. Europaparlamentet stöder den indonesiska regeringens nyligen införda moratorium för torvmarker, som ska förhindra utbredningen av odlingar på beskogade torvmarker. Parlamentet stöder inrättandet av en myndighet för återställande av torvmarker i syfte att återställa 2 miljoner hektar branddrabbade torvmarker.

54. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i dialogen med dessa länder ställa sig bakom behovet av att frysa de för sådana odlingar avsatta arealerna, och även föreskriva ett moratorium för nya koncessioner, till skydd för det som återstår av regnskogarna.

55. Europaparlamentet är mycket oroat över att markaffärer kan bryta mot principen om lokalbefolkningens fria, på förhand inhämtade och välinformerade samtycke som fastslås i ILO-konvention 169. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att se till att EU-baserade investerare fullt ut uppfyller internationella standarder om ansvarsfulla och hållbara investeringar i jordbruk, framför allt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) och OECD:s vägledning om ansvarsfulla leveranskedjor inom jordbruket, FAO:s frivilliga riktlinjer om besittningsrätt till mark, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och OECD:s riktlinjer för multinationella företag. Parlamentet understryker behovet av åtgärder för att offer för företags överträdelser ska kunna få kompensation.

56. Europaparlamentet uppmanar därför berörda myndigheter i ursprungsländerna att respektera de mänskliga rättigheterna, däribland skogsinvånares markrättigheter, och att stärka de miljömässiga, sociala och hälsomässiga åtagandena under iakttagande av de frivilliga riktlinjerna om besittningsrätt till mark utfärdade av FAO ( 17 )

57. Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU att stödja mikroföretag, småföretag och familjebaserade lokala företag på landsbygden och att främja nationell och lokal laglig registrering av egendom eller innehav av mark.

58. Europaparlamentet framhåller den låga avskogningstakten för urbefolkningars mark med säkrade hävdvunna system för besittningsrätt och resursförvaltning, som har stor potential att åstadkomma kostnadseffektiva utsläppsminskningar och säkerställa globala ekosystemtjänster. Parlamentet vill att internationella klimat- och utvecklingsfonder utnyttjas för att säkra urbefolkningars mark och stödja urbefolkningar som investerar för att skydda sin mark.

59. Europaparlamentet påminner om att fattiga kvinnor på landsbygden är särskilt beroende av skogsresurser för sitt uppehälle. Parlamentet framhåller behovet av att jämställdhetsintegrera nationella skogspolitiska åtgärder och myndigheter för att främja exempelvis lika möjligheter för kvinnor att äga mark och andra resurser.

60. Europaparlamentet erinrar kommissionen om dess meddelande Bekämpande av avskogning och skogsdegradering för att motverka klimatförändringen och minskningen av den biologiska mångfalden (COM(2008)0645), som betonar ett helhetsgrepp på tropisk avskogning med hänsyn till alla de faktorer som driver avskogning, däribland palmoljeproduktion. Parlamentet erinrar kommissionen om dess mål i COP21-förhandlingarna att hejda minskningen av världens skogstäcke senast 2030 och att minska den totala tropiska avskogningen med minst 50 % senast 2020 i förhållande till nuvarande nivåer.

61. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skynda på med utarbetandet av en EU-handlingsplan om avskogning och skogsdegradering som innehåller konkreta regleringsåtgärder för att se till att inga leveranskedjor och finansiella transaktioner med koppling till EU medför avskogning och skogsdegradering, i enlighet med det sjunde miljöhandlingsprogrammet, samt en EU-handlingsplan om palmolja. Parlamentet uppmanar kommissionen att anta en enda, gemensam definition av ”nollavskogning”.

62. Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och kommissionen att ta fram en definition av skog som inkluderar biologisk, social och kulturell mångfald för att förhindra markrofferi och förstörelse av tropiska skogar till följd av stora monokulturer av palmolja, eftersom det skulle äventyra EU:s klimatåtaganden. Parlamentet betonar behovet av att prioritera inhemska arter och därmed skydda ekosystem, livsmiljöer och lokalbefolkningar.

63. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en EU-handlingsplan om ansvarsfullt företagande.

64. Europaparlamentet insisterar på att utvecklingsbanker bör se till att deras bestämmelser för socialt skydd och miljöskydd är bindande och helt i linje med internationell människorättslagstiftning. Parlamentet efterlyser ökad transparens i privata och statliga finansinstituts finansiering.

65. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa obligatoriska krav om främjande av hållbart producerad palmolja i alla nationella förfaranden för offentlig upphandling.

66. Europaparlamentet noterar med oro att det kommersiella jordbruket fortsätter att vara en viktig faktor bakom den globala avskogningen och att runt hälften av all tropisk avskogning sedan 2000 har berott på den olagliga omvandlingen av skog till kommersiella jordbruk, som också kan innebära en konfliktrisk. Parlamentet efterlyser mer samordning av politiken för skogsbruk, kommersiellt jordbruk, markanvändning och landsbygdsutveckling för att uppnå målen för hållbar utveckling och fullgöra klimatåtagandena. Parlamentet betonar behovet av en konsekvent politik för utveckling även på detta område, även vad gäller EU:s politik för förnybar energi.

67. Europaparlamentet uppmärksammar problemen med markkoncentrationsprocesser och förändrad markanvändning som uppstår då monokulturer såsom palmoljeodlingar skapas.

68. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja ytterligare forskning om hur växthusgasutsläppen påverkas av ändrad markanvändning, däribland avskogning och produktion av bioenergi.

69. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föregå med gott exempel inför andra länder genom att i EU:s lagstiftning upprätta redovisningsregler för växthusgasutsläpp från brukade våtmarker och för ändrad markanvändning i fråga om våtmarker.

70. Europaparlamentet noterar effekterna av stora oljepalmmonokulturer, som ökar förekomsten av skadegörare, vattenföroreningar från jordbrukskemikalier och markerosion och påverkar kolsänkorna och ekologin i hela regionen, vilket hindrar djurarters migration.

71. Europaparlamentet konstaterar att den senaste forskningen påvisar att skogsjordbruk med polykultur för oljepalmodlingar kan medföra kombinerade fördelar i fråga om biologisk mångfald, produktivitet och positiva sociala resultat.

72. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa samstämmighet och främja synergier mellan den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) och annan EU-politik och se till att politiken bedrivs på ett sätt som är förenligt med program avsedda att motverka avskogning i utvecklingsländer, såsom REDD. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att GJP-reformen varken direkt eller indirekt leder till vidare avskogning och att den stöder målet att få slut på den globala avskogningen. Vidare uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att se till att miljöproblem kopplade till palmoljerelaterad avskogning även hanteras utifrån målen i EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020, som bör utgöra en integrerad del av unionens yttre åtgärder på detta område.

73. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge stöd åt organisationer som inriktar sig på främst in situ - men även ex situ -skydd av alla djurarter som drabbats av förlust av livsmiljöer till följd av avskogning för palmoljeändamål.

74. Europaparlamentet efterlyser mer forskning om hållbart foder på EU-nivå för att det ska utvecklas alternativ till oljepalmprodukter för det europeiska jordbruket.

75. Europaparlamentet konstaterar att 70 % av de biobränslen som förbrukas i EU odlas eller produceras i EU, och av de biobränslen som importeras till EU är 23 % palmolja, främst från Indonesien, och 6 % soja ( 18 )

76. Europaparlamentet konstaterar att efterfrågan på biobränsle i EU har indirekta effekter förenade med förstörelse av tropiska skogar.

77. Europaparlamentet konstaterar att biobränslen härledda ur grödor, när indirekt ändring av markanvändning tas med i beräkningen, i vissa fall till och med kan leda till en nettoökning av växthusgasutsläppen, t.ex. när man bränner livsmiljöer som innehåller stora mängder bundet kol, såsom tropiska skogar och torvmarker. Parlamentet är bekymrat över att konsekvenserna av indirekt ändrad markanvändning inte omfattas av kommissionens bedömning av frivilliga system.

78. Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att, som ett led i reformen av direktivet om förnybar energi, i det frivilliga systemet inkludera särskilda kontrollförfaranden med avseende på konflikter om besittningsrätt till mark, tvångsarbete/barnarbete, dåliga arbetsförhållanden för jordbrukare och hälso- och säkerhetsrisker. Parlamentet uppmanar även EU att ta hänsyn till konsekvenserna av indirekt ändrad markanvändning och att inkludera krav i fråga om socialt ansvar i reformen av direktivet om förnybar energi.

79. Europaparlamentet vill att det i EU:s politik för biobränslen införs effektiva hållbarhetskriterier som skyddar mark av stort värde för den biologiska mångfalden, stora kollager och torvmarker och som inbegriper sociala kriterier.

80. Europaparlamentet har tagit del av Europeiska revisionsrättens senaste rapport ( 19 ) med en analys av de befintliga certifieringssystemen för biodrivmedel, i vilken revisionsrätten fann att dessa system saknar viktiga hållbarhetsaspekter, som att de inte beaktar efterfrågans indirekta effekter, saknar verifiering och inte kan garantera att certifierade biodrivmedel inte orsakar avskogning och därtill kopplade socioekonomiska återverkningar. Parlamentet är medvetet om frågetecknen kring insynen i samband med utvärderingen av certifieringssystemen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra insynen i hållbarhetssystemen, bland annat genom att utarbeta en lämplig förteckning över de aspekter som bör granskas, såsom årsrapporter och möjlighet att begära granskning utförd av en oberoende tredje part. Parlamentet anser även att kommissionen bör ha förstärkta befogenheter att verifiera och övervaka systemen, rapporterna och aktiviteterna.

81. Europaparlamentet begär att domstolens relevanta rekommendationer ska genomföras, enligt vad kommissionen enats om.

82. Europaparlamentet noterar med oro att 46 % av all palmolja som importeras av EU är avsedd för produktion av biobränslen, vilket kräver användning av ungefär en miljon hektar tropisk mark. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att vegetabiliska oljor som driver på avskogningen, däribland palmolja, ska fasas ut som beståndsdel i biobränslen, helst till 2020.

83. Europaparlamentet konstaterar att enbart ett förbud mot eller utfasning av palmolja kan leda till att tropiska vegetabiliska ersättningsoljor används för produktion av biobränslen, som med all sannolikhet skulle odlas i samma ekologiskt känsliga områden som palmolja och som kan ha mycket större inverkan på den biologiska mångfalden, markanvändningen och växthusgasutsläppen än vad palmolja har. Parlamentet rekommenderar att man försöker hitta och främja mer hållbara alternativ till biobränslen, såsom europeiska oljor producerade av raps och solrosfrön som odlats inhemskt.

84. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samtidigt stödja vidareutveckling av andra och tredje generationens biobränslen för att minska risken för indirekt ändring av markanvändning inom unionen och stimulera övergången till avancerade biobränslen i enlighet med direktiv (EU) 2015/1513 och i överensstämmelse med unionens ambitioner om en cirkulär ekonomi, resurseffektivitet och utsläppssnål rörlighet.

o

o o

85. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

(1) http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf

(2) Kommissionens meddelande Vår livförsäkring, vårt naturkapital – en strategi för biologisk mångfald i EU fram till 2020 (COM(2011)0244).

(3) Antagna texter, P8_TA(2016)0034.

(4) Källa: Forest Trends: Consumer Goods and Deforestation: An Analysis of the Extent and Nature of Illegality in Forest Conversion for Agriculture and Timber Plantations http://www.forest-trends.org/documents/files/doc_4718.pdf.

(5) Källa: World Resources Institute http://www.wri.org/blog/2015/10/indonesia%E2%80%99s-fire-outbreaks-producing-more-daily-emissions-entire-us-economy.

(6) http://www.fao.org/docrep/016/ap106e/ap106e.pdf (FAO, World Agriculture Towards 2030/2050 – 2012 års översyn).

(7) http://wwf.panda.org/what_we_do/footprint/agriculture/palm_oil/ (WWF)

(8) Källa: Globiomstudien https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/Final%20Report_GLOBIOM_publication.pdf.

(9) Till exempel: Amnesty International – The Great Palm Oil Scandal https://www.amnesty.org/en/documents/asa21/5243/2016/en/ och Rainforest Action Network – The Human Cost of Conflict Palm Oil https://d3n8a8pro7vhmx.cloudfront.net/rainforestactionnetwork/pages/15889/attachments/original/1467043668/The_Human_Cost_of_Conflict_Palm_Oil_RAN.pdf?1467043668.

(10) The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation, 2013, Europeiska kommissionen, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf (s. 56).

(11) Källa: FERN: Stolen Goods The EU’s complicity in illegal tropical deforestation (http://www.fern.org/sites/fern.org/files/Stolen%20Goods_EN_0.pdf).

(12) Slutsatserna från FN:s skogsforum.

(13) FN:s konvention om biologisk mångfald, Aichimålen: https://www.cbd.int/sp/targets/

(14) Mål för hållbar utveckling, artikel 15.2, målet att hejda avskogningen https://sustainabledevelopment.un.org/sdg15

(15) FN:s klimattoppmöte 2014

(16) http://forestdeclaration.org/wp-content/uploads/2015/09/2016-NYDF-Goal-2-Assessment-Report.pdf

(17) FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations frivilliga riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av markinnehav, fiskeri och skog inom ramen för nationell livsmedelstrygghet, Rom 2012, http://www.fao.org/docrep/016/i2801e/i2801e.pdf

(18) Eurostat – Supply, transformation and consumption of renewable energies, årsuppgifter (nrg_107a), Globiomstudien The land use change impact of biofuels consumed in the EU, 2015, och http://www.fediol.be/.

(19) Källa: Europeiska revisionsrätten: Certifiering av biodrivmedel: brister när det gäller erkännandet av och tillsynen över systemet http://www.eca.europa.eu/sv/Pages/NewsItem.aspx?nid=7171.