KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT med en utvärdering av kvaliteten på de uppgifter som medlemsstaterna rapporterade in under 2011 om betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar /* COM/2012/0674 final */





KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT med en utvärdering av kvaliteten på de uppgifter som medlemsstaterna rapporterade in under 2011 om betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar 1. Inledning I artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 av den 12 januari 2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar föreskrivs följande: ”Kommissionen ska med bistånd av den i artikel 11.1 angivna betalningsbalanskommittén och med utgångspunkt från kvalitetsrapporterna utvärdera kvaliteten på de uppgifter som lämnats. Kommissionens utvärdering ska sändas till Europaparlamentet för kännedom.” I detta arbetsdokument utvärderas kvaliteten på de uppgifter som medlemsstaterna rapporterade in under 2011. Dokumentet har utarbetats med stöd från betalningsbalanskommittén i enlighet med betalningsbalansförordningen. Detta är det första arbetsdokument om denna fråga som Eurostat har utarbetat för Europaparlamentet, och det bygger på resultaten från den kvalitetsbedömning av betalningsbalanser som Eurostat gjorde mellan januari och juni 2012. Efter en kort redogörelse för de principer som styr bedömningen av kvaliteten på den officiella statistiken och en kortfattad översikt över svårigheterna med att sammanställa uppgifter om betalningsbalansen i en globaliserad värld följer en analys av i vilken omfattning betalningsbalansuppgifterna uppfyller kvalitetsprinciperna för det europeiska statistiksystemet (ESS). 2. Utvärdering av den officiella statistikens kvalitet Eurostat gör varje år en kvalitetsbedömning av betalningsbalansuppgifter i enlighet med principerna i kommissionens förordning (EU) nr 1227/2010 av den 20 december 2010 (EUT L 336, 21.12.2010) om ändring av förordning (EG) nr 1055/2008. Vid kvalitetsbedömningen kontrolleras att alla de kvalitetskriterier som anges i förordningen om europeisk statistik (artikel 12.1 i förordning (EG) nr 223/2009) är uppfyllda, det vill säga relevans, noggrannhet, aktualitet, punktlighet, tillgänglighet och tydlighet samt jämförbarhet och samstämmighet. Eurostat har lagt ner mycket arbete på att ta fram metoder och verktyg för kvalitetsledning som ska bidra till framställningen av europeisk statistik av hög kvalitet. Kvalitetsrapporteringen utgör underlaget för kvalitetsbedömningen, som i sin tur är utgångspunkten för kvalitetsförbättringar. I det europeiska statistiksystemets handbok för kvalitetsrapporter redovisas alla de olika metoder som kan användas för att bedöma den officiella statistikens kvalitet[1]. Metoderna är olika beroende på vilken typ av statistisk process det rör sig om. Syftet med statistiken är att ta fram skattningar av okända värden. Dessa skattningar skiljer sig från de sanna värdena på grund av spridning och systematiska fel. Statistiken kan påverkas av en rad olika urvalsfel och andra fel. För statistik som grundar sig på en urvalsundersökning finns en etablerad metod för att kontrollera noggrannheten, där man tittar på en estimators spridning runt dess väntevärde, uttryckt med dess varians, medelfel, variationskoefficient eller konfidensintervall. Betalningsbalansuppgifterna sammanställs, liksom nationalräkenskaperna, till aggregat av olika slags primärstatistik, som kan härröra från urvalsundersökningar, från administrativa uppgifter eller vara ett resultat av olika modeller. För aggregerad statistik som betalningsbalansstatistiken är det inte möjligt att direkt mäta noggrannheten. De två huvudinstrument som enligt handböckerna om statistikens kvalitet kan användas för att bedöma kvaliteten på detta slags statistik är en analys av revideringar och en granskning av restposten[2]. Båda dessa instrument behandlas i denna rapport. IMF har också utarbetat standarder för att bedöma statistiken kvalitet som ingår i den så kallade ramen för kvalitetsbedömning av data (Data Quality Assessment Framework, DQAF). En särskild DQAF är ägnad betalningsbalansstatistiken[3]. Eurostats rapporter om betalningsbalansuppgifternas kvalitet återspeglar de bästa standarder som fastställts för ESS och utformats inom DQAF. För att rapporterna bättre ska kunna spegla de olika aspekterna av datakvalitet har innehållet utökats successivt, och de kommer att förbättras ytterligare i framtiden. Även om den aggregerade statistikens kvalitet inte enbart är summan av kvaliteten på alla underliggande data, beror kvaliteten på betalningsbalansuppgifterna i allra högsta grad på alla de underliggande datakällornas kvalitet. Det utarbetas regelbundet kvalitetsrapporter för den internationella varuhandeln[4], som är den viktigaste beståndsdelen i bytesbalansen, men det skulle bli oerhört dyrt och tidskrävande att bedöma kvaliteten på varje enskild beståndsdel i betalningsbalansstatistiken. 3. Utmaningar vid sammanställningen av betalningsbalansstatistik Systemen för sammanställning av betalningsbalansstatistik var ursprungligen biprodukter från kontrollsystemen för utländsk valuta: inhemska banker samlade in och gav uppgifter till dem som sammanställde betalningsbalanserna (vanligen en avdelning inom de nationella centralbankerna) om varje enskild transaktion i utländsk valuta. Denna informationskälla – systemet för rapportering av internationella transaktioner (ITRS) eller så kallad avvecklingsbaserad rapportering – är fortfarande den viktigaste vid sammanställningen av betalningsbalansstatistik i många länder utanför Europeiska unionen. Upphävandet av valutarestriktioner, de allt fler och komplexare gränsöverskridande finansiella transaktionerna och den integrerade förvaltningen av betalningar som görs av multinationella företag har lett till att den information som kan hämtas genom avvecklingsbaserad rapportering har kommit att bli allt mindre heltäckande. Inom EU har den avvecklingsbaserade rapporteringens användbarhet för sammanställning av betalningsbalansuppgifter begränsats ytterligare av utvecklingen mot en liberalisering av EU-marknaden för finansiella tjänster[5]. Eftersom den källa som traditionellt användes för att sammanställa betalningsbalansstatistik blev allt mindre heltäckande, utvecklade de statistiker som arbetar med att sammanställa den europeiska betalningsbalansstatistiken alternativa datakällor, samtidigt som de måste ta hänsyn till minskade resurser och uppgiftslämnarnas växande motstånd mot fler skyldigheter. Sedan år 2000 har de som ställer samman betalningsbalansstatistiken i EU tagit fram nya system för insamlingen och sammanställningen av uppgifter. De nya systemen, som redan har införts i de flesta av EU:s medlemsstater, bygger på en kombination av olika enkäter som ibland integreras med den begränsade information som fortfarande kan hämtas från ITRS-systemet. Användningen av information som kommer direkt från företag eller enskilda har ökat. Urvals- och skattningsmetoder används i större utsträckning. Överensstämmelsen med annan statistik, såsom nationalräkenskaper och uppgifter om varuhandel, kontrolleras noggrannare, och det har tagits fram gemensamma verktyg för EU och euroområdet som ska göra sammanställningarna enhetligare. Till exempel går det att med hjälp av databasen CSDB ställa samman uppgifter om portföljinvesteringar utifrån varje enskilt värdepapper, och genom FDI-nätverket går det att utbyta mikrodata om utländska direktinvesteringar. 4. Relevans Relevans är ett mått på i hur hög grad statistiken tillgodoser användarnas nuvarande och potentiella behov. Som en följd av finanskrisen har användarnas intresse för betalningsbalans (och utlandsställning) ökat. Betalningsbalans- och utlandsställningsstatistik är grundläggande verktyg för analys av externa obalanser och används även som primärdata för tre av de tio indikatorerna för EU:s resultattavla över förfarandet vid makroekonomiska obalanser[6]. Vid kvalitetsbedömningen av betalningsbalansuppgifter mäts relevansen utifrån slutanvändarnas tillgång till de uppgifter som är obligatoriska enligt betalningsbalansförordningen, vilket förutsätter att användarnas behov avspeglas väl i förordningen. Eftersom användarnas behov ändras med tiden har kommissionen anpassat kraven på betalningsbalansuppgifter efter nya internationella standarder. Den ändrade betalningsbalansförordningen offentliggjordes i EUT den 27 juni 2012 och kommer att gälla från och med den 1 januari 2014[7]. Till följd av den senaste tidens störningar på finansmarknaderna efterlyser användarna emellertid redan detaljerade uppgifter om betalningsbalans och utlandsställning som sträcker sig längre än vad som anges i den ändrade betalningsbalansförordningen. De skulle behöva en mer geografisk uppdelning av de finansiella flödena, och helst bilaterala uppgifter om en rad investeringsflöden. Användare som ansvarar för handelsförhandlingar med tredjeländer efterlyste än en gång information om tjänster fördelat på leveranssätt[8]. Eurostat kommer att undersöka möjligheten att på frivillig väg samla in även dessa upplysningar från dem som ställer samman betalningsbalansstatistiken. 4.1. Tillgången till uppgifter Kriteriet om uppgifternas fullständighet gäller tillgången till de uppgifter som är obligatoriska enligt förordning (EG) nr 184/2005, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 707/2009. Det mäts som andelen värden som lämnas i förhållande till det sammanlagda antalet obligatoriska värden. I tabell 1 redovisas denna indikator per medlemsstat och datauppsättning. För euroindikatorerna uppfyllde alla medlemsstaterna helt kraven i betalningsbalansförordningen under referenskvartalen (2010K3–2011K2). För kvartalsstatistiken över betalningsbalanser var tillgången på uppgifter stabil under de senare kvartalen och uppgick i genomsnitt till 95 % för referensperioderna (2010K3–2011K2), vilket bekräftar den tendens som konstaterats för de fyra föregående kvartalen. För internationell handel med tjänster har tillgången till uppgifter försämrats något jämfört med året innan och uppgår nu till 97 % av de uppgiftsfält som efterfrågades (poster) för EU-27. För både flöden och stockar av utländska direktinvesteringar ökade EU-genomsnittet under referensperioden 2010 (t + 9) jämfört med det föregående årets nivå och uppnådde 100 %. Tillgången överlag på uppgifter om utländska direktinvesteringar uppdelade efter näringsgren och geografiskt område för referensåret 2009 (t + 21) förbättrades till 92 % för flöden och låg kvar på 95 % för stockar. Vissa länder hade svårt att uppfylla kravet att rapportera in uppgifter om utländska direktinvesteringar inom t + 21 månader: Belgien redovisade inte någon fördelning efter näringsgren för avkastning på utländska direktinvesteringar på grund av att sammanställningen bestod i en totalskattning per instrument/land. Ungern hade problem med framställningen av Gesmes-filen, och Polen tillhandahöll uppgifter enligt Nace rev. 2 åtta månader efter tidsfristens utgång vilket var för sent för att de skulle kunna användas för EU-aggregat och aggregat för euroområdet. Tillgången till uppgifter är generellt sett mycket hög för alla betalningsbalansområden. De få uppgifter som inte rapporteras in gäller mycket detaljerade poster och uppdelningar i geografiska områden eller näringsgrenar. Tabell 1: Uppgifternas fullständighet || Euroindikatorer (t + 2) || Kvartalsstatistik över betalningsbalansen (t + 3) || Internationell handel med tjänster (t + 9) || Utländska direktinvesteringar – flöden (t + 9) || Utländska direktinvesteringar – stockar (t + 9) || Utländska direktinvesteringar – flöden (t + 21) || Utländska direktinvesteringar – stockar (t + 21) Belgien || 100 % || 100 % || 97 % || 100 % || 100 % || 40 % || 100 % Bulgarien || 100 % || 81 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Tjeckien || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Danmark || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Tyskland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Estland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Irland || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Grekland || 100 % || 100 % || 73 % || 100 % || 100 % || 70 % || 87 % Spanien || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 98 % || 99 % Frankrike || 100 % || 81 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Italien || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Cypern || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Lettland || 100 % || 87 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Litauen || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Luxemburg || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Ungern || 100 % || 97 % || 98 % || 100 % || 100 % || 75 % || 96 % Malta || 100 % || 100 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Nederländerna || 100 % || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Österrike || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Polen || 100 % || 74 % || 100 % || 100 % || 100 % || 0 % || 6 % Portugal || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Rumänien || 100 % || 85 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovenien || 100 % || 100 % || 97 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovakien || 100 % || 93 % || 91 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Finland || 100 % || 100 % || 95 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Sverige || 100 % || 94 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Förenade kungariket || 100 % || 100 % || 91 % || 100 % || 96 % || 91 % || 91 % Genomsnitt i EU || 100 % || 95 % || 97 % || 100 % || 100 % || 92 % || 95 % 5. Tillgänglighet och tydlighet Betalningsbalansuppgifter för medlemsstaterna i EU-27 finns tillgängliga kostnadsfritt på Eurostats webbplats (Eurobase): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. I figur 1 visas hur uppgifterna är uppställda. Figur 1: Betalningsbalansuppgifter online för alla användare De betalningsbalansuppgifter som finns tillgängliga online har hela tiden blivit fler och utförligare, och relevanta metadata har kopplats till varje tabell. Uppgifter om löner från utlandet började offentliggöras regelbundet i februari 2010. I januari 2011 skapades en tabell med huvudposter i betalningsbalansen och utlandsställningen angivna som andel av BNP, och i oktober 2011 lades det till en tabell med exportmarknadsandelar och kvartalsuppgifter om utlandsställningen började offentliggöras. På grund av det ökade intresset för nationella uppgifter om betalningsbalans och utlandsställning har det tagits fram längre tidsserier, mer detaljerade geografiska uppdelningar och utförligare tabeller. 6. Noggrannhet Med noggrannhet menas graden av överensstämmelse mellan skattningarna och de okända sanna värdena. I primärstatistiken kan noggrannheten mätas med statistiska indikatorer såsom medelavvikelse och varians, men liknande indikatorer kan inte tas fram för den makroekonomiska statistiken som bygger på en rad olika förfaranden för insamling och sammanställning av data. I rapporten om betalningsbalansuppgifternas kvalitet mäter man noggrannheten genom att titta på omfattningen av revideringar. Man utgår från antagandet att varje revidering för datauppsättningen närmare det sanna värdet. Revideringar betyder inte att det har begåtts ”fel” eller att kvaliteten på uppgifterna har försämrats över tiden. Tvärtom görs det revideringar när nya datakällor och bättre upplysningar blir tillgängliga. En väletablerad och offentligt uttalad revideringspolicy är ett tecken på styrkan i det aktuella statistiksystemet. Revideringarnas omfattning är emellertid ett mått på kvaliteten på det första offentliggörandet av en specifik datauppsättning när den jämförs med den senast tillgängliga årgången. Aktualitet och revideringar måste vägas mot varandra: ju tidigare den första datauppsättningen ges ut, desto fler revideringar kan förväntas när senare årgångar av samma datauppsättning offentliggörs. 6.1. Stabilitet I tabell 2 och 3 visas de genomsnittliga medelvärdena av revideringar av de kvartalsvisa betalningsbalanserna under de senaste 14 kvartalen (2008K1–2011K2) för varje EU-medlemsstat, uttryckt i procent av det ursprungliga värdet. Diagram 1 visar differenserna mellan de första och sista skattningarna av den totala bytesbalansen för EU-27. De första skattningarna är tillgängliga tre månader efter referensperiodens slut (K + 90 dagar). De slutgiltiga skattningarna är i regel tillgängliga efter tre och ett halvt år, men revideringar kan även göras efter längre tid. Revideringarna var störst under 2007 och, i genomsnitt, större på debetsidan än på kreditsidan. Revideringar av nationella uppgifter uppvägs ofta mellan länder. Skattningar av aggregaten för EU-27 är därför relativt stabila över tiden. Revideringar i olika riktningar av kredit och debet kan leda till stora revideringar av saldot trots att varje enskild revidering är liten. Genomsnittliga värden för revideringar bör tolkas försiktigt eftersom de kan bli onormalt höga om de ursprungliga skattningarna var låga. Indikatorer för små ekonomier är särskilt känsliga för denna faktor – i några fall visar de extrema värden trots att de absoluta beloppen för både de första skattningarna och de senare revideringarna är mycket små. Mer allmänt är det också motiverat med försiktiga tolkningar i de fall (till exempel finansiella derivat) när revideringar av nettoflöden (debet minus kredit) mäts. Det gjordes mycket små revideringar i bytesbalansen på både kredit- och debetsidan av varukontot, medan värdet av revideringarna av tjänstekontot i allmänhet var högre än för varor. Revideringarna är störst när det gäller faktorinkomster, och ofta redovisas mycket höga värden för avkastningen på direktinvesteringar på grund av svårigheterna att skatta vinstmedel i de första sammanställningarna. Under de 14 kvartal som undersöktes var de genomsnittliga revideringarna i allmänhet större för poster i den finansiella balansen än för poster i bytesbalansen, vilket återspeglar skillnaderna i både omfattning och volatilitet när det gäller gränsöverskridande finansiella transaktioner. För EU var revideringarna störst när det gällde utgående direktinvesteringar och tillgångar i portföljinvesteringar. Tabell 2: Genomsnittliga medelvärden av revideringar för huvudposter i bytesbalansen, 2008K1–2011K2 MS || Varor || Tjänster || Transporter || Resor || Annan service || Löner och sociala avgifter || Avkastn. dir.inv. || Avkastn. övr. inv. || Löpande transfereringar K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D || K || D BE || 3,45 || 2,77 || 1,75 || 12,21 || -0,04 || 0,75 || -1,52 || 0,92 || 3,08 || -4,74 || 7,63 || 19,26 || -16,05 || 61,67 || -14,11 || -32,95 || 59,44 || 15,57 BG || -0,74 || 0,51 || 3,79 || 3,14 || -13,18 || -8,44 || 15,87 || 16,51 || 6,24 || 10,77 || -2,13 || 65,26 || 44,00 || 8,35 || 6,81 || 14,10 || 22,36 || -3,70 CZ || 2,05 || -2,79 || 1,09 || 18,66 || -6,59 || 3,60 || 0,22 || 8,14 || 15,47 || 5,81 || 2,64 || -2,93 || -63,06 || 1,68 || -11,49 || 1,28 || -1,75 || 2,34 DK || 1,01 || -2,06 || 1,95 || 0,22 || 0,16 || 2,51 || -4,67 || -0,76 || 9,30 || -3,75 || 24,63 || -3,13 || 3,62 || -52,04 || 1,61 || 1,63 || 11,12 || 0,27 DE || 1,92 || 3,41 || 3,45 || 2,11 || 6,22 || 5,67 || 0,39 || -3,22 || 2,69 || 3,19 || 7,27 || 2,67 || -3,45 || -44,07 || 2,97 || 6,08 || -6,28 || -0,72 EE || -0,41 || 0,53 || 1,39 || -3,94 || 0,92 || -7,73 || -8,93 || -2,88 || 7,08 || 0,27 || -4,30 || -0,05 || 4,58 || 991,78 || -1,08 || -0,22 || -6,53 || 0,40 IE || -0,48 || 1,03 || -5,08 || -2,92 || 0,13 || 1,08 || 0,76 || -1,27 || -5,36 || -3,10 || 0,00 || -0,11 || 11,99 || -10,34 || -8,42 || 0,49 || -8,78 || -5,99 EL || -1,27 || -0,70 || -0,21 || -0,70 || -0,17 || -0,62 || 0,00 || 0,00 || -1,33 || -1,68 || -1,40 || -0,65 || 15,61 || -18,94 || -2,71 || -1,39 || -0,49 || 0,47 ES || 0,80 || -0,62 || -0,35 || -2,78 || 1,17 || -5,69 || -0,53 || 0,65 || -0,63 || -2,35 || 1,77 || 0,19 || -6,85 || -16,30 || -0,27 || 0,91 || 3,37 || 4,16 FR || 0,14 || -0,70 || -0,50 || -2,57 || -1,06 || -0,24 || 3,98 || -1,57 || -1,91 || -4,87 || 4,42 || 7,29 || 17,48 || 2,72 || 4,16 || 0,83 || 6,57 || 4,59 IT || -0,26 || 0,74 || 14,73 || 11,26 || 3,16 || 0,24 || 1,12 || 0,39 || 38,14 || 26,11 || 353,33 || 145,17 || 200,05 || 40,58 || 43,04 || -6,73 || 56,81 || 12,50 CY || -29,69 || -10,88 || 7,10 || 1,78 || 6,48 || -0,19 || -1,06 || -2,83 || 9,91 || 8,22 || -4,02 || -0,29 || 434,16 || 221,13 || 12,80 || -1,11 || -8,81 || 0,26 LV || -0,20 || 0,09 || -0,08 || -0,14 || -0,37 || 2,47 || 0,00 || 0,00 || -0,04 || -0,82 || -2,60 || 0,00 || 10,77 || -6,22 || 0,02 || -0,18 || 0,13 || -0,11 LT || -0,16 || 0,54 || -0,44 || 4,68 || 1,29 || 1,36 || -3,25 || 16,04 || -2,98 || -1,02 || 17,57 || 32,36 || 321,03 || -412,40 || -5,46 || -5,23 || -11,99 || 15,71 LU || 7,07 || -0,91 || -3,98 || 4,94 || 0,08 || 0,45 || -0,21 || 0,86 || -4,25 || -3,41 || 10,28 || 48,85 || 10,17 || 13,79 || -5,81 || -31,27 || -1,69 || 0,74 HU || -6,33 || -0,32 || 2,44 || -0,16 || -2,19 || 2,38 || 0,00 || -19,27 || 4,59 || 3,63 || 1610,53 || -11,62 || 77,79 || 50,73 || -1,82 || 1,07 || -8,65 || -18,07 MT || 1,27 || -3,52 || 11,10 || 42,00 || 2,94 || -2,84 || 6,97 || -18,36 || 14,51 || 66,92 || -4,99 || -0,44 || -183,68 || -9,14 || -0,17 || -0,31 || 66,34 || 66,55 NL || -1,92 || 0,28 || -1,67 || 3,80 || 0,57 || 1,04 || -3,20 || -0,68 || -2,25 || 2,62 || -1,15 || 97,62 || 4,84 || 23,89 || -3,23 || -2,76 || 2,19 || 7,33 AT || 0,68 || -0,82 || 1,42 || 0,47 || 3,28 || 1,07 || -1,64 || 0,85 || 1,94 || -0,17 || -0,73 || -10,89 || 12,63 || -5,82 || 0,76 || -0,41 || -11,55 || -2,74 PL || -0,81 || -1,02 || -0,95 || -1,41 || 0,47 || 1,95 || -2,77 || -3,40 || -0,22 || -2,08 || -21,69 || 293,84 || 308,05 || -22,84 || -0,07 || -0,71 || -63,93 || -21,09 PT || -0,38 || -0,01 || 1,43 || 0,25 || 3,45 || -0,25 || -0,10 || -0,09 || 1,80 || 0,85 || -0,70 || 3,96 || 4,98 || -1,35 || 0,95 || -6,33 || -9,36 || -11,57 RO || 0,04 || 0,36 || 1,38 || 1,14 || -7,51 || 0,45 || 2,39 || 0,81 || 5,34 || 3,79 || 6,83 || 27,92 || -630,52 || -327,00 || 24,01 || 0,46 || -1,35 || 8,46 SI || 4,14 || 9,10 || -8,40 || 19,94 || 6,88 || 4,11 || 0,78 || -3,55 || 6,27 || 3,75 || 95,52 || 15,68 || -92,87 || -27,29 || 0,57 || 4,95 || -3,51 || 14,28 SK || -1,90 || 0,19 || 0,81 || 1,10 || 1,10 || 1,10 || 1,09 || 1,09 || -0,36 || 0,04 || 50,17 || -15,71 || 803,66 || -26,93 || 0,95 || 1,12 || 0,74 || -0,45 FI || 1,23 || -0,06 || 16,51 || 24,49 || 9,39 || 10,17 || 1,04 || 2,21 || 19,37 || 36,31 || 4,12 || 5,51 || 24,05 || 545,66 || -0,47 || 3,56 || 27,34 || 18,66 SE || 1,74 || 1,18 || 1,51 || 1,59 || -0,48 || 2,68 || -9,07 || -3,00 || 5,28 || 3,55 || -3,03 || -1,77 || 17,97 || -15,40 || -3,49 || -9,77 || -11,97 || -3,50 UK || 0,28 || 0.21 || 0,69 || -2,72 || 3,91 || -1,98 || 0,70 || -5,54 || 0,30 || -2,08 || 1,15 || -3,84 || -28,77 || -13,93 || 9,80 || -0,76 || 2,04 || -0,17 EU || 0,62 || 0,81 || 1,39 || 1,56 || 1,43 || 0,86 || -0,18 || -2,73 || 1,95 || 1,73 || 13,51 || 30,55 || 3,06 || -2,17 || 1,13 || -4,11 || 8,68 || 4,01 Tabell 3: Genomsnittliga medelvärden av revideringar för huvudposter i den finansiella balansen, 2008K1–2011K2 GENOMSNITTLIGT MEDELVÄRDE FÖR DEN FINANSIELLA BALANSEN, KVARTALSVIS BETALNINGSBALANS (I %) MS || Direktinv. i utlandet || Dir.inv. i den rapporterande ekonomin || Portf.inv. tillgångar || Portf.inv. skulder || Övr. inv. tillgångar || Övr. inv. skulder || Fin. deriv. BE || -31,03 || 27,54 || -124,24 || -44,69 || 41,73 || 10,10 || -186,75 BG || 16,91 || 67,33 || 67,11 || 17,69 || 115,41 || -39,60 || 5,54 CZ || -111,98 || -397,93 || 0,02 || 3,46 || -8,11 || -2197,80 || -0,71 DK || -46,19 || 53,49 || 21,69 || 0,02 || 2,00 || 0,24 || 20,77 DE || -26,56 || 52,11 || -4,10 || 12,30 || 54,50 || -1,58 || 6,07 EE || 32,41 || 53,09 || 9,56 || -0,67 || -13,79 || -31,16 || 1,49 IE || 71,28 || -377,19 || -7,77 || 82,50 || -39,87 || -2,57 || 54,00 EL || 9,72 || -54,83 || -4,25 || -0,59 || -450,81 || 0,28 || -0,01 ES || 7,41 || -36,64 || 11,17 || -5,00 || -0,98 || 0,56 || -56,68 FR || -43,78 || -30,99 || -16,32 || -4,36 || -26,45 || -28,23 || -100,27 IT || 234,78 || -63,77 || -185,28 || 162,04 || -1369,01 || 261,87 || 666,93 CY || 629,42 || 404,98 || -15,00 || -847,87 || -80,27 || 32,28 || -4,36 LV || -23,64 || -38,18 || -204,30 || 33,65 || -9,10 || -37,02 || -1,38 LT || 8,02 || 162,63 || -44,70 || -41,77 || -3,44 || 4,30 || -22,28 LU || -114,94 || -139,05 || -15,67 || -18,30 || 32,03 || -12,60 || 1597,77 HU || -23,16 || 204,44 || 46,60 || 5,65 || -18,19 || 8,46 || 5,26 MT || 197,44 || -28,12 || -4,99 || -71,68 || 0,08 || 2,29 || -0,11 NL || -68,42 || 95,70 || -4,15 || -38,61 || -25,58 || -16,72 || -28,15 AT || 93,64 || -1,37 || 2,87 || 3,71 || -8,75 || 4,00 || 9,95 PL || 91,07 || -52,24 || -66,65 || -15,51 || -1,70 || -15,18 || 0,67 PT || -345,76 || -25,69 || -38,70 || 46,58 || -54,88 || -258,31 || 9,98 RO || 2549,20 || -140,35 || -89,82 || -17,72 || -105,36 || 9,16 || 42,86 SI || -28,47 || 8,74 || -0,55 || 1,10 || -1033,25 || 66,04 || -588,34 SK || -49,32 || -18,22 || -3,54 || 1,42 || -1,85 || -11,61 || -100,32 FI || 165,75 || -71,90 || -1,98 || -15395,81 || 0,35 || -1,02 || 17,56 SE || 82,68 || -44,64 || 10,48 || -64,85 || -146,32 || -16,56 || -44,98 UK || -12,63 || -17,94 || 145,57 || -3,44 || 5,21 || 33,31 || -5,97 EU || 31,53 || -11,16 || 68,69 || 12,88 || 29,94 || 6,49 || 16,16 Diagram 1: Differenser mellan de första och sista skattningarna av bytesbalansen för EU-27, 2005K1–2011K2, miljoner euro 7. Aktualitet och punktlighet Punktligheten mäts i hur väl de tidsfrister som fastställs i betalningsbalansförordningen följs. I tabell 4 analyseras[9] punktligheten när det gäller betalningsbalansstatistiken. Av tabellen framgår att medlemsstaterna, med mycket få undantag, har klarat att hålla tidsfristerna för samtliga datauppsättningar. Aktualiteten mäts som intervallet mellan den referensperiod som datauppsättningarna avser och den tidpunkt då uppgifterna görs tillgängliga för slutanvändarna. För närvarande lämnas betalningsbalansuppgifterna in till Eurostat 90 dagar efter referensperiodens slut. Den ändrade betalningsbalansförordningen tar hänsyn till användarnas önskemål om aktuellare statistik genom att tidsfristerna för inrapportering minskas, från de nuvarande 90 dagarna till 85/82/80 dagar, från och med 2014/2017/2019. Tabell 4: Punktlighet avseende överföringen av uppgifter* || Euroindikatorer || Kvartalsstatistik över betalningsbalansen || Internationell handel med tjänster || Utländska direktinvesteringar – flöden || Utländska direktinvesteringar – stockar Tidsfrist: || Referensperiod + 2 månader || Referensperiod + 3 månader || Referens­period + 9 månader || Referensperiod + 9 (eller 21) månader[10] || Referensperiod + 9 (eller 21) månader Österrike || bra || bra || bra || bra || bra Belgien || bra || bra || bra || bra || dålig Bulgarien || bra || bra || bra || bra || bra Cypern || bra || bra || bra || bra || bra Tjeckien || bra || bra || bra || bra || bra Danmark || bra || bra || bra || bra || bra Estland || bra || bra || bra || bra || bra Finland || bra || bra || bra || bra || bra Frankrike || bra || bra || bra || bra || bra Tyskland || bra || bra || bra || bra || bra Grekland || bra || bra || bra || bra || bra Ungern || bra || bra || bra || bra || bra Irland || bra || bra || bra || bra || bra Italien || bra || bra || bra || bra || bra Lettland || bra || bra || bra || bra || bra Litauen || bra || bra || bra || bra || bra Luxemburg || bra || bra || bra || bra || bra Malta || bra || bra || godtagbar || bra || bra Nederländerna || bra || bra || bra || bra || bra Polen || bra || bra || bra || bra || bra Portugal || bra || bra || bra || bra || bra Rumänien || bra || bra || bra || bra || bra Slovakien || bra || bra || bra || bra || bra Slovenien || bra || bra || bra || bra || bra Spanien || bra || bra || bra || bra || bra Sverige || bra || bra || bra || bra || bra Förenade kungariket || bra || godtagbar || dålig || bra || bra *Punktlighet: bra: ≤ 0 dagar, godtagbar: ≤ 5 dagar, dålig: > 5 dagar 8. Jämförbarhet Med jämförbarhet menas skillnader som kan iakttas när statistik om samma område jämförs mellan geografiska områden eller olika tidsperioder. I rapporten om betalningsbalansuppgifternas kvalitet mäter man den geografiska jämförbarheten genom att titta på asymmetrier. Eurostat tillhandahåller regelbundet tabeller över de oftast återkommande asymmetrierna för varje land och post, och uppmanar länderna att lösa underliggande problem genom bilaterala kontakter och utbyte av mer detaljerad information. Det har också inrättats ett nätverk för utländska direktinvesteringar för att göra det möjligt att utbyta bilaterala uppgifter om utländska direktinvesteringar, och med tiden förväntas nätverket minska asymmetrierna för dessa uppgifter. I diagram 2 jämförs asymmetrier för EU-27 och utlandskontot. Asymmetrierna för EU-27 är långt ifrån obetydliga (de utgör nästan 1 % av EU:s BNP) men de är stabila från 2004 och framåt. Eurostats olika initiativ för att ta itu med asymmetrier i betalningsbalansuppgifterna för EU-27 har gett tydliga resultat. Diagram 2: Asymmetrier för EU-27 och utlandskontot, totala bytesbalansen, 1999–2010, miljoner euro 9. Samstämmighet Samstämmighet handlar om enhetligheten i statistik som tas fram för olika ändamål. I rapporten om betalningsbalansuppgifternas kvalitet mäter man denna komponent genom att titta på både intern enhetlighet (att integritetsregler efterlevs, att det råder samstämmighet mellan kvartals- och årsuppgifter samt storleken på restposter) och extern enhetlighet (att betalningsbalansuppgifterna och liknande statistik från olika statistikramar är samstämmiga). Den externa enhetligheten mellan betalningsbalansuppgifterna om varuhandel och statistiken över utrikeshandeln med varor (som produceras av Intrastat och Extrastat) övervakas regelbundet. 9.1. Intern enhetlighet Intern enhetlighet mäts genom att man tittar på värdet på den så kallade restposten. Restposten är vad som återstår när kontona har balanserats. Ibland kan beräkningsfel ta ut varandra. Därför visar storleken på restposten inte nödvändigtvis om uppgifterna generellt sett är korrekta. Restposter övervakas noga av dem som sammanställer de nationella betalningsbalansuppgifterna. Höga värden eller konstanta höjningar är tecken på problem i sammanställningssystemen som måste identifieras och åtgärdas. I tabell 5 visas det genomsnittliga relativa fel som medlemsstaterna redovisade för perioden 2008–2010. Det motsvarar genomsnittet av det absoluta värdet av restposter under samma period (mätt som en andel av genomsnittet för kredit och debet i betalningsbalansen) enligt medlemsstaternas kvartalsvisa redovisning av betalningsbalans. För perioden 2008–2010 redovisade tre medlemsstater (Italien, Finland och Sverige) ett värde som var högre än 10 % för denna indikator och fem medlemsstater (Bulgarien, Danmark, Irland, Frankrike och Polen) hade ett värde som var högre än 5 %. I Italien ökade restposten från 3,8 % för perioden 2006–2008, vilket framgick av förra årets kvalitetsrapport, till hela 12 % för perioden 2008–2010, vilket berodde på övergången till ett helt nytt system för insamling och sammanställning. I tabell 6 visas det ackumulerade genomsnittliga relativa fel som redovisades för perioden 2008–2010. Det motsvarar de ackumulerade naturliga värdena på restposterna under samma period (mätt som en andel av genomsnittet för kredit och debet i bytesbalansen). En medlemsstat (Sverige) redovisade ett värde som var högre än 10 % för denna indikator och tre medlemsstater (Bulgarien, Danmark och Finland) hade ett värde över 5 %. Tabell 5: Genomsnittligt relativt fel 2008-2010 Belgien || 0,5 % || Frankrike || 5,1 % || Österrike || 3,4 % Bulgarien || 8,6 % || Italien || 12,0% || Polen || 5,2 % Tjeckien || 2,2 % || Cypern || 2,1 % || Portugal || 1,7 % Danmark || 8,0 % || Lettland || 2,3 % || Rumänien || 4,3 % Tyskland || 3,7 % || Litauen || 0,9 % || Slovenien || 1,5 % Estland || 1,8 % || Luxemburg || 0,3 % || Slovakien || 4,1 % Irland || 10,0 % || Ungern || 1,9 % || Finland || 12,0 % Grekland || 2,0 % || Malta || 4,1 % || Sverige || 13,7 % Spanien || 2,3 % || Nederländerna || 4,2 % || Förenade kungariket || 3,6 % Tabell 6: Ackumulerat genomsnittligt relativt fel 2008-2010 Belgien || 0,0 % || Frankrike || 3,3 % || Österrike || 0,7 % Bulgarien || -5,7 % || Italien || 0,0 % || Polen || -4,6 % Tjeckien || -0,3 % || Cypern || -0,5 % || Portugal || -0,3 % Danmark || -5,5 % || Lettland || -1,9 % || Rumänien || -2,9 % Tyskland || 0,7 % || Litauen || 0,2 % || Slovenien || 0,2 % Estland || 0,9 % || Luxemburg || -0,1 % || Slovakien || -3,3 % Irland || -2,3 % || Ungern || -2,1 % || Finland || -8,6 % Grekland || 0,0 % || Malta || 1,3 % || Sverige || -16,3 % Spanien || -0,9 % || Nederländerna || 0,7 % || Förenade kungariket || 0,2 % 9.2. Extern enhetlighet Med extern enhetlighet menas att betalningsbalansuppgifter och liknande statistik från olika statistikramar är samstämmiga. Extern enhetlighet avseende varor, som rapporteras i betalningsbalansuppgifterna och i statistiken över utrikeshandeln med varor, övervakas regelbundet av Eurostat. När de två datauppsättningarna jämförs måste man ta hänsyn till metodskillnader mellan betalningsbalansen och utrikeshandeln med varor. De viktigaste skillnaderna är att det för betalningsbalansen krävs ägarbyte för att en transaktion ska redovisas medan det i utrikeshandeln redovisas när varor fysiskt rör sig över gränser, och att man använder olika värderingsmetoder[11]. Ett exempel på denna skillnad är behandlingen av icke-monetärt guld som byter ägare utan att fysiskt transporteras till den nye ägarens land. Detta guld ska ingå i betalningsbalansen men inte i utrikeshandelsstatistiken. Den övergripande enhetligheten mellan uppgifter i utrikeshandelsstatistiken och uppgifter i betalningsbalansen kan snabbt bedömas om man tittar på tidsserien över differenser mellan de värden för kredit/export och debet/import som kan hämtas från de två statistikramarna och som visas aggregerade för EU-27 i diagram 3. Från 2006K1 och framåt har enhetligheten mellan uppgifterna om varor i betalningsbalansen och i utrikeshandelsstatistiken klart förbättrats och har nu stabiliserats på relativt låga nivåer. Diagram 3: Varor ─ differens mellan utrikeshandelsstatistiken och betalningsbalansen, EU-27, partner ”utanför EU-27” 10. Slutsatser När förordning (EG) nr 184/2005 trädde i kraft ökade harmoniseringen av betalningsbalansstatistiken i EU och användarnas tillgång till uppgifter förbättrades. Detta arbetsdokument visar att de uppgifter för betalningsbalansen som Eurostat begär i enlighet med förordning (EG) nr 184/2005 rapporteras in av varje medlemsstat och oftast i tid. Slutanvändarna har nu tillgång till en mycket större mängd betalningsbalansuppgifter än de hade i slutet av 1990-talet: uppgifterna om transaktioner och geografiska områden är nu mer detaljerade, uppgifterna är aktuellare och levereras oftare, och längre tidsserier har återskapats för ekonomisk analys. Skattningar används i större utsträckning, men den resulterande kvaliteten kontrolleras mycket strikt. Kvalitetsrapporter gör det möjligt att regelbundet övervaka uppgifternas stabilitet och enhetlighet. Som en följd av finanskrisen ägnar användarna större uppmärksamhet åt uppgifterna i både betalningsbalanser och utlandsställningar. Eurostat och de nationella organ som sammanställer uppgifterna gör sitt yttersta för att garantera att uppgifterna om betalningsbalanser och utlandsställningar till fullo uppfyller de många olika användarnas behov. Nästa kvalitetsbedömning av betalningsbalansuppgifter kommer att inledas i januari 2013. [1] ESS Handbook for Quality Reports, Eurostat Working Papers, 2009. Se även ESS Standard for Quality Reports, Eurostat Working Papers, 2009. [2] Se ESS Handbook for Quality Reports, Eurostat Working Papers, 2009, s. 65. [3] Se http://dsbb.imf.org/images/pdfs/dqrs_bop.pdf. [4] Se http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-10-026. [5] Genom förordning (EG) nr 2560/2001 om gränsöverskridande betalningar i euro undantogs alla transaktioner under gränsen på 12 500 euro från kravet på statistisk rapportering. När förordningen ändrades höjdes gränsen till 50 000 euro (artikel 5.1 i förordning (EG) nr 924/2009). [6] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/excessive_imbalance_procedure/imbalance_scoreboard [7] Se kommissionens förordning (EU) nr 555/2012 av den 22 juni 2012, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:166:0022:0066:SV:PDF. [8] Detta skulle innebära en tydlig uppdelning mellan transaktioner utifrån om det är tjänsten som tillhandahålls över gränsen (”leveranssätt 1”), om det är konsumenten som förflyttar sig över gränsen (”leveranssätt 2”) eller om det är tjänsteleverantören som förflyttar sig över gränsen (”leveranssätt 4”). Se kapitel V i 2010 års handbok för statistik över internationell handel med tjänster (Manual on Statistics of International Trade in Services 2010). [9] Punktligheten bedöms vara ”bra” om uppgifterna alltid levererades på eller före sista inlämningsdag, ”godtagbar” om förseningen i genomsnitt inte översteg fem dagar, och i andra fall ”dålig”. [10] När det gäller utländska direktinvesteringar (både flöden och stockar) ska uppgifter lämnas vid två olika tillfällen: dels 9 månader efter referensperiodens slut, dels 21 månader efter referensperiodens slut. [11] Import/debet värderas fritt ombord (f.o.b.) i betalningsbalansen, men med kostnad, försäkring, frakt (c.i.f.) i utrikeshandelsstatistiken.