[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 9.3.2011

KOM(2010) 731 slutlig/2

CORRIGENDUM:Annule et remplace le document COM(2010) 731 final du 13.12.2010Concerne : toutes les versions linguistiques

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

Eures verksamhetsrapport 2006–2008 framlagd av kommissionen i enlighet med artikel 19.3 i förordning (EEG) nr 1612/68 På väg mot en gemensam arbetsmarknad i EU: Eures bidrag

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

Eures verksamhetsrapport 2006–2008 framlagd av kommissionen i enlighet med artikel 19.3 i förordning (EEG) nr 1612/68På väg mot en gemensam arbetsmarknad i EU: Eures bidrag(Text av betydelse för EES)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Strategiska mål för Eures 3

2.1. Resultat av Eures verksamhet 3

2.2 Effekter av Eures verksamhet 4

3. Eures resultatsystem 4

3.1. Eures stöder en grundläggande rättighet med otillräckliga ekonomiska resurser 4

3.2. Eures bygger på ett starkt mänskligt nätverk 4

3.3 Utbildning av Eures personal är väsentlig för att garantera ett professionellt nätverk 4

3.4. Mot integrering av Eures i de offentliga arbetsförmedlingarnas nätverk 4

3.5. Eures gränsöverskridande partnerskap 4

4. Eures som tjänsteleverantör 4

4.1. Eures som instrument för jobbmatchning 4

5. Kommande utmaningar och framtidsutsikter 4

1. Inledning

Eures (det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar) är ett väletablerat europeiskt nätverk vars syfte är att främja rörligheten på arbetsmarknaden. Eures omfattar Europeiska kommissionen och de offentliga arbetsförmedlingarna i medlemsstaterna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet[1], plus Schweiz, samt deras arbetsmarknadsorganisationer. Eures tjänster är sedan ungefär 15 år tillbaka tillgängliga för alla medborgare i de länder som ingår i nätverket. Under den här tiden har Eures underlättat den geografiska rörligheten på arbetsmarknaden genom att motverka fragmenteringen av information om tillgång på arbetskraft, lediga tjänster, levnads- och arbetsvillkor och utbildningsmöjligheter.

Fri rörlighet betraktas ofta som en av de viktigaste – men minst utnyttjade – av de fyra grundläggande friheterna som sedan 1957 garanteras genom EU-lagstiftningen. I såväl Lissabonstrategin som den europeiska sysselsättningsstrategin, där sysselsättning togs upp som en fråga av gemensamt intresse, krävs att hindren för rörlighet i EU ska undanröjas och arbetskraftens rörlighet ökas inom EU. EU:s gemensamma principer om flexicurity ger en övergripande ram för den nuvarande och framtida sysselsättningen och strategier för rörlighet. Särskilt fokus ligger på att underlätta övergång mellan jobb. I meddelandet Ny kompetens för nya arbetstillfällen[2] anges att rörlighet och bättre matchning av kompetens och arbetstillfällen ska främjas genom att hinder för fri rörlighet för arbetstagare inom EU undanröjs och genom bättre information om utvecklingen på arbetsmarknaden och kompetensbehoven. I meddelandet om hur arbetskraftsbrist ska motverkas genom migration inom EU:s medlemsstater, som kommissionen ska lägga fram 2011, analyseras huruvida migration från länder utanför EU kan vara en del av lösningen på arbetskraftsbrist inom vissa sektorer och på andra arbetsmarknadsproblem på grund av den demografiska utvecklingen.

Eures resultat för perioden 2006–2008 bedöms i den här rapporten på grundval av slutsatserna i den externa utvärderingsrapport av Euresnätverket som sammanställdes 2009. Rapporten är uppdelad i fyra större delar: I avsnitt 2 behandlas Eures strategiska mål, i avsnitt 3 Eures resultatsystem och i avsnitt 4 Eures som tjänsteleverantör. I avsnitt 5 behandlas kommande utmaningar.

2. Strategiska mål för Eures

Under 2006–2008 har Eures strategiska mål varit att främja rörligheten för arbetskraften och minska hindren för rörlighet. Detta har skett genom att bidra till utvecklingen av en gemensam arbetsmarknad som är öppen och tillgänglig för alla, genom att garantera ett nations-, regions- och gränsöverskridande utbyte av lediga jobb och ansökningar, och genom att säkerställa öppenhet och informationsutbyte. I följande avsnitt granskas resultatet och effekten av Eures verksamhet i fråga om vilken skillnad Eures har inneburit för mottagarna.

2.1. Resultat av Eures verksamhet

Eures bidrar till utvecklingen av en gemensam arbetsmarknad som är öppen och tillgänglig för alla. Detta sker genom ett utbud av information om arbetsmarknaden och om levnads- och arbetsvillkor, och genom en jobbmatchningstjänst via Eures rådgivarnätverk och Eures portal för rörlighet i arbetslivet.

Den tjänst som nätverket erbjuder återspeglar kundens behov, oavsett om den är förmedlad eller ej. Förmedling sker genom rådgivarnätverket som erbjuder information till arbetsgivare och arbetssökande, och underlättar jobbmatchning. Rådgivarnätverket omfattar två nivåer: kvalificerade rådgivare som fungerar som informations- och arbetsförmedlare i hela Europa, och Eureshandläggare som stödjer de kvalificerade rådgivarna och även spelar en viktig roll i tjänsteförmedlingen. De icke-förmedlade tjänsterna går via Eures portal.

Kunder får tillgång till och använder informationen i portalen för att fatta beslut. Arbetssökande som hade kontakt med en Euresrådgivare när de sökte arbete, hade större chanser att få jobb än de som bara sökte via portalen för rörlighet i arbetslivet. Eures rådgivarnätverk tillför alltså ett mervärde till portalens tjänster.

Utbytet av lediga platser inom Europa underlättas av portalens tjänster och av rådgivarnätverket. Det finns belägg för att arbetsgivare rekryterar och att enskilda personer får jobb via Eures. Cirka 20 % av de arbetssökande har fått jobb via Eures och knappt hälften av dem fick ett jobb som motsvarade deras kompetensnivå.[3]

I många länder bidrar Eures till att de offentliga arbetsförmedlingarnas mål kan uppnås, genom att arbetslösheten minskar och rörligheten för arbetskraften främjas. Dessutom har ansträngningar gjorts för att integrera Eures i offentliga arbetsförmedlingarnas nätverk. Integreringen av Eures är dock inte någon enstaka uppgift utan ska ses som en pågående process. Integreringen av Eures i de offentliga arbetsförmedlingarna kan bli bättre. I nedanstående avsnitt beskrivs hur Eures tillför mervärde när det gäller att främja arbetskraftens rörlighet.

2.2 Effekter av Eures verksamhet

Eures ska bidra till uppnåendet av målen hållbar ekonomisk tillväxt och social sammanhållning genom att underlätta matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare. Det sker genom att man tillhandahåller information, rådgivning, vägledning och utbyten för enskilda personer, så att de får möjlighet att utöva sin rättighet till fri rörlighet inom EU.

Under perioden 2006–2008 var Eures relevant för såväl europeiska sysselsättningsstrategin som Lissabonstrategins mål om hållbar ekonomisk tillväxt och större social sammanhållning. De första uttryckliga referenserna till Eures i viktigare politiska texter kom dock inte förrän 2007 (handlingsplan för rörlighet för arbetstagarna och meddelandet Ny kompetens för nya arbetstillfällen)

Dessutom har Eures en socioekonomisk dimension och ger därmed en koppling till riktlinje 19 i den europeiska sysselsättningsstrategin, som ett system som ger hjälp vid arbetssökning och jobbmatchning för att underlätta integrationen på arbetsmarknaden[4]. Genom sin förmedlande roll och den information som samlas in och lämnas om levnads- och arbetsvillkor, däribland socialförsäkring, skatter och försäkring, kan Eures hjälpa enskilda att komma förbi verkliga och potentiella hinder för rörlighet.

Riktlinje 19 skapar också en länk mellan Eures och flexicurityagendan så till vida att Eures har potential att minska eller minimera övergångsperioder mellan jobb. Eures är ett redskap som hjälper enskilda i arbetssökningsprocessen, och kan därför anses bidra till att minimera övergångsperioder mellan jobb och före anställning.

3. EURES RESULTATSYSTEM

Det är den offentliga arbetsförmedlingen på central, regional och lokal nivå som tillhandahåller Eures tjänster. I Eures gränsöverskridande partnerskap erbjuds dessa tjänster i samarbete med arbetsmarknadsorganisationer som fackföreningar, arbetsgivarorganisationer, handelkammare, osv. Rent praktiskt tillhandahålls tjänsterna i Eures nätverk av Euresrådgivarna och annan relevant personal hos Euresmedlemmar och berörda arbetsmarknadsorganisationer. I följande avsnitt behandlas de mänskliga och ekonomiska resurser som tilldelas Eures, utbildning som Eures tillhandahåller och integrationen av Eures i de offentliga arbetsförmedlingarnas nätverk. Ett särskilt avsnitt handlar om gränsöverskridande partnerskap.

3.1. Eures stöder en grundläggande rättighet med otillräckliga ekonomiska resurser

EU har stadigt ökat sin investering i Eures genom åren. Perioden 2007–2008 var budgeten 21 miljoner euro, dvs. nästan 4 miljoner högre än för 2005–2006. En del av denna ökning beror på nätverkets utvidgning genom Bulgariens och Rumäniens inträde i EU 2007.

Närmare tre fjärdedelar av kommissionens totala finansiering av Eures går till medlemmarna för den verksamhet som har fastställts i deras verksamhetsplaner. Återstoden av tillgänglig finansiering används till Eures portal för rörlighet i arbetslivet, utbildning på EU-nivå, Eures helpdesk och annan stödverksamhet, så som informationsstöd, översättningstjänster och publikationer.

I stort sett har finansieringssystemet för Eures varit framgångsrikt, men det finns också brister. Förbrukningen av stödet uppgår till cirka 75 %. Det innebär att varje år förblev i genomsnitt 25 % av den tillgängliga finansieringen till medlemmarna outnyttjad under perioden 2006–2008. Faktorer som bidrar till detta är ej understödd verksamhet, administrativa krav på att styrka utgifterna och tidpunkten då resurserna faktiskt tas emot.

Budgeten som tilldelas Eures är ganska liten jämfört med den totala finansieringen inom sysselsättningsområdet, både på EU-nivå och när det gäller arbetsförmedlingarnas totala utgifter i medlemsstaterna. De ekonomiska resurserna som tilldelas av Euresmedlemmar är mer än tre gånger högre än de budgeterade resurserna från kommissionen och fyra gånger högre än de bidragsberättigande kostnaderna. Det innebär att finansieringen från Euresmedlemmarna är mycket viktig när det gäller att tillhandahålla Eures tjänster.

Budgetåtaganden och betalningar 2006–2008

2006 | 2007 | 2008 |

Åtaganden | 16 420 284,55 | 18 370 275,72 | 20 802 275,36 |

Betalningar | 11 636 119,76 | 14 546 709,36 | 14 738 651,59 |

3.2. Eures bygger på ett starkt mänskligt nätverk

I medlemsstaterna finns ett nätverk med 851 rådgivare som tillhandahåller Eures tjänster till arbetssökande, arbetslösa och arbetsgivare. Antalet rådgivare i varje land varierar, och hälften av alla rådgivare arbetar i sex länder: Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien och Sverige.

Euresrådgivarna är anställda av arbetsförmedlingen och utses på lokal, regional och nationell nivå inom sin arbetsförmedlingsorganisation. De lägger i genomsnitt 75 % av sin arbetstid på Eures[5]. Under 2008 registrerade de över en miljon kontakter (1 093 998) med arbetssökande och arbetsgivare, vilket ger ett genomsnitt på 1 286 enskilda kontakter per rådgivare. Av dessa var 86 % kontakter med arbetssökande. Andelen rådgivare för registrerade arbetsgivare och arbetssökande varierar men i genomsnitt var det 424 arbetssökande och 20 arbetsgivare per rådgivare.

Arbetssökning har alltid varit det vanligaste samtalsämnet under rådgivningskontakterna. I genomsnitt 41,2 % av kontakterna ägnades åt detta under perioden 2006–2008. Det näst vanligaste ämnet var allmän information om Eures, som diskuterades vid ungefär 17,1 % av kontakterna under samma period. Det tredje vanligaste ämnet var rekrytering som diskuterades i cirka 15,1 % av kontakterna under perioden.

Nätverket stöds också av Eureshandläggare. Mer än hälften av medlemsländerna anställer också handläggare som stödjer rådgivarna och tillhandahåller Eures tjänster. Det mänskliga nätverk som är direkt kopplat till Eures tjänster är därför mycket större än bara rådgivarnas nätverk.

På det hela taget verkar mängden mänskliga resurser för Eures tjänster ligga på lämplig nivå för att tillgodose de arbetssökandes och arbetsgivarnas behov, även om ytterligare resurser kommer att begäras om Eures ska utvecklas för att erbjuda nya tjänster.

3.3 Utbildning av Eures personal är väsentlig för att garantera ett professionellt nätverk

Eures utbildning består av två delar: utbildning inom landet och utbildning på Europanivå. Utbildningen inom landet omfattar en mängd olika aktiviteter, däribland förberedande utbildning som är ett krav för nya rådgivare innan de får delta i den inledande kursen och konferensen på Europanivå.

Under perioden 2006–2008 gavs utbildningen på Europanivå av ett privat företag som höll cirka 20 kurser per år. Utbildningsutbudet var en blandning av grund- och fortsättningskurser och erbjöd utbildning för Euresrådgivare och deras linjechefer. Euresrådgivare och chefer engagerades som kursledare på de olika utbildningarna och arbetade tillsammans med leverantörens personal.

Denna utbildning är mycket viktig för att säkerställa att nätverket blir professionellt och fungerar effektivt. I allmänna ordalag kan sägas att utbildningen som ges på Europanivå och utbildningen inom landet kompletterar varandra, genom att den första koncentreras på teori och den senare på mer praktiska frågor.

3.4. Mot integrering av Eures i de offentliga arbetsförmedlingarnas nätverk

I Eures riktlinjer fastställs tydligt behovet att påskynda integreringen av Eures i de offentliga arbetsförmedlingarna[6]. Detta har redan gett resultat som visar att de flesta medlemmar har gjort framsteg. Medlemmarna har gjort en tydlig tilldelning av personalresurser till Eures, tiden som tilldelats Eures följs och godkänns, och det förekommer intern utbildning av Eures personal och insatser för att öka medvetandet bland annan personal. Mellan 75 och 100 % av de aktiva rådgivarna i ungefär hälften av medlemsländerna har fått utbildning om Eures.

Genom att integrera Eures i de offentliga arbetsförmedlingarnas tjänster, bidrar Eures till att arbetsförmedlingarnas mål kan uppnås och det minskar arbetslösheten och främjar rörligheten. Trots de ansträngningar som de offentliga arbetsförmedlingarna har gjort för att integrera Eures, skiljer sig resultatet av detta arbetet mellan de olika förmedlingarna.

3.5. Eures gränsöverskridande partnerskap

Euresnätverket spelar en viktig roll i regioner där det är vanligt med arbetspendling över gränsen till ett annat land. Euresrådgivarna ger information och råd till gränsarbetare och till arbetsgivare som vill rekrytera arbetskraft utifrån. Arbetspendlarna behöver hjälp med information om försäkringar, skatter, socialförsäkringssystemet, skolundervisning, eget företagande osv.

Arbetssökning var det vanligaste diskussionsämnet hos rådgivare i gränsregioner, där i genomsnitt 34,6 % av kontakterna rörde denna fråga under perioder 2007–2008. Den näst viktigaste frågan var socialförsäkring och beskattning med ett genomsnitt på 24,8 % under samma period. Den tredje mest diskuterade frågan var allmän information om Eures, som diskuterades i cirka 12,6 % av kontakterna under perioden.

Under perioden 2006–2008 deltog totalt 22 gränsöverskridande Eurespartnerskap i arbetet med att tillhandahålla Eurestjänster och bidrog därmed starkt till utvecklingen av Eures verksamhet. De flesta gränsöverskridande partnerskap finns i centrala och västra Europa, med nio stycken i Tyskland och sex i Frankrike[7]. Förutom den verksamhet som genomförs av de gränsöverskridande partnerskapen utför nästan alla Euresmedlemmar någon form av gränsöverskridande verksamhet utanför de befintliga partnerskapens verksamhetsområde.

Placeringen av Eures gränsöverskridande partnerskap motsvarar i stort sett detta pendlarmönster. Antalet pendlare har ökat under senare år. Enligt en undersökning arbetspendlade 780 000 personer inom EES/Schweiz över gränserna under 2006–2007. För EU-15, mellan 1999–2000 och 2006–2007, ökade antalet med 26 %. Den mesta pendlingen över gränser sker i centrala och västra Europa. De främsta destinationerna är Schweiz, Luxemburg, Tyskland, Nederländerna, Österrike och Belgien. De länderna tar emot ungefär tre fjärdedelar av alla pendlare. Pendlarna kommer främst från Frankrike, Tyskland och Belgien, som står för cirka 60 % av alla utresande pendlare inom EU.

De gränsöverskridande partnerskapen har ökat synligheten för Eures och lett till en mängd verksamheter som ger information till arbetssökande, pendlare och arbetsgivare i gränsregionerna.

4. Eures som tjänsteleverantör

Eures nätverk hjälper arbetssökande, arbetslösa och arbetsgivare med en mängd tjänster via Eures portal för rörlighet i arbetslivet och Eures rådgivarnätverk. Tjänsterna omfattar direkt och indirekt jobbmatchningshjälp med information om arbetsmarknadssituationen och om levnads- och arbetsvillkor i andra EES-länder och Schweiz.

4.1. Eures som instrument för jobbmatchning

Eures portal för rörlighet i arbetslivet har spelat en viktig roll för spridning av information om arbetstillfällen för arbetssökande, arbetslösa och arbetsgivare. Genom portalen har de arbetssökande och arbetslösa fått möjlighet att söka jobb och lägga upp sitt cv, och arbetsgivarna har kunnat söka bland cv och kunnat publicera lediga platser.

Översikt över registrerade arbetssökande på Eures portal per land 2006–2008:

Land | Antal arbetssökande | Land | Antal arbetssökande |

Belgien | 9 671 | Nederländerna | 5 092 |

Tjeckien | 11 396 | Österrike | 3 551 |

Danmark | 2 379 | Polen | 25 040 |

Tyskland | 21 185 | Portugal | 22 724 |

Estland | 4 413 | Rumänien | 18 090 |

Irland | 3 854 | Slovenien | 2 588 |

Grekland | 6 091 | Slovakien | 3 923 |

Spanien | 50 923 | Finland | 4 123 |

Frankrike | 16 524 | Sverige | 4 966 |

Italien | 49 307 | Förenade kungariket | 10 824 |

Lettland | 5 767 | Norge | 2 497 |

Litauen | 4 526 | Schweiz | 2 283 |

Ungern | 12 744 |

Portalen är uppskattad av båda användargrupperna som tydligt ser fördelen med att få tillgång till – eller lägga upp – information om lediga jobb över hela EES-området. Enligt en Internetundersökning bland användarna är funktionen för att lägga upp cv den mest användbara av Eures tjänster för arbetssökande. Bland arbetsgivarna som lade ut en anmälan om lediga platser hade 19 % av dem erbjudit arbete åt en eller flera sökande, och närmare hälften av de sökande hade fått ett jobb som motsvarade deras kompetensnivå. Närmare 70 % av de arbetssökande hade antingen sökt intressanta platser eller lagt upp sitt cv på portalen. Portalen hade därmed gjort matchningen lättare, arbetssökande hade hittat jobb och arbetsgivare hade fyllt sina lediga platser. Detta kan förbättras ytterligare med den synergi som för närvarande håller på att utvecklas med hjälp av Internetverktyget Europass CV som fått stor användning.

Det finns dock många aspekter hos portalen som kan förbättras för att öka effektiviteten i matchningen via Eures. Det gäller exempelvis tekniska aspekter som förbättrade funktioner, men även typen av och kvaliteten på information som läggs in där. Ansvaret för att lägga in aktuell information och säkerställa kvaliteten på lediga platser som annonseras på portalen ligger hos Euresmedlemmarna.

Det mänskliga nätverket av Euresrådgivare ger mervärde åt den information som redan finns på portalen, särskilt när det gäller deras kunskap om och erfarenhet av ämnen som beskattning och erkännande av kvalifikationer. En del av de främsta fördelarna med nätverket verkar vara rådgivarnas stöd till kunder som själva ska navigera på portalen, särskilt personer med dåliga IT-kunskaper, men även deras kunskap om portalen. En annan fördel är att jobbansökningsprocessen blir snabbare. De allra flesta användarna anser att Euresrådgivarna är till stor hjälp och erbjuder tjänster av hög kvalitet. Deras arbete skulle dock kunna underlättas om portalen alltid fungerade ordentligt, om Eures integrerades i de offentliga arbetsförmedlingarna och kontakterna med arbetsgivare intensifierades.

Förutom nätverket med rådgivare och portalen för rörlighet i arbetslivet genomförs ett antal andra verksamheter som främjar jobbmatchning. Det gäller bland annat jobbmässor och andra rekryteringsevenemang, informationsmöten, exempelvis med arbetsgivare, samt marknadsföringsaktiviteter. Jobbmässor och rekryteringsevenemang verkar vara effektiva när det gäller jobbmatchning. Under perioden 2006–2008 genomfördes över 11 000 lyckade jobbmatchningar vid 248 evenemang. Dessutom registrerades ytterligare 15 000 anställningar av Eures nätverk under samma period.

5. Kommande utmaningar och framtidsutsikter

Den snabba förändringen på den europeiska arbetsmarknaden, som utlöstes av den ekonomiska krisen och dess effekter, och den övergripande moderniseringen av de offentliga arbetsförmedlingarna är de främsta utmaningarna för Eures under de närmaste åren. Om man ska kunna ta itu med dessa utmaningar krävs en starkare utveckling av Eures. Eures måste utvecklas ytterligare som ett resultatinriktat nätverk och visa sitt mervärde för kundgrupperna och arbetsförmedlingarna. I Monti-rapporten medges att Eures nätverk är en stor framgång[8]. Jämfört med andra av kommissionens nätverk har Eures avsevärt starkare fokus på sysselsättningsmöjligheter och är också det enda som erbjuder en specifik jobbmatchningstjänst.

Eures måste behålla sin starka ställning som ett verktyg för att främja rörlighet. Det innebär att de vanliga informations- och rådgivningsuppgifterna blir kvar. För att ta sig an de verkliga behoven hos Eures kunder och åstadkomma ett mätbart resultat, måste man satsa på Eures som ett av de främsta verktygen för att förbättra matchningen mellan arbetssökande och lediga platser i Europa. Detta kan ske genom att man fokuserar på matchning och placering för alla lagligen bosatta arbetstagare och arbetssökande som har rätt att arbeta i ett annat EU-land, och på så sätt blir ett instrument som gynnar den europeiska sysselsättningsstrategin.

De offentliga arbetsförmedlingarna måste integrera Eures ännu mer när det gäller tjänster och kundkontakter, och använda Euresrådgivarnas sakkunskap för att ytterligare integrera den europeiska dimensionen i all relevant verksamhet. De offentliga arbetsförmedlingarna ska integrera Eures tjänsteutbud i sitt eget utbud och i sina system för snabb reaktion, och på så sätt hjälpa arbetsgivare och arbetskraft att hantera förändringar.

I framtiden ska Eures erbjuda mer personligt anpassad hjälp till arbetssökande, arbetsgivare, arbetskraft, lärlingar och akademiker. Eures huvudmål ska vara att skapa en bättre balans mellan lediga platser och ansökningar. Rörlighet inom EES och Schweiz måste bli ett attraktivt alternativ.

För att Eures ska kunna möta dessa utmaningar har flera initiativ redan inletts eller är under utvärdering:

– Utveckla ett flerspråkigt standardlexikon över yrken och kompetens ( European Skills, Competencies and Occupations , ESCO ) för att få fram bättre och mer begriplig information om lediga platser och förbättra matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. Effektiv matchning av kompetens, arbeten och utbildningsmöjligheter på den europeiska arbetsmarknaden kan endast uppnås om det finns en gemensam flerspråkig klassificering av kunskaper, kompetens och arbetstillfällen.

– Skapa en användarvänlig och tydlig webbaserad kartläggnings- och matchningstjänst ( Match and Map ) som ska ge allmänheten kvalitativ information om yrken, kompetens och inlärnings- och utbildningsmöjligheter i hela EU. Tjänsten kommer att utgöra en del av Eures och kopplas till Ploteus- och Euraxess-portalerna, och den ska ge tydlig information om av var i Europa de lediga platser som matchar en användares profil finns, återkoppling om varför arbeten och kompetens inte matchar varandra och information om utbildningsmöjligheter.

– Inrätta ett europeiskt övervakningsverktyg för arbetsmarknaden ( European Labour Market Monitor ) med regelbunden och aktuell information om utvecklingstrender på kort sikt på den europeiska arbetsmarknaden. Det kommer att förbättra informationsinsamlingen så att det blir lättare fastställa och föregripa såväl överskott som brist på arbetsmarknaden och analysera rörlighetsflöden. På så sätt kan arbetssökande med relevanta kunskaper och kvalifikationer få reda på var de har goda möjligheter att få jobb.

– Modernisera Eures portal för rörlighet i arbetslivet genom att lägga till fler interaktiva delar. Detta ska bli Europeiska unionens största webbplats för sysselsättning, med grafiska presentationer, en länk till verktyget Europass CV och en mer användarvänlig sökfunktion för cv:n, en social nätverksdel för arbetssökande och en virtuell jobbmässa. Den moderniserade portalen ska också innehålla en del som är specifikt avsedd för unga akademiker och den ska överbrygga gapet mellan utbildningssektorn och näringslivet, och stödja matchnings- och arbetsförmedlingstjänster som riktar sig till yngre personer.

– Arbete pågår också med att skapa ett system som kallas ”Ditt första Eures-jobb”. Det ska ekonomiskt stödja rörlighet bland unga människor i hela Europa när de försöker komma in på arbetsmarknaden.

– Upprätta systematiskt samarbete med andra EU-nätverk genom att hitta synergier eller lämpliga sätt att arbeta tillsammans.

BILAGAtill Eures verksamhetsrapport 2006–2008

Statistik över användningen av den europeiska portalen för rörlighet i arbetslivet

Tabell 1: Antal besök på Eures jobbportal per månad 2007–2008

Månad | Besökare |

Apr-07 | 746 434 |

Maj-07 | 807 962 |

Juni-07 | 778 391 |

Juli-07 | 825 436 |

Aug-07 | 787 524 |

Sept-07 | 862 158 |

Okt-07 | 974 595 |

Nov-07 | 925 574 |

Dec-07 | 835 674 |

Jan-08 | 1 382 187 |

Febr-08 | 1 360 996 |

Mars-08 | 1 575 820 |

Apr-08 | 1 975 491 |

Maj-08 | 1 486 182 |

Juni-08 | 1 305 630 |

Juli-08 | 1 277 264 |

Aug-08 | 1 227 002 |

Sept-08 | 1 545 773 |

Okt-08 | 1 619 020 |

Nov-08 | 1 539 167 |

Dec-08 | 1 206 529 |

Diagram 1: Antal besök på Eures jobbportal per månad 2007–2010

[pic]

Tabell 2: Antal gränsöverskridande Eurespartnerskap som länderna deltar i

Land | Antal Eures-partnerskap |

Belgien | 4 |

Tjeckien | 2 |

Danmark | 2 |

Tyskland | 9 |

Spanien | 2 |

Frankrike | 6 |

Italien | 3 |

Luxemburg | 2 |

Ungern | 1 |

Nederländerna | 4 |

Österrike | 3 |

Polen | 1 |

Portugal | 1 |

Slovenien | 1 |

Slovakien | 2 |

Finland | 1 |

Sverige | 2 |

Förenade kungariket | 2 |

Schweiz | 3 |

Liechtenstein | 1 |

[1] EU:s medlemsstater plus Norge, Island och Liechtenstein

[2] KOM(2008) 868 slutlig.

[3] Externa undersökningar har gjorts med arbetssökande och arbetsgivare. Undersökningarna visar att databasen med lediga platser har underlättat jobbmatchningen. Exempelvis uppgav 6 344 arbetssökande (65,8 % av de svarande) att de antingen hade sökt lediga jobb eller lagt ut sitt cv på Eures. Totalt 1 283 personer (20,2 % av de arbetssökande) uppgav att de hade fått jobb via Eures, och närmare hälften av dem (609) angav att detta jobb motsvarade deras kompetensnivå.

[4] Som en del i den europeiska sysselsättningsstrategin hänvisar riktlinje 19 i sysselsättningsriktlinjerna 2008–2010 till Eures bidrag till de politiska målen när det gäller sysselsättning, och sammankopplar Eures med flexicurityagendan vad gäller hantering av övergångsperioder mellan och före jobb.

[5] I Eures-stadgan (EUT C 106, 3.5.2003, s. 3) anges att Euresrådgivarna under minst en halv normal heltidsekvivalent ska arbeta med arbetsuppgifter som gäller Eures och resten av tiden med uppgifter inom sin nationella arbetsförmedling.

[6] Eures verksamhet som genomförs av medlemmar och partner grundas på riktlinjer som gäller i tre år.

[7] I bilagan till den här rapporten anges antalet gränsöverskridande partnerskap som länderna deltar i.

[8] M. Monti, A New Strategy for the Single Market , 9 maj 2010, s. 59.