A4-0060/98

Resolution om meddelande från kommissionen «Europeiska unionen och Ryssland: framtida förhållande» och «Framtida förbindelser med Ryssland: Handlingsplan» (KOM(95)0223 - C4-0217/95 - 6440/96 - C4-0415/96)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

- med beaktande av meddelandet från kommissionen (KOM(95)0223 - C4-0217/95),

- med beaktande av Europeiska unionens handlingsplan för Ryssland (6440/96 - C4-0415/96),

- med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete som upprättar partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och Ryska federationen å andra sidan ((EGT L 327, 28.11.1997, s. 3.)) vilket trädde ikraft den 1 december 1997,

- med beaktande av grundakten om ömsesidiga förbindelser, samarbete och säkerhet mellan NATO och Ryssland,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes-, säkerhets- och försvarsfrågor och yttrandena från utskottet för forskning, teknologisk utveckling och energi, utskottet för externa ekonomiska förbindelser, utskottet för regionalpolitik, utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor (A4-0060/98), och med beaktande av följande:

A. Ryssland är delaktig i europeisk historia och kultur.

B. Ryssland har spelat en viktig och ofta fruktad roll, dels som dominerande del i före detta Sovjetunionen, dels som permanent medlem i säkerhetsrådet och dels som kärnvapenmakt. Såväl idag som i framtiden måste Ryssland också anses vara en geostrategisk makt av avgörande betydelse.

C. Ryssland har förklarat att det önskar anamma värderingarna för pluralistisk demokrati, rättsstatsprincipen samt mänskliga rättigheter och rättigheter för minoritetsgrupper.

D. Europeiska unionen och Ryssland har flera gemensamma intressen och gemensamt ansvar vad gäller frågor om utrikes- och säkerhetspolitik och på de miljömässiga, ekonomiska och kulturella områdena.

E. Stabiliteten på den europeiska kontinenten kan åstadkommas genom en framgångsrik demokratisk och ekonomisk reformprocess i Ryssland, tillsammans med upprättande av rättsstatsprincipen och social sammanhållning i landet.

F. Följaktligen är alla de diplomatiska instrument som finns viktiga, både inom ramen för bilaterala förbindelser med Europeiska unionen och inom en multilateral ram såsom Europarådet, OSSE eller till och med NATO, för att Ryssland skall bli en fullvärdig partner i det euro-atlantiska området.

G. Det är positivt att Ryssland har blivit upptagen i gruppen för de mest industrialiserade länderna och i Parisklubben.

H. Det blir alltmer nödvändigt att utveckla balanserade förbindelser mellan Ryssland och Europeiska unionen då denna sistnämnda är på god väg att utvidgas mot öst. Ur detta perspektiv är det klokt att inte på nytt splittra Europa.

I. Utvecklingen av ett nära samarbete mellan Europeiska unionen och Ryssland måste tillåta staterna i den europeiska delen av OSS att också finna sin plats i Europas nya ordning och ge dem möjlighet att finna förbättrade lösningar på gränsöverskridande problem, i synnerhet i Baltikum och i området kring Svarta havet.

J. EU utgör idag Rysslands viktigaste handelspartner och Ryssland är det land som har erhållit mest stöd ur Tacisprogrammet.

K. Den europeiska energistadga som undertecknats skapar en säker och stabil alleuropeisk ram för samarbete på energiområdet, samtidigt som den också erkänner principen om nationell bestämmanderätt över energiresurserna.

L. Ryssland önskar skapa goda förbindelser med alla delar av världen och särskilt lösa territorialtvisterna med Kina och Japan, vilket inte kan få annat än en positiv inverkan på världsfreden.

M. Ryssland kan spela en positiv roll gentemot de stater som uppstod ur Sovjetunionen och göra allt för att skapa ett klimat av ömsesidigt förtroende och god grannsämja med dessa utan att blanda sig i deras interna angelägenheter.

N. Europaparlamentet uppmuntrar den politiska och ekonomiska reformprocess som har påbörjats i Ryssland.

O. Denna övergångsperiod karakteriseras av stora svårigheter, till exempel sociala klyftor, den omfattande organiserade brottsligheten och behovet av att genomdriva rättsstatsprincipen.

P. Presidentens kommitté för mänskliga rättigheter med Vladimir Kartasjkin som ordförande kom nyligen fram till att de mänskliga rättigheterna i praktiken inte respekteras fullt ut, trots att de är genomförda i lag, och att det saknas mekanismer för att säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna i Ryssland.

Q. Europeiska unionen kan ha en positiv inverkan på Ryssland genom att öppna EU:s marknader och stödja reformerna. Denna inverkan blir dock oundvikligen begränsad med hänsyn till de oerhörda behov som finns i landet och till dess mycket stora geografiska yta.

R. Att öppna Rysslands marknader kan medföra fördelar för både Europeiska unionen och Ryssland, inklusive utbyte av mänskliga och intellektuella resurser.

S. En stor del av Rysslands yta är ursprungsfolkets territorier; dessa ursprungsfolk och deras samhällen spelar en mycket viktig roll för en hållbar utveckling i enlighet med Agenda 21 och konventionen om biologisk mångfald.

T. Partnerskaps- och samarbetsavtalet som trädde ikraft den 1 december 1997 utgör hädanefter den rättsliga grund som är nödvändig för utvecklingen av samarbetet mellan Europeiska unionen och Ryssland.

1. Parlamentet anser att Europeiska unionens strategi vad gäller Ryssland måste vara en av prioriteringsfrågorna för framtida insatser och utformas kring följande huvudpunkter:

a) stärka demokratiseringsprocessen i det ryska samhället genom att främja det civila samhällets pådrivande roll och genom att främja bildandet av en medelklass som demokratin, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna kan stödja sig på,

b) utveckla partnerskap på alla områden, särskilt inom forskning och utveckling, högteknologi och miljö inklusive kärnsäkerhet,

c) öppna sina marknader för ryska produkter,

d) stärka säkerheten i Europa och närliggande områden på grundval av ett balanserat samarbete,

e) ge Ryssland möjlighet att som historisk eurasisk enhet spela en stor roll i framtidens Europa,

Förstärkning av det ryska samhället

2. uppmärksammar att Ryssland sedan 1991 och särskilt sedan landet blev medlem av Europarådet, konstant har gett uttryck för att landet resolut har strävat i riktning mot en pluralistisk demokrati och rättsstat trots de misstag som har begåtts under denna period, såsom till exempel stormningen av parlamentet 1993, kriget i Tjetjenien och den bristande respekten för den Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, vilket till stor del beror på avsaknaden av djupt rotade demokratiska traditioner,

3. välkomnar att Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna ratificerats av duman och federala rådet, uppmanar Ryssland att följa alla bestämmelser i denna om de mänskliga rättigheterna och ratificera tilläggsprotokoll nr 6 till denna om de mänskliga rättigheterna vilket föreskriver att dödsstraffet skall avskaffas, samt stadfästa det moratorium som har gällt från och med augusti 1996,

4. betonar de framsteg som redan har gjorts, till exempel i valet till duman 1995 och presidentvalet 1996, vilka genomfördes under normala demokratiska förhållanden; betonar också det avsevärda lagstiftningsarbete som de ryska myndigheterna, både den verkställande och den lagstiftande makten, har genomfört,

5. uppmanar Europeiska unionen, dess medlemsstater och andra västländer att till fullo stödja Ryssland på ett sådant sätt att de negativa företeelser (korruption, organiserad brottslighet, politisk oordning och sjunkande produktion, levnadsstandard och medellivslängd) som övergångsperioden har medfört inte utnyttjas av vissa politiska krafter för att ifrågasätta de framsteg mot demokrati som den ryska politiken har kännetecknats av sedan 1991,

6. uppmanar följaktligen Europarådet och kommissionen att genom Tacisprogrammet göra allt som står i deras makt för att stärka demokratin som fortfarande är bräcklig i Ryssland och att fortsätta samarbetet beträffande genomförande av Tacisprogrammet för demokrati för att i synnerhet främja utvecklingen och säkerställandet av rättsstatsprincipen och bidra till att förbättra situationen i fängelser och i armén,

7. anser att ett sätt att uppnå detta är att främja utbyten mellan Ryssland och EU av ansvariga på det politiska, administrativa, ekonomiska och sociala området och att bidra till utvecklingen av samhället,

8. uppmanar särskilt kommissionen att inom ramen för Tacis-programmet för demokrati ge större finansiellt stöd till de icke-statliga organisationer som har utvecklingen av det civila samhället i Ryssland som målsättning och vars verksamhet kan få en förökande effekt, för att dessa organisationer skall kunna fortsätta att utöka sin mycket viktiga verksamhet i detta skede av den politiska omvälvningen,

9. anmodar också Europeiska unionen att tillsammans med de ryska myndigheterna utveckla ett samarbete inom ramen för den tredje pelaren (all typ av olaglig verksamhet, i synnerhet handel med människor, penningtvätt och så vidare) för att bekämpa den brottslighet som håller på att utvecklas i Ryssland och som förgrenar sig såväl i Europeiska unionen som i dess grannländer,

10. uppmanar, mot bakgrund av den sjunkande medellivslängden och risken för sociala problem som kan destabilisera landet, till att speciell uppmärksamhet riktas mot att bekämpa fattigdomen och alkoholismen i Ryssland, förbättra hälso- och miljöskyddet och införa en social bostadspolitik för att säkerställa bättre levnadsvillkor för befolkningen,

11. uppmanar Rysslands regering och federala parlament att tillämpa den resolution som antogs av den internationella konferensen om mänskliga rättigheter och rättigheter för Rysslands ursprungsfolk som nyligen anordnades av presidentens kommitté för mänskliga rättigheter, och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att harmonisera den ryska federala lagstiftningen med internationellt erkända normer för mänskliga rättigheter och ursprungsfolkens rättigheter,

12. anser i synnerhet att Tacis-programmet under de kommande åren, utöver åtgärder på det ekonomiska området, bör ägna stor uppmärksamhet åt att

- genomföra projekt som påtagligt kan förbättra befolkningens vardag på de områden som hårdast har drabbats av pågående reformer, till exempel hälsa, utbildning, säkerhet och bostäder,

- etablera och effektivt genomföra ett lämpligt rättsligt ramverk för rättsstaten som bidrar till större rättssäkerhet för privatpersoner och företag,

- genomföra ett rättvist och effektivt skattesystem som kan bidra till att utveckla en verklig medborgaranda i landet,

- bidra till att stärka massmediernas mångfald och frihet, särskilt för televisionen,

13. understryker behovet av att vaksamt följa genomförandet av lagen om religionsfrihet och frihet för trossamfund vilken antagits av duman, för att kränkningar av dessa i praktiken skall undvikas,

14. understryker att kampen mot regionala olikheter, vilket i första hand är de ryska myndigheternas ansvar, kan stödjas såväl av Europeiska unionen genom dess Tacis-program som av partnerskaps- och samarbetsavtalet och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, eftersom koncentrationen av tillgångarna till området kring Moskva och några andra stora städer inte kan främja stabiliseringen av demokratin i Ryssland,

15. anser att det i detta sammanhang vore lämpligt med ett decentraliserat genomförande av EU-program och ekonomisk hjälp till regionerna samt utveckling av kontakter mellan Europeiska unionen och medlemmarna i den ryska federationen,

16. skulle särskilt välkomna ett närmare samarbete mellan EU och Ryssland vid genomförandet av civila åtgärder för att förebygga och lösa konflikter i Ryssland,

Utveckling av partnerskapet

17. uppmanar rådet och kommissionen att utveckla alla de möjligheter som partnerskaps- och samarbetsavtalet med Ryssland medför, inklusive upprättandet av ett frihandelsområde så snart som det finns förutsättningar för detta, så att Europeiska unionen och Ryssland tillsammans kan skapa ett område av fred och välstånd,

18. uppmanar rådet och kommissionen att använda partnerskapet till att integrera ekonomiska och miljömässiga intressen i främjandet av en hållbar politik på miljöområdet och i låne- och investeringsprojekt, för att därigenom bidra till att miljöfrågorna uppmärksammas på alla områden i samhället,

19. uppmärksammar att Ryssland har alla förutsättningar för att stabilisera demokratin, rättstaten och marknadsekonomin, i synnerhet en avsevärd industriell och intellektuell kapacitet som det är viktigt att göra produktiv inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalet,

20. anser att detta skulle bidra till att höja befolkningens levnadsstandard och bromsa, om inte hindra, forskarflykten från Ryssland, vilken inte bara utarmar det ryska samhället, utan också främjar spridningen i världen av farlig teknik såsom produktion av massförstörelsevapen,

21. förordar att gemensamma industriprojekt för Europeiska unionen och Ryssland utarbetas, i första hand inom sektorn för högteknologi (biologi, data, rymd, luftfart, energi, telekommunikation), för att Ryssland skall få en fullvärdig plats inom dessa framtidssektorer,

22. välkomnar med hänsyn till detta att ett internationellt center för forskning och teknik har upprättats i Moskva, men anser dock att centret endast på ett mycket begränsat sätt kan bidra till att lösa de problem som det förväntas ta itu med,

23. uppmanar kommissionen att samordna sina insatser med den ryska regeringen för att förhindra den illegala handeln med klyvbart material, och förbättra säkerhetsnivån vad gäller de ryska kärnkraftsanläggningarna, samt där, om detta inte är möjligt, stänga särskilt farliga reaktorer,

24. uppmanar Europeiska unionen och dess medlemsstater att särskilt uppmärksamma skyddet och återställandet av Rysslands miljö, som försämrades markant under den kommunistiska eran; anhåller om att Europeiska unionen skall låta Ryssland få ta del av dess kunskap i ämnet och att gemensamma miljöprogram såsom programmet för gränsöverskridande samarbete skall utvecklas och stärkas inom ramen för avtalet om partnerskap och samarbete och mot bakgrund av de åtaganden som gjordes i Kyoto,

25. uppmanar kommissionen att inom ramen för Tacis-programmet göra större insatser för att diversifiera energikällorna i Ryssland, med tonvikt på att främja förnybar energi och bekämpa energislöseri samt på att öka kärnkraftsverkens säkerhet,

26. önskar att det ryska parlamentet ratificerar den europeiska energistadgan så snart som möjligt,

27. välkomnar det avtal som nyligen ingåtts på stålområdet och önskar att den möjlighet som avtalet om partnerskap och samarbete erbjuder för ingående av sådana avtal kommer att utnyttjas på ett fruktbart sätt,

28. vill särskilt gärna se en ännu större öppning av marknaden ifråga, till ömsesidig nytta för konsumenter och industrier på båda sidor, under förutsättning att de två parterna antar likvärdiga bestämmelser och stadganden om konkurrensregler, statliga bidrag och miljöskydd,

29. uppmärksammar att en sådan utveckling skulle göra det möjligt för de europeiska och ryska företagen att med större framgång kunna bemöta den enorma konkurrensen från amerikanska, japanska och andra företag, samt anser det önskvärt att andra stater i OSS ansluter sig till dessa initiativ,

30. uppmanar Europeiska unionen att säkerställa nödvändigt tekniskt bistånd till Ryssland för att upprätta ett effektivt juridiskt system som är gynnsamt med hänsyn till utländska investeringar,

31. understryker särskilt betydelsen av skattereformen och genomförandet av denna för företagen och anser det önskvärt att en arbetsgrupp med skatteexperter tillsätts för att i nära samarbete verka tillsammans med den ryska regeringen,

32. uttrycker önskemål om ett intensivare samarbete mellan Tacis-programmet och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling i syfte att utveckla ett system för riskvilligt kapital till förmån för små och medelstora företag, vilket skulle skapa förutsättningar för en samfinansiering av mikroprojekt och på så sätt bidra till att skapa en dynamisk sektor med små och medelstora företag,

33. insisterar på behovet av att strängt övervaka de medel som har utbetalats eller utlånats även till Ryssland,

34. uppmanar till en förbättring av infrastrukturen som kan främja handeln, särskilt de transeuropeiska näten som förbinder Europeiska unionen, de central- och östeuropeiska länderna och Ryssland med varandra,

35. önskar att kommissionens försök att inleda de viktiga förhandlingarna om problemet med de skatter som de europeiska flygbolagen som flyger över sibiriskt territorium måste erlägga snabbt skall leda till resultat och välkomnar den ryska sidans goda avsikter,

36. hoppas att lämpliga villkor kan skapas som gör det möjligt för EU och Ryssland att ingå ett globalt avtal på fiskeriområdet, med förutsättningen att de båda parternas bestämmelser om övervakning och hälsokontroll av fiskprodukter är likvärdiga,

37. uppmuntrar kommissionen att, för att undvika onödiga tvister, ta intryck av det som har uppnåtts i de central- och östeuropeiska länderna och undersöka de åtgärder och mekanismer som både i teorin och praktiken kan förenkla handelsutbytet mellan Ryssland och Europeiska unionen,

38. stöder Rysslands försök att bli medlem i Världshandelsorganisationen (WTO) och hoppas att Ryssland snart kommer att uppfylla alla kriterier för medlemskap,

39. kräver sträng respekt för skyldigheten, som båda parter har genom avtalet om partnerskap och samarbete, att förhandla med den andra parten innan sådana åtgärder vidtas som påverkar handelsförbindelserna mellan dem på ett negativt sätt,

40. understryker att EU:s allmänna bestämmelser om antidumping är fullständigt förenliga med WTO:s principer; välkomnar samtidigt de förslag som kommissionen nyligen lagt fram i syfte att anpassa förfarandena inom antidumpingpolitiken till de särskilda förhållanden som råder inom rysk ekonomi,

41. uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att med hjälp av kulturella samarbetsprogram samt gemensamma kulturevenemang och vänortsverksamhet mellan städer och regioner göra Rysslands rika kulturarv känt, med hela dess mångfald av folkslag,

42. insisterar på vikten av formella och informella kontakter på alla områden i syfte att förbättra den ömsesidiga förståelsen och främja förtroendet mellan parterna i Europeiska unionen och Ryssland,

43. uppmanar rådet och kommissionen att stärka den vanliga politiska dialogen med Ryssland om GUSP-ärenden för att främja samarbetet och de gemensamma åtgärderna på området för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

Förstärkning av säkerheten i Europa genom samarbete

44. konstaterar, med hänsyn till de europeiska ländernas geografiska närhet till varandra, att de europeiska folkens säkerhet bildar en odelbar enhet och att denna säkerhet till stor del är beroende av förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ryssland,

45. förordar att man i ett inledande skede utgår från de utsikter till ett närmare samarbete i säkerhetsfrågor som ges genom grundakten om ömsesidiga förbindelser, samarbete och säkerhet mellan NATO och Ryssland för att främja utformningen av ett stabilt, fredligt och förenat Europa som respekterar de befintliga gränsernas okränkbarhet, de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter,

46. föreslår vidare att EU/VEU, NATO och Ryssland fortsätter att utveckla nära förbindelser mellan sina respektive parlamentariska företrädare och militära och politiska ledning samt fortsätter sitt samarbete beträffande fredsbevarande åtgärder och åtgärder inom Partnerskap för fred,

47. bekräftar att en sådan utveckling inte på något sätt bör påverka de rättigheter och förpliktelser som de medlemsstater i Europeiska unionen har som deltar i NATO,

48. uttrycker önskemål om att Europeiska unionen själv skall utveckla säkerhetsförbindelser med Ryssland för att komplettera de förbindelser som Europeiska unionen i det skedet avser att utveckla med Förenta staterna inom ramen för ett bilateralt avtal eller NATO,

49. konstaterar att Ryssland fortfarande har en avsevärd militär potential, både vad gäller kärnvapen och konventionella vapen; uttrycker önskemål om att Ryssland skall fortsätta att ratificera en rad avtal om övervakning och nedrustning av vapen; förväntar sig mot bakgrund av detta att Ryssland ratificerar Start II-avtalet om nedrustning av kärnvapen, inleder förhandlingar om Start III och att omprövar sin ställning till truppminor och undertecknar Ottawa-konventionen,

50. efterfrågar en övergripande strategisk diskussion mellan Europeiska unionen och Ryssland i syfte att gradvis fastställa deras ansvarsområden i det europeiska säkerhetssystemet, och betonar behovet av ett nära samarbete med OSSE - för att främja en reform av denna organisation i syfte att öka dess handlingsförmåga och verkningsgraden i dess åtgärder - och FN i frågor om regional säkerhet, konfliktförebyggande och fredsbevarande,

Definition av en ny europeisk ordning

51. understryker, utöver säkerhetsproblemen, behovet av att definiera en ny struktur för det paneuropeiska samarbetet till följd av händelserna sedan 1989 och i förbindelse med Europeiska unionens förestående utvidgning till att omfatta de central- och östeuropeiska länderna,

52. anser att utvidgningen av Europeiska unionen till att omfatta de central- och östeuropeiska länderna, en målsättning som är högst önskvärd, varken får leda till att man stänger ute Ryssland och närliggande länder eller till att en ny delning skapas mellan de centraleuropeiska länder som blir medlemmar av unionen och de som inte blir det,

53. betonar mot bakgrund av detta att den parlamentariska samarbetskommittén EU/Ryssland måste fortsätta att utveckla samarbetet och förstärka partnerskapet mellan Europeiska unionen och Ryssland,

54. anser att det för att denna nya ordning skall lyckas är viktigt att övervaka att förbindelserna mellan de större politiska och ekonomiska aktörerna på den internationella arenan är i så stor balans som möjligt,

55. välkomnar gränsavtalet mellan Ryssland och Litauen och hoppas att liknande avtal snart kommer att undertecknas med de övriga suveräna baltiska staterna (Estland, Lettland); välkomnar också det avtal som Ryssland undertecknade med Ukraina den 31 maj 1997,

56. anser att Europeiska unionen måste utveckla starka band till det demokratiska Ryssland vilka sträcker sig bortom partnerskaps- och samarbetsavtalet, och önskar att dessa band senare utvecklas till ett närmare samarbete för att stärka och garantera fred och säkerhet på ett internationellt plan,

57. insisterar på det faktum att ett förstärkt partnerskap med Ryssland samtidigt innebär att den Europeiska unionens gemensamma säkerhets- och utrikespolitik (GUSP) behöver stärkas,

58. uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att omvärdera det nya läge som Europa står inför efter händelserna 1989 och Sovjetunionens sammanbrott 1991 och att beakta den nya kontinentala jämvikt som skulle kunna uppstå, det vill säga mellan Europeiska unionen och Ryssland, för att stabilisera Europa i ett klimat av förtroende, fred och stärkt samarbete,

59. anhåller om att plats och roll för befintliga europeiska organisationer, särskilt OSSE och Europarådet som skall fungera som en förbindelse mellan kontinentens två delar, skall bringas i bättre samklang med varandra,

60. betonar den nordliga dimensionens betydelse för unionens politik och efterlyser nära samarbete med Ryssland inom ramen för Östersjöstaternas råd, Barents euro-arktiska råd och Arktiska rådet,

61. anhåller om att man inte skall nöja sig med att öppna västvärldens organisationer, och i synnerhet de europeiska organisationerna, mot Ryssland, utan att man skall bygga upp nya kontakter och strukturer för att beakta Rysslands aktiva och helt och hållet nya roll,

62. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen och Rysslands regering samt för kännedom till NATO, VEU, OSSE och Europarådet.