Yttrande om förslag till rådets förordning (EG) om den gemensamma organisationen av marknaden för frukt och grönsaker (96/C 82/06)

Den 17 november 1995 beslöt rådet att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén i följande ärende, enligt artiklarna 43 och 198 i Romfördraget om ovan nämnda förslag.

Sektionen för jordbruk och fiskeri fick i uppdrag att utarbeta kommitténs dokument i ärendet och antog sitt yttrande den 30 november 1995. Föredragande var José Bento Gonçalves.

Vid sin 331:a plenarsession den 20-21 december 1995 (sammanträdet den 20 december) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 89 röster för, 58 röster emot och 16 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Kommittén beklagar att kommissionens förslag inte tar fasta på de synpunkter som framfördes i kommitténs yttrande av den 26 januari 1995 () över "Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om gemenskapspolitikens utveckling och framtid inom frukt- och grönsakssektorn" (). Dessa tidigare förslag gäller fortfarande i full utsträckning.

1.2. Kommittén anser att kommissionens förslag inte har spridits i tillräcklig omfattning. Sektionen för jordbruk och fiskeri har varit tvungen att arbeta utan samtliga språkversioner av förslaget och under alltför kort tid med tanke på frågans betydelse.

2. Allmänna synpunkter

2.1. Åtaganden

2.1.1. Förslaget följer de allmänna riktlinjer som formuleras i kommissionens meddelande. Däremot tar man i vissa delar inte hänsyn till synpunkterna från Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och centrala branschorganisationer.

2.1.2. Kommissionens förslag tillgodoser bara delvis den gemensamma jordbrukspolitikens (GJP) tre grundprinciper:

- en gemensam marknadsorganisation,

- finansiell solidaritet,

- gemenskapspreferens.

Man uppfyller inte heller de utfästelser som gjordes vid "jumbo"-ministerrådets sammanträde i september 1993 (de tolv medlemsstaternas utrikes- och jordbruksministrar). Där antogs följande deklaration:

"Beträffande de sektorer där åtgärderna för en gemensam marknadsorganisation ännu inte genomförts åtar sig rådet och kommissionen att vidta nödvändiga anstalter för att värna om intäktsnivån i jordbruket och gemenskapspreferensen. De villkor och jordbruks- och finansieringsprinciper som har tillämpats över hela jordbrukssektorn kommer att bilda utgångspunkt inom dessa sektorer."

2.1.2.1. Denna deklaration var en konsekvens av de riktlinjer och överenskommelser som de långa diskussionerna om GJP-reformen utmynnat i. Målet var att begränsa jordbruksöverskott som orsakades av ett garantiprisstöd. Dessa överskott ansträngde budgeten och innebar en allvarlig snedvridning av både jordbruks- och livsmedelssektorns konkurrenskraft och den internationella handeln. Vid denna tidpunkt rådde politisk enighet om att de sektorer som inte företedde denna jämviktsrubbning (omkring 30 % av EU:s jordbruksproduktion) skulle reformeras när Världshandelsorganisationens (WTO) avtal hade undertecknats, på grundval av principer som låg i linje med 1992 års reform.

2.1.3. Dessutom innebär förslaget en diskriminering mellan produkter, regioner och medlemsstater. Man belastar de ekonomiskt svagaste trakterna utan att kompensera intäktsbortfallet. Förslaget bör innefatta direkt inkomststöd till jordbrukare i dessa områden i proportion till det prisfall som blir följden, framför allt för de produkter som är strategiskt viktiga ur ett lokalt perspektiv.

2.1.4. Kostnaderna för den gemensamma marknadsorganisationen

2.1.4.1. Den befintliga marknadsorganisationen svarar för mindre än 4 % av jordbruksfondens budget.

2.1.4.2. Förslaget tar ingen hänsyn till de sociala, ekonomiska och befolkningsmässiga konsekvenserna för stora delar av Europa, särskilt i Medelhavsländerna.

2.1.4.3. Denna sektors del av GJP-budgeten är så marginell att alla kostnadsargument faller. Kommissionen förbiser de 1,8 miljoner jordbruk - där bara 2,5 % är större än 1,3 hektar - som utgör hem och arbetsplats för miljoner familjer med inkomster som till största delen grundas på frukt- och grönsaksproduktion.

2.1.4.4. Man bör också nämna effekten av att överge ofantliga EU-arealer och framtvinga befolkningsflykt i sökande efter arbete som inte längre kan erbjudas lokalt, till stora centra som redan är överbefolkade.

2.1.4.5. Den sannolika negativa konsekvensen av detta på landsbygdsbefolkningen, miljöskyddet och naturresursvården belystes ordentligt i kommitténs yttrande av den 26 januari 1995 (punkterna 2.4-2.4.3). Kommittén anser därför att det krävs ekonomisk kompensation som kan garantera fortsatt verksamhet som gagnar miljön och befrämjar landsbygdens sysselsättning.

2.1.4.6. Kostnaden för de ändringar som föreslås i detta yttrande får inte överstiga det i gemenskapens budget fastslagna beloppet.

2.1.5. Man måste också ta hänsyn till de åtaganden som gjorts i samband med Världshandelsorganisationens förhandlingar, särskilt den successiva sänkningen av gemenskapspreferensnivån. Denna sänkning får emellertid inte få till följd att EU:s självförsörjningsgrad för frukt och grönsaker i allmänhet faller under den strategiska 40 %-tröskeln (se punkterna 2.5 och 2.6 i kommitténs yttrande från den 26 januari 1995) ().

3. Specifika synpunkter

3.1. Avdelning I - Klassificering av produkter (artiklarna 2-10)

3.1.1. Kommittén stöder i stora drag de kvalitetsnormer som anges i artiklarna 2-10, men rekommenderar att artikel 3:s punkt 1a) stryks för att undvika att marknaden snedvrids.

3.1.2. Dessa normer kommer att bidra till en mer överskådlig marknad och ge konsumenterna bättre information om hälsoaspekter och om hur man hanterar produkterna.

3.1.3. Ur konsumentens synvinkel måste man tillämpa reglerna om förpackningsuppgifter, särskilt beträffande näringsvärde, ursprungsland och smak- och luktegenskaper.

3.2. Avdelning II - Producentorganisationer (artiklarna 11-18)

3.2.1. Kommittén anmodar kommissionen att ta fasta på synpunkterna under punkt 3.1 i sitt yttrande av den 26 januari 1995, och att se till att förädlingsindustrin får regelbundna leveranser från producentorganisationerna.

3.2.1.1. Kommissionens förslag bör stödjas med avseende på att det konstaterar behovet att stärka producentorganisationernas roll på en marknad som präglas av ökad konkurrens och ett stigande utbud. Kommittén hyser emellertid tvivel om huruvida detta mål kan uppnås med den föreslagna organisations-, ekonomi- och rättsstrukturen.

3.2.1.2. Miljontals lanthushåll över hela EU kommer att bli nästan totalt ekonomiskt beroende av att producentorganisationerna fungerar smidigt. Följaktligen måste vissa aspekter av dessas struktur och godkännandeförfaranden skyddas och klargöras, till exempel: arbetsledning och assistans, kontroller, insynsmöjligheter, professionalism, fortbildning, snabbhet, garanterade finansieringsresurser, garantier om att producentorganisationens medlemmar inte drabbas av att (offentliga eller privata) medlemmar inte uppfyller sina förpliktelser.

Därför torde det vara värdefullt att klargöra följande:

a) producentorganisationernas rättsliga ställning i relation till andra ekonomiska aktörer,

b) obligatoriska bestämmelser om redovisningsnormer och bokslutspublicering,

c) krav på officiell kontroll och revision av redovisningen,

d) 100 % finansiering under de första sex åren (övergångsperioden), varefter driftsfonden blir medfinansiär.

3.2.1.3. Den organisationsstruktur som beskrivs i förslaget är alltför begränsande och extremt ofördelaktig för producentsidan. Den skulle också bli svår att tillämpa, särskilt för småjordbrukarorganisationer i regioner som saknar företagskultur.

3.2.1.3.1. För att lösa dessa problem skulle det vara önskvärt att nya producentorganisationer hade sina driftsfonder till 100 % finansierade av jordbruksfonden under den tid som föreskrivs i 3.2.1.5 och att deras egna bidrag gradvis ökar till 50 %.

3.2.1.3.2. Stöd från jordbruksfonden är också önskvärt när det gäller att finansiera ledningen av nyligen bildade producentorganisationer och av redan existerande producentgrupper i regioner där de bara representerar en liten del av den totala produktionen.

3.2.1.4. Anpassningsprogram (artiklarna 12-14)

3.2.1.4.1. I enlighet med förslaget i det tidigare kommittéyttrandet från den 26 januari 1995 () förespråkar kommittén att man inrättar ett speciellt finansiellt instrument, helt finansierat av jordbruksfonden, för att genomföra de föreskrivna förändringarna inom anpassningsprogrammen under övergångsperioden:

- övergångsperioden bör sträcka sig över minst fem år i enlighet med kommissionens förslag och innehålla följande åtgärder:

avhjälpande av strukturella brister på regional nivå,

förbättring av producentorganisationernas organisations- och marknadsföringsstrukturer,

stöd till producentorganisationer för att bilda förbindelselänkar eller gå samman,

omformning av strukturer som är illa anpassade till marknadskraven och affärsmässigt utnyttjande av de framsteg som gjorts inom forskningen i sektorn,

stöd till särskild produktion från vissa "mikro-regioner",

förbättring av insamlingen och bearbetningen av statistiska uppgifter om sektorn.

3.2.1.5. Driftsfond (artikel 15)

3.2.1.5.1. Övergångsperioden bör sträcka sig över sex år.

3.2.1.5.2. Alla återtaganden bör finansieras till 100 % av jordbruksfonden.

3.2.1.5.3. Förslaget bör ändras så att fonden spaltas upp i två delar:

1. Del A för betalning av alla återtaganden.

2. Del B för finansiering av driftsprogrammen som beskrivs i artikel 15.4 och som regleras i artikel 16, 17 och 18. Denna del bör innehålla tillägget till det lägsta producentpriset när det gäller citrusfrukter och andra produkter som levereras för bearbetning enligt villkoren i artikel 15.3c.

3.2.1.5.4. Nivån på återtagandena bör begränsas enligt följande:

- det första året skall 50 % av totalvolymen som förs ut på marknaden av producentorganisationerna omfattas. Nivån skall sedan minskas med 5 % per år under de följande sex åren för att nå slutnivån på 20 % från det sjunde året och framåt.

3.2.1.5.5. Kommittén upprepar kommitténs tidigare rekommendation att reformeringen av den inre marknadens organisation bör möjliggöra medfinansiering för att skydda producenterna mot naturkatastrofer, särskilt i form av finansiell hjälp till försäkringar () mot hagel- och frostskador etc, samt till installation av frostskyddsutrustning och nät för att skydda grödorna mot hagel.

3.2.1.6. Specifika produkter (artikel 17)

3.2.1.6.1. Kommittén anser att det är nödvändigt att införa specifika program för att ge jordbrukarna en stabil inkomst över tiden, och för att möjliggöra en modernisering av produktion och handel inom vissa avgränsade områden i EU genom omställningsbidrag och inkomststöd till jordbrukarna.

3.3. Avdelning III - Branschorganisationer och -avtal (artiklarna 19-21)

3.3.1. Kommittén stöder förslaget. Försiktighet måste dock iakttas för att se till att marknadslagarna respekteras och att hänsyn tas till situationen i de olika medlemsländerna. Det bör också finnas möjlighet att tillämpa medlemsstaternas regler.

3.4. Avdelning IV - Om ordningen för intervention (artiklarna 22-29)

3.4.1. Påpekandena under punkt 3.2.1 om avdelning II gäller även här. Kommittén föreslår därför följande ändringar:

a) Artikel 22.3

Gränsen för återtagen produktion bör höjas till 20 % av den saluförda volymen, för respektive producentorganisationer.

b) Artikel 22.4

Övergångsperioden bör förlängas till sex år med slutgiltiga regler som träder ikraft det sjunde året.

c) Artikel 25

Återköpsersättningarna inom gemenskapen för varje produkt bör grundas på ett vägt medeltal av månatliga återköpspriser under försäljningsåret 1995/1996, varför punkt 1 andra stycket i förslagets artikel 25 bör strykas.

d) Produktförteckningen i bilaga II bör uppdateras. Den har i stort sett varit oförändrad sedan gemenskapen bestod av endast nio länder.

e) De återstående artiklarna under avdelning IV bör ändras i linje med de föreslagna ändringarna under avdelning II.

3.4.2. En ökad konsumtion av frukt och grönsaker är helt i linje med strävan efter en sund och riktig kosthållning för befolkningen. Därför bör kommissionen arbeta för en brett upplagd offentlig informationskampanj om den näringsfysiologiska nyttan med att äta mer frukt och grönsaker. På så vis kan man bidra till konsumtionsökning och motverka behovet av interventioner.

3.5. Avdelning V - Handel med tredje land (artiklarna 30-36)

3.5.1. Kommittén är bekymrad över den inverkan som avtal slutna inom Världshandelsorganisationen (WTO) kommer att ha på effektiviteten i ingångsprissystemet, i synnerhet som man inte vet något om omfattningen och innehållet i förmånsavtalen med tredje land, som är förmånligare än WTO-avtalen. Kommissionen bör därför verka för att informationen om förmånsavtal inom denna bransch samt deras anknytning till andra länder görs tillgänglig genom tillämpning av klausulen om mest gynnad nation.

3.5.2. Kommittén anser att en tydlig och stabil ram för handel med tredje land är nödvändig för att reformen skall lyckas, och påminner om sin önskan att bibehålla förmånsavtal inom gemenskapen, helt i enlighet med villkoren i WTO-avtalen.

3.5.3. Den ekonomiska solidariteten mellan olika ekonomiska sektorer ålägger, enligt Maastrichtfördraget, kommissionen att ersätta de sektorer som är ekonomiskt och på andra sätt förfördelade i förhållande till andra sektorer. Frukt- och grönsakssektorn skulle kunna bli allvarligt förfördelad och därmed föranleda en mekanism för att ge stöd åt producenterna enligt punkt 2.1.3 ovan.

3.5.4. Att man nonchalerar social-, miljö- och hygiennormer (dumpning) i vissa länder utanför gemenskapen kan orsaka konkurrensstörningar på EU-producenters bekostnad och få allvarliga konsekvenser för EU:s konsumenter. Det kan också förvärra arbetslösheten i landsbygdsområden där det finns få jobb i andra sektorer. För att motverka detta bör man överväga att inrätta:

a) en effektiv och tydlig kontroll av ingångspriset;

b) en effektiv och tydlig kontroll av kvaliteten på och informationen om produktions- och konserveringsmetoder;

c) krav på samma förpackningsuppgifter som gäller för liknande EU-produkter.

3.6. Avdelning VI - Kontroller på nations- och gemenskapsnivå (artiklarna 37-40)

3.6.1. Kommittén stöder en utökning av kontrollerna på nations- och gemenskapsnivå samt inrättandet av en särskild inspektörskår.

3.7. Avdelning VII - Allmänna bestämmelser (artiklarna 42-52)

3.7.1. Kommittén stöder denna avdelning med undantag för avskaffandet av den del av förordning (EEG) nr 1035/72 som handlar om specifika åtgärder för torkade nötter och johannesbröd.

Bryssel den 20 december 1995.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Carlos FERRER

() EGT nr C 102, 24. 4. 1995.

() Dok. KOM(94) 360 slutlig.

() EGT nr C 313, 30. 11. 1992.

() EGT nr C 303, 14. 11. 1995, kapitel 2.

() EGT nr C 303, 14. 11. 1995, s. 60, 2.4b.

() Jordbruksläget inom Europeiska Unionen. Rapport 1994.

BILAGA I till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande ändringsförslag förkastades under debatten:

Punkt 1

Stryk punkt 1-2.1.1, ersätt dem med följande text:

"1. Inledning

1.1. Kommittén stöder förslaget i stort.

1.2. Frukt- och grönsaksbestämmelserna har hittills stimulerat överproduktion och har lett till att man förstört livsmedel, vilket blir allt mer oacceptabelt.

1.3. Denna förstöring bör efter hand försvinna.

1.4. Alla nödvändiga stödprogram bör frikopplas från stöd till särskilda produkter.

1.5. Odlare i regioner som kräver särskilt stöd bör hjälpas via regionalfonden där bidrag bör inriktas på miljöskydd.

2. Allmänna synpunkter

2.1. Följande synpunkter ges med hänsyn till ovanstående reservationer."

Motivering

De nuvarande bestämmelserna ger bara subventioner till 14 av alla frukter och grönsaker (t ex blomkål subventioneras men inte vitkål; persikor subventioneras men inte körsbär). Bestämmelserna är oekonomiska eftersom de bygger på att man medvetet förstör livmedel (detta kallas "återtagande"). Pengar till subventioner eller för att förstöra produkter kanaliseras via producentorganisationer. EU:s revisionsrätt har återigen nyligen visat () att de nationella myndigheterna i flera medlemsstater har varit helt oförmögna att kontrollera detta komplicerade system. Revisionsrätten noterar också att medan man tillåter andra former av återtaganden, "förstörs det mesta i praktiken" (). Kommissionen anger storleken på återtagandet (), som för exempelvis aprikoser var 16 % och för apelsiner 6 % 1994.

Genom att frikoppla stöd till odlare från produktsubventioner skulle dessa 14 produkter kunna återlämnas till den normala marknad som omfattar alla andra frukter och grönsaker. Man skulle direkt stödja odlare och miljön där så behövdes, och man skulle kunna undvika mycket slöseri.

Resultat av omröstning

För: 57, emot: 64, nedlagda: 10.

Punkt 2.1.3

Stryk denna punkt.

Motivering

Förslaget gör ingen skillnad mellan olika produkter, eller mellan regioner och medlemsländer. Enligt förslaget kommer fonder att stå till förfogande för alla produkter och för alla regioner i medlemsländerna.

Det finns ingen anledning att förvänta ett allmänt prisfall som ett resultat av förslaget, och det finns därför ingen anledning att kompensera genom direkt inkomststöd.

Resultat av omröstning

För: 50, emot: 70, nedlagda: 16.

Punkt 2.1.4

Stryk 4:e och 5:e stycket.

Motivering

Att ofantliga arealer övergivs och att befolkningsflykt framtvingas är inte sannolikt.

Det finns ingen anledning att tro att förslaget kommer att leda till en nedgång i produktionen, exporten och sysselsättningen.

Resultat av omröstning

För: 54, emot: 63, nedlagda: 17.

Punkt 3.2.1.1

Lägg till följande i slutet av stycket:

"Dessutom bör jordbrukare inte ha skyldighet att saluföra sina produkter under kontroll av producentorganisationer, utan bör vara fria att tillmötesgå och reagera på efterfrågan."

Motivering

Kommissionens förslag att odlare skall saluföra 90-100 % av sin produktion under kontroll av producentorganisationer är onödigt restriktivt.

Resultat av omröstning

För: 53, emot: 66, nedlagda: 10.

Punkt 3.2.1.3.1

Lägg till en ny punkt, 3.2.1.3.1:

"Det finns inget som motiverar att odlare måste överlämna hela sin produktion - som kan bestå av olika grödor - till en särskild producentorganisation. Andra handlare som har en etablerad försäljningsverksamhet bör inte nekas tillgång till driftsfonden."

Motivering

Enligt det föreslagna direktivet skulle producentorganisationer de facto ges en monopolposition trots att kommissionen själv erkänt deras tillkortakommanden. Kommittén uttrycker sin oro angående producentorganisationer i de föregående styckena.

Resultat av omröstning

För: 58, emot: 69, nedlagda: 3.

Punkt 3.2.1.5.1

Stryk "sex år", ersätt med "fyra år".

Resultat av omröstning

För: 62, emot: 70, nedlagda: 4.

Punkt 3.2.1.5.2

Ersätt med följande:

"Kommittén motsätter sig förslaget att medlemsstaterna kan välja att delvis ansvara för finansieringen av produkters återtagande, eftersom detta kan snedvrida konkurrensen."

Motivering

Finansiering till 100 % från jordbruksfonden bör även i fortsättningen begränsas till de 14 särbehandlade produkterna i bilaga II.

Resultat av omröstning

För: 68, emot: 75, nedlagda: 5.

Punkt 3.2.1.5.2

Texten stryks och ersätts med:

"Kommittén förordar ett delat finansieringssystem med 20 % nationellt stöd."

Resultat av omröstning

För: 60, emot: 78, nedlagda: 10.

Punkt 3.2.1.5.3

Stryk denna punkt.

Motivering

Att spalta upp driftsfonden i en sektion för återtaganden och en annan för andra aktiviteter begränsar på ett onödigt sätt fondens flexibilitet.

Resultat av omröstning

För: 56, emot: 74, nedlagda: 11.

Punkt 3.4.1

a) Artikel 22.3

Ersätt "20 %" med "10 %".

Motivering

Den andel av den totala produktionen som kan återtas bör minskas gradvis.

Resultat av omröstning

För: 66, emot: 70, nedlagda: 2.

Punkt 3.4.1

Stryk punkten d).

Motivering

En utvidgning av den nuvarande förteckningen bestående av 14 produkter är inte önskvärd.

Resultat av omröstning

För: 65, emot: 74, nedlagda: 6.

Punkt 3.4.2

Lägg till ny punkt 3.4.2:

"3.4.2. Artikel 29

Denna artikel bör ändras till att inte godkänna att subventioner betalas ut för att förstöra produkter. En anpassningsperiod på (t ex) fyra år bör dock tillåtas."

Motivering

Att subventioner betalas ut för att förstöra livsmedel accepteras inte längre av EU:s medborgare. Eftersom denna valmöjlighet i nuläget utgör en så stor del av "återtagandena" måste, dock viss tid ges för anpassning.

Artikel 29 innehåller bestämmelser om flera olika typer av återtagande.

Resultat av omröstning

För: 69, emot: 80, nedlagda: 4.

Punkt 3.5.3

Stryk denna punkt.

Motivering

Man bör försöka komma till rätta med regionala nackdelar genom att mera aktivt stödja producentorganisationernas driftsfonder.

Resultat av omröstning

För: 67, emot: 73, nedlagda: 8.

BILAGA II till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande medlemmar, närvarande eller företrädda, röstade för kommitténs yttrande:

ABEJÓN RESA, d'AGOSTINO, ATAÍDE FERREIRA, BAEZA SANJUÁN, BAGLIANO, BARROS VALE, BASTIAN, BELABED, BENTO GONÇALVES, BERNABEI, BERNARD, BETELU BAZO, BIES PERE, BLESER, BREDIMA SAVOPOULOU, BRIESCH, BURANI, CAL, CARROLL, CASSINA, CEBALLO HERRERO, CHAGAS, CHEVALIER, COLOMBO, CONNELLAN, DANTIN, DECAILLON, DELAPINA, DRILLEAUD, DUNKEL, EWERT, FARNLEITNER, FERNANDEZ, FOLIAS, FORGAS I CABRERA, GAFO FERNÁNDEZ, KALLIO, KAZAZIS, KIELMAN, KIENLE, KONITZER, KORFIATIS, KORYFIDIS, LAUR, LERIOS, LIOLIOS, LIVERANI, MALOSSE, MANTZOURANIS, MARGALEF MASIÁ, MASUCCI, MAYAYO BELLO, MEGHEN, MENGOZZI, MERCÉ JUSTE, MERIANO, MOLINA VALLEJO, MUÑÍZ GUARDADO, NIELSEN L., NILSSON, NOORDWAL, OLSSON, OSENAT, PANERO FLÓREZ, PAPAMICHAÏL, PASOTTI, de PAUL de BARCHIFONTAINE, PÉ, PELLARINI, PELLETIER R., PEZZINI, PRICOLO, QUEVEDO ROJO, RODRÍGUEZ de AZERO y del HOYO, RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO, SANTIAGO, SANTILLÁN CABEZA, SEQUEIRA, SKLAVOUNOS, STÖLLNBERGER, STRASSER, TIXIER, TSIRIMOKOS, VEVER, VINAY, VOGLER, WILMS, ZARKINOS, ZUFIAUR NARVAIZA.

Följande medlemmar, närvarande eller företrädda, röstade emot kommitténs yttrande:

ANDREWS, ASPINALL, Jocelyn BARROW, BEALE, BOISSERÉE, BROOKES, DAVISON, van DIJK, DRIJFHOUT-ZWEIJTZER, ELSTNER, ENGELEN-KEFER, ETTL, FRERICHS, FUCHS, GARDNER, GEUENICH, GIESECKE, GUILLAUME, HAAZE, HAGEN, JANSSEN, JASCHICK, JOHANSEN, KANNISTO, KARGAARD, de KNEGT, KOOPMAN, KRITZ, KUBENZ, LEMMETTY, LEVITT, LINDMARK, LITTLE, LÖNNBERG, LÖW, LYONS, MADDOCKS, MOBBS, MORELAND, MORGAN, NIELSEN B., NYBERG, OLAUSSON, PETERSEN, PIETTE, REGNELL, SANDERSON, SARALEHTO, SCHMITZ, SIMPSON, SIRKEINEN, STOKKERS, STRAUSS, STRÖM, WALKER, WESTERLUND, WHITWORTH, WRIGHT.

Följande medlemmar, närvarande eller företrädda, lade ner sina röster:

BUNDGAARD, van den BURG, BURKHARD, DE NORRE, ETTY, EULEN, GAUDER, GREEN, HAMRO-DROTZ, HERNÁNDEZ BATALLER, KONTIO, MAIER, PARDON, TÜCHLER, VERHAEGHE, ZÖHRER.

BILAGA III till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Konsumentorganisationernas ståndpunkt

Konsumentorganisationerna:

- stöder förslaget att minska återtagspriserna och förespråkar att återtag slutligen försvinner,

- godtar graderingen av frukt och grönsaker men inte avlägsnandet av t ex små, billiga, missbildade produkter från marknaden. Dessa kan vara de enda som konsumenter med låg inkomst har råd med,

- avvisar den föreslagna skyldigheten för producenter att avyttra 90-100 % av sin produktion via producentorganisationer samt förslaget att låta producentorganisationerna återta produkter som inte redan omfattas av systemet. Konsumenterna avvisar även förslaget att återta extra volymer av små produkter. Istället bör lantbrukare få ha den kommersiella friheten att möta konsumenternas önskemål,

- förespråkar miljöstöd till lantbrukare och direkt inkomststöd till småbrukare i regioner med med särskilda problem.