Med hänsyn till ”de tre nejen” – nej till ny EU-lagstiftning, nej till ny EU-finansiering, nej till nya EU-institutioner – passar de makroregionala strategierna in i EU:s befintliga initiativ och politiska ramar (t.ex. TEN-T). För dessa strategier krävs särskilda åtgärder snarare än nya politiska initiativ. Strategierna kan ges stöd via program inom ramen för de europeiska struktur-och investeringsfonderna (ESI-fonderna), inbegripet Interreg, och andra EU-finansieringsinstrument bör anpassas till de gemensamma målen.

Kommissionen har också inlett ett antal kompletterande åtgärder: anordnande av seminarier med deltagande av experter, stöd till särskilda territoriella övervakningssystem, och en utvärdering av de makroregionala strategierna. Resultaten av dessa åtgärder väntas under 2017. De kommer dock endast att vara användbara om centrala berörda aktörer deltar och tar fullt ansvar under förfarandet.

Flera reviderade indikatorer och mål fastställdes nyligen för de prioriterade områdena i EU:s strategi för Donauregionen i syfte att återspegla utvecklingen av strategin. När det gäller EU:s strategi för Östersjöregionen fastställdes en uppsättning indikatorer och mål under 2012. I fråga om EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen och EU:s strategi för Alpregionen kommer indikatorerna och målen att finjusteras under de kommande månaderna.

Detta gäller också övriga relevanta finansieringskällor (nationella, regionala eller privata etc.) som kan utnyttjas för att uppnå målen för de makroregionala strategierna. Synergier och komplementaritet med andra relevanta finansieringsinstrument bör undersökas ytterligare.

Kommunikation

Erfarenheten visar att de makroregionala strategierna bör inbegripa en stark kommunikationsstrategi. Det är ett kraftfullt verktyg för att öka allmänhetens medvetenhet om planerade åtgärder och önskade resultat, och ge de huvudansvariga incitament för att i ett tidigt skede reflektera över hur strategierna kan åstadkomma en positiv förändring för befolkningen och hur denna kan visas upp i media.

Kommunikationsstrategin för EU:s strategi för Östersjöregionen antogs i december 2015 och föregår med gott exempel när det gäller att öka medvetenheten om och synliggörandet av makroregionala strategier.

3. EU:s strategi för Östersjöregionen

3.1 Resultat

Strategin som har funnits i sju år har stimulerat framväxten av nya nätverk och ökat effekten hos redan befintliga (t.ex. forumet för fisket i Östersjön, projektet Submariner). Detta har lett till att nya projekt inletts och att befintliga projekt har utvidgats (t.ex. projektet för interaktiv vattenförvaltning Interactive water management, och det baltiska utbildningsprogrammet Baltic Training Programme). Konsolideringen av flernivåstyret i regionen har gett aktörerna i Östersjöområdet en gemensam ram för dialog.

Strategin har bidragit till utformningen av politiken på olika nivåer: tillämpningsområdet för den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan har utvidgats till att inbegripa nya områden – energieffektivitet och förnybar energi – och arbetet i Internationella sjöfartsorganisationen har utformats till att omfatta utveckling och provning av infrastruktur och tjänster för elektronisk navigering i regionen. Strategin har också bidragit till genomförandet av befintlig lagstiftning, t.ex. ramdirektivet om vatten, ramdirektivet om en marin strategi, och EU:s strategi för anpassning till klimatförändringar. Regionala frågor av betydelse återfördes till den politiska dagordningen och innefattar anordnandet under 2015 av det första högnivåmötet om kultur sedan 2008.

Ökat samarbete och samordning på alla nivåer, såväl inom länder som mellan länder (i och utanför EU) eller mellan olika regionala organisationer, har skapat större synergieffekter.

Införandet av faciliteten för såddkapital inom EU:s strategi för Östersjöregionen (EUSBSR Seed Money Facility) samt Interreg Östersjöområdet har främjat beredningen av makroregionala projekt som stöds av gränsöverskridande partnerskap och nätverk. Inrättandet av ett nätverk år 2016 för de myndigheter som förvaltar Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) kommer att möjliggöra en effektivare användning av tillgängliga resurser, genom att stödja genomförandet av EU:s strategi för Östersjöregionen med landspecifika Eruf-program och genom ökad samordning bland relevanta intressenter.

Dessa framsteg har åtföljts av den övergripande översyn som genomfördes under 2015 av EU:s strategi för Östersjöregionen. Översynen ledde till en mer harmoniserad målinriktad strategi. Översynen har också bidragit till en starkare känsla av delaktighet genom att ett roterande ordförandeskap infördes i gruppen av nationella samordnare år 2014.

3.2 Utmaningar

Att förbättra miljösituationen i Östersjön har varit det främsta målet för EU:s strategi för Östersjöregionen sedan den lanserades år 2009. Ytterligare insatser krävs dock med hänsyn till de miljömässiga utmaningarna i Östersjön (övergödning, nitrater från jordbruket, fiske). Området kunde också dra nytta av bättre förbindelser inom områdena energi och transport och bättre svar på klimatförändringarnas effekter.

Dessutom kräver den snabba ökningen av migranter ett större samarbete. Effektiva integreringsåtgärder, särskilt på utbildningsområdet, bör undersökas ytterligare.

Utformningen av politiken kan förbättras genom ett antal operativa åtgärder. Dessa åtgärder handlar till exempel om att underlätta styrningen och hållbarheten för projekt genom att erbjuda partnersökverktyg som kan identifiera de rätta personerna med den rätta kompetensen, se till att de övergripande åtgärderna i större utsträckning bidrar till genomförandet av varje politikområde, och stärka kopplingen mellan projekt och politiska nivåer, till exempel genom att informera nationella samordnare om projektresultaten.

4. EU:s strategi för Donauregionen

4.1 Resultat

Flera betydande framsteg har gjorts sedan strategin lanserades.

EU:s strategi för Donauregionen har resulterat i att flera projekt har inletts eller vidareutvecklats. Dessa projekt omfattar: översiktsplanerna för återuppbyggnad och underhåll av farleden Donau (Master Plan for Fairway Rehabilitation and Maintenance of the Danube) och om LNG-navigering (LNG Navigation Project), skapandet av nätverk för naturvård och utvecklingen av gemensamma metoder för bedömning och hantering av naturrisker i samband med klimatförändringar, inrättandet av ett nätverk och för att förbättra säkerheten på Donau.

EU:s strategi för Donauregionen har lett till en tydligt förbättrad samarbetskultur, genom att berörda parter sammanförts och befintliga institutioner i högre grad länkats samman för att utbyta kunskaper och erfarenheter. Strategin fick ett stort politiskt stöd vid transportministrarnas ministermöte om Donau. Syftet var att säkerställa en bättre styrning av farbarheten på Donau, t.ex. genom ovan nämnda översiktsplaner.