[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 26.10.2006

KOM(2006) 642 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

om uppföljningen av besluten om ansvarsfrihet 2004 (sammanfattning) – rådets rekommendationer {SEK(2006) 1377}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

INGRESS 3

I. Rådets rekommendation om den allmänna budgeten 4

a) Inledning (kommissionens arbetsdokument, punkterna 1–5) 4

b) Revisionsförklaring (DAS) och styrkande uppgifter

(kommissionens arbetsdokument, punkterna 6–12) 4

c) Budgetförvaltning (kommissionens arbetsdokument, punkterna 13–16) 5

d) Egna medel (kommissionens arbetsdokument, punkterna 17–20) 5

e) Den gemensamma jordbrukspolitiken

(kommissionens arbetsdokument, punkterna 21–28) 6

f) Strukturåtgärder (kommissionens arbetsdokument, punkterna 29–37) 7

g) Inre politik inbegripet forskning (kommissionens

arbetsdokument, punkterna 38–42) 7

h) Åtgärder avseende tredjeland (kommissionens

arbetsdokument, punkterna 43–45) 8

i) Föranslutningsstöd (kommissionens arbetsdokument, punkterna 46–48) 8

j) Administrativa utgifter (kommissionens arbetsdokument, punkt 49–52) 8

k) Finansiella instrument och bankverksamhet

(kommissionens arbetsdokument, punkt 53–54) 9

II. Rekommendationer avseende enskilda organ(kommissionens arbetsdokument, punkterna 55–57) 9

III. Slutsatser av uppföljningen på beslutet om ansvarsfrihet för 2003(kommissionens arbetsdokument, punkterna 58 - 63) 9

IV. Revisionsrättens särskilda rapporter(kommissionens arbetsdokument, punkterna 64 - 79) 10

INGRESS

I artikel 276 i EG-fördraget och artikel 180 b i Euratomfördraget föreskrivs följande: ”Kommissionen skall vidta alla lämpliga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i besluten om ansvarsfrihet, andra iakttagelser från Europaparlamentet om verkställigheten av utgifterna samt de kommentarer som är fogade till rådets rekommendationer om ansvarsfrihet. På begäran av Europaparlamentet eller rådet skall kommissionen rapportera om de åtgärder som den har vidtagit mot bakgrund av dessa iakttagelser och kommentarer, särskilt om de instruktioner som den har gett de avdelningar som ansvarar för budgetens genomförande. Dessa rapporter skall också översändas till revisionsrätten.”[1]

Kommissionen har därför utarbetat uppföljningsrapporter med avseende på rådets rekommendation av den 14 mars 2006 och de resolutioner som Europaparlamentet röstade igenom den 27 april 2006. Denna uppföljningsrapport behandlar rådets rekommendationer med avseende på ansvarsfriheten för 2004. En särskild uppföljningsrapport behandlar parlamentets rekommendationer med avseende på räkenskapsåret 2004.[2]

De sammanfattande uppföljningsrapporterna, som offentliggörs på EU:s alla officiella språk, kompletteras med arbetsdokument från kommissionen som innehåller detaljerade svar på samtliga rekommendationer från rådet och Europaparlamentet. Av svaren framgår vilka åtgärder som kommissionen kommer att vidta eller redan har vidtagit samt de rekommendationer som kommissionen inte kommer att eller inte kan följa upp. På grund av nuvarande översättningsrestriktioner offentliggörs de utförliga arbetsdokumenten på engelska, franska och tyska. Varje kapitel i de sammanfattande rapporterna innehåller korshänvisningar till de relevanta rekommendationssiffrorna i arbetsdokumenten.

I samband med beslutet om ansvarsfrihet 2004 fann kommissionen att rådet riktat totalt 79 rekommendationer till kommissionen. Kommissionen anser att 38 av rekommendationerna redan har åtgärdats. När det gäller ytterligare 39 rekommendationer kommer kommissionen att vidta de åtgärder som rekommenderats av rådet. Slutligen finns det 2 rekommendationer som kommissionen inte kan godta, och den kommer därför inte att vidta de begärda åtgärderna.[3]

I. RÅDETS REKOMMENDATION OM DEN ALLMÄNNA BUDGETEN

A) Inledning (kommissionens arbetsdokument, punkterna 1–5)

Kommissionen delar rådets besvikelse över att revisionsrätten inte heller för 2004 kunde avge någon revisionsförklaring (DAS) för merparten av utgifterna. Därför har kommissionen lagt fram sin handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll [KOM(2006) 9]. Syftet med handlingsplanen är att säkerställa att det finns övervakningssystem samt att kontroller har inrättats för att hålla risken för olaglighet och oegentligheter i samband med underliggande transaktioner inom rimliga gränser och att förse revisionsrätten med rimliga försäkringar i det avseendet.

Handlingsplanen omfattar 16 åtgärder indelade i fyra grupper som syftar till att förenkla och harmonisera kontrollförfarandena genom informationsdelning och tillämpning av en samordnad granskning för att på ett bättre sätt tillvarata de begränsade kontrollresurser som finns tillhands. På detta stadium har prioriteringar inletts, medan andra som är beroende av resultaten av tidigare åtgärder kommer att utvecklas under 2007. Tillräckliga framsteg väntas till början av 2009. Den första halvårsvisa lägesrapporten till parlamentet och rådet offentliggjordes den 19 juli 2006 (SEK(2006) 1001).

B) Revisionsförklaring (DAS) och styrkande uppgifter (kommissionens arbetsdokument, punkterna 6–12)

Målet med kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll är en förenkling inför nästa programperiod. Enligt kommissionens förslag till regler för deltagande i sjunde ramprogrammet bör större resurser avsättas för att i ökad utsträckning använda schablonbelopp (även enhetskostnadstariffer) och engångsbelopp enligt villkoren i budgetförordningen. Vad gäller kontrakt och stöd av mindre värde föreslår kommissionen att utanordnarna skall få besluta om behovet att verifiera vilka kriterier för uteslutning som är avhängiga av deras bedömning. Den lagstiftande myndigheten bör rikta nödvändig uppmärksamhet mot genomförbarheten i de väntade kontrollerna och deras lönsamhet så att den korrekta tillämpningen av kontrollerna blir så öppen som möjligt.

I 2005 års sammanfattning av de årliga verksamhetsrapporterna välkomnade kommissionen den allmänna förbättringen i den årliga verksamhetsrapporten som generellt var mer fokuserad och tydlig. Detta är resultatet av förbättrad vägledning för att öka ansvaret genom tydligt formulerade förklaringar och en bedömning av vad som kännetecknar den förvaltnings-, risk- och kontrollmiljö som generaldirektoratet eller avdelningen verkar i. En bedömning skall också göras av de olika delarna av det förvaltnings- och kontrollsystem som understöder de garantier som skall lämnas i förklaringen och av hur systemet fungerat.

Resultaten av åtgärd 3a i ”Kommissionens handlingsplan” (specificering av kontrollinslagen) kommer att tas upp i samband med den årliga verksamhetsrapporten i avsikt att förbättra informationen om centrala inslag i den interna kontrollen och förvaltningen av riskerna i 2006 års verksamhetsrapport. Det pågående arbetet med väsentliga kriterier kommer också att bidra till förbättrad rapportering. Dessutom pågår 2004 års sammanfattningsåtgärd om mål och indikatorer om åtgärdernas laglighet och korrekthet.

Vad gäller kommissionens nya redovisningssystem, som började användas i januari 2005, har kommissionen upprättat sin inledande balansräkning som införlivades i 2005 års preliminära årsredovisning. Revisionsrätten fick del av redovisningen den 31 mars 2006, i enlighet med kraven i budgetförordningen.

C) Budgetförvaltning (kommissionens arbetsdokument, punkterna 13–16)

Kommissionen noterar rådets tillfredsställelse med de allmänna framstegen i kommissionens budgetförvaltning. Kommissionen eftersträvar alltid att tillhandahålla träffsäkra och realistiska budgetprognoser utifrån bästa tillgängliga uppgifter. Under 2005 syntes de mer träffsäkra prognoserna i en betydande förbättring av betalningsbemyndigandenas genomförandegrad som steg till 98 % (100 % för strukturåtgärderna).

Kommissionen uppdaterar regelbundet sin analys av utestående budgetåtaganden för strukturfonderna och kommer även fortsättningsvis att göra så. I analyserna beaktas de senaste genomförandeuppgifterna och den förväntade utvecklingen. I sin senaste bedömning har kommissionen på vederbörligt sätt beaktat övergången till en ny programperiod. En fördjupad analys av de utestående budgetåtagandena för strukturfonderna offentliggörs varje år i kommissionens arbetdokument (från GD Budget) ”Analysis of the budgetary implementation of the Structural Funds”. Analysen med avseende på år 2005 offentliggjordes i maj 2006 och omfattar även en analys av hur ”år n+2-regeln” fungerar. ”År n+2-regeln” har under innevarande period fungerat som ett kraftfullt incitament för medlemsstaterna att se till att genomförandet håller tillräckligt hög takt. Medel som inte används i tid dras nämligen tillbaka. Medlemsstaterna och kommissionen är medvetna om behovet av vaksamhet för att säkerställa en smidig övergång från en programperiod till en annan. Det gäller både att se till att programmen genomförs som planerat och att hantera det extra arbete som är förenat med upprättandet av de nya programmen.

D) Egna medel (kommissionens arbetsdokument, punkterna 17–20)

Precis som rådet hälsar kommissionen med tillfredsställelse att revisionsrätten också 2004 ansåg de allmänna resultaten tillfredsställande när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet och lagligheten och korrektheten i de underliggande inkomsttransaktionerna.

Dessutom har kommissionen vidtagit eller kommer att vidta de åtgärder som rådet rekommenderat med avseende på de egna medlen. Kommissionen har uppmanat medlemsstaterna att förbättra sina reservsystem för de elektroniska tullklareringssystemen. På längre sikt vidtas också åtgärder som en del av projektet för införande av en moderniserad tullkodex år 2009. Denna nya kodex kommer att innehålla tydligare bestämmelser för utformandet av regler för reservförfaranden i genomförandebestämmelserna.

Vad gäller kontrollmekanismerna för sockeravgifter, har revisioner gjorts i tolv medlemsstater sedan 2004. Inga allvarliga problem uppdagades förutom i en enda medlemsstat. Den nya sockerordningen, som gäller sedan den 1 juli 2006, innebär ett slopande av de produktionsavgifter som skall betalas av tillverkarna för volymer som produceras utifrån fastställda kvoter. I de nya genomförandereglerna har kommissionen skärpt bestämmelserna om kontroller och påföljder om överträdelser begås.

Kommissionen står ständigt i kontakt med medlemsstaterna i syfte att snarast få reservationer om medlemsstaternas momsdeklarationer hävda. Hur snabbt detta arbete fortskrider beror emellertid på de nationella myndigheternas förmåga att finna och använda bättre uppgifter – i vissa fall kan det gälla samtliga uppgifter – eller en lämpligare metod. Kommissionen lämnar regelbundet råd till medlemsstaterna i dessa frågor.

Vad gäller BNI-medel kommer kommissionen att diskutera frågan om övervaknings- och kontrollsystem för de nationella räkenskaperna med medlemsstaterna i BNI-kommittén år 2006. Kommissionen kommer sedan att föreslå hur bästa praxis skall främjas under 2007.

E) Den gemensamma jordbrukspolitiken (kommissionens arbetsdokument, punkterna 21–28)

Kommissionen har åtagit sig att hantera återstående brister i kontrollsystemen på de olika områdena i den gemensamma jordbrukspolitiken vilka inte kontrolleras genom det integrerade administrations- och kontrollsystemet. Reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken under 2003, och 2004 för medelhavsprodukter, medför en minskning av den generella risken genom att öka de utgifter som täcks av det integrerade administrations- och kontrollsystemet till 89 % år 2013.

Vad gäller generaldirektoratets årliga verksamhetsrapport avser kommissionen inte att separat ange verifierade utgifter och de utgifter som kräver ytterligare kontroll i generaldirektoratets förklaring. Då processen för kontroll av överensstämmelsen sträcker sig över flera år skulle en sådan gränsdragning mestadels bli godtycklig och dessutom inkräkta på medlemsstaternas svarsrätt i samband med förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna. I sina årliga verksamhetsrapporter för 2004 och 2005 angav generaldirektoraten klart och tydligt grundvalen för generaldirektoratets årliga revisionsförklaring. Hela kontrollkedjan och i GD Jordbruks årliga verksamhetsrapport förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna beskrevs i detalj på ett sätt som visade hur de bidrar till den allmänna revisionsförklaringen, som bygger på alla informationskällor som generaldirektoratet har tillgång till. Dessutom anger GD Jordbruk i sin verksamhetsrapport för 2005 hur många finansiella korrigeringar som förmodligen kommer att avkrävas medlemsstaterna för perioden 1999–2005. Detta gäller också årsräkenskaperna, där kommissionen lämnar nödvändiga upplysningar om de belopp som den fortfarande tror kommer att återvinnas genom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna.

De brister som revisionsrätten konstaterat på utgiftsområdet djurpremier innebär inte att den betvivlar effektiviteten i det integrerade administrations- och kontrollsystemet. Den direkta prövning som revisionsrätten har genomfört tyder inte på några betydande felaktigheter. Det problem som konstaterades hänger huvudsakligen samman med felaktigheter som konstaterats på enskilda gårdar vid de inspektioner som genomförts inom ramen för det integrerade administrations- och kontrollsystemet. Felen fanns främst i vissa medlemsstater. Kommissionen kommer att fortsätta att mer exakt fastställa skälet till att statistiken från det integrerade administrations- och kontrollsystemet visar så stora antal fel- eller överdeklarerade djur i vissa medlemsstater samt föreslå lämpliga åtgärder.

Fastän tillämpnigen av förfinansieringssystemet har förlorat sin betydelse, med undantag för nötköttsektorn, särskilt i fråga om dess kontrollfunktion, arbetar kommissionen med nödvändiga åtgärder för att överge systemet med förfinansierade exportbidrag, samtidigt som ett alternativt produktions- och lagerkontrollsystem kommer att införas för nöttköttsektorn. Dessa åtgärder bör ha vidtagits i slutet av år 2006.

F) Strukturåtgärder (kommissionens arbetsdokument, punkterna 29–37)

En översyn av kontrollsystemen för strukturfonderna genomfördes under 2005 som en förberedelse av åtgärdsplanen. Ett antal av åtgärderna inom ramen för åtgärdsplanen syftar till att öka effektiviteten, förbättra ekonomin och göra att systemen fungerar bättre. Särskilt viktig för systemen inom strukturfonderna är analysen av kvaliteten på befintliga kontroller och förklaringar (åtgärd 13), som skall vara avslutad i slutet av år 2006, och övervakningen av kostnaden för kontrollerna (åtgärd 10), som skall vara avslutade i september 2007. I början av år 2006 utarbetade kommissionen noter om god praxis i de dagliga kontroller som utfördes av förvaltningen och avseende de utbetalande myndigheternas arbete innan betalningskrav attesterades. Genom att sätta upp referenspunkter skulle medlemsstaterna få hjälp med att göra kontrollerna effektivare och leda till att överlappningar undveks. Det arbete som har vidtagits för att samordna revisionsnormerna (åtgärd 16) och öka delningen av revisionsresultat mellan berörda direktorat (åtgärd 9) bör också bidra till lönsamheten och effektiviteten, samtidigt som det gör att själva kontrollsystemet fungerar effektivare.

Dessutom är kommissionens revisionsarbete, som går ut på uppföljning av revisionsresultaten från de nationella revisionsorganen och spridning av god praxis utformat för att åstadkomma nödvändiga förbättringar i systemen för att uppnå målet finansiell kontroll – dvs. att den utgift för vilken ersättning utgår är så fri från fel och oegentligheter som rimligen är möjligt.

Arbetet med att avsluta programmen för 2000–2006 har pågått för fullt inom kommissionen och i medlemsstaterna och kommissionen har givit ut en detaljerad handledning.

G) Inre politik inbegripet forskning (kommissionens arbetsdokument, punkterna 38–42)

Kommissionen arbetar fortsatt med utvecklingen och tillämpningen av sitt interna kontrollsystem för att hantera de risker som är kopplade till detta. Stora insatser gjordes 2005 för att införa en systematisk metod för riskanalys, bedömning och förvaltning.

En riskbedömningsram utvecklades under 2005. En övergripande analys av de strategiska riskerna genomfördes och införlivas f.n. i den årliga förvaltningsplanen för 2006.

En förenkling av förfarandena med ökande användning av IT-verktyg har också genomförts.

De berörda tjänsterna använde sig också av revisionsresultaten för att utvärdera den kontrollmiljö som programmen finns i. I detta sammanhang har frågan om felaktigheter i kostnadsredovisningarna beaktats för att förbättra kontrollerna inom ramen för sjätte ramprogrammet inom den rättsliga och finansiella ramen (t.ex. införande av revisionsintyg och påföljder bidrar till att minska antalet fel i de kostnadsdeklarationer som läggs fram av stödmottagarna) och förenkla det kommande sjunde ramprogrammet inom den rättsliga och finansiella ramen (t.ex. ett utökat bruk av engångsbelopp och schablonbelopp).

Efter bedömningen av förekommande brister under 2005 bidrar tjänstegrenarna till kommissionens handlingsplan med ett antal specialåtgärder. De främsta arbetsområdena kommer att vara strategin för efterhandskontroller, användningen av revisionsresultat för att utveckla förvaltnings- och kontrollsystemen, ekonomishanteringsprocessen samt det övergripande övervakningssystem som inrättats på finansområdet och inom övervaknings- och rapporteringssystem.

H) Åtgärder avseende tredjeland (kommissionens arbetsdokument, punkterna 43–45)

Kommissionen har fortsatt sina ansträngningar att förbättra sina övervaknings- och kontrollsystem på området åtgärder avseende tredjeland, och den har särskilt vidtagit ytterligare förstärkningar av de externa revisionerna, helt i enlighet med rådets rekommendationer. Tydliga anvisningar till de externa revisorerna har utformats på området och revisionsresultat övervakas och följs upp.

EuropeAid har infört åtgärder i avsikt att förbättra uppföljningen av revisioner och i år genomfördes en analys av revisionsrapporterna vilken avslutades 2005. Vad gäller Cris-revisionen, en specifik modul av EuropeAid’s Common Relex Information System (CRIS), som skall vara en databas för revisionsinformation, avser kommissionen att ytterligare förbättra sina funktioner för att systemet skall kunna utnyttjas bättre både centralt och vid delegationerna.

I) Föranslutningsstöd (kommissionens arbetsdokument, punkterna 46–48)

Rådet välkomnade revisionsrättens förklaring som visar att övervaknings- och kontrollsystemen inom kommissionens centrala tjänstegrenar, delegationer och attesterande myndigheter i grund och botten är sunda och i praktiken fungerar för alla föranslutningsinstrument (Phare, Turkiet, Ispa och Sapard) samt att inga påtagliga felaktigheter i de underliggande transaktionerna kunnat fastställas.

Revisionsrätten uppmanade kommissionen att fortsätta sina ansträngningar att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av föranslutningsinstrumenten. Kommissionen har redan vidtagit åtgärder utifrån dessa rekommendationer, t.ex. genom att uppmärksamma de nationella myndigheterna på behovet av att vidta brådskande korrigerande åtgärder med avseende på det nuvarande systemet för decentraliserat genomförande med förhandskontroller av beslut om upphandling och tilldelning av kontrakt.

J) Administrativa utgifter (kommissionens arbetsdokument, punkt 49–52)

Kommissionen har tagit vederbörlig notis om rådets rekommendationer med avseende på de administrativa utgifterna. Särskilt i fråga om genomförandet av de standarder för intern kontroll som antogs år 2000 genomför kommissionen en årlig uppföljning av genomförandet av tillhörande baskrav. Enligt den självutvärdering som genomförts av kommissionens tjänstegrenar under 2005 uppfylldes 95 % av baskraven jämfört med 93 % 2004, vilket – i en föränderlig miljö – bör kunna anses vara ett fullständigt genomförande.

Under denna rubrik har rådet också tagit med två rekommendationer avseende de reglerande gemenskapsorganen. Organen är oberoende institutioner och det åligger dem att efterleva gällande regler och förfaranden för personalrekrytering, offentlig upphandling och redovisning. Likväl ger kommissionen organen handledning och stöd, t.ex. om redovisning, upphandling, personalpolitik och revisioner. På begäran av organen tillhandahåller kommissionen dessutom särskilt stöd, t.ex. med att förstå och tolka reglerna.[4] Organen bör också uppmuntras till att i lämpliga fall utveckla sitt samarbete med andra organ för att dela på kostnader och kunskap.

K) Finansiella instrument och bankverksamhet (kommissionens arbetsdokument, punkt 53–54)

Det bästa sättet att tillvarata gemenskapens intressen i fråga om Europeiska investeringsfonden (EIF) är att låta ledningsgruppen bestående av höga tjänstemän från de tre tjänstegrenar som främst berörs av EIF:s verksamhet delta. Denna förklaring stärks ytterligare genom inrättandet av en funktion för kontroll av efterlevnaden inom EIF i mitten av 2005 med ett särskilt mandat att säkerställa att lämpliga efterlevnadsmekanismer införts med avseende på EU:s politik och lagstiftning. Kommissionen har ett nära samarbete med EIF för att se till att denna nya funktion fungerar i praktiken.

II. REKOMMENDATIONER AVSEENDE ENSKILDA ORGAN (KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT, PUNKTERNA 55–57)

Kommissionen är i färd med att genomföra rådets rekommendation. I synnerhet när det gäller Översättningscentrum för Europeiska unionens organ och betalningen av arbetsgivaravgifter till personalens pensionssystem har kommissionen upprepade gånger försökt nå en lösning genom att föreslå tillvägagångssätt för centrets ledning, inklusive erbjudanden om att förhandla om vissa diskuterade perioder. Detta har inte givit något resultat, varför kommissionen nu har beslutat att väcka talan vid domstolen.

III. SLUTSATSER AV UPPFÖLJNINGEN PÅ BESLUTET OM ANSVARSFRIHET FÖR 2003 (KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT, PUNKTERNA 58 - 63)

Kommissionen vidtar de rekommenderade åtgärderna för att följa upp slutsatserna från 2003 års beslut om ansvarsfrihet, exempelvis med avseende på inställningen till riskhantering, framställning av adekvata indikatorer för verksamhetsbaserad förvaltning och genomförandet av det nya redovisningssystemet.

Enligt artikel 131 i budgetförordningen överlämnar kommissionen redan tre gånger om året en rapport om budgetens genomförande till budgetmyndigheten, men inbegriper inte någon specifik analys av den kumulativa genomförandegraden för gemenskapernas viktigaste program i rapporten, vilket efterfrågas av rådet. Kommissionen tillhandahåller årligen en sådan analys i sin rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen.

IV. REVISIONSRÄTTENS SÄRSKILDA RAPPORTER (KOMMISSIONENS ARBETSDOKUMENT, PUNKTERNA 64 - 79)

Kommissionen kommer att vidta de åtgärder som rekommenderas av rådet med avseende på revisionsrättens särskilda rapporter om decentraliseringen av förvaltningen av gemenskapens externa bistånd till kommissionens delegationer (rapport nr 10/2004), förvaltningen av europeiska bedrägeribekämpningsbyrån (OLAF) (SR 1/2005), verifiering av utgifter för miljövänlig utveckling på landsbygden (SR 3/2005) samt utgifter för tolkning vid parlamentet, kommissionen och rådet (SR 5/2005).

* * *

[1] Se även artikel 147 i budgetförordningen.

[2] 2004 års avslutande av den allmänna budgeten, 2004 års avslutande av EUF:s räkenskaper och 2004 års avslutande av organens räkenskaper.

[3] Se rekommendationerna 24 och 61.

[4] Se även examplen I punkterna 49 och 50 I det bilagda arbetsdokumentet.