SV

Bryssel den 12.11.2010

KOM(2010) 667 slutlig

MEDDELANDE FRÅN EUROPEISKA KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA CENTRALBANKEN, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Elfte rapporten om de praktiska förberedelserna inför utvidgningen av euroområdet

{SEK(2010) 1373}

MEDDELANDE FRÅN EUROPEISKA KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA CENTRALBANKEN, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Elfte rapporten om de praktiska förberedelserna inför utvidgningen av euroområdet

1. INLEDNING

Rådet beslutade den 13 juli 2010 att Estland uppfyller de nödvändiga villkoren för att införa euron [1]. Estland kommer således att ansluta sig till euroområdet från och med den 1 januari 2011, vilket innebär att sammanlagt 17 medlemsstater har antagit euron. Omräkningskursen mellan den estniska kronan och euron har oåterkalleligen fastställts till 15,6466 estniska kronor för en euro [2].

De praktiska förberedelserna för övergången är nu inne i slutfasen. I denna rapport utvärderas läget för Estlands praktiska förberedelser för införandet av euron och behandlas i synnerhet förberedelserna för införandet av eurokontanter i ekonomin, de åtgärder som införs för att skydda konsumenterna under övergångsperioden, som överenskommelserna om skälig prissättning och kommunikationskampanjen. Den ger också en kortfattad översikt av resultaten från den senaste opinionsundersökningen om allmänhetens inställning till euron i de åtta central- och östeuropeiska EU-medlemsstater som ännu inte har antagit euron (inklusive Estland).

I det bifogade arbetsdokumentet från kommissionen beskrivs närmare förberedelserna för införandet av euron i de EU-medlemsstater som ännu inte har antagit den gemensamma valutan och som inte har något lagligt undantag.

2. LÄGESBESKRIVNING OM FÖRBEREDELSERNA FÖR ÖVERGÅNGEN I ESTLAND

Estland antog den nionde versionen av sin ”europlan” den 14 oktober 2010. Jämfört med den tidigare versionen från april 2010 har det skett stora uppdateringar i planen och numera ingår följande:

• Medverkan av 180 kontor från estniska posten i leveransen till allmänheten av eurokontanter och återkallande av estniska kronkontanter.

• Tillhandahållandet av 600 000 startpaket med euromynt till allmänheten från och med den 1 december 2010.

• Användningen av sedlar i valören 20 euro i bankomater under perioden med två valutor i omlopp samtidigt. Syftet är att minska antalet sedlar i valören 50 euro från att betalas ut i bankomaterna och därmed underlätta för handlarna att ge växel enbart i euro.

• En mer detaljerad plan för och beskrivning av utbildningen om eurokontanter för detaljhandlare som använder kontanter.

Närmare kommentarer ges under rubrikerna nedan, men rent allmänt är dessa åtgärder mycket välkomna och de kommer att bidra till en smidigare och framgångsrikare övergång.

2.1. Förberedelser för kontantövergången

Eurokontanter kommer att sättas i omlopp via följande tre huvudsakliga kanaler: kommersiella banker, bankomater och detaljhandlare.

Estland kommer att låna 44,89 miljoner eurosedlar från Eurosystemet, vilka kommer att levereras från Finlands Bank, och man har beställt 194 miljoner euromynt för att ersätta de kontanter i estniska kronor som är i omlopp och tillhandahålla de nödvändiga logistiklagren. Euromynten har den estniska nationella sidan och präglas av Myntverket i Finland. Produktionen av mynten har inletts och i mitten av september hade cirka 40 % präglats. Den återstående delen kommer att präglas och levereras i omgångar fram till slutet av mars 2011.

Sedlar och mynt i euro till ett sammanlagt värde av 235 miljoner euro, motsvarande cirka 40 % av de kontanter i estniska kronor som är i omsättning kommer att förhandstilldelas banker och deras kunder före dagen för eurons införande (€-dagen). Förhandstilldelningen av euromynt inleddes i mitten av september medan förhandstilldelningen av eurosedlar planeras inledas den 15 november. I mitten av september hade estniska centralbanken (Eesti Pank) skrivit på avtal om förhandstilldelning med tio banker. Ramverket för förhandstilldelningen till de kommersiella bankernas kunder av euromynt är på plats men ingen sådan aktivitet hade ännu rapporterats av bankerna i början av oktober. Förhandsdistributionen av eurosedlar kommer att inledas den 1 december. Estland kommer för övrigt att vara den första medlemsstat som använder ECB:s nya förenklade riktlinjer för förhandstilldelning till tredje part [3] som är baserade på erfarenheterna från tidigare övergångar. De detaljhandlare som skriver på ett kontrakt om förenklad förhandstilldelning till tredje part kommer att få 10 000 euro levererade upp till fem kalenderdagar före €-dagen [4].

Alla yrkesmässiga transporter av eurokontanter, inklusive transporter av mynt och laddning av bankomater kommer att eskorteras av polis, vilket kommer att garantera en hög säkerhet. Det viktigaste värdetransportföretaget planerar att hyra ytterligare fordon från gränsande medlemsstater, om detta visar sig vara nödvändigt för att hantera den ökade efterfrågan för kontanttransporter omkring övergången, och företaget har investerat i ny utrustning för att sortera och utföra kvalitetskontroll av euromynten.

De estniska rättsvårdande myndigheterna har intensifierat sina förebyggande åtgärder mot förfalskning av euron, baserat på kommissionens Periklesprogram.

Estland har beställt 600 000 miniuppsättningar med euromynt, dvs. i stort sett en uppsättning per hushåll, som kommer att säljas i banker och på postkontor från och med den 1 december. Försäljningspriset för en miniuppsättning är 200 estniska kronor (det nominella värdet är 200,12 estniska kronor eller 12,79 euro) och uppsättningen innehåller 42 mynt. För att undvika eventuell hamstring kommer det att finnas ett tak på fem miniuppsättningar per inköp. Ytterligare kvantiteter (utöver de 600 000 uppsättningarna) kommer dessutom att säljas från och med den 1 januari 2011 för att tillfredsställa den numismatiska efterfrågan på nya euromynt från samlare. Miniuppsättningarna är mycket användbara för att få människor att bekanta sig med sina nya mynt före €-dagen och de kommer att göra det lättare för detaljhandlarna att ge tillbaka växel enbart i euro. För att säkerställa att det finns tillräckligt många miniuppsättningar tillgängliga i alla delar av landet bör försäljningarna noggrant övervakas av Eesti Pank. Det är dessutom en god idé att producera extra många miniuppsättningar för att tillfredsställa efterfrågan från samlare, för att undvika att de delvis tränger ut de vanliga myntanvändarna.

Det viktigaste värdetransportföretaget börjat producera detaljhandlaruppsättningar med euromynt för distribution till yrkeskunder eller direkt via bankerna. Det kommer att finnas två typer uppsättningar, en med ett värde av 111 euro (8 myntrullar) och ett med ett värde av 198 euro (15 myntrullar). I september hade det kommit in beställningar på 40 000 sådana uppsättningar och man planerar att producera dubbelt så många. Detta är en stor volym jämfört med tidigare övergångar, vilket är bra eftersom det är viktigt att undvika att euromynten tar slut för detaljhandlarna under övergången, och även med beaktande av att kontantleveranser till affärer kanske inte sker lika ofta under de första hektiska dagarna vid övergången.

Senast från och med den 1 december 2010 och fram till slutet av juni 2011 kommer kommersiella banker, i alla kontor som erbjuder kontanttjänster, också att erbjuda växling av estniska kronor till euro till övergångskursen utan att ta någon växlingsavgift och utan några begränsningar [5] av det belopp som kunderna vill växla in. Denna tjänst kommer därefter att erbjudas inom ett mer begränsat kontorsnät fram till och med slutet av december 2011. För att underlätta övergången kommer de kommersiella bankerna att ha förlängda öppettider under övergångsperioden, med början redan i december, och man planerar även att sätta in extra personal. De flesta bankkontor kommer att vara öppna den 1 januari från och med kl. 12.00. Åtminstone en stor bank har angett att dess kontor kommer att prioritera detaljhandlare framför andra kunder (genom olika kölappar) om det skulle uppstå köer. Detta är en god idé som alla banker bör uppmuntras att ta efter för att göra det lättare för detaljhandlarna att ge tillbaka växel endast i euro.

Bankkontoren kommer också i allmänhet att undvika att distribuera de högre valörerna (500- och 200-euro) omkring övergången, för att undvika risken för att detaljhandlarnas växelpengar i euro tar slut.

I mitten av september hade programmet för utbildning av bankpersonalen förberetts och utbildningen kunde börja. Förberedelserna för bankkortsterminalernas omställning till euron har kommit långt och förväntas inte leda till några särskilda problem. Dessa terminalers omställning till euron kommer att ske kl. 0:00 den 1 januari 2011. För att undvika eventuell förvirring kommer valutan att anges på terminalernas bildskärmar. Förberedelserna av IT-systemen har kommit långt och sluttesten planeras äga rum i oktober/november.

För att förbättra tillgången till kontantväxling, särskilt på landbygden, kommer estniska posten (Eesti Post) också att delta i kontantväxlingen. Eesti Post kommer att använda sin plattform Postipank (en gemensam tjänst av Eesti Post och den kommersiella banken SEB) för att mellan den 1 och 15 januari 2011 utan några avgifter växla kontanter i estniska kronor mot euro på över 180 postkontor i hela landet. Under denna period kommer kontoren att ha öppet sju dagar i veckan och även under de allmänna helgdagarna 1 och 2 januari och söndagen den 9 januari. Kontantväxlingstjänsten är öppen för alla, inklusive de som inte har ett SEB-konto. Om det visar sig vara nödvändigt kan Eesti Post begränsa kontantväxlingen till 1 000 euro/kund och dag. Slutligen förbereder Eesti Post en detaljerad kommunikationsplan om den kontantväxlingstjänst den ska tillhandahålla under perioden med två valutor i omlopp samtidigt.

Bankomaterna kommer att laddas med huvudsakligen eurokontanter den 30 och 31 december, vilket innebär att många kommer att vara stängda under dessa dagar (så att eurokontanter inte distribueras före den 1 januari). De bankomater som har hög omsättning kommer att laddas sist med eurokontanter. Från och med kl. 0:00 eller 00:15 den 1 januari, beroende på bank, kommer ungefär 90 % av alla bankomater att endast dela ut eurosedlar medan cirka 10 % av alla bankomater kommer att fungera med båda valutorna och därför vara öppna utan avbrott. Bankomaterna kommer huvudsakligen att laddas med de lägre valörerna på 20-, 10- och 5-euro, medan valören 50-euro endast ska användas i bankomater med hög omsättning. Användningen av sedlar med lägre valörer i bankomaterna är god praxis som kommer att göra det lättare för detaljhandlarna att följa rekommendationen att ge växel enbart i euro.

Finans- och banksektorn har kommit långt i sina förberedelser inför kontantövergången. Det är mycket positivt att Eesti Post nu kommer att delta i leveransen av eurokontanter till allmänheten och återkallandet av estniska kronor, vilket innebär att det kommer att finnas bank- och postkontor som tillhandahåller kontantväxlingstjänster i alla län.Det är också positivt att bankomaterna nu i allmänhet kommer att laddas med sedlar med lägre valörer och att 50-eurosedlar undviks (utom för bankomater med hög omsättning) för att undvika att detaljhandlarnas växel i euro tar slut om kunderna betalar med sedlar med hög valör. Slutligen bör praxisen att bankkontoren prioriterar detaljhandlarna uppmuntras för att göra det lättare för dem att ge tillbaka växel enbart i euro. Bankerna och posten bör förbereda sig noggrant för en extra stor arbetsbelastning och ett mycket större antal kunder under de första dagarna i januari. |

2.2 Förberedelser i de offentliga förvaltningarna, övergångsförberedelser i landsbygdsområden och för utsatta grupper

Omställningen av IT-systemen i den offentliga sektorn fortsätter planenligt. De flesta offentliga institutioners IT-system har anpassats till euron och de tre institutionerna med de mest komplexa informationssystemen (dvs. skatte- och tullmyndigheten, socialförsäkringsmyndigheten och inrikesministeriets IT-center) rapporterar att de är följer tidsplanen för att göra sina system euro-kompatibla senast till den 1 november 2010.

Finansministeriet har tagit fram en kontaktlista med företrädare för kommunerna som de regelbundet skickar information till via e-post. Det har hållits ett antal möten med företrädare för de lokala myndigheterna, och informationsbrev som täcker den rättsliga ramen, omställningen av IT-systemen och även en checklista med uppgifter som ska vara genomförda före €-dagen har regelbundet skickats ut via det särskilda kontaktnätet för lokalmyndigheter.

Ett särskilt problem kan dyka upp i kollektivtrafiken som kan få problem med att ge tillbaka växel på eurosedlar med medelhög och hög valör. Även om de flesta biljetter för kollektivtrafiken betalas på elektronisk väg (t.ex. med mobiltelefoner), betalas en del ändå kontant. Myndigheterna planerar att ge tydlig information på bussar, busshållplatser osv. om att kunderna bör betala med exakt belopp. De tänker också distribuera eurominiräknare till bussbolagen för att hjälpa de chaufförer som har kontantförsäljning av biljetter (huvudsakligen på landsbygden eller på intercity-linjer).

Omställningen av offentliga parkeringsautomater utgör också en särskild utmaning, eftersom de normalt sett endast kan hantera en valuta i taget. Alla parkeringsautomater bör konverteras dag 4 eller 5 efter €-dagen, då en kraftig majoritet av alla betalningar normalt sett redan görs i euro. Efter denna tidpunkt bör parkeringen vid de parkeringsautomater som inte har ställts om till euro normalt sett vara gratis för att inte uppmuntra till användning av den gamla nationella valutan under perioden med två valutor i omlopp samtidigt.

Försäljningsautomater används nästan inte alls i Estland och deras omsättning kommer normalt sett innebära en mindre utmaning, särskilt då de vanligtvis accepterar flera olika betalningssätt (bankkort, betalning med mobiltelefon etc.).

Eesti Posts deltagande i valutaväxlningsverksamheten (se även avsnitt 2.1 ovan) är mycket välkommet. Detta kommer att starkt underlätta valutaövergången för människor på landsbygden där bankkontor är sällsynta. Utbildning av Eesti Posts personal (samtidig hantering av två valutor, eurokontanters säkerhetsegenskaper, tillhandahållandet av information etc.) har inletts.

Pensionsutbetalningar (29 000 pensionärer får fortfarande sin pension i kontanter varje månad) görs mellan den 1 och 18 varje månad, med störst andel utbetalningar runt den 5-6 varje månad. Detta innebär att det inte kommer att göras en enorm pensionsutbetalning i estniska kontanter alldeles före övergången.

Äldre människor som har svårt att lämna sina hem utgör en särskild utmaning för övergången eftersom de kan behöva hjälp med att växla sina estniska kontanter. Socialarbetare bör dessutom få utbildning så att de kan svara på grundläggande frågor om övergången (övergångsbestämmelser, två valutor i omsättning, visning av två valutor, säkerhetsegenskaper för eurokontanter etc.).

Särskilt uppmärksamhet bör ägnas åt att tillhandahålla information om övergången för äldre människor som har svårt att lämna sina hem. De kan också behöva hjälp med växlingen av sina estniska kontanter.Socialarbetar bör utbildas så att de kan svara på grundläggande frågor om övergången. |

2.3 Förberedelser för företagen

Detaljhandlarna kommer att ha extra stort behov av kontanter under perioden med två valutor i omlopp samtidigt av följande två huvudskäl: kunderna tenderar att använda dem som minibanker för växling av nationella kontanter till euro (särskilt om det inte finns några bankkontor i närheten) och värdetransportföretag kommer bli mindre vanliga pga. det ökade behovet av kontanttransporter under övergången. Åtminstone de stora detaljhandlarna planerar för ökade säkerhetsåtgärder, som ökad användning av säkerhetsvakter, övervakningskameror etc.

De stora detaljhandlarna har uppskattat sina kontantbehov och höll på att sluta avtal med bankerna i slutet av september 2010. De kommer att vara öppna sju dagar i veckan under övergångsperioden och planerar att anställa mer personal och öppna extra kassor under denna period. De enskilda IT-systemen har kontrollerats och de har möjlighet att hantera betalningar både i euro och estniska kronor, inklusive blandade betalningar. Det är dessutom nödvändigt att kontrollera att de enskilda systemen fungerar tillsammans. Detektorer för att upptäcka förfalskade sedlar kommer dessutom att installeras i alla de stora detaljhandelskedjornas försäljningsställen.

Personalutbildningen planeras äga rum under hösten och kassörskorna kommer att tillsammans med en granskare få praktiskt utbildning i att hantera två valutor. Eesti Pank kommer att tillhandahålla kurser för handledarna.

Detaljhandlarna bör ge tillbaka växel enbart i euro från och med €-dagen. Lämpliga åtgärder bör därför vidtas i syfte att minska på trycket för kassörskorna och begränsa väntetiderna vid kassorna. Exempel på sådana åtgärder kan vara att låta kassörskorna bekanta sig med den nya valutan före övergången, använda separata lådor för kontanter i estniska kronor för att omedelbart och på ett enkelt sätt ”ta det ur omlopp”, öppna informationsdiskar i stora detaljhandlar för att svara på kundfrågor, hyra in tillfällig personal för att packa in varorna i påsar i affärerna etc. Detaljhandlarna bör dessutom planera in tillräckligt med förvaringsutrymme för de kontanter i estniska kronor som kommer in och planera för kontanttransporter till banker. Slutligen kommer det mycket högre värdet på euromynten, jämfört med mynten i estniska kronor, att vara en nyhet för den estniska allmänheten (värdet på det högsta kronmyntet i omlopp är endast 32 eurocent) och de potentiella frågor som kan uppstå i detta hänseende bör särskilt uppmärksammas (t.ex. lämplig utformning av kontantlådorna i kassorna, utbildning av personal som hanterar mynt etc.).

De små och mellanstora företagens förberedelser bör regelbundet övervakas. |

2.4 Att förhindra missbruk från medborgarna och undvika att de får en felaktig uppfattning om prisutvecklingen

Den allmänna opinionen i Estland är oroad över den eventuella inverkan som övergången till euron kan få på priserna (se resultaten från senaste Eurobarometer i avsnitt 3 nedan). Det är därför mycket viktigt att de estniska myndigheterna vidtar alla nödvändiga åtgärder både för att förhindra missbruk och skingra felaktiga uppfattningar. Det är särskilt viktigt att övervaka prisutvecklingen för dagligvaror och tjänster, t.ex. sådana som tillhandahålls av restauranger, caféer, frisörer etc. eftersom dessa i oproportionerligt hög grad bidrar till uppfattningen om prisutvecklingen.

Den obligatoriska parallella prisangivelsen i estniska kronor och euro inleddes den 1 juli 2010 och kommer att pågå till och med den 30 juni 2011. Dess genomförande övervakas av Nämnden för konsumentskydd i Estland (Consumer Protection Board of Estonia - CPB) som kommer att övervaka den parallella prisangivelsen i över 2 200 försäljningsställen i hela Estland. I september kontrollerade 25 inspektörer från CPB cirka 1 160 försäljningsställen. På 265 företag som tidigare inte på ett korrekt sätt hade tillämpat de parallella prisangivelserna gjordes återbesök för att kontrollera att bristerna hade rättats till. CPB har bötfällt 108 företag under kontrollerna i september [6]. Namnen på de företag som inte på ett korrekt sätt tillämpar den parallella prisangivelsen offentliggörs varje vecka på CPB:s webbplats.

Medan det i juli var omkring hälften av alla företag som inte på ett korrekt sätt påfört parallella prisangivelser hade denna siffra minskat något till cirka 40 % i augusti, ytterligare minskat till under 30 % i september för att i mitten av oktober ligga på knappt 20 %. Under de två första månaderna var det vanligaste felet att priserna inte angavs i euro. Den stadiga förbättringen mellan augusti och oktober beror på att det är fler företag som visar prisangivelser i båda valutorna, samt att färre företag använder en inkorrekt omräkningskurs, medan antalet fall med inkorrekt avrundning fortfarande kvarstår. CPB genomför också gemensamma åtgärder med icke-statliga organisationer (bland annat pensionärer) för att övervaka de parallella prisangivelserna. Detta är ett exempel på god praxis som kan användas också för att främja och öka användningen av överenskommelsen om skälig prissättning i detaljhandeln (se nedan). Även om antalet företag som respekterar reglerna om parallella prisangivelser har ökat krävs det ytterligare ansträngningar för att öka respekten för dessa regler.

En överenskommelse om skälig prissättning i detaljhandeln lanserades den 28 augusti av ett antal företrädare för näringslivsorganisationer och CPB, och företag uppmanas att ansluta sig till detta initiativ. Det leds av Estniska handels- och industrikammaren och följer riktlinjerna för de frivilliga initiativ som framgångsrikt har använts vid tidigare övergångar. De som anslutit sig till överenskommelsen (t.ex. detaljhandlare, finansinstitut, lokala myndigheter, Internetbutiker etc.) har åtagit sig att avstå från oskäliga affärsmetoder i samband med övergången, dvs. inte öka sina priser utan anledning under övergången till euron och att respektera övergångsreglerna. De som har anslutit sig till överenskommelsen har rätt att använda ett klistermärke med logotyp.

Från och med mitten av oktober hade 450 företag och organisationer anslutit sig till överenskommelsen, inklusive tolv lokala myndigheter, som omfattar över 2 300 försäljnings-/aktivitetsställen. Om villkoren i överenskommelsen inte följs kan böter [7] utdömas och rättigheten att använda klistermärket dras tillbaka. En informationskampanj, inklusive utomhusreklam, reklam på radio, tryckta medier och Internet, genomfördes i september och man planerar för ytterligare en kampanj. Handelskammaren uppskattar att det finns cirka 3 500–4 000 företag som är aktiva inom detaljhandelssektorn i Estland, så det är viktigt att öka antalet företag och organisationer som anslutit sig till överenskommelsen, vilka också bör inkludera de lokala kommunerna. Frivilliga med särskild utbildning bör användas för att främja anslutning till överenskommelsen.

Det bör säkerställas att övervakningen av det korrekta genomförandet av överenskommelserna om skälig prissättning och eventuella prismissbruk utsträcks till att även omfatta den 1 och 2 januari.Anslutningen till överenskommelser om skälig prissättning bör också förbättras. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att öka täckningen bland små och medelstora företag. Frivilliga som har fått särskild utbildning kan användas i detta syfte (t.ex. studenter eller pensionärer). Detta kan även inbegripa frivilliga som redan övervakar den korrekta prisangivelsen, och som samtidigt kan främja överenskommelserna om skälig prissättning. Alla de 226 lokala kommunerna bör också ansluta sig till överenskommelserna.Korrigerande åtgärder bör snarast vidtas mot företag och organisationer som inte uppfyller sina åtaganden i enlighet med överenskommelsen om skälig prissättning bör. Deras rättighet att hävda att de följer överenskommelsen om skälig prissättning (dvs. att använda överenskommelsens logotyp) bör dras tillbaka omedelbart.Man bör dessutom särskilt arbeta för att upptäcka missbruk och omotiverade prisökningar på dagligvaror och -tjänster, t. ex. sådana som tillhandahålls av restauranger, caféer frisörer etc., eftersom dessa i oproportionerligt hög grad bidrar till allmänhetens upplevelse av övergångsrelaterade prisökningar.Ansträngningarna för att se till att reglerna om parallella prisangivelser följs bör också fortsätta. |

2.5 Meddelande om euron

De kvantitativa målen för kommunikationsstrategin för eurons införande i Estland är att säkerställa att 90 % av alla estniska invånare är välinformerade om övergångens praktiska aspekter och att 65 % av alla estniska invånare stöder euron vid tiden för övergången.

Efter rådets beslut den 13 juli har de estniska myndigheterna snabbt organiserat genomförandet av planerna i meddelandet. Dessa omfattar en blandning av verktyg som innebär mer direkta kontakter med invånarna (direktreklam, seminarier, utställningar, etc.) och massmedieverktyg (radio- och televisionsreklam).

De tre faserna i den massmediekampanj som pågår från augusti till december 2010 syftar till att förklara de viktiga praktiska aspekterna av övergången. Genom en bidragsöverenskommelse ger kommissionen stöd på upp till 50 % av de berättigade kostnaderna för överenskomna kommunikationsåtgärder. Europeiska centralbanken stöder den nationella informationskampanjen genom att leverera publikationer, organisera utställningar och andra pr-åtgärder och genom att ge ett stort stöd åt massmediekampanjen.

Eftersom större delen av kampanjerna inte kunde nå sina målgrupper är det inte möjligt att utvärdera resultaten av dem. Resultaten från opinionsundersökningar och den allmänna opinion som speglas i media visar emellertid att det finns tydliga farhågor om missbruk och förlorad köpkraft. Sårbara grupper kan därför behöva mera förtroendeskapande information.

Nu när det bara återstår ett par månader uppmanar kommissionen de estniska myndigheterna att beslutsamt genomföra och, om så är nödvändigt, komplettera kommunikationsplanerna för införandet av euron för att i tid nå alla estniska invånare med den nödvändiga informationen. Sårbara grupper bör särskilt uppmärksammas. Kommissionen rekommenderar också de estniska myndigheterna att förbereda en kriskommunikationsplan. |

3. Den allmänna opinionen i de nyligen anslutna medlemsstaterna

Europeiska kommissionen har sedan 2004 genomfört Eurobarometerundersökningar i de länder som anslöt sig till EU 2004 och 2007 och som fortfarande ska anta euron. Syftet med dessa undersökningar var att mäta medborgarnas attityder mot och kunskap om införandet av euron. Undersökningen ”NMS-8” [8] under hösten 2010 (Flash EB n°307) är den elfte av sin sort. Fältarbetet för undersökningen genomfördes i september 2010.

För utarbetandet av denna rapport jämfördes resultaten från den senaste Eurobarometerundersökningen med resultaten från den tidigare undersökning som genomfördes i de nya medlemsstaterna (Flash EB n°296, maj 2010). Med hänsyn till det fortfarande ansträngda nuvarande ekonomiska klimatet, inklusive statsskuldkrisen i medlemsstater i euroområdet, visar de senaste resultaten att stödet hos medborgarna i de åtta nya medlemsstaterna för euroinförandet allmänt sett har minskat sedan maj 2010. De nuvarande stödnivåerna är emellertid inte lägre än de var under de första omgångarna av denna undersökning som genomfördes 2004 och 2005.

3.1 Stöd för euron

Mellan maj och september 2010 minskade stödet för införande av euron bland medborgarna i de åtta nya medlemsstaterna något. På det hela taget förväntade sig en relativ majoritet av de svarande att införandet av euron skulle ha positiva följder för deras land (46 %, -3 procentenheter). 43 % (-4 procentenheter) förväntade sig positiva följder för dem själva, medan 44 % (+ 5 procentenheter) av de svarande förväntade sig negativa följder. Omkring hälften (47 %) av de personer som intervjuades ansåg att euron hade en positiv inverkan i de medlemsstater som ingår i euroområdet för närvarande.

Av alla svarande sade 44 % (-4 procentenheter) att de var positiva till att euron skulle ersätta deras nationella valuta, medan 45 % (+3 procentenheter) sade sig vara negativt inställda till en sådan övergång till euron. Av rumänerna (51 %, -4 procentenheter), bulgarerna (48 %, -3 procentenheter) och ungrarna (47 %, -7 procentenheter) uttryckte merparten att de var positiva till en övergång till euron, medan flertalet tjeckiska (60 %, +7 procentenheter), estniska (58 %, +4 procentenheter) och lettiska (56 %, +6 procentenheter) svarande angav att de var negativa till att euron skulle ersätta deras nationella valuta. Den största ökningen i andelen medborgare som svarade att de var negativa till en övergång till euron fanns i Litauen (+6 procentenheter till 34 %).

3.2 Takten i införandet av euron

Drygt en tredjedel av medborgarna i de åtta nya medlemsstaterna önskade se euron införd på medellång sikt (”efter en viss tid”, 35 %, -4 procentenheter), medan en nästan lika stor andel (38 %, +6 procentenheter) valde alternativet så sent som möjligt. Omkring en femtedel (21 %, +6 procentenheter) önskade att övergången skulle ske så fort som möjligt. Polen (47 %, +8 procentenheter), Tjeckien (47 %, -1 procentenhet) och Lettland (46 %, ingen förändring) hade högst andel svarande som önskade gå över till euron så sent som möjligt. I Estland ville en fjärdedel av alla svarande (24 %, +1 procentenhet) gå över så fort som möjligt, 38 % (ingen förändring) efter en viss tid och 31 % (-5 procentenheter) önskade gå över till euron så sent som möjligt.

3.3 Informationsnivån

Medan en majoritet av medborgarna i de åtta nya medlemsstaterna fortfarande inte anser sig vara välinformerade om euron (57 %, -2 procentenheter), är det en växande andel (42 %, +1 procentenhet) som anser sig vara välinformerad. Fyra månader före införandet av euron i Estland har det skett en kraftig ökning av den informationsnivå de svarande i Estland anser att de har om euron jämfört med maj 2010, och 65 % anser sig nu vara välinformerade (+15 procentenheter).

3.4 Förväntningar avseende euron

Såsom under de tidigare faserna instämde en överväldigande majoritet av medborgarna i de åtta nya medlemsstaterna i flera positiva uttalanden avseende eurons praktiska inverkan: t.ex. höll 90 % (ingen förändring) med om att det med euron skulle bli bekvämare för de som reser till andra länder som också använder euron, och 85 % (-1 procentenhet) höll med om att euron skulle göra det enklare att handla i andra länder som använder den gemensamma valutan etc.

Nästan två tredjedelar av de svarande oroade sig emellertid för prisökningar efter införandet av euron (69 %, +3 procentenheter), medan cirka en femtedel (19 %, -4 procentenheter) av medborgarna ansåg att euron på lång sikt har en stabiliserande inverkan på priserna. De flesta av dessa medlemsstater uppvisade en ökning i andelen medborgare som oroade sig för att införandet av euron skulle leda till högre priser. De polska (81 %, +5 procentenheter) och estniska (80 %, +3 procentenheter) svarande fortsatte att vara särskilt skeptiska till eurons inverkan på priserna, och över tre fjärdedelar av de svarande förväntade sig att priserna skulle stiga.

[1] Rådets beslut (2010/416/EU) av den 13 juli 2010 i enlighet med artikel 140.2 i fördraget om Estlands införande av euron den 1 januari 2011, EUT L 196, 28.7.2010, s. 24.

[2] Rådets förordning (EU) nr 671/2010 av den 13 juli 2010 om ändring av förordning (EG) nr 2866/98 vad gäller omräkningskursen till euron för Estland, EUT L 196, 28.7.2010, s. 4.

[3] Europeiska centralbankens riktlinje (ECB/2008/4) av den 19 juni 2008 om ändring av riktlinje ECB/2006/9 om vissa förberedelser inför utbytet av sedlar och mynt till euro och om förhandstilldelning och förhandstilldelning till tredje part av eurosedlar och euromynt utanför euroområdet, EUT L 176, 4.7.2008, s. 16.

[4] Erfarenheterna visade att det finns behov av en enklare procedur för att i synnerhet övertyga de små detaljhandlarna att delta i förhandstilldelning till tredje part. Genom ett standardkontrakt om förhandstilldelning till tredje part åläggs tunga påföljder om de till tredje part förhandstilldelade eurokontanterna sätts i omlopp före €-dagen, vilket kräver kraftigt förhöjd säkerhet av företagens lokaler etc. Det är därför lämpligare för större företag som har behov av stora volymer eurokontanter.

[5] Av praktiska skäl kan det emellertid behöva göras en förhandsanmälan för stora kontantbelopp som ska växlas. Mellan den 1 och den 31 december är växlingen endast till för privatpersoner.

[6] De genomsnittliga bötesbeloppet uppgick till cirka 50 euro medan det högsta bötesbeloppet uppgår till cirka 1 900 euro (30 000 estniska kronor). Inspektören kan besluta om påföljd (varning/böter) på plats, men inte om bötesbeloppets storlek.

[7] Det högsta bötesbeloppet är 50 000 estniska kronor, motsvarande cirka 3 200 euro.

[8] Eurobarometerundersökning tillhandahåller alltid resultat för de nya medlemsstater som inte är medlemmar i euroområdet för tillfället. Den senaste undersökningen omfattade Polen, Tjeckien, Ungern, Bulgarien, Rumänien, Lettland, Estland och Litauen. Eftersom Cypern, Malta, Slovenien och Slovakien redan har gått med i euroområdet ingår de inte längre. Sammanlagt har cirka 8 000 slumpvis utvalda medborgare intervjuats.

--------------------------------------------------