RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Kvaliteten på bensin och diesel som används för vägtransporter i Europeiska unionen: Nionde årsrapporten (Rapporteringsår 2010) /* COM/2012/0749 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Kvaliteten på bensin och diesel som används för vägtransporter i Europeiska unionen: Nionde årsrapporten (Rapporteringsår 2010) Sammanfattning I direktiv 98/70/EG[1] anges minimispecifikationer för hälso- och miljökrav på bränslen som ska användas i fordon som har motorer med gnisttändning eller kompressionständning. Bränslekvaliteten är viktig ur miljösynpunkt, eftersom den påverkar utsläppen från motorn och därmed luftkvaliteten. Den påverkar också hur lätt och till vilka kostnader tillverkarna kan klara gränsvärdena för utsläpp av föroreningar och växthusgaser. Om bränslespecifikationerna inte följs kan det leda till ökade utsläpp (ökade mängder oxygenater kan till exempel öka kväveoxidutsläppen) samt motorskador och skador på efterbehandlingssystem för avgaser (katalysatorer kan skadas av för höga svavelhalter), vilket leder till mer luftföroreningar. För att uppfylla kvalitetskraven för bränsle enligt nämnda direktiv måste medlemsstaterna införa system för övervakning av bränslekvaliteten. Enligt artikel 8 i direktiv 98/70/EG ska kommissionen årligen offentliggöra en rapport om bränslekvaliteten i medlemsstaterna. I den här nionde kommissionsrapporten sammanfattas medlemsstaternas uppgifter för 2010 om kvaliteten på bensin och diesel samt om sålda mängder. Samtliga medlemsstater har lämnat in fullständiga rapporter för 2010. Vissa medlemsstater lämnade in sina rapporter efter tidsfristen den 30 juni. Tidsfristen för att lämna in rapporterna iakttogs något sämre än 2009. Sjutton medlemsstater lämnade in sina rapporter för 2010 före tidsfristen, men av återstående tio rapporter lämnades fem in tre månader eller mer efter tidsfristen. Övervakningen av bränslekvaliteten under 2010 visade att de krav på bensin och diesel som fastställs i direktiv 98/70/EG i allmänhet uppfylls. Få överträdelser upptäcktes. För bensin var de parametrar som främst överträddes researchoktantal/motoroktantal (RON/MON)[2], ångtryck sommartid[3], destillering/förångning vid 100/150°C[4] och maximal svavelhalt. För diesel överträddes främst parametrarna svavelhalt, destillationspunkten 95 % och cetantal. Överträdelser är relativt ovanliga och de flesta medlemsstaterna vidtar åtgärder för att se till att bränsle som inte uppfyller kraven tas bort från marknaden. Kommissionen har därför inte noterat några negativa effekter på fordonsutsläpp eller motorfunktioner. Kommissionen uppmanar emellertid medlemsstaterna att fortsätta vidta åtgärder för att uppfylla kraven, så att sådana problem inte uppstår i framtiden. En låg svavelhalt bidrar till att minska luftföroreningarna och gör det lättare att införa ny motorteknik. Den 1 januari 2009 trädde en ny specifikation för fordonsbränsle i kraft som begränsar svavelhalten i alla fordonsbränslen i EU till 10 ppm (svavelfria bränslen). Det här är den andra rapporten sedan kravet trädde i kraft, och även 2010 låg den genomsnittliga svavelhalten under denna nivå, som det framgår av tabell 1: Tabell 1: Årlig utveckling av den genomsnittliga svavelhalten i bensin och diesel EU || Genomsnittlig svavelhalt, ppm* Bränsle/År || 2002 || 2003* || 2004* || 2005* || 2006** || 2007*** || 2008*** || 2009*** || 2010 Bensin || 51 || 37 || 38 || 19 || 18 || 18 || 14 || 6 || 6 Diesel || 169 || 125 || 113 || 25 || 22 || 23 || 18 || 8 || 7,5 * Utom Frankrike, som inte lämnade in någon rapport för 2003–2005. ** Utom Malta, som inte lämnade in någon rapport för 2006. *** Utom Luxemburg, som inte lämnade in någon rapport för 2007 och 2008 och lämnade in en ofullständig rapport för 2009. De nationella systemen för övervakning av bränslekvaliteten ser fortfarande mycket olika ut. Kraven i direktivet förväntas dock leda till enhetligare system och bättre kvalitet på rapporteringen. 2. Inledning Specifikationerna för bensin och diesel som säljs inom EU fastställs i direktiv 98/70/EG. Enligt direktivet ska medlemsstaterna lämna in en sammanfattning med uppgifter om kvaliteten på de bränslen som säljs inom deras territorier. Från och med 2004 ska medlemsstaternas rapportering om övervakningen ske i enlighet med den europeiska standarden EN 14274[5] eller system med motsvarande grad av tillförlitlighet. I artikel 8 i direktiv 98/70/EG, i dess lydelse enligt artikel 1.5 i direktiv 2003/17/EG, fastställs att kommissionen ska offentliggöra resultaten av medlemsstaternas rapportering om bränslekvaliteten. I enlighet med detta krav innehåller denna nionde rapport en sammanfattning av kvaliteten på bensin och diesel samt av de mängder som såldes i EU under 2010. Rapporterna från tidigare år finns på kommissionens webbplats[6]. 3. Nationella övervakningsystem Kommissionens beslut 2002/159/EG och den europeiska standarden EN 14274 har gjort informationen mer användbar och har underlättat analysen av trenderna på EU:s bränslemarknad. Kvaliteten på övervakningssystemens utformning, överensstämmelsen med gränsvärdena och den information som lämnas i rapporterna fortsätter att förbättras. På vissa viktiga områden finns det dock fortfarande utrymme för förbättringar: Medlemsstaterna uppmuntras att fortsätta förbättra punktligheten vid inlämnandet av rapporterna. Flera medlemsstater tar inte ett tillräckligt antal prover av alla bränslen eller ett tillräckligt antal prover från bensinstationer (i motsats till depåer/raffinaderier) för att uppfylla kraven i den europeiska standarden EN 14274[7], se figur 4. Medlemsstater som använder nationella övervakningssystem bör tillhandahålla en fullständig beskrivning av dem, så att det kan kontrolleras att de överensstämmer med den europeiska standarden. Beskrivningen bör visa att övervakningssystemet är likvärdigt med EN 14274 i fråga om statistisk tillförlitlighet. För bedömningen av medlemsstaternas rapporter tillämpas lämpliga säsongsperioder för att säkerställa den EU-omfattande rapporteringens jämförbarhet. Om en medlemsstat har valt att använda en annan säsongsperiod än den angivna, bör lämplig information lämnas i den nationella bilagan i rapporten om övervakning av bränslekvaliteten. 4. Rapporteringsår 2010 4.1 Bränslekvalitet och mängder En skillnad från tidigare år är den nya maximigränsen för svavelhalt på 10 ppm för alla fordonsbränslen som infördes 2009 och som har påskyndat övergången från RON 95 (<50 mg/kg) till RON 95 (<10 mg/kg). I fråga om oktantal utgjordes den största delen, dvs. 67 %, av bensinförsäljningen under 2010 av RON 95. Av återstoden utgjordes 27 % av 95=<RON<98 medan RON 98 stod för omkring 5 % och RON 91 för 1 % av den totala försäljningen. Figur 1: Försäljning per bränsletyp i EU under 2010 i procent* Miljoner liter || || || RON=91 || || || RON = 95 || || || RON 95=<RON<98 || || || RON 98 || || || Diesel Tabell 2: Sammanfattning per bränsletyp 2010 Bränsletyp || Miljoner liter || Marknadsandel i EU Blyfri min. RON=91 || 1 618 || 1 % Blyfri min. RON=95 || 80 308 || 67 % Blyfri 95≤RON<98 || 32 898 || 27 % Blyfri RON≥98 || 6 409 || 5 % Bensin totalt || 121 233 || 100,0 % Diesel (<10 ppm S) || 246 841 || 100,0 % Diesel totalt || 246 841 || 100,0 % || || Utveckling över tiden av bränsleförsäljningen i EU Av figur 2 framgår hur bränsleförbrukningen i EU har utvecklats under de senaste tio åren. Förbrukningen av diesel har ökat kraftigt jämfört med bensin. Figur 2: Utveckling av bränsleförbrukningen i EU Miljoner liter || Utom Frankrike 2003–2005, Luxemburg 2007–2009 och Malta 2006 och 2009, eftersom inga rapporter lämnades in. Försäljning per bränsletyp i EU-27 Tabell 3 visar förbrukningen per bränsletyp och medlemsstat under 2010. Tabell 3: Förbrukning per bränsletyp och medlemsstat Bränsletyp || Försäljning av bensin (miljoner liter) || Försäljning av diesel (miljoner liter) Medlemsstat || min. RON=91 || min. RON=95 || 95≤ RON <98 || RON ≥98 || Bensin totalt || Diesel totalt Österrike || 150 || - || 2 251 || 64 || 2 465 || 7 437 Belgien || - || 1 251 || - || 363 || 1 614 || 7 733 Bulgarien || - || 847 || - || - || 847 || 2 168 Cypern || - || 479 || - || 47 || 526 || 428 Tjeckien || 5 || - || 2 459 || 49 || 2 513 || 4 637 Danmark || 517 || 1 570 || - || 3 || 2 090 || 3 101 Estland || - || - || 338 || 33 || 371 || 572 Finland || - || 2 075 || 162 || - || 2 237 || 2 790 Frankrike || - || 8 677 || - || 2 202 || 10 879 || 39 749 Tyskland || 943 || - || 24 901 || 740 || 26 584 || 38 356 Grekland || - || 4 634 || 220 || 153 || 5 007 || 2 977 Ungern || - || 1 743 || - || 47 || 1 790 || 3 274 Irland || - || 1 974 || - || - || 1 974 || 2 672 Italien || - || 11 678 || - || - || 11 678 || 30 238 Lettland || - || - || 347 || 29 || 376 || 801 Litauen || - || 385 || - || 9 || 394 || 1 190 Luxemburg || 1 || 373 || - || 92 || 466 || 1 894 Malta || - || - || 91 || 10 || 101 || 120 Nederländerna || - || 5 496 || - || 75 || 5 571 || 7 634 Polen || - || 5 138 || - || 513 || 5 651 || 13 896 Portugal || - || - || 1 703 || 187 || 1 890 || 5 898 Rumänien || - || - || 1 274 || 793 || 2 067 || 4 997 Slovakien || - || 781 || - || 19 || 800 || 1 281 Slovenien || - || - || 660 || 79 || 739 || 1 419 Spanien || - || 6 908 || - || 766 || 7 674 || 31 540 Sverige || - || 4 394 || - || 138 || 4 532 || 5 164 Storbritannien || - || 19 444 || 953 || - || 20 397 || 24 875 Tabell 3 visar hur mycket av olika bränsletyper som sålts i medlemsstaterna. Vissa allmänna tendenser kan noteras: · Diesel dominerar marknaden i alla utom två medlemsstater. · Belgien uppvisar det största beroendet av diesel, som dominerar bränsleförsäljningen med en marknadsandel på 82,7 %, vilket är den högsta andelen i alla medlemsstater. · Under 2010 såldes den största mängden bränsle i Tyskland, som stod för 17,6 % av EU:s totala bränsleförsäljning, 21,9 % av bensinförsäljningen och 15,5 % av dieselförsäljningen. Den näst största marknaden var Frankrike med 13,8 % av den totala bränsleförsäljningen, 9,0 % av bensinförsäljningen och 16,1 % av dieselförsäljningen, medan Storbritannien stod för 12,3 % av den totala försäljningen, 16,8 % av bensinförsäljningen och 10,1 % av dieselförsäljningen. Under 2010 såldes de största mängderna bränsle, liksom under perioden 2001–2009, i Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien och Storbritannien. Sedan 2001 har enhetligheten ökat vad gäller bränsletyper som rapporteras vara tillgängliga i EU. Bensin delas in i olika typer främst beroende på oktantal (RON-kategori). I rapporterna för 2010 uppgav endast sex medlemsstater att tre bensintyper var tillgängliga, medan övriga medlemsstater uppgav två bensintyper (ingen medlemsstat uppgav endast en bensintyp). Före 2009 var två dieseltyper tillgängliga för att användas i vägfordon: lågsvavlig diesel och svavelfri diesel (mindre än 10 ppm svavel). Uppgifterna för 2010 bekräftar att alla medlemsstater, som förväntat, har gått över till 100 % svavelfri diesel och uppfyller den obligatoriska gränsen för svavelhalt. Antalet dieseltyper har därför minskat till en. 5. Provtagning och rapportering Den europeiska standarden EN 14274 innehåller detaljerade krav på antalet prover som ska tas och var de ska tas. Uppgifter om proverna ska lämnas i medlemsstaternas rapporter om bränslekvaliteten. I standarden förtecknas ett antal faktorer som ska beaktas vid bedömningen av provtagningssystemen, såsom antalet raffinaderier som levererar till marknaden, antalet tillgängliga bränsletyper och antalet olika importerade bränsletyper och källor. I standarden specificeras ett minimiantal prover per bränsletyp som ska tas under vinter- respektive sommarperioden. Under tidigare år har viss osäkerhet rått i medlemsstaterna om provtagningskraven, emellertid har antalet prover och rapporteringens indelning i sommar- respektive vinterperiod förbättrats under de senaste åren. Tabell 4 innehåller en sammanfattning av de enskilda medlemsstaternas provtagning och rapportering 2010. När medlemsstaterna har använt en statistisk modell som anges i EN 14274 beräknas det totala minimiantalet prover som krävs, förutsatt att kravet på minimiantal prover är känt för respektive modell[8]. Tabellen innehåller också uppgifter om det totala antalet prover som tagits och provtagning på bensinstationer. Inte alla medlemsstater lämnade in dessa uppgifter 2010 (Sverige, Storbritannien, Spanien, Tyskland och Lettland). Enligt EN 14274 bör minimiantalet prover tas från tankningsstationer, vilket definieras som ”öppna återförsäljningsställen eller företagsinterna anläggningar för tankning av bränsle i motordrivna vägfordon”. För att kraven på minimiantalet prover ska vara uppfyllda bör således prover från distributionsterminaler eller raffinaderier tas utöver de som tas från bensinstationer. När en medlemsstat rapporterar att den använder ett ”nationellt övervakningssystem”[9] görs en bedömning av det minimiantal prover som krävs på grundval av landets storlek och andra tillhandahållna uppgifter. När platsen för proverna är känd kan det avgöras huruvida mängden prover överensstämmer med EN 14274. Sju medlemsstater (som antingen använder system baserade på EN 14274 eller nationella övervakningssystem) uppfyllde inte fullständigt kraven i standarden. Detta berodde på de platser där proverna tagits samt på antalet tagna prover. Dessa problem påverkar emellertid inte effektiviteten och trovärdigheten hos de resultat som rapporterats till kommissionen. Kommissionen samarbetar för närvarande med medlemsstaterna för att klargöra skälen till avvikelserna och se till att denna situation kommer att förbättras i framtiden. I tabell 4 anges det minimiantal prover som medlemsstaterna ska ta från bensinstationer för att uppfylla bestämmelserna i direktivet. Tabell 4: Sammanfattning av medlemsstaternas provtagning och rapportering jämfört med kraven i direktiv 98/70/EG och den europeiska standarden EN 14274 Medlemsstat || Över­vak­nings­syste­mets modell (1) || Storlek (2) || Sepa­rat för som­mar och vinter? (3) || Prover per typ och per period (4) || Totalt antal prover som krävs (5) || Antal prover som tagits (6) || Antal prover som tagits på bensin­stationer (7) Ben || Dsl || Ben || Dsl || Ben || Dsl Österrike || AT || C || L || ü || 50 || 102 || 100 || 203 || 100 || 203 || 100 Belgien || BE || N || L || ü || 100 || 400 || 200 || 2 133 || 4 985 || 2 133 || 4 958 Bulgarien || BG || B || L || ü || 100 || 200 || 200 || 427 || 468 || 418 || 456 Cypern || CY || C || L || ü || 50 || 100 || 100 || 293 || 167 || 149 || 167 Tjeckien || CZ || C || L || ü || 50 || 101 || 100 || 747 || 877 || 747 || 877 Danmark || DK || N || L || ü || 50 || 201 || 100 || 42 || 22 || 42 || 22 Estland || EE || C || L || ü || 50 || 103 || 100 || 350 || 200 || 350 || 200 Finland || FI || A || L || ü || 50 || 103 || 100 || 185 || 162 || 140 || 117 Frankrike || FR || B || S || ü || 200 || 416 || 400 || 827 || 395 || 827 || 395 Tyskland || DE || N || S || ü || 200 || 405 || 400 || 417 || 305 || - || - Grekland || EL || A || L || ü || 50 || 105 || 100 || 250 || 120 || 29 || 17 Ungern || HU || C || L || ü || 50 || 101 || 100 || 120 || 120 || 120 || 120 Irland || IE || C || L || ü || 50 || 100 || 100 || 144 || 126 || 92 || 92 Italien || IT || A || S || ü || 100 || 200 || 200 || 200 || 200 || 100 || 100 Lettland || LV || N || L || ü || 100 || 400 || 200 || 438 || 674 || - || - Litauen || LT || C || L || ü || 50 || 101 || 100 || 101 || 100 || 97 || 95 Luxemburg || LU || C || L || ü || 50 || 104 || 100 || 47 || 75 || 43 || 71 Malta || MT || N || L || ü || 100 || 209 || 200 || 49 || 43 || 39 || 30 Nederländerna || NL || A || L || ü || 50 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 Polen || PL || B || S || ü || 200 || 408 || 400 || 291 || 229 || 291 || 229 Portugal || PT || N || L || ü || 100 || 209 || 200 || 236 || 118 || 200 || 100 Rumänien || RO || B || L || ü || 100 || 400 || 200 || 360 || 210 || 360 || 210 Slovakien || SK || C || L || ü || 50 || 101 || 100 || 168 || 137 || 168 || 137 Slovenien || SI || C || L || ü || 50 || 103 || 100 || 149 || 181 || 145 || 115 Spanien || ES || N || S || ü || 200 || 409 || 400 || 520 || 264 || - || - Sverige || SE || N || L || ü || 100 || 203 || 200 || 553 || 620 || - || - Storbritannien || UK || N || S || ü || 200 || 404 || 400 || 2 195 || 2 428 || - || - 6. Efterlevnaden av direktiv 98/70/EG under 2010 6.1 Bensin De flesta medlemsstaterna lämnade fullständiga uppgifter om bensinprovernas överensstämmelse med kraven under 2010. För att fastställa överensstämmelsen är det nödvändigt att veta vilken testmetod som har använts för parametrarna (eftersom reproducerbarhet och toleransnivåer skiljer sig beroende på testmetod). Medlemsstaterna bör använda rapporteringsmallen när de lämnar dessa uppgifter. Även om denna del av rapporteringen inte är obligatorisk, är den viktig för att fastställa graden av överensstämmelse. Under 2010 togs 11 531 bensinprover och 13 391 dieselprover. De parametrar som 2010 oftast konstaterades inte uppfylla specifikationerna var följande: · Gränsvärdet för ångtrycket sommartid överskreds i 215 fall eller 1,85 % av det totala antalet prover 2010. Det blir emellertid allt tydligare att ett för högt ångtryck i många fall beror på bränsleblandningar när leverantörerna byter från sommarbränsle till vinterbränsle och tvärtom. · Avseende RON/MON konstaterades totalt 59 prover eller 0,5 % av det totala antalet prover 2010 inte uppfylla specifikationerna. · Den maximala svavelhalten på 10 ppm överskreds i 34 prover eller 0,29 % av det totala antalet prover. Det hösta provvärdet var 45,9 mg/kg. Den genomsnittliga svavelhalten för alla medlemsstater ligger emellertid på 5,8 ppm och är således lägre än den obligatoriska gränsen på 10 ppm. Nederländerna har inte lämnat fullständiga uppgifter om prover som konstaterats ligga utanför toleransgränserna och Tyskland kunde inte lämna uppgifter om vissa prover som inte uppfyllde kraven för bensin RON 91. 6.2 Diesel Endast två medlemsstater underlät att lämna uppgifter om de prover som inte uppfyllt specifikationerna för diesel (Lettland och Nederländerna, där åtminstone ett bränsleprov i vardera medlemsstaten överskred toleransgränserna). Av de fem parametrar för diesel som testades 2010 uppfyllde följande inte specifikationerna: · Även om den genomsnittliga svavelhalten i EU låg på 6,5 ppm, vilket är under den obligatoriska gränsen på 10 ppm, konstaterades bristande överensstämmelse för 169 prover eller 1,26 % av det totala antalet prover. Följande extremvärden uppmättes: – Ett maximivärde på 500 mg/kg i Bulgarien (leverantören bötfälldes på grund av att bränsleprovet inte uppfyllde kraven). – Ett eller flera prover i Polen konstaterades inte uppfylla kraven. Den högsta uppmätta svavelhalten var 455 mg/kg. Bränsle som konstaterades ha en extremt hög svavelhalt drogs tillbaka från marknaden. De polska myndigheterna anmälde även det icke-överensstämmande bränslet till skatte- och tullmyndigheten samt den regionala miljöskyddsmyndigheten. – 294 mg/kg i Rumänien (inga uppgifter har lämnats om vidtagna åtgärder). – 94,2 mg/kg i Cypern, där kontaminering vid bensinstationen konstaterades bero på att fordonsdiesel blandats med diesel för uppvärmning. Straffrättsliga åtgärder vidtogs mot bensinstationen. · Totalt 38 prover överskred destilleringsgränserna. · Totalt fyra prover som testades avseende cetantal uppfyllde inte specifikationerna. 6.3 Sammanfattning I tabell 5 sammanfattas hur medlemsstaterna efterlevt kraven i direktiv 98/70/EG när det gäller rapporteringen 2010. Av tabellen framgår provernas analysresultat jämfört med toleransgränserna samt huruvida rapporternas format och innehåll uppfyller kraven. Genom ändring av direktiv 98/70/EG (direktiv 2003/17/EG) har en punkt införts där det anges att ”[m]edlemsstaterna skall fastställa påföljderna för överträdelse av de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv. Påföljderna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande.” Vissa medlemsstater har angett vilka åtgärder och påföljder de nationella myndigheterna har vidtagit när prover inte uppfyllt specifikationerna. Av de 11 531 bensinprover som testades 2010 konstaterades 411 ligga utanför toleransgränserna för en eller flera parametrar, vilket innebär bristande överensstämmelse för 3,6 % av proverna. Av de 13 391 prover som under 2010 testades med avseende på de fem obligatoriska parametrarna för diesel konstaterades 211 ligga utanför de specificerade gränserna, vilket är 1,6 % av de rapporterade proverna. Andelen prover som konstateras inte uppfylla specifikationerna är beroende av antalet prover som tas, vilket (i respektive medlemsstat) bör vara beroende av mängden bränsle som säljs och leveranskällorna. När medlemsstaterna emellertid använder nationella övervakningssystem, som kanske inte motsvarar EN 14274, är det nödvändigt att också ta hänsyn till den bristande överensstämmelsen i unionen viktad efter volym och antal prover. Av figur 3, som visar graden av bristande överensstämmelse viktad efter försäljningsvolym och antal prover, framgår att trenden varit ökande fram till 2010. Figur 3: Utveckling över tiden av den sammanlagda bristande överensstämmelsen med gränsvärdena för bensin och diesel Bristande överensstämmelse i % viktad efter försäljningsvolymen för bränsle || || År || || Diesel || || Bensin * Utom Frankrike 2003–2005, Luxemburg 2007–2009 och Malta 2006 och 2009, eftersom inga rapporter lämnades in. Tabell 5: Sammanfattning av medlemsstaternas efterlevnad av direktiv 98/70/EG när det gäller rapporteringen 2010 || Med­lems­stat || Bristande överensstämmelse med gränsvärden Antal prover som inte uppfyller kraven/totalt antal prover || Ofullständig rapportering Antal parametrar som inte mätts/totalt antal parametrar || Försenade rapporter || || || (1) || (2) || (3) || || || Bensin || Diesel || Bensin || Diesel || || || || Uppfyl­ler inte kraven || Totalt || Uppfyl­ler inte kraven || Totalt || Har inte mätts || Totalt || Har inte mätts || Totalt || (månader) || || AT || 6 || 203 || 3 || 100 || 0 || 18 || 0 || 5 || <1 || || BE || 103 || 2 133 || 79 || 4 985 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || BG || 39 || 427 || 56 || 468 || 3 || 18 || 0 || 5 || I tid || || CY || 41 || 293 || 1 || 167 || 0 || 18 || 0 || 5 || <1 || || CZ || >61 || 747 || 29 || 877 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || DK || 0 || 42 || 0 || 22 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || EE || 17 || 350 || 3 || 200 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || FI || 0 || 185 || 1 || 162 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || FR || 56 || 827 || 10 || 395 || 0 || 18 || 1 || 5 || I tid || || DE || >7 || 417 || 1 || 305 || 0 || 18 || 0 || 5 || <4 || || EL || 0 || 250 || 0 || 120 || 0 || 18 || 0 || 5 || <1 || || HU || 0 || 120 || 0 || 120 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || IE || 15 || 144 || 1 || 126 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || IT || 2 || 200 || 0 || 200 || 1 || 18 || 0 || 5 || <1 || || LV || 0 || 438 || 0 || 674 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || LT || 0 || 101 || >1 || 100 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || LU || 7 || 47 || 0 || 75 || 1 || 18 || 0 || 5 || <1 || || MT || 2 || 49 || 3 || 43 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || NL || >2 || 100 || >1 || 100 || 0 || 18 || 0 || 5 || <5 || || PL || 15 || 291 || 3 || 229 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || PT || 29 || 236 || 8 || 118 || 0 || 18 || 0 || 5 || <1 || || RO || >5 || 360 || 11 || 210 || 0 || 18 || 0 || 5 || <1 || || SK || 0 || 168 || 7 || 137 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || SI || 0 || 149 || 0 || 181 || 0 || 18 || 0 || 5 || I tid || || ES || 6 || 520 || 0 || 264 || 0 || 18 || 0 || 5 || <2 || || SE || 0 || 553 || 0 || 620 || 6 || 18 || 0 || 5 || I tid || || UK || 5 || 2 195 || 0 || 2 428 || 2 || 18 || 0 || 5 || I tid || || Antal länder || 18 || 18 || 5 || 1 || 10 || || || # || Kolumn || Anmärkning (1) Bristande överensstämmelse med gränsvärden (95-procentig säkerhet) || Där de rapporterade uppgifterna är ofullständiga går det inte att fastställa huruvida alla prover uppfyller gränsvärdena. I de fall där man inte med hjälp av uppgifterna har kunnat fastställa antalet prover som överskrider gränsvärdena, indikerar tecknet > att antalet prover som överskrider gränsvärdena är ett minimiantal och kan vara högre. (2) Ofullständig rapportering || För vissa parametrar får ett färre antal prover tas. För alla parametrar bör antalet prover emellertid vara tillräckligt för att korrekt bedöma bränslekvaliteten. Medlemsstaterna bör ange när provresultat erhållits och lämna uppgifter om provresultaten. (3) Försenade rapporter || I direktiv 98/70/EG anges att medlemsstaterna bör lämna in sina övervakningsrapporter senast den 30 juni varje år. 7. Slutsatser Bränslekvaliteten har ett starkt samband med både koldioxidutsläpp och luftkvalitet. Den påverkar också hur lätt och till vilka kostnader fordonstillverkarna kan klara gränserna för utsläpp av föroreningar och växthusgaser. Övervakningen av bränslekvaliteten 2010 visar att specifikationerna för bensin och diesel i direktiv 98/70/EG i allmänhet är uppfyllda. Mycket få överträdelser upptäcktes. Att allt fler medlemsstater antar standarden EN 14274 resulterar i enhetligare uppgifter för bedömningen av de olika parametrarna för bränslekvalitet. Medlemsstaterna har också försökt förbättra sin förståelse av rapporteringskraven. Det är relativt sällsynt att gränsvärdena överskrids och de flesta medlemsstaterna vidtar åtgärder för att se till att bränsle som inte uppfyller kraven tas bort från marknaden. Kommissionen har därför inte noterat några negativa effekter på fordonsutsläpp eller motorfunktioner till följd av för höga värden. Kommissionen uppmanar emellertid medlemsstaterna att fortsätta vidta åtgärder för att garantera fullständig överensstämmelse, så att sådana problem inte uppkommer i framtiden, och för att se till att rapporterna lämnas in till kommissionen inom fastställda tidsfrister. [1] Direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG, EGT L 350, 28.12.1998, s. 58. [2] Researchoktantal (RON) är ett kvantitativt mått på det maximala kompressionstryck vid vilket bensin kan användas i en motor utan att en del av bränsleblandningen självantänder i motorn. Självantändning ger ökad bränsleförbrukning och ökade utsläpp av flyktiga organiska föreningar och koloxid. [3] Ångtrycket är ett mått på bränslets benägenhet att förångas. Sommartid regleras ångtrycket, eftersom temperaturerna sommartid kan leda till höga utsläpp av flyktiga organiska föreningar, som kan bidra till att marknära ozon bildas. Om ångtrycket överskrids leder det till ökade utsläpp av flyktiga organiska föreningar. [4] Destilleringsparametern fastställer den andel av bränslet som förångas vid 100˚C och 150˚C. Den anger en begränsning av de lättare komponenter som kan blandas i bensinen. Om den överskrids kan det leda till ånglås och problem med körbarheten. [5] EN 14274:2003 – Motorbränslen – Fastställande av kvaliteten på motorbensin och dieselbränsle – Ett system för övervakning av bränslekvaliteter. [6] https://circabc.europa.eu/faces/jsp/extension/wai/navigation/container.jsp [7] Se avsnitt 5 för närmare uppgifter. [8] I EN 14274 fastställs minimiantal prover för varje bränsle (beroende på vilken statistisk modell som används och försäljningens storlek). Det anges vilket minimiantal prover som ska tas för varje bränsletyp. || Antal prover per bränsletyp och per vinter- och sommarperiod* Modell || Litet land || Stort land EN 14274 statistisk modell A || 50 || 100 EN 14274 statistisk modell B || 100 || 200 EN 14274 statistisk modell C || 50 || - Nationellt system || - || - * Det antal prover som årligen ska tas per bränsletyp är således dubbelt så högt som det som anges i tabellen. [9] Enligt direktivet tillåts nationella övervakningssystem förutsatt att de ger lika tillförlitliga resultat som EN 14274.