Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Social dialog som ett verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

(förberedande yttrande på begäran av det franska ordförandeskapet)

(2022/C 194/09)

Föredragande: Franca SALIS-MADINIER

Remiss från det franska ordförandeskapet i rådet Skrivelse av den 21.9.2021 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av sektionen 16.12.2021 Antagande vid plenarsessionen 20.1.2022 Plenarsession nr 566 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 172/32/70

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK delar kommissionens uppfattning i strategin för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen 2021–2027 och anser att den sociala dialogen är ett oumbärligt verktyg för att nå de tre viktigaste målen: att förutse och hantera förändringar i arbetslivet som orsakas av de gröna, digitala och demografiska omställningarna, förbättra förebyggandet av arbetsolyckor och arbetssjukdomar samt öka beredskapen inför eventuella framtida hälsokriser.

1.2 Pandemin är ett tillfälle att skapa ny och gemensam kapacitet för att hantera kommande kriser och mildra konsekvenserna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Återhämtningsplanen bör göra det möjligt att stärka arbetsmarknadsparternas roll i de medlemsstater där de har minst inflytande.

1.3 Kommittén anser att det bör göras en övergripande och integrerad framåtblickande analys av digitaliseringens inverkan på arbetsmarknaden i syfte att föregripa de omvälvningar som den medför och utveckla en långsiktig strategi för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

1.4 Det europeiska ramavtalet från 2002 räcker inte till för att hantera de nya utmaningar som distansarbetet medför. Vi rekommenderar att nya riktlinjer utarbetas, med särskild tonvikt på förebyggande av psykosociala risker och muskel- och skelettbesvär.

1.5 Yrkesinspektionerna uppmanas att genomföra en inspektion av villkoren för distansarbete på begäran av den anställde och med respekt för hans eller hennes privatliv, i enlighet med nationella bestämmelser.

1.6 EESK anser att kostnaderna för arbetssjukdomar såsom hjärtsjukdomar och utbrändhet bör övervakas noggrant i syfte att identifiera lämpliga åtgärder på lämplig nivå med en nollvision.

1.7 Kommittén efterlyser utvecklingen av en förebyggande kultur genom att utbilda aktörerna i den sociala dialogen, öka medvetenheten om framväxande risker samt stärka och fördela de disponibla resurserna.

1.8 Kommittén anser att avtal som ingås mellan arbetsmarknadens parter ska genomföras i medlemsstaterna, i enlighet med artikel 155.2 i EUF-fördraget. Vi uppmanar kommissionen att med arbetsmarknadens parter diskutera genomförandet av självständiga avtal och processen avseende en gemensam begäran om rådsbeslut, med respekt för arbetsmarknadsparternas självständighet och i enlighet med förfarandet i artikel 155 i EUF-fördraget.

1.9 Referensstandarder och verktyg för riskutvärdering, som är särskilt användbara för mycket små och medelstora företag, bör arbetas fram. Små och medelstora företag behöver rätt vägledning, utbildning och ekonomiskt stöd för att uppfylla kraven på hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

1.10 Kommittén förordar att en mekanism inrättas som gör det möjligt att utvärdera inverkan av lagstiftningsinitiativ, kollektivavtal och europeiska handlingsplaner, och upprepar sin rekommendation ( 1 ) om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 arbetstagare.

1.11 Vi efterlyser en mer proaktiv ”nollvisionskampanj” som syftar till att förebygga och undanröja risker, i enlighet med ramdirektivet.

1.12 När det gäller kampen mot arbetsrelaterad cancer efterlyser EESK en ambitiösare ståndpunkt som omfattar de 50 prioriterade cancerogena ämnena, reproduktionstoxiska ämnen och farliga läkemedel samt även stress ( 2 ) och skiftarbete ( 3 )

1.13 EESK efterlyser EU-lagstiftning om psykosociala risker. Ett effektivt förebyggande bör vara inriktat på arbetsmiljön och inte enbart den enskilda personens psykiska hälsa.

1.14 Utarbetandet av en förebyggande politik som är heltäckande, hållbar och integrerad kräver att förslaget till direktiv om muskel- och skelettbesvär tas upp igen.

1.15 EESK anser att lagstiftningen om artificiell intelligens ( 4 ) måste ändras. Vi rekommenderar att tredjepartsbedömningar av överensstämmelse görs obligatoriska för all AI med hög risk.

1.16 EESK anser att plattformsarbetare bör inbegripas i den strategiska ramens tillämpningsområde. Rätten att organisera sig, företrädas och förhandla kollektivt bör garanteras och rätten till socialt skydd bör utvidgas till att omfatta även dessa arbetstagare.

2. Bakgrund

2.1 Inom ramen för sitt framtida rådsordförandeskap har Frankrike uppmanat kommittén att, genom detta yttrande, undersöka frågan om hur effektiv den sociala dialogen ( 5 ) är som verktyg för att främja hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

2.2 Kommissionen föreslår en ny strategisk ram för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, och de tre viktigaste målen är att förutse och hantera förändringar i arbetslivet som orsakas av de gröna, digitala och demografiska omställningarna, förbättra förebyggandet av arbetsolyckor och arbetssjukdomar samt öka beredskapen inför eventuella framtida hälsokriser ( 6 ) . Kommissionen räknar särskilt med den sociala dialogen för att uppnå dessa tre mål.

2.3 I den strategiska ramen antas en nollvision för arbetsrelaterade dödsfall i EU, och tonvikt läggs vid jämställdhet på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen.

2.4 Kampen mot arbetsrelaterad cancer fastställs som ett prioriterat område. Kommissionen anger att den kommer att fastställa bindande gränsvärden för exponering i arbetet för fler cancerframkallande ämnen.

3. Allmänna kommentarer

3.1 Den sociala dialogen, ett nödvändigt verktyg för att förebygga risker

3.1.1 Tvåpartsförhandlingarna mellan de europeiska arbetsmarknadsparterna är av mycket stor vikt för att lösa problem med hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Tillämpningen av självständiga avtal är dock ibland inkonsekvent eftersom den sociala dialogen har olika tyngd i olika medlemsstater och systemen för förhållandet mellan arbetsmarknadens parter ser olika ut ( 7 ) . Avtal som leder till rådsdirektiv efter en begäran av båda undertecknande parter förefaller ha större effekt eftersom de garanterar konkreta handlingsplaner i medlemsstaterna. Vi uppmanar kommissionen att med arbetsmarknadens parter diskutera ett bättre genomförande av självständiga avtal och processen avseende en gemensam begäran om rådsbeslut, med respekt för arbetsmarknadsparternas självständighet och i enlighet med förfarandet i artikel 155 i EUF-fördraget.

3.1.3 Branschavtal som fastställer miniminormer eller allmänna riktlinjer när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen är särskilt viktiga för små och medelstora företag, eftersom de inte alltid har de resurser som krävs för att utarbeta planer för att förbättra arbetsförhållandena. Små och medelstora företag behöver rådgivning, utbildning och ekonomiskt stöd för att kunna genomföra branschavtalen.

3.1.4 Den sociala dialogen är ett värdefullt verktyg för företagen och för samhället som helhet. Arbetsmiljöåtgärder som vidtas genom social dialog bidrar positivt till arbetstagarnas hälsa, kan förbättra företagens lönsamhet samt minskar kostnaderna för vård och sjukfrånvaro ( 14 ) . Samhällskostnaden för arbetsrelaterade skador och sjukdomar bedöms uppgå till 3,3 % ( 15 ) av EU:s BNP (476 miljarder euro), vilket motsvarar mer än hälften av medlen i återhämtningspaketet. Denna procentandel varierar kraftigt mellan medlemsstaterna utifrån det industriella landskapet, det rättsliga sammanhanget och gällande förebyggande åtgärder.

3.1.5 I den akuta fasen av krisen hade de åtgärder som myndigheterna vidtog betydande sektorsvisa effekter: nedstängning av skolor, butiker osv. Många företag, bl.a. i hotellbranschen, på kulturområdet och inom catering, fruktade att gå i konkurs ( 16 )

3.1.6 Förhandlingarna har gjort det möjligt att säkerställa kontinuitet i verksamheterna och den europeiska ekonomins överlevnad. Inom sektorer såsom transporter, handel och jordbruk har de europeiska arbetsmarknadsparterna spelat en väsentlig roll när det gäller nödvändiga anpassningar, tillfällig eller till och med permanent nedläggning av verksamheter, och deras inverkan på sysselsättningen. Lärdomar bör dras inför eventuella framtida kriser.

3.1.7 Detta bokslut kan inte dölja betydande brister. Kvaliteten på de nationella mekanismerna i den sociala dialogen är ojämn ( 17 ) . I många medlemsstater vidtogs åtgärder utan lämpliga och viktiga samråd med nationella arbetsmarknadsparter. Vissa regeringar vidtog akuta åtgärder som begränsade deras oberoende, som om de utgjorde hinder snarare än lösningar. Hälsokrisen har blottlagt behovet av att bättre hantera och samordna de nödvändiga åtgärder som vidtas i medlemsstaterna. Det behövs en förstärkt dialog mellan medlemsstaterna, EU-institutionerna samt arbetsmarknadens parter på nationell och europeisk nivå för att hitta lösningar i hanteringen av krisen.

3.1.8 EESK noterar att det i EU-domstolens dom från september 2021 anges att kommissionen inte är skyldig att efterkomma en begäran från arbetsmarknadens parter som syftar till att genomföra avtal som ingåtts, och uppmanar kommissionen att fastställa tydliga kriterier för genomförandet av de avtal som undertecknats av arbetsmarknadens parter ( 18 ) . Avtal som ingås mellan arbetsmarknadens parter bör genomföras i medlemsstaterna i enlighet med artikel 155.2 i EUF-fördraget.

3.2 Särskilda kommentarer

3.2.1 Den digitala omställningen, klimatomställningen och nya sårbarheter

3.2.1.1 Europeiska centralbanken lyfter fram makroekonomiska och finansiella risker ( 19 ) med koppling till den globala uppvärmningen (ekonomiska förluster på grund av högre havsnivåer och förändrade nederbördsregimer) och den gröna omställningen (ökning av strandade tillgångar, högre strukturell arbetslöshet, prisvolatilitet och inflation).

3.2.1.2 Robotiserad automation, AI, utvecklingen av nya företagsmodeller, former av underentreprenad och distansarbete kommer på ett bestående sätt att påverka arbetsmarknaden, uppvärdering av kompetenser, arbetsorganisation, utformning av arbetsplatser, arbetsmiljörisker och sätt att förebygga dem.

3.2.1.3 dåliga arbetsvillkor (obekväma arbetsställningar, orimlig arbetstakt, hård press på jobbet och bristande självständighet och variation i arbetsuppgifterna) Fasta anställningskontrakt utgör fortfarande normen, men just nu ökar former av så kallade ”flexibla” och ”alternativa” anställningar (t.ex. behovsarbete och arbete via digitala plattformar). Eftersom dessa arbetstagare inte kan påverka arbetsförhållandena i någon större utsträckning drabbas de oftare av(obekväma arbetsställningar, orimlig arbetstakt, hård press på jobbet och bristande självständighet och variation i arbetsuppgifterna) ( 20 )

3.2.1.4 Dessa omställningar leder till att arbetsmiljöriskerna förflyttas : Först och främst mot lönearbetets marginaler genom den kombinerade utvecklingen av underentreprenad och otrygga anställningar som omfattar mindre skydd när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Därefter mot nya sårbarheter som är kopplade till arbetsförhållanden, genom att hybridisera flexibla organisationsformer och förnyade former av gamla Taylorism-metoder, och slutligen mot nya missförhållanden i arbetslivet, vilket visas av den endemiska ökningen av arbetsrelaterad stress och därmed sammanhängande sjukdomar.

3.3 Utmaningar för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i det digitala ekosystemet

3.3.1 distansarbete är det främsta exemplet på detta. Distansarbetets utbredning svarar mot en förväntan: 80 % Informations- och kommunikationstekniken formar gradvis ett nytt digitalt ekosystem, ochär det främsta exemplet på detta. Distansarbetets utbredning svarar mot en förväntan: 80 % ( 21 ) av arbetsgivarna och 76 % av arbetstagarna i Europa vill att distansarbetet ska fortsätta efter krisen. Distansarbete innebär en större flexibilitet, men för samtidigt med sig nya utmaningar: olämplig utrustning, en känsla av isolering, svårigheter att koppla bort arbetet och bristande stöd från ledningen. 25 % ( 22 ) av arbetstagarna uppger att de ständigt känner sig känslomässigt utmattade av sitt arbete – en central faktor när det gäller utbrändhet. Distansarbete har också inneburit nya utmaningar för arbetsgivarna när det gäller t.ex. ökade inköp av distansarbetsutrustning samt utmaningar när det gäller arbetsledning och arbetsorganisering på distans.

3.3.2 robotteknikens områden leder till att arbetsuppgifterna förflyttas från produktionen till att övervaka automatiserade processer. Enligt uppskattningar skulle 22 % av arbetstillfällena i EU kunna bli automatiserade fram till 2030, dvs. 53 miljoner arbetstillfällen De framsteg som gjorts påområden leder till att arbetsuppgifterna förflyttas från produktionen till att övervaka automatiserade processer. Enligt uppskattningar skulle 22 % av arbetstillfällena i EU kunna bli automatiserade fram till 2030, dvs. 53 miljoner arbetstillfällen ( 23 ) . Automatiseringen kan förbättra arbetsförhållandena (säkerhet och ergonomi, mer variation i uppgifterna, undanröjande av svåra och farliga uppgifter). Naturligtvis är det också viktigt att övervaka och förebygga eventuella risker när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen till följd av denna utveckling, som, om den endast är inriktad på produktivitet, kan leda till att arbetsvillkoren försämras.

3.3.3 algoritmisk ledning inom plattformsekonomin och hos vissa logistikjättar. Utmaningen är tvåfaldig: att ersätta tillsynspersoner i fråga om deras uppdrag att kontrollera och följa upp resultaten samt öka produktiviteten genom en rationalisering av arbetet som ibland drivs till sin spets. Enligt vetenskapliga studier som Europeiska fackföreningsinstitutet har gjort en detaljerad sammanfattning av leder dessa strategier, när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, till att de ”traditionella” riskerna med koppling till rationalisering (intensivare och svårare arbete, mer monotona uppgifter) överlappar med ”framväxande” risker med koppling till digitaliseringen (psykisk överbelastning, hyperkonnektivitet, social isolering) Ett stort antal framsteg med koppling till AI befinner sig fortfarande i ett mycket tidigt utvecklingsskede, t.ex.inom plattformsekonomin och hos vissa logistikjättar. Utmaningen är tvåfaldig: att ersätta tillsynspersoner i fråga om deras uppdrag att kontrollera och följa upp resultaten samt öka produktiviteten genom en rationalisering av arbetet som ibland drivs till sin spets. Enligt vetenskapliga studier som Europeiska fackföreningsinstitutet har gjort en detaljerad sammanfattning av leder dessa strategier, när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, till att de ”traditionella” riskerna med koppling till rationalisering (intensivare och svårare arbete, mer monotona uppgifter) överlappar med ”framväxande” risker med koppling till digitaliseringen (psykisk överbelastning, hyperkonnektivitet, social isolering) ( 24 )

3.3.4 distansarbetet för med sig. Ständig övervakning och utvärdering för med sig risker för arbetstagarnas psykiska hälsa Algoritmisk ledning etableras gradvis i företag där den svarar mot de utmaningar somför med sig. Ständig övervakning och utvärdering för med sig risker för arbetstagarnas psykiska hälsa ( 25 ) , särskilt mot bakgrund av ”Big Brother”-effekten och den utsuddade gränsen mellan arbetsliv och privatliv. Utan nödvändiga skyddsåtgärder kan denna teknik undergräva de grundläggande rättigheterna när det gäller respekten för privatlivet och människans värdighet.

3.3.5 tillämpningar med hög risk på arbetsplatser. EESK har rekommenderat att tredjepartsbedömningar av överensstämmelse görs obligatoriska för all AI med hög risk. I sitt lagstiftningsförslag om AI ( 26 ) tar kommissionen inte på ett direkt sätt itu med utmaningarna i samband medpå arbetsplatser. EESK har rekommenderat att tredjepartsbedömningar av överensstämmelse görs obligatoriska för all AI med hög risk. ( 27 ) System som bedömer arbetstagares beteende, arbetstid och prestationer eller som detekterar deras känslor bör, när de klassificeras som AI med hög risk, vara föremål för bedömning av överensstämmelse som utförs av tredje part.

3.4 Omställning, övergång och nya utmaningar

3.4.1 Man kan konstatera att det sker en förflyttning från ökande arbetsskador till arbetssjukdomar. Mellan år 2000 och 2016 ökade dödsfallen på grund av hjärtsjukdomar och stroke med koppling till exponeringen för långa arbetstider med 41 % respektive 19 % på global nivå ( 28 ) . Psykisk ohälsa med koppling till arbetet ökar likaså, liksom depressioner. Mellan 17 % och 35 % av depressionerna kan kopplas till arbetet ( 29 ) , vilket är ett tecken på en uppåtgående trend för psykosociala risker och deras inverkan på arbetstagarnas hälsa.

3.4.2 fysiska riskfaktorer . Arbetsolyckorna minskar något Esener-undersökningen visar att repetitiva armrörelser och långa stunder i sittande ställning är de två riskfaktorer som arbetstagarna är mest exponerade för Denna förändring i fråga om arbetsrelaterade problem är även märkbar när det gäller. Arbetsolyckorna minskar något ( 30 ) , samtidigt som muskel- och skelettbesvär fortfarande är den främsta orsaken till arbetsoförmåga i världen ( 31 ) . Den senastevisar att repetitiva armrörelser och långa stunder i sittande ställning är de två riskfaktorer som arbetstagarna är mest exponerade för ( 32 ) . Således är det inte längre enstaka exponering för mycket farliga situationer som främst hotar hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, utan långvarig exponering för mindre omfattande riskfaktorer.

4. Utsikter för att effektivisera den sociala dialogen och minska riskerna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen

4.1 Pandemin ger tillfälle att skapa ny och gemensam kapacitet inför hälsokriser, miljökriser och demografiska kriser. Arbetsmarknadens parter har bäst förutsättning att förutse förändringar, föregripa nya utbildningsbehov, anpassa sig till nya miljöer, upptäcka framväxande risker ( 33 ) och förbereda omställningen av produktionsprocesser.

4.2 Det är viktigt att säkerställa att de avtal som den sociala dialogen gett upphov till tillämpas på ett ändamålsenligt sätt. Kommittén upprepar sitt stöd ( 34 ) för ILO:s rekommendation ( 35 ) om en arbetsmiljöinspektör per 10 000 arbetstagare, och insisterar på att det är nödvändigt att stärka de fackliga företrädarnas roll inom hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. På alla nivåer bör arbetsmarknadens parter vara tillräckligt involverade i att ta fram och genomföra förebyggande åtgärder, i enlighet med ramdirektivet.

4.3 Den utbredda förekomsten av distansarbete gör det nödvändigt att utöka yrkesinspektionens möjligheter att ingripa. Inspektörerna bör, såsom är fallet i Spanien ( 36 ) , kunna kontrollera villkoren för distansarbetet, på arbetstagarens begäran och med respekt för hans eller hennes privatliv. Detta inbegriper fastställande och registrering av klagomål om brist på nödvändig utrustning, bristande efterlevnad av rätten att inte vara uppkopplad osv.

4.4 Vi anser att det bör göras en framåtblickande analys av digitaliseringens inverkan på arbetslivet i medlemsstaterna, särskilt när det gäller uppvärdering av kompetens, hur arbetet organiseras samt arbetsmiljörisker och sätt att förebygga dessa.

4.5 De ökade kostnaderna för arbetssjukdomar såsom hjärtsjukdomar och utbrändhet bör övervakas noggrant i syfte att identifiera lämpliga åtgärder på lämplig nivå med en nollvision i fråga om dödsfall.

4.6 Nuvarande bestämmelser gör det inte möjligt att utvärdera den inverkan som fristående ramavtal har på ett grundligt sätt. De uppgifter som finns tillgängliga är fragmenterade, och insamlingsformaten gör det inte möjligt att fastställa någon kausalitet. Det är nödvändigt att investera i utvecklingen av separata indikatorer för varje avtal samt i en longitudinell mekanism som gör det möjligt att fastställa kausalitet samtidigt som man fullt ut respekterar arbetsmarknadsparternas självständighet vid genomförandet av ramavtalen.

4.7 Dessa specifika indikatorer ska kompletteras med mer omfattande indikatorer som gör det möjligt att följa de framsteg som görs på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Detta skulle kunna inbegripas i Esener-undersökningarna . EESK rekommenderar att de genomförs oftare och att de får en mer systematisk täckning när det gäller utmaningar på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Detta kommer att göra det möjligt att bedöma omfattningen av de initiativ som genomförs och vid behov föreslå nya åtgärder.

4.8 yrkesinspektörskommittén , genom att tillhandahålla möjligheter till och rekommendationer om utbyte av bästa praxis och stöd till kapacitetsuppbyggnad när det gäller tillämpningen av lagstiftningen och genomförandet av avtal inom den sociala dialogen som inte har omvandlats till direktiv . Europeiska arbetsmyndigheten ( 37 ) skulle kunna utöva sin övervakande roll, genom

4.9 God samordning mellan den europeiska och nationella sociala dialogen kräver att arbetsmarknadens parter i högre utsträckning görs delaktiga i samtliga medlemsstater. Medel skulle kunna uppbådas för att stärka arbetsmarknadsparternas kapacitet i de länder där den är svag.

4.10 EESK uppmuntrar alla initiativ som gör det möjligt att stödja små och medelstora företag i deras förebyggande arbete. Vi framhåller den aktuella standarden ISO 45003 ( 38 ) om psykosociala risker, OiRA, som regelbundet uppdateras med nya moduler, samt portalen ”Friska arbetsplatser”, där de resurser som arbetsgivare har tillgång till finns samlade. I Frankrike har OiRA använts 61 000 gånger ( 39 ) av 42 000 användare, vilket motsvarar hälften av användarna. Vi insisterar på den möjlighet som dessa verktyg utgör för de företag som inte har de interna resurser som krävs, och påpekar att riskbedömning är en viktig del av det förebyggande arbetet.

4.11 Nollvisionsstrategin bör vara mer proaktiv och inriktad på att undanröja risker, i enlighet med ramdirektivet. All politik på området hälsa och säkerhet på arbetsplatsen bör respektera principen om förebyggande åtgärder, som utarbetas och genomförs genom den sociala dialogen, och stöds av tydliga bestämmelser.

4.12 När det gäller kampen mot arbetsrelaterad cancer efterlyser kommittén en ambitiösare ståndpunkt som omfattar de 50 prioriterade cancerogena ämnena. Tillämpningsområdet för direktiv 2004/37/EG bör även utvidgas till reproduktionsstörande ämnen och farliga läkemedel ( 40 ) . Vidare leder kronisk stress till ökad risk för cancer ( 41 ) , och skiftarbete på nätter är en orsak till bröstcancer, prostatacancer och tjock- och ändtarmscancer ( 42 ) . Man bör anta en riskbaserad strategi, inte en metod där arbetarskydd betraktas som en kostnad.

4.13 Muskel- och skelettbesvär är fortfarande det främsta problemet i fråga om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i EU. På företagsnivå är kvaliteten på den sociala dialogen och en välfungerande arbetsmiljökommitté, när en sådan finns, garanter för ett effektivt förebyggande arbete. Den sociala dialogen på sektornivå kan även bidra genom specifika riktlinjer, medvetandehöjande åtgärder och erfarenhetsutbyte samt spridande av god praxis. På europeisk nivå kräver utarbetandet av heltäckande, hållbar och integrerad politik att förslaget till direktiv om muskel- och skelettbesvär tas upp igen.

4.14 Det ofullständiga genomförandet av det fristående ramavtalet från 2004 om arbetsrelaterad stress visar att det krävs EU-lagstiftning om psykosociala risker. EESK påminner om att en effektiv förebyggande strategi kräver att man även hanterar orsaksfaktorerna – närmare bestämt arbetsorganisationen. En strategi som består i att vidta åtgärder för den enskilda personens psykiska hälsa kommer inte att göra det möjligt att få bukt med den arbetsrelaterade stressen.

4.15 Kommittén betonar att både ett starkt regelverk och en framgångsrik social dialog behövs. I direktiven anges de allmänna riktlinjerna för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, medan de olika nivåerna i den sociala dialogen möjliggör nödvändiga anpassningar till sektorsspecifika och nationella särdrag.

4.16 Vi beklagar att egenföretagare inte inbegrips i den strategiska ramens tillämpningsområde. Vissa plattformsarbetare, som betecknas som ”egenföretagare”, har i själva verket en underordnad ställning i förhållande till plattformarna via den algoritmiska ledningen. Pandemin har visat på dessa arbetstagares sårbarhet och plattformarnas brister när det gäller förebyggande åtgärder. Det är inte önskvärt att dessa arbetstagare fortsätter att utsättas för okontrollerade risker till följd av att de inte omfattas av den strategiska ramen.

4.17 EESK betonar att det finns ett asymmetriskt förhållande mellan plattformarna och dessa arbetstagare och påminner om att föreningsfriheten och rätten till kollektiva förhandlingar är grundläggande rättigheter. Det är mycket viktigt att säkerställa en lämplig organisation och representation för att underlätta social dialog och kollektiva förhandlingar. Dessutom bör rätten till socialt skydd utvidgas till att omfatta dessa arbetstagare.

4.18 Det är lika viktigt att man uppmärksammar arbetstagare med funktionsnedsättning eller arbetstagare som är drabbade av kroniska sjukdomar. Sysselsättning ger tillgång till ett anständigt boende, ett rikt socialt och kulturellt liv samt integrering i samhället. För att nå EU:s inkluderingsmål bör man minska skillnaderna mellan medlemsstaterna och harmonisera politiken för anställbarhet samt ekonomisk, social och kulturell integration.

4.19 Åtgärder för att förebygga att människor utestängs från arbetsmarknaden bör ingå i den sociala dialogen och bör vidtas i samband med återinträde i sysselsättning (utformning av arbetsplatsen, deltidsarbete osv.). Vi anser att åtgärder bör vidtas för att öka medvetenheten om situationen för arbetstagare med funktionsnedsättning eller arbetstagare som riskerar att utestängas från arbetsmarknaden på grund av oförmåga.

4.20 Att ta fasta på mångfald, inbegripet könsskillnader, bland arbetskraften är avgörande för att garantera både manliga och kvinnliga arbetstagares säkerhet och hälsa. Även om vissa framsteg har gjorts på detta område anser EESK att mer kan och bör göras. Könsskillnader bör beaktas vid utarbetandet av arbetsmiljöpolicyer och förebyggande strategier. EESK efterlyser hänsynstagande till jämställdhetsaspekter när det gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen för att integrera jämställdhet i alla arbetsmiljöområden. För att dra nytta av den sociala dialogen betonar EESK vikten av att kvinnor deltar på lika villkor i den sociala dialogen.

4.21 Tillgången till informationsteknik bör underlättas för unga arbetstagare. Kontinuerligt lärande är på väg att bli den viktigaste källan till anställningstrygghet i den digitala tidsåldern. Det är också viktigt att inkludera äldre arbetstagare genom att främja möjligheter till lärande och skydd mot åldersdiskriminering.

4.22 Fördelarna med distansarbete beror på hur det organiseras av arbetsgivaren. Distansarbetet bör regleras genom kollektiva förhandlingar för att undvika de problem som konstaterats i flera undersökningar ( 43 ) . Det europeiska ramavtal som undertecknades 2002 räcker inte till för att hantera dessa nya utmaningar. Vi rekommenderar att nya riktlinjer utarbetas, med särskild tonvikt på förebyggande av psykosociala risker och muskel- och skelettbesvär.

4.23 Det är nödvändigt att lyfta fram de kopplingar som finns mellan hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och företagens lönsamhet. Genom sin inverkan på arbetsvillkor och bibehållande av anställningar gör den sociala dialogen det möjligt att förebygga kostnader för arbetsolyckor och arbetssjukdomar. Det är en investering vars fördelar överstiger kostnaderna ( 44 )

4.24 En förebyggande kultur bör utvecklas genom att man utbildar de olika aktörerna i den sociala dialogen, ökar medvetenheten om framväxande risker samt stärker och fördelar de disponibla resurserna. EESK anser att medel från återhämtningsplanen bör utnyttjas i detta syfte.

Bryssel den 20 januari 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EUT C 105, 4.3.2022, s. 114.

(2) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(3) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(4) Europeiska kommissionen (2021), Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om harmoniserade regler för artificiell intelligens (rättsakt om artificiell intelligens) och om ändring av vissa unionslagstiftningsakter, COM(2021) 206 final.

(5) Den europeiska sociala dialogen omfattar diskussioner, samråd, förhandlingar och gemensamma åtgärder som genomförs av de organisationer som företräder arbetsmarknadens parter (arbetsgivare och arbetstagare). Man skiljer på trepartsdialogen med offentliga myndigheter och tvåpartsdialogen mellan fackföreningar och europeiska arbetsgivare.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents.

(7) https://www.eurofound.europa.eu/sv/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices.

(8) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106

(9) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000

(10) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460

(12) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348

(13) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595

(14) https://osha.europa.eu/sv/themes/good-osh-is-good-for-business.

(15) https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/.

(16) Se EUT C 429, 11.12.2020, s. 159, punkt 2.3.

(17) ”Arbetsmarknadsparternas deltagande i utformningen av politiken under covid-19-utbrottet”, Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) (2021), Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

(18) EUT C 10, 11.1.2021, s. 14.

(19) ECB (2021), ”Climate change and monetary policy in the euro area”, Occasional Paper Series, nr 271, september 2021.

(20) Bérastégui P. (2021), ”Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review”. ETUI Research Report 2021.01.

(21) Littler Mendelson (2020), ”Littler European Employer COVID-19 Survey Report”.

(22) Eurofound (2020), ”Living, working and COVID-19”, COVID-19 series, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

(23) https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe.

(24) Bérastégui P. (2021), ”Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review”. ETUI Research Report 2021.01.

(25) APPG (2021), ”The new frontier: Artificial Intelligence at work” .

(26) Europeiska kommissionen (2021), Förslag till förordning om harmoniserade regler för artificiell intelligens (rättsakt om artificiell intelligens) och om ändring av vissa unionslagstiftningsakter, COM(2021) 206 final.

(27) EUT C 517, 22.12.2021, s. 61, punkt 1.10.

(28) ILO (2021), ”WHO/ILO Joint Estimates of the Work-related Burden of Disease and Injury”, 2000–2016.

(29) Niedhammer m.fl. (2021). ”Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe”. Int Arch Occup Environ Health.

(30) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2.

(31) Cieza m.fl. (2020). ”Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019”. The Lancet, 396:10267.

(32) EU-OSHA (2020), ”European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 2019)” – background briefing.

(33) https://osha.europa.eu/sv/emerging-risks.

(34) EUT C 105, 4.3.2022, s. 114.

(35) https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf.

(36) https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en.

(37) Europeiska arbetsmyndigheten ska stödja medlemsländernas efterlevnad och samordningen dem emellan vid genomförandet av EU:s lagstiftning om arbetskraftens rörlighet, och den ska även stödja samordningen av de sociala trygghetssystemen.

(38) https://www.iso.org/standard/64283.html.

(39) https://oiraproject.eu/sv/news/road-transport-france-now-safer-oira.

(40) En kemikalie som kan försämra en kvinnas eller mans fertilitet eller påverka fostrets utveckling.

(41) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(42) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(43) https://www.eurofound.europa.eu/sv/data/covid-19/working-teleworking.

(44) https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf.