Det svenska domstolsväsendet står inte inför några särskilda utmaningar när det gäller effektivitet, trots ett ovanligt stort antal inkommande förvaltningsmål. Det svenska systemet ligger på en genomsnittlig nivå när det gäller handläggningstiden för såväl tvistemål som förvaltningsmål. Antalet inkommande förvaltningsmål är ovanligt stort och antalet pågående förvaltningsmål har fortsatt att öka något sedan 2016. Avslutandegraden för förvaltningsmål har fallit under 2016 och 2017, men visar på en positiv utveckling under 2018, och närmar sig nu återigen 100 %. Den genomsnittliga tiden för att avgöra förvaltningsmål är fortfarande relativt kort . Eftersom det inte infördes någon generell nedstängning har domstolarna i de flesta fall fortsatt att vara verksamma under covid-19-pandemin, med förbehåll för att vissa förhandlingar har ställts in eller skjutits upp av folkhälsoskäl .

Sverige har en lång tradition av lagstiftning som syftar till frihet och mångfald inom medierna. De rättsliga garantier som underbygger mediernas frihet och mångfald härrör från både grundlag och allmän lagstiftning, och verkar genomföras fullt ut i praktiken. Den svenska medietillsynsmyndigheten har starka garantier för sitt oberoende, i enlighet med vad som fastställs i grundlagen. Inga större problem rapporteras när det gäller insyn i medieägandet, trots att det inte finns några särskilda regler för medieföretag. Sverige visar sig också ha ett robust system för skydd av journalister. De villkor som svenska journalister arbetar under bedöms höra till de mest gynnsamma i världen. Ändå rapporterades vissa hot mot journalister under 2020, både fysiska och via internet.

Sverige överväger en reform av förfarandet för ändring av grundlagen. För närvarande kan grundlagsändringar antas med enkel majoritet, men det krävs två på varandra följande beslut av riksdagen, med ett riksdagsval däremellan . Utöver reformen av domstolsväsendet kommer kommittén för utredning av ett förstärkt skydd för demokratin och domstolarnas oberoende att undersöka ett antal möjliga ändringar av formerna för ändring av grundlag. Detta har tagits under övervägande mot bakgrund av den senaste tidens utveckling i andra länder, som visar på behovet av ett starkt skydd för det demokratiska systemets grundläggande strukturer . I synnerhet kommer kommittén att göra en bedömning av om det bör krävas kvalificerad majoritet, om det bör finnas ett krav på ett minsta antal ledamöter av parlamentet som ska delta i beslutet, och om de val som hålls mellan de båda besluten måste vara ett ordinarie val. Resultatet av denna del av utredningen kommer också att läggas fram under 2023.

Sverige har en stabil ram för skyddet av journalister och journalistisk verksamhet. De villkor som svenska journalister arbetar under bedöms höra till de mest gynnsamma i världen. MPM 2020 rapporterade en låg risk i fråga om redaktionellt oberoende i Sverige . I detta avseende reglerar tryckfrihetsförordningen frågan om oberoende när det gäller att utse och avskeda chefredaktörer. Dessutom har ett stort antal medier och journalistorganisationer utarbetat initiativ för självreglering med anknytning till det redaktionella oberoendet. Beträffande förtal finns fängelsestraff bland påföljderna för förtal och förolämpning som begås genom tryckta och audiovisuella medier, se tryckfrihetsförordningen (kapitel 7) och yttrandefrihetsgrundlagen (kapitel 5), jämförda med brottsbalken . Enligt det internationella pressinstitutet är dock åtal för förtal som involverar medierna sällsynta i Sverige, på grund av de omfattande krav som ställs i den ovannämnda lagstiftningen för att driva sådana mål. Vissa källor, bland annat Reportrar utan gränser och Brottsförebyggande rådet (Brå) , rapporterade att vissa journalister upplever hot på grund av sin yrkesverksamhet. Andelen journalister som utsätts för kränkande eller nedsättande kommentarer på nätet har minskat från 80 % år 2013 till cirka 70 % år 2019 . Under 2019 rapporterade Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet inga anmälningar rörande Sverige. Under 2020 publicerades tre anmälningar, som rörde såväl fysiska angrepp som angrepp på nätet mot journalister, på plattformen . Den svenska polisen har inlett särskilda åtgärder för att ta itu med problem rörande de grundläggande fri- och rättigheterna, inbegripet brott mot journalister. I detta ingår att inrätta nationella kontaktpunkter, tillföra ytterligare personal som kan stödja offer för sådana brott och anslå ytterligare finansiering för att skapa bättre förutsättningar att utreda brott mot demokratin och hatbrott . En enmansutredning som tillsattes av regeringen i maj 2020 ser för närvarande över bland annat det straffrättsliga skyddet för vissa samhällsnyttiga funktioner, inbegripet journalister. Syftet är att undersöka om något ytterligare lagstadgat skydd för yttrandefriheten bör övervägas . Dessutom har journalister en stabil ram för tillgång till information till sitt förfogande. Enligt MPM 2020 är de rättsliga bestämmelserna om tillgång till information och begränsningarna med avseende på skyddet av personlig integritet och konfidentialitet tydligt definierade och berörda parter, t.ex. Medieombudsmannen, anser att denna rättighet respekteras fullt ut och tillämpas väl i praktiken .

Ansvaret för att bekämpa och förebygga korruption fördelas på flera myndigheter. Myndigheten för offentlig förvaltning administrerar sedan 2017 ett nationellt nätverk mot korruption och bedriver forskning och politisk samordning, stöder goda styrelseformer och korruptionsbekämpning. Riksrevisionen, som besitter både kriminalteknisk sakkunskap och revisionsexpertis, utför både finansiella och icke-finansiella kontroller inom offentliga organisationer. Brottsförebyggande rådet (Brå) fungerar som regeringens expertorgan inom rättsväsendet . Sveriges Kommuner och Regioner har samordnat en rad seminarier om förebyggande av korruption. Dessutom fungerar Finanspolisen som Sveriges finansunderrättelseenhet (FIU) och deltar i polisutredningar. Under 2018 rapporterades enligt Brå 297 fall av tagande av muta och 143 fall av bestickning. Tagande och givande av muta i utlandet är fortfarande ett riskområde, eftersom Sverige har flest multinationella företag per capita och då åtal för tagande och givande av muta i utlandet begränsas av kravet på dubbel straffbarhet och kravet på företags straffansvar .

Flera oberoende myndigheter spelar en roll för skyddet av de grundläggande rättigheterna. Diskrimineringsombudsmannen är Sveriges nationella institution för mänskliga rättigheter och jämlikhetsorgan, som 2011 tilldelades B-status av den globala alliansen av nationella människorättsinstitutioner med avseende på dess efterlevnad av FN:s Parisprinciper, eftersom mandatet är begränsat till jämlikhetsfrågor och inte omfattar mänskliga rättigheter i vidare bemärkelse . Under 2018 tillsatte regeringen en utredning för att utarbeta ett förslag till inrättande av en nationella institution för mänskliga rättigheter med ett fullständigt mandat avseende de mänskliga rättigheterna. Utredningen lades fram 2019 och har varit föremål för samråd; i sin regeringsförklaring 2019 tillkännagav Sveriges regering formellt att en sådan institution kommer att inrättas . Det europeiska nätverket för nationella människorättsinstitutioner (European Network of National Human Rights Institutions, ENNHRI) har kommenterat utredningen och betonat vikten av att säkerställa tillräckliga garantier för den nya institutionens oberoende och offentliga ansvarsskyldighet. Dessutom övervakar både Riksdagens ombudsmän (som utses av och agerar på riksdagens vägnar) och Justitiekanslern (som utses av och agerar på regeringens vägnar) hur offentliga myndigheter, inbegripet domstolar och domare, tillämpar lagar och andra författningar. Båda institutionerna kan inleda disciplinära förfaranden mot högre tjänstemän, inbegripet domare , och avge icke-bindande yttranden om en offentlig myndighets eller en domstols handläggning av ett ärende (detta gäller endast en domstols eller en domares tillämpning av lagar och förfaranden, inte innehållet i ett domstolsavgörande). I februari 2020 beslutade riksdagen att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att se över Riksdagens ombudsmän med avseende på frågor som rör JO:s konstitutionella ställning, uppdrag och verksamhet. Utredningen är tänkt att läggas fram i maj 2022 .

Regeringen har infört särskilda instrument för dialog med det civila samhället. Sverige anses ha ett öppet civilsamhälle . Regeringen har sedan 2017 tillämpat en särskild metod för olika former av dialog med det civila samhället, kallat ”sakråd” (temaforum) , och ett nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället, som inrättades 2018, utgör ett forum för strukturerat samarbete och gemensam problemlösning .

BILAGA I: Förteckning över källor i alfabetisk ordning*

* Förteckningen över bidrag som tagits emot i samband med samrådet inför 2020 års rapport om rättsstatsprincipen återfinns på (kommissionens webbplats).

Brå, Hot och våld. https://www.bra.se/publikationer/arkiv/publikationer/2015-04-29-hot-och-vald.html .

Brå, Handlagda brott. https://www.bra.se/statistik/kriminalstatistik/handlagda-brott.html .

Brå, Anmälda brott. https://www.bra.se/statistik/kriminalstatistik/anmalda-brott.html .

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), 2020 Media pluralism monitor. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 .

CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States.

CIVICUS, Monitor tracking civic space: Sweden https://monitor.civicus.org/country/sweden/ .

Council of Europe Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists – Sweden. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/sweden .

Europarådet: Ministerkommittén (2010), ministerkommitténs rekommendation CM/Rec (2010) 12 om domare: Oberoende, effektivitet och ansvar,

Europarådet: Ministerkommittén (2016): Rekommendation CM/REC (2016) 4 Ministers on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors.

Europarådet: Rådgivande rådet för europeiska domare – CCJE (2016), yttrande nr 19 om domstolens ordförandes roll.

Europeiska unionens domstol, dom av den 24 juni 2019, kommissionen mot Polen , C-619/18.

Generaldirektoratet för kommunikation (2019), Flash Eurobarometer 482: Företagens inställning till korruption i EU.

Generaldirektoratet för kommunikation (2020), Särskild Eurobarometer 502: Korruption.

Europeiska kommissionen (2020), resultattavlan för rättsskipningen i EU.

European Network of Councils for the Judiciary – ENCJ (2014), Minimum Judicial Standards IV – Allocation of Cases: ENCJ Report 2013–2014.

European Network of National Human Rights Institutions (2019), Re: Remiss om förslaget till en nationell institution för mänskliga rättigheter i Sverige (Ds 2019:4).