Rådets yttrande

av den 27 november 2000

om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 1999-2004

(2000/C 376/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

Den 27 november 2000 granskade rådet Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 1999-2004. Rådet konstaterar med tillfredsställelse att det uppdaterade stabilitetsprogrammet läggs fram strax efter det att budgeten lagts fram, vilket rekommenderades i rådets yttrande av den 31 januari 2000 om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 1999-2002(2), så att det återspeglar de färskaste ekonomiska uppgifterna och prognoserna.

Den makroekonomiska utvecklingen visade sig bli betydligt bättre i Nederländerna än vad som förväntades i det uppdaterade stabilitetsprogrammet för 1999. Till följd av detta förbättrades saldot för de offentliga finanserna avsevärt för både 1999 och 2000 och uppvisade ett överskott på 1 % av BNP båda dessa år, vilket skall jämföras med ett förväntat underskott på 0,6 % av BNP i det uppdaterade programmet för 1999. Den offentliga skuldkvoten förväntas sjunka till 56,6 % av BNP år 2000, vilket är under referensvärdet på 60 %. Den reala BNP:n förväntas fortsätta att växa kraftigt under 2001, men det offentliga överskottet förväntas till följd av den skattereform som kommer att genomföras samma år sjunka till 0,7 % av BNP. Den offentliga skuldkvoten bör dock sjunka ytterligare till 52,3 % av BNP. Rådet konstaterar att perioden 2002-2004 omfattar två år, 2003 och 2004, som ligger längre fram i tiden än den sittande regeringens mandat och att bedömningarna för perioden 2002-2004 är tekniska beräkningar, inom två makroekonomiska scenarier, som görs under antagandet om att det inte kommer att ske någon förändring av politiken från och med 2002.

Med tanke på de för närvarande mycket goda utsikterna för den nederländska ekonomin under de kommande två åren anser rådet att det gynnsamma scenariot är det mest sannolika och därför utgör en bättre grund för bedömningen av de offentliga finansernas utveckling på medellång sikt. Rådet anser att programmet uppfyller kraven i stabilitets- och tillväxtpakten.

Rådet ser positivt på den skattereform som kommer att genomföras 2001 och som syftar till att minska skattetrycket och att stimulera utbudet av arbetskraft genom att minska ersättningsnivån för arbetslösa. Det strukturella underskottet försämras dock 2001. Rådet konstaterar att det håller på att uppstå ett inflationstryck i den nuvarande fasen av stark ekonomisk tillväxt. Det anser att detta tryck kan komma att öka nästa år och 2002 till följd av sänkningarna av inkomstskatten och eventuella ytterligare skattelättnader 2002. Mot bakgrund av dessa risker uppmuntrar rådet den nederländska regeringen att se till att finanspolitiken tydligt inriktas på att begränsa inflationstrycket. Således uppmanar rådet regeringen att vid fördelningen av det finanspolitiska utrymmet ta vederbörlig hänsyn till konjunkturförhållandena, särskilt 2002, och att hålla de offentliga utgifterna i ett stadigt grepp. Rådet rekommenderar att dessa överväganden också görs med beaktande av den makroekonomiska utvecklingen när den nederländska regeringen utformar finanspolitiken 2003 och 2004. Med tanke på den starka ökningen av de disponibla inkomsterna under 2001 anser rådet att ett måttligt utfall av de pågående löneförhandlingarna kommer att vara avgörande i detta avseende.

Rådet anser det lovvärt att det i det uppdaterade stabilitetsprogrammet läggs ökad tonvikt vid strukturella förbättringar av ekonomin genom att de offentliga utgifterna läggs om mot mer långsiktiga mål inom prioriterade områden såsom utbildning, sjuk- och hälsovård och infrastrukturinvesteringar. Det konstaterar med tillfredsställelse att denna omläggning av utgifterna görs utan att taket för de reala utgifterna överskrids. Rådet uppskattar den vikt som det i det uppdaterade stabilitetsprogrammet läggs vid de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet mot bakgrund av effekten av den ökande andelen äldre i befolkningen. Det anser att denna analys skulle motivera att en stor del av det utrymme som sannolikt kommer att uppstå från och med 2002 används till att påskynda avbetalningen på den offentliga skulden. Rådet anser att det uppdaterade programmet för 2000 är förenligt med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

(1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

(2) EGT C 60, 2.3.2000, s. 1.