Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande för år 2002 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

I detta förslag till rådets förordning fastställs för år 2002 gemenskapens fiskemöjligheter i flertalet fiskevatten och för tredjelands fartyg i gemenskapens vatten samt villkoren för hur dessa skall utnyttjas. Endast gemenskapen är behörig att fastställa och fördela fiskemöjligheter, i enlighet med bestämmelserna i artikel 8.4 i rådets förordning nr 3760/92 av den 20 december 1992.

Detta förslag har till största delen samma innehåll som förslaget om den totala tillåtna fångstmängden för 2001, och grundar sig på de senaste vetenskapliga rönen.

När det gäller autonoma bestånd, där Internationella rådet för havsforskning (ICES) har grundat sitt utlåtande på analytiska bedömningar och där Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn (STECF) ytterligare har reviderat detta utlåtande, har de totala tillåtna fångstmängderna föreslagits på grundval av dessa instansers utlåtanden.

För autonoma bestånd för vilka inga analytiska bedömningar finns tillgängliga har försiktighets-TAC föreslagits. För dessa har kommissionen grundat sitt förslag på utlåtanden antingen från Internationella rådet för havsforskning eller från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn, i de fall dessa organ angivit ett exakt värde för total tillåten fångstmängd. Där exakt värde saknas har i allmänhet samma värde som rådet antog förra året föreslagits. För ett antal bestånd, där utnyttjandegraden är låg, föreslås dock 20-procentiga minskningar eftersom det ringa utnyttjandet anses tyda på att de totala tillåtna fångstmängderna är för stora.

Rådet har anmodat kommissionen att föreslå återhämtningsplaner för torsk och kummel. Dessa planer kommer att läggas fram i separata förslag, men det är ändå nödvändigt att 2002 års totala tillåtna fångstmängder för dessa arter överensstämmer med de åtgärder som föreslås i planerna. Detta betyder totala tillåtna fångstmängderna för torsk och kummel, samt för arter som fångas tillsammans med dessa, i överensstämmelse med behovet att få dessa hotade bestånd att återhämta sig. Utöver torsk och kummel föreslår kommissionen att detta även skall gälla andra bestånd för vilka det finns vetenskapliga undersökningar som visar på behov av återhämtningsplaner.

I den senaste rapporten från Internationella rådet för havsforskning, som godkänts av Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn, anges att många av bestånden av bottenlevande och vissa pelagiska arter är alldeles för hårt exploaterade, till den grad att de kanske befinner sig utanför biologiskt säkra gränser. I vissa fall hotas bestånden av omedelbar kollaps. Beroende på beståndet i fråga har Internationella rådet för havsforskning rekommenderat att åtgärder vidtas för införande av mycket restriktiva totala tillåtna fångstmängder, och dessa rekommendationer har inverkat på förslaget.

Vissa bestånd förvaltas inom ramen för regionala fiskeriorganisationer eller till följd av bilaterala samråd med tredje land. Förslaget speglar för dessa bestånd de beslut som fattats i dessa sammanhang. Ett litet antal beslut har ännu inte fattats. Att vänta med att lägga fram detta förslag tills besluten är fattade skulle göra det omöjligt att lägga fram förslaget för rådet i tillräckligt god tid för att rådet skall kunna ta ställning till det före antagandet i december. De totala tillåtna fångstmängder och relaterade kvoter som det fortfarande måste fattas beslut om, anges med "pro memoria" (p.m.) i bilagorna till detta förslag. Kommissionen kommer i ett senare skede, senast vid rådets möte den 17 december, att komplettera förslaget med hänsyn till dessa totala tillåtna fångstmängder och kvoter.

Eftersom vissa tekniska åtgärder bör införas från och med den 1 januari 2002 ingår de i detta förslag i form av tillfälliga undantag från eller tillägg till huvudbestämmelserna, i väntan på att berörda förordningar ändras i enlighet därmed.

Enligt rådets förordning (EG) nr 847/96 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren skall rådet besluta om vilka bestånd som skall omfattas av bestämmelserna i förordningen. Detta behandlas i detta förslag i bilaga III.

Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande för år 2002 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk [1], särskilt artikel 8.4 i denna,

[1] EGT L 389, 31.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1181/98 (EGT L 164, 9.6.1998, s. 1).

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 66/98 av den 18 december 1997 om vissa bevarande- och kontrollåtgärder som skall tillämpas vid fiskeverksamhet i Antarktis, och upphävande av förordning (EG) nr 2113/96 [2], särskilt artikel 21 i denna,

[2] EGT L 6, 10.1.1998, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2479/98 (EGT L 309, 16.11.1998, s. 1).

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Enligt artikel 4 i förordning (EEG) nr 3760/92 skall rådet, mot bakgrund av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden och särskilt mot bakgrund av rapporten från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerisektorn, anta nödvändiga bestämmelser för att säkerställa att resurserna utnyttjas på ett hållbart, ändamålsenligt och ansvarsfullt sätt.

(2) Enligt villkoren i artikel 8.4 i förordning (EEG) nr 3760/92 åligger det rådet att i enlighet med artikel 4 i den förordningen fastställa den totala tillåtna fångstmängden för varje fiske eller grupp av fisken. Fiskemöjligheterna bör fördelas mellan medlemsstaterna och tredjeland i enlighet med artikel 8.4 ii och vi i den förordningen.

(3) För att säkerställa att de totala tillåtna fångstmängderna och kvoterna förvaltas effektivt bör särskilda villkor för fiskeverksamhet fastställas.

(4) Principer och vissa förfaranden bör fastställas för fiskeförvaltning på gemenskapsnivå så att medlemsstaterna kan förvalta de fartyg som för deras flagg.

(5) Enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren [3] måste det anges vilka bestånd som skall omfattas av de olika åtgärder som fastställs i den förordningen.

[3] EGT L 115, 9.5.1996, s. 3.

(6) Gemenskapen har i enlighet med förfarandet i fiskeavtalen eller fiskeprotokollen hållit samråd om fiskerättigheter med Konungariket Norge [4], Danmarks regering och Färöarnas lokala myndigheter [5] samt Grönlands lokala myndigheter [6], Republiken Island [7], Republiken Lettland [8] och Republiken Litauen [9].

[4] EGT L 226, 29.8.1980, s. 48.

[5] EGT L 226, 29.8.1980, s. 12.

[6] EGT L 29, 1.2.1985, s. 9.

[7] EGT L 161, 2.7.1993, s. 1.

[8] EGT L 332, 20.12.1996, s. 1.

[9] EGT L 332, 20.12.1996, s. 6.

(7) Villkoren för fiske enligt tilldelningarna i samband med Österrikes, Finlands och Sveriges anslutning kommer i enlighet med artikel 122 i 1994 års anslutningsakt att vara desamma som gällde omedelbart innan anslutningsakten trädde i kraft.

(8) I enlighet med artikel 124 i 1994 års anslutningsakt skall gemenskapen förvalta de fiskeavtal som Konungariket Sverige och Republiken Finland har ingått med tredjeland. I enlighet med dessa avtal har gemenskapen samrått med Republiken Polen och med Ryska federationen.

(9) Gemenskapen är avtalsslutande part i flera regionala fiskeorganisationer. Dessa fiskeorganisationer har rekommenderat fångstbegränsningar och andra bevarandeföreskrifter för vissa arter. Gemenskapen bör genomföra dessa rekommendationer.

(10) Fiskemöjligheterna bör utnyttjas i enlighet med gemenskapens bestämmelser på området, särskilt i enlighet med rådet förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken [10], rådets förordning (EG) nr 1626/94 av den 27 juni 1994 om vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Medelhavet [11], rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd [12], förordning (EG) nr 66/98, rådets förordning (EG) nr 88/98 av den 18 december 1997 om fastställande av vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund [13] och rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer [14].

[10] EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) 2846/98 (EGT L 358, 31.12.1998, s. 5).

[11] EGT L 171, 6.7.1994, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2550/2000 (EGT L 292, 21.11.2000, s. 7).

[12] EGT L 171, 6.7.1994, s. 7.

[13] EGT L 9, 15.1.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr ...

[14] EGT L 125, 27.4.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr ...

(11) Giltighetstiden är begränsad för vissa bestämmelser för att kommissionen skall kunna anta bestämmelser i enlighet med artikel 28c i förordning (EEG) nr 2847/93.

(12) Under 2001 antog kommissionen nödåtgärder för torsk (kommissionens förordning (EG) nr 2056/2001) [15] och nordlig kummel (kommissionens förordning (EG) nr 1162/2001) [16] och avser att före utgången av 2001 lägga fram ett förslag till förordning med återhämtningsplaner för dessa bestånd. Således bör de totala tillåtna fångstmängderna för 2002 för dessa och därmed förbundna bestånd överensstämma med återhämtningsplanerna.

[15] EGT L 277, 20.10.2001, s. 13.

[16] EGT L 159, 15.6.2001, s. 4.

(13) Internationella rådet för havsforskning har också funnit att det behövs återhämtningsplaner andra bestånd. För dessa bestånd bör 2002 års totala tillåtna fångstmängder överensstämma med återhämtningsplanerna.

(14) Vissa kompletterande kontrollåtgärder och tekniska villkor för fiske bör genomföras under 2002 för att bidra till bevarandet av fiskbestånden.

(15) Som avtalsslutande part i konventionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR) har gemenskapen ett internationellt åtagande som medför skyldighet att tillämpa de åtgärder som antagits av CCAMLR-kommissionen. De relevanta tillämpningsdatumen är därför början av respektive tillämpningsperiod för de totala tillåtna fångstmängder som anges i bilaga 1G.

(16) I syfte att säkerställa uppehället för gemenskapens fiskare är det viktigt att öppna detta fiske den 1 januari 2002. Med tanke på ärendets brådskande natur är det av högsta vikt att bevilja ett undantag till den sexveckorsperiod som nämns i punkt I.3 i det protokoll om de nationella parlaments roll i Europeiska unionen som fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

1. Genom denna förordning fastställs de fiskemöjligheter för 2002, för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd, som skall tillämpas på

(i) fartyg som för en medlemsstats flagg och som är registrerade i en medlemsstat, nedan kallade gemenskapens fartyg eller EG-fartyg i zoner där det krävs fångstbegränsningar, och

(ii) fartyg som för ett tredjelands flagg eller är registrerade i ett tredjeland, nedan kallade "tredjelands fartyg" i vatten som faller under medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, nedan kallat "gemenskapens vatten" eller "EG-vatten"

och särskilda villkor som skall gälla för utnyttjande av dessa fiskemöjligheter.

För vissa bestånd i Antarktis fastställs emellertid fiskemöjligheterna för angiven period i bilaga IG.

2. I denna förordning anges fiskemöjligheterna på följande sätt:

(a) Totala tillåtna fångstmängder (TAC) eller antalet fartyg som har tillstånd att bedriva fiske och/eller dessa tillstånds varaktighet.

(b) Andelar av de totala tillåtna fångstmängder som står till gemenskapens förfogande.

(c) Kvoter som tilldelas gemenskapen i tredjelands vatten.

(d) Tilldelning av gemenskapens fiskemöjligheter enligt punkterna b och c till medlemsstaterna i form av kvoter.

(e) Tilldelning av kvoter till tredjeland i gemenskapens vatten.

Artikel 2

1. Definitioner av ICES [17]-, CECAF [18]- (östra centrala Atlanten eller FAO:s stora fiskeregion 34), NAFO [19]- och CCAMLR [20]-zoner skall vara de som ges i rådets förordning (EEG) nr 3880/91 av den 17 december 1991 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del [21], rådets förordning (EG) nr 2597/95 av den 23 oktober 1995 om avlämnande av statistikuppgifter över nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i vissa områden, andra än dem i Nordatlanten [22], rådets förordning (EEG) nr 2018/93 av den 30 juni 1993 om rapportering av statistikuppgifter om medlemsstaternas fångster och fiskeriaktiviteter i Nordatlantens västra del [23] respektive förordning (EG) nr 66/98.

[17] Internationella rådet för havsforskning.

[18] Fiskerikommittén för östra Centralatlanten.

[19] Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del.

[20] Konventionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis.

[21] EGT L 365, 31.12.1991, s. 1.

[22] EGT L 270, 13.11.1995, s. 1.

[23] EGT L 186, 28.7.1993, s. 1.

2. I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

(a) NAFO-regleringsområdet skall vara en del av det NAFO-konventionsområde som ligger utanför de områden som lyder under kuststaternas överhöghet eller jurisdiktion.

(b) Skagerrak avgränsas i väst av en linje från Hanstholms fyr till Lindesnes fyr och i söder av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på den svenska kusten.

(c) Kattegatt avgränsas i norr av en linje från Skagens fyr till Tistlarnas fyr och därifrån till den närmaste punkten på Sveriges kust och i söder av en linje från Hasenøre till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen.

(d) Nordsjön skall omfatta ICES-delområde IV och den del av ICES-område IIIa som inte ingår i definitionen av Skagerrak i punkt b.

(e) Förvaltningsenhet 3 skall innefatta ICES-delområden 30 och 31 och den del av delområde 29 som ligger norr om 59°30' N.

KAPITEL II

FISKEMÖJLIGHETER

OCH DÄRMED FÖRBUNDNA VILLKOR FÖR GEMENSKAPSFARTYG

Artikel 3

1. Fiskemöjligheter för gemenskapens fartyg i gemenskapens vatten eller i internationella vatten fastställs härmed enligt bilagorna I och II.

2. Gemenskapens fartyg tillåts härmed att ta fångster inom de kvotgränser som anges i bilaga I i vatten som lyder under Färöarnas, Grönlands, Islands, Litauens, Lettlands, Norges (och i fiskezonen omkring Jan Mayen), Polens och Ryska federationens fiskerijurisdiktion på de villkor som framgår av artiklarna 7 och 12.

3. De belopp som skall betalas enligt fiskeavtalen mellan Europeiska gemenskapen och Republikerna Lettland och Litauen för år 2002 skall fastställas enligt följande:

Land // Ekonomiskt bidrag

Lettland // euro 200 743

Litauen // euro pm

Dessa ekonomiska bidrag skall betalas till det konto som respektive lands myndigheter anger.

Artikel 4

Fördelningen mellan medlemsstaterna av fångstmöjligheterna skall göras utan att det påverkar tillämpningen av

(a) byten enligt artikel 9.1 i förordning (EEG) nr 3760/92,

(b) omfördelningar enligt artiklarna 21.4, 23.1 och 32.2 i förordning (EEG) nr 2847/93,

(c) de ytterligare landningar som tillåts i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96,

(d) de mängder som hålls inne i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,

(e) avdrag enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 847/96.

Artikel 5

Kvotflexibilitet

De bestånd som omfattas av försiktighets-TAC eller analytisk TAC, de bestånd för vilka flexibilitet mellan åren enligt artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 847/96 inte gäller och de bestånd för vilka avdragskoefficienter enligt artikel 5.2 i samma förordning gäller fastställs för 2002 i bilaga III.

Artikel 6

Villkor för landning av fångster och bifångster

1. Det är förbjudet att behålla ombord eller landa fångster från bestånd för vilka fiskemöjligheter har fastställts om inte något av följande villkor uppfylls:

(i) Fångsterna har gjorts av fartyg från en medlemsstat eller ett tredjeland som har en kvot som inte är uttömd.

(ii) Gemenskapsandelen av den totala tillåtna fångstmängden har inte tilldelats medlemsstaterna med hjälp av kvoter och den är inte uttömd.

(iii) När det gäller alla andra arter än sill, strömming och makrill är fångsterna blandade med andra arter, har tagits upp med nät med en maskstorlek på högst 32 mm i enlighet med artikel 4 i förordning (EEG) nr 850/98 och sorteras varken ombord eller vid landning.

(iv) Fångsterna av sill och strömming görs enligt bestämmelserna i artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1434/98 av den 29 juni 1998 om att fastställa villkor för landning av sill i andra syften än för att konsumeras direkt [24].

[24] EGT L 191, 7.7.1998, s. 10.

(v) Fångsterna av makrill är blandade med taggmakrill eller sardiner och andelen makrill överstiger inte 10 % av den totala vikten av makrill, taggmakrill och sardiner ombord och fångsterna är inte sorterade.

(vi) Fångsterna har gjorts samtidigt som vetenskapliga undersökningar har genomförts enligt förordning (EG) nr 850/98.

Alla landningar skall räknas av mot kvoten eller, om gemenskapsandelen inte har fördelats mellan medlemsstaterna med hjälp av kvoter, mot gemenskapsandelen, utom för de fångster som gjorts enligt villkoren i iii, iv, v och vi.

2. Om någon av fångstmöjligheterna enligt bilaga II är uttömda är det trots vad som sägs i punkt 1 förbjudet för fartyg som är verksamma inom de fisken där de aktuella fångstbegränsningarna gäller att landa osorterade fångster som innehåller sill/strömming.

3. Procentsatser för bifångster och deras avyttring skall fastställas i enlighet med artikel 4 i förordning (EEG) nr 850/98.

Artikel 7

Begränsat tillträde

1. Gemenskapens fartyg får inte bedriva fiske i Skagerrak inom en zon på 12 nautiska mil utanför de norska baslinjerna. Fartyg som för dansk eller svensk flagg skall emellertid få bedriva fiske fram till fyra nautiska mil utanför de norska baslinjerna.

2. Fiske som bedrivs av gemenskapens fartyg i vatten som lyder under Islands jurisdiktion skall begränsas till det område som anges med hjälp av räta linjer mellan följande koordinater i angiven ordning:

Sydvästra området

1. 63°12'N och 23°05'V genom 62°00'N och 26°00'V

2. 62°58'N och 22°25'V

3. 63°06'N och 21°30'V

4. 63°03'N och 21°00'V därifrån 180°00'S

Sydöstra området

1. 63°14'N och 10°40'V

2. 63°14'N och 11°23'V

3. 63°35'N och 12°21'V

4. 64°00'N och 12°30'V

5. 63°53'N och 13°30'V

6. 63°36'N och 14°30'V

7. 63°10'N och 17°00'V därifrån 180°00'S

Artikel 8

Särskilda villkor för Nordsjösill

Åtgärderna i bilaga IV skall tillämpas för fångst, sortering och landning av sill som fångas i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt.

Artikel 9

Andra tekniska åtgärder och kontrollåtgärder

De tekniska åtgärderna i bilaga V skall tillämpas under 2002 utöver åtgärderna i förordningarna (EG) nr 850/98, (EG) nr 88/98, (EG) nr 1626/94 och (EG) nr 973/2001.

KAPITEL III

FISKEMÖJLIGHETER

OCH DÄRMED FÖRBUNDNA VILLKOR FÖR TREDJELANDS FARTYG

Artikel 10

Fartyg under Barbados, Guyanas, Japans, Sydkoreas, [Estlands, Litauens], Lettlands, Norges, Polens, Ryska federationens, Surinams, Trinidad och Tobagos samt Venezuelas flagg och fartyg som är registrerade på Färöarna tillåts att ta fångster i gemenskapens vatten inom kvotgränserna i bilaga I och på de villkor som anges i artiklarna 11 och 13.

Artikel 11

Utan att det påverkar tillämpningen av tillträdesbegränsningarna i gemenskapslagstiftningen, skall följande gälla:

(i) Fiske som bedrivs av fartyg som för norsk flagg eller är registrerade på Färöarna begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför medlemsstaternas baslinjer i Nordsjön, Kattegatt, Östersjön och Atlanten norr om 43°00'N. Fisket i Skagerrak av fartyg som för norsk flagg skall emellertid tillåtas fram till 4 nautiska mil utanför Danmarks och Sveriges baslinjer.

(ii) Fiske som bedrivs av fartyg som för lettisk, [estnisk och litauisk] flagg begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför medlemsstaternas baslinjer i Östersjön söder om 59°30' N,

(iii) Fiske som bedrivs av fartyg som för polsk eller rysk flagg begränsas till de svenska delarna av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför Sveriges baslinjer i Östersjön söder om 59°30' N.

(iv) Fiske som bedrivs av fartyg som för Barbados, Guyanas, Japans, Sydkoreas, Surinams, Trinidad och Tobagos och Venezuelas flagg begränsas till de delar av fiskezonen på 200 nautiska mil som ligger mer än 12 nautiska mil utanför det franska departementet Guyanas baslinjer.

KAPITEL IV

LICENSSYSTEM FÖR GEMENSKAPENS FARTYG

Artikel 12

1. Trots de allmänna reglerna om fiskelicenser och särskilda fisketillstånd i förordning (EG) nr 1627/94 skall det för fiske i tredjelands vatten krävas en licens som utfärdats av det tredjelandets myndigheter. Dessa bestämmelser skall emellertid inte gälla fiske i norska vatten i Nordsjön som bedrivs av

(a) fartyg på högst 200 bruttoton,

(b) fartyg som bedriver fiske efter andra arter än makrill som är avsedda för konsumtion,

(c) svenska fartyg enligt väl etablerad praxis.

2. Det högsta antalet licenser och andra därmed förbundna villkor fastställs i bilaga VI. Ansökan om licens skall inlämnas av medlemsstaternas myndigheter till kommissionen och innehålla uppgift om typ av fiske samt namn och kännetecken på de fartyg för vilka licenser skall utfärdas. Kommissionen skall vidarebefordra dessa ansökningar till myndigheterna i det berörda tredjelandet.

3. Gemenskapens fartyg skall följa de bevarande- och kontrollföreskrifter och alla övriga bestämmelser som reglerar fisket i den zon där de bedriver fiske.

4. Gemenskapsfartyg med licens att bedriva riktat fiske efter en art i färöiska vatten får bedriva riktat fiske efter en annan art, förutsatt att de i förväg underrättar de färöiska myndigheterna om ändringen.

KAPITEL V

LICENSSYSTEM FÖR TREDJELANDS FARTYG

Artikel 13

1. Trots artikel 28b i förordning (EG) nr 2847/93 skall norska fartyg på mindre än 200 bruttoton undantas från skyldigheten att ha licens och fisketillstånd.

2. En ansökan om licens och särskilt fisketillstånd från ett tredjelands myndighet till kommissionen skall åtföljas av följande uppgifter:

(a) Fartygets namn.

(b) Registreringsnummer.

(c) Distriktsbeteckning.

(d) Hemmahamn.

(e) Ägarens eller befraktarens namn och adress.

(f) Bruttotonnage och total längd.

(g) Maskinstyrka.

(h) Anropssignal och radiofrekvens.

(i) Planerad fångstmetod.

(j) Planerat fiskeområde.

(k) Arter efter vilka fiske planeras.

(l) Den period för vilken licens begärs.

3. Fiskelicensen och det särskilda fisketillståndet skall förvaras ombord. Fartyg som är registrerade på Färöarna eller i Norge skall undantas från denna skyldighet.

4. Fiskelicenser för franska departementet Guyanas vatten skall beviljas på villkor att det berörda fartygets ägare på kommissionen begäran tillåter en observatör att gå ombord.

5. Antalet licenser och särskilda därmed förbundna villkor skall vara de som fastställs i bilaga VI del II.

6. Fartyg från tredjeland som den 31 december 2001 har tillstånd att bedriva fiske får fortsätta att fiska från och med början av 2002 och till dess att förteckningen över de fartyg som har tillstånd att bedriva fiske lämnas in till och godkänns av kommissionen.

7. Licenser och särskilda fisketillstånd kan dras in i samband med utfärdande av nya licenser och särskilda fisketillstånd. Sådana indragningar skall träda i kraft dagen innan kommissionen utfärdar de nya licenserna och de särskilda fisketillstånden. Nya licenser och särskilda fisketillstånd gäller från utfärdandedagen.

8. Licenser och särskilda fisketillstånd skall helt eller delvis återkallas innan de går ut om de kvoter som fastställs i bilaga I för det berörda beståndet har uttömts.

9. Licenser och särskilda fisketillstånd skall återkallas vid eventuell underlåtenhet att fullgöra skyldigheterna enligt denna förordning.

10. Under högst tolv månader skall varken licens eller särskilt fisketillstånd utfärdas för fartyg som inte har uppfyllt skyldigheterna enligt denna förordning.

11. Kommissionen skall meddela myndigheterna i det berörda tredjelandet namn och kännetecknen på de fartyg som till följd av överträdelse av gemenskapsbestämmelser inte kommer att tillåtas att fiska i gemenskapens fiskezon påföljande månad eller månader.

Artikel 14

1. Tredjelands fartyg skall följa de bevarande- och kontrollföreskrifter och alla övriga bestämmelser som reglerar gemenskapsfartygens fiske i den zon där de bedriver fiske, särskilt föreskrifterna i förordningarna (EG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94, (EG) nr 88/98, (EG) nr 850/98 och kommissionens förordning (EEG) nr 1381/87 av den 20 maj 1987 om fastställande av närmare bestämmelser för märkning och dokumentation av fiskefartyg [25].

[25] EGT L 132, 21.5.1987, s. 9.

2. För fartyg som har fiskelicens för fenfisk eller tonfisk i det franska departementet Guyanas vatten gäller att befälhavaren då fångsten landas efter varje fiskeresa, till de franska myndigheterna skall lämna en deklaration, för vars sanningsenlighet befälhavaren ensam ansvarar, som visar vilka mängder räkor som fångats och behållits ombord sedan föregående deklaration. Deklarationen skall följa förlagan i bilaga VI del III.

De franska myndigheterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att kontrollera deklarationernas sanningsenlighet genom att jämföra dem främst med den fiskeloggbok som anges i punkt 3. Efter kontroll skall deklarationen skrivas under av den behörige tjänstemannen.

Före varje månadsskifte skall de franska myndigheterna sända alla deklarationer för den föregående månaden till kommissionen.

3. De fartyg som avses i punkt 1 skall föra en loggbok i vilken de uppgifter som anges i bilaga VII skall införas.

Vid fiske i det franska departementet Guyanas vatten skall dock loggboken följa förlagan i bilaga VII del II. En kopia av denna loggbok skall inom 30 dagar efter den sista dagen i varje fiskeresa sändas till kommissionen via de franska myndigheterna.

4. I enlighet med bilaga VIII skall tredjelands fartyg, utom norska fartyg som bedriver fiske i ICES-område IIIa, sända de uppgifter som anges i den bilagan till kommissionen.

Om kommissionen under en månad inte får några uppgifter om ett fartyg som har fiskelicens för det franska departementet Guyanas vatten skall fartygets licens dras in.

KAPITEL VI

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER

FÖR GEMENSKAPSFARTYG SOM BEDRIVER FISKE I OMRÅDEN SOM OMFATTAS AV

REGIONALA FISKERIORGANISATIONER

NAFO-området

Artikel 15

Gemenskapens deltagande

1. Senast den 20 januari 2002 eller, därefter, åtminstone 30 dagar innan de avser att inleda denna verksamhet skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna en förteckning över alla fartyg som för deras flagg och är registrerade i gemenskapen och som avser att delta i fiskeverksamhet i NAFO-regleringsområdet. Den information som lämnas skall innehålla följande uppgifter:

(a) Fartygets namn.

(b) Det officiella registreringsnummer som fartyget har tilldelats av de behöriga nationella myndigheterna.

(c) Fartygets hemmahamn.

(d) Namn på fartygets ägare eller befraktare.

(e) En förklaring om att fartygets befälhavare har mottagit ett exemplar av de bestämmelser som gäller i NAFO-regleringsområdet.

(f) De viktigaste arter som fartyget fiskar i NAFO-regleringsområdet.

(g) De delområden där fartyget kan förväntas fiska.

2. För fartyg som tillfälligt för en medlemsstats flagg (uthyrning av obemannat fartyg) skall följande information lämnas:

(a) Det datum från och med vilket fartyget har tillstånd att föra en medlemsstats flagg.

(b) Det datum från och med vilket fartyget har medlemsstatens tillstånd att delta i fiskeverksamhet i NAFO-regleringsområdet.

(c) Namnet på det land där fartyget är registrerat eller tidigare var registrerat och det datum från och med vilket fartyget slutade föra det landets flagg.

(d) Fartygets namn.

(e) Det officiella registreringsnummer som fartyget har tilldelats av de behöriga nationella myndigheterna.

(f) Fartygets hemmahamn efter överföringen.

(g) Namn på fartygets ägare eller befraktare.

(h) En förklaring om att fartygets befälhavare har mottagit ett exemplar av de bestämmelser som gäller i NAFO-regleringsområdet.

(i) De viktigaste arter som fartyget fiskar i NAFO-regleringsområdet.

(j) De delområden där fartyget kan förväntas fiska.

Artikel 16

Fiske av liten hälleflundra

Senast den 20 januari 2002 eller, därefter, åtminstone 30 dagar innan detta fiske avses börja skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna fångstplanen för fiske av liten hälleflundra i NAFO-regleringsområdet. Fångstplanen skall bland annat innehålla uppgifter om det eller de fartyg som skall bedriva fisket. Fångstplanen skall innefatta den totala planerade fiskeansträngningen i förhållande till omfattningen av de fiskemöjligheter som finns tillgängliga för den medlemsstat som lämnat in meddelandet om fiske.

Senast den 31 december 2002 skall medlemsstaterna avlägga rapport till kommissionen om genomförandet av fångstplanerna , bland annat om antalet fartyg som faktiskt bedriver detta fiske och om det totala antalet fiskedagar.

Artikel 17

Tekniska bestämmelser

1. Maskstorlekar

Det är förbjudet att bedriva riktat fiske efter de arter som avses i bilaga IX med trålar som i någon sektion har nätmaskor som är mindre än 130 mm. Vid riktat fiske efter kortfenad tioarmad bläckfisk får maskstorleken vara minst 60 mm.

Fartyg som fiskar nordhavsräka (Pandalus borealis) skall använda nät med en minsta maskstorlek på 40 mm.

2. Tillbehör till redskap

Det är förbjudet att använda andra anordningar och tillbehör än de som beskrivs i denna punkt för att spärra eller minska maskorna i ett redskap.

Segelduk, nät eller annat material får monteras på undersidan av lyftstruten för att minska eller förhindra skada.

Anordningar får monteras på ovansidan av lyftstruten, under förutsättning att de inte spärrar maskorna i lyftstruten. Endast de övre slitskydd som anges i bilaga X får användas.

Fartyg som fiskar nordhavsräka (Pandalus borealis) skall använda sorteringsgaller med högst 22 mm mellan stängerna.

3. Bifångster

Bifångster av arter som förtecknas i bilaga IE, som tas upp i en viss del av NAFO-regleringsområdet och för vilka gemenskapen inte har fastställt några kvoter, får vid riktat fiske inte för någon art överstiga 10 viktprocent av all fisk ombord och får heller aldrig utgöras av mer än 2 500 kg. Om bifångsten tas upp i en del av regleringsområdet där riktat fiske efter vissa arter är förbjudet, får bifångsterna av de arter som anges i bilaga IE emellertid inte överstiga 1 250 kg respektive 5 %.

Om de totala fångsterna av arter som omfattas av bifångstbegränsningar överstiger ovannämnda gränser vid ett fångsttillfälle, skall fartygen omedelbart byta fiskeområde och flytta sig minst fem nautiska mil från tidigare fångstplats. Om de totala fångsterna av arter som omfattas av bifångstbegränsningar överstiger ovannämnda gränser vid nästa fångsttillfälle, skall fartygen återigen omedelbart byta fiskeområde och flytta sig minst fem nautiska mil från tidigare fångstplatser.

Om ett fartyg som fiskar nordhavsräka (Pandalus borealis) vid ett fångsttillfälle får över 5 viktprocent i total bifångst av alla de arter som anges i bilaga 1E, skall fartyget omedelbart byta fiskeområde (minst fem nautiska mil) för att försöka undvika ytterligare bifångster av dessa arter.

Ovannämnda procentsatser har beräknats som viktprocenten för varje art av de totala fångsterna, med undantag av fångster av arter som omfattas av fångstbegränsningar för bifångster, och är baserade på fångster som tagits i varje beståndsområde.

Fångster av räka skall inte tas med i beräkningen av bifångster för bottenlevande arter.

4. Minsta fiskstorlek

Fisk från NAFO-regleringsområdet som inte uppfyller storlekskraven i bilaga XI får inte beredas, behållas ombord, omlastas, landas, transporteras, lagras, säljas, ställas ut eller bjudas ut till försäljning utan skall omedelbart kastas överbord. Om den mängd fångad fisk som inte uppfyller storlekskraven i vissa fiskevatten överstiger 10 % av den totala fångstmängden, skall fartyget förflytta sig minst fem nautiska mil innan det fortsätter att fiska. Om beredd fisk av en art, för vilken en minsta storlek anges i bilaga XI är mindre än den längdmotsvarighet som anges i bilaga XII, skall fisken anses härröra från fisk som understiger den minsta storleken.

Artikel 18

Kontrollåtgärder

1. Befälhavarna på fartygen skall förutom att följa bestämmelserna i artiklarna 6, 8, 11 och 12 i förordning (EEG) nr 2847/93 i fiskeloggboken föra in de uppgifter som anges i bilaga XIII.

2. Fartyg som bedriver riktat fiske efter en eller flera av de arter som anges i bilaga IX får inte föra med sig nät med en mindre maskstorlek än den som anges i artikel 17.1. Fartyg som under samma resa bedriver fiske i andra områden än NAFO-regleringsområdet får emellertid förvara sådana nät ombord, förutsatt att näten är säkert surrade och stuvade och inte tillgängliga för omedelbar användning, vilket innebär att

(a) redskapen skall vara lossade från trålborden, från sina bogserlinor och från sin trålvarpar, och

(b) redskap som fraktas på eller ovanför däck skall vara säkert surrade vid en del av överbyggnaden.

3. Befälhavarna på fartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerade i gemenskapen skall med avseende på fångster av de arter som anges i bilaga IE

(a) i en fiskeloggbok föra in den sammanlagda produktionen per art och beredd produkt, eller

(b) i en lastplan ange de beredda produkterna per art under angivande av var i lastrummet dessa är placerade.

Befälhavarna skall ge den hjälp som behövs för att de kvantiteter som har förts in i fiskeloggboken och de beredda produkter som lagras ombord skall kunna kontrolleras.

4. Fartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerade i gemenskapen skall inte lasta om inom NAFO-regleringsområdet, såvida inte de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för eller i vilken fartyget är registrerat i förväg har gett tillstånd till detta.

5. I enlighet med artikel 15 i nämnda förordning skall medlemsstaterna även underrätta kommissionen om fångster av arter för vilka inga kvoter har fastställts.

Artikel 19

Fiske efter kungsfisk

1. Befälhavarna på fartyg som för en medlemsstats flagg och som är registrerade i gemenskapen och som bedriver fiske efter kungsfisk i zon 3M skall varannan måndag till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg de för eller där de är registrerade, anmäla vilka mängder kungsfisk som har fångats under den tvåveckorsperiod som avslutades klockan 24.00 föregående söndag.

2. Medlemsstaterna skall varannan tisdag före klockan 12.00 för den fjortondagarsperiod som avslutades klockan 24.00 föregående söndag till kommissionen rapportera vilka mängder kungsfisk som fångats i område 3M av NAFO-regleringsområdet av fartyg som för en medlemsstats flagg och som är registrerade i gemenskapen.

Artikel 20

Statistiska och vetenskapliga uppgifter

1. För fartyg som för en medlemsstats flagg, är registrerade i gemenskapen och fiskar efter gulstjärtsskädda i område 3LNO av NAFO-regleringsområdet skall medlemsstaterna

(a) på grundval av relevanta uppgifter i fiskeloggboken enligt artikel 18.1, månatligen lämna sammanfattad statistik över nominell respektive kasserad fångst, fördelad på områden om högst 1° latitud och 1° longitud, och

(b) månatligen lämna en sammanfattning över de stickprov som tagits med avseende på fiskarnas längd, både för nominell och kasserad fångst, varvid stickprovsfrekvensen skall motsvara den som tillämpas för a.

2. För fartyg som för en medlemsstats flagg, är registrerade i gemenskapen och fiskar efter kungsfisk och plattfisk vid Flemish Cap skall medlemsstaterna

(a) på grundval av relevanta uppgifter i fiskeloggboken enligt artikel 18.1, utöver de vanliga rapporterna månatligen lämna sammanfattad statistik över de kasserade mängderna torsk, och

(b) månatligen lämna sammanfattningar över de stickprov som tagits med avseende på längden av den torsk som har fångats i fiskena efter kungsfisk respektive plattfisk med uppgift om djup för varje stickprov.

3. Stickprover från alla delar av respektive fångst av varje berörd art skall tas på ett sådant sätt att minst ett statistiskt signifikant prov tas från det första draget varje dag. Storleken på en fisk skall mätas från munspetsen till stjärtfenans spets.

De stickprov med avseende på längd som beskrivs i första stycket skall anses vara representativa för alla fångster av de berörda arterna.

CCAMLR-området

Artikel 21

1. Riktat fiske efter arterna i bilaga XIV skall vara förbjudet i de zoner och under de perioder som anges i den bilagan.

2. De särskilda villkor under vilka fiskemöjligheterna i CCAMLR-området får utnyttjas är följande:

(a) Fiskefartyget skall flytta sig till ett annat fiskeområde minst fem nautiska mil bort och får inte återkomma förrän efter minst fem dagar för att bedriva fiske inom ett område på fem nautiska mil från den plats där bifångsten översteg 5 % om fartyget vid riktat fiske efter Champsocephalus gunnari i ett drag i statistiskt underområde 48.3 fått en bifångst av någon av arterna Gobionotothen gibberifrons, Chaenocephalus aceratus, Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia rossii eller Lepidonotothen squamifrons som uppgår till

(i) mer än 100 kg och överstiger 5 % av den totala fångstvikten av all fisk eller

(ii) 2 ton eller mer.

(b) Om vid riktat fiske efter Champsocephalus gunnari i statistiskt underområde 48.3 eller statistiskt område 58.5.2 fångsten av Champsocephalus gunnari i ett drag överskrider 100 kg och om mer än 10 % av antalet av dessa fiskar har en hel längd som är mindre än 24 centimeter skall fiskefartyget flytta sig till ett annat fiskeområde minst fem nautiska mil därifrån. Fiskefartyget får inte komma tillbaka och bedriva fiske inom ett område på fem nautiska mil från den plats där fångsten av Champsocephalus gunnari med en hel längd som är mindre än 24 centimeter översteg 10 % på minst fem dagar.

Samtliga fartyg som bedriver detta fiske under perioden 1 mars - 31 maj 2002 skall genomföra 20 tråldrag i forskningssyfte på det sätt som beskrivs i bilaga XV.

(C) Endast fartyg med trål får bedriva fiske efter Champsocephalus gunnari i det statistiska underområdet 48.3. Det är förbjudet att använda bottentrål vid riktat fiske efter Champsocephalus gunnari i det statistiska underområdet 48.3.

Det är förbjudet att bedriva fiske efter Champsocephalus gunnari inom 12 nautiska mil från Sydgeorgiens kust under perioden 1 mars - 31 maj 2002.

(d) Fiskefartyget skall flytta sig till ett annat fiskeområde minst fem nautiska mil bort och får inte återkomma förrän efter minst fem dagar för att bedriva fiske inom ett område på fem nautiska mil från den plats där bifångsten översteg 5 % om fartyget vid riktat fiske efter Electrona carlsbergi i ett drag fått en bifångst av någon annan art än målarten som uppgår till

(i) mer än 100 kg och överstiger 5 % av den totala fångstvikten av all fisk eller ----

(ii) 2 ton eller mer,

(e) Om vid riktat fiske efter Dissostichus eleginoides i det statistiska underområdet 48.3 bifångsten i ett drag av någon art är minst ett ton, skall fiskefartyget flytta till ett annat fiskeområde minst fem nautiska mil därifrån. Fiskefartyget får inte komma tillbaka och bedriva fiske inom ett område på fem nautiska mil från den plats där bifångsten översteg ett ton under en period av minst fem dagar.

(f) Om vid riktat fiske efter Dissostichus eleginoides eller Champsocephalus gunnari i statistiskt underområde 58.5.2 bifångsten i ett drag av någon av arterna Lepidonotothen squamifrons eller Channichthys rhinoceratus är minst två ton, skall fiskefartyget inte fiska med samma fångstmetod inom ett område på fem nautiska mil från den plats där bifångsten översteg två ton på minst fem dagar.

(g) Det totala antalet och den totala vikten av kasserad Dissostichus eleginoides, inklusive dem med jellymeat-tillstånd, skall rapporteras. Dessa fiskar räknas av från den totala tillåtna fångstmängden.

(h) Krabbfisket skall begränsas till könsmogna krabbor av hankön - alla krabbor av honkön och små krabbor av hankön skall släppas utan skador. När det gäller Paralomis spinosissima och Paralomis formosa, får individer av hankön behållas i fångsten om skalbredden är minst 94 millimeter respektive 90 millimeter.

3. Med plats där bifångsten - eller fångsten av de små målarter som anges i punkt 2 b - överstiger de nivåer som anges i den punkten avses den sträcka som fiskefartyget färdas från den punkt där redskapet läggs ut till den punkt där det tas upp på fartyget.

KAPITEL VII

Slutbestämmelser

Artikel 22

I enlighet med förordning (EEG) nr 2847/93 skall uppgifter om landning av fångstkvantiteter sändas från medlemsstaterna till kommissionen i elektroniskt format med de beståndskoder som anges i bilaga XV.

Artikel 23

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2002.

Om de totala tillåtna fångstmängderna i CCAMLR-området fastställts för tidsperioder som börjar före den 1 januari 2002 skall artikel 21 tillämpas från och med början av respektive tillämpningsperiod för de totalt tillåtna fångstmängderna.

Bilaga VIII skall fortsätta att gälla fram till dess att tillämpningsföreskrifterna enligt artikel 28 h i förordning (EEG) nr 2847/93 träder i kraft.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den XX december 2001.

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

Fiskemöjligheter som är tillgängliga för gemenskapens fartyg i områden med fångstbegränsningar och för fartyg från tredjeländer i gemenskapens vatten, per art och per område (i ton färskvikt, utom där annat anges).

Alla fångstbegränsningar som anges i denna bilaga skall betraktas som kvoter med avseende på artikel 7 och därför omfattas av reglerna i förordning (EEG) nr 2847/93, särskilt artiklarna 14 och 15 i denna.

De 8 delarna i denna bilaga motsvarar de större fiskeområdena enligt nedan.

* Bilaga I A: Östersjön Sida

Förteckning över bestånd Sida

* Bilaga I B: Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt Sida

Förteckning över bestånd Sida

* Bilaga I C: Nordostatlanten, inklusive Grönlands vatten (ICES-områdena I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV och NAFO 0,1 (Grönlands vatten) Sida

Förteckning över bestånd Sida

* Bilaga I D: Västra gemenskapens vatten (ICES-områdena Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF-området (gemenskapens vatten), och vattnen utanför Franska Guyana. Sida

Förteckning över bestånd Sida

* Bilaga I E: Nordvästatlanten (NAFO-området) Sida

Förteckning över bestånd Sida

* Bilaga I F: Långvandrande arter (alla områden) Sida

Förteckning över bestånd Sida

* Bilaga I G: Antarktis (CCAMLR-området) Sida

Förteckning över bestånd Sida

Inom varje område förtecknas fiskbestånden i alfabetisk ordning efter de latinska artnamnen.

BILAGA I A - ÖSTERSJÖN

Alla totala tillåtna fångstmängder i detta område, utom för rödspätta, har antagits inom ramen för den internationella fiskerikommissionen för Östersjön, IBSFC.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA I B - SKAGERRAK OCH KATTEGATT SAMT NORDSJÖN

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA I C - NORDOSTATLANTEN OCH GRÖNLAND

ICES-områdena I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV och NAFO 0,1 (Grönlands vatten)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA I D - VÄSTRA GEMENSKAPENS VATTEN

ICES-områdena Vb (gemenskapens vatten), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (gemenskapens vatten) och Franska Guyana

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA I E - NORDATLANTENS VÄSTRA DEL

NAFO-området

Alla totala tillåtna fångstmängder och därmed förbundna villkor antas inom ramen för NAFO.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA I F - LÅNGVANDRANDE ARTER

Alla områden

De totala tillåtna fångstmängderna i detta område antas inom ramen för internationella fiskeriorganisationer om tonfiskfiske, som ICCAT och IATTC.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA I G - ANTARKTIS

CCAMLR-området

Dessa totala tillåtna fångstmängder som antagits av kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis, tilldelas inte CCAMLR-medlemmarna och således är gemenskapens andel inte fastställd. Fångsterna övervakas av CCAMLR:s sekretariat, som kommer att meddela när fisket måste upphöra på grund av att de totala tillåtna fångstmängderna har uttömts.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA II

Fiskemöjligheter som tillämpas år 2002 för sill och strömming som får landas osorterad för andra ändamål än livsmedel (i ton, färskvikt).

Alla fångstbegränsningar som anges i denna bilaga skall betraktas som kvoter med avseende på artikel 7 och därför omfattas av reglerna i f

>Plats för tabell>

örordning (EEG) nr 2847/93, särskilt artiklarna 14 och 15 i denna.

BILAGA III

Bestånd som omfattas av olika åtgärder enligt förordning (EG) nr 847/96.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA IV

Särskilda bestämmelser för Nordsjösill

1. Medlemsstaterna skall anta särskilda åtgärder med avseende på fångst, sortering och landning av sill som fångas i Nordsjön, Skagerrak och Kattegatt i syfte att säkerställa att fångstbegränsningarna iakttas, särskilt de som anges i bilaga II. Dessa åtgärder skall särskilt omfatta

särskilda kontroll- och inspektionsprogram,

* planer för fiskeansträngningarna, inbegripet förteckningar över fartyg som har tillstånd och, när detta anses nödvändigt på grundval av förbrukning av mer än 70 % av kvoten, begränsningar av verksamheten för de fartyg som har tillstånd,

* kontroll av omlastning och förfaranden som innebär att fisk kasseras,

* om möjligt tillfälligt fiskeförbud i områden där det är känt att stora mängder bifångster av sill, särskilt av ungfisk, förekommer.

2. Om sill landas utan att sorteras från den övriga fångsten skall medlemsstaterna säkerställa att adekvata provtagningssystem inrättas för att all landning av bifångster av sill effektivt skall kunna övervakas. Det är förbjudet att landa fångster som innehåller osorterad sill i hamnar där provtagningssystem inte har inrättats.

3. Kommissionens inspektörer skall i enlighet med artikel 29 i förordning (EEG) nr 2847/93 och, närhelst kommissionen finner det nödvändigt, utföra oberoende inspektioner för att i enlighet med punkterna 1 och 2 kontrollera de behöriga myndigheternas genomförande av provtagningsprogrammen och de detaljerade åtgärder som nämns i punkt 1.

4. Kommissionen skall förbjuda landning av sill om det anses att tillämpningen av de åtgärder som nämns i punkterna 1 och 2 inte innebär att en strikt kontroll av fiskdödligheten hos sill uppnås inom alla fisken.

5. Alla landningar av sill, som i ICES-områdena IIIa, IV och VIId fångas av fartyg som när de tar dessa fångster i dessa områden endast har fångstredskap med en maskstorlek på minst 32 mm ombord, skall räknas av mot en relevant kvot som anges i bilaga I till denna förordning.

6. Alla landningar av sill, som i ICES-områdena IIIa, IV och VIId fångas av fartyg som när de tar dessa fångster i dessa områden endast har släpredskap med en maskstorlek som är mindre än 32 mm ombord, skall räknas av mot en relevant kvot som anges i bilaga II till denna förordning. Sill som landas av fartyg som är verksamma enligt dessa villkor skall inte utbjudas till försäljning som livsmedel.

BILAGA V

Tekniska övergångsåtgärder

1. Selektionspaneler i Östersjön

Trots villkoren i bilaga V till rådets förordning (EG) nr 88/98 och för att garantera selektiviteten hos trålar, snurrevadar och liknande nätredskap med en bestämd maskstorlek som anges i bilaga IV till samma förordning skall de två redskapsmodeller som är tillåtna under 2002 vara 130-millimetersmodellen och den modell som beskrivs i tillägget till denna bilaga.

2. Sommarförbud mot fiske av östersjötorsk

Fiske efter torsk är förbjudet i Östersjön, Bälten och Öresund från och med den 1 juni till och med den 31 augusti.

3. Maskstorlek för fiske efter torsk med släpredskap.

Trots bilaga IV i rådets förordning (EG) nr 88/98 skall den minsta maskstorleken för fiske efter torsk med trål, snurrevad och liknande nätredskap vara 130 millimeter. Maskstorleken skall gälla för alla lyftstrutar eller förlängningsstycken som finns ombord på ett fiskefartyg och som är fäst vid eller passar till någon form av släpredskap.

4. Regler för torskgarn i Östersjön.

Trots bilaga IV i rådets förordning (EG) nr 88/98 skall den minsta maskstorleken för fiske efter torsk i Östersjön vara 110 millimeter. Denna bestämmelse träder i kraft från och med den 1 september 2002.

Näten får maximalt vara 12 km för fartyg vars största längd är 12 meter eller mer.

Näten får maximalt vara 24 km för fartyg vars största längd är 12 meter eller mer.

Näten får inte ligga ute mer än 48 timmar från och med den tidpunkt då näten först lades ut till dess de i sin helhet tagits ombord på fiskefartyget.

5. Bifångst av torsk i Östersjön

Trots artikel 3.5 i rådets förordning (EG) nr 88/98 får bifångst av torsk vid fiske efter sill, strömming och skarpsill uppgå till högst 3 % av vikten. Av denna bifångst av torsk får högst 5 % av småtorsken behållas ombord.

6. Totalt fiskeförbud i Bornholmsdjupet

Allt fiske skall vara förbjudet från och med den 15 maj till och med den 31 augusti 2002 inom det område som avgränsas av följande koordinater:

- latitud 55° 30' N, longitud 15° 30'O

- latitud 55° 30' N, longitud 16° 10'O

- latitud 55° 15' N, longitud 16° 10'O

- latitud 55° 15' N, longitud 15° 30'O

7. Begränsningar när det gäller ansjovisfiske

Det är förbjudet att landa eller ombord behålla ansjovis som fångats från och med den 1 januari till och med den 30 juni inom det geografiska område som begränsas av en linje som utgörs av följande koordinater:

- En punkt på Spaniens norra kust vid longitud 1°35'V,

- Latitud 44°45'N, longitud 1°35'V,

- Latitud 44°45'N, longitud 1°45'V,

- Latitud 46°00'N, longitud 1°45'V,

- En punkt på Frankrikes västra kust vid latitud 46°00'N.

8. Fiske efter tunga med fasta redskap

Trots bestämmelserna i bilaga VI till förordning (EG) nr 850/98 skall den minsta maskstorleken på 90 mm gälla för tunga (Solea solea) i ICES-område IVc och VIId under 2002.

9. Tekniska bevarandeåtgärder i Skagerrak och Kattegatt

Trots vad som sägs i villkoren i bilaga IV till rådets förordning (EG) nr 850/98 skall följande gälla under år 2002:

(a) Vid fiske efter nordhavsräka (Pandalus borealis) skall en maskstorlek på 35 mm användas.

(b) Vid fiske efter silverfisk (Argentina spp.) skall en maskstorlek på 30 mm användas.

(c) Vid fiske efter vitling, där en maskstorlek på 70-89 mm används, får bifångsterna uppgå till högst 30 % för följande arter: torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, glasvar, sandskädda, gråsej och hummer.

(d) Vid fiske efter havskräfta, där en maskstorlek på 70-89 mm används, får bifångsterna uppgå till högst 70% för följande arter: kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, glasvar, blåvitling, sandskädda, sej och hummer.

(e) Vid fiske efter nordhavsräka (Pandalus borealis), där en maskstorlek på 35-89 mm används, får bifångsterna uppgå till högst 50 % för följande arter: torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, sill och strömming, makrill, glasvar, vitling, sandskädda, sej, havskräfta, hummer.

(f) För allt övrigt fiske än det som omfattas av c, d och e ovan, där en mindre maskstorlek än 90 mm används, får bifångsterna uppgå till högst 10 % för följande arter: torsk, kolja, kummel, rödspätta, rödtunga, bergtunga, piggvar, slätvar, skrubbskädda, sill och strömming, makrill, glasvar, vitling, sandskädda, sej, havskräfta, hummer.

10. Koljebox

Allt fiske, utom med långrev, är förbjudet i gemenskapens vatten och vattnen utanför medlemsstaternas jurisdiktion inom den box som begränsas av följande koordinater:

Punkt nr Latitud Longitud

1 57°00' N 15°00' V

2 57°00' N 14°00' V

3 56°30' N 14°00' V

4 56°30' N 15°00' V

Tillägg till bilaga V.

Tekniska specifikationer för selektionspanelen i lyftets övre panel enligt "BACOMA"-modellen

Maskan skall vara 120 mm, mätt på den inre diametern av öppningen i en kvadratisk maska i ett lyft med minst 105 mm:s maskstorlek på trålar, snurrevadar eller liknande släpredskap.

Selektionspanelen skall vara ett rektangulärt nätstycke på lyftet. Det skall bara finnas en panel. Panelen får inte blockeras på något sätt, vare sig genom inre eller yttre anordningar.

Lyftets storlek, förlängningsstycke och trålens bakre del

Lyftet skall bestå av två paneler som är lika stora, med en söm på vardera sidan.

Det är förbjudet att ombord medföra nät med fler än 100 öppna diagonalmaskor i någon omkrets av det egentliga lyftet, icke inbegripet sömförstärkningslinor och sömmar.

Antalet öppna diagonalmaskor, icke inbegripet dem i sömmarna, vid varje punkt på någon omkrets av förlängningsstycket får inte vara mindre eller mer än det största antalet maskor i omkretsen av främre delen av det egentliga lyftet och bakre delen av den avsmalnande delen av trålen, icke inbegripet maskor i sömmarna. (Fig. 1).

Selektionspanelens placering

Selektionspanelen skall placeras i lyftets övre panel. Den skall ta slut högst 4 maskor från bottenstroppen, inklusive den handknutna rad av maskor genom vilken bottenstroppen dras. (Fig. 2.).

Selektionspanelens storlek

Selektionspanelens storlek, uttryckt i stolprader, skall vara lika stort som antalet öppna diagonalmaskor i den övre panelen delat med två. Vid behov kan det vara tillåtet att behålla högst 20 % av antalet öppna diagonalmaskor i den övre panelen om de är jämt fördelade på båda sidor om selektionspanelen. (Fig. 3).

Selektionspanelen skall vara minst 3,5 meter lång.

Panelernas nätstycken

Maskorna skall ha en minsta storlek på 120 millimeter. Maskorna skall vara kvadratiska, dvs. nätstyckets fyra sidor skall bestå av skurna maskor. Nätstycket skall monteras så att maskorna är parallella och vinkelräta mot lyftets längdriktning. Nätet skall vara gjort av knutlöst, flätat enkeltrådigt garn eller nät som bevisligen har samma egenskaper (styvhet, hållfasthet och stabilitet). Diametern på det enkeltrådiga garnet skall vara minst 4,9 millimeter.

Andra uppgifter

Specifikationerna för monteringen fastställs i fig. 4a-c. Lyftstroppen skall vara minst 4 meter lång.

Fig. 1. En trål kan delas in i tre delar enligt form och funktion. Trålens öppna del är alltid avsmalnande och är ofta mellan 10 och 40 meter lång. Förlängningsstycket är en rak del som normalt består av ett eller två stycken nät som är 49,5 maskor långa och som i utsträckt tillstånd blir mellan 6 och 12 meter. Lyftet är ett rakt stycke som ofta består av dubbelt nät för att motstå påfrestningarna. Längden på lyftet är ofta 49,5 maskor, dvs cirka 6 meter, men det finns också kortare lyft på mindre fartyg. Den del som sitter nedanför lyftstroppen kallas för lyftet.

Fig. 2. Selektionspanelens avstånd från bottenstroppen är 4 maskor. I den övre panelen sitter 3,5 diagonalmaskor och en handknuten halvrad för bottenstroppen.

Fig. 3. 20 % av diagonalmaskorna i den övre panelen får finnas kvar, längs en vinkelrät rad från den ena sömmen till den andra. Exempel (se fig. 3): Om den övre panelen är 30 öppna maskor bred utgör 20 % av denna 6 maskor. Då fördelas tre öppna maskor på var sin sida om selektionspanelen. Selektionspanelen blir då 12 stolprader (30 - 6 = 24 diagonalmaskor, delat med 2 = 12 stolprader).

>Hänvisning till>

Nedre panel

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

Panel med diagonalmaskor

maskdjup 49 ½

Innermått 105 mm

1 rad för bottenstroppsmaskor

Figur 4a: Den undre panelen består av ett nät med 49,5 maskors djup

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

Övre panel

(utan diagonalmaskor mellan sömmen och panelen med fyrkantsmaskor)

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

Fog: 2 diagonalmaskor/

1 rad i panel med fyrkantsmaskor

Innermått 105 mm maskdjup 16 ½

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

Fog: 1 rad i panel med fyrkantsmaskor/

2 diagonalmaskor

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

1 rad för bottenstroppsmaskor

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

Fig. 4b: Den övre panelen: selektionspanelens storlek och placering när den går från söm till söm.

>Hänvisning till>

Övre panel

(med diagonalmaskor mellan sömmen och panelen med fyrkantsmaskor)

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

Innermått 105 mm maskdjup 16 ½

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

Fog: 2 diagonalmaskor/

1 rad i panel medfyrkantsmaskor

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

2 knutar i fogen mellan en panel med fyrkantsmaskor och högst 5 öppna diagonalmaskor på båda sidor om denna

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

(29 ½ maskdjup) 3,54 met

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

Fog: 1 rad i panel med fyrkantsmaskor/

2 diagonalmaskor/

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

1 rad för bottenstroppsmaskor

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

>Hänvisning till>

Fig. 4c: Övre panelen när 20 % diagonalmaskor bevaras och fördelas jämt på var sin sida om selektionspanelen

BILAGA VI

DEL I

Kvantitativa begränsningar av licenser och fisketillstånd för gemenskapens fartyg som fiskar i tredjelands vatten.

>Plats för tabell>

DEL II

Kvantitativa begränsningar av licenser och fisketillstånd

för fartyg från tredjeland i gemenskapens vatten.

>Plats för tabell>

DEL III

Deklaration enligt artikel 14.2

LANDNINGSDEKLARATION

>Plats för tabell>

Kvantitet räkor som landades (i färskvikt) //

Räkor utan huvud: kg

eller ( x 1,6) = kg (räkor med huvud) //

Räkor med huvud: kg

Thunnidae: kg // Snapperfiskar (Lutjanidae): kg

Haj: kg // Övriga: kg

1 En kopia skall behållas av befälhavaren, en kopia skall behållas av kontrollanten och en kopia skall sändas till Europeiska gemenskapernas kommission.

BILAGA VII

Del I

Uppgifter som skall föras in i fiskeloggboken

Vid fiske inom zonen på 200 nautiska mil utanför kusten till de av gemenskapens medlemsstater som omfattas av gemenskapens fiskebestämmelser, skall följande uppgifter omedelbart efter någon av följande händelser föras in i fiskeloggboken:

Efter varje drag:

1.1. Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje fångad art.

1.2. Datum och klockslag för draget.

1.3. Den geografiska position där fångsterna gjordes.

1.4. Den fiskemetod som använts.

Efter varje omlastning till eller från ett annat fartyg:

2.1. Uppgiften "mottagen från" eller "överförd till".

2.2. Kvantitet (i kg färskvikt) av varje omlastad art.

2.3. Namn, distriktsbeteckning och nummer på det fartyg till eller från vilket omlastning har skett.

2.4. Omlastning av torsk är inte tillåten.

Efter varje landning i en gemenskapshamn:

3.1. Hamnens namn.

3.2. Kvantitet (i kg färskvikt) av varje landad art.

Efter varje sändning till Europeiska gemenskapernas kommission:

4.1. Datum och klockslag för sändningen.

4.2. Slag av meddelande: IN, OUT, ICES, WKL eller 2 WKL.

4.3. När det gäller radiosändning: namnet på radiostationen.

Del II

>Hänvisning till>

BILAGA VIII

Innehåll i och bestämmelser för de uppgifter som skall sändas till kommissionen

1. De uppgifter som skall översändas till kommissionen och tidtabellen för sändningarna är följande:

1.1. Varje gång fartyget går in i zonen på 200 nautiska mil utanför kustlinjen till de medlemsstater inom gemenskapen som omfattas av gemenskapens fiskebestämmelser:

(a) De uppgifter som anges i punkt 1.5.

(b) Kvantitet (i kg färskvikt) av varje fiskart i lasten.

(c) Datum och ICES-område inom vilket befälhavaren avser att påbörja fisket.

Om fiskeinsatsen gör det nödvändigt att en viss dag gå in mer än en gång i den zon som avses i punkt 1.1, är det tillräckligt att sända ett meddelande vid det första inträdet.

1.2. Varje gång fartyget lämnar den zon som avses i punkt 1.1:

(a) De uppgifter som anges i punkt 1.5.

(b) Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje fiskart i lasten.

(c) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som fångats sedan föregående sändning.

(d) Det ICES-område där fångsterna gjordes.

(e) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som omlastats till/från andra fartyg sedan fartyget gick in i zonen, samt identifiering av det fartyg till vilket omlastningen ägde rum.

(f) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som landats i en gemenskapshamn sedan fartyget gick in i zonen.

Om fiskeinsatsen gör det nödvändigt att en viss dag gå in i den zon som avses i punkt 1.1, är det tillräckligt att sända ett meddelande vid det sista utträdet.

1.3. Var tredje dag med början den tredje dagen efter det att fartyget för första gången går in i de zoner som avses i 1.1 vid fiske av sill/strömming och makrill, och varje vecka med början den sjunde dagen efter det att fartyget för första gången går in i den zon som avses i 1.1 vid fiske av andra arter än sill/strömming och makrill:

(a) De uppgifter som anges i punkt 1.5.

(b) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som fångats sedan föregående sändning.

(c) Det ICES-område där fångsterna gjordes.

1.4. Varje gång fartyget förflyttar sig från ett ICES-område till ett annat:

(a) De uppgifter som anges i punkt 1.5.

(b) Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som fångats sedan föregående sändning.

(c) Det ICES-område där fångsterna gjordes.

1.5. (a) Fartygets namn, anropssignal, distriktsbeteckning och identifieringsnummer samt

befälhavarens namn.

(b) Fartygets licensnummer om det har licens.

(c) Meddelandets löpnummer för den berörda resan.

(d) Uppgift om slag av meddelande.

(e) Datum, klockslag och fartygets geografiska position.

2.1. De uppgifter som anges i punkt 1 skall översändas till Europeiska gemenskapernas kommission i Bryssel (telex: 24189 FISEU-B) genom förmedling av en av de radiostationer som förtecknas under punkt 3 och på sätt som anges under punkt 4 nedan.

2.2. Om det på grund av force majeure är omöjligt för fartyget att sända meddelandet kan det på fartygets vägnar sändas av ett annat fartyg.

3. Radiostationens namn Radiostationens anropssignal

Lyngby // OXZ

Scheveningen // PCH

Oostende // OST

North Foreland // GNF

Humber // GKZ

Cullercoats // GCC

Wick // GKR

Portpatrick // GPK

Anglesey // GLV

Ilfracombe // GIL

Niton // GNI

Stonehaven // GND

Portishead // GKA

// GKB

// GKC

Land's End // GLD

Valentia // EJK

Malin Head // EJM

Boulogne // FFB

Brest // FFU

Saint-Nazaire // FFO

Bordeaux-Arcachon // FFC

Torshavn // OXJ

Bergen // LGN

Farsund // LGZ

Florø // LGL

Rogaland // LGQ

Tjøme // LGT

Ålesund // LGA

Blåvand // OXB

Norddeich // DAF DAK

// DAH DAL

// DAI DAM

// DAJ DAN

Gryt // (ingen anropssignal)

Göteborg // SOG

Mariehamn // OHM

Helsingfors // OHG

Meddelandenas utformning

Den information som anges i punkt 1 skall innehålla följande uppgifter, angivna i följande ordning:

- Fartygets namn.

- Anropssignal.

- Distriktsbeteckning.

- Meddelandets löpnummer för den ifrågavarande resan.

- Uppgift om slag av meddelande enligt följande kod:

- meddelande om inträde i någon av de zoner som avses i 1.1: "IN",

- meddelande om utträde ur någon av de zoner som avses i 1.1: "OUT",

- meddelande vid förflyttning från ett ICES-område till ett annat: "ICES",

- veckomeddelande: "WKL",

- tredagarsmeddelande: "2 WKL".

- Datum, klockslag och geografisk position.

- ICES-område/delområde där fisket förväntas inledas.

- Den tidpunkt då fisket förväntas inledas.

- Kvantiteten (i kg färskvikt) av varje fiskart i lasten med användning av den kod som anges i punkt 5.

- Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje fiskart som fångats sedan föregående sändning med användning av den kod som anges i punkt 5.

- Det ICES-område/delområden där fångsterna gjorts.

- Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som överförts till/från andra fartyg sedan föregående meddelande.

- Namn och anropssignal för det fartyg till vilket eller från vilket omlastningen ägde rum.

- Den kvantitet (i kg färskvikt) av varje art som landats i en gemenskapshamn sedan föregående sändning.

- Befälhavarens namn.

Kod som i enlighet med punkt 1.4 skall användas för att ange arter ombord:

Beryxar (Beryx spp. // ALF

Lerskädda (Hippoglossoides platessoides) // PLA

Ansjovis (Engraulis encrasicholus) // ANE

Marulk (Lophius spp.) // MNZ

Silverfisk (Argentina silus), // ARG

Havsbraxen (Brama brama), // POA

Brugd (Cetorinhus maximus), // BSK

Dolkfisk (Aphanopus carbo) // BSF

Birkelånga (Molva dypterygia) // BLI

Blåvitling (Micromesistius poutassou), // WHB

Skäggig räka (Xiphopenaeus kroyerii), // BOB

Torsk (Gadus morhua), // COD

Sandräka (Crangon crangon), // CSH

Bläckfisk (Loligo spp.), // SQC

Rödhaj (Squalus acanthias), // DGS

Fjällbrosmar (Phycis spp.), // FOR

Liten hälleflundra (Reinhardtius hippoglossoides) // GHL

Kolja (Melanogrammus aeglefinus), // HAD

Kummel (Merluccius merluccius), // HKE

Hälleflundra (Hippoglossus hippoglossus), // HAL

Sill/strömming (Clupea harengus), // HER

Taggmakrill (Trachurus trachurus), // HOM

Långa (Molva molva), // LIN

Makrill (Scomber scombrus), // MAC

Glasvar (Lepidorhombus spp.) // LEZ

Nordhavsräka (Pandalus borealis), // PRA

Havskräfta (Nephrops norvegicus), // NEP

Vitlinglyra (Trisopterus esmarkii), // NOP

Atlantisk soldatfisk (Hoplostethus atlanticus), // ORY

Annan // OTH

Rödspätta (Pleuronectes platessa), // PLE

Lyrtorsk (Pollachius pollachius) // POL

Håbrand (Lamma nasus), // POR

Kungsfiskar (Sebastes spp.) // RED

Fläckpagell (Pagellus bogaraveo), // SBR

Skoläst (Coryphaenoides rupestris), // RNG

Gråsej (Pollachius virens), // POK

Lax (Salmo salar), // SAL

Tobis (Ammodytes spp.) // SAN

Sardin (Sardina pilchardus), // PIL

Haj (Selachii, Pleurotremata), // SHK

Räka (Penaeidae), // PEZ

Skarpsill (Sprattus sprattus), // SPR

Bläckfisk (Illex spp.), // SQX

Tonfisk (Thunnidae), // TUN

Lubb (Brosme brosme), // USK

Vitling (Merlangus merlangus), // WHG

Gulstjärtsskädda (Limanda ferruginea) // YEL

BILAGA IX

Förteckning över fiskarter i NAFO-regleringsområdet

Svenskt namn // Latinskt namn

De främsta bottenlevande arterna (utom plattfisk)

Torsk

Kolja

Kungsfiskar

Kungsfisk

Djuphavskungsfisk

Vitling

Vitbrosme

Gråsej // .

Gadus morhua

Melanogrammus aeglefinus

Sebastes spp.

Sebastes marinus

Sebastes mentella

Merluccius bilinearis

Urophycis chuss

Pollachius virens

Plattfisk

Lerskädda

Rödtunga

Gulstjärtsskädda

Liten hälleflundra

Hälleflundra

Vinterflundra

Sommarflundra

Amerikansk slätvar

Plattfisk (övr.) // .

Hippoglossoides platessoides

Glyptocephalus cynoglossus

Limanda ferruginea

Reinhardtius hippoglossoides

Hippoglossus hippoglossus

Pseudopleuronectes americanus

Paralichthys dentatus

Scophthalmus aquosus

Pleuronectiformes

Andra bottenlevande arter

Amerikansk marulk

Knorrhanearter

Atlantisk frostfisk

Blåvitling

Luring

Lubb

Uvak

Birkelånga

Långa

Sjurygg

Randig kungskväkare

Fläckig blåsfisk

Tånglake

Amerikansk tånglake

Polartorsk

Skoläst

Nordlig skoläst

Tobisfiskar

Simparter

Scup

Tautog

Blå tegelabborre

Vitbrosme

Havskattsarter

Havskatt

Fläckig havskatt

Bottenfisk (övr.) //

Lophius americanus

Prionotus spp.

Microgadus tomcod

Micromesistius poutassou

Tautogolabrus adspersus

Brosme brosme

Gadus ogac

Molva dypterygia

Molva molva

Cyclopterus lumpus

Menticirrhus saxatilis

Sphaeroides maculatus

Lycodes spp.

Macrozoarces americanus

Boreogadus saida

Coryphaenoides rupestris

Macrouris berglax

Ammodytes spp.

Myoxocephalus spp.

Stenotomus chrysops

Tautoga onitis

Lopholatilus chamaeleonticeps

Urophycis tenuis

Anarhichas spp.

Anarhichas lupus

Anarhichas minor

. . . .

BILAGA X

Godkända övre slitskydd

Övre slitskydd av ICNAF-typ

Ett rektangulärt nätstycke som monteras på ovansidan av en lyftstrut för att minska eller förhindra skada och som uppfyller följande krav:

(a) Nätstycket får inte ha en maskstorlek som är mindre än den som gäller för själva nätet.

(b) Nätstycket får endast monteras på lyftstruten längs framkanten och sidorna och på ett sådant sätt att det sträcker sig högst fyra maskor framför övre delningsstroppen och slutar minst fyra maskor framför lyftets bottenstropp. Om delningsstropp inte används, får nätstycket inte täcka mer än en tredjedel av lyftstruten mätt från minst fyra maskor framför bottenstroppen.

(c) Antalet maskor i nätets bredd skall vara minst en och en halv gånger antalet maskor i bredd på den del av lyftstruten som är täckt, varvid båda dessa bredder skall mätas i rät vinkel mot lyftstrutens längdaxel.

Övre slitskydd i flera stycken

Nätstycken som i alla delar har maskor vars dimensioner i vått och torrt tillstånd inte är mindre än dimensionerna på maskorna i det nät på vilket de är monterade, förutsatt att

(i) varje nätstycke

(a) endast monteras i framkanten tvärs över lyftstruten i rät vinkel mot dess längdaxel,

(b) är minst lika brett som lyftstruten (varvid bredden skall mätas vid monteringsstället i rät vinkel mot lyftstrutens längdaxel),

(c) är högst 10 maskor lång,

(ii) den sammanlagda längden på alla nätstycken som är monterade enligt ovan inte överstiger två tredjedelar av lyftstrutens längd.

Stormaskigt övre slitskydd (modifierad polsk typ)

Ett rektangulärt nätstycke, tillverkat av samma garnmaterial som lyftstruten eller av ett tjockt, knutfritt garnmaterial, som monteras i den bakre delen av lyftstrutens ovansida och sträcker sig över hela eller någon del av lyftstrutens ovansida, och som i vått tillstånd har en maskstorlek som är dubbelt så stor som lyftstrutens, när det är monterat på lyftstruten längs dess fram-, sido- och bakkanter på ett sådant sätt att varje maska i nätet sammanfaller exakt med fyra maskor i lyftstruten.

BILAGA XI

Minsta landningsstorlekar

>Plats för tabell>

BILAGA XII

Minsta landningsstorlek för beredd fisk

>Plats för tabell>

1 Den mindre storleken gäller för färskt saltad fisk.

BILAGA XIII

Uppgifter som skall föras in i fiskeloggboken

>Plats för tabell>

Standardförkortningar för de viktigaste arterna i NAFO-området

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

BILAGA XIV

>Plats för tabell>

iskeförbud i CCAMLR-området

BILAGA XV

Obligatoriska tråldrag i forskningssyfte i CCAMLR-delområde 48.3 när det gäller riktat fiske efter Champsocephalus gunnari under leksäsongen

1. Alla fiskefartyg som deltar i fiske efter Champsocephalus gunnari i CCAMLR-delområde 48.3 mellan den 1 mars och den 31 maj 2002 skall genomföra minst 20 forskningsdrag under den perioden. Tolv forskningsdrag skall genomföras i området Shag Rocks - Black Rocks. Dessa skall fördelas på de fyra sektorer som visas i ruta 1: fyra i vardera NV och SO sektorn, och två i vardera NO och SV sektorn. Ytterligare åtta forskningsdrag skall genomföras på Sydgeorgiens nordvästra bank på mindre än 300 m djup, såsom visas i ruta 1.

2. Varje forskningsdrag måste ske minst 5 sjömil från alla övriga. Avståndet mellan stationerna är avsett att vara sådant att båda områdena täcks på ett sätt som gör att det går att få tillfredsställande information om längd, kön, mognad och vikt hos Champsocephalus gunnari.

3. Om koncentrationer av fisk lokaliseras på väg till Sydgeorgien bör dessa fiskas utöver forskningsdragen.

4. Forskningsdragen måste pågå under minst 30 minuter med nätet på fiskedjup. Under dagtid måste nätet befinna sig nära botten.

5. Den internationelle vetenskaplige observatören skall göra stickprover på all fångst som tas i forskningsdragen. Stickproven skall helst omfatta minst 100 fiskar och de skall utföras med standardteknik för stickprovstagning. Längd, kön och mognad och om möjligt vikt skall fastställas hos alla fiskar som ingår i stickprovet. Fler fiskar bör undersökas om fångsten är omfattande och tiden tillåter detta.

>Hänvisning till>

Ruta 1: Fördelning av 20 drag i forskningssyfte av Champsocephalus gunnari vid Shag Rocks (12 m) och Sydgeorgien (8) från den 1 mars till den 31 maj 2002. Dragplatser kring Sydgeorgien (stjärnor) i illustrerande syfte).

BILAGA XVI

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. ÅTGÄRDENS BETECKNING

Förslag till rådets förordning om fastställande för år 2002 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs samt om ändring av förordning (EG) nr 66/98.

2. Berörd budgetpost

B7-800

3. RÄTTSLIG GRUND

Artikel 8.4 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92

4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

4.1 Allmänna mål

- Upprätthålla och utveckla den traditionella verksamheten för gemenskapens fiskare i lettiska vatten.

- Att försörja gemenskapsmarknaden.

- Att minska fiskeansträngningen i gemenskapens vatten.

- Att upprätta slutliga fiskekvoter för Norge i Grönlands vatten för att balansera överenskommelsen om ömsesidiga fiskerättigheter mellan gemenskapen och Norge under år 2002.

4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse

1 januari - 31 december 2002

5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER

5.1 Obligatoriska utgifter

5.2 Differentierade anslag

6. Typ av utgifter eller inkomster

Ekonomisk ersättning i utbyte mot fiskemöjligheter i estniska, litauiska och lettiska vatten och ytterligare fiskemöjligheter från Grönland i enlighet med artikel 8 i fiskeavtalet mellan EEG å ena sida och Danmarks regering och Grönlands lokala myndigheter å andra sidan.

7. BUDGETKONSEKVENSER

Avtalet med Lettland: pm euro

Den ekonomiska ersättning som föreskrivs enligt artikel 4 i avtalet om fiskeförbindelser mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Lettland (pm euro) har förhandlats fram på grundval av genomsnittliga landningspriser för 1999 i gemenskapens hamnar vid Östersjön. Ett avdrag har gjorts för de beräknade kostnaderna för fiskeflottornas exploatering av varje berörd art.

Avtalet med Grönland: Lägsta belopp: pm euro

Högsta belopp: pm euro

Det belopp som krävs för 2002 har beräknats på grundval av ett bidrag på pm euro per ton torskekvivalent.

7.1 Beräkningsmetod för insatsens totala kostnader (förhållande enskilda - totala kostnader)

Avtalet med Estland, Lettland och Lithauen:

>Plats för tabell>

1 pm ton fördelat i estniska, litauiska och lettiska vatten och pm ton överfört till gemenskapens vatten

Total ekonomisk ersättning: pm euro (avrundat till pm euro)

Genomsnittspris euro/ton: pm

Avtalet med Grönland:

Lägsta belopp:

pm ton torskekvivalent x pm = pm euro

Högsta belopp:

pm ton torskekvivalent x pm = pm euro

8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Lettland skall använda den ekonomiska ersättningen från gemenskapen till att utveckla sin fiskesektor enligt artikel 4 i avtalet. Beloppet förvaltas av nationella fiskeristyrelsen på jordbruksministeriet i Lettland.

I enlighet med fiskeavtalet mellan gemenskapen och Grönland skall kommissionens ekonomiska bidrag inte omfattas av någon särskild bestämmelse vad beträffar den slutliga användningen av medlen.

9. Analys av kostnadseffektivitet

Avtalet med Lettland:

Gemenskapens flotta i Östersjön har drabbats av kraftiga minskningar av fångstmöjligheterna. Varje ökning av fiskemöjligheterna över nuvarande kritiska fångstnivå kommer att bidra till att förebygga att fiskeflottan och näringar och verksamhet i land som är förbundna med denna upphör med sin verksamhet och tvingas lägga ned. Det kommer också att i viss utsträckning medverka till att utbetalningar under uppläggningssystem eller sociala program kan undvikas.

Erfarenheten har visat att Lettland huvudsakligen har utnyttjat den ekonomiska ersättningen, liknande den som betalades under föregående år, till att fortlöpande förbättra den vetenskaplig forskningen på fiskeområdet och till utbildning i fiskeförvaltning och kontroll. Detta har medfört en förbättrad vetenskaplig analys och tillämpning i Lettlands fiskezoner och bidragit till ett mer ändamålsenligt utnyttjande av bestånden, vilket gynnar alla berörda parter i Östersjön.

De föreslagna utgifterna ingår i budgetplaneringen för den berörda perioden.

Avtalet med Grönland:

Det bilaterala avtalet mellan gemenskapen och Norge om ömsesidigt tillträde administreras på årsbasis genom att balansen beräknas mellan gemenskapens fångstmöjligheter i Norges vatten och norska fångstmöjligheter i gemenskapens vatten för olika arter. Detta avtal kan ändras från år till år beroende på tillståndet för de olika berörda fiskbestånden. För 2002 är avtalet med Norge svårt att uppfylla på grund av det svåra tillståndet för de flesta nyckelbestånden i gemenskapens vatten. Internationella rådet för havsforskning (ICES) rekommenderar att den totala tillåtna fångstmängden för 2002 för bestånd som torsk, kolja och gråsej ytterligare bör minskas eller ligga kvar på samma låga nivå för att bestånden skall kunna återhämta sig. Detta gör det svårt att kompensera tillträdet för gemenskapens fartyg till norska resurser med norskt tillträde till gemenskapens svaga resurser.

På grund av detta bör Norge kompenseras med några av de fångstmöjligheter som gemenskapen har tillgång till i enlighet med dess fiskeavtal med Grönland. För att ej äventyra bevarandet av fiskbestånd i gemenskapens vatten samtidigt som medlemsstaternas fiskeaktiviteter i möjligaste mån upprätthålls är köp av extra fiskemöjligheter från Grönland det enda sättet att uppnå ett balanserat ömsesidigt tillträdesavtal med Norge för 2002.

10. Administrativa utgifter (Avsnitt III, del A i budgeten)

Förslaget kräver inte någon ny kommissionspersonal och för inte med sig ytterligare administrativa kostnader.