[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 15.11.2005

KOM(2005) 573 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

HUR ANSLUTNINGEN AV BULGARIEN OCH RUMÄNIEN PÅVERKAR KOMMISSIONENS PERSONAL

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

HUR ANSLUTNINGEN AV BULGARIEN OCH RUMÄNIEN PÅVERKAR KOMMISSIONENS PERSONAL

INLEDNING

Europaparlamentet gav den 13 april 2005 sitt samtycke till anslutning av Bulgarien och Rumänien. Därefter undertecknades anslutningsfördraget av EU:s medlemsstater samt Bulgarien och Rumänien i Luxemburg den 25 april 2005. Efter ratificering av anslutningsfördragen väntas Bulgarien och Rumänien, om de i tid uppfyller de krav som ställs för att genomföra gemenskapens regelverk från första anslutningsdagen, bli medlemmar i EU i januari 2007.

Den 25 oktober antog kommissionen ett meddelande (”Samlad uppföljningsrapport om Bulgariens och Rumäniens beredskap för medlemskap i EU”), där man hänvisar till ”en uppföljningsrapport som kommissionen avser att lägga fram för rådet och parlamentet i april eller maj 2006”. I rapporten sägs vidare att ”Kommissionen kan då komma att rekommendera att rådet senarelägger tidpunkten för Bulgariens eller Rumäniens anslutning till den 1 januari 2008, om det finns en allvarlig risk för att någon av dessa stater uppenbarligen kommer att vara oförberedd att uppfylla kraven för medlemskap i januari 2007 på ett antal viktiga områden. Kommissionen förväntar sig att Bulgarien och Rumänien fram till dess vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att avhjälpa bristerna så att någon sådan rekommendation inte behöver lämnas”.

Det här meddelandet ligger till grund för kommissionens ansökan om ytterligare personal och ger en bedömning av avdelningarnas behov utifrån hur anslutningen av de två nya medlemsstaterna påverkar kommissionens verksamhet. Meddelandet innehåller allmänna riktlinjer för utvidgningen och dess konsekvenser för personalsituationen inom olika verksamhetsområden och personalkategorier. Meddelandet kommer att ligga till grund för kommande budgetförslag och utformningen av rekryteringsstrategin. Det behandlar dock inte rekryteringsmålen för medborgare i de nya medlemsstaterna, vilket är en separat fråga som kommer att tas upp i sinom tid.

Bedömningen avser Bulgarien och Rumänien (EU-2) medan meddelandet från år 2002 avsåg de tio medlemsstater som anslöt sig till EU i maj 2004 (EU-10). Karaktären på och tidpunkten för utvidgningen avseende EU-2 gör den mycket lik den förra. Med tanke på de uppenbara likheterna gjordes analysen med samma metod som 2002 och hänsyn togs till de praktiska erfarenheterna av anslutningen av EU-10 år 2004. I meddelandet uppdateras de beräkningar av personalbehovet på medellång sikt som gjordes 2002, enligt Europaparlamentets begäran i resolutionen om den årliga politiska strategin för 2006.

1. MEDDELANDETS SYFTE OCH BAKGRUND

Erfarenheten visar att goda förberedelser gör det mycket lättare att nyrekrytera och smidigt slussa in nyanställda på kommissionens avdelningar. Genom att identifiera och planera personalbehovet för perioden efter anslutning får man en stabil ram. I det tidigare meddelandet om utvidgningen av EU-10[1] framhölls hur viktigt detta arbete är både för budgetmyndigheten och kommissionen.

När den nya kommissionen lade fram det preliminära budgetförslaget för 2006[2] bekräftades uttryckligen den analys som gjordes 2002 och behovet av cirka 3 900[3] nyanställningar på medellång sikt fram till 2008 i samband med anslutningen av de tio nya medlemsstaterna. Informationen i meddelandet från 2002 är fortfarande giltigt för EU-10[4].

Under de tre senaste åren, från 2003 till 2005, har budgetmyndigheten beviljat kommissionen 1 980 nyanställningar i samband med utvidgningen (1 480 nya tjänstemän och 500 externa tjänster). Även om dessa inledande förstärkningar var väsentliga var de dock otillräckliga för att det utvidgade EU skulle fungera tillfredsställande och kommissionens politik, gemenskapens regelverk och program skulle kunna genomföras fullt ut. För att bevara kontinuiteten i den pågående verksamheten, i synnerhet den gemensamma politiken för sammanhållning och den inre markanden, kommer kommissionen att behöva de ytterligare 3 900 heltidsekvivalenterna i beräkningen för att fullgöra sina institutionella uppgifter under planeringsperioden.

2. UTMANINGENS OMFATTNING

2.1. Vilka förväntningar ställs på kommissionen i ett utvidgat EU?

Kommissionen är EU:s exekutiva organ och har ansvar för att förvalta och genomföra EU:s budget samt den politik och de program som antagits av parlamentet och rådet. Efter utvidgningen skall kommissionen förvalta program till stöd för de nya medlemsstaterna, huvudsakligen avseende den gemensamma jordbrukspolitiken, strukturåtgärder och den inre politiken.

I egenskap av fördragens väktare skall kommissionen se till att gemenskapsrätten tillämpas korrekt i samtliga medlemsstater. Även om kandidatländerna har gjort stora ansträngningar för att leva upp till sitt framtida ansvar som medlemsstater kan det ännu dröja några år innan deras administrativa och rättsliga system nått tillräcklig kapacitet.

Kommissionen behöver ytterligare personal för att kunna övervaka den inre marknadens funktion, allmänhetens hälsa och säkerhet, miljöskyddet, övervakningen av EU:s yttre gränser och förvaltningen av gemenskapsmedel. Därmed kan kommissionen:

- aktivt förvalta EU:s politik och övervaka genomförandet i de nya medlemsstaterna,

- hjälpa de nya medlemsstaterna att tillämpa gemenskapsrätten korrekt eller i annat fall inleda överträdelseförfaranden,

- föreslå och genomföra gemenskapsprogram för ekonomiskt stöd till de nya medlemsstaterna,

- övervaka programplaneringen och utgifterna, samt

- utarbeta och offentliggöra gemenskapsdokument på två nya språk.

2.2. Uppgifterna i siffror

Omfattningen på utmaningarna i samband med nästa utvidgning kan mätas på följande sätt:

- Ytterligare två länder kommer att bli medlemmar i EU, som därmed kommer att ha 27 i stället för 25 medlemsstater (en ökning på 8 procent).

- Två nya officiella språk ökar antalet språk från 20 till 22 (en ökning på 10 procent[5]).

- Ytterligare 30 miljoner medborgare gör att EU:s sammanlagda befolkning ökar från 452 till 482 miljoner år 2007 (en ökning på 6,6 procent).

- Med en BNI per capita som räknat i köpkraftsstandarder uppgår till cirka 30 % av genomsnittet i EU-25 är de två nya medlemsstaterna de fattigaste som hittills anslutit sig.

Hur utvidgningen påverkar kommissionens verksamhet bör även bedömas mot bakgrund av den tidigare utvidgningen. Att ansluta tolv nya medlemsstater under relativt kort tid innebär naturligtvis stora utmaningar för EU-institutionerna, som måste hantera 80 % fler medlemsstater och dubbelt så många språk.

3. ANTAGANDEN, METOD OCH STRATEGI

3.1. Antaganden

Bedömningen av utvidgningens konsekvenser bygger på följande antaganden:

1. Efter ratificering av anslutningsfördragen väntas två nya länder bli medlemmar i EU i januari 2007, om de i tid uppfyller de krav som ställs för att genomföra gemenskapens regelverk från första anslutningsdagen. Om kraven inte uppfylls kommer tidsplanen i det här meddelandet att anpassas därefter. Bedömningen av personalbehovet gäller dock oberoende av det exakta anslutningsdatumet.

2. Verksamheten bedöms i normalläge, så snart all verksamhet och uppgifter i samband med utvidgningen har fasats in eller ut, i synnerhet så att personal som arbetar med föranslutningsprogram, förvaltning och kontroll skall kunna fullgöra sina uppgifter när programmen avslutas. Tidsplanen för personalbehovet kommer att skilja sig från en avdelning till en annan och skillnaden kommer att avspeglas i de årliga anslagen[6].

3. Personalintensiteten i varje verksamhetsområde återspeglar situationen år 2006, och vi antar att den förestående utvidgningen inte ändrar politiken, programmen och genomförandet. Hänsyn har dock tagits till förändringar som redan gjorts eller föreslagits av kommissionen inför framtiden (t.ex. i fråga om genomförandeorganen[7]).

4. Alla personalresurser (såväl tjänster enligt tjänsteförteckningen som extern personal) och alla finansieringskällor (administrativ budget eller operativa program) bedöms enligt samma måttstock. Personalbehovet mäts i antal heltidsekvivalenter. Det grundläggande antagandet är att utvidgningen inte kommer att ändra fördelningen mellan olika personalkategorier inom kommissionen. Fördelningen av personal per kategori och finansiering har gjorts övergripande, och kommer att preciseras vid varje budgetförfarande.

5. Bedömningen har gjorts netto, med hänsyn till de omplaceringar som väntas efter genomförandet av förberedelserna inför anslutningen (föranslutningsprogram, förhandlingar och förbindelser med kandidatländerna).

6. Det sammanlagda behovet omfattar 100 externt anställda som redan tagits upp i det preliminära budgetförslaget för 2006 för att ta hänsyn till personalbehovet på medellång sikt. För att kunna fullbordas till utvidgningen måste förberedelserna starta 2006. I det preliminära budgetförslaget bedömde kommissionen det prioriterade personalbehovet till 100 anställda för kärnverksamhet i samband med förberedelserna inför anslutningen, huvudsakligen språkliga tjänster. Denna personal skall inte läggas till det beräknade behovet efter utvidgningen, utan ingår i hela paketet.

3.2. Metod

Bedömningen av utvidgningen till EU-2 är en uppdatering av meddelandet från 2002 om anslutningen av tio nya EU-länder, och samma metod används.

Personalbehovet beräknas inom ramen för de verksamheter som anges i den verksamhetsbaserade budgeteringen. För att få en metodisk och jämförbar genomgång av den förväntade utvecklingen har alla avdelningar fått svara på en enkät.

Därefter analyserades hur utvidgningen påverkar verksamheterna och verksamhetsområdena rangordnades efter huruvida arbetet ökade, var oförändrat eller minskade. I nästa steg beräknades personalbehovet. I regel har förändringar av personalbehovet beräknats utifrån de huvudfaktorer som bestämmer arbetstrycket inom en viss verksamhet.

I fall verksamheten, organisationen eller genomförandet inte i någon väsentlig omfattning har förändrats sedan 2002 eller kommer att förändras har vi antagit att utvidgningen till EU-2 kommer att ge samma proportionerliga effekter som utvidgningen till EU-10 och därför extrapolerat resultaten av 2002 års meddelande till den kommande utvidgningen EU-2.

Svaren granskades för att stämma av ansökningarna till olika verksamhetsområden och se till att uppgifterna behandlades på samma sätt och var jämförbara. Man tittade särskilt på om

- siffrorna och motiveringarna var samstämmiga,

- de olika avdelningarnas beräknade behov för liknande verksamhet behandlades på samma sätt,

- enbart tillkommande arbetsuppgifter i samband med utvidgningen omfattades, och

- omfattningen av omplaceringar från förberedelser av den tidigare anslutningen tagits med i beräkningarna.

3.3. Övergångsperiod för de nya tjänsterna

Bedömningen tar hänsyn till avdelningarnas behov och institutionens kapacitet att hantera nyrekryteringar. Därför föreslår kommissionen att de nya tjänsterna fasas in under tre år, beroende på tillgången på reservlistor och de berörda enheternas förmåga att effektivt integrera ny personal. Kommissionens avdelningar anser att den femårsperiod som enligt budget- och rekryteringskraven tillämpades på tjänsterna för de tio nya medlemsländerna varit alltför lång eftersom urvals- och rekryteringsarbetet nu fått styrfart.

Treårsperioden påverkar inte längden på den övergångsperiod som skall tillämpas för rekrytering av tjänstemän från de två nya medlemsstaterna, vilken enligt kommissionens förslag fortfarande skall löpa på fem år. Kommissionen kommer i god tid att fastställa rekryteringsmål för medborgare i de två nya medlemsstaterna, vilket är en separat fråga.

4. PERSONALBEHOV

4.1. Analysresultat

I den första omgången beräknade kommissionens avdelningar sitt bruttobehov av extrapersonal till cirka 1 084 heltidsekvivalenter och väntade sig att avslutningen av förberedelserna inför den tidigare utvidgningen skulle frigöra 237 heltidsekvivalenter.

Efter granskning gjordes beräkningarna om och visade då på en bruttoökning av personalen i verksamheten med över 984 heltidsekvivalenter. Detta behov kan fyllas genom att omplacera cirka 98 anställda (varav 23 inom avdelningarna) och rekrytera 886 nyanställda personer. Omplaceringarna utgår från kommissionens åtagande att tillhandahålla högkvalitativa tjänster till rimliga kostnader. Vi antar även att cirka 145 externt anställda som i dagsläget arbetar med föranslutningsinstrument (och som finansieras via de tidigare BA-posterna) kommer att sluta, eftersom de inte kan omplaceras. Detta ger ett netto på 741 nya heltidsekvivalenter.

[pic]

Jämfört med idag innebär ytterligare 741 heltidsekvivalenter en ökning på cirka 2,5 % av hela den personal som arbetar för kommissionen, vilket är under den relativa viktningen för kandidatländerna, enligt indikatorerna i avsnitt 2 av meddelandet.

4.2. Personalkategorier och finansiering

I tabell 1 nedan visas hur de 741 nya tjänsterna fördelas per personalkategori och hur de finansieras.

- 750 tjänster ingår i tjänsteförteckningarna för den operativa verksamheten (administrativ budget under rubrik 5 i den nuvarande budgetplanen), inklusive cirka 166 språktjänster.

- 36 tjänster ingår i tjänsteförteckningarna för forskning (driftsbudget).

- Ytterligare anslag behövs för cirka 100 externt anställda inom den administrativa budgeten.

- Anslagen minskar till 145 externt anställda som nu finansieras via driftsbudgeten (tidigare BA-poster i föranslutningsinstrumenten).

Tabell 1

Tjänster i tjänsteförteckningarna | Extern personal (heltidsekvivalenter) |

Administrativ budget | 750 | 100 | 850 |

Driftsbudget | 36 | -145 | -109 |

786 | -45 | 741 |

Tabellen visar att cirka 850 heltidsekvivalenter som finansieras ur den administrativa budgeten kommer att behövas, enligt det antagande som gjordes i förslaget till budgetplan.

4.3. Infasning av 850 nyanställningar i den administrativa budgeten

Kommissionen förslår att nyanställningarna fasas in under tre år. Därmed kan man ta hänsyn till avdelningarnas faktiska behov och institutionens förmåga att hantera nyrekryteringar. Den preliminära tidsplanen framgår av tabell 2 nedan, och bygger på antagandet att anslutningen sker 2007.

Tabell 2

År | Andel av nya tjänster | Nya tjänster enligt tjänsteförteckningen (administrativ budget) | Extern personal[8] | Planerad bemanning totalt enligt den administrativa budgeten |

2006 | 100 | 100 |

2007 | 33 % | 250 | 350 |

2008 | 33 % | 250 | 600 |

2009 | 33 % | 250 | 850 |

Tidsplanen och den årliga fördelningen av de kommande behoven av tjänster enligt tjänsteförteckningen kan kräva viss flexibilitet. Kommissionen kommer i sina årliga ansökningar om nya tjänster att närmare ange behoven i varje årlig politisk strategi och preliminärt budgetförslag, tillsammans med de 1 280 personer som ännu återstår att rekrytera för utvidgningen till EU-10 under 2007-2008[9]. Tidsplanen för uttagningsprov kommer också att tas in i beräkningarna.

Fördelningen av tjänster enligt tjänsteförteckningen och extern personal kommer också att behöva finputsas i varje årligt budgetförfarande. De kontraktsanställda som anställdes 2006 för att förbereda utvidgningen bör gradvis ersättas av tjänstemän, men kommissionen kommer fortfarande att behöva extern personal när man nått styrfart, främst vid språktjänsterna och representationerna i de nya medlemsstaterna. Skulle det slutliga behovet av extern personal understiga 100 kommer kommissionen att begära att en del av den externa personalen omvandlas till tjänstemän.

4.4. Budgetkonsekvenser av de administrativa utgifterna

När styrfart är uppnådd väntas de sammanlagda kostnaderna för nyanställningar ligga på cirka 85 miljoner euro[10] (inklusive därmed sammanhängande kostnader för infrastruktur) enbart för kommissionen[11]. Beloppet ligger helt i linje med den budgetplan som kommissionen föreslagit. Antagandet av den slutliga budgetplanen bör fylla detta särskilda budgetbehov så att kommissionen kan rekrytera den personal som behövs inför utvidgningen och man bör även ta vederbörlig hänsyn till motsvarande behov vid övriga institutioner.

5. KONSEKVENSERNA FÖR POLITIKEN OCH VERKSAMHETEN

Kommissionens analys och bedömning av personalbehovet ger resultat som kan fördelas inom olika verksamhetsområden (avdelningarna) eller olika arbetsuppgifter (individer).

5.1. Förändringar inom olika verksamhetsområden

[pic]

5.1.1. Inre politik

Att stifta nya lagar och tillämpa dem i de nya medlemsstaterna är de två huvuduppgifter som leder till ökat personalbehov inom den inre politiken. Från anslutningsdagen skall gemenskapens regelverk tillämpas i de nya medlemsstaterna och hela lagstiftningsförfarandet kommer att behöva anpassas för att ta in länderna i remissförfarandet om politiska initiativ och ny lagstiftning.

Området omfattar olikartade och komplicerade uppgifter som omfattar bland annat den inre marknaden, miljöfrågor, konkurrens, skatte- och tullfrågor samt hälsa och konsumentskydd. Ett antal strategiska mål har ställts upp för EU:s inre politik, däribland Lissabonstrategin för välstånd genom ekonomisk tillväxt, de transeuropeiska nätverken och Haagprogrammet för att stärka frihet, säkerhet och rättvisa inom EU. Rubriken omfattar även gradvis inrättning av presskontor i de nya medlemsstaterna.

För att helt och hållet integrera de nya medlemsstaterna i politikområdena och gemenskapens regelverk krävs cirka 349 heltidsekvivalenter. Med tanke på den breda politik som skall genomföras i 27 medlemsstater och dagens resurser utgör detta en relativt blygsam personalökning och återspeglar rättvist huvudinriktningen på kommissionens verksamhet idag.

5.1.2. Språktjänsterna

Ett av kommissionens nyckelåtaganden efter utvidgningen är att tillhandahålla högkvalitativa språktjänster. Den relativt stora ökningen (322 heltidsekvivalenter) på verksamhetsområdet (som omfattar översättning, tolkning och publicering) sker dock tillsammans med mycket effektiv efterfrågestyrning och kvalitetskontroll. Detta har gjort det möjligt att hålla nere personalbehovet till ett minimum samtidigt som man säkrar språklig mångfald och främjar EU:s legitimitet, insyn och effektivitet.

5.1.3. Stöd- och samordningstjänster

I en allomfattande, uttömmande utvidgningsstrategi har stöd- och samordningstjänsterna en avgörande roll och bör därför få tillräcklig personal för att kunna sköta verksamheten smidigt. Beslutsfattandet inom EU kommer att bli alltmer komplicerat och kräva mer personal vid de nya kommissionsledamöternas kanslier och för samordning av politiken i en Europeisk union med 27 medlemsstater. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt tillämpningen av gemenskapsrätten på alla nya språk. Andra prioriteringar är att öka rekryteringarna samt skärpa bedrägeribekämpningen och revisionen i det utvidgade EU. Cirka 144 heltidsekvivalenter framstår som en lämplig nivå för dessa skiftande uppgifter.

5.1.4. Strukturåtgärder, inklusive jordbruk och fiske

Struktur- och sammanhållningspolitiken syftar till ekonomisk konvergens genom att stimulera tillväxt och konkurrenskraft samt stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inom EU. Det är omfattande EU-program som ger avsevärda makroekonomiska effekter. Dagens lagstiftning gör att de båda nya kandidatländerna är berättigade till stöd för mindre utvecklade regioner (mål 1). Det är på detta verksamhetsområde som den största anslagsökningen väntas efter anslutningen. Eftersom programmen sköts decentraliserat (delad förvaltning) behövs jämförelsevis litet personal. Kontroll och revision måste dock kunna göras.

Jordbruket spelar en viktig roll för den ekonomiska och politiska verksamheten i de båda länder som står i begrepp att ansluta sig till EU. Dagens verksamhet inom ramen för föranslutningsinstrumentet för landsbygdsutveckling (Sapard) kommer att föras in under paraplystrukturen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa program behöver liksom övriga föranslutningsinstrument (t.ex. Phare och Ispa) en övergångsperiod, eftersom de kommer att avvecklas först efter anslutningen. Kommissionen måste även övervaka hur gemenskapens regelverk genomförs i de nya medlemsstaterna efter anslutningen, inom samma system som tillämpas på de nuvarande medlemsstaterna.

Strukturåtgärder, jordbruk och fiske står tillsammans preliminärt för 93 ytterligare heltidsekvivalenter, vilket är relativt litet med tanke på de belopp som det är frågan om och ligger väl i linje med genomförandet.

5.1.5. Extern politik

De främsta förändringarna avser handelspolitiken och handelspolitiska skyddsåtgärder, inklusive förhandlingar med Världshandelsorganisationen efter antagandet av gemensamma tulltaxan i de nya medlemsstaterna, och behovet av att stärka den europeiska grannskapspolitiken, i synnerhet i förhållande till våra grannar i öst. De externa förbindelserna påverkas relativt litet, och behovet beräknas till 17 heltidsekvivalenter.

5.1.6. Åtgärder inför anslutningen (inklusive delegationerna och Phareprogrammet[12])

Delegationerna i anslutningsländerna och förberedelserna inför anslutningen av Rumänien och Bulgarien, t.ex. förhandling, kontroll och förvaltning av föranslutningsinstrumenten, kommer att fasas ut enligt tillämpliga bestämmelser i anslutningsfördraget. Därför kommer motsvarande personal vid delegationerna och de flesta av kollegorna vid huvudkontoret att gradvis omplaceras i takt med framstegen med anslutningsprocessen. Omplaceringen av personal från föranslutningsverksamheten kommer att ta hänsyn till att programmen måste genomföras enligt principen om sund ekonomisk förvaltning, beroende på hur långt programförvaltningen kommit. Sammanlagt kommer personalen att gradvis minska med 220 heltidsekvivalenter (75 heltidsekvivalenter som finansieras via den administrativa budgeten och 145 externt anställda som finansieras via Phareprogrammet).

5.1.7. Forskning

De flesta forskningsprogrammen är redan öppna för anslutningsländerna och i och med att det sjätte ramprogrammet ökade kandidatländernas deltagande före utvidgningen. Ramprogrammet inriktas på ett fåtal prioriterade frågor har genomförts med förenklade förvaltningsmetoder och förfaranden. Också nästa fleråriga ramprogram inriktas på ökad effektivitet och koncentration varför det beräknade personalbehovet för utvidgningen till EU-2 ger en blygsam ökning på 36 heltidsekvivalenter, som finansieras inom taket för administrativa utgifter inom det sjunde ramprogrammet.

5.2. Förändringar av olika arbetsuppgifter

[pic]

5.2.1. Språkliga behov

Antalet språkexperter kommer att öka mer än övriga personalkategorier, för att kommissionen skall kunna föra ut politiken till medborgarna och underlätta EU:s beslutsfattande vid möten. Behovet beräknas till 328 heltidsekvivalenter, inklusive extern personal och stödpersonal.

5.2.2. Lagstiftning, underhåll och tillämpning

Lagstiftning är en annan central uppgift för kommissionen och omfattar även den övervakning och tillämpning som krävs för att inrätta en verklig gemenskapsrätt. Detta arbetsområde kommer att kräva den näst största satsningen. Arbetstrycket står i de flesta steg av lagstiftningsförfarandet i direkt proportion till antalet medlemsstater. Detta gäller i synnerhet tillämpningen. Antalet parter och deras inbördes olikheter kommer även att påverka arbetet med att utforma lagar och underhålla dem. Det beräknade behovet ligger på ytterligare 279 heltidsekvivalenter.

5.2.3. Politisk strategi och samordning

Det kommer att bli allt svårare att utforma en gemensam politik i takt med att antalet medlemsstater och aktörer ökar. Den politiska strategin kommer att få ökade behov eftersom det är viktigt att de nya medlemsstaterna integreras i förfarandet. Behovet beräknas till 135 heltidsekvivalenter.

5.2.4. Programförvaltning

Den ringa personalökningen för programförvaltning (59 heltidsekvivalenter) kan vara förvånande vid första anblicken. Skälet är att dagens kandidatländer redan är berättigade till stöd från många EU-program och stora ansträngningar görs för närvarande för att likrikta de administrativa förfarandena i samband med programplaneringen. De beräknade ytterligare behoven för att utvidga programförvaltningen täcks av en gradvis omplacering av den personal som idag förvaltar och kontrollerar föranslutningsinstrumenten när de avslutats, cirka tre år efter anslutningen[13]. I framtiden kommer dock behov att uppstå för planering och samordning samt kontroller. Hänsyn till dessa aspekter ger en mer balanserad bild av situationen.

5.2.5. Personalpolitik och budgetförvaltning

Den ökade verksamheten kräver en lämplig ökning av personal som skall förvalta driftsbudgeten och personal. Behovet beräknas till 49 heltidsekvivalenter.

6. SLUTSATSER

Med utgångspunkt i erfarenheterna och resultatet av 2002 års meddelande om den senaste utvidgningen har kommissionen beräknat sitt personalbehov inför den kommande utvidgningen. Kommissionen bekräftar personalbehovet för den senaste utvidgningen och beräknar behovet inför den kommande utvidgningen till ytterligare 850 heltidsekvivalenter inom ramen för den administrativa budgeten samt ytterligare 36 heltidsekvivalenter inom ramen för forskningsbudgeten. Resultatet ligger i linje med tidigare budgetår och de relevanta indikatorerna för att mäta konsekvenserna av utvidgningen. Resultatet visar även att kommissionen kan åstadkomma produktivitetsvinster utan att riskera sin förmåga att genomföra uppgifterna på ett tillfredsställande sätt.

Analysen understryker vidare att nyrekryteringarna bör koncentreras till den operativa verksamheten, så att personalpolitiken ligger i linje med de politiska prioriteringarna. Tidsplanen för infasningen överensstämmer med de belopp som avsattes för administrativa utgifter i den preliminära budgetplanen 2007-2013 och kommissionens kapacitet att hantera nyanställningarna.

För att kunna förbereda rekryteringsstrategin och planera arbetet är det viktigt att budgetmyndigheten beviljar dessa anslag.

[1] KOM(2002) 311, 5.6.2002.

[2] KOM(2005) 300, 15.6.2005.

[3] Varav 3 960 heltidsekvivalenter omfattas av den administrativa budgeten och en minskning av 60 heltidsekvivalenter omfattas av andra rubriker.

[4] Ytterligare förklaringar lämnades till budgetmyndigheten på begäran under budgetförfaranhet, se arbetsdokumentet ”Human Resources for Enlargement” av den 14 juli 2005.

[5] För jämförelsens skull har iriskan inte räknats in bland dagens 20 språk, eftersom den lyder under särskilda bestämmelser och har en övergångsperiod på fem år från och med 2007.

[6] Detta kan i synnerhet bli aktuellt för språktjänsterna.

[7] I det här meddelandet tas ingen hänsyn till personal vid genomförandeorganen. Beräkningen av kommissionens personalbehov har dock minskats på motsvarande sätt jämfört med analysen för 2002 eftersom ett genomförandeorgan införts sedan dess.

[8] Vissa av de 100 tjänsterna för extern personal kan även omvandlas till reguljära tjänster utan att påverka de 850 heltidsekvivalenterna.

[9] Förutsatt att de 700 nya tjänsterna som begärts för 2006 beviljas som väntat.

[10] I 2004 års priser.

[11] Beräkningarna i samband med förslaget till budgetplan visar att cirka 130 miljoner euro bör tas med i budgetplanen för anslutningen av Bulgarien och Rumänien, förutsatt att övriga institutioners personalbehov är proportionerligt jämfört med den förra utvidgningen.

[12] Förutom Ispa och Sapard, vars personal kommer att omfördelas inom samma avdelning, eftersom personalbehovet för jordbruk och strukturåtgärder beräknas netto.

[13] Inklusive personal som inte kan omplaceras och som tidigare finansierades via BA-poster. Personalminskningen inom programförvaltningen ökar när föranslutningsinstrumenten upphör.