SV Europeiska unionens officiella tidning C 172/1

Meddelande från kommissionen inom ramen för genomförandet av kommissionens förordning (EU) nr 206/2012 av den 6 mars 2012 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG med avseende på krav på ekodesign för luftkonditioneringsapparater och komfortfläktar

och av

kommissionens delegerade förordning (EU) nr 626/2011 av den 4 maj 2011 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/30/EU vad gäller energimärkning av luftkonditioneringsapparater

(Text av betydelse för EES)

2012/C 172/01

(Offentliggörande av titlar och referenser till övergångsmätmetoder (1) för genomförandet av kommissionens förordning (EU) nr 206/2012, särskilt bilaga II, och för genomförandet av den delegerade förordningen (EU) nr 626/2011, särskilt bilaga VII)

Mätparameter Organisation Referens Titel Energieffektivitetskvot – (Energy Efficiency Ratio – EER), värmefaktor (COP) CEN SS-EN 14511:2007 Luftkonditioneringsaggregat, vätskekylare och värmepumpar med elmotordrivna kompressorer, för rumsuppvärmning och -kylning Energieffektivitetskvot (EER) CEN SS-EN 15218:2006 Luftkonditioneringsaggregat, vätskekylare med evaporativ kondensor och vätskekylare med elmotordrivna kompressorer för rumskylning Testmetoder för SEER (säsongsköldfaktor) och SCOP (säsongsvärmekoefficient) CEN PrEN 14825:2011, kapitel 8 och 9 Luftkonditioneringsaggregat, vätskekylare och värmepumpar med elmotordrivna kompressorer, för rumsuppvärmning och -kylning: provning och värdering vid dellast, och beräkning av prestanda under olika säsonger. Effektförbrukning i standbyläge CEN SS-EN 62301:2005 Hushållsapparater och liknande bruksföremål - Mätning av elförbrukning i viloläge Ljudeffektnivå CEN SS-EN 12102:2008 Luftkonditioneringsaggregat, vätskekylaggregat, värmepumpar och avfuktare med eldrivna kompressorer – Mätning av luftburet buller - Bestämning av ljudtrycksnivå Energieffektivitet IEC IEC 60879: 1986 (korr. 1992) Prestanda för och konstruktion av elektriska fläktar och regulatorer Ljudeffektnivå EN EN 60704-2-7:1997 Elektriska hushållsapparater och liknande bruksföremål – Provningsmetod för bestämning av luftburet buller – del 2: Särskilda fordringar på fläktar

Beräkningsmetoder för luftkonditioneringsapparater (≤12 kW) och komfortfläktar

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Avsnitt 1 – Luftkonditionerings apparater

1. Definitioner

2. Tabeller

3. Luftkonditioneringsapparater, förutom enhetsaggregat med en eller två kanaler

3.1. Säsongsköldfaktor (SEER)

3.1.1. Enheter med fast kapacitet

3.1.2. Enheter med stegvis kapacitetskontroll:

3.1.3. Enheter med variabel kapacitet

3.2. SCOP

3.2.1. Enheter med fast kapacitet

3.2.2. Enheter med stegvis kapacitetskontroll:

3.2.3. Enheter med variabel kapacitet

3.3. Fastställande av P TO , P SB , P OFF och P CK .

3.3.1. Fastställande av PTO

3.3.2. Fastställande av PSB

3.3.3. Fastställande av POFF

3.3.4. Fastställande av PCK

4. Enhetsaggregat med en eller två kanaler

4.1. EER

4.2. COP

4.3. Säsongsbunden elförbrukning

Avsnitt 2 – komfortfläktar

1. Definitioner

2. Tabeller

3. Driftsvärde och årlig elförbrukning

3.1. Driftsvärde

3.2. Säsongsbunden elförbrukning

Avsnitt 3 – Allmänna aspekter

Provningsrapport

AVSNITT 1 – LUFTKONDITIONERINGSAPPARATER

1. Definitioner

Definitioner för luftkonditioneringsapparater:

(1) luftkonditioneringsapparat: en anordning för kylning eller uppvärmning, eller båda, av inneluft med användning av en ångkompressionscykel som drivs av en eller flera elektriska kompressorer, i vilket ingår luftkonditioneringsapparater med tilläggsfunktioner såsom avfuktning, luftrening, ventilation eller tilläggsuppvärmning av luft med elektriskt motstånd såväl som apparater som kan använda vatten (antingen kondensvatten som bildas på evaporatorsidan eller vatten som tillförs utifrån) för förångning på kondensorn, förutsatt att anordningen också kan fungera utan tilläggsvatten, dvs. enbart med luft.

(2) enhetsaggregat med två kanaler: en luftkonditioneringsapparat där intaget till kondensorn (eller evaporatorn) under kylning eller uppvärmning tas från utemiljön till enheten genom en kanal och släpps ut i utemiljön genom en annan kanal, och som i sin helhet är placerad inom det utrymme som ska konditioneras, nära en vägg.

(3) enhetsaggregat med en kanal: en luftkonditioneringsapparat där intaget till kondensorn (eller evaporatorn) under kylning eller uppvärmning tas från utrymmet som omger enheten, och släpps ut i miljön utanför detta utrymme.

(4) reversibel luftkonditioneringsapparat: en luftkonditioneringsapparat som både kan avge kyla och värme.

(5) standardförhållanden: den kombination av innetemperatur (Tin) och utetemperatur (Tj) som beskriver driftsförhållandena vid bestämning av nominell kapacitet, ljudeffektnivå, nominellt luftflöde, nominell köldfaktor (EERrated )) och/eller nominell värmefaktor (COPrated ), enligt det som anges i tabell 4.

(6) nominell kapacitet (Prated ): ångkompressionscykelns kylnings- eller uppvärmningskapacitet för en enhet vid standardförhållanden.

(7) innetemperatur (Tin): den torra innetemperaturen i grader Celsius (med den relativa fuktigheten angiven av motsvarande våttemperatur).

(8) utetemperatur (Tj): den torra utetemperaturen i grader Celsius (med den relativa fuktigheten angiven av motsvarande våttemperatur).

(9) nominell köldfaktor(EERrated – rated energy efficiency ratio): förhållandet mellan den deklarerade kapaciteten för kylning (kW) och nominell ineffekt för kylning (kW) hos en enhet i kylningsläge vid standardförhållanden.

(10) nominell värmefaktor (COP rated – rated coefficient of performance): förhållandet mellan den deklarerade uppvärmningskapaciteten (kW) och nominell ineffekt för uppvärmning (kW) hos en enhet i uppvärmningsläge vid standardförhållanden.

(11) global uppvärmningspotential (GWP – global warming potential): mått på hur mycket 1 kg av det köldmedium som används i ångkompressionscykeln uppskattas bidra till den globala uppvärmningen, uttryckt i kg koldioxidekvivalenter över en tid på 100 år. De GWP-värden som avses kommer att vara de som anges i del 2 i bilaga 1 till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 842/2006 (2). För fluorerade köldmedier ska GWP-värdena vara de som offentliggjorts i den tredje utvärderingsrapport som antagits av den mellanstatliga panelen för klimatförändringar ( 3 ) (2001 IPCC:s GWP-värden för en 100-årsperiod). För icke-fluorerade gaser är GWP-värdena de som offentliggjorts i den första IPPC-utvärderingen under en 100-årsperiod (4). GWP-värden för blandningar av köldmedier ska vara baserade på den formel som anges i bilaga I till förordning 842/2006. För köldmedier som inte ingår i ovannämnda hänvisningar ska 2010 års rapport från IPCC UNEP om kylning, luftkonditionering och värmepumpar från februari 2011, eller senare, användas som referens.

(12) frånläge: en situation där luftkonditioneringsapparaten är ansluten till nätet utan att utföra någon funktion. Som frånläge räknas också situationer där det endast finns en indikation på frånläge, såväl som situationer där det endast finns funktioner avsedda att säkerställa den elektromagnetiska kompatibiliteten enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/108/EG.

(13) standbyläge: en situation där utrustningen (luftkonditioneringsapparaten) är ansluten till nätet och är beroende av energi från nätet för att kunna fungera som avsett, och därvid endast tillhandahåller följande funktioner som kan kvarstå under obestämd tid: reaktiveringsfunktion eller reaktiveringsfunktion och endast en indikation på aktiverad reaktiveringsfunktion och/eller visning av information eller status.

(14) reaktiveringsfunktion: en funktion som gör det möjligt att aktivera andra lägen, inklusive aktivläge, via en fjärromkopplare, inklusive fjärrkontroll, en intern sensor, en timer eller ett villkor för att erhålla ytterligare funktioner, inklusive huvudfunktionen.

(15) informations- eller statusmeny: en kontinuerlig funktion som ger information om eller anger status för utrustningen på en skärm, inklusive klockslag,

(16) ljudeffektnivå: den A-vägda ljudeffektnivån (dB(A)) inne och/eller ute uppmätt vid standardförhållanden för kylning (eller uppvärmning om enheten saknar kylfunktion).

(17) dimensionerande referensförhållanden: kombinationen av krav för dimensionerande referenstemperatur, maximal bivalenttemperatur och maximal gränstemperatur för drift, enligt det som anges i tabell 5.

(18) dimensionerande referenstemperatur: utetemperaturen [°C] för kylning (Tdesignc) eller uppvärmning (Tdesignh) enligt beskrivningen i tabell 3, där faktorn för dellast ska vara lika med 1 och som varierar beroende på den berörda säsongen för kylning eller uppvärmning. Se även förklaring av begreppet i bilaga A.

(19) faktor för dellast (pl(Tj)): förhållandet mellan utetemperaturen minus 16 °C och den dimensionerande referenstemperaturen minus 16 °C, för kylning eller uppvärmning,

(20) säsong: en av de fyra uppsättningar av driftsförhållanden (för fyra säsonger: en kylningssäsong och tre uppvärmningssäsonger: medel/kallare/varmare) som per bin-villkor beskriver kombinationen av utetemperaturer och det antal timmar med dessa temperaturer per säsong för vilken enheten deklareras vara lämplig för sitt ändamål.

(21) bin-villkor (med index j): en kombination av utetemperatur (Tj) och bin-timmar (hj), enligt det som anges i tabell 7.

(22) bin-timmar: antalet timmar per säsong (hj) som utetemperaturen inträffar per bin-villkor, enligt det som anges i tabell 7.

(23) säsongsköldfaktor (SEER – Seasonal Energy Efficiency Ratio): enhetens totala energieffektivitet över hela kylningssäsongen, beräknad som förhållandet mellan årligt referenskylningsbehov och årlig elförbrukning för kylning.

(24) årligt referenskylningsbehov (QC ): det referenskylningsbehov (kWh/a) som ska användas som underlag för beräkning av säsongsköldfaktorn och som beräknas som produkten av dimensionerande last för kylning (Pdesignc) och ekvivalenta aktivlägestimmar för kylning ( HCE ).

(25) ekvivalenta aktivlägestimmar för kylning: (HCE ): det förmodade antalet timmar per år (h/a) under vilka enheten måste uppfylla den dimensionerande lasten för kylning (Pdesignc) för att uppfylla det årliga referenskylningsbehovet enligt det som anges i tabell 8.

(26) årlig elförbrukning för kylning (QCE ): den elförbrukning (kWh/a) som krävs för det årliga referenskylningsbehovet och som beräknas som förhållandet mellan det årliga referenskylningsbehovet och aktivlägets säsongsköldfaktor (SEERon) och enhetens elförbrukning vid termostatfrånläge, standbyläge, frånläge och vevhusvärmarläge under kylningssäsongen.

(27) aktivlägets säsongsköldfaktor (SEERon): enhetens genomsnittliga köldfaktor i kylningsfunktionens aktivläge, som konstrueras utifrån faktorn från dellast och bin-specifik köldfaktor (EERbin(Tj)) och viktas med antalet bin-timmar då bin-villkor inträffar.

(28) dellast: kylningslasten (Pc(Tj)) eller uppvärmningslasten (Ph(Tj)) (kW) vid en specifik utetemperatur Tj, beräknad som dimensionerande last multiplicerad med faktorn för dellast.

(29) bin-specifik köldfaktor (EERbin(Tj)): den köldfaktor som är specifik för varje bin-villkor j med utetemperaturen Tj under en säsong, härledd från dellast, deklarerad kapacitet och deklarerad köldfaktor (EERd(Tj)) för angivna bin-villkor (j) och beräknad för övriga bin-villkor genom interpolation eller extrapolation, och vid behov korrigerad med tomgångsförluster.

(30) säsongsvärmekoefficient (SCOP): enhetens övergripande värmekoefficient för hela den avsedda uppvärmningssäsongen (SCOP-värdet hör samman med en avsedd uppvärmningssäsong), beräknad som förhållandet mellan det årliga referensuppvärmningsbehovet och den årliga elförbrukningen för uppvärmning.

(31) årligt referensuppvärmningsbehov (QH ) det referensuppvärmningsbehov (kWh/a) som hör samman med en viss uppvärmningssäsong och som ska användas som bas för beräkning av säsongsvärmefaktorn (SCOP) och som beräknas som produkten av dimensionerande last för uppvärmning (Pdesignh) och säsongens ekvivalenta aktivlägestimmar för uppvärmning (HHE ).

(32) ekvivalenta aktivlägestimmar för uppvärmning (HHE ): det förmodade antalet timmar per år (h/a) under vilka enheten måste uppfylla den dimensionerande lasten för uppvärmning (Pdesignh) för att uppfylla det årliga referensuppvärmningsbehovet, enligt det som anges i tabell 8.

(33) årlig elförbrukning för uppvärmning(QHE ): den elförbrukning (kWh/a) som krävs för att uppfylla det årliga referensuppvärmningsbehovet och som hör samman med en avsedd uppvärmningssäsong, och som beräknas som förhållandet mellan det årliga referensuppvärmningsbehovet och aktivlägets säsongsvärmefaktor (SCOPon) och enhetens elförbrukning för termostatfrånläge, standbyläge, frånläge samt vevhusvärmarläge under uppvärmningssäsongen.

(34) aktivlägets säsongsvärmefaktor (SCOPon): enhetens genomsnittliga värmefaktor i påläge för den avsedda uppvärmningssäsongen, beräknad utifrån dellast, kapaciteten hos elektrisk backup-värmare (där sådan behövs) och bin-villkorsspecifik värmekoefficient (COPbin(Tj) och viktad med de bin-timmar då bin-villkoret inträffar.

(35) kapacitet hos elektrisk backup-värmare (elbu(Tj)): uppvärmningskapaciteten (kW) hos en faktisk eller antagen elektrisk backup-värmare med värmefaktorn 1 som kompletterar den deklarerade uppvärmningskapaciteten (Pdh(Tj)) för att enheten ska klara av dellasten för uppvärmning (Ph(Tj)) i fall där Pdh(Tj) är mindre än Ph(Tj), för utetemperaturen (Tj).

(36) bin-villkorsspecifik värmekoefficient (COPbin(Tj)) den värmekoefficient som är specifik för varje bin-villkor j med utetemperaturen Tj under en säsong, härledd från dellast, deklarerad kapacitet och deklarerad värmekoefficient (COPd(Tj)) för angivna bin-villkor (j) och beräknad för övriga bin-villkor genom interpolation eller extrapolation, och vid behov korrigerad med tomgångsförluster.

(37) deklarerad kapacitet (kW): kapaciteten hos enhetens ångkompressionscykel för kylning (Pdc(Tj)) eller uppvärmning (Pdh(Tj)) sammanhörande med en utetemperatur Tj och innetemperatur (Tin), enligt deklaration från tillverkaren.

(38) kapacitetskontroll: enhetens förmåga att ändra sin kapacitet genom att ändra det volymetriska flödet. En enhet ska betecknas med ”fast” om den inte kan ändra sitt volymetriska flöde, ”stegvis” om det volymetriska flödet kan ändras eller varieras i serier på högst två steg och ”variabel” om det volymetriska flödet kan ändras eller varieras i serier på tre eller flera steg.

(39) funktion: indikerar om enheten klarar kylning av inneluft, uppvärmning av inneluft eller båda,

(40) dimensionerande last: den deklarerade kylningslasten (Pdesignc) och/eller den deklarerade uppvärmningslasten (Pdesignh) (kW) vid dimensionerande referenstemperatur, där a. Pdesignc vid kylningsläge är samma som den deklarerade kylningskapaciteten vid Tj lika med Tdesignc, b. Pdesignh vid uppvärmningsläge är samma som dellasten vid Tj lika med Tdesignh.

(41) deklarerad värmefaktor (EERd(Tj)): värmefaktorn vid ett begränsat antal angivna bin-villkor (j) med utetemperatur (Tj), enligt deklaration från tillverkaren.

(42) deklarerad köldfaktor (COPd(Tj)): köldfaktorn vid ett begränsat antal angivna bin-villkor (j) med utetemperatur (Tj), enligt deklaration från tillverkaren.

(43) bivalenttemperatur (Tbiv): den utetemperatur (Tj) (°C) vid vilken, enligt tillverkarens uppgifter, den deklarerade kapaciteten för uppvärmning är lika med dellasten, vilket innebär att om temperaturen sjunker under denna temperatur måste den deklarerade kapaciteten kompletteras med kapaciteten hos elektrisk backupvärmare för att enheten ska klara dellasten för uppvärmning.

(44) gränstemperatur för drift (Tol): den utetemperatur (°C) vid vilken, enligt tillverkarens deklaration, luftkonditioneringsapparaten inte klarar uppvärmning. Vid lägre temperaturer än denna temperatur är den deklarerade kapaciteten lika med noll.

(45) effekt testcykel (kW): det (tidsvägda) medelvärdet av den deklarerade effekten under testcykeln för kylning (Pcycc) eller uppvärmning (Pcych).

(46) testcykelns köldfaktor (EERcyc): den genomsnittliga köldfaktorn över testcykeln (kompressorn slår på och av) beräknad som förhållandet mellan den integrerade kylningskapaciteten över testcykeln (kWh) och den integrerade elektriska ineffekten över samma testcykel (kWh).

(47) testcykelns värmefaktor (COPcyc): den genomsnittliga värmefaktorn över testcykeln (kompressorn slår på och av) beräknad som förhållandet mellan den integrerade uppvärmningskapaciteten över intervallet (kWh) och den integrerade elektriska ineffekten över samma testcykel (kWh).

(48) tomgångsförluster: mått på effektivitetsförlust på grund av cykeln (kompressorn slår på och av i aktivläge), som fastställs för kylning (Cdc) respektive uppvärmning (Cdh) eller som sätts till standardvärdet 0,25.

(49) aktivläge: det läge som motsvarar timmarna med kylnings- eller uppvärmningslast från byggnaden och där enhetens kylnings- eller uppvärmningsfunktion är aktiverad. Detta läge kan inbegripa en på/av-cykel för att nå eller upprätthålla önskad innetemperatur.

(50) termostatfrånläge: ett läge som motsvarar timmarna utan kylnings- eller uppvärmningslast och där enhetens kylnings- eller uppvärmningsfunktion är påslagen men enheten inte är aktiv eftersom det inte finns någon kylnings- eller uppvärmningslast. Detta läge är därför relaterat till utetemperaturer och inte till inomhuslaster. Cykler med på/av i aktivläge räknas inte som termostatfrånläge.

(51) vevhusvärmarläge: en situation där enheten har aktiverat en värmare för att undvika migrering av köldmedium till kompressorn för att begränsa köldmediets koncentration i oljan vid kompressorstart.

(52) effektförbrukning i termostatfrånläge (PTO ): enhetens effektförbrukning (kW) medan den är i termostatfrånläge.

(53) effektförbrukning i standbyläge (PSB ): enhetens effektförbrukning (kW) när den är i standbyläge.

(54) effektförbrukning i frånläge (POFF ): enhetens effektförbrukning (kW) när den är i frånläge.

(55) effektförbrukning i vevhusvärmarläge (PCK ): enhetens effektförbrukning (kW) när den är i vevhusvärmarläge.

(56) drifttimmar i termostatfrånläge (HTO ): antalet timmar (h/a) som enheten anses vara i termostatfrånläge och som varierar beroende på avsedd säsong och funktion.

(57) drifttimmar i standbyläge (HSB ): antalet timmar (h/a) som enheten anses vara i standbyläge och som varierar beroende på avsedd säsong och funktion.

(58) drifttimmar i frånläge (HOFF ): antalet timmar (h/a) som enheten anses vara i frånläge och som varierar beroende på avsedd säsong och funktion.

(59) drifttimmar i vevhusvärmarläge (HCK ): antalet timmar (h/a) som enheten anses vara i vevhusvärmarläge och som varierar beroende på avsedd säsong och funktion.

(60) nominellt luftflöde: luftflödet (m3/h) uppmätt vid inomhus- och/eller utomhusenheternas luftutsläpp (om tillämpligt) vid standardförhållanden för kylning (eller uppvärmning om produkten inte har någon kylningsfunktion).

(61) nominell ingångseffekt för kylning (PEER ): enhetens ineffekt(kW) när den kyler vid standardförhållanden.

(62) nominell ineffekt för uppvärmning (PCOP ): enhetens ineffekt (kW) när den värmer vid standardförhållanden.

(63) elförbrukning för enhetsaggregat med en eller två kanaler (QSD respektive QDD ): elförbrukningen för luftkonditioneringsapparater med en eller två kanaler vid kylnings- och/eller uppvärmningsläge (beroende vilket som är relevant). (Anges för apparater med en kanal i kWh/60 min och för apparater med två kanaler i kWh/60 min).

(64) kapacitetsgrad: förhållandet mellan den totala deklarerade kylnings- eller uppvärmningskapaciteten hos alla inomhusenheter i drift och den deklarerade kylnings- eller uppvärmningskapaciteten hos utomhusenheterna vid standardförhållanden.

(65) tolerans: tillåten avvikelse för den deklarerade kapaciteten vid utetemperatur Tj att variera från dellasten som identifierats för samma utetemperatur Tj enligt beräkningsmetoden som tillämpas vid beräkning för enheter med stegvis och variabel kapacitet.

2. Tabeller

Tabell 1

Informationsblad för luftkonditioneringsapparater, förutom enhetsaggregat med en eller två kanaler (5)

Information som identifierar den modell (de modeller) som informationen gäller





Funktion (ange för vilken funktion informationen gäller) Om informationen gäller uppvärmning: Ange den uppvärmningssäsong som informationen gäller. Informationen ska relatera till en viss uppvärmningssäsong. Uppvärmningssäsongen ”Genomsnitt” måste ingå. Kylning J/N Genomsnitt (obligatorisk) J/N Uppvärmning J/N Varmare (om tillämpligt) J/N Kallare (om tillämpligt) J/N Artikel Beteckning Värde Enhet Artikel Beteckning Värde Enhet Dimensionerande last Säsongseffektivitet Kylning Pdesignc x,x kW Kylning Säsongsköldfaktor (SEER) x,xx — Uppvärmning/genomsnitt Pdesignh x,x kW Uppvärmning/genomsnitt SCOP (A) x,xx — Uppvärmning/varmare Pdesignh x,x kW Uppvärmning/varmare SCOP (W) x,xx — Uppvärmning/kallare Pdesignh x,x kW Uppvärmning/kallare SCOP (C) x,xx — Deklarerad kapacitet (6) för kylning, vid innetemperaturen 27 (19) °C och utetemperaturen Tj Deklarerad köldfaktor (6), vid innetemperaturen 27 (19) °C och utetemperaturen Tj Tj = 35 °C Pdc x,x kW Tj = 35 °C EERd x,x — Tj = 30 °C Pdc x,x kW Tj = 30 °C EERd x,x — Tj = 25 °C Pdc x,x kW Tj = 25 °C EERd x,x — Tj = 20 °C Pdc x,x kW Tj = 20 °C EERd x,x — Deklarerad kapacitet (6) för uppvärmning/genomsnittlig säsong, vid innetemperatur 20 °C och utetemperatur Tj Deklarerad värmefaktor (6)/genomsnittlig säsong, vid innetemperatur 20 °C och utetemperatur Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalenttemperatur Pdh x,x kW Tj = bivalenttemperatur COPd x,x — Tj = driftsgräns Pdh x,x kW Tj = driftsgräns COPd x,x — Deklarerad kapacitet (6) för uppvärmning/varmare säsong, vid innetemperaturen 20 °C och utetemperaturen Tj Deklarerad värmefaktor (6)/varmare säsong, vid innetemperatur 20 °C och utetemperatur Tj Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalenttemperatur Pdh x,x kW Tj = bivalenttemperatur COPd x,x — Tj = driftsgräns Pdh x,x kW Tj = driftsgräns COPd x,x — Deklarerad kapacitet (6) för uppvärmning/kallare säsong, vid innetemperaturen 20 °C och utetemperaturen Tj Deklarerad värmefaktor (6)/kallare säsong, vid innetemperatur 20 °C och utetemperatur Tj Tj = – 7 °C Pdh x,x kW Tj = – 7 °C COPd x,x — Tj = 2 °C Pdh x,x kW Tj = 2 °C COPd x,x — Tj = 7 °C Pdh x,x kW Tj = 7 °C COPd x,x — Tj = 12 °C Pdh x,x kW Tj = 12 °C COPd x,x — Tj = bivalenttemperatur Pdh x,x kW Tj = bivalenttemperatur COPd x,x — Tj = driftsgräns Pdh x,x kW Tj = driftsgräns COPd x,x — Tj = – 15 °C Pdh x,x kW Tj = – 15 °C COPd x,x — Bivalent-temperatur Gränstemperatur för drift Uppvärmning/genomsnitt Tbiv x °C Uppvärmning/genomsnitt Tol x °C Uppvärmning/varmare Tbiv x °C Uppvärmning/varmare Tol x °C Uppvärmning/kallare Tbiv x °C Uppvärmning/kallare Tol x °C Cykelns effektförbrukning Cykelns effektivitet Kylning Pcycc x,x kW Kylning EERcyc x,x — Uppvärmning Pcych x,x kW Uppvärmning COPcyc x,x — Tomgångsförluster kylning (7) Cdc x,x — Tomgångsförluster uppvärmning (7) Cdh x,x — Elektrisk ineffekt i andra effektdrivna lägen än aktivläge Säsongsbunden elförbrukning Frånläge POFF x,x W Kylning QCE x kWh/a Standbyläge PSB x,x W Uppvärmning/genomsnitt QHE/A x kWh/a Termostatfrånläge PTO x,x W Uppvärmning/varmare QHE/W x kWh/a Vevhusvärmarläge PCK x,x W Uppvärmning/kallare QHE/C x kWh/a Kapacitetskontroll (ange ett av de tre alternativen) Övriga poster Fast J/N Ljudeffektnivå (inomhus/utomhus) LWA x,x / x,x dB(A) Stegvis J/N Global uppvärmningspotential GWP x kg CO2-ekv. Variabel J/N Nominellt luftflöde (inne/ute) — x / x m3/h Kontaktuppgifter för att få mer information Namn och adress på tillverkaren eller dennes representant.





Tabell 2

Informationsblad för enhetsaggregat med en eller två kanaler

Information som identifierar den modell (de modeller) som informationen gäller (fyll i efter behov.)





Beskrivning Beteckning Värde Enhet Nominell uteffekt för kylning Prated för kylning (x,x) kW Nominell uteffekt för uppvärmning Prated för uppvärmning (x,x) kW Nominell ineffekt för kylning PEER (x,x) kW Nominell ineffekt för uppvärmning PCOP (x,x) kW Nominell köldfaktor EERrated (x,x) — Nominell värmefaktor COPrated (x,x) — Effektförbrukning i termostatfrånläge PTO (x,x) W Effektförbrukning i standbyläge PSB (x,x) W Säsongsbunden elförbrukning för dubbelkanalsapparater (DD): elförbrukningen per timme DD: kWh/60 min. för enkelkanalsapparater (SD): elförbrukningen per timme Q (x,x) SD: kWh/60 min. Ljudeffektnivå (endast inomhus) LWA (x) dB(A) Global uppvärmningspotential för köldmedium GWP (x) kg CO2ekv. Kontaktuppgifter för att få mer information Namn och adress på tillverkaren eller dennes representant.





Tabell 3

Förteckning över parametrar för beräkning av säsongseffektivitet SEER/SCOP

Beskrivning Beteckning Värde Enhet Anmärkning Bin-parametrar Bin-index j 0 två signifikanta decimaler Utomhusluftens temperatur vid bin-villkor j Tj 0 °C Kylningslast vid bin-villkor j Pc(Tj) 0,00 kW Uppvärmningslast vid bin-villkor j Ph(Tj) 0,00 kW Kylningskapacitet vid bin-villkor j Pdc(Tj) 0,00 kW Uppvärmningskapacitet vid bin-villkor j Pdh(Tj) 0,00 kW Värmekapacitet hos backup-värmare vid bin-villkor j elbu(Tj) 0,00 kW KONSTANTER Dimensionerande referenstemperatur utomhus Kylning: Tdesignc Uppvärmning: Tdesignh 0 °C Värden: se tabell 5 Motsvarande antal timmar per säsong i aktivläge Kylning: HCE Uppvärmning: HHE 0 h Värden: se tabell 8 Antal timmar per säsong i termostatfrånläge HTO 0 h Värden: se tabell 8 Antal timmar per säsong i vevhusvärmarläge HCK 0 h Värden: se tabell 8 Antal timmar per säsong i standbyläge HSB 0 h Värden: se tabell 8 Antal timmar per säsong i frånläge HOFF 0 h Värden: se tabell 8 Inomhusluftens temperatur för kylningsläge (för tester) Tin 0 °C Värden: se tabell 6





Tabell 4

Standardförhållanden (torr lufttemperatur/våt lufttemperatur anges i grader Celsius)

Apparat Funktion Inomhusluftens temperatur Tin Utomhusluftens temperatur Tj Luftkonditioneringsapparater, utom enhetsaggregat med en kanal (men inklusive enhetsaggregat med två kanaler) Kylning 27/19 35/24 Uppvärmning 20/max. 15 7/6 Enhetsaggregat med en kanal Kylning 35/24 35/24 (8) Uppvärmning 20/12 20/12 (8)





Tabell 5

Dimensionerande referensförhållanden (torr lufttemperatur/våt lufttemperatur anges i °C)

Funktion/säsong Inomhusluftens temperatur Tin Utomhusluftens temperatur Tdesignc/Tdesignh Bivalent-temperatur Tbiv Gränstemperatur för drift Tol Kylning 27 °C/wb: 19 Tdesignc = 35/24 ej tillämpligt ej tillämpligt Uppvärmning/genomsnitt 20 °C Tdesignh = – 10/– 11 max. 2 max. – 7 Uppvärmning/varmare /wb: max. 15 Tdesignh = 2/1 max. 7 max. 2 Uppvärmning/kallare Tdesignh = – 22/– 23 Max. – 7 max. – 15





Tabell 6

Provningsförhållanden vid dellast

Kylning Inomhusluftens temperatur Utomhusluftens temperatur A 27 °C /wb: 19 35 °C B 30 °C C 25 °C D 20 °C Uppvärmning Inomhusluftens temperatur (Tin) Utomhusluftens temperatur (Tj), anges per säsong i °C Genomsnittlig Varmare Kallare A 20 °C /wb: max. 15 –7 ej tillämpligt –7 B +2 +2 +2 C +7 +7 +7 D +12 +12 +12 G ej tillämpligt ej tillämpligt –15

Tabell 7

Bin-villkor för kylnings- och uppvärmningssäsong (j = bin-index, Tj = utetemperatur, hj = timmar per år per bin-villkor)

KYLNINGSSÄSONG j # Tj °C hj h 1 17 205 2 18 227 3 19 225 4 20 225 5 21 216 6 22 215 7 23 218 8 24 197 9 25 178 10 26 158 11 27 137 12 28 109 13 29 88 14 30 63 15 31 39 16 32 31 17 33 24 18 34 17 19 35 13 20 36 9 21 37 4 22 38 3 23 39 1 24 40 0 totalt antal timmar: 2 602





UPPVÄRMNINGSSÄSONG j # Tj °C hj h ”Varmare” ”Genomsnittlig” ”Kallare” 1 till 8 – 30 till – 23 0 0 0 9 –22 0 0 1 10 –21 0 0 6 11 –20 0 0 13 12 –19 0 0 17 13 –18 0 0 19 14 –17 0 0 26 15 –16 0 0 39 16 –15 0 0 41 17 –14 0 0 35 18 –13 0 0 52 19 –12 0 0 37 20 –11 0 0 41 21 –10 0 1 43 22 –9 0 25 54 23 –8 0 23 90 24 –7 0 24 125 25 –6 0 27 169 26 –5 0 68 195 27 –4 0 91 278 28 –3 0 89 306 29 –2 0 165 454 30 –1 0 173 385 31 0 0 240 490 32 1 0 280 533 33 2 3 320 380 34 3 22 357 228 35 4 63 356 261 36 5 63 303 279 37 6 175 330 229 38 7 162 326 269 39 8 259 348 233 40 9 360 335 230 41 10 428 315 243 42 11 430 215 191 43 12 503 169 146 44 13 444 151 150 45 14 384 105 97 46 15 294 74 61 totalt antal timmar: 3 590 4 910 6 446

Tabell 8

Drifttimmar per typ av luftkonditioneringsapparat per funktionsläge (h/a).

Typ av luftkonditioneringsapparat/funktion Enhet Uppvärmningssäsong Påläge Termostatfrånläge Standbyläge Frånläge Vevhusvärmarläge Kylning: HCE Uppvärmning: HHE HTO HSB HOFF HCK Luftkonditioneringsapparater, förutom enhetsaggregat med en eller två kanaler Kylningsläge, om apparaten endast ger kylning h/a 350 221 2 142 5 088 7 760 Kylnings- och uppvärmningsläge, om apparaten ger båda Kylningsläge h/a 350 221 2 142 0 2 672 Uppvärmningsläge h/a Genomsnittlig 1 400 179 0 0 179 Varmare 1 400 755 0 0 755 Kallare 2 100 131 0 0 131 Uppvärmningsläge, om apparaten endast ger uppvärmning h/a Genomsnittlig 1 400 179 0 3 672 3 851 Varmare 1 400 755 0 4 345 4 476 Kallare 2 100 131 0 2 189 2 944 Enhetsaggregat med två kanaler Kylningsläge, om apparaten endast ger kylning h/60 min 1 Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Kylnings- och uppvärmningsläge, om apparaten ger båda Kylningsläge h/60 min 1 Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Uppvärmningsläge h/60 min 1 Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Uppvärmningsläge, om apparaten endast ger uppvärmning h/60 min 1 Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Enhetsaggregat med en kanal Kylningsläge h/60 min 1 Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Uppvärmningsläge h/60 min 1 Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt Ej tillämpligt

3. Luftkonditioneringsapparater, förutom enhetsaggregat med en eller två kanaler

I detta avsnitt beskrivs den metod som ska användas för beräkning av säsongsvis elförbrukning för kylning och/eller uppvärmning och för beräkning av årlig elförbrukning för luftkonditioneringsapparater, förutom enhetsaggregat med en eller två kanaler.

3.1. Säsongsköldfaktor (SEER)

Säsongsköldfaktorn (SEER) är enhetens totala energieffektivitet över hela kylningssäsongen och beräknas som:

SEER= QC / QCE Ekvation 1

där

QC är det årliga referenskylningsbehovet (kWh/a) som beräknas som

QC = Pdesignc * HCE Ekvation 2

där

Pdesignc är den dimensionerade kylkapaciteten (kW) som är samma som den deklarerade kylningskapaciteten Pdc(Tj) vid Tj lika med Tdesignc (utetemperatur)

HCE är de ekvivalenta aktivlägestimmar för kylning (h) som anges i tabell 8

QCE är den årliga elförbrukningen för kylning (kWh/a), som beräknas som

QCE= (QC / SEERon) + HTO ·PTO+ HCK ·PCK+ HOFF ·POFF+ HSB ·PSB Ekvation 3 Ekvation 4

där

Tj är den bin- temperatur som tilldelats det angivna bin-villkoret med index j från tabell 7,

j är det angivna bin-indexet,

n är antalet angivna bin-villkor,

hj är antalet timmar som tilldelats det angivna bin-villkoret med index j, från tabell 7,

Pc(Tj) är dellasten för kylning vid bin-temperaturen Tj, som beräknas som

Pc(Tj) = Pdesignc * pl(Tj) Ekvation 5

där

Pdesignc definieras på samma sätt som ovan,

pl(Tj) är faktorn för dellast, som beräknas till (och överensstämmer med: pl(Tj) = 1,00 vid Tj=Tdesignc):

pl(Tj) = (Tj-16) / (Tdesignc -16) Ekvation 6

Tdesignc är den dimensionerande referenstemperaturen för kylningssäsongen, i °C, från tabell 5,

EERbin(Tj) är den bin-specifika köldfaktor som gäller för bin-villkor j som beräknats i enlighet med ekvationerna nedan för enheter som betecknas med fast, stegvis, eller variabel kapacitet.

3.1.1. Enheter med fast kapacitet

Beräkna förankringspunkter för EERbin(Tj) för användning av de nedan angivna bin-temperaturerna vid interpolation och extrapolation för bin-specifika köldfaktorer (EERbin(Tj) för andra bin-villkor.

Beräkna för Tj = 35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Ekvation 7

för Tj = 30, 25, 20 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)*[1 - Cdc*(1 - Pc(Tj)/Pdc(Tj))] Ekvation 8

där

(EERd(Tj))är den deklarerade köldfaktorn vid angiven utetemperatur Tj, enligt deklaration från tillverkaren i tabell 1,

Pc(Tj) är dellasten vid bin-temperaturen Tj= 30, 25, 20°C, såsom definieras i ekvation 5,

Pdc(Tj) är den deklarerade kylningskapaciteten vid den angivna utetemperaturen (Tj), enligt deklaration från tillverkaren i tabell 1,

Cdc är tomgångsförlusten för kylning, vilken är antingen standardvärdet 0,25, eller lika med Cdh (för uppvärmning) eller fastställs genom provning och beräknas för Tj = 20 °C enligt följande:

Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj))/(1 - Pcycc/Pdc(Tj)) Ekvation 9

där

EERcyc är den genomsnittliga köldfaktorn över testcykeln (aktivläge + frånläge) beräknad som förhållandet mellan den integrerade kylningskapaciteten över testcykeln (kWh) och den integrerade elektriska ineffekten över samma testcykel (kWh),

Pcycc: det (tidsvägda) medelvärdet för kylningskapacitetens uteffekt (kW) under testcykeln (aktivläge + frånläge),

Värden för EERbin(Tj) vid andra angivna bin-villkor ska beräknas enligt följande:

— för angivna bin-villkor med index j vid utetemperaturer mellan Tj < 35 °C and Tj > 20 °C som inte motsvarar Tj = 30 °C eller 25 °C, ska EERbin(Tj) beräknas genom linjär interpolation från de två närmaste förankringspunkterna.

— för bin-villkor j med en utetemperatur Tj som är högre än 35 °C ska EERbin(Tj)ha samma värden som EERbin(Tj=35 °C).

— för bin-villkor med index j med en utetemperatur (Tj) som är lägre än 20 °C ska EERbin(Tj) ha samma värden som EERbin(Tj=20 °C).

3.1.2. Enheter med stegvis kapacitetskontroll

Beräkna förankringspunkterna EERbin(Tj) för användning av de nedan angivna bin-temperaturerna vid interpolation och extrapolation för EERbin(Tj)-värden för andra bin-villkor.

Tillverkaren ska för varje provningsförhållande deklarera kylningskapacitet (Pdc(Tj)) och effektivitetsgrad (EERd(Tj)) för apparatens båda lägen, vilket ska anges med ”_ hi ” för det läge som ger högst kapacitet och ”_ lo ” för det läge som ger lägre kapacitet. Förankringspunkterna EERbin(Tj) beräknas utifrån Pdchi, Pdclo och EERd hi-, EERdlo - värden för kapacitet och effektivitetsgrad enligt följande:

För Tj =35 °C:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi Ekvation 10

för Tj=30, 25, 20 °C:

om Pdesignc*pl(Tj)*(1-tolerans) ≤ Pdc(Tj)lo ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1 + tolerans), så:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo Ekvation 11

där

tolerans = 10 % Ekvation 12

om Pdesignc*pl(Tj)*(1-tolerans) ≤ Pdc(Tj) hi ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1 + tolerans), så:

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi Ekvation 13

där toleransen definieras som ovan.

om Pc(Tj) > Pdc(Tj)lo så:

Ekvation 14

annars:

EERbin(Tj)= EERdlo · [1 - Cdc · (1 - Pc(Tj) / Pdc(Tj)lo) ] Ekvation 15

där

EERd(Tj)hi och EERd(Tj)lo är de deklarerade verkningsgraderna från tabell 1,

Pdc(Tj)hi och Pdc(Tj)lo är deklarerade kapacitetsvärden från tabell 1,

Pc(Tj) är dellasten för det angivna bin-villkoret med index j där Tj är 20, 25, 30 och 35 °C,

Cdc är tomgångsförlusten för kylning,, vilken antingen är standardvärdet 0,25 eller motsvarande Cdh (för uppvärmning) eller bestäms genom provning och beräknas för Tj = 35 °C som:

Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj) lo /(1 - Pcycc/Pdc(Tj) lo ) Ekvation 16

där

EERcyc och Pcycc definieras som ovan,

EERbin(Tj)-värden för angivna bin-villkor med index j med annan utetemperatur (Tj) än Tj = 35, 30, 25 och 20 °C beräknas enligt samma regler som gäller för enheter med fast kapacitet.

3.1.3. Enheter med variabel kapacitet

Beräkna förankringspunkterna EERbin(Tj)för användning av de nedan angivna bin-temperaturerna vid interpolation och extrapolation för EERbin(Tj)-värden för andra bin-villkor.

Om enhetens kapacitetskontroll tillåter den att fungera med en kapacitet (Pdc(Tj)) som motsvarar den erforderliga dellasten Pdesignc * (pl(Tj) ± tolerans) , ska EERbin(Tj) för bin-villkoret med index j antas motsvara EERd(Tj).

Beräkna för Tj = 35, 30, 25 och 20 °C:

om Pdesign*pl(Tj)*(1-tolerans) <Pdc(Tj) < Pdesign*pl(Tj)*(1 + tolerans) så:

EERbin(Tj) = EERd(Tj) Ekvation 17

där

tolerans, Pdc(Tj), Pdesignc, pl(Tj), EERbin(Tj) och EERd(Tj) definieras som ovan

annars: följ beräkningsmetoden för enheter med stegvis kapacitet.

3.2. SCOP

SCOP-värdet är säsongsvärmekoefficienten för uppvärmning. Beräkningen av SCOP-värdet ska vara specifik för den avsedda uppvärmningssäsongen (genomsnittligt/varmare/kallare) eftersom bin-villkoren, den dimensionerande referenstemperaturen, och den dimensionerande lasten som tillämpas är specifika för en viss uppvärmningssäsong. Beräkningarna nedan visar det allmänna tillvägagångssättet för beräkning, vilket måste användas för varje avsedd uppvärmningssäsong.

Säsongsvärmekoefficienten för uppvärmning beräknas enligt:

SCOP= QH / QHE Ekvation 18

där:

QH är det årliga referensuppvärmningsbehovet (kWh/a) beräknat enligt

QH = Pdesignh * HHE Ekvation 19

där

Pdesignh är den dimensionerande lasten för uppvärmning (kW) som beräknas utifrån den deklarerade bivalentpunkten Tbiv (Tbiv ger pl(Tj) för Tj = Tbiv) och den deklarerade kapaciteten Pdh(Tj) vid Tj = Tbiv. Därmed representerar värdet för Pdesignh, såsom det deklareras i tabell 1 värmelasten vid driftförhållandet Tj = Tdesignh, där pl(Tj) = 1,00,

HHE är ekvivalenta aktivlägestimmar för uppvärmning (h), enligt värdet i tabell 8

QHE är den säsongsbundna elförbrukningen för uppvärmning (kWh/a), beräknat enligt

QHE= (QH / SCOPon) + HTO · PTO+ HCK · PCK+ HOFF · POFF+ HSB · PSB Ekvation 20

där

QH är som ovan,

HTO, HCK, HOFF, HSB är antalet drifttimmar per säsong (h/a) för uppvärmning i respektive termostatfrånläge, vevhusvärmarläge, frånläge och standby-läge, förtecknade i tabell 8,

PTO, PCK, POFF, PSB är den elektriska ineffekten (kW) i respektive termostatfrånläge, vevhusvärmarläge, frånläge och standby-läge,

SCOPon är den genomsnittliga säsongsvärmefaktorn i aktivläge, beräknad utifrån bin-villkorsspecifika värmekoefficienter och viktad med de säsongsbundna bin-timmar då bin-villkoret inträffar, inklusive backupeffektförbrukning för bin-villkor där Pdh(Tj) < Ph(Tj):

Ekvation 21

där

Tj, j, n, och hj definieras som tidigare,

Ph(Tj) är uppvärmningslasten vid bin-villkor j, beräknat enligt:

Ph(Tj) = Pdesignh*pl(Tj) Ekvation 22

där

pl(Tj) = (Tj-16) / (Tdesignh -16) Ekvation 23

Tdesignh är den dimensionerande referenstemperaturen för uppvärmning i °C, från tabell 5, som bestäms av den berörda uppvärmningssäsongen,

elbu(Tj) : uppvärmningskapaciteten (kW) hos en backup-värmare för bin-villkor j, som kompletterar den deklarerade uppvärmningskapaciteten om denna inte är tillräcklig,, beräknad som:

om Pdh(Tj) < Ph(Tj): elbu(Tj) = Ph(Tj) - Pdh(Tj) Ekvation 24 om Pdh(Tj) > Ph(Tj): elbu(Tj) = 0 Ekvation 25

Pdh(Tj) : den deklarerade uppvärmningskapaciteten som ska tillämpas för bin-villkor j, vilket ska beräknas genom användning av de deklarerade värdena för Pdh(Tj) vid Tj = – 15, – 7, 2, 7, 12 °C och/eller Tbiv. Tillgången till dessa värden beror på vilken uppvärmningssäsong som avses (se tabell 6 för vilka deklareringspunkter som krävs per uppvärmningssäsong). Pdh(Tj) för andra bin-villkor än de angivna ska beräknas genom linjär interpolation av deklarerad kapacitet Pdh(Tj) vid närmaste utetemperatur. Undantag från denna regel kan endast göras om den genomsnittliga uppvärmningssäsongen och den kallare uppvärmningssäsongen inte är en av de avsedda säsongerna, (t.ex. COP(-15) är inte tillgängligt) och COPbin(Tj) -värden för utetemperaturerna – 8, – 9 and – 10 °C kan beräknas genom linjär extrapolation av COPd(Tj)-värdena för förankringspunkterna vid – 7 °C och 7 °C för enheter med fast kapacitet. För enheter med stegvis kapacitet ska dessa värden extrapoleras från COPd(-7) och COPd(Tbiv). Om Tbiv = – 7 °C ska COP(-8), COP(-9), och COP(-10) antas motsvara COP(-7). Om den avsedda uppvärmningssäsongen är ”kallare”, och det lägsta Pdh-värdet är –15 °C, ska kapaciteten för Pdh med Tj< - 15 °C baseras på extrapolation av värden vid Tj = – 15 °C och –7 °C.

COPbin(Tj) är den bin-villkorsspecifika värmekoefficient som ska tillämpas för det angivna bin-villkoret med index j som beräknas enligt ekvationerna nedan för enheter med fast, stegvis eller variabel kapacitet, där

3.2.1. Enheter med fast kapacitet

Beräkna förankringspunkterna COPbin(Tj) för användning av de nedan angivna bin-temperaturerna vid interpolation och extrapolation för COPbin(Tj)-värden vid andra angivna bin-villkor.

Beräkna för Tj = 12, 7, 2, –7, – 15 °C (9), (10), Tbiv:

om Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj) (under detta villkor kommer enheten med fast kapacitet att gå i cykler)

COPbin(Tj))= COPd(Tj)* [1 - Cdh * (1 - Ph(Tj)/Pdh(Tj)) ] Ekvation 26

om Pdh(Tj) < Ph(Tj) (detta motsvarar en situation där backupvärmning krävs för att leverera uppvärmningslasten):

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Ekvation 27

där

COPd(Tj) är värmefaktorn vid angiven utetemperatur Tj enligt uppgifter från tillverkaren i tabell 1,

Pdh(Tj) är uppvärmningskapaciteten vid angiven utetemperatur Tj enligt uppgifter från tillverkaren i tabell 1,

Ph(Tj) är dellasten i kW vid angiven utetemperatur Tj, såsom definieras i ekvation 5.

Cdh är nedbrytningsfaktorn för uppvärmning, antingen som standardvärde 0,25 eller lika med Cdc (för kylning) eller fastställd genom provning och beräknad för Tj = 12 °C som

Cdc= (1 - COPcyc/COPd(Tj))/(1 - Pcych/Pdh(Tj)) Ekvation 28

där

COPcyc är den genomsnittliga värmefaktorn över testcykeln (aktivläge + frånläge) beräknad som förhållandet mellan den integrerade uppvärmningskapaciteten över intervallet (kWh) och den integrerade elektriska ineffekten över samma testcykel (kWh).

Pcych är det (tidsvägda) medelvärdet för uppvärmningskapaciteten output (kW) under testcykeln (aktivläge + frånläge),

Värden för COPbin(Tj) vid andra angivna bin-villkor ska beräknas enligt följande: — för angivna bin-villkor med index j med utetemperaturer Tj mellan 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (se fotnot 6,7) och Tbiv, COPbin(Tj) beräknas genom linjär inter- och extrapolation från de två närmaste kända förankringspunkterna, — Undantag från denna regel kan endast göras om den genomsnittliga uppvärmningssäsongen och den kallare uppvärmningssäsongen inte är en av de avsedda säsongerna (t.ex. är COP(-15) inte tillgängligt) och COPbin(Tj)-värden för utetemperaturerna – 8, – 9 och – 10 °C kan beräknas genom linjär extrapolation av COP-värdet för förankringspunkterna vid – 7 °C och 7 °C, — för bin-villkor med index j med en utetemperatur Tj som är högre än 12 °C, beräknas COPbin(Tj) genom linjär extrapolation med utetemperaturen med utgångspunkt i förankringspunkterna COPbin(Tj) där Tj = 7 och Tj =12, — för bin-villkor j med en utetemperatur Tj som är lägre än Tol är COPbin(Tj) lika med ‧1‧ för att undvika en division med noll, men i själva verket är värdet irrelevant eftersom [Ph(Tj)-elbu(Tj)] i ekvationen för SCOPon (ekv. 20) är lika med noll.

3.2.2. Enheter med stegvis kapacitetskontroll:

Beräkna förankringspunkterna COPbin(Tj) för de bin-temperaturer som anges nedan och ska användas vid inter- och extrapolation för COPbin(Tj)-värden vid andra bin-villkor.

Tillverkaren ska för varje nödvändigt provningsförhållande (med utetemperaturer Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C) deklarera (se fotnot 6, 7) och Tbiv, beroende på den avsedda uppvärmningssäsongen) uppvärmningskapaciteten (Pdh(Tj)) och effektivitetskvoten för energi (COPd(Tj)) för utrustningens båda möjliga lägen, vilket ska anges med ”_ hi ” för resultatet för det läge som ger högst effektivitetsgrad och ”_ lo ” för resultatet för det läge som ger lägst effektivitetsgrad. Förankringspunkterna för COPbin(Tj) beräknas utifrån Pdhhi, Pdhlo och/eller COPdhi, COPdlo -värden för kapacitet och effektivitetsgrad enligt följande:

Beräkna för Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (se fotnot 6,7) Tbiv:

om Pdesignh*pl(Tj)*(1-tolerans)≤ Pdhlo ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1 + tolerans), så är

COPbin(Tj) = COPdlo Ekvation 29

där tolerans definieras som tidigare.

om Pdesignh*pl(Tj)*(1-tolerans) ≤ Pdhhi ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1 + tolerans), så är

COPbin(Tj) = COPdhi Ekvation 30

där tolerans definieras som tidigare.

om Ph(Tj) > Pdh(Tj)lo och Ph(Tj) < Pdh(Tj) hi så

Ekvation 31

annars:

COPbin(Tj)= COP(Tj)lo · [1 - Cdhlo · (1 - Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo) ] Ekvation 32

där

COPd(Tj) hi och COPd(Tj)lo deklareras som värmekoefficientvärden i tabell 1,

Pdh(Tj) hi och Pdh(Tj)lo är deklarerade värden i tabell 1,

Ph(Tj) är värmelasten för bin-villkor j med Tj är 7, 2, – 7, – 15 °C (se fotnot 6, 7),

Cdhlo är nedbrytningsfaktorn för uppvärmning, vilken antingen är standardvärdet 0,25, eller lika med Cdc (för kylning) eller fastställd genom provning och beräknad för Tj = 12°C som:

Cdc= (1 - COPcyc/COPd(Tj) lo )/(1 - Pcych/Pdh(Tj) lo ) Ekvation 33

där

COPcyc och Pcych definieras som tidigare,

COPbin(Tj)-värden för bin-villkor j med utetemperaturer Tj som inte är Tj = 7, 2, – 7, – 15 °C (se fotnot 6, 7) beräknas enligt samma regler som gäller för enheter med fast kapacitet.

3.2.3. Enheter med variabel kapacitet

Beräkna förankringspunkterna för COPbin(Tj) för användning av de nedan angivna bin-temperaturerna vid interpolation och extrapolation för COPbin(Tj)-värden för andra bin-villkor.

Om enhetens kapacitetskontroll tillåter den att fungera med en deklarerad kapacitet Pdh(Tj) som motsvarar den erforderliga dellasten Pdesignh*(pl(Tj) ± tolerans) ska COPbin(Tj) för bin-villkoret j antas vara lika med COPd(Tj),

Beräkna för Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (se fotnot 6, 7):

om Pdesign*pl(Tj)*(1-tolerans) ≤ Pdc(Tj) ≤ Pdesign*pl(Tj)*(1+tolerans), så är:

COPbin(Tj) = COPd(Tj) Ekvation 34

där

tolerans, Pdh(Tj), Pdesignh, pl(Tj), COPbin(Tj) och COPd(Tj) definieras som tidigare,

annars: följ beräkningsmetoden för enheter med stegvis kapacitet.

3.3. Fastställande av PTO, PSB, POFF och PCK.

3.3.1. Fastställande av PTO

Enhetens effektförbrukning medan den är i termostatfrånläge fastställs under de cykliska provningar som krävs för att fastställa Cd- och Cc-värdena.

Om ingen cyklisk provning genomförs efter provningen vid 20 °C i kylningsläge (för enheter som endast är avsedda för kylning eller för reversibla enheter) ökar termostatens inställda värde tills kompressorn stannar. Effektförbrukningen i standbyläge härleds från enhetens totala uppmätta effektförbrukning för att fastställa termostatens effektförbrukning i frånläge under en tidsperiod som inte understiger en timme.

3.3.2. Fastställande av PSB

När den omgivande temperaturen är 35 °C i kylningsläge stängs enheten av med styranordningen. Efter 10 minuter mäts den kvarvarande effektförbrukningen och antas vara effektförbrukningen i frånläge.

För enheter som endast är avsedda för uppvärmning görs mätningarna på samma sätt, men den omgivande temperaturen ska vara 12 °C.

3.3.3. Fastställande av POFF

Efter provningen av effektförbrukningen i standbyläge bör enheten stängas av till frånläge men fortfarande vara inkopplad. Efter 10 minuter mäts den kvarvarande effektförbrukningen och antas vara effektförbrukningen i frånläge.

Om enheten inte är utrustad med en brytare för avstängning (t.ex. på inomhusenheter) antas effektförbrukningen i frånläge vara densamma som effektförbrukningen i standbyläge.

3.3.4. Fastställande av PCK

Provningen utförs i uppvärmningsläge, vid en omgivande temperatur på 2 °C. Enheten stoppas med styranordningen efter minst 20 minuters drift i uppvärmningsläge, och enhetens effektförbrukning ska mätas under 8 timmar. Om enheten inte har någon uppvärmningsfunktion ska den användas i kylningsläge. Ett genomsnitt av 8 timmars ineffekt ska beräknas.

Effektförbrukningen i standbyläge härleds från denna uppmätta effektförbrukning för att fastställa enhetens effektförbrukning när den är vevhusvärmarläge.

4. Enhetsaggregat med en eller två kanaler

4.1. EER

Effektivitetskvoten för energi EERd(Tj)för enhetsaggregat med en eller två kanaler deklareras för Tin och Tj vid standardförhållanden och beräknas som:

EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER Ekvation 35

Där

Pdc(Tj) är den deklarerade kylningskapaciteten i kW, vid standardförhållande enligt kraven i tabell 4,

PEER är den totala elektriska ineffekten till apparaten i kW, vid standardförhållande enligt kraven i tabell 4.

4.2. COP

Värmefaktorn COPd för enhetsaggregat med en eller två kanaler ska deklareras för Tin och Tj vid standardförhållanden och beräknas som:

COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP Ekvation 36

där

Pdh(Tj) är den deklarerade uppvärmningskapaciteten i kW (endast för ångkompressionscykeln), vid standardförhållanden som beskrivs i tabell 4,

PCOP är den totala ineffekten för uppvärmning i kW, vid standardförhållanden som beskrivs i tabell 4.

4.3. Säsongsbunden elförbrukning

Elförbrukningen QDDi kWh/60 min. för enhetsaggregat med två kanaler beräknas för kylning eller uppvärmning som:

för kylning QDD = HCE·PEER + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK Ekvation 37 för uppvärmning QDD = HHE·PCOP + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK Ekvation 38

där

HCE, HHE, HTO, HSB, HOFF, HCK är antalet drifttimmar (h) för kylning respektive uppvärmning i respektive aktivläge, termostatfrånläge, standbyläge, frånläge och vevhusvärmarläge, som beskrivs i tabell 8,

PEER, PCOP, PTO, PSB, POFF, PCK de genomsnittliga värdena för elförbrukning för nominell ingångseffekt för kylning (PEER ) eller för uppvärmning (PCOP ) i termostatfrånläge, standbyläge, frånläge och vevhusvärmarläge, enligt deklaration från tillverkaren,

Elförbrukningen för enhetsaggregat med en kanal QSD i kWh/60 min ska endast uttryckas för apparatens aktivläge, och ekvivalenta aktivlägestimmar (HCE, HHE) ska tilldelas värdet 1.

för kylning QSD = HCE·PEER Ekvation 39 för uppvärmning QSD = HHE·PCOP Ekvation 40

där

PEER och PCOP definieras som ovan.

Bilaga A Diagrammet nedan visar (för uppvärmning) förhållandet mellan den bivalenta punkten Tbiv och dellasten inklusive den dimensionerande lasten för uppvärmning vid Tdesignh (där dellasten är lika med 1). Området där dellasten överskrider den deklarerade kapaciteten anses vara uppfyllt genom elektrisk backup-värmning.

AVSNITT 2 – KOMFORTFLÄKTAR

1. Definitioner

(1) komfortfläkt: en apparat som primärt är konstruerad för att skapa en luftrörelse kring eller på en del av människokroppen för att ge personlig kylkomfort, inklusive komfortfläktar som kan ha tilläggsfunktioner såsom belysning.

(2) fläktens ineffekt (PF): den elektriska ineffekten uttryckt i Watt för en komfortfläkt som drivs på den deklarerade maximala flödeshastigheten, uppmätt med oscillationsfunktionen påslagen (om sådan finns).

(3) driftsvärde ((m3/min)/W): för komfortfläktar kvoten mellan fläktens maximala flöde (m3/min) och fläktens driveffekt (W).

(4) fläktens maximala flöde (F): en komfortfläkts luftflöde (m3/min) när den är ställd på maximum, uppmätt vid fläktens utflöde med eventuell oscillationsfunktion avstängd.

(5) oscillationsfunktion: funktion som gör att komfortfläkten automatiskt kan variera luftflödets vinkel när fläkten är i drift.

(6) fläktens elförbrukning: (Q) (kWh/a), komfortfläktens årliga elförbrukning.

(7) fläktens ljudeffektnivå: A-viktad ljudeffektnivå för en komfortfläkt när den är ställd på maximalt flöde, uppmätt vid utloppssidan.

(8) fläktens antal timmar i aktivläge (HCE ): antalet timmar (h/a) som komfortfläkten antas tillhandahålla maximalt flöde, enligt det som anges i tabell 10.

2 Tabeller

Tabell 9

Informationsblad för komfortfläktar

Information som identifierar den modell (de modeller) som informationen gäller (fyll i efter behov) Information som identifierar den modell (de modeller) som informationen gäller (fyll i efter behov)





Beskrivning Beteckning Värde Enhet Fläktens maximala flöde F (x,x) m3/min Fläktens ineffekt P (x,x) W Driftsvärde SV (x,x) (m3/min)/W Förbrukning i standbyläge PSB (x,x) W Ljudeffektnivå LWA (x) dB(A) Standard som använts för mätning av driftsvärde (Ange hänvisning till den mätningsstandard som använts.) Kontaktuppgifter för att få mer information Namn, befattning, postadress, e-postadress och telefonnummer.





Tabell 10

Driftstimmar för komfortfläktar

Enhet Aktivläge Standbyläge Frånläge HCE HSB HOFF Komfortfläkt h/a 320 1 120 0

3. Driftsvärde och årlig elförbrukning

3.1. Driftsvärde

Driftsvärdet SV (m3/min/W) för komfortfläktar beräknas som:

SV=F/ PF Ekvation 41

där

F är fläktens maximala flödeshastighet (m3/min),

PF är fläktens ineffekt [W],

3.2. Säsongsbunden elförbrukning

Den säsongsbundna elförbrukningen Q [kWh/a] för komfortfläktar beräknas som:

Q = HCE·PF + HSB·PSB Ekvation 42

där

HCE , HSB är antalet driftstimmar i aktivläge respektive standbyläge, hämtat ur tabell 10 (h/a),

PF är fläktens nominella ineffekt (kW),

PSB är effektförbrukningen i standbyläge (kW).

För effektförbrukningen i standbyläge (PSB ) ska samma testmetod som används för luftkonditioneringsapparater tillämpas.

Ineffekten för elektriska fläktar mäts med eventuell oscillationsfunktion påslagen. Flödeshastigheten mäts utan oscilleringar.

AVSNITT 3 – ALLMÄNNA ASPEKTER

PROVNINGSRAPPORT

För bedömning av överensstämmelse skall tillverkaren upprätta, och hålla tillgängliga, testrapporter och all dokumentation som behövs för att stödja de uppgifter som anges av tillverkaren på begäran från marknadskontrollsmyndigheterna.

Testrapporterna ska innehålla all relevant mätningsrelaterad information inklusive men inte begränsat till:

— relevanta diagram och värdetabeller för temperaturer, relativa fuktvärden, dellaster, flödeshastigheter, elektrisk spänning/frekvens/harmonisk distortion under testperioden eller testperioderna och för alla relevanta tespunkter,

— beskrivning av testmetoden eller metoderna där så är tillämpligt, förhållandena i laboratorieutrymmen och omgivningen, inställningar för den fysiska provningsanläggningen som anger position för datainsamlingsinstrument (t.ex. sensorer) och databehandlingsutrustning såväl som instrumentens räckvidd och mätnoggrannhet,

— inställningar hos den enhet som testas, beskrivning av den funktion som automatiskt byter inställning (t.ex. mellan frånläge och standbyläge).

— beskrivning av den testsekvens som använts, t.ex. för att uppnå jämviktstillstånd där detta är lämpligt.

För enheter med stegvis kapacitet, där EER, COP och kapaciteter deklareras ska dessa ges för samma frekvensinställningar för samma dellastförhållanden.

Testrapporten ska omfatta resultaten av dellasttestet (testerna) och beräkningen av EER och COP, referens SEER/SCOP-referensvärden och referensvärde för SEERon/SCOPon, i förekommande fall.

I testrapporten ska de beräknade EER/COP-värdena och referensvärdena för SEER/SEERon/SCOP/ SCOPon baseras på de värden som tillverkaren deklarerat, på villkoret att dessa värden faller inom acceptabla toleransnivåer.

Om dokumentet inte beskriver mätförhållanden, beräkningar, eller andra aspekter ska tillverkarna hänvisa till mätningar och beräkningar som fastställts med tillförlitliga, exakta och reproducerbara metoder som bygger på allmänt godtagna metoder på modern teknisk nivå som bedöms ge resultat med låg osäkerhet, inklusive metoder som återfinns i dokument vars referensnummer har offentliggjorts för detta ändamål i Europeiska unionens officiella tidning.

(1) Det är meningen att dessa övergångsmätmetoder så småningom ska ersättas av harmoniserade standarder. När detta skett kommer hänvisningar till de harmoniserade standarderna att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artiklarna 9 och 10 i direktiv 2009/125/EG.

(2) EUT L 161, 14.6.2006, s. 1.

(3) IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change: http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm.

(4) Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T Houghton, G.J.Jenkins, J.J. Ephraums (ed.) Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(5) = För multisplitapparater, ska uppgifter anges för kapacitetsfaktor 1.

(6) = För enheter med stegvis kapacitetskontroll deklareras två värden separerade med snedstreck (/) i varje ruta i sektionen ”Enhetens deklarerade kapacitet” och ”Enhetens deklarerade EER/COP”. Antalet decimaler i rutan indikerar rapporteringens precisionsgrad.

(7) = Om standardvärdet Cd = 0,25 används krävs inga (resultat från) cykeltest. I annat fall krävs värde från testning av uppvärmnings- eller kylningscykeln.

(8) För enhetsaggregat med en kanal matas kondensorn (evaporatorn) vid kylning (uppvärmning) inte med utomhusluft, utan med inomhusluft.

(9) Tj = – 7 °C behövs ej för uppvärmingssäsongen ”Varmare”.

(10) Tj = – 15 °C behövs ej för uppvärmingssäsongerna ”Varmare” och ”Genomsnittlig”.