Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska byrån för återuppbyggnad

(framlagda av kommissionen)

MOTIVERING

INLEDNING

Denna motivering gäller två förslag till förordningar som överlämnas till rådet för antagande:

- Förslag till förordning om bistånd till Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Förbundsrepubliken Jugoslavien, Republiken Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

- Förslag till förordning om Europeiska byrån för återuppbyggnad.

Förslag till förordning om bistånd till Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Förbundsrepubliken Jugoslavien, Republiken Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

1. EN ENHETLIG RÄTTSLIG RAM

I december 1999 antog kommissionen ett meddelande [1] om det framtida biståndet till länderna i västra Balkan. I meddelandet tillkännagav kommissionen sin avsikt att föreslå rådet att anta en ny rättslig grund för biståndet till västra Balkan [2].

[1] KOM(1999) 661 slutlig.

[2] Med "västra Balkan" förstås Albanien, Bosnien och Hercegovina, Förbundsrepubliken Jugoslavien, Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

Ett av målen för detta förslag är att skapa enhetliga regler för biståndet till regionen. För närvarande gäller Obnova-förordningen för biståndet till vissa av dessa länder medan andra länder omfattas av PHARE-förordningen. I vissa fall är båda förordningarna tillämpliga på ett och samma land.

Förekomsten av två rättsliga grunder, PHARE- och Obnova-förordningarna, med olika bestämmelser för administration och genomförande, har givit upphov till ett stort antal praktiska problem som med rätta påpekats av Europaparlamentet och revisionsrätten. Dessutom har nya riktlinjer utarbetats för att anpassa PHARE-programmet till de nya prioriteringar som följer av utvidgningen. Programmet är därför inte längre anpassat för biståndet till västra Balkan.

Den föreslagna förordningen skulle utgöra en enhetlig rättslig ram för biståndet till de fem berörda länderna. Förslaget skulle också innebära upphävandet av förordning (EG) nr 1628/96 (Obnova) och av de bestämmelser i bilagan till förordning (EEG) nr 3906/89 (PHARE) som gäller de berörda länderna i regionen.

Det bistånd som gemenskapen lämnar på andra områden och i enlighet med andra förordningar kommer att komplettera det bistånd som avses i denna förordning och måste kombineras med detta bistånd. Detta gäller följande typer av bistånd som inte omfattas av den föreslagna förordningen: humanitärt bistånd, vissa åtgärder till stöd för demokratin inom ramen för förordning (EG) nr 976/1999 av den 29 april 1999 samt exceptionellt makroekonomiskt bistånd.

2. DE VIKTIGASTE INSLAGEN I FÖRSLAGET

- Målen för biståndet

"Stabiliserings- och associeringsprocessen, som erbjuder varje land i regionen en 'väg till Europa', är en grundsten för EU:s politik på Balkan. Processen, som leder till formella avtalsbundna förbindelser med EU genom ett stabiliserings- och associeringsavtal, innefattar ekonomiskt och finansiellt bistånd och samarbete, politisk dialog, förbättrad handel inbegripet inrättandet av ett frihandelsområde, tillnärmning till EU:s lagstiftning och praxis samt samarbete på områden som rättsliga och inrikes frågor." [3]

[3] Rapport om västra Balkan till Europeiska rådet från generalsekreteraren/den höge representanten och kommissionen.

Vid sitt möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 bekräftade Europeiska rådet att dess övergripande mål är att länderna i regionen i så hög grad som möjligt skall integreras i den politiska och ekonomiska huvudfåran i Europa. Europeiska rådet bekräftade också att stabiliserings- och associeringsprocessen är det viktigaste inslaget i dess Balkanpolitik.

Enligt den föreslagna förordningen skall biståndets främsta mål vara att främja mottagarländernas deltagande i stabiliserings- och associeringsprocessen och ett nära samarbete mellan länderna i regionen.

I denna process bör mottagarländerna inrikta sin politiska, ekonomiska och institutionella utveckling på de värderingar och förebilder som ligger till grund för Europeiska unionen, det vill säga demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter, rättsstat och marknadsekonomi.

Detta innebär att biståndet (investeringar och institutionell uppbyggnad) bör inriktas på att utveckla och modernisera institutionerna och förvaltningen i syfte att stärka demokratin, rättsstaten, respekten för de mänskliga rättigheterna och för minoriteternas rättigheter.

Biståndet skall också syfta till att ge de berörda institutionerna och förvaltningsorganen den kompetens som de behöver för att inleda och utveckla ekonomiska och sociala politiska åtgärder som bygger på marknadsekonomiska reformer.

Biståndet kan också användas för att främja anpassningen av de berörda ländernas lagar till Europeiska gemenskapens lagstiftning. Detta är viktigt för ett framtida närmande mellan dessa länder och Europeiska unionen.

Återuppbyggnaden och frågan om flyktingars återvändande kommer att fortsätta att prioriteras i de fall då sådana behov kvarstår. Detta bistånd kan dock inte ses åtskilt från mottagarländernas ekonomiska och institutionella utveckling.

- Programplaneringen

Biståndet kommer som regel att genomföras inom ramen för nationella program och program med flera mottagare.

De nationella programmen

I största möjliga utsträckning kommer mottagarländerna att delta i programplaneringen inom ramen för en dialog och ett partnerskap.

Partnerskapet kommer att innebära en möjlighet att diskutera med mottagarländerna om reformprogrammen på prioriterade områden. Biståndet är ovillkorligen förbundet med reformerna och programmen måste planeras så att biståndet utgör ett stöd för dessa reformer.

Program med flera mottagare

Vissa frågor såsom tullsamarbete, handel eller rättsliga och inrikes frågor (särskilt vad gäller frågor med anknytning till gränsöverskridande brottslighet och brottsförebyggande verksamhet) kan komma att behandlas i program som bidrar till att samla regionens länder kring initiativ som är av betydelse för hela regionen.

- Kommittéförfaranden

Kommissionen kommer i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG att biträdas av en förvaltningskommitté. Det är en kommitté av samma typ som den kommitté som för närvarande biträder kommissionen vid genomförandet av programmen PHARE och Obnova.

För närvarande gäller inom Obnova-programmet att förvaltningskommittén skall yttra sig om finansieringsbeslut som gäller mer är 5 miljoner euro. Detta belopp fastställdes 1998 vid en av ändringarna av förordning (EG) nr 1628/96 "för att aktiviteten skall öka". För att åtgärderna skall kunna genomföras ännu snabbare kommer detta belopp att höjas till 10 miljoner euro.

Detta belopp kan komma att ses över i framtiden om, till exempel, det sker en harmonisering av de olika programmen för yttre bistånd.

Genom kommittéförfarandet kommer dessutom att antas allmänna riktlinjer av praktisk art för genomförandet av denna förordning.

- Villkorlighet

Enligt artikel 3 i förordningsförslaget utgör "respekten för de demokratiska principerna och rättsstatens principer, liksom respekten för de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter och för de grundläggande friheterna (...) en förutsättning för att kunna erhålla bistånd." Vid bristande respekt för dessa principer får rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen besluta om lämpliga åtgärder.

Utöver detta villkor kommer andra villkor av politisk karaktär att uppställas, bland annat de som fastställdes av rådet i dess slutsatser av den 29 april 1997, rörande bland annat vissa typer av bistånd (åtaganden om demokratiska reformer och ekonomiska reformer mm.).

Frågan i vilken utsträckning dessa villkor respekteras kommer att behandlas i en dialog med de berörda myndigheterna. Denna dialog kommer att göra det möjligt att redogöra för Europeiska unionens förväntningar vad avser dessa frågor, att bedöma de berörda myndigheternas engagemang och att uppmuntra dem att utveckla åtgärder som syftar till uppfyllandet av dessa villkor. Efterlevnaden av villkoren kommer att utvärderas och denna utvärdering kommer att påverka det bistånd som kan ges med stöd av förordningen.

Stödets villkorlighet bör i en dialog med de berörda myndigheterna fungera som ett incitament att söka uppnå målen för den integrationsfrämjande stabiliserings- och associeringsprocessen.

Om en stat inte respekterar villkoren i artikel 3 i förslaget, eller när de politiska villkoren för stödet (april 1999) inte iakttas i godtagbar utsträckning kommer stödet att kunna ges direkt till lokala eller regionala myndigheter liksom till federala eller andra enheter.

Förslag till förordning beträffande Europeiska byrån för återuppbyggnad

Europeiska byrån för återuppbyggnad inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2454/1999 av den 15 november 1999 beträffande ändring av förordning (EG) nr 1628/96 som är den rättsliga grunden för genomförandet av Obnova-stödet.

Enligt förslaget till förordning om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Förbundsrepubliken Jugoslavien, Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien skall förordning (EG) nr 1628/96 upphävas.

Bestämmelserna om inrättandet av och verksamheten vid Europeiska byrån för återuppbyggnad bör därför införas i en ny förordning, med de smärre ändringar som behövs för att anpassa dessa bestämmelser till den nya biståndsförordningen.

2000/0112 (CNS)

Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om Europeiska byrån för återuppbyggnad

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [14],

[14]

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och [15]

[15]

av följande skäl:

1. Gemenskapens bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Jugoslavien, Kroatien och f. d. jugoslaviska republiken Makedonien har till största delen genomförts inom ramen för rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 [16], senast ändrad genom förordning (EG) nr 2454/1999 [17] och rådets förordning (EEG) nr 3906/89 [18], senast ändrad genom förordning (EG) nr 1266/1999 [19].

[16] EGT L 204, 14.8.1996, s. 1.

[17] EGT L 299, 20.11.1999, s. 1.

[18] EGT L 375, 23.12.1989, s. 11.

[19] EGT L 161, 26.6.1999, s. 68.

2. Europeiska byrån för återuppbyggnad inrättades genom rådets förordning (EG) nr 1628/96, i dess lydelse enligt förordning (EG) nr 2454/1999, som utgjorde dess rättsliga grund.

3. Rådet har den [datum för antagandet av CARDS] antagit förordning [CARDS] som utgör den enhetliga rättsliga ramen för biståndet till dessa länder och upphävt förordning (EG) nr 1628/96.

4. Bestämmelserna om inrättandet av och verksamheten vid Europeiska byrån för återuppbyggnad bör därför anpassas till förordning [CARDS] och intas i en ny förordning.

5. I fördraget anges inte några andra befogenheter för att anta denna förordning än de som finns i artikel 308.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. När det gäller det bistånd som avses i artikel 1 i förordning [CARDS], först i Kosovo och när förhållandena medger det i andra regioner i Jugoslavien, får kommissionen delegera ansvaret för genomförandet till en byrå.

I detta syfte skall Europeiska byrån för återuppbyggnad (nedan kallad "byrån") inrättas och dess uppgift skall vara att genomföra det bistånd som avses i första stycket.

2. Eventuella beslut om att utvidga byråns verksamhet till att omfatta andra regioner i Jugoslavien än Kosovo, vilka skall omfatta de närmare villkoren för utseende av de organ som avses i artikel 1.2 i förordning [CARDS], skall fattas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen. Byrån får inrätta andra operativa centrum mot bakgrund av detta beslut.

Artikel 2

1. För att uppnå det mål som avses i artikel 1 skall byrån, inom ramen för sina befogenheter och i enlighet med kommissionens beslut, utföra följande uppgifter:

a) Inhämta, analysera och till kommissionen vidarebefordra uppgifter om

i) skadorna, de behov som hör ihop med återuppbyggnaden och flyktingarnas återvändande samt de åtgärder som vidtagits på detta område av regeringarna, de lokala och regionala myndigheterna samt det internationella samfundet,

ii) de berörda befolkningsgruppernas akuta behov, med hänsyn till de förflyttningar som ägt rum och dessa gruppers möjlighet att återvända,

iii) prioriterade sektorer och geografiska zoner där det behövs krishjälp från det internationella samfundet.

b) Utarbeta utkast till program för återuppbyggnad och flyktingars återvändande till Kosovo samt lägga fram programmen för antagande av kommissionen, i enlighet med artikel 8.2 i förordning [CARDS].

c) Sörja för genomförandet av det bistånd som avses i artikel 1, i största möjliga utsträckning i samarbete med lokalbefolkningen, och varje gång som det behövs anlita aktörer som valts ut genom anbudsinfordran. I detta syfte får kommissionen ge byrån i uppdrag att vidta alla åtgärder som behövs för att genomföra programmen, särskilt följande:

i) Utarbeta riktlinjer.

ii) Förbereda och utvärdera anbudsinfordringar.

iii) Underteckna avtal.

iv) Ingå överenskommelser om finansiering.

v) Tilldela kontrakt i enlighet med bestämmelserna i denna förordning.

vi) Utvärdera projekt.

vii) Övervaka genomförandet av projekt.

viii) Verkställa betalningar.

2. Utan att det skall påverka den verksamhet som eventuellt samfinansieras inom ramen för de befogenheter som byrån har enligt artikel 1 kan byrån sörja för genomförandet av de program för återuppbyggnad och återvändande av flyktingar som medlemsstaterna och andra bidragsgivare anförtror byrån, särskilt inom ramen för kommissionens samarbete med Världsbanken, de internationella finansiella institutionerna och Europeiska investeringsbanken.

Detta genomförande förutsätter att följande villkor är uppfyllda:

a) Dessa finansieringar skall i sin helhet ombesörjas av andra bidragsgivare.

b) Dessa finansieringar skall omfatta de driftskostnader som de ger upphov till.

c) Uppdragens längd skall vara förenlig med tidsfristen för byråns avveckling enligt artikel 13.

Artikel 3

Byrån skall ha status som juridisk person. Den skall i alla medlemsstaterna ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen; den skall särskilt kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. Byrån skall drivas utan vinstsyfte.

Byråns operativa centrum, vars förvaltning skall åtnjuta en betydande grad av autonomi, skall inledningsvis inrättas i Pristina för att kunna inleda återuppbyggnadsarbetet i Kosovo med utnyttjande av byråns allmänna enheter vid byråns säte i Thessaloniki.

Artikel 4

1. Byrån skall ha en styrelse som består av en företrädare för varje medlemsstat och två företrädare för kommissionen.

2. Medlemsstaternas företrädare skall utses av respektive medlemsstat. Företrädarna skall utses på grundval av kvalifikationer och erfarenheter som är relevanta för byråns verksamhet.

En av kommissionens två företrädare skall vara ledamot av kommissionen.

3. Företrädarna skall utses på trettio månader.

4. Kommissionen skall inneha ordförandeskapet i styrelsen. I regel skall en ledamot av kommissionen vara ordförande. Ordföranden får inte rösta.

5. Europeiska investeringsbanken skall utse en observatör utan rösträtt.

6. Styrelsen skall anta sin egen arbetsordning.

7. Företrädarna för medlemsstaterna och för kommissionen skall ha en röst var i styrelsen.

Styrelsen skall fatta beslut med två tredjedelars majoritet.

8. Styrelsen skall enhälligt fastställa språkanvändningen i byrån.

9. Ordföranden skall sammankalla styrelsen varje månad. Ordföranden skall även sammankalla styrelsen på begäran av byråns direktör eller på begäran av åtminstone en enkel majoritet av styrelsens ledamöter.

10. Styrelsen skall, på grundval av ett förslag från byråns direktör, och i samråd med kommissionen, senast den 30 november varje år granska det preliminära utkastet till årligt arbetsprogram för det påföljande året. Arbetsprogrammet skall antas i början av varje verksamhetsår. Programmet får under verksamhetsåret vid behov anpassas enligt samma förfarande, särskilt för att hänsyn skall kunna tas till de program som antagits av kommissionen.

Beskrivningen av åtgärderna i det årliga arbetsprogrammet skall åtföljas av en uppskattning av de nödvändiga utgifterna.

11. Styrelsen skall fastställa de nödvändiga principerna för att genomföra återuppbyggnadsprogrammen. Styrelsen skall, på förslag av direktören, fatta beslut om de viktigaste frågorna som rör byråns verksamhet, i synnerhet

a) utkast till program som skall föreläggas kommissionen,

b) bestämmelser om projektens utvärdering och korrekta genomförande,

c) andra bidragsgivares programförslag som byrån kan genomföra,

d) fastställande av en flerårig avtalsmässig ram med den övergångsmyndighet som har ansvaret för att administrera Kosovo när det gäller att genomföra det bistånd som avses i artikel 1.3 i förordning [CARDS] och som beslutats i enlighet med det förfarande som avses i artikel 8.2 i den förordningen,

e) utarbetande, eventuell anpassning och genomförande av projekt,

f) deltagande i styrelsens möten av företrädare med observatörsstatus från de länder och organisationer som anförtror byrån genomförandet av sina program.

12. Styrelsen skall fastställa principerna för tilldelning av kontrakt genom anbudsinfordran.

13. Styrelsen skall senast den 31 mars varje år förelägga kommissionen ett utkast till årsrapport om byråns verksamhet under det föregående året samt finansieringen av verksamheten.

Kommissionen skall anta årsrapporten och lägga fram den för Europaparlamentet och rådet.

Artikel 5

1. Byråns direktör skall utses av styrelsen, på förslag av kommissionen, för en period av trettio månader. Direktören kan entledigas enligt samma förfarande.

Direktören skall ha ansvaret för

a) förberedelse och organisation av arbetet inom styrelsen, i synnerhet utarbetande av utkastet till byråns arbetsprogram,

b) byråns löpande administration,

c) byråns redovisning av inkomster och utgifter och genomförande av byråns budget,

d) utarbetande och offentliggörande av de rapporter som avses i denna förordning,

e) alla personalfrågor,

f) genomförande av det årliga arbetsprogram som avses i artikel 4.10,

g) genomförande av styrelsens beslut och av de riktlinjer som fastställs för byråns verksamhet.

2. Direktören skall ansvara för sin förvaltning inför styrelsen och delta i dess möten.

3. Direktören skall vara byråns rättslige företrädare.

4. Direktören skall utöva tillsättningsmyndighetens befogenheter.

5. Direktören skall för varje kvartal lägga fram en verksamhetsrapport för Europaparlamentet.

Artikel 6

1. Byråns samtliga inkomster och utgifter skall beräknas för varje budgetår, vilket sammanfaller med kalenderåret, samt tas upp i byråns budget som skall innehålla en tjänsteförteckning.

2. Byråns inkomster och utgifter skall balansera varandra.

3. Utan att det skall inverka på andra inkomster skall byråns inkomster omfatta ett anslag i Europeiska unionens allmänna budget, betalningar för utförda tjänster samt medel från andra källor.

4. Budgeten skall också innehålla närmare uppgifter om de medel som de mottagande länderna själva har anslagit till projekt som får finansiellt stöd från byrån.

Artikel 7

1. Direktören skall varje år upprätta ett budgetförslag för byrån, vilket skall omfatta driftskostnaderna samt det operativa program som planeras för det påföljande budgetåret; direktören skall förelägga styrelsen förslaget.

2. På grundval av förslaget skall styrelsen senast den 15 februari varje år anta ett budgetförslag för byrån och förelägga kommissionen detta förslag.

3. Kommissionen skall granska budgetförslaget för byrån och därvid ta hänsyn till de prioriteringar som kommissionen har fastställt och de övergripande finansiella riktlinjerna för biståndet till återuppbyggnaden i Kosovo.

På grundval av detta och inom de föreslagna gränserna för det totala belopp som behövs för biståndet till Kosovo skall kommissionen fastställa det årliga anslaget för byråns budget, vilket skall tas upp i det preliminära budgetförslaget för Europeiska unionens allmänna budget.

4. Styrelsen skall efter yttrande från kommissionen i början av varje budgetår samtidigt fastställa byråns budget och arbetsprogrammet, och då justera budgeten i förhållande till de olika bidrag som beviljats byrån och de medel som härrör från andra källor. Den personal som är anställd vid byrån under budgetåret skall också anges i budgeten, med uppgift om antal, lönegrader och kategorier.

Artikel 8

1. Direktören skall genomföra byråns budget.

2. Kommissionens styrekonom skall ansvara för den finansiella kontrollen.

3. Senast den 31 mars varje år skall direktören förelägga kommissionen, styrelsen och revisionsrätten utförliga räkenskaper för samtliga inkomster och utgifter under det föregående budgetåret.

Revisionsrätten skall granska räkenskaperna i enlighet med artikel 248 i fördraget. Revisionsrätten skall varje år offentliggöra en rapport om byråns verksamhet.

4. Europaparlamentet skall på rekommendation av rådet bevilja direktören ansvarsfrihet för genomförandet av byråns budget.

Artikel 9

Styrelsen skall i samförstånd med kommissionen och efter yttrande från revisionsrätten anta byråns budgetförordning och därvid särskilt ange vilket förfarande som skall följas vid fastställandet och genomförandet av byråns budget, med iakttagande av artikel 142 i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget.

Artikel 10

De regler och föreskrifter som gäller för tjänstemän och övriga anställda vid Europeiska gemenskaperna skall gälla för byråns personal. Styrelsen skall i samförstånd med kommissionen fastställa de tillämpningsföreskrifter som behövs.

Byråns personal skall bestå av ett strikt begränsat antal tjänstemän som utnämnts eller avdelats av kommissionen eller medlemsstaterna för att utföra ledningsuppgifter. Resten av personalen skall bestå av övriga anställda som byrån skall rekrytera för en tid som strikt skall begränsas till byråns behov.

Artikel 11

Styrelsen skall besluta om byråns anslutning till det interinstitutionella avtalet om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF). Styrelsen skall anta de bestämmelser som krävs för OLAF:s interna utredningar.

I finansieringsbesluten och i varje avtal eller genomförandeinstrument som är en följd av dessa skall det uttryckligen anges att revisionsrätten och OLAF vid behov kan företa en kontroll på plats hos mottagarna av byråns medel och hos de mellanhänder som fördelar dem.

Artikel 12

1. Byråns avtalsrättsliga ansvar skall regleras av den lagstiftning som är tillämplig på avtalet i fråga.

2. När det gäller utomobligatoriskt ansvar skall byrån, i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar, ersätta sådana skador som byrån eller dess personal förorsakat vid utövandet av sin verksamhet.

Tvister som rör ersättningen av sådana skador skall avgöras av Europeiska gemenskapernas domstol.

3. De anställdas personliga ansvar gentemot byrån skall regleras av de relevanta bestämmelser som är tillämpliga på byråns personal.

Artikel 13

Kommissionen skall förelägga rådet ett förslag om att avveckla byrån när den anser att byrån fullföljt sitt uppdrag enligt artikel 1. Under alla omständigheter och senast sex månader innan denna förordning löper ut skall kommissionen förelägga rådet ett förslag om byråns status.

Artikel 14

Det översättningsarbete som behövs för byråns arbete skall i princip tillhandahållas av Översättningscentret för Europeiska unionens organ.

Artikel 15

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Den skall tillämpas till och med den 31 december 2004.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. ÅTGÄRDENS BETECKNING

Gemenskapsprogram för bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Jugoslavien, Kroatien och f. d. jugoslaviska republiken Makedonien.

2. BERÖRD BUDGETPOST

Kapitel B-754, artiklarna B-7541, B-7541 A och B-7546.

3. RÄTTSLIG GRUND

Artikel 308 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

- Förslag till förordning om bistånd till Republiken Albanien, Bosnien och Hercegovina, Förbundsrepubliken Jugoslavien, Republiken Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

- Förslag till förordning om Europeiska byrån för återuppbyggnad.

4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

4.1 Allmänt mål

Det främsta målet för biståndsprogrammet skall vara att stödja mottagarländernas deltagande i stabiliserings- och associeringsprocessen.

Biståndet syftar särskilt till följande:

- Återuppbyggnad och stabilitet i regionen.

- Skapande av en institutionell och rättslig ram till stöd för demokratin, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter.

- Ekonomisk utveckling och ekonomiska reformer i marknadsekonomisk riktning.

- Utveckling av närmare förbindelser mottagarländerna emellan och mellan dessa länder och Europeiska unionen.

4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse

Förordningen om bistånd gäller tills vidare från och med ikraftträdandet. Förordningen om Europeiska byrån för återuppbyggnad upphör att gälla 2004.

5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER

5.1 Obligatoriska/Icke-obligatoriska utgifter: icke-obligatoriska utgifter

5.2 Differentierade/Icke-differentierade anslag: differentierade anslag

5.3 Typ av inkomster som avses: inga.

6. TYP AV UTGIFTER ELLER INKOMSTER

- Bidrag med 100 %.

- Bidrag till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn.

- Möjlighet till samfinansiering.

- Räntesubventioner.

Åtgärderna kommer att finansieras genom bidrag. Dessa utgifter kan dock avse räntesubventioner för lån som Europeiska investeringsbanken eller andra internationella finansiella institut medgivit för investeringsprojekt.

Kan hela eller delar av gemenskapens bidrag återbetalas om åtgärden visar sig vara en ekonomisk framgång- Nej.

Innebär den åtgärd som föreslås någon ändring av inkomstnivån- Nej.

7. BUDGETKONSEKVENSER

7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden)

Västra Balkan är en politisk prioritet för EU. Unionen har under 1999 utarbetat en ny strategi för regionen som huvudsakligen bygger på stabiliserings- och associeringsprocessen och stabilitetspakten.

Kommissionen antog den 8 december 1999 riktlinjer för biståndet till regionen under perioden 2000-2006. Dessa riktlinjer syftar till att anpassa det framtida biståndet till de politiska målen, nämligen att föra länderna i regionen närmare EU och stärka banden dem emellan. Biståndet måste i framtiden också motsvara behoven vad avser återuppbyggnaden och flyktingarnas återvändande.

Kommissionen har meddelat att en budget på upp till 5 500 miljoner euro planeras för biståndet till regionen för perioden 2000-2006. Detta belopp omfattar bland annat allt budgetstöd och makrofinansiellt stöd i form av gåvobistånd.

I det följande anges hur den sammanlagda kostnaden för åtgärden har beräknats:

ALBANIEN

Mellan 1997 och 1999 har biståndsprogrammet för Albanien motsvarat i genomsnitt 36 miljoner euro för den nationella delen och 12 miljoner euro för de gränsöverskridande åtgärderna. Albanien har bland annat erhållit budgetstöd på 14,9 miljoner euro för att utveckla sin centrala förvaltning, samt stöd inom ramen för vissa program som avser flera länder.

Albanien har något över tre miljoner invånare och lider av en bristande institutionell förmåga som ännu begränsar landets förmåga att tillgodogöra sig det bistånd som kan erbjudas. Tack vare gemenskapens stöd torde den institutionella förmågan stärkas under kommande år.

Gemenskapen bör fortsätta med de åtgärder som den har inlett men också öka sina ansträngningar i en utsträckning som motsvarar de behov som uppstår till följd av stabiliserings- och associeringsprocessen.

Ökningen av de ekonomiska insatserna måste därför bygga på en avvägning mellan Albaniens förmåga att tillgodogöra sig stödet, de ytterligare behov som uppstår när institutionerna skall anpassas till gemenskapens standard och förvaltningens utbildningsbehov.

BOSNIEN OCH HERCEGOVINA

Bosnien och Hercegovina har omfattats av både Phare-programmet och Obnova-programmet. Under perioden 2000-2006 bör biståndet till Bosnien och Hercegovina inriktas mindre på återuppbyggnad och mer på reformer som kan ge landet en möjlighet att göra framsteg på vägen mot förhandlingar om stabiliserings- och associeringsavtal.

För övrigt krävs ännu väldiga ansträngningar för att underlätta flyktingarnas frivilliga återvändande. Dessa insatser måste utformas med beaktande av avvecklingen av biståndet från Europeiska kontoret för humanitärt bistånd, vilket uppgick till 56,4 miljoner euro under 1999 och skall fortgå ännu under 2000 och 2001.

Stödet till institutionerna och de ekonomiska reformerna kommer att fortsätta.

De projekt som är direkt anknutna till återuppbyggnaden bör minskas gradvis och ersättas av stöd till den ekonomiska omstruktureringen (stöd till privatisering).

Med hänsyn till att behoven med anknytning till återuppbyggnaden gradvis minskar borde den årliga biståndsbudgeten för Bosnien och Hercegovina också minska successivt från och med 2001.

KROATIEN

Det nya politiska läget i Kroatien har föranlett gemenskapen att intensifiera sina förbindelser med landet och att öka sitt bistånd inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen.

Kroatien led omfattande skador i samband med konflikten och trots en stor potential har dess ekonomi drabbats svårt av den tidigare politiska situationen. Gemenskapen har hittills bidragit till återuppbyggnadsarbetet endast i den mån det haft anknytning till flyktingars återvändande. Detta bidrag har uppgått till 13 miljoner euro per år.

Det belopp som kommer att anslås för bistånd till Kroatien måste höjas i betydande mån för att nya mål skall kunna beaktas. Kroatien måste ges de möjligheter som krävs att förbereda sig för förhandlingarna om stabiliserings- och associeringsavtalet som inte kunde inledas under de politiska förhållanden som rådde tidigare. Stödet till flyktingarna måste fortsätta, liksom den återuppbyggnad som Kroatien påbörjat. Framför allt måste landets ekonomi omstruktureras, utvecklingen av dess institutioner och lagstiftning främjas och dess förvaltning moderniseras.

JUGOSLAVIEN

Vad gäller biståndet till Jugoslavien bör man skilja på biståndet till Serbien, Montenegro och Kosovo.

- Republiken Serbien, utom Kosovo

Två handlingsplaner har utarbetats med hänsyn till den tänkbara politiska utvecklingen i Serbien. Den första planen bygger på möjligheten att de politiska förhållandena inte förbättras fram till 2002. I den andra planen förutses att ett återuppbyggnads- och samarbetsprogram för Serbien skulle kunna inledas redan 2001 (se tabell sid. 1).

Den mest tillförlitliga skadeuppskattningen som gjorts av en grupp serbiska experter (G17) uppgår till ca. 4 miljarder euro, fördelade enligt följande: 800 miljoner euro avser infrastruktur, 2 900 miljoner euro avser icke-ekonomisk infrastruktur och 370 miljoner euro avser ekonomisk infrastruktur.

Reparationerna av skadorna bedöms i stor utsträckning kunna finansieras genom lån. Gemenskapsbudgeten skulle genom gåvobistånd kunna finansiera en del av den "återuppbyggnad" som inte täcks av lånen, liksom den institutionella och ekonomiska omstruktureringen, upp till detta belopp motsvarande ungefär hälften av den uppskattade skadan.

Gemenskapens bidrag skulle under dessa omständigheter bestå av två delar. Den första delen skulle utgöras av ett samarbetsprogram med anknytning till stabiliserings- och associeringsprocessen motsvarande cirka 80-100 miljoner euro och avseende institutionell och ekonomisk utveckling samt stödåtgärder för omstruktureringen av industrin. Den andra delen skulle utgöras av ett återuppbyggnadsprogram.

Det sammanlagda biståndsbeloppet för perioden 2000-2006 uppskattas till 2,3 miljarder euro. Detta belopp måste, när stunden är inne, självfallet ses över mot bakgrund av oberoende uppskattningar på fältet och de beslut om EU:s bidrag till Serbiens omstrukturering som fattas vid den givarkonferens som kommer att hållas.

I avvaktan på att de politiska omständigheterna gör detta samarbete möjligt föreslås ett samarbete med de lokala myndigheter som är gynnsamt inställda till en öppning. De lokala myndigheter som uppfyller kraven (som kommer att fastställas) skulle kunna erhålla finansiering för mindre infrastrukturella åtgärder. Detta stöd uppskattas till 40 miljoner euro per år. Syftet med detta bistånd är att fortsätta de åtgärder som redan bedrivs inom projektet "Energy for Democracy" och att strukturera denna verksamhet. Det kan erinras om att projektet "Energy for Democracy" gått ut på att leverera bränsle till lokala myndigheter som varit beredda att underteckna ett åtagande om att respektera de demokratiska reglerna. Detta projekt har haft stor inverkan på Serbiens befolkning, och Europeiska unionen har kunnat ge tecken på sin avsikt att stödja Serbiens befolkning i dess strävan efter demokratiska reformer.

Med hänsyn till situationen har det tyckts klokt att anta att återuppbyggnaden skulle kunna inledas 2002 och att anslagen kommer att öka gradvis från och med detta år med beaktande av regionens förmåga att tillgodogöra sig stödet, för att under den ifrågavarande perioden ha uppgått till totalt 2,3 miljarder euro.

- Kosovo

Gemenskapen bedömer att återuppbyggnaden av Kosovo kommer att kräva 1 miljard euro under de tre kommande åren (2000-2003). För de tre följande åren förutses 90 miljoner euro. Om man till dessa belopp lägger de 127 miljoner euro för vilka åtaganden gjorts i 1999 års budget motsvarar summan EG:s åtagande att finansiera häften av Kosovos återuppbyggnad.

Dessa behov har uppskattats på grundval av kommissionens och Världsbankens gemensamma rapport.

Inom ramen för Rambouilletprocessen föreslog kommissionen i februari 1999 att Europeiska unionen skulle svara för halva kostnaden för återuppbyggnaden av Kosovo. Detta förslag har godtagits av medlemsstaterna med den nyanseringen att dessa har tolkat kommissionens förslag som avseende endast gemenskapens budget. Det kan anses berättigat att gemenskapens budget skulle belastas med 50 % av kostnaden med hänsyn till medlemsstaternas bilaterala ansträngningar liksom med hänsyn till medlemsstaternas bidrag inom NATO:s ram under konflikten och i samband med de fredsbevarande insatserna därefter.

- Montenegro

Rådet har önskat en snabb förstärkning av gemenskapens stöd till Montenegro.

Det rör sig om en region med 600 000 invånare som i dagens läge hyser 30 000 flyktingar, varav många från Kosovo. Under 1999 gav gemenskapen 7 miljoner euro i stöd inom ramen för Obnova-programmet. Montenegro har också erhållit ett exceptionellt stöd för att kunna klara de utgifter som föranletts av att flyktingar från Kosovo anlänt till Montenegro och uppehåller sig på dess territorium. Kommissionen föreslår att biståndet till Montenegro ökas. Republikens politiska och sociala stabilitet är av avgörande betydelse för stabiliteten i regionen som helhet. En stor ansträngning måste göras för att hjälpa Montenegro att modernisera sin förvaltning och sina institutioner samt att omstrukturera sin ekonomi.

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (i förkortad form "FYROM") erhöll under 1999 16 miljoner euro inom ramen för sitt nationella program och 10 miljoner euro inom ramen för gränsöverskidande åtgärder.

Tack vare en stor politisk ansträngning är f.d. jugoslaviska republiken Makedonien för närvarande det land i regionen som bäst uppfyller villkoren för stabiliserings- och associeringsprocessen och det land som har kommit längst i denna process. Förhandlingarna om associeringsavtal har redan inletts. Gemenskapen bör fortsätta med de åtgärder som den redan inlett men bör, liksom för Albanien, också öka sina insatser i proportion till de behov som är anknutna till stabiliserings- och associeringsprocessen.

F.d. jugoslaviska republiken Makedoniens ekonomiska utveckling förblir dock bekymmersam och utgör en instabilitetsfaktor som måste uppmärksammas med prioritet. Den rättsliga ram som möjliggör en utveckling av de privata sektorn och av den finansiella sektorn måste skyndsamt moderniseras för att de små och medelstora företagen skall kunna få tillgång till krediter.

Detta land bör också få möjligheter att påskynda sina reformer, bland annat inom den offentliga förvaltningen.

REGIONALT SAMARBETE

Det regionala samarbetet, som är ett grundläggande inslag i en varaktig lösning på regionens problem, tillerkänns särskild betydelse i stabiliserings- och associeringsprocessen, liksom i stabilitetspakten. Oavsett om det är fråga om att underlätta handeln mellan länderna i regionen, lösa gränsproblem, utveckla den infrastruktur som förbinder länderna eller stödja mediernas oberoende är det alltid nödvändigt med samarbete mellan nationella och regionala myndigheter. Genom att lära sig samarbeta med varandra kommer dessa länder också att förbättra sina möjligheter att småningom integreras med de europeiska strukturerna som, de också, bygger på det regionala samarbetets princip. I det regionala samarbetet kommer att införlivas redan befintliga gränsöverskridande program med medlemsstater och stöd från Interreg II och Phares program för gränsöverskridande samarbete. Dessa program kommer att omfatta alla länder i regionen och utgöra lämpliga komplement till de olika åtgärderna avseende samarbete över regionala och nationella gränser som planeras inom det nya initiativet Interreg III.

Enligt planerna kommer totalt 558 miljoner euro avsättas för perioden 2000-2006.

EUROPEISKA BYRÅN FÖR ÅTERUPPBYGGNAD.

Europeiska byrån för återuppbyggnad inrättades genom förordning (EG) nr 2454/1999. Byråns grundläggande uppdrag är att genomföra återuppbyggnadsprogrammen i Kosovo. Rådet kan på förslag av kommissionen besluta att utvidga uppdraget till att omfatta också andra regioner i Förbundsrepubliken Jugoslavien. Byrån finansieras genom anslag i del B av gemenskapens budget. Dessa anslag avser finansieringen av programmen för återuppbyggnaden av Kosovo och byråns driftskostnader. Driftskostnaderna får inte, i genomsnitt på årsbasis, överstiga 8 % av de sammanlagda anslagen för programmet.

7.2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar

>Plats för tabell>

(1) 240 + 30 (överföring) + 40 (omfördelning).

(2) Om Serbien blir demokratiskt 2001 bör de ytterligare behoven täckas med användning av flexibilitetsmöjligheterna, upp till max. 200 miljoner euro.

(3) Om flexibilitetsmöjligheten utnyttjats.

(4) Utom humanitärt bistånd och bistånd till stöd för demokratin enligt förordning (EG) nr 976/1999.

7.3. Driftskostnader av administrativt och tekniskt slag som omfattas av del B i budgeten (belopp som anges i vägledande syfte och som kan komma att ändras till följd av budgetförfarandet)

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (löpande priser). (Byråns driftskostnader har uteslutits liksom det tekniska och administrativa bistånd som kommer att krävas 2001 om flexibilitetsmöjligheten utnyttjas för biståndet till Serbien)

>Plats för tabell>

7.4. Europeiska byrån för återuppbyggnad

7.4.1 Konsekvenser för antalet tjänster (del B i budgeten)

>Plats för tabell>

7.4.2 Total budgetkonsekvens av byråns personal och driftskostnader

i miljoner euro

>Plats för tabell>

(1) Detta belopp motsvarar prognoserna för åren 1999-2000. Driftskostnaderna får inte, i genomsnitt på årsbasis, överstiga 8 % av de sammanlagda budgetanslagen för programmet.

7.5 Tidsplan åtagandebemyndiganden / betalningsbemyndiganden

Betalningsåtagande/betalningsbemyndiganden i miljoner euro

Tabellen nedan avser betalningar över budgeten under perioden 2000-2006 men omfattar inte betalningar under samma period som avser tidigare budgetår.

>Plats för tabell>

OBS: I denna politiska tidsplan beaktas inte ett eventuellt utnyttjande av flexibilitetsmöjligheten för Serbien under 2001 (högsta belopp 200 miljoner euro).

8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

I finansieringsbeslut liksom i de överenskommelser och avtal som ingås inom ramen för denna förordning bör uttryckligen stadgas att kommissionen eller av kommissionen bemyndigade organ, revisionsrätten och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) vid behov får utföra kontroller på plats.

Kommissionen får också utföra kontroller på plats och inspektioner i enlighet med rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96. I de beslut som fattas av kommissionen i enlighet med de förfaranden som avses i artikel 8 i den föreslagna förordningen skall säkerställas ett adekvat skydd för gemenskapens finansiella intressen i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95.

- För Europeiska byrån för återuppbyggnad.

Finanskontrollen inom byrån kommer att handhas av kommissionens styrekonom.

Direktören skall varje år förelägga Europaparlamentet, rådet, kommissionen, styrelsen och revisionsrätten en ekonomisk rapport beträffande genomförandet av budgeten för det föregående året. Denna rapport skall granskas av revisionsrätten med utgångspunkt i artikel 248 i fördraget. Det ankommer på Europaparlamentet att besluta om att bevilja byråns direktör ansvarsfrihet för budgetgenomförandet.

- För Bosnien och Hercegovina.

I juni 1998 anförtroddes genom decentralisering kommissionens representationskontor i Sarajevo genomförandet av åtgärderna. En särskild enhet övervakar projekten och genomför revisioner.

9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET

9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp

De särskilda målen för programmet anges i den föreslagna förordningen.

Biståndsprogrammets främsta syfte är att stödja mottagarländernas deltagande i stabiliserings- och associeringsprocessen.

Biståndet syftar särskilt till

- att återuppbygga och skapa stabilitet i regionen,

- att skapa en institutionell och rättslig ram som utgör ett stöd för demokratin, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter,

- att åstadkomma ekonomisk utveckling och ekonomiska reformer i marknadsekonomisk riktning, och

- att utveckla närmare förbindelser mottagarländerna emellan och mellan dessa länder och Europeiska unionen.

Den grupp som kan komma att beröras av detta program är befolkningen i de fem mottagarländerna, sammanlagt 27 miljoner personer.

Biståndet kan lämnas direkt till stater, federala, regionala eller lokala enheter, offentliga eller halvoffentliga organ, organisationer som ger stöd till företag, kooperativ, ömsesidiga sammanslutningar, föreningar, stiftelser och icke-statliga organisationer.

En stor del av denna befolkning har drabbats av följderna av de väpnade konflikterna i regionen. Ännu återstår ett omfattande återuppbyggnadsarbete. Processen för att få flyktingar att återvända och åter bosätta sig i regionen måste fortsätta. Den ekonomiska utvecklingen liksom utvecklingen av institutionerna och förvaltningen måste stödjas.

Ett mått på programmets måluppfyllelse skulle i vissa fall kunna vara det antal hus och anläggningar som återuppbyggs eller det antal flyktingar som får hjälp med att åter bosätta sig. Programmet kommer dock att ha också andra mål. Biståndet kommer således att stödja den ekonomiska utvecklingen, reformer i marknadsekonomisk riktning samt utvecklingen av institutionerna och den offentliga förvaltningen i syfte att stärka demokratin och rättsstaten.

9.2 Skäl för åtgärden

De tio senaste åren har länderna i sydöstra Europa och i synnerhet de länder som omfattas av denna förordning erhållit betydande stöd från det internationella samfundet i allmänhet och Europeiska unionen i synnerhet. Trots detta har dessa länder fortsatt att lida av konflikter mellan olika befolkningsgrupper, bestående konflikter och avsaknad av verkliga politiska och ekonomiska framsteg.

Vid denna kritiska tidpunkt måste Europeiska unionen ge ett viktigt bidrag till stabiliteten och utvecklingen i regionen. Europeiska unionen har en viktig roll som initiativtagare i regionen. Förra året lanserades en omfattande politisk strategi som bygger på stabiliserings- och associeringsprocessen. Denna strategi bygger också på stabilitetspakten.

Denna förordning kommer att utgöra den rättsliga ramen för att ge mottagarländerna ett bistånd som är oumbärligt för att uppnå målen för den nya politiska strategin.

9.3 Val av tillvägagångssätt

Målen skall uppnås på två sätt:

- Institutionell uppbyggnad

Det rör sig om bistånd till mottagarna för att utveckla strukturer, strategier och kompetens för att förstärka deras förmåga vad avser ekonomi, sociala frågor, lagstiftning och förvaltning.

Biståndet skall särskilt inriktas på utveckling av politiska strategier för särskilda sektorer, modernisering av förvaltningen och rättsväsendet, personalutbildning och personalutveckling samt ekonomiska reformer.

- Investeringar

Detta omfattar bland annat bistånd till återuppbyggnad, ekonomisk rehabilitering, infrastruktur, utveckling av tillverkningssektorn samt miljöstrukturer.

9.4 Uppföljning och utvärdering av åtgärden

I ett inledningsskede kommer biståndet att genomföras på följande sätt:

- I Kosovo kommer biståndet att genomföras av Europeiska byrån för återuppbyggnad. Denna byrå, som inrättades genom förordning (EG) nr 2454/1999, har i uppdrag att i enlighet med kommissionens instruktioner utarbeta förslag till program. När programmen antagits av kommissionen skall byrån genomföra dem. Inom byrån finna avdelningar för uppföljning, utvärdering och revision.

- I Bosnien och Hercegovina genomförs biståndet enligt en decentraliserad modell av kommissionens delegation, med erforderligt tekniskt stöd.

- I Albanien är förvaltningen av biståndet decentraliserad.

Kommissionen sörjer för övervakningen av programmens genomförande. I den mån det är möjligt kommer finansieringsöverenskommelserna att innehålla objektiva och kontrollerbara indikatorer som gör det möjligt att jämföra resultaten med målsättningarna.

De åtgärder som finansieras genom detta program kommer att utvärderas i efterhand så att åtgärdernas konsekvenser kan bedömas.

Enligt vad som planeras kommer programmet att börja utvärderas från och med det tredje löpåret.

10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (AVSNITT III DEL A I BUDGETEN)

Den faktiska tillgången till ytterligare personalresurser och administrativa medel kommer att bero på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med särskild hänsyn till vilka möjligheter till omfördelning och vilka ytterligare medel som beviljas av budgetmyndigheten.

10.1 Konsekvenser för antalet tjänster

>Plats för tabell>

10.2 Total budgetkonsekvens av personal

(i euro)

>Plats för tabell>

10.3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden

(i euro)

>Plats för tabell>

(1) Befintlig kommitté, inga ytterligare utgifter.

Om det rör sig om en tidsbegränsad åtgärd gäller beloppen åtgärdens hela löptid. Om åtgärden inte är tidsbegränsad avser beloppen 12 månader.