Förslag till RÅDETS BESLUT om ändring av rådets beslut 1999/733/EG om ytterligare makroekonomiskt stöd till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Bakgrund

Den 8 november 1999 beslutade Europeiska unionens råd att ge f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ytterligare makroekonomiskt stöd på upp till 80 miljoner euro, bestående av en lånedel på 50 miljoner euro och en bidragsdel på upp till 30 miljoner euro (rådets beslut 1999/733/EG).

Beslut om detta stöd fattades i samband med Kosovokrisen och mot bakgrund av de stora ekonomiska kostnader som denna kris gav upphov till. Syftet med stödet har varit att stödja betalningsbalansen och att bidra till att öka landets tillgång till extern finansiering, vilket skulle underlätta genomförandet av strukturreformer och bidra till att avhjälpa de sociala konsekvenserna av de ekonomiska störningar som Kosovokonflikten givit upphov till. Stödet är förenat med villkoret att landets anpassnings- och reformprogram genomförs enligt tidsplanen inom ramen för IMF:s stand-by-avtal.

Genomförandet av stödet försenades till följd av svårigheter med att nå en överenskommelse om ett nytt stand-by-avtal mellan myndigheterna och IMF. Det godkändes till sist av IMF:s styrelse i november 2000. Efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén undertecknades ett samförståndsavtal den 19 december 2000, där de ekonomisk-politiska villkor som den andra delutbetalningen av stödet är förenad med anges. Den första delutbetalningen på 30 miljoner euro gjordes i december 2000 (20 miljoner euro i form av bidrag och 10 miljoner euro i form av lån).

2. den senaste tidens ekonomiska utveckling

Under 2000 var den makroekonomiska utvecklingen i huvudsak tillfredsställande med en BNP-tillväxt på 5,1 %. Den ekonomiska tillväxten började dock att sjunka under andra halvåret i fjol. Under 2000 ökade inflationen, mätt med KPI, med 5,8 % på årsbasis (6,1 % i slutet av perioden), vilket skall jämföras med en minskning av KPI på 1,1 % 1999. De offentliga finanserna var särskilt starka med ett överskott i de offentliga finanserna på omkring 3,5 % av BNP, bland annat till följd av betydligt större skatteintäkter än väntat. Bytesbalansunderskottet uppgick till 3,4 % av BNP (inklusive stöd i form av bidrag), i stort sett oförändrat jämfört med föregående år. Valutareserven ökade och motsvarade 3,5 månaders import i slutet av 2000, medan den offentliga skulden som andel av BNP också ökade och uppgick till 45,7 % av BNP.

I början av 2001 fortsatte avmattningen av den ekonomiska aktiviteten och den förvärrades av att den politiska och säkerhetspolitiska kris som hade brutit ut i landet i februari och som hängde samman med de väpnade motsättningarna mellan säkerhetsstyrkorna och etniskt albanska väpnade grupper fördjupades ytterligare. Krisen var en viktig förklaring till den otillfredsställande makroekonomiska utvecklingen under första halvåret, bland annat till följd av störningar i utrikeshandeln. Enligt preliminära uppgifter sjönk BNP i reala termer med 3,8 % på årsbasis under första kvartalet 2001.

Inflationstrycket avtog under årets fyra första månader och den årliga KPI-inflationen uppgick till 3,2 % i april. Sedan krisen började har centralbanken vid flera tillfällen ingripit för att försvara denaren, som är kopplad till den tyska marken/euron. I syfte att förhindra spekulation mot denaren har banken också stramat upp penningpolitiken för att minska likviditeten. Försvaret av denarens växelkurs har medfört att valutareserven sjunkit under årets första sex månader. Å andra sidan gav den nyligen genomförda försäljningen av det statliga telekommunikationsföretaget till det ungerska företaget MATAV upphov till ett inflöde på i storleksordningen 320 miljoner US-dollar.

De offentliga finanserna har försämrats markant till följd av krisen och de utgiftsökningar som skedde i slutet av december 2000. Till följd av krisen i mars 2001 ökade statens utgifter för "varor och andra tjänster" med 120 % på årsbasis (även om månadsuppgifterna varierar). Skatteintäkterna påverkades också negativt av krisen och den avmattning i den ekonomiska aktiviteten som följde i dess spår: i mars hade statens skatteintäkter sjunkit 11 % på årsbasis. Den tidigare förväntade finanspolitiska omsvängningen från ett betryggande överskott 2000 till ett klart hanterligt underskott på omkring 1,2 % av BNP 2001 kommer inte att inträffa. Det mesta tyder istället på en omsvängning på i storleksordningen 10 procent av BNP från ett mycket stort överskott 2000 till ett underskott på ungefär 6 % av BNP 2001.

Både importen och exporten ligger på en betydligt lägre nivå än för ett år sedan. I januari-april låg exporten 11 % lägre än motsvarande period föregående år, medan importen hade sjunkit med 28 % jämfört med året innan. Den kraftiga minskningen av importen under årets första fyra månader jämfört med motsvarande period föregående år kan främst förklaras av att importen var ovanligt stor under motsvarande månader 2000 innan moms infördes. Importen sjönk snabbare än exporten och handelsbalansen förbättrades jämfört med motsvarande period 2000. För helåret 2001 förväntas dock handelsbalansen och bytesbalansen försämras jämfört med 2000. Även om uppskattningarna inte är färdiga angav IMF nyligen att det återstående externa finansieringsbehovet för 2001 kunde uppgå till i storleksordningen 85 miljoner euro.

Myndigheterna har också fortsatt med de ekonomiska reformerna, även om krisen lett till att processen går långsammare. En skattereform genomfördes i januari 2001, vilken innebar att inkomstskattesatserna sänktes. Omdaningen av skatteuppbördssystemet fortgår och är snart fullbordad. När det gäller reformer av den finansiella sektorn gjordes betydande framsteg, bland annat genom ökad kontroll av att tillsynsriktlinjerna följs, förstärkning av banklagstiftningen och åtgärdsprogram för problembanker. Dessutom har åtgärder vidtagits när det gäller att reformera den offentliga förvaltningen, bland annat antagandet av lagen om offentliga tjänstemän i maj 2001. På privatiseringsområdet var framstegen blygsammare, vilket delvis kan förklaras av krissituationen. Myndigheterna är fortfarande fast beslutna att fortsätta den ekonomiska stabiliseringen och de ekonomiska reformerna och samråder med IMF och Världsbanken om vilka steg som bör tas härnäst.

3. Förlängning av den rättsliga grunden till efter 2000

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien kräver fortsatt ekonomiskt stöd för landets ekonomiska stabiliserings- och reformarbete från gemenskapen och andra bilaterala och multilaterala givare. Det underliggande rådsbeslutet (1999/733/EG av den 8 november 1999) tillkom dock i spåren av Kosovokrisen och under antagandet att det inom kort skulle nås en överenskommelse om ett stand-by-program. Följaktligen anges i artikel 1.3 i rådets beslut att "bidragsdelen av detta stöd skall uppgå till högst 30 miljoner euro under perioden 1999-2000", medan en liknande tidsram inte anges för lånedelen.

Mot denna bakgrund förefaller det nu nödvändigt att ändra den befintliga rättsliga grunden, det vill säga rådets beslut 1999/733/EG, så att stödet kan fortsätta att genomföras, och i synnerhet att den återstående bidragsdelen på 10 miljoner euro kan betalas ut efter år 2000. I linje med budgetkraven skulle den 31 december 2002 anges som sista utbetalningsdag i ett ändrat rådsbeslut.

2001/0213 (CNS)

Förslag till RÅDETS BESLUT om ändring av rådets beslut 1999/733/EG om ytterligare makroekonomiskt stöd till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [1],

[1] EGT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [2], och

[2] EGT C [...], [...], s. [...].

av följande skäl:

(1) Genom rådets beslut 1999/733/EG [3] ges ytterligare makroekonomiskt stöd till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien bestående av en lånedel på högst 50 miljoner euro och en lånedel på högst 30 miljoner euro.

[3] EGT L 294, 16.11.1999, s. 31-32.

(2) Genomförandet av detta stöd försenades på grund av svårigheter med att nå en överenskommelse om ett nytt stand-by-avtal mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Internationella valutafonden.

(3) F.d. jugoslaviska republiken Makedonien är fast besluten att fortsätta det ekonomiska stabiliserings- och reformarbetet och behöver fortsatt externt finansiellt stöd utöver vad som kan tillhandahållas av de internationella finansiella institutionerna.

(4) Det befintliga rådsbeslutet 1999/733/EG medger inte beviljande av bidragsmedel efter år 2000.

(5) Kommissionen har rådfrågat Ekonomiska och finansiella kommittén innan den lade fram förslaget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Beslut 1999/733/EG skall ändras på följande sätt:

1. Artikel 1.3 skall ersättas med följande text: "Bidragsdelen i detta stöd skall uppgå till högst 30 miljoner euro."

2. En ny artikel 6 skall införas: "Detta beslut upphör att gälla den 31 december 2002."

Utfärdat i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. ÅTGÄRDENS BETECKNING

Ytterligare makroekonomiskt stöd till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

2. berörd budgetpost

Stödets bidragsdel

B7-548: Makroekonomiskt stöd till västra Balkanhalvön.

Stödets lånedel

Rubrik B0-211 beträffande Europeiska gemenskapens garanti för upplåningsprogram som gemenskapen har ingått för att ge ekonomiskt stöd till tredje länder i Central- och Östeuropa.

3. Rättslig grund

Artikel 308 i fördraget.

4. Beskrivning av och motiv för åtgärden

a) Beskrivning av åtgärden

Beviljande av ett gemenskapslån (som skall finansieras genom gemenskapsupplåning på de internationella kapitalmarknaderna) på upp till 50 miljoner euro och ett bidrag på upp till 30 miljoner euro (som skall finansieras via den allmänna budgeten) till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien i syfte att stödja myndigheternas reformansträngningar och att avhjälpa de sociala konsekvenserna av de ekonomiska störningar som konflikten i Kosovo orsakat.

En första delbetalning på 20 miljoner euro i form av bidrag och 10 miljoner euro i form av lån betalades ut redan i december 2000.

b) Motiv för åtgärden

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien är beroende av externt finansiellt stöd från officiella källor för att upprätthålla en varaktig balans i sina utrikes affärer.

5. Klassificering av utgifterna

Bidragsdel: icke-obligatoriska utgifter, differentierad.

Lånedel: obligatorisk.

6. Typ av utgifter

Direkta bidrag (100 % subvention) uppdelade på minst två utbetalningar.

Möjligt ianspråktagande av budgetgarantin för den gemenskapsupplåning som syftar till att finansiera lånet till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

7. BUDGETKONSEKVENSER

a) Beräkningssätt

Beräkningen av det stödbelopp som bedömts vara nödvändigt grundar sig på uppskattningarna av f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens återstående externa finansieringsbehov.

För stödets lånedel föreslås ett symboliskt anslag eftersom det förväntas att budgetgarantin inte kommer att tas i anspråk och eftersom belopp och tidpunkt för eventuella anspråk på denna budgetpost ändå inte kan beräknas i förväg.

b) Åtgärdens effekt på interventionskrediter

Den budgetpost som motsvarar stödets bidragsdel kommer endast att tas i anspråk under förutsättning att ett antal ekonomisk-politiska villkor som skall avtalas med f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens myndigheter uppfylls.

Den budgetpost som motsvarar budgetgarantin för stödets lånedel kommer endast att tas i anspråk om garantin faktiskt används.

c) Finansiering av interventionsutgifter

(i) Bidrag

- Finansieringen av utgifterna finns att tillgå under post B7-548.

Följande anslagsfördelning föreslås (i miljoner euro):

>Plats för tabell>

(ii) Om budgetgarantin tas i anspråk gäller följande:

- Ianspråktagande av den garantifond som upprättas genom rådets förordning (EG, EURATOM) nr 2728 av den 31 oktober 1994.

- Om garantifondens medel inte skulle vara tillräckliga kommer ytterligare medel att tas i anspråk från budgeten genom överföring

- av eventuellt resterande marginal i garantireserven,

- av eventuella försenade betalningar till gemenskapens budget för vilka budgetgarantin har tagits i anspråk (enligt artikel 27.3 i budgetförordningen),

- av eventuellt tillgänglig marginal under det maximala utgiftstaket för kategori 4 i budgetplanen eller genom omfördelning inom den kategorin.

- För att fullgöra sina förpliktelser kan kommissionen provisoriskt säkerställa skuldtjänstbetalningarna genom sina egna likvida medel. I detta fall gäller artikel 12 i rådets förordning (EEG, EURATOM) nr 1552/89 av den 29 maj 1989.

8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Medlen kommer att utbetalas direkt till mottagarlandets centralbank först efter det att kommissionens enheter, i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén och i samverkan med IMF:s och Världsbankens enheter, har kontrollerat att de makroekonomiska åtgärder som genomförs i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är tillfredsställande och att de specifika villkor som är knutna till stödet är uppfyllda.

9. Analys av kostnadseffektivitet

a) Skäl för åtgärden och särskilda mål

Genom att detta stöd underlättar det makroekonomiska reformarbetet i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och kompletterar den finansiering som erhålls från det internationella samfundet inom ramen för det IMF-stödda programmet kommer detta stöd att göra det lättare för landet att erhålla extern finansiering, förbättra dess tillväxtutsikter och underlätta hanteringen av de ekonomiska och sociala konsekvenserna av konflikterna i regionen.

b) Utvärdering och övervakning

Detta stöd är av makroekonomisk karaktär och uppföljning och utvärdering görs inom ramen för det IMF-stödda anpassnings- och reformprogram som f.d. jugoslaviska republiken Makedonien genomför.

Kommissionens enheter kommer att övervaka åtgärden med hjälp av ett särskilt system med indikatorer för den makroekonomiska och strukturella politiken, om vilket överenskommelse skall träffas med mottagarlandets myndigheter. Kommissionen kommer även i fortsättningen att stå i nära kontakt med IMF och Världsbanken och dra nytta av deras bedömning av resultaten av f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens reformarbete.

I förslaget till rådsbeslut föreskrivs att det skall tas fram en årlig rapport till Europaparlamentet och rådet, vilken skall innehålla en utvärdering av genomförandet av denna åtgärd.

10. Administrativa utgifter

Denna åtgärd är av engångskaraktär och kommer inte att innebära någon ökning av antalet kommissionsanställda.