Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Europaparlamentets och rådets direktiv om allmänt införande av och driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen"(1)

(KOM(2003) 132 slutlig - 2003/0081 (COD))

(2004/C 32/06)

Den 13 maj 2003 beslutade rådet att i enlighet med artikel 71 första stycket i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Europaparlamentets och rådets direktiv om allmänt införande av och driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen"

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 10 oktober 2003. Föredragande var Philippe Levaux.

Vid sin 403:e plenarsession den 29 och 30 oktober 2003 (sammanträdet den 29 oktober) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 117 röster för, 3 röster mot och 4 nedlagda röster.

1. Direktivförslagets syfte

1.1. Den 23 april offentliggjorde kommissionen två dokument:

- Ett meddelande om "Att förverkliga det transeuropeiska transportnätet: Innovativa finansieringsmetoder - Driftskompatibla elektroniska vägtullsystem".

- Ett förslag till direktiv om allmänt införande av och driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen.

1.2. I punkt 4 i yttrandet "Översyn av förteckningen över TEN-projekt inför 2004"(2) behandlade kommittén finansieringsaspekten av det ovannämnda meddelandet. I detta yttrande tar EESK därför bara upp sina viktigaste synpunkter och förslag i denna fråga. Kommittén kommer dessutom att på nytt undersöka denna aspekt i ett initiativyttrande om "Framtidens transportinfrastruktur: finansiering, planering och nya grannar".

1.3. I motiveringsdelen till direktivförslaget erinrar kommissionen om att de elektroniska vägtullsystemen infördes i början av 1990-talet på motorvägar som drivs i enlighet med koncessionsavtal, där vägtullarna används för att finansiera byggandet och underhållet av infrastrukturerna. Syftet var att minska den tid det tar att passera vägtullstationerna, där det annars kan skapas trafikstockningar, förseningar, olyckor och tillbud, genom att skilja abonnenter och tillfälliga användare. Ett körfält med elektronisk vägtull kan betjäna mellan 200 och 300 fordon i timmen, beroende på utformningen, dvs. dubbelt så många fordon i timmen som ett körfält utrustat med bankkortsautomat eller manuell betjäning.

1.4. Italien, Portugal, Frankrike, Schweiz, Slovenien och Norge har nationella system, som dock är inkompatibla sinsemellan, och elektroniska vägtullar håller nu på att bli allmänt spridda i hela Europa för reglering av trafiken både i särskilda geografiska områden och vad gäller särskilda fordonskategorier (lastbilar i Tyskland, Österrike och Schweiz).

1.5. Flera olika tekniker (GPS/Galileo, EGNOS, mikrovågor) kommer att användas, vilket kommer att ställa till ordentliga problem för de trafikanter som reser i Europa. Kommissionen anser därför att operatörerna snarast är skyldiga att ge förare som kör internationella transporter tillgång till instrumentlådor för elektroniska vägtullsystem som kan kommunicera med samtliga europeiska system.

1.6. Syftet med föreliggande direktiv presenterades i vitboken om den gemensamma transportpolitiken. I direktivet fastställs de villkor som är nödvändiga för att man så snart som möjligt skall kunna säkerställa införandet av ett "europeiskt system för elektroniska vägtullar" på hela det vägnät som är belagt med vägtullar. Systemet kommer att baseras på principen "ett enda kontrakt per kund, en enda instrumentlåda per fordon".

1.7. Genom att säkerställa driftskompatibiliteten mellan de elektroniska vägtullsystemen på den inre marknaden kommer direktivet enligt kommissionen att underlätta genomförandet av ett system för infrastrukturavgifter på europeisk nivå. Den teknik som förordas gör det dessutom möjligt att täcka all infrastruktur (motorvägar, vägar, broar och tunnlar) och alla fordon (lastbilar, lätta fordon, motorcyklar osv.).

1.8. Kommissionen har en pragmatisk inställning och föreslår att driftskompatibiliteten genomförs på följande sätt:

- En kortsiktig lösning (till omkring 2005) för att kunna ta hänsyn till de projekt som pågår i vissa medlemsstater.

- En lösning på lång sikt (till 2008-2012) för att ta fram ett allmänt system. Kommissionen siktar också på att det europeiska systemet skall vara i användning för lastbilar och bussar från och med 2005, och för personbilar från och med 2010.

1.9. För användaren kommer kostnaden för utrustningen på sikt att ligga på 20-50 euro.

2. Allmänna kommentarer till kommissionens meddelande "Att förverkliga det transeuropeiska transportnätet: Innovativa finansieringsmetoder - Driftskompatibla elektroniska vägtullsystem"

2.1. Som nämnts i punkt 1.2 ovan har kommittén redan yttrat sig om ämnet(3).

2.2. Liksom kommissionen beklagar kommittén orsakerna till att utbyggnaden av det transeuropeiska transportnätet stagnerar (bristande politisk vilja hos beslutsfattarna i medlemsstaterna, bristande ekonomiska resurser för de transeuropeiska näten, uppsplittring av projekt på flera ansvariga), och EESK noterar därför med intresse kommissionens förslag, som vilar på två pelare:

- Bättre samordning av offentlig och privat finansiering av de transeuropeiska transportnäten.

- Inrättande av ett europeiskt system för elektroniska vägtullar.

2.3. EESK stöder naturligtvis kommissionens strävan att uppnå en bättre samordning av den offentliga finansieringen på regional och nationell nivå och på EU-nivå. Kommittén anser dock liksom kommissionen att detta kan bli svårt eftersom det gäller att hitta en jämvikt mellan olika prioriteringar som inte alltid sammanfaller. I själva verket är dessa problem oundvikliga när det rör sig om samfinansiering av infrastruktur där varje deltagande part måste ta hänsyn till de lokala, regionala eller nationella intressen som parten företräder och ibland glömmer EU:s generella intressen. Kommittén anser dock att man måste optimera de befintliga finansieringssystemen genom att förstärka dem och samordna dem bättre. Detta ligger dock inom ramen för de befintliga systemen och innebär inte några nyheter.

2.4. När det gäller offentlig-privata partnerskap delar EESK kommissionens uppfattning att möjligheterna till uteslutande privat finansiering av omfattande infrastrukturprojekt är begränsade. Trots detta kan inte heller en offentlig-privat finansiering vara den enda lösningen eftersom de privata investerarna med rätta kräver vissa garantier och viss avkastning på sina investeringar. Därmed höjs kostnaden. Vidare måste en rad andra aspekter beaktas.

- Varje projekt inom det transeuropeiska transportnätet som gäller mer än ett europeiskt land bör utföras med hjälp av en juridisk struktur, ett "Europabolag", som skall garantera insyn i de olika finansiella sammankopplingarna i projektet.

- Ett offentlig-privat partnerskap kan naturligtvis inte upprättas om det inte finns balans mellan den offentliga sektorns och den privata sektorns insatser. Det är svårt att tänka sig ett offentlig-privat partnerskap där den privata sektorn skulle inneha en tydlig minoritetsställning. Det är inte heller realistiskt att tänka sig att den privata sektorn skall kunna bidra med nödvändiga finansiella medel till större delen av projekten.

- Det bör fastställas gränser för att undvika oväntade konsekvenser till följd av att det offentliga inflytandet stegvis avvecklas. Detta inflytande tillkommer av hävd staten eller det offentliga organet för fysisk planering av omfattande allmän infrastruktur.

I fråga om finansieringen av transportinfrastruktur anser EESK att offentlig-privat partnerskap visserligen är en gångbar lösning i vissa enskilda fall, men att det inte under några omständigheter är något universalmedel.

3. Allmänna kommentarer till direktivet om allmänt införande av och driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen

3.1. Vi stöder kommissionens initiativ med syftet att mycket snabbt säkerställa driftskompatibilitet mellan vägtullsystemen på inre marknaden. Den utrustning som användarna kommer att behöva bör vara enkel och lättanvänd.

3.2. Kommittén ställer sig dock frågande till syftet med att föra fram detta tekniska direktiv i anslutning till sökandet efter nya finansieringsmetoder för utvecklingen av de transeuropeiska transportnäten. De befintliga och de kommande elektroniska vägtullsystemen är en service som erbjuds användarna för att de lättare skall kunna betala vägtullarna och förbättra trafikflödet. De innebär inte ett nytt sätt att finansiera transportnätverken. Ett bättre verktyg för inkassering av avgifter tillför inga nya resurser, särskilt som kommissionen inte tar ställning till hur dessa tullavgifter skall användas. Varje stat eller region kommer även fortsättningsvis att tillämpa sina egna bestämmelser när det gäller underhåll eller förbättring av det egna nätet, utan hänsyn till de krav som det ökade trafikflödet inom EU innebär, det vill säga utan hänsyn till allmänintresset.

3.3. Kommittén inser att kommissionen menar att det gemensamma systemet för elektroniska vägtullar gör det lättare att jämföra tullkostnaderna, men vi vill understryka svårigheterna med en sådan harmonisering. För närvarande är varje medlemsstat fri att fastställa kilometertaxa efter fordonstyp eller terrängtyp (kuperad terräng eller slättmark).

3.4. Det europeiska systemet för elektroniska vägtullar kommer att bli verklighet den 1 januari 2005 för lastbilar och bussar och den 1 januari 2010 för andra fordonstyper. EESK har noterat att operatörerna på begäran skall förse användarna med driftskompatibel fordonsutrustning. Kommittén menar att det är av stor betydelse att denna bestämmelse inte görs obligatorisk. Detta av följande skäl:

- Användarna bör kunna använda sitt kreditkort till en bankkostnad som är harmoniserad.

- Systemet bör vara frivilligt för att operatörerna även fortsättningsvis skall arbeta med att förbättra det i syfte att locka till sig nya användare.

- Man bör undvika att registrera och lagra data om var olika fordon och användare befinner sig och vid vilken tidpunkt eftersom sådan registrering strider mot principen om personlig integritet. Kommittén anmodar därför kommissionen att i direktivet hänvisa till principen om den personliga friheten (stadgan om de grundläggande rättigheterna).

3.5. När det gäller de tekniska aspekterna och genomförandet av direktivet anser EESK att kommissionens förslag är välbalanserat.

4. Slutsatser

Samrådet med EESK gäller två områden:

4.1. Innovativa finansieringsmetoder för det transeuropeiska transportnätet. Kommittén kommer att presentera sin övergripande ståndpunkt om finansiering av transportinfrastrukturer i ett separat yttrande i denna fråga före årets slut. Kommittén har i tre olika yttranden från januari, juni och september 2003(4) förslagit att det skall inrättas en EU-fond för transportinfrastruktur. Den skall finansieras bland annat genom en skatt på 1 cent per liter bränsle som förbrukas i de 25 medlemsstaterna. Skatten skall införas 2006 och gälla alla fordonstyper. Denna fond med särskilt avsatta medel inom EU-budgeten skall under 20-50 år finansiera direkt eller fungera som långivare till den infrastruktur som skall användas av framtidens generationer.

4.2. Driftskompatibla vägtullsystem: Kommittén stöder direktivförslaget men anser att artikel 3 i direktivet bör hänvisa till principerna om skyddet av den personliga friheten i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

Bryssel den 29 oktober 2003.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger Briesch

(1) Kommissionsdokumentet innefattar även "Kommissionens meddelande om att förverkliga det transeuropeiska transportnätet: Innovativa finansieringsmetoder - Driftskompatibla elektroniska vägtullsystem".

(2) CESE 1174/2003 av den 25 september 2003.

(3) Kommissionsdokumentet innefattar även "Kommissionens meddelande om att förverkliga det transeuropeiska transportnätet: Innovativa finansieringsmetoder - Driftskompatibla elektroniska vägtullsystem".

(4) EESK:s yttrande om "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/81/EEG och direktiv 92/82/EEG i syfte att inrätta en särskild skattelagstiftning för dieselbrännolja som används som motorbränsle för yrkesmässiga ändamål och i syfte att åstadkomma en tillnärmning av punktskattesatserna för bensin och dieselbrännolja" - EUT C 85, 8.4.2003.

EESK:s yttrande från juni 2003 om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om minimikrav i fråga om säkerheten i tunnlar som ingår i det transeuropeiska vägnätet" - EUT C 220, 16.9.2003, s. 6.

EESK:s yttrande från september 2003 om "Översyn av förteckningen över TEN-projekt inför 2004".