MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN ÅRSREDOVISNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN - BUDGETÅRET 2012 /* <EMPTY>/2012/0XXX <EMPTY> */





INNEHÅLLSFÖRTECKNING GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:S MEDEL. 6 DEL I – EUF:s ÅRSREDOVISNING: FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN. 12 1........... ÅRSREDOVISNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDERNA 13 1.1........ ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF: SAMMANSTÄLLD BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING, KASSAFLÖDESANALYS OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR. 13 1.2........ ÅTTONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 17 1.3........ NIONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 20 1.4........ TIONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 23 1.5........ NOTER TILL ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF. 26 2........... RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET. 47 2.1........ ANSLAG. 51 2.2........ AGGREGERAD REDOVISNING. 54 2.3........ ÖVRIGA FÖRVALTNINGSUPPGIFTER. 59 DEL II – EUF:s ÅRSREDOVISNING: REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET. 61 3,1 ....... RAPPORT ÖVER FINANSIELL STÄLLNING PER DEN 31 DECEMBER 2012. 63 3.2........ RAPPORT ÖVER TOTALRESULTAT FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTADE DEN 31 DECEMBER 2012 64 3.3........ FÖRÄNDRINGAR I MEDLEN FRÅN BIDRAGSGIVARNA FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTADE DEN 31 DECEMBER 2012. 65 3.4........ KASSAFLÖDESANALYS FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTADE DEN 31 DECEMBER 2012. 66 3.5........ NOTER TILL ÅRSREDOVISNINGEN PER DEN 31 DECEMBER 2012. 68 BILAGA TILL DEL I - KAPITEL 2 (RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET): SITUATIONEN PER LAND OCH INSTRUMENT. 103 Attestering av räkenskaperna Årsredovisningen för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonden för år 2012 har utarbetats i enlighet med avdelning VIII i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i noterna till årsredovisningen. Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsredovisningen för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna i enlighet med artikel 125 i budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden. Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnaren och från EIB, vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande. Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag har ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning. (Undertecknat) Manfred Kraff Räkenskapsförare GENOMFÖRANDE OCH REDOVISNING AV EUF:S MEDEL 1. BAKGRUND Europeiska unionen har utvecklingssamarbetsförbindelser med ett stort antal utvecklingsländer. Syftet är att främja ekonomisk och social utveckling med särskild fokusering på att minska och lindra fattigdom på lång sikt genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar unionen, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dessa. De medel från unionen som anslås för utveckling kommer från tre källor: – Europeiska unionens budget – Europeiska utvecklingsfonden – Europeiska investeringsbanken Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla unionens stöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). EUF bildades genom Romfördraget från 1957 i syfte att bevilja tekniskt och ekonomiskt bistånd, i början till länder i Afrika som vid denna tidpunkt fortfarande var kolonier och med vilka vissa medlemsstater hade historiska förbindelser. EUF finansieras inte genom Europeiska unionens budget. EUF finansieras av medlemsstaterna, lyder under egna finansiella bestämmelser och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av de transaktioner som genomförs med medel från EUF och Europeiska investeringsbanken (EIB) förvaltar investeringsanslaget. Under perioden 2008–2013 kommer det geografiskt fördelade stöd som beviljas AVS-staterna och ULT att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF. Avtalen om varje ny fond ingås för en period av cirka fem år. Sedan det första partnerskapsavtalet slöts 1964 har de Europeiska utvecklingsfondernas programplanering generellt legat i fas med varje partnerskapsavtal eller konventions tillämpningstid. Varje EUF styrs av en egen budgetförordning i vilken det föreskrivs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild fond. Årsredovisningen utarbetas således separat för varje EUF för den del av fondens medel som förvaltas av Europeiska kommissionen. Årsredovisningen läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen i fråga om de medel som Europeiska kommissionen ansvarar för. Investeringsanslaget inrättades inom ramen för Cotonou-avtalet. Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AVS-staterna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, som resulterar i ett självförnyande och ekonomiskt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av Europeiska kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsredovisningen, dvs. årsredovisningen av åttonde, nionde och tionde EUF och den rapport som är relaterad till det ekonomiska genomförandet. Redovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsredovisningen (del 2) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd. Tionde EUF omfattar perioden 2008–2013 och har en samlad budget på 22 682 miljoner euro. Av detta belopp anslås 21 966 miljoner euro till AVS-staterna, 286 miljoner euro till ULT och 430 miljoner euro till kommissionen i form av stödutgifter avsedda för programplanering och genomförande av EUF[1]. 2. HUR FINANSIERAS EUF? Under Europeiska rådets möte den 15–16 december 2005 antogs budgetramen för 2007–2013. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AVS-staterna inte skulle integreras i EU:s budget (budgeteras), utan fortsätta att finansieras genom den befintliga mellanstatliga EUF under perioden 2008–2013. EU:s budget är ettårig och enligt denna princip planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU är EUF en fond som generellt förvaltas på flerårsbasis. Varje EUF ingås genom ett internt avtal mellan medlemsstaterna och åtföljs av en övergripande finansiering för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år måste de anslagna medlen nyttjas under den period EUF varar. Det faktum att EUF inte styrs av ettårsprincipen belyses i budgetredovisningen, där budgetgenomförandet av EUF mäts i förhållande till de samlade medlen. Medlen till EUF utgörs av särskilda bidrag från EU:s medlemsstater. Ungefär vart femte år träffas företrädare från medlemsstaterna på mellanstatlig nivå för att fatta beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och för att se över genomförandet. Därefter förvaltas fonden i enlighet med den av kommissionen föreslagna utvecklingspolitiken, vilken antas av rådet. Eftersom medlemsstaterna driver sin egen utvecklings- och biståndspolitik vid sidan av unionens politik måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra. Fram till 2010 infordrades bidrag från de 15 deltagande medlemsstaterna. Under 2011 infordrades de första bidragen till tionde EUF, där 27 medlemsstater deltar. Även om vissa av medlen i tionde EUF har avsatts för oförutsedda behov har merparten av dem programplanerats i vägledande fleråriga ramar, som till största delen är geografiska men också tematiska, och som nyligen fastställts för åren 2008–2013. Landstrategidokument, regionala strategidokument och strategidokument på regionövergripande AVS-nivå har därför antagits av kommissionen. Genomförandet av dessa övervakas årligen och strategierna ses över efter halva löptiden (avslutad) och efter löptidens slut (pågår). Efter det att översynerna efter halva löptiden eller efter löptidens slut har slutförts kan kommissionen, på EU:s vägnar, se över strategierna och anslagsfördelningen mot bakgrund av de berörda AVS-staternas eller AVS-regionernas aktuella behov och resultat. Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå samfinansieringsarrangemang eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF. 3. HUR FÖRVALTAS OCH SPENDERAS EUF:s MEDEL? 3.1 Rörelsekostnader EUF:s rörelsekostnader kan ta olika former beroende på hur medlen betalas ut och förvaltas. I enlighet med budgetförordningen förvaltar kommissionen EUF:s medel med hjälp av följande metoder: Decentraliserad förvaltning: Detta avser de fall när kommissionen delegerar vissa uppgifter för genomförandet av budgeten till tredjeländer, mer eller mindre beroende på den berörda stödmottagarens lokala situation. Centraliserad förvaltning: Detta avser de fall när budgeten genomförs endera direkt av kommissionen eller indirekt när kommissionen anförtror genomförandeuppgifter åt organ som lyder under EU-rätt eller nationell rätt, exempelvis EU:s byråer. Gemensam förvaltning med internationella organisationer: Enligt denna metod delegerar kommissionen vissa uppgifter kopplade till förvaltningen av anslagen till en internationell organisation. 3.2 Aktörer som deltar i budgetförvaltningen Den delegerade utanordnaren ansvarar för hela förvaltningen och beslutar om vad som ska göras, ansvarar för att institutionens politiska mål uppfylls, förvaltar verksamheten både operativt och budgetmässigt, undertecknar rättsliga åtaganden, kontrollerar resultaten, verkställer utbetalningar och återkräver medel vid behov. Chefen för EU-delegationen är den lokala sambandspersonen mellan kommissionen och de nationella eller regionala AVS- eller ULT-myndigheterna. Han eller hon arbetar nära tillsammans med de nationella eller regionala utanordnarna vid fastställandet av genomförandestrategin och sektorspolitiken samt förbereder, undersöker och ser över EUF-program och EUF-projekt. Den nationella utanordnaren i mottagarlandet är en högre tjänsteman som utsetts av regeringen i varje AVS-stat respektive ULT. Han eller hon företräder myndigheterna i sitt land vad avser all verksamhet som finansieras av fonden och som förvaltas av kommissionen och EIB. I de flesta fall utövas dessa funktioner av en medlem av regeringen, vanligtvis landets minister med ansvar för programplanering eller med ansvar för finanserna. Den nationelle utanordnaren utför de administrativa, tekniska och finansiella uppgifterna när det gäller förvaltningen av EUF-program och EUF-projekt. Kommissionens räkenskapsförare verkställer betalningar och betalningskrav som utfärdats av kommissionens utanordnare och är ansvarig för förvaltningen av finanserna, fastställer reglerna och metoderna för redovisning i EUF, validerar redovisningssystemen, sköter bokföringen och utarbetar därtill hörande årsredovisningar. Räkenskapsföraren ska också intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av den ekonomiska situationen. 3.3 Förvaltningen av EUF:s medel Merparten av de ekonomiska medel som AVS-staterna och ULT beviljas genom EUF består av bidrag. När varje EUF inleds informerar EU AVS-staterna och ULT om de vägledande anslag dessa får tillgång till under fondens löptid. Medlen anslås på grundval av ett lands behov och resultatkriterier. På nationell nivå är landstrategidokumentet ett dokument som utarbetas av den berörda AVS-staten och kommissionen. Det kan härledas från föregående samråd med en bred uppsättning aktörer, inbegripet icke-statliga aktörer, lokala myndigheter och, när så är lämpligt, nationella AVS-parlament. Landstrategidokumentet är ett verktyg för prioritering av åtgärder och för uppbyggnad av lokalt ägarskap av samarbetsprogrammen. Ett nationellt vägledande program (NVP) utarbetas därefter på grundval av och i enlighet med de utvecklingsmål och prioriteringar som angivits i landstrategidokumentet. Det nationella vägledande programmet riktar sig till de sektorer och områden som ska ta emot stödet, förklarar hur stödet ska uppfylla sina syften och ger en tidsplan för genomförandet. En översyn görs av landstrategidokumentet och det nationella vägledande programmet varje år, efter halva löptiden och efter det att EUF löpt ut. Förbättringar och ändringar görs vid behov under programmets löptid. 3.4 Åtaganden om utbetalning av EUF:s medel För att utbetalning ska kunna göras krävs ett skriftligt rättsligt åtagande mellan kommissionen och den avsedda mottagaren av EUF-medlen. Ett skriftligt rättsligt åtagande kan vara ett (bidrag, tjänsteavtal eller annat) avtal som ingåtts med enheter som kan hållas ansvariga enligt civilrättsliga bestämmelser, som icke-statliga organisationer eller ekonomiska aktörer, eller kan bestå av administrativa och/eller finansiella överenskommelser som slutits mellan kommissionen och enheter som kan hållas ansvariga enligt internationell rätt, som stater och deras offentliga organ eller interationella organisationer, vilka har ställning som juridisk person och juridisk persons rättskapacitet. Innan ett rättsligt åtagande kan ingås med en tredje part måste det finnas en budgetpost med tillräckliga anslag för verksamheten i fråga. Om detta villkor uppfylls kan medlen i budgeten avsättas genom att man gör ett budgetåtagande i bokföringssystemet. Detta påverkar dock inte de allmänna räkenskaperna (huvudboken) eftersom inga kostnader ännu uppkommit. EUF:s räkenskapssystem omfattar nämligen två separata men inbördes beroende delar (a) budgeten, som ger en detaljerad översikt av budgetgenomförandet, och (b) de allmänna räkenskaperna, som används för att utarbeta balans- och resultaträkningarna. Budgeträkenskaperna visar de åtaganden och betalningar som har gjorts. Budgeten förs med hjälp av en kassabaserad redovisning, vilket innebär att kostnader eller intäkter bokförs först när ett åtagande görs avseende likvida medel, eller när pengar betalas ut eller in. Denna typ av redovisning är typisk för den offentliga sektorn, som traditionellt brukar fokusera på budgeten och dess genomförande. De allmänna räkenskaperna (som baseras på principen om periodiserad redovisning) visar alla kostnader och intäkter under loppet av ett räkenskapsår (och därmed årets resultat) samt EUF:s finansiella ställning i form av en balansräkning över tillgångar och skulder per den 31 december varje givet år. 3.5 Hur betalningar verkställs Inga utbetalningar kan göras om inte ett motsvarande budgetåtagande godkänts av utanordnaren. Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal delbetalningar över en period som fastställs i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet ska användas för det ändamål som det var avsett för under den period som anges i avtalet eller betalas tillbaka, dvs. om mottagaren inte har några stödberättigande kostnader ska denne betala tillbaka förskottet till EUF. Utbetalad förfinansiering betraktas inte som en definitiv kostnad förrän avtalsvillkoren är uppfyllda och den redovisas därför som en tillgång i balansräkningen när den första betalningen har gjorts. Värdet på denna tillgång minskas (helt eller delvis) genom godkännande av stödberättigande kostnader (vilka redovisas som kostnader i resultaträkningen) och återbetalda belopp. Vid årets utgång måste man titta på de stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen följaktligen redovisats som upplupna kostnader, medan de icke-berättigande delarna fortfarande ligger öppna på kontot ”icke-konterade utgifter och inkomster” (dvs. betalningsanspråk vars berättigande inte kontrollerats och som ännu inte kostnadsförts). Beloppen tas upp som kortfristiga skulder för att inte tillgångar och skulder ska överskattas. 3.6 Återkrav av felaktiga betalningar Huruvida de utgifter som ersätts genom medel från EUF är stödberättigande kontrolleras på grundval av de styrkande handlingar som krävs enligt de regler och villkor som fastställts för varje bidrag. För att få ut så stora fördelar som möjligt av kontrollsystemen i förhållande till de kostnader de medför brukar kontrollerna av styrkande handlingar vara mer ingående vid begäran om slutbetalningar än vid mellanliggande betalningar, och eventuella fel som begåtts i samband med dessa mellanliggande betalningar kan på så sätt regleras i slutskedet. Kommissionen kan också försäkra sig om de styrkande handlingarnas äkthet genom kontroller i de sökandes lokaler, såväl under det att åtgärden genomförs som i efterhand. Felaktigheter under själva genomförandet kan regleras genom justering av påföljande utbetalningar. Om felaktigheter däremot upptäcks efter det att samtliga betalningar skett måste betalningskrav utfärdas i efterhand. 4. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET 4.1 Årsredovisning Det är räkenskapsföraren som har ansvaret för att utarbeta årsredovisningen och intyga att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska situation. Årsredovisningen består av följande komponenter: Del I: Medel som förvaltas av Europeiska kommissionen – Årsredovisning för åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna – Rapport om det finansiella genomförandet av åttonde, nionde och tionde Europeiska utvecklingsfonderna Del II: Medel som förvaltas av Europeiska investeringsbanken – Årsredovisning av investeringsanslaget Redovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del i årsredovisningen så att dessa ger en fullständig bild av EUF:s utvecklingsbistånd. Efter revisionsrättens granskning antas årsredovisningen av kommissionen senast den 31 juli påföljande år och läggs fram för rådet och Europaparlamentet, vilka beviljar ansvarsfrihet. 4.2 Årlig verksamhetsrapport Utanordnaren ska utarbeta en årlig verksamhetsrapport om det arbete han eller hon ansvarar för. Varje utanordnare redogör i sin årliga verksamhetsrapport för resultaten av åtgärderna inom sin respektive avdelning. I rapporten avges dessutom en rimlig försäkran om att de resurser som har avdelats för de i rapporten redovisade åtgärderna har använts för det avsedda ändamålet och enligt principen om sund ekonomisk förvaltning, samt att de kontrollrutiner som används är tillräckliga för att garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. 5. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET 5.1 Revision EUF:s årsredovisning och förvaltning av medlen granskas av ett externt revisionsorgan, dvs. Europeiska revisionsrätten, som utarbetar en årsrapport om årsredovisningen till rådet och Europaparlamentet. Revisionsrättens huvuduppgift är just att göra en extern och oberoende revision av EUF:s årsredovisning. Som ett led i verksamheten utarbetar revisionsrätten följande dokument: (1) En årsrapport med revisionsrättens iakttagelser avseende årsredovisningen och de underliggande transaktionerna. (2) Ett yttrande som bygger på revisionsrättens granskning och som fogas till årsrapporten i form av en revisionsförklaring om i) räkenskapernas tillförlitlighet och ii) de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. (3) Särskilda rapporter om revision på vissa områden. Revisionsrätten har rätt att få tillgång till alla handlingar som krävs för revision. Revisionsrätten utför revision på alla EUF:s verksamhetsområden, och kontrollerar även lagligheten och korrektheten i enskilda transaktioner och utbetalningar. Revisionsrätten kontrollerar även räkenskaperna, ser över balans- och resultaträkningarna och den allmänna presentationen av årsredovisningarna. På så sätt kan revisionsrätten yttra sig inte bara om siffrorna utan även om systemet och de kontroller som utförs. 5.2 Beviljande av ansvarsfrihet Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det finansiella genomförandet av EUF:s medel för ett givet budgetår. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar ansvarsfrihet för EUF. Detta innebär att rådet efter kontroll och slutversion av räkenskaperna lämnar en rekommendation, medan parlamentet beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för hur EUF:s medel genomförts under föregående räkenskapsår. Beslutet grundas på en genomgång av räkenskaperna och revisionsrättens årsrapport (som även omfattar en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt ytterligare frågor och uppgifter till eller från kommissionen. Ansvarsfriheten är den politiska delen av de externa kontrollerna av det ekonomiska genomförandet och det beslut varmed Europaparlamentet på rådets rekommendation konkret befriar kommissionen från dess ansvar för förvaltningen av det ekonomiska genomförandet för ett givet år. Arbetet kan endera leda till att ansvarsfrihet beviljas eller skjuts upp. Ansvarsfriheten kan förenas med iakttagelser från parlamentet och rekommendationer till åtgärder som kommissionen bör vidta på vissa punkter. Kommissionen redovisar vilka åtgärder som vidtas i en uppföljningsrapport och i en handlingsplan som skickas både till Europaparlamentet och till rådet. DEL I – EUF:s ÅRSREDOVISNING: FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN[2] 1. ÅRSREDOVISNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDERNA 1.1 ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF: SAMMANSTÄLLD BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING, KASSAFLÖDESANALYS OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR SAMMANSTÄLLD BALANSRÄKNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF || || || || miljoner euro || Noter || 31.12.2012 || 31.12.2011 || ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2,1 || 438 || 380 || || || || || OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2,2 || 1 334 || 1 175 || Fordringar || 2,3 || 70 || 111 || Likvida medel || 2,5 || 690 || 1 224 || || || || || TOTALA TILLGÅNGAR || || 2 532 || 2 891 || || || || || LÅNGFRISTIGA SKULDER: || || || || Skulder till leverantörer och stödmottagare || 2,6 || (40) || - || || || || || KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Skulder till leverantörer och stödmottagare || 2,7 || (1 057) || (1 033) || || || || || TOTALA SKULDER || || (1 097) || (1 033) || || || || || TILLGÅNGAR NETTO || || 1 435 || 1 858 || || || || || FONDER OCH RESERVER || || || || Infordrat fondkapital || 2.8 || 29 579 || 26 979 || Övriga reserver || 2,9 || 2 252 || 2 252 || Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år || || (27 374) || (24 674) || Ekonomiskt resultat för året || || (3 023) || (2 700) || TILLGÅNGAR NETTO || || 1 435 || 1 858 SAMMANSTÄLLD RESULTATRÄKNING FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF || || miljoner euro || Noter || 2012 || 2011 || || || RÖRELSEINTÄKTER || 3,1 || 124 || 99 || || || RÖRELSEKOSTNADER || || || Rörelsekostnader || 3.2 || (3 017) || (2 702) Administrativa kostnader || 3,3 || (107) || (75) || || || ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN || || (3 001) || (2 679) || || || Finansiella intäkter || 3,4 || (22) || (20) ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET || || (22) || (21) || || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || || (3 023) || (2 700) SAMMANSTÄLLD KASSAFLÖDESANALYS FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF || || miljoner euro || Noter || 2012 || 2011 || || || Ekonomiskt resultat för året || || (3 023) || (2 700) || || || LÖPANDE VERKSAMHET || 4,2 || || Ordinarie bidrag från medlemsstaterna || || 2 606 || 3 238 Samfinansieringsbidrag || || 19 || 7 (Återföring av) nedskrivningsförlust på fordringar || || 4 || 6 || || || (Ökning)/minskning av långfristig förfinansiering || || (58) || (28) (Ökning)/minskning av kortfristig förfinansiering || || (159) || (79) (Ökning)/minskning av kortfristiga fordringar[3] || || 31 || 14 Ökning eller minskning av långfristiga skulder || || 40 || - Ökning eller minskning av kortfristiga skulder[4] || || 6 || (42) || || || KASSAFLÖDE, NETTO || || (534) || 417 || || || NETTOÖKNING / (MINSKNING) AV LIKVIDA MEDEL || || (534) || 417 Likvida medel vid årets början || 2.5 || 1 224 || 808 Likvida medel vid årets slut || 2.5 || 690 || 1 224 SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF || || || || || || || miljoner euro || Fondkapital (a) || Icke infordrat fondkapital(b) || Infordrat fondkapital (c)=(a)–(b) || Ackumulerade reserver (d) || Övriga reserver (e) || Totala nettotillgångar (c)+(d)+(e) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2010 || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (3 100) || 3 100 || - || - || 3 100 Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (2 700) || - || (2 700) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2011 || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (3 023) || - || (3 023) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2012 || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 1.2 ÅTTONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR BALANSRÄKNING FÖR ÅTTONDE EUF || || || || miljoner euro || Noter || 31.12.2012 || 31.12.2011 || OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2,2 || 38 || 70 || Fordringar || 2,3 || 1 || 4 || Förbindelsekonton || 2,4 || 345 || 387 || || || || || TOTALA TILLGÅNGAR || || 384 || 461 || || || || || KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Skulder till leverantörer och stödmottagare || 2,7 || (22) || (29) || || || || || TOTALA SKULDER || || (22) || (29) || || || || || TILLGÅNGAR NETTO || || 361 || 432 || || || || || FONDER OCH RESERVER || || || || Infordrat fondkapital || 2.8 || 12 840 || 12 840 || Övriga reserver || 2,9 || (2 354) || (2 276) || Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år || || (10 132) || (10 042) || Ekonomiskt resultat för året || || 7 || (90) || TILLGÅNGAR NETTO || || 361 || 432 RESULTATRÄKNING FÖR ÅTTONDE EUF || || miljoner euro || Noter || 2012 || 2011 || || || RÖRELSEINTÄKTER || 3,1 || 58 || 40 || || || RÖRELSEKOSTNADER || 3,2 || (49) || (128) || || || || || || ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN || || 9 || (88) || || || Finansiella intäkter || 3,4 || (2) || (1) ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET || || (2) || (2) || || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || || 7 || (90) FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR ÅTTONDE EUF || || || || || || || miljoner euro || Fondkapital (a) || Icke infordrat fondkapital (b) || Infordrat fondkapital (c)=(a)–(b) || Ackumulerade reserver (d) || Övriga reserver (e) || Totala netto-tillgångar (c)+(d)+(e) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2010 || 12 840 || - || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || - || - || - || - || - Överföringar till och från tionde EUF || - || - || - || - || (38) || (38) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (90) || - || (90) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2011 || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || - || - || - || - || - Överföringar till och från tionde EUF || - || - || - || - || (78) || (78) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || 7 || - || 7 UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2012 || 12 840 || - || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 1.3 NIONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR BALANSRÄKNING FÖR NIONDE EUF || || || || miljoner euro || Noter || 31.12.2012 || 31.12.2011 || ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2,1 || 119 || 191 || || || || || OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2,2 || 447 || 569 || Fordringar || 2,3 || 58 || 87 || Förbindelsekonton || 2,4 || 1 919 || 2 557 || Likvida medel || 2,5 || - || 6 || || || || || TOTALA TILLGÅNGAR || || 2 543 || 3 410 || || || || || KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Skulder till leverantörer och stödmottagare || 2,7 || (375) || (315) || || || || || TOTALA SKULDER || || (375) || (315) || || || || || TILLGÅNGAR NETTO || || 2 168 || 3 096 || || || || || FONDER OCH RESERVER || || || || Infordrat fondkapital || 2.8 || 11 699 || 11 699 || Övriga reserver || 2,9 || 4 126 || 4 227 || Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år || || (12 830) || (11 932) || Ekonomiskt resultat för året || || (827) || (898) || TILLGÅNGAR NETTO || || 2 168 || 3 096 RESULTATRÄKNING FÖR NIONDE EUF || || miljoner euro || Noter || 2012 || 2011 || || || RÖRELSEINTÄKTER || 3,1 || 49 || 49 || || || RÖRELSEKOSTNADER || || || Rörelsekostnader || 3.2 || (856) || (924) Administrativa kostnader || 3,3 || (1) || (3) || || || || || || ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN || || (809) || (879) || || || Finansiella intäkter || 3,4 || (18) || (19) ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET || || (18) || (19) || || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || || (827) || (898) FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR NIONDE EUF || || || || || || || miljoner euro || Fondkapital (a) || Icke infordrat fondkapital (b) || Infordrat fondkapital (c)=(a)–(b) || Ackumulerade reserver (d) || Övriga reserver (e) || Totala netto-tillgångar (c)+(d)+(e) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2010 || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (660) || 660 || - || - || 660 Överföringar till och från tionde EUF || - || - || - || - || 70 || 70 Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (898) || - || (898) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2011 || 11 699 || - || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || - || - || - || - || - Överföringar till och från tionde EUF || - || - || - || - || (100) || (100) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (827) || - || (827) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2012 || 11 699 || - || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 1.4 TIONDE EUF: BALANSRÄKNING, RESULTATRÄKNING OCH FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR BALANSRÄKNING FÖR TIONDE EUF || || || || miljoner euro || Noter || 31.12.2012 || 31.12.2011 || ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2,1 || 319 || 189 || || || || || OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR || || || || Förfinansiering || 2,2 || 849 || 536 || Fordringar || 2,3 || 11 || 20 || Likvida medel || 2,5 || 690 || 1 218 || || || || || TOTALA TILLGÅNGAR || || 1 869 || 1 963 || || || || || LÅNGFRISTIGA SKULDER || || || || Skulder till leverantörer och stödmottagare || 2,6 || (40) || - || || || || || KORTFRISTIGA SKULDER || || || || Skulder till leverantörer och stödmottagare || 2,7 || (660) || (689) || Förbindelsekonton || 2,4 || (2 264) || (2 944) || || || || || TOTALA SKULDER || || (2 963) || (3 633) || || || || || TILLGÅNGAR NETTO || || (1 095) || (1 670) || || || || || FONDER OCH RESERVER || || || || Infordrat fondkapital || 2.8 || 5 040 || 2 440 || Övriga reserver || 2,9 || 479 || 301 || Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år || || (4 411) || (2 699) || Ekonomiskt resultat för året || || (2 203) || (1 712) || TILLGÅNGAR NETTO || || (1 095) || (1 670) RESULTATRÄKNING FÖR TIONDE EUF || || miljoner euro || Noter || 2012 || 2011 || || || RÖRELSEINTÄKTER || 3,1 || 18 || 10 || || || RÖRELSEKOSTNADER || || || Rörelsekostnader || 3.2 || (2 112) || (1 650) Administrativa kostnader || 3,3 || (106) || (72) || || || || || || ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN DEN LÖPANDE VERKSAMHETEN || || (2 201) || (1 712) || || || Finansiella intäkter || 3,4 || (2) || 0 ÖVERSKOTT (UNDERSKOTT) FRÅN FINANSIELL VERKSAMHET || || (2) || (1) || || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || || (2 203) || (1 712) FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR TIONDE EUF || || || || || || || miljoner euro || Fondkapital (a) || Icke infordrat fondkapital (b) || Infordrat fondkapital (c)=(a)–(b) || Ackumulerade reserver (d) || Övriga reserver (e) || Totala netto-tillgångar (c)+(d)+(e) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2010 || 21 152 || 21 152 || - || (2 699) || 333 || (2 366) Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (2 440) || 2 440 || - || - || 2 440 Överföringar från åttonde och nionde EUF || - || - || - || - || (32) || (32) Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (1 712) || - || (1 712) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2011 || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Kapitaltillskott – ordinarie bidrag || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Överföringar från/till åttonde och nionde EUF || - || - || - || - || 178 || 178 Ekonomiskt resultat för året || - || - || - || (2 203) || - || (2 203) UTGÅENDE BALANS per den 31 december 2012 || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) 1.5 NOTER TILL ÅTTONDE, NIONDE OCH TIONDE EUF 1. VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER 1.1. LAGBESTÄMMELSER OCH BUDGETFÖRORDNINGEN Redovisningen har ställts samman i enlighet med budgetförordningen för tionde EUF. Enligt bestämmelserna i artikel 121 i förordningen utarbetas årsredovisningen med hänsyn tagen till principen om periodiserad redovisning. Redovisningen har utarbetats enligt reglerna och metoderna för redovisning i EUF som bygger på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS) som utfärdas av International Public Sector Accounting Standard Board (IPSASB) eller internationella redovisningsrekommendationer (IFRS) som utfärdas av International Accounting Standard Board (IASB). De redovisningsregler som har använts av EUF:s räkenskapsförare har tillämpats för den del av utvecklingsfondernas medel för vilka kommissionen är ansvarig för den ekonomiska förvaltningen. EUF:s räkenskapsförare ska lämna in den preliminära årsredovisningen till revisionsrätten för kontroll senast den 31 mars efter det budgetår som löpt ut. Revisionsrätten ska i sin tur senast den 15 juni meddela kommissionen sina iakttagelser i fråga om redovisningen (artikel 125). På grundval av dessa iakttagelser godkänner kommissionen de slutliga räkenskaperna senast den 31 juli och sänder dem till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. De slutliga räkenskaperna ska sedan offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 15 november, åtföljda av revisionsrättens revisionsförklaring för den del av utvecklingsfondernas medel för vilka kommissionen är ansvarig för den ekonomiska förvaltningen. 1.2. REDOVISNINGSPRINCIPER Syftet med en årsredovisning är att tillhandahålla uppgifter om en enhets ekonomiska ställning, resultat och kassaflöde som kan vara till nytta för en mängd olika användare. För enheter inom offentliga institutioner som EUF är syftet med årsredovisningen mer specifikt att ge information som kan ligga till grund för olika beslut och att visa att enheten förvaltar de medel den anförtrotts på ett korrekt sätt. Redovisningen ska inte bara vara informativ och ge en tillförlitlig och rättvisande bild av en organisations verksamhet och verksamhetsområden, förklara hur den finansieras samt innehålla slutgiltiga uppgifter om insatserna, den ska dessutom vara tydlig, förståelig, koncis och jämförbar från ett budgetår till ett annat. Föreliggande dokument har utarbetats med detta som ledstjärna. EUF:s räkenskaper delas upp i allmänna räkenskaper och budgeträkenskaper. Budgeträkenskaperna ger en detaljerad bild av hur budgeten har genomförts. De bygger på en kassabaserad redovisning. De allmänna räkenskaperna gör det möjligt att utarbeta de finansiella rapporterna eftersom de visar räkenskapsårets alla kostnader och intäkter som är baserade på bestämmelserna för periodiserad redovisning och är utformade för att fastställa den finansiella ställningen i form av en balansräkning den 31 december. I artikel 120 i budgetförordningen för tionde EUF anges att redovisningen ska upprättas på grundval av följande allmänt vedertagna redovisningsprinciper: – Principen om kontinuerlig verksamhet. – Försiktighetsprincipen. – Principen om beständiga redovisningsmetoder. – Principen om uppgifters jämförbarhet. – Väsentlighetsprincipen. – Principen om att inte tillämpa kvittning. – Principen att innehåll går före form. – Principen om periodiserad redovisning. 1.3. GRUND FÖR UTARBETANDET 1.3.1. Funktionell valuta och rapportvaluta De konsoliderade årsredovisningarna är uppställda i miljoner euro, eftersom euron är EUF:s funktionella valuta och rapporteringsvaluta. 1.3.2. Valuta och omräkningsunderlag Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta, efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årsskiftet gällande växelkursen. Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta redovisas i euro enligt gällande växelkurser per den 31 december: Valuta || 31.12.2012 || 31.12.2011 || Valuta || 31.12.2012 || 31.12.2011 XOF || 655.957 || 655.957 || KES || 113.460 || 109.362 XAF || 655.957 || 655.957 || BIF || 2037.95 || 1780.23 NGN || 206.074 || 204.185 || SLL || 5709.56 || 5663.54 PGK || 2.76702 || 2.81057 || TZS || 2077.48 || 2058.31 HTG || 56.2987 || 53.2461 || UGX || 3508.51 || 3181.89 GNF || 9250.40 || 9155.86 || MGA || 2981.70 || 2870.88 MWK || 439.917 || 213.286 || SZL || 11.1727 || 10.4830 1.3.3. Användning av uppskattningar Enligt allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga beräkningar inbegriper, men är inte begränsade till, anslag för reserver, nedskrivningsförlust på fordringar och upplupna kostnader. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar. Ändringar i uppskattningarna bokförs under den period de blir kända. 1.4. BALANSRÄKNING 1.4.1 Förfinansiering Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett kontant förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt förfinansieringsavtal. Fixkassan eller förskottet återbetalas eller används i det syfte för vilket det beviljats under den period som avtalet anger. Om mottagaren inte har några bidragsberättigande utgifter är han eller hon skyldig att återbetala förfinansieringen till EUF. Beloppet för förfinansieringen sätts (helt eller delvis) ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande och vilka belopp som återbetalats. Vid årets slut värderas utestående förfinansieringsbelopp till de belopp som betalades ut från början med avdrag för återbetalda belopp, reglerade stödberättigande belopp, beräknade stödberättigande belopp som ännu inte reglerats vid årets slut samt nedsättningar. Ränta på förfinansiering redovisas när den betalas ut, enligt bestämmelserna i det tillämpliga förfinansieringsavtalet. En beräkning av den upplupna ränteintäkten, på basis av de mest tillförlitliga uppgifterna, görs vid årets slut. 1.4.2 Fordringar Fordringar tas upp till ursprungligt belopp efter nedskrivning på grund av värdeminskning. Nedskrivning av fordringar på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren inte kommer att kunna återfås. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokföringsvärde och det belopp som kan återfås, dvs. nuvärdet av framtida beräknade kassaflöden efter diskontering med den marknadsränta som gäller för liknande lån. Varje år görs även en allmän nedskrivning av utestående fordringar för vilka särskild nedskrivning inte redan gjorts. Den allmänna nedskrivningen görs med tidigare förluster som underlag. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen. 1.4.3 Likvida medel Likvida medel är finansiella instrument som tas upp under omsättningstillgångar. De innefattar kontanter, avistakonton i bank och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader. 1.4.4 Skulder till leverantörer och stödmottagare En stor andel av EUF:s skulder i denna kategori avser inte inköp av varor eller tjänster, utan obetalda ersättningskrav från mottagare av stöd eller annan finansiering. De redovisas som skulder till leverantörer och stödmottagare med det belopp som ersättningsanspråket gäller när det har tagits emot och efter kontroll godkänts som stödberättigade av de behöriga finansiella mellanhänderna. De värderas då till det belopp som har godkänts som stödberättigande. Skulder till leverantörer och stödmottagare som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna har levererats och godkänts. 1.4.5 Avsättningar Avsättningar tas upp när EUF har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje part på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på balansdagen av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. 1.4.6 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader Ett viktigt inslag i den periodiserade redovisningen är att säkerställa att transaktionerna bokförs på rätt räkenskapsår. Det kallas att göra en periodavgränsning. I synnerhet måste man titta på stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-finansiering ådragit sig, men som ännu inte rapporterats till EUF (upplupna kostnader). Å andra sidan uppkommer och bokförs vissa utgifter under det pågående budgetåret trots att de avser en senare period (förutbetalda kostnader) och de måste identifieras och tas upp under rätt bokföringsår. Enligt EUF:s redovisningsregler ska transaktioner och andra händelser tas upp i årsredovisningarna för den period som de hänför sig till. Vid budgetårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till under perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som kommissionen utfärdat, för att se till att det finns rimliga garantier för att räkenskaperna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation. Intäkter tas också upp under den period de avser. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årsskiftet avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats, varor som levererats av EDF och för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett fördrag). Intäkter tas vid årsskiftet upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats. 1.5. RESULTATRÄKNING 1.5.1 Intäkter Inga intäkter har förts upp i budgeten för EUF, de ordinarie bidragen från medlemsstaterna behandlas som fondkapital. Intäkterna omfattar återkrav av kostnader och ränteintäkter. Återkrav av kostnader I transaktioner där slutmottagaren eller ett tredjeland blir skyldigt att återbetala medel till EUF upprättas och bokförs betalningskrav för detta ändamål och avdrag från senare utbetalningar på följande sätt: – Återkrav av kostnader: Det betalningskrav som utfärdats tas upp som en fordran medan motsvarande belopp tas upp som en intäkt i resultaträkningen för det året. – Återkrav av förfinansiering: I detta fall tas beloppet upp under rubriken förfinansiering i balansräkningen. Ränteintäkter Ränteintäkter redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Ränteintäkterna omfattar den ränta eller den upplupna ränta som utgår på olika likvida tillgångar och inlåningar hos affärsbankerna och dröjsmålsränta för försenade inbetalningar av EUF:s fordringar. Ränteintäkterna redovisas allt eftersom de periodiseras. 1.5.2 Kostnader Kostnader för inköp av varor och tjänster redovisas när varorna eller tjänsterna har levererats och godkänts. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Merparten av EUF:s utgifter består av kostnader för annat än inköp. De består av överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt godtyckligt beviljade stöd, bidrag eller donationer. En överföring tas upp som kostnad under den period då de händelser som gav upphov till överföringen inträffat, förutsatt att överföringen är tillåten enligt bestämmelserna (budgetförordningen, eller andra bestämmelser) och förutsatt att den godkänts i avtal och att eventuella kriterier för godkännande är uppfyllda av mottagaren samt att en rimlig beräkning kan göras av beloppet. Begäran om utbetalning eller ersättningskrav som inkommer och uppfyller kraven redovisas som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årsskiftet beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig och ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader. Räntekostnader Räntekostnader redovisas i resultaträkningen enligt effektivräntemetoden. Räntekostnader omfattar ränta som betalats eller som ska betalas och redovisas när den periodiseras. 1.6. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER 1.6.1 Eventualtillgångar En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EUF:s kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt. Storleken på eventualtillgångarna bedöms vid varje rapportperiods slut för att se till att förändringar återges på ett korrekt sätt i årsredovisningen. Om det har blivit så gott som säkert att ett inflöde av resurser eller tjänster kommer att uppstå, och tillgångens värde kan beräknas på ett tillförlitligt sätt, redovisas tillgången och den därmed sammanhängande resultateffekten i årsredovisningen för den period då ändringen inträffar. Garantier är möjliga tillgångar som härrör från tidigare händelser och vars effekt blir reell endast om en eller flera av de osäkra framtida händelser för vilka garantin utställts inträffar eller uteblir. Därför kan alltså garantier betecknas som eventualtillgångar. En garanti avvecklas när det förhållande den gäller inte längre föreligger. Den tas i anspråk när villkoren är uppfyllda för att kräva betalning från den som ställt garantin. 1.6.2 Eventualförpliktelser En eventualförpliktelse är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom EUF:s kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av resurser eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras. Upplysningar ska lämnas om eventualförpliktelser, såvida inte sannolikheten för ett utflöde av resurser eller tjänster är ytterst liten. Storleken på eventualförpliktelserna bedöms vid varje rapportperiods slut för att avgöra om ett utflöde av resurser eller tjänster är troligt. Om det är troligt att ett sådant utflöde kommer att krävas för en post som tidigare behandlats som en eventualförpliktelse görs en avsättning i årsredovisningen för den period då sannolikheten ändrades. 2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR 2.1 FÖRFINANSIERING || || || || miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Förfinansiering || - || 119 || 319 || 438 || 380 TOTALT || - || 119 || 319 || 438 || 380 Många kontrakt innehåller bestämmelser om betalning i förskott innan arbetet påbörjats eller innan några varor eller tjänster har levererats. Ibland anges i betalningsplanen att betalningar ska göras när en lägesrapport har lämnats in. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs. Tidpunkten för återkravet eller utnyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som kortfristig eller långfristig förfinansieringstillgång. Utnyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återkrav eller utnyttjande som måste ske inom tolv månader från rapportperiodens slut redovisas som kortfristig förfinansiering. Eftersom många EUF-projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas dessa förfinansieringar upp som långfristiga tillgångar. Ökningen av den långfristiga förfinansieringen på 58 miljoner euro jämfört med den 31 december 2011 beror främst på en ökning i den långfristiga förfinansiering som avser projekt inom de regionala vägledande programmen[5] (97 miljoner euro), projekt mellan AVS-staterna (42 miljoner euro) och bidrag till de nationella vägledande programmen[6] (10 miljoner euro), som uppvägs av en minskning av förfinansieringen till AVS-staterna (73 miljoner euro) och till administrativa kostnader (29 miljoner euro). OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR 2.2 FÖRFINANSIERING || || || || miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Förfinansiering (brutto) || 70 || 1 207 || 2 316 || 3 593 || 3 415 Minus beräknade utbetalningar mot förfinansiering || (32) || (760) || (1 468) || (2 259) || (2 240) TOTALT || 38 || 447 || 849 || 1 334 || 1 175 Ökningen av den kortfristiga förfinansieringen netto på 159 miljoner euro beror främst på en ökning av den förfinansiering som avser stödinstrumentens bidrag till de nationella vägledande programmen (147 miljoner euro), projekt som avser regionala vägledande program (68 miljoner euro) och skuldlättnad i AVS-staterna (39 miljoner euro). Denna ökning kompenserades delvis av en minskning i den förfinansiering netto som avser politiken inom olika sektorer (65 miljoner euro) och projekt på det sociala området i AVS-staterna (32 miljoner euro). 2.2.1 Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering För förfinansiering ställs garantier som frigörs när betalning har skett för den slutliga projektredovisningen. En garanti har två olika värden som kallas det ”nominella” och det ”löpande” värdet. För det nominella värdet är det det faktum att garantin utfärdas som ger upphov till bokföringen. Vad gäller det löpande värdet är det det faktum att den motsvarande förfinansieringen betalas ut, eller regleras i ett senare skede, som ger upphov till bokföringen. Den 31 december 2012 uppgick det nominella värdet av de garantier som ställts till EUF med avseende på förfinansiering till 566 miljoner euro. Det löpande värdet på de garantierna belöper sig till 391 miljoner euro. Den 31 december 2011 uppgick dessa båda värden till 637 miljoner euro respektive 394 miljoner euro. 2.3 FORDRINGAR || || || || || miljoner euro || Noter || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Fordringar på kunder || 2.3.1 || 1 || 6 || 2 || 10 || 13 Fordringar på medlemsstaterna || 2.3.2 || - || - || 3 || 3 || 9 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader || 2.3.3 || 0 || 51 || 6 || 57 || 89 TOTALT || || 1 || 58 || 11 || 70 || 111 2.3.1 Fordringar på kunder || || || || miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Fordringar på kunder || 5 || 19 || 3 || 26 || 27 -Nedskrivning || (3) || (12) || (1) || (16) || (13) TOTALT || 1 || 6 || 2 || 10 || 13 Dessa är betalningskrav som inte redan är bokförda under andra rubriker på tillgångssidan i balansräkningen och som den 31 december 2012 var bokförda som betalningsanspråk som ska återkrävas. Det utgående saldot på återkravet visar värdet av de betalningskrav som utfärdats men ännu inte reglerats vid årsskiftet. Förändringarna i de utestående betalningskraven under perioden anges i detalj nedan. || || || || miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 2012 || TOTALT 2011 Utestående betalningskrav i början av året || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 Utfärdade betalningskrav || 12 || 64 || 63 || 139 || 130 Avslutade betalningskrav || (13) || (64) || (61) || (138) || (123) Inkasserade || (12) || (43) || (43) || (97) || (108) Ej inkrävda (art 73 i budgetförordningen) || - || (1) || - || (1) || (1) Annullerade || 0 || (3) || 0 || (4) || (2) Avräknade mot annat belopp || (2) || (17) || (18) || (36) || (13) Utestående betalningskrav i slutet av året || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 2.3.2 Övriga fordringar på medlemsstaterna Fordran på 3 miljoner euro på medlemsstaterna i tionde EUF omfattar samfinansieringsbidrag från Belgien, Spanien och Sverige. 2.3.3 Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader Upplupna intäkter och förutbetalda kostnader inbegriper till största delen upplupna räntor på förfinansierade belopp. Dessutom ingår upplupna ränteintäkter på dröjsmålsränta för försenade inbetalningar av bidrag under denna rubrik. Minskningen i upplupna intäkter och förutbetalda kostnader beror på de lägre upplupna räntorna på förfinansierade belopp (se not 3.4). 2.4 FÖRBINDELSEKONTON || || || || miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Till eller från sjätte EUF || (2 065) || (214) || - || (2 279) || (2 279) Till eller från sjunde EUF || - || 2 279 || - || 2 279 || 2 279 Till eller från åttonde EUF || - || (3 038) || 628 || (2 410) || (2 453) Till eller från nionde EUF || 3 038 || - || (2 892) || 146 || (491) Till eller från tionde EUF || (628) || 2 892 || - || 2 264 || 2 944 TOTALT || 345 || 1 919 || (2 264) || 0 || 0 Av effektivitetsskäl hänförs den gemensamma kassan för alla EUF till tionde EUF. Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom förbindelsekonton mellan EUF:s olika balansräkningar. Den viktigaste utvecklingen i förbindelsekontona under 2012 inkluderar betalningar från tionde EUF för genomförandet av åttonde och nionde EUF. 2.5 LIKVIDA MEDEL[7] || || || || || miljoner euro || Noter || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Bankmedel || 2.5.1 || - || - || 687 || 687 || 1 211 Stabex säkerhetskonton || 2.5.2 || - || - || 2 || 2 || 5 Bankkonton vid samfinansiering || 2.5.3 || - || - || - || - || 8 Den särskilda fonden för Demokratiska republiken Kongo[8] || - || - || - || 1 || 1 || 1 TOTALT || || - || - || 690 || 690 || 1 224 2.5.1 Bankmedel || || || || miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Särskilda konton – finansinstitut i medlemsstaterna || - || - || 633 || 633 || 1 129 Avistakonton – affärsbanker || || || 54 || 54 || 80 Lokala utbetalande organ || - || - || 0 || 0 || 2 TOTALT || - || - || 687 || 687 || 1 211 Den allmänna minskningen av likvida banktillgångar beror främst på andelen betalningar och en högre grad av budgetgenomförande än under den föregående rapporteringsperioden. Kontona hos lokala utbetalare består av medel på bankkonton i AVS-staterna och ULT som används för betalningar i lokala valutor inom mottagarländerna. Kontona förs i euro eller i någon av valutorna i unionens medlemsstater. Under 2012 stängdes tre av de resterande fyra kontona för de lokala utbetalarna för att uppnå en mer centraliserad betalningshantering. 2.5.2 Stabex säkerhetskonton || miljoner euro || Saldo per den 31.12.2012 || Saldo per den 31.12.2011 Elfenbenskusten || 2 || 2 Malawi || - || 1 Andra länder || 0 || 2 TOTALT || 2 || 5 Stabex är akronymen för Europeiska unionens finansieringssystem för stabilisering av AVS-staternas exportinkomster. Det infördes i den första Lomékonventionen (1975) i syfte att lindra negativa verkningar till följd av instabiliteten i exportintäkter från jordbruksprodukter. Saldot på Stabex säkerhetskonton motsvarar summan av de tillgängliga Stabexmedel som kommer att överföras till de berörda mottagande AVS-staterna vid en senare tidpunkt. Detta saldo tilldelas tionde EUF. Under 2012 avslutades åtta av Stabex säkerhetskonton till följd av avvecklingen av Stabex stödinstrument. Utöver dessa medel finns det andra Stabexmedel som innehas av de stödmottagande AVS-staterna. Så snart kommissionen och den stödmottagande AVS-staten kommit överens om hur medlen från Stabex ska användas undertecknar de båda parterna en konvention om överförande. I enlighet med bestämmelserna i artikel 211 i det fjärde Loméavtalet[9] (i dess ändrade lydelse) överförs medlen till ett räntebärande konto som måste undertecknas av två parter (en tjänsteman i kommissionen och en i den stödmottagande staten), men som öppnas i AVS-statens namn. Medlen finns kvar på dessa konton som undertecknats av bägge parter till dess att en ram av ömsesidiga åtaganden berättigar en överföring till ett projekt. Kommissionens utanordnare behåller befogenheterna över kontot för att säkerställa att medlen utbetalas enligt planerna. Medlen på det räntebärande kontot som måste undertecknas av bägge parter tillhör AVS-staten och bokförs inte som tillgångar i EUF:s årsredovisning. Överföringarna till dessa konton bokförs som Stabex-betalningar. Under 2012 betalades 49 miljoner euro tillbaka till EUF från konton i AVS-staterna som undertecknats av två parter i enlighet med artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF[10]. Dessa medel överfördes huvudsakligen från Salomonöarna (12 miljoner euro), Elfenbenskusten (11 miljoner euro), Burundi (5 miljoner euro), St Vincent och Grenadinerna (3 miljoner euro), Senegal (3 miljoner euro), Malawi (3 miljoner euro), Uganda (3 miljoner euro) och Burkina Faso (2 miljoner euro). Dessa intäkter inkluderas i rörelseintäkterna (Stabex stödinstrument) i resultaträkningen för åttonde EUF. 2.5.3 Bankkonton vid samfinansiering || || || || miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Bankkonton vid samfinansiering || - || - || - || - || 8 TOTALT || - || - || - || - || 8 Bankkontona för samfinansiering avslutades. Dessa medel, med undantag för den administrativa delen, returnerades till medlemsstaterna efter instruktioner från utanordnaren. LÅNGFRISTIGA SKULDER 2.6 SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE || || || || miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Samfinansiering — skulder || - || - || 40 || 40 || - TOTALT || - || - || 40 || 40 || - Skulder för samfinansiering i slutet av 2012 avser tionde EUF. De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som skulder till medlemsstater och icke-medlemsstater när de uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan motprestation. Det krävs att EUF nyttjar bidragen för att leverera tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot) till medlemsstaterna. Utestående skulder för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som har uppstått i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna. Under 2012, för att förbättra presentationen av skulderna för samfinansiering delades beloppen upp mellan långfristiga och kortfristiga skulder. Ökningen av de totala skulderna för samfinansiering förklaras i noten 2.7.1.2. KORTFRISTIGA SKULDER 2.7 SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE || || || || || miljoner euro || Noter || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Kortfristiga skulder || 2.7.1 || 4 || 67 || 138 || 209 || 399 Upplupna kostnader || 2.7.2 || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 Förutbetalt fondkapitaltillskott || 2.7.3 || - || - || 293 || 293 || 295 TOTALT || || 22 || 375 || 660 || 1 057 || 1 033 2.7.1 Kortfristiga skulder || || || || || miljoner euro || Noter || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Leverantörer och övriga || 2.7.1.1 || 4 || 67 || 81 || 152 || 308 Skulder för samfinansiering || 2.7.1.2 || - || - || 46 || 46 || 81 Diverse skulder || 2.7.1.3 || 0 || 0 || 12 || 12 || 10 TOTALT || || 4 || 67 || 138 || 209 || 399 Kortfristiga skulder innefattar kostnadsredovisningar som EUF tagit emot inom ramen för bidragsverksamheten. De bokförs till det ansökta beloppet så snart begäran har tagits emot. Samma förfarande tillämpas på fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandlingstransaktioner. De berörda ersättningskraven har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader. 2.7.1.1 Leverantörer och övriga Under denna rubrik ingår skulder till leverantörer och de belopp som ska betalas till offentliga organ och tredjeländer. Minskningen med 157 miljoner euro jämfört med den tidigare rapporteringsperioden består i huvudsak av en minskning av skulderna till tredjeländer på 75 miljoner euro och en minskning av skulderna till offentliga organ på 37 miljoner euro. 2.7.1.2 Skulder för samfinansiering Under 2012, för att förbättra redovisningen av skulderna för samfinansiering, delades beloppen upp mellan långfristiga och kortfristiga skulder. Minskningen i kortfristiga skulder för samfinansiering beror främst på en omklassificering av 40 miljoner euro till långfristiga skulder. De totala långfristiga och kortfristiga skulderna för samfinansiering ökade med 5 miljoner euro. Under 2012 inkom nya samfinansieringsbidrag från Tyskland (2 miljoner euro) och Kanada (2 miljoner euro). Ökningen av svenska skulder för samfinansiering (8 miljoner euro) kompenserades delvis av en minskning av spanska skulder för samfinansiering och skulder för samfinansiering till Förenade kungariket (2 miljoner euro vardera) och avräkningen av den italienska skulden för samfinansiering inom nionde EUF. Skulderna för samfinansiering minskades med 8 miljoner euro för att tas upp som intäkter i samband med samfinansieringsprojekten (se 3.1.3 och 3.2.2). 2.7.1.3 Diverse skulder Diverse skulder inkluderar främst icke tilldelade kontantbetalningar och återbetalda belopp. 2.7.2 Upplupna kostnader || || || || miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Upplupna kostnader || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 TOTALT || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 Vid årets utgång måste man titta på de stödberättigande kostnader som mottagare av EUF-medlen ådragit sig, men som ännu inte rapporterats. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen redovisats som upplupna kostnader. Det beräknade nyttjandet av förfinansieringsbeloppen redovisas som en avräkning av utbetalning mot förfinansiering (se 2.2). 2.7.3 Förutbetalt fondkapitaltillskott || || || miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Förenade kungariket || - || - || 274 || 274 || 289 Irland || - || - || 9 || 9 || 5 Litauen || - || - || - || - || 1 Ungern || - || - || 10 || 10 || - TOTALT || - || - || 293 || 293 || 295 Detta omfattar medlemsstaternas bidrag som betalats i förskott. TILLGÅNGAR NETTO 2.8 INFORDRAT FONDKAPITAL || || miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT Fondkapital || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Icke infordrat fondkapital || - || - || (18 712) || (18 712) Infordrat fondkapital per den 31.12.2011 || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 || || || || Fondkapital || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Icke infordrat fondkapital || - || - || (16 112) || (16 112) Infordrat fondkapital per den 31.12.2012 || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 Fondkapitalet motsvarar de totala bidragen från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fonden i enlighet med varje internt avtal mellan medlemsstaterna. Icke infordrat fondkapital motsvarar ursprungliga anslag som ännu inte har betalats in av medlemsstaterna. Infordrat fondkapital utgörs av det ursprungliga anslagsbelopp som har infordrats för överföring till konton i medlemsstaternas statskassor i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 16 i budgetförordningen för tionde EUF. Kapitalet för åttonde och nionde EUF har infordrats och tagits emot i sin helhet. Infordrat och icke infordrat fondkapital per medlemsstat || || || || miljoner euro Bidrag || % || Inte inbetalt tionde EUF 31.12.2011 || Inbetalt år 2012 || Inte inbetalt tionde EUF 31.12.2012 Österrike || 2,41 || (451) || 63 || (388) Belgien || 3,53 || (661) || 92 || (569) Danmark || 2,00 || (374) || 52 || (322) Finland || 1,47 || (275) || 38 || (237) Frankrike || 19,55 || (3 658) || 508 || (3 150) Tyskland || 20,50 || (3 836) || 533 || (3 303) Grekland || 1,47 || (275) || 38 || (237) Irland || 0,91 || (170) || 24 || (147) Italien || 12,86 || (2 406) || 334 || (2 072) Luxemburg || 0,27 || (51) || 7 || (44) Nederländerna || 4,85 || (908) || 126 || (781) Portugal || 1,15 || (215) || 30 || (185) Spanien || 7,85 || (1 469) || 204 || (1 265) Sverige || 2,74 || (513) || 71 || (441) Förenade kungariket || 14,82 || (2 773) || 385 || (2 388) Cypern || 0,09 || (17) || 2 || (15) Tjeckien || 0,51 || (95) || 13 || (82) Estland || 0,05 || (9) || 1 || (8) Ungern || 0,55 || (103) || 14 || (89) Litauen || 0,12 || (22) || 3 || (19) Lettland || 0,07 || (13) || 2 || (11) Malta || 0,03 || (6) || 1 || (5) Polen || 1,3 || (243) || 34 || (209) Slovenien || 0,18 || (34) || 5 || (29) Slovakien || 0,21 || (39) || 5 || (34) Bulgarien || 0,14 || (26) || 4 || (23) Rumänien || 0,37 || (69) || 10 || (60) TOTALT || 100,00 || (18 712) || 2 600 || (16 112) Bidragen till tionde EUF infordrades under 2012. Den första delbetalningen av medlemsstaternas bidrag för 2013 infordrades i november 2012. 2.9 ÖVRIGA RESERVER miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT Saldo per den 31.12.2010 || (2 237) || 4 157 || 333 || 2 252 Överföring av återtagna belopp från åttonde och nionde EUF till tionde EUF || (38) || (80) || 118 || 0 Överföring från tionde EUF till nionde EUF för tilldelning av medel till Sydsudan genom rådets beslut 2010/406/EU || - || 150 || (150) || 0 Saldo per den 31.12.2011 || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Överföring av återtagna belopp från åttonde och nionde EUF till tionde EUF || (78) || (300) || 378 || 0 Överföring från tionde till nionde EUF för tilldelning av medel till Sydsudan genom rådets beslut 2011/315/EU || - || 200 || (200) || 0 Saldo per den 31.12.2012 || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 I saldot per den 31.12.2012 ingår || || || || - anslag till Sydsudan || - || 350 || - || 350 Sedan tionde EUF trädde i kraft 2008 överförs alla återtagna anslag från tidigare fonder till reserven i tionde EUF. Denna reserv kan bara tas i anspråk enligt de villkor som anges i artikel 1.4 i det interna avtal som gäller för tionde EUF. Under 2012 överfördes 78 miljoner euro respektive 300 miljoner euro i återtagna anslag till resultatreserven för tionde EUF från åttonde respektive nionde EUF och 200 miljoner euro överfördes från resultatreserven för tionde EUF till nionde EUF för tilldelning av anslag till Sydsudan.[11] 3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN 3.1 RÖRELSEINTÄKTER miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 2012 || TOTALT 2011 Återkrav av kostnader || 2 || 14 || 2 || 17 || 16 Återkrav av Stabexmedel || 49 || - || - || 49 || 26 Växelkursvinster || 7 || 35 || 8 || 51 || 54 Rörelseintäkter vid samfinansiering || - || - || 8 || 8 || 2 TOTALT || 58 || 49 || 18 || 124 || 99 3.1.1 Återkrav av kostnader I denna rubrik redovisas de betalningskrav som EUF utfärdat, och avdragen från efterföljande betalningar som bokförts i EUF:s redovisningssystem, för att återkräva belopp som tidigare betalats ut efter kontroller, revisioner eller analys av stödberättigande. Det bör noteras att återkrav av förfinansieringsbelopp inte ingår som en intäkt, utan krediteras förfinansieringsrubriken i balansräkningen. Återkrav av felaktigt utbetalda belopp Under 2012 utfärdades betalningskrav på 27 miljoner euro för felaktiga utbetalningar jämfört med 12 miljoner euro under 2011. Av dessa omfattade 11 miljoner euro återvinning av kostnader och redovisades som rörelseintäkter. 16 miljoner euro avsåg återkrav av förfinansiering som utbetalats och som krediterats som förfinansieringstillgång i balansräkningen. Typen av återkrav av felaktiga utbetalningar kan sammanfattas enligt följande: miljoner euro || || Intäkter || Förfinansiering || TOTALT 2012 || Intäkter || Förfinansiering || TOTALT 2011 Felaktiga utbetalningar || 1 || 1 || 2 || 2 || 1 || 3 Oriktigheter || 9 || 15 || 25 || 6 || 3 || 8 Ärenden som anmälts till Olaf || 1 || - || 1 || 1 || - || 1 TOTALT || 11 || 16 || 27 || 8 || 4 || 12 3.1.2 Återkrav av Stabexmedel Under 2012 betalades 49 miljoner euro tillbaka till EUF från konton i AVS-staterna som undertecknats av bägge parter i enlighet med artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF[12]. Dessa medel överfördes huvudsakligen från Salomonöarna (12 miljoner euro), Elfenbenskusten (11 miljoner euro), Burundi (5 miljoner euro), St Vincent och Grenadinerna (3 miljoner euro), Senegal (3 miljoner euro), Malawi (3 miljoner euro), Uganda (3 miljoner euro) och Burkina Faso (2 miljoner euro). Dessa intäkter inkluderas i rörelseintäkterna (Stabex stödinstrument) i resultaträkningen för åttonde EUF. 3.1.3 Rörelseintäkter vid samfinansiering Rörelseintäkter vid samfinansiering avser de bidrag som nyttjats (se punkt 3.2.2). Eftersom dessa bidrag uppfyller kriteriet för intäkter för villkorade transaktioner utan direkt motsvarande motprestation, bokförs bidraget i enlighet med genomförandet av samfinansieringsprojektet. 3.2 RÖRELSEKOSTNADER miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 2012 || TOTALT 2011 Rörelsekostnader – stödinstrument || 41 || 812 || 2 085 || 2 938 || 2 633 Rörelsekostnader vid samfinansiering || - || - || 8 || 8 || 2 Växelkursförluster || 8 || 39 || 20 || 66 || 61 Nedskrivning av fordringar || 0 || 6 || - || 6 || 7 TOTALT || 49 || 856 || 2 112 || 3 017 || 2 702 Under 2012 förbättrade kommissionen sin metod för att beräkna upplupna kostnader. Om denna förbättring inte hade gjorts skulle rörelsekostnaderna ha uppgått till 2 849 miljoner euro i stället för 3 017 miljoner euro. Effekterna på nettotillgångar skulle ha varit samma belopp (en minskning med 168 miljoner euro), främst på grund av en ökning av upplupna kostnader (se 2.7.2). 3.2.1 Rörelsekostnader – stödinstrument || || || || miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 2012 || TOTALT 2011 Programplanerat bistånd || 17 || 93 || 1 366 || 1 476 || 1 251 Makroekonomiskt bistånd || - || 8 || - || 8 || 51 Sektorspolitik || 0 || 322 || 3 || 326 || 371 Räntesubventioner || 5 || - || - || 5 || 0 Projekt som avser flera AVS-stater || - || 311 || 409 || 720 || 650 Katastrofhjälp || - || 60 || 274 || 333 || 212 Flyktinghjälp || 6 || - || - || 6 || 0 Riskkapital || 1 || - || - || 1 || 19 Stabex || 4 || - || - || 4 || 12 Sysmin || 0 || - || - || 0 || (8) Andra stödprogram kopplade till tidigare EUF || - || 10 || - || 10 || 24 Institutionellt stöd || - || (1) || 33 || 32 || 8 Kompensation exportintäkter || 7 || 10 || - || 18 || 42 Totalt || 41 || 812 || 2 085 || 2 938 || 2 633 EUF:s rörelsekostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ha olika utformning beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut. 3.2.2 Rörelsekostnader vid samfinansiering Detta är kostnader som uppstått för samfinansieringsprojekt under 2012. Eftersom de bidrag för samfinansiering som har tagits emot uppfyller kriterierna för intäkter från villkorade transaktioner utan direkt motsvarande motprestation har motsvarande bidragsbelopp erkänts som rörelseintäkter (se punkt 3.1.3). 3.2.3 Nedskrivning av fordringar I denna rubrik ingår främst justeringar av förfinansiering och fordringar som har fått skrivas ned eller som inte har kunnat återkrävas till fullo. 3.3 ADMINISTRATIVA KOSTNADER miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 2012 || TOTALT 2011 Administrativa kostnader || - || 1 || 106 || 107 || 75 TOTALT || - || 1 || 106 || 107 || 75 I denna rubrik ingår stödutgifter, dvs. de administrativa kostnader som avser EUF:s programplanering och genomförande. Detta inbegriper kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datanät, tekniskt bistånd etc. 3.4 FINANSIELLA INTÄKTER miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 2012 || TOTALT 2011 Ränteintäkter - europeiska banker || - || 6 || 4 || 9 || 1 Ränta på förfinansiering || (2) || (24) || (6) || (32) || (21) TOTALT || (2) || (18) || (2) || (22) || (20) Ränta på förfinansiering redovisas i räkenskaperna i enlighet med bestämmelserna i artiklarna 7.3 och 8 i budgetförordningen för tionde EUF. Återföring av upplupen ränta på förfinansiering från 2011 ledde till negativa ränteintäkter under 2012. 4. NOTER TILL KASSAFLÖDESANALYSEN 4.1 SYFTET MED OCH UTARBETANDET AV KASSAFLÖDESANALYSEN Uppgifterna om kassaflödet används som underlag för att mäta EUF:s förmåga att generera likvida medel, samt behovet vad gäller användningen av dessa medel. Kassaflödesanalysen har sammanställts enligt den indirekta metoden. Detta innebär att nettoöverskottet eller nettounderskottet för budgetåret justeras för effekterna av transaktioner som inte påverkar likviditeten, i fall där beloppen för tidigare eller framtida ingående eller utgående transaktioner skjuts upp eller ackumuleras. Kassaflöden som härrör från transaktioner i utländsk valuta registreras i EUF:s bokföringsvaluta, dvs. euro. Vid omräkningen används den växelkurs som gäller på transaktionsdagen. 4.2 LÖPANDE VERKSAMHET EUF:s kassaflödesanalys inkluderar bara kassaflöden från löpande verksamhet, eftersom EUF inte bedriver investerings- eller finansieringsverksamhet. Syftet med den löpande verksamheten är att genomföra fastställda politiska mål. 5. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA UPPLYSNINGAR 5.1 EVENTUALTILLGÅNGAR miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Fullgörandegarantier || 13 || 171 || 120 || 304 || 325 Tillbakahållandegarantier || 6 || 107 || 74 || 188 || 197 Eventualtillgångar relaterade till rättsfall || - || - || - || - || 1 TOTALT || 19 || 279 || 194 || 492 || 523 5.1.1 Fullgörandegarantier Det krävs ibland en garanti för att säkra att mottagarna av medlen från EUF fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de avtal de slutit med EUF. Minskningen på 21 miljoner euro i fullgörandegarantier utgör skillnaden mellan de garantier som frigörs och de nya garantier som tas emot. Merparten av de frigjorda garantierna frigjordes inom ramen för nionde EUF och de nya garantierna togs också i huvudsak emot under nionde EUF. 5.1.2 Tillbakahållandegarantier Tillbakahållandegarantier avser bara avtal om byggnadsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna inne för att säkerställa att uppdragstagaren uppfyller sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp bokförs som skulder. Uppdragstagaren kan istället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Dessa mottagna garantier redovisas som eventualtillgångar. Minskningen på 9 miljoner euro i tillbakahållandegarantier utgör skillnaden mellan de garantier som frigörs och de nya garantier som tas emot. Merparten av de frigjorda garantierna frigjordes inom ramen för nionde EUF och de nya garantierna togs också i huvudsak emot under nionde EUF. 5.2 ÖVRIGA UPPLYSNINGAR 5.2.1 Budetåtaganden som ännu inte reglerats miljoner euro || Åttonde EUF || Nionde EUF || Tionde EUF || TOTALT 31.12.2012 || TOTALT 31.12.2011 Utestående budgetåtaganden som ännu inte har betalats || 103 || 938 || 4 601 || 5 642 || 5 594 Därtill hörande belopp som tas upp i resultaträkningen || (22) || (382) || (310) || (714) || (646) TOTALT || 81 || 557 || 4 291 || 4 928 || 4 948 Med utestående budgetåtaganden avses åtaganden som ännu inte har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig konsekvens vid förekomsten av fleråriga program. Den 31 december 2012 uppgick de utestående budgetåtagandena till sammanlagt 5 642 miljoner euro. Det belopp som tas upp som åtaganden om framtida finansiering (4 928 miljoner euro) är således summan av dessa utestående budgetåtaganden minus de belopp som redan har tagits upp som kostnader i 2012 års resultaträkning. 6. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som Europeiska kommissionen utför för EUF:s räkning för att genomföra fondens medel. 6.1 RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING (HEDGING) Reglerna och principerna för EUF:s likviditetsförvaltning anges i rådets förordning (EG) nr 215/2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden och i det interna avtalet. Som ett resultat av ovan nämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper: – Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på de särskilda kontona tills betalningen till EUF ska verkställas. – Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor, också i mindre kända valutor. – Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras. Utöver de särskilda kontona öppnar kommissionen andra bankkonton för EUF:s räkning hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att verkställa betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten i enlighet med artikel 44 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 (se punkt 6.4 nedan). Alla affärsbanker hos vilka andra konton än de särskilda kontona som nämns ovan som har öppnats för EUF:s räkning, väljs ut av kommissionen genom anbudsförfaranden. Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna datasystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper. En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena och överensstämmelsen med riktlinjerna, och förfarandena kontrolleras regelbundet. 6.2 MARKNADSRISKER 6.2.1 Valutarisker Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker. 6.2.2 Ränterisk EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för ränterisker. Fonden får dock ränta på saldona på sina olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning vidtagit åtgärder för att säkerställa att regelbundet återkommande intäktsräntor speglar nivån på marknadsintresset samt eventuella fluktuationer. Avkastningen på insatta medel på konton i affärsbankerna beräknas per dag. Avkastningen baseras på rörliga marknadsräntor på vilken en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ) tillämpas. På de flesta kontona är räntan kopplad till Eonia (Euro Over Night Index Average) och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. På vissa konton är räntan kopplad till ECB:s marginalränta (den som används för refinansieringstransaktioner). Därmed riskerar inte EUF att dess saldon ersätts till lägre räntenivåer än marknadsräntorna. 6.3 KREDITRISKER (MOTPARTSRISK) Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med rådets förordning nr 215/2008, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna). För den del av EUF:s likvida medel som innehas i affärsbanker för att täcka verkställandet av betalningar fylls dessa konton på innan utbetalningarna görs (just-in-time) och förvaltas automatiskt av kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå kassatillgodohavanden, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därmed hålls belopp på dessa konton konstant på en låg nivå, vilket säkerställer att EUF:s riskexponering är begränsad. Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som EUF exponeras för. Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden. 6.4 LIKVIDITETSRISKER De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade kassatillgodohavandena för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av samtliga betalningar. Medlemsstaternas samlade bidrag motsvarar de samlade betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga. Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan utbetalningarna till viss del är säsongsbundna. För att säkerställa att kassatillgodohavandena alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas under en given månad utbyts regelbundet information om situationen vad gäller de kontanta medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och berörda utbetalande avdelningar för att säkerställa att de verkställda betalningarna under en given period inte överskrider tillgängliga kassatillgodohavanden. Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton. 7. REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE Inga transaktioner med närstående som bör redovisas separat under denna rubrik har kunnat fastställas. 8. HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN Den dag då beloppen på dessa konton överfördes hade fortfarande inga väsentliga händelser som borde redovisas under denna rubrik uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och därtill hörande noter har sammanställts med stöd av senast tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som lämnas ovan. 9. AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET Årets resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom kassabaserad redovisning. Eftersom båda resultaten bygger på samma underliggande transaktioner är det bra för kontrollen att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste beloppen separat för inkomst- och utgiftssidan. || || miljoner euro || 2012 || 2011 || || EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET || (3 023) || (2 700) || || INTÄKTER || || Fordringar som inte påverkar budgetutfallet || (47) || (52) Fordringar som fastställts under innevarande år men som ännu inte uppburits || (8) || (3) Fordringar som fastställts under tidigare år och som uppburits under innevarande år || 14 || 10 Nettoeffekt av förfinansiering || 62 || 46 Upplupna intäkter netto || (40) || (13) || || KOSTNADER || || Kostnader under året som ännu inte betalats || 38 || 98 Kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år || (101) || (249) Betalningsinställelser || 7 || 17 Nettoeffekt av förfinansiering || (316) || (346) Upplupna kostnader netto || 204 || 317 || || ÅRETS BUDGETUTFALL || (3 209) || (2 874) 9.1 Avstämning – intäkter Budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och inkasseringar av fordringar från tidigare budgetår. Fordringar som inte påverkar budgetutfallet redovisas i resultaträkningen, men kan ur en budgetmässig synvinkel inte anses utgöra intäkter, eftersom det likvida beloppet överförs till reserven och inga åtaganden kan ingås på nytt utan ett rådsbeslut. De fordringar som fastställs under budgetåret men som ännu inte uppburits ska dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande. Nettoeffekten av förfinansieringen är avräkningen av återkrävda förfinansieringsbelopp. Dessa belopp påverkar inte årets resultat. De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföringen av de upplupna intäkterna från föregående år, ska beaktas. 9.2 Avstämning – kostnader Kostnader under året som ännu inte har betalats ska läggas till för att avstämningen ska bli rättvisande, eftersom de ingår i årets resultat men inte i budgetutgifterna. Däremot måste kostnader från föregående år som betalats under innevarande år dras av från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de utgör en del av innevarande års budgetutgifter, men utan att varken påverka det ekonomiska resultatet eller minska utgifterna i det fall korrigeringar görs. Kontantbehållningen från betalningar som ställts in påverkar inte resultatet men påverkar budgetutfallet. Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som utbetalas under det aktuella budgetåret (budgetutgifter) och avräkningen av förfinansiering som betalats ut under innevarande eller tidigare år genom att de stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetutgift i det skede då den betalades ut. De upplupna kostnaderna netto består huvudsakligen av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av EUF-medel men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från det föregående året, ska beaktas. 2. RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET INLEDANDE NOT Tidigare EUF-fonder · I AVS–EG-ministerrådets beslut nr 1/2000 av den 27 juli 2000 om övergångsbestämmelser föreskrivs att en del av de anslag som inte tilldelats tidigare utvecklingsfonder ska användas i enlighet med bestämmelserna avseende dessa anslag i Cotonouavtalet, vilka i enlighet med övergångsbestämmelserna får tillämpas provisoriskt. · I beslut nr 410/2001 av den 16 mars 2001 fastställdes anslag till de vägledande programmen för AVS-staterna enligt partnerskapsavtalet AVS-EG. I beslutet anges att icke tilldelade anslag till tidigare utvecklingsfonder ska användas för genomförandet enligt bestämmelserna och förfarandena för var och en av fonderna, till ett högsta belopp på 1,2 miljarder euro. Detta avser perioden innan finansprotokollet för nionde EUF trädde i kraft. · I kommissionens beslut nr 1033/2001 av den 15 juni 2001 fastställdes anslagen till de regionala programmen och samarbetsprogrammen mellan AVS-staterna enligt finansprotokollet för AVS–EG-partnerskapsavtalet. · I kommissionens beslut nr 1252/2002 av den 11 juli 2002 ökade anslaget till samarbetet mellan AVS-staterna med 60 miljoner euro, ur de allmänna reserverna i den sjätte och sjunde EUF. Det föreskrevs också att dessa ytterligare anslag måste användas innan finansprotokollet för nionde EUF trädde i kraft, i enlighet med de bestämmelser och förfaranden som gällde för de ursprungliga utvecklingsfonderna. · Genom beslut nr 3/2002 av AVS–EG-ministerrådet av den 23 december 2002 omfördelades 25 miljoner euro av icke tilldelade medel från åttonde EUF (allmän reserv) till regionalt samarbete enligt AVS–EG-partnerskapsavtalet. · Eftersom sjätte EUF avslutades under 2006 och sjunde EUF avslutades under 2008 innehåller årsredovisningarna inte längre några tabeller över genomförandet för dessa EUF. Däremot finns överförda saldon i nionde EUF. · För att göra räkenskaperna för 2012 mer insynsvänliga redovisas, liksom under tidigare år, i nedanstående tabeller anslag till program enligt Lomékonventionen och den del som används för programplanering under Cotonouavtalet separat för åttonde EUF. Vad gäller sistnämnda har konteringen och redovisningen gjorts enligt artikel 3.2 i bilaga IV till AVS–EG-partnerskapsavtalet vad avser enskilda länder. I fråga om AVS-staterna föreskrivs i denna artikel att de medel som anslås ska bestå av två delar, dels ett anslag enligt del A som ska täcka makroekonomiskt stöd samt stöd till program och projekt, dels ett anslag enligt del B som ska täcka oförutsedda behov, exempelvis katastrofbistånd, bidrag till skuldlättnadsinitiativ samt stöd för att lindra negativa verkningar av instabilitet i exportinkomster[13]. I fråga om regionerna bygger redovisningen på de regionala program som nämns i kapitel 2 i AVS–EG-partnerskapsavtalet (dvs. regionala vägledande program och samarbete mellan AVS-staterna). · Enligt punkt 4 i bilaga Ib (den fleråriga finansieringsramen för perioden 2008–2013) till AVS-EG-partnerskapsavtalet överfördes resterande saldon och återtagna belopp från fonderna under perioden mellan den 31 december 2007 och ikraftträdandet av tionde EUF till nionde EUF för att säkerställa att EU:s förvaltning fungerar och täcka löpande kostnader för pågående projekt till dess att tionde EUF träder i kraft. · I rådets beslut 2010/406/EU fastställdes att ett belopp på 150 miljoner euro av de medel som återtagits från projekt inom ramen för nionde och tidigare EUF skulle användas till förmån för Sydsudan i syfte att täcka behoven hos den mest utsatta befolkningen. Detta belopp tilldelades under 2011. · I rådets beslut 2011/315/EU beslutades att ett belopp på 200 miljoner euro av de medel som återtagits från projekt inom ramen för nionde och tidigare EUF skulle användas till förmån för Sydsudan i syfte att stödja genomförandet av den treåriga utvecklingsplanen för Sydsudan. Detta belopp tilldelades under 2012. Tionde EUF Det AVS–EG-partnerskapsavtal som undertecknades den 23 juni 2000 i Cotonou av Europeiska gemenskapens medlemsstater och gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-staterna) trädde i kraft den 1 april 2003. Cotonouavtalet ändrades genom det avtal som ingicks av samma stater i Luxemburg den 25 juni 2005. Rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (ULT-beslut) trädde i kraft den 2 december 2001. Detta beslut ändrades den 19 mars 2007 (beslut 2007/249/EG). Det interna avtalet om finansiering av gemenskapsstöd under den fleråriga budgetramen för perioden 2008–2013 i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet, som antogs av företrädarna för medlemsstaternas regeringar och Europeiska gemenskapen den 17 juli 2006, trädde i kraft den 1 juli 2008. I enlighet med Cotonouavtalet finansieras den andra perioden (2008–2013) med stöd från EU till AVS-staterna och ULT genom tionde EUF med medel på totalt 22 682 miljoner euro, varav · 21 966 miljoner euro har anslagits till AVS-staterna i enlighet med den fleråriga budgetramen i bilaga Ib till det reviderade Cotonou-avtalet, varav 20 466 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen, · 286 miljoner euro har anslagits till ULT i enlighet med bilaga IIAa i det reviderade rådsbeslutet om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen, av vilka 256 miljoner euro förvaltas av Europeiska kommissionen, · 430 miljoner euro har anslagits för kommissionens finansiering av kostnaderna för programplanering och genomförande av medlen i tionde EUF, i enlighet med artikel 6 i det interna avtalet. Den dag när tionde EUF trädde i kraft kompletterades dessa belopp med icke-utnyttjade saldon och kompletteras fortfarande med återtagna anslag från systemet för att garantera stabilisering av exportinkomster från jordbruksråvaror (Stabex) från de utvecklingsfonder som föregår nionde EUF. Alla medel förvaltas i enlighet med deras särskilda regler i enlighet med det reviderade Cotonouavtalet och det interna avtalet. Av ovan nämnda anslag från tionde EUF förvaltar Europeiska kommissionen ett ursprungligt belopp på 21 152 miljoner euro enligt följande – 15 300 miljoner euro för de nationella vägledande programmen, varav: · 13 500 miljoner euro för A-anslag, av vilka 13 345 miljoner euro har gjorts tillgängliga. Dessutom ökades A-anslagen av överföring av reserver med 341 miljoner euro, ökade med 91 miljoner euro till avslutandet av Stabex frigöranden och minskade med 33 miljoner euro till följd av överföring till regionala anslag (MTR region-PALOP). Resultatet blir att de totala tillgängliga medlen uppgår till 13 744 miljoner euro i anslag som gjorts tillgängliga och 155 miljoner euro som kommer att göras tillgängliga. · 1 800 miljoner euro för B-anslag, som gjorts tillgängliga i sin helhet. Dessutom har en ökning av B-anslagen från reserver med 148 miljoner euro gjorts tillgängliga, vilket gör att de samlade anslagen uppgår till 1 948 miljoner euro. – 1 783 miljoner euro för regionala vägledande program, tillsammans med en överföring på 33 miljoner euro från A-anslag och en överföring till reserver på 19 miljoner euro, vilket resulterar i 1 797 miljoner euro i tillgängliga anslag. – 2 700 miljoner euro i anslag till AVS-staterna finns tillgängliga i sin helhet och som, tillsammans med en överföring på 195 miljoner euro från reserver, ger totalt 2 895 miljoner euro i tillgängliga anslag. – 683 miljoner euro som en reserv, varav 664 miljoner euro har överförts, vilket lämnar ett saldo på 19 miljoner euro. – 430 miljoner euro finns tillgängliga för genomförandekostnader. – 256 miljoner euro i territoriella anslag avser främst följande: · Medel ur A-anslag på 195 miljoner euro, av vilka 140 miljoner euro finns tillgängliga. · Medel ur B-anslag på 15 miljoner euro, av vilka 7 miljoner euro finns tillgängliga. · Medel ur regionala anslag på 40 miljoner euro, av vilka samtliga finns tillgängliga. · Medel från undersökningar och tekniskt bistånd på 6 miljoner euro, av vilka samtliga finns tillgängliga. - Resultatreserv för tionde EUF som inte kan tas i anspråk Sedan tionde EUF trädde i kraft den 1 juli 2008 överförs resterande saldon och anslag som återtagits från projekt under nionde EUF och tidigare fonder till resultatreserven för tionde EUF, med undantag för Stabexmedel och administrativa anslag under nionde EUF. Denna reserv kan tas i anspråk enligt de villkor som anges i artikel 1.4 i det interna avtal som gäller för tionde EUF. Närmare uppgifter om denna reserv per den 31 december 2012 ges nedan (miljoner euro): Totala anslag som överförts till den reserv för tionde EUF som inte kan tas i anspråk: || 815 Minus tillgångar som överförts till nionde EUF till förmån för Sydsudan genom rådets beslut 2010/406/EU av den 12 juli 2010 || -150 Minus tillgångar som överförts till nionde EUF till förmån för Sydsudan genom rådets beslut 2011/315/EU av den 23 maj 2011 || -200 Totala tillgängliga anslag i reserven (AVS+ULT) || 465 - Stabexreserv för tionde EUF Efter avslutet av räkenskaperna i Stabex överförs outnyttjade anslag eller återtagna anslag till Stabexreserven för tionde EUF med A-anslag (artikel 1.4 i det interna avtalet för tionde EUF) och sedan till de berörda ländernas nationella vägledande program. Situationen per 31 december 2012 av reserven är följande (i miljoner euro): Land || Stabexreserv med A-anslag Elfenbenskusten || 11,43 Kap Verde || 0,01 Indonesien || 0,30 Sierra Leone || 0,22 Senegal || 0,90 Totalt || 12,86 - Samfinansiering i tionde EUF Inom tionde EUF undertecknades överföringsavtal för samfinansiering från medlemsstaterna på 116 miljoner euro, och åtagandebemyndiganden på totalt 99 miljoner euro gjordes tillgängliga, medan betalningsbemyndiganden bara gjordes tillgängliga för inbetalda belopp på sammanlagt 93 miljoner euro. Situationen vad gäller anslag för samfinansiering per den 31 december 2012 visas i tabellen nedan (i miljoner euro). || Åtagandebemyndiganden || Betalningsbemyndiganden Samfinansiering – A-anslag || 84 || 78 Samfinansiering mellan AVS-staterna || 12 || 12 Samfinansiering – administrativa kostnader || 3 || 3 || 99 || 93 Följande tabeller innehåller nettobeloppen för de beviljade anslagen, anslag för vilka åtaganden gjorts samt anslag som betalats ut. De tabeller som visar situationen per land och instrument finns i bilagan. 2.1 ANSLAG 2.2 AGGREGERAD REDOVISNING 2.3 ÖVRIGA FÖRVALTNINGSUPPGIFTER Samfinansiering med Italien (1985) Samfinansieringen med Italien, som varit i kraft sedan 1985 och som ännu pågick under 2011 som ”det fjärde programmet för återuppbyggnad av Somalia”, avslutades under 2012. Saldon tillgängliga vid avslutandet har betalats tillbaka till Italien. DEL II – EUF:s ÅRSREDOVISNING: REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN || CA/463/13 || 14 mars 2013 || Dokument 13/072. || || STYRELSEN Investeringsanslaget Årsredovisning per den 31 december 2012 || || || - Rapport över finansiell ställning - Rapport över totalresultat - Förändringar i medlen från bidragsgivarna - Rapport över kassaflöden - Noter till årsredovisningen || Org.: E || 3. REDOVISNING AV INVESTERINGSANSLAGET 3,1 RAPPORT ÖVER FINANSIELL STÄLLNING PER DEN 31 DECEMBER 2012 (i tusental euro) || Noter || 31.12.2012 || 31.12.2011 || || || TILLGÅNGAR || || || Likvida medel || 5 || 466 568 || 452 279 Finansiella derivat || 6 || 115 || 434 Lån och fordringar || 7 || 1 146 280 || 1 033 160 Finansiella tillgångar som kan säljas || 8 || 333 001 || 251 660 Fordringar på bidragsgivare || 9/15 || 87 310 || 87 310 Finansiella tillgångar som innehas till förfall || 10 || 99 029 || - Övriga tillgångar || 11 || 224 || 416 || || || Summa tillgångar || || 2 132 527 || 1 825 259 || || || || || || SKULDER OCH MEDEL FRÅN BIDRAGSGIVARNA || || || || || || SKULDER || || || Finansiella derivat || 6 || 7 035 || 12 702 Förutbetalda intäkter || 12 || 37 808 || 33 003 Skulder till tredje part || 13 || 312 086 || 329 660 Övriga skulder || 14 || 1 153 || 1 113 || || || Totala skulder || || 358 082 || 376 478 || || || MEDEL FRÅN BIDRAGSGIVARNA || || || Infordrade bidrag från medlemsstaterna || 15 || 1 561 309 || 1 281 309 Reserv för verkligt värde || || 68 434 || 41 750 Balanserade vinstmedel || || 144 702 || 125 722 || || || Totala medel från bidragsgivarna || || 1 774 445 || 1 448 781 || || || Summa skulder och medel från bidragsgivarna || || 2 132 527 || 1 825 259 Åtföljande noter utgör en integrerad del av årsredovisningen. 3.2 RAPPORT ÖVER TOTALRESULTAT FÖR DET RÄKENSKAPSÅR SOM SLUTADE DEN 31 DECEMBER 2012 (i tusental euro) || Noter || Fr.o.m. 1.1.2012 || Fr.o.m. 1.1.2011 || || T.o.m. 31.12.2012 || T.o.m. 31.12.2011 || || || || || Räntor och liknande intäkter || 17 || 67 503 || 59 561 || Räntor och liknande kostnader || 17 || -1 114 || -940 || || || || || Räntor och liknande intäkter netto || || 66 389 || 58 621 || || || || || Intäkter