Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 295/05)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”MUNSTER”/”MUNSTER-GÉROMÉ”

EU-nr: PDO-FR-0125-AM03 – 7.8.2019

SUB (X) SGB ( )

1. Ansökande grupp och berättigat intresse

Namn: Syndicat Interprofessionnel du Fromage Munster ou Munster-Géromé

Adress: 1, place de la Gare – BP 40007 - 68 001 Colmar Cedex, Frankrike

Tfn +33 389202089

Fax +33 389202120

E-post: sifmunster@calixo.fr

Sammansättning: Gruppen är sammansatt av mjölkproducenter, gårdsproducenter och aktörer inom bearbetning och lagring av ”Munster” eller ”Munster-Géromé”. Den har därmed ett berättigat intresse av att begära en ändring.

2. Medlemsstat eller Tredjeland

Frankrike

3. Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen(ändringarna)

☒ Produktens namn

☒ Produktbeskrivning

☒ Geografiskt område

☒ Bevis på ursprung

☒ Produktionsmetod

☒ Samband

☒ Märkning

☒ Annat: kontaktuppgifter till kontrollorganet och gruppen, nationella krav

4. Typ av ändring(ar)

☒ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

☐ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5. Ändring(ar)

5.1 Produktens namn

Uttrycken ”Petit Munster” och ”Petit Munster-Géromé” tas bort. Dessa uttryck omfattar ost med olika format men med gemensamma egenskaper och preciseringen ”petit” (liten) anses inte längre relevant.

5.2 Produktbeskrivning

Texten

”Munster är en mjuk ost […]”

ersätts med följande:

”’Munster’ eller ’Munster-Géromé’ är en mjuk ost med tvättad skorpa (kittost) som framställs av komjölk”.

Produktens utseende beskrivs mer precist genom att man anger att ”Munster” eller ”Munster-Géromé” har en ”tvättad skorpa”, vilket beror på kolonisering av Brevibacterium linens som är kännetecknande för kittostar.

Denna text läggs även till i det sammanfattande dokumentet och ersätter texten ”Mjuk ost framställd av komjölk, med tvättad skorpa […]” i sammanfattningen.

Följande meningar läggs till:

”Fetthalten är minst 20 gram per 100 gram ost. Torrsubstanshalten är minst 44 gram per 100 gram ost.”

Fetthalten uttrycks i gram per 100 g ost. På motsvarande sätt uttrycks torrsubstansen i gram torrsubstans per 100 g ost.

Denna text läggs även till i det sammanfattande dokumentet och ersätter texten ”Fetthalt minst 45 %” i sammanfattningen.

Stycket

”Cylinderformad med en diameter på 13–19 centimeter, en höjd på 2,4–8 centimeter och en vikt på minst 450 gram. Inom den skyddade ursprungsbeteckningen förekommer också ’Petit-Munster’ eller ’Petit-Munster-Géromé’ för mindre ostar med en diameter på 7–12 centimeter, en höjd på 2–6 centimeter och en vikt på minst 120 gram.”

ersätts med följande:

”Osten är formad som en låg eller hög cylinder i tre olika formatkategorier: Formatkategorier Formens innerdiameter Ostens högsta höjd Ostens vikt 1: 120–340 g 7,5–8 cm 4 cm 120–170 g 10–11 cm 4 cm 200–280 g 11–12 cm 4 cm 280–340 g 2: 450–1 000 g 14–16 cm 4 cm 450–600 g 16,5–19 cm 4 cm 700–1 000 g 3: 1 000 –1 750 g 16,5–19 cm 7 cm 1 000 –1 750 g”

Produkten beskrivs som en ”låg eller hög cylinder” för att beskriva de två tjocklekar som förekommer, i stället för ”cylinderformad” som är ett vagt uttryck.

För att kontrollerna ska bli mer objektiva anges ostarnas diameter numera som formarnas innermått. Det visade sig att det i praktiken inte gick att mäta ostarnas diameter exakt, eftersom ostarna ändrar form. Av samma skäl begränsas ostarnas höjd nu med ett maximimått. I samband med en längre mognadslagring kan ostarna sjunka ihop, vilket gör att det inte är någon vits att mäta höjden.

Vikten anges nu också inom ett intervall, och inte bara med en minimivikt.

Detta stycke läggs även till i det sammanfattande dokumentet i stället för texten: ”Cylinderformad med en diameter på 13–19 cm, en höjd på 2,4–8 cm och en vikt på minst 450 gram. Osten förekommer också i ett mindre format (7–12 cm i diameter, vikt 120 gram).”

Följande stycke läggs till:

”Skorpan är tunn och lätt kittad, med en färg som varierar från blekt orange till orangeröd, en färg som främst kommer sig av rödkittsbakterier (bl.a. Brevibacterium linens). Osten är benvit till ljust beige och kan ha några sprickor, dock ej för många. Efter minimitiden för mognadslagring har osten en kärna. Beroende på ostens mognadsgrad och höjd är kärnan mer eller mindre mogen. Doften är framträdande och med en anstrykning av ammoniak. I munnen känns en lätt sälta och texturen är len, mjuk och smältande. Smaken är mild med toner av mjölk, växtlighet (halm, mogen frukt, nötter och mandel), skog och lätta inslag av jäst. ’Munster’ eller ’Munster-Géromé’ får innehålla frön av kummin (Carum carvi L.). I sådana fall ska den fortfarande ha samma egenskaper som ’Munster’ eller ’Munster-Géromé’, och dessutom en smak av kummin.”

En beskrivning av produkten (skorpans och ostens utseende, mikrobiologiska kriterier, organoleptiska kriterier) läggs till för att göra det lättare att identifiera osten. Det anges också att ”Munster” eller ”Munster-Géromé” kan innehålla kummin. Denna metod att smaksätta osten är en lokal tradition.

Texten läggs också till i det sammanfattande dokumentet och ersätter beskrivningen av skorpan, där det står ”orangefärgad” i sammanfattningen.

5.3 Geografiskt område

Följande ändringar görs under rubriken ”Geografiskt område”:

Förteckningen över kommuner i det geografiska området läggs till för att underlätta kontrollen. Denna förteckning omfattar samtliga kommuner i det geografiska området inom vilka samtliga steg i produktionsprocessen får äga rum (mjölkproduktion, tillverkning och mognadslagring av ostar). Dessutom läggs det till hänvisningar till den gällande officiella geografiska kodexen och till kartor som lämnats in till kommunerna, för att göra förteckningen precis och entydig.

Förteckningen läggs även till i det sammanfattande dokumentet (punkt 4).

5.4 Bevis på ursprung

Det läggs till ett deklarationskrav för aktörerna. Dessa ändringar är kopplade till ändringar av nationella lagar och regler. Därför föreskrivs särskilt följande:

— Identifiering av aktörerna för tilldelning av en behörighetsförklaring, som visar att aktören kan uppfylla kraven i produktspecifikationen.

— Deklarationer som krävs för kännedom och uppföljning av produktionen (tillverkad kvantitet, försäljning av färskost till mognadslagringsföretag, inköp av färskost av mognadslagringsföretag, nedklassad kvantitet, saluförd kvantitet).

— Krav på registerhållning och spårbarhetsdokument för mjölkproducenter, insamlare, osttillverkare och mognadslagringsföretag.

— Slutligen läggs det även till ett stycke om den kontroll som görs av egenskaperna hos de produkter som är avsedda att säljas med den skyddade ursprungsbeteckningen: ”Ostar med beteckningen ’Munster’ eller ’Munster-Géromé’ provas genom stickprov. De varuprover som tas ut provas visuellt, taktilt, organoleptiskt och analytiskt. Förpackade ostar väljs ut hos aktören för organoleptisk och analytisk provning tidigast efter minimitiden för mognadslagring.”

5.5 Produktionsmetod

Mjölkproduktion

Stycken om djurbesättningen och foder läggs till i produktspecifikationen för att befästa traditionell praxis.

Följande stycke läggs till:

”Definitioner:

— mjölkkor: lakterande kor eller sinkor av mjölkras som kalvat minst en gång.

— kvigor: djur i skedet mellan avvänjning och den första kalvningen.

— mjölkkobesättning: i denna produktspecifikation, alla mjölkkor och kvigor som finns på jordbruksföretaget.

— basranson: allt foder som är avsett att täcka djurens behov före tillskott av kraftfoder.

— total foderranson: allt foder i basransonen plus kraftfoder.”

Definitionerna innebär ett förtydligande av de efterföljande bestämmelserna och möjliggör en objektivare kontroll.

Raser

Följande stycke läggs till:

”Den mjölk som används för tillverkning av ’Munster’ eller ’Munster-Géromé’ kommer uteslutande från kor av raserna vosgienne, simmental, prim’holstein, montbéliarde eller korsningar av dessa raser. Till korsningar får endast renrasiga tjurar av någon av de fyra angivna raserna användas.”

Dessa raser är de som är bäst anpassade för att producera mjölken till ”Munster” eller ”Munster-Géromé”.

Utfodring av mjölkkorna

Beträffande basransonen läggs följande stycke till:

”Grönfoder ska utgöra minst 70 % av torrsubstansen i mjölkkobesättningens totala foderranson. Som grönfoder betraktas följande, oavsett konserveringsmetod:

— Gräs från naturbete, tillfällig ängsmark eller betesvall, som ges färskt, konserverat som ensilage, rundbalat, torkat till hö eller torkat till pellets.

— Majs och sorghum, som ges färska eller konserverade som ensilage eller torkade.

— Foderbetor.

— Spannmål, som ges färskt eller som ensilage.

— Halm från spannmål och proteinväxter.

— Samprodukter från jordbruket med en torrsubstans på mindre än 60 %: spannmålsmäsk, betmassa.

Denna förteckning utesluter alla foder som kan ha en negativ inverkan på mjölkens smak, nämligen korsblommiga växter (kål, raps, senap, kålrötter, rovor), purjolök och betblast. Halmen får inte behandlas med ammoniak.

Foderbetor ska ges rena och friska.

I genomsnitt under året ska mjölkkobesättningens basranson (räknat som torrsubstans) produceras

— till minst 95 % inom det geografiska området,

— till minst 70 % på den egna gården.

Gräs i någon form (räknat som torrsubstans) ska för mjölkkorna utgöra

— minst 40 % av basransonen i genomsnitt under året,

— minst 25 % av basransonen varje dag under hela året.

Varje mjölkko ska förfoga över minst 10 ar betesmark. De ska gå på bete i minst 150 dagar per år.”

En minsta procentandel grönfoder av basransonen läggs till, liksom regler om vad detta ska bestå av. Då jordbruksföretagen på traditionellt sätt använder samprodukter från de huvudsakliga grödorna (spannmål) från det egna jordbruket och från det geografiska området, läggs en bestämmelse till om basransonens ursprung (från det geografiska området och den egna gården). I det lokala systemet för utfodring spelar gräset en viktig roll, vilket gör att man kan ange att gräs ska utgöra minst en viss andel av basransonen, och ange en minsta yta betesmark per mjölkko och ett minsta antal dagar som korna ska gå på bete.

Gällande grönfoder läggs följande till: ”Grönfodret ska tas hem färskt till gården och får inte värmas upp innan det ges till mjölkkorna.”

Sättet att utfodra anges för att garantera fodrets kvalitet.

Följande bestämmelser läggs till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet:

”Minst 95 % av torrsubstansen i mjölkkobesättningens basranson har sitt ursprung i det geografiska området, och minst 70 % av detta är från den egna gården. Grönfodret (basranson) utgör minst 70 % av mjölkkobesättningens totala foderranson, räknat som torrsubstans. Däremot kan inte ursprunget för de råvaror som används i kompletteringsfodret garanteras. Det innebär att minst 67 % av torrsubstansen i den totala foderransonen har sitt ursprung i det geografiska området. Gräs (räknat som torrsubstans) utgör minst 40 % av mjölkkobesättningens basranson i genomsnitt under året, och minst 25 % av basransonen varje dag under hela året. Betesarealen per mjölkko är minst 10 ar under minst 150 dagar per år.”

Följande stycke läggs till angående kompletteringsfodret:

”Kraftfoder får ges med högst 1,8 ton torrsubstans per år och ko.

Kraftfoder får inte innehålla animaliskt mjöl eller fiskmjöl.

Kraftfoder får bestå av:

— Spannmål och produkter därav.

— Oljehaltiga frön eller frukter samt produkter och biprodukter därav.

— Frön från baljväxter och produkter därav.

— Betmassa, pressad eller torkad, melasserad eller inte melasserad.

— Betmelass.

— Mjölkprodukter och produkter därav.

— Mineraler och produkter därav.

— Tillsatser, däribland vitaminer.”

Tillskott av kraftfoder begränsas för att befästa grönfodrets plats i mjölkkornas utfodring och på så sätt stärka sambandet med det geografiska området. Förteckningen över tillåtna kompletteringsfoder läggs till för att underlätta kontrollen.

Följande stycke läggs till i punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet:

”Kraftfoder får ges med högst 1,8 ton torrsubstans per år och ko.

Kraftfoder får bestå av:

— Spannmål och produkter därav.

— Oljehaltiga frön eller frukter samt produkter och biprodukter därav.

— Frön från baljväxter och produkter därav.

— Betmassa, pressad eller torkad, melasserad eller inte melasserad.

— Betmelass.

— Mjölkprodukter och produkter därav.

— Mineraler och produkter därav.

— Tillsatser, däribland vitaminer.”

Insamling, tidsfrist för bearbetning

Beträffande förädling på gården läggs följande stycke till:

”Vid löpläggningen ska mjölken vara högst 26 timmar gammal. Om mjölken inte löpläggs direkt efter mjölkningen ska lagringstemperaturen vara minst 10 °C under åtminstone de tio timmar som föregår löpläggningen.”

Beträffande mjölk som samlas in läggs följande stycke till:

”— Om mjölken förädlas obehandlad ska insamling av mjölk ske varje dag.

— Om mjölken pastöriseras ska insamling av mjölk ske med högst 48 timmars mellanrum.

— Om mjölken förädlas obehandlad ska den löpläggas inom 36 timmar från tömning av lastbilen.

— Om mjölken pastöriseras ska den löpläggas högst 48 timmar efter tömning av lastbilen.”

Optimala förvaringsförhållanden och tidsfrister för förädling av mjölken läggs till för både gårdsproduktion och mjölk som samlas in, för att säkerställa att råvarans kvalitet bevaras.

Förädling

Denna del kompletteras för att bättre spegla de tekniska metoderna för framställning av ”Munster” eller ”Munster-Géromé”. Syftet är att precisera de förfaranden som särskilt bygger på aktörernas kunnande när det gäller att uppnå de värden som garanterar produktens särskilda egenskaper.

Tillåtna behandlingar och tillsatser

Följande stycke läggs till:

”Följande behandlingar är tillåtna:

— Standardisering av fetthalten.

— Pastörisering vid en högsta temperatur på 73 °C, i högst 40 sekunder, eller likvärdig värmebehandling. Om mjölken ska förvaras i väntan på förädling får en termisering genomföras (högst 66 °C i högst 40 sekunder).

All annan fysisk behandling (mikrofiltrering, ultrafiltrering osv.) är förbjuden.

Gårdsproducerad ”Munster” eller ”Munster-Géromé” tillverkas enbart av obehandlad mjölk.

Utöver mjölkråvaror får endast följande ingredienser, processtekniska hjälpmedel eller tillsatser användas i mjölken eller under tillverkningen:

— Löpe (från kalvars löpmagar).

— Dokumenterat oskadliga bakteriekulturer, jäst, mögelsvampar.

— Kalciumklorid.

— Salt.

— Carum carvi L. även kallat kummin, brödkummin eller ”anis des Vosges”.

Förvaring av mjölkråvaror, produkter under framställning, ostmassa eller färskost vid en temperatur under 0 °C är inte tillåten.

Det är förbjudet att förvara färskost i modifierad atmosfär.”

Tillåtna behandlingar av mjölken (standardisering, termisk behandling) läggs till för att utesluta all annan behandling av mjölken. Mjölken får bara genomgå en enda pastörisering som vid behov får kompletteras med en termisering för att bibehålla mjölkens kvalitet.

Tillåtna ingredienser och processtekniska hjälpmedel förtecknas för att följa den traditionella tillverkningstekniken.

Det läggs också till att det är förbjudet att förvara råvaror och produkter under tillverkning i minusgrader eller modifierad atmosfär. Syftet är att garantera de särskilda egenskaperna hos ”Munster” eller ”Munster-Géromé”.

Löpläggning

Texten

”Munster tillverkas uteslutande av löplagd komjölk.”

ersätts med följande:

”Mjölken löpläggs vid en temperatur på högst 38 °C. Koaguleringstiden är mellan 7 och 20 minuter.”

De värden som ska uppnås vid löpläggning läggs till då de bidrar till att beskriva den typiska tekniken vid framställning av ”Munster” eller ”Munster Géromé”.

Brytning, laktosreducering

Texten

”Den ostmassa som erhålls på detta sätt bryts i mycket små bitar.”

ersätts med följande:

”Ostmassan bryts så att ostkornen får en storlek motsvarande minst en hasselnöt och högst en valnöt.”

Detta ger en bättre beskrivning av ostmassan och underlättar objektiva kontroller.

Det läggs till att laktosreducering inte är tillåtet i detta steg.

Följande mening läggs till:

”Kummin får tillsättas före eller efter formsättningen. Mängden kummin ska motsvara mellan 0,5 och 1,5 % av slutproduktens vikt.”

Syftet med att beskriva hur kummin tillsätts är att kodifiera de metoder som aktörerna använder.

Formsättning, avtappning, saltning

Med beaktande av aktörernas metoder läggs till att ostmassan inte ska ältas.

Meningen

”Den läggs sedan i cylindriska formar på ett tillredningsbord.”

ersätts med följande:

”Ostmassan läggs i cylindriska formar. Avtappningen ska ske utan pressning. Avtappning före saltning ska pågå i minst 15 timmar.”

Det är mer precist att ange att avtappningen ska ske utan pressning än att ange att den sker på ett tillredningsbord. De olika målvärdena läggs till då de bidrar till att beskriva den typiska tekniken vid framställning av ”Munster” eller ”Munster Géromé”.

Texten

”Ostarna vänds flera gånger för att påskynda avtappningen av kvarvarande vassle. Därefter tas de ur formarna […]”

ersätts med följande:

”Färskostarna vänds minst en gång under avtappningen innan de tas ur formarna.”

Antalet vändningar varierar beroende på ostarnas format.

Meningen

”[Osten] saltas och torkas i en inredd lokal, och placeras sedan i mognadslager.”

ersätts med följande:

”Ostarna saltas.”

Beskrivningen av de lokaler där olika etapper äger rum stryks eftersom det inte påverkar ostens egenskaper och inte hör till de punkter som ska kontrolleras.

Kontroll av mjölksyrekaraktären

Följande stycke läggs till:

”Efter minimitiden för mognadslagring har osten en mjölksyrad kärna. I mejeriet, fem dagar efter löpläggningen, ska ostarna ha ett pH-värde på mellan 4,5 och 4,9 i kärnan.”

Mjölksyrekaraktären, som beror på den syrade ostmassan, är en viktig egenskap hos ”Munster” eller ”Munster-Géromé” och måste kontrolleras.

Mognadslagring

Följande stycke läggs till:

”Det är förbjudet att förvara ostarna i modifierad atmosfär under mognadslagringen. Mognadslagringen sker i två etapper efter saltningen, nämligen jäsning och fuktbehandling.”

Följande villkor för mognadslagring läggs till i enlighet med de metoder som används i dag.

Beträffande temperaturer och luftfuktighet under mognadslagring ersätts stycket

”Mognadslagringen kräver en särskild miljö (11–15 °C och 95 % relativ luftfuktighet) som gynnar utvecklingen av den flora som kännetecknar varje mognadslager och som huvudsakligen består av rödkittsbakterier och jästkulturer som ger ostarna deras typiska gulorange färg.”

med följande:

”Mognadslagringen kräver en särskild miljö med minst 90 % relativ luftfuktighet, vilket gynnar utvecklingen av den flora som är karakteristisk för varje lagringsutrymme och som huvudsakligen består av rödkittsbakterier och jästkulturer som ger ’Munster’ eller ’Munster-Géromé’ dess typiska gulorange färg. Under jäsningsetappen är temperaturen minst 16 °C. Under fuktbehandlingsetappen är temperaturen i mognadslagret mellan 10 och 16 °C.”

Mognadslagringens etapper beskrivs med specifika temperaturer och luftfuktigheten anges. Mognadslagringen kräver en särskild miljö som gynnar utvecklingen av den flora som är karakteristisk för varje lagringsutrymme, och som i huvudsak består av rödkittsbakterier och jästkulturer som ger ”Munster” eller ”Munster-Géromé” dess typiska gulorange färg.

Beträffande skötseln under mognadslagringen läggs följande stycke till:

Stycket

”Ostarna tvättas (slätas till och borstas) och vänds varannan eller var tredje dag med en saltlösning som håller samma temperatur som lagringsutrymmet.”

ersätts med följande:

”Färskosten behandlas enligt följande på båda sidor och på kanten:

— Minst två fuktighetsbehandlingar (saltat eller osaltat vatten som får vara ympat med jästkulturer, bestående av bland annat Brevibacterium linens) varav åtminstone en mekanisk borstning (manuell eller med maskin) för kategori 1.

— Minst tre fuktighetsbehandlingar (saltat eller osaltat vatten som får vara ympat med jästkulturer, bestående av bland annat de Brevibacterium linens), varav åtminstone två mekaniska borstningar (manuellt eller med maskin) för kategorierna 2 och 3.

Skorpans blekt orange till orangeröda färg beror i huvudsak på rödkittsbakterier (bland annat Brevibacterium linens). Användning av färgämnen är förbjudet.”

Bestämmelserna motsvarar de metoder som aktörerna använder vid skötseln av ostarna under mognadslagringen. Minimiantalet behandlingar gör att man kan garantera en jämn utveckling av jästkulturerna vilket ger osten dess karakteristiska färg.

Beträffande underlaget vid mognadslagringen läggs följande stycke till:

”Om trä används som underlag vid mognadslagringen och kan komma i kontakt med produkten ska det vara ädelgran eller gran.”

Det fastställs vilka träslag som får användas som underlag som kan komma i kontakt med osten, för att befästa det traditionella bruket att använda detta material.

Beträffande mognadslagringens varaktighet ersätts texten

”Ostarna mognadslagras minst 21 dagar för ’Munster’ och minst 14 dagar för ’Petit Munster’.”

med följande:

”Mognadslagring av ’Munster’ eller ’Munster-Géromé’ ska pågå i åtminstone

— 21 dagar för kategorierna 2 och 3, och

— 14 dagar för kategori 1.

Tiden räknas från tillverkningsdagen, vilken definieras som dagen för löpläggning.”

Mognadslagringstiden preciseras för de olika kategorierna enligt avsnittet om produktbeskrivning. Det görs även ett tillägg om att tiden för mognadslagring räknas från och med dagen för löpläggningen och inte från och med tillverkningsdagen, eftersom detta är mer exakt och bidrar till att göra kontrollerna mer objektiva.

I det sammanfattande dokumentet ersätts texten

”Ostarna mognadslagras minst 21 dagar för ’Munster’ och minst 14 dagar för ’Petit Munster’.”

med följande:

”Mognadslagringen ska, beroende på ostarnas format, pågå minst 14 eller 21 dagar från och med dagen för löpläggningen.”

Beträffande förpackning av ostarna läggs följande stycke till:

”För att förhindra att ostskorpan torkar och att oönskade mögelarter av typen blåmögel utvecklas på osten förpackas ostarna individuellt när de tas ut från mognadslagret efter minimitiden för mognadslagring.

Det är även tillåtet att förpacka ostarna innan minimitiden för mognadslagring har löpt ut, dock tidigast

— den artonde dagen efter löpläggningen för kategorierna 2 och 3,

— den elfte dagen efter löpläggningen för kategori 1.

I sådana fall ska de förpackade ostarna fortsätta mognadslagras under samma förhållanden som de oförpackade ostarna.”

Ostarna ska förpackas inom det geografiska området. Ostarna ska alltså förpackas senast när de tas ut från mognadslagret. ”Munster” eller ”Munster-Géromé” är en mjuk ost med tvättad skorpa, vilket ger skorpan ett fuktigt utseende och gör att den snabbt blir uttorkad. Mognadslagringen äger rum i ett mognadslager och innefattar flera fuktighetsbehandlingar, vilket gör att man kan styra utvecklingen av en specifik flora på ytan av ”Munster” eller ”Munster-Géromé”, med främst rödkittsbakterier. När ”Munster” eller ”Munster-Géromé” utsätts för luften utanför mognadslagret och inte längre sköts om kan oönskade mögelarter utvecklas på skorpan. Förekomsten av sådant mögel eller en torr skorpa betraktas som fel på ”Munster” eller ”Munster-Géromé”. Det är alltså nödvändigt att osten förpackas så snart den tas ut ur mognadslagret, för att skydda skorpan och bevara de särskilda organoleptiska egenskaperna hos ”Munster” eller ”Munster-Géromé”.

Denna bestämmelse läggs till i punkt 3.5 i det sammanfattande dokumentet.

5.6 Samband

Avsnittet om sambandet med det geografiska området har skrivits om helt för att ge en tydligare beskrivning av sambandet mellan ”Munster” eller ”Munster-Géromé” och det geografiska området, utan att själva sambandet i grunden har ändrats. Framför allt beskrivs villkoren för mjölkproduktionen, som gör det möjligt att använda mjölk som är lämplig för ostframställning och för vilken det krävs ett särskilt kunnande, samt villkoren för mognadslagring. I avsnittet ”Det geografiska områdets särskilda egenskaper” beskrivs de naturliga faktorerna i det geografiska området samt de mänskliga faktorerna, vilka tillsammans ger det historiska sammanhanget. Dessutom betonas det särskilda kunnandet. I punkten ”Produktens särskilda egenskaper” framhålls vissa delar som har lagts till i produktbeskrivningen. I punkten ”Samband” förklaras slutligen samverkan mellan de naturliga och mänskliga faktorerna och produkten.

Ändringen görs även i avsnitt 5 i det sammanfattande dokumentet.

5.7 Märkning

Stycket

”Utöver ursprungsbeteckningens namn ska märkningen innefatta INAO:s logotyp, med namnet på ursprungsbeteckningen, uppgiften Skyddad ursprungsbeteckning och akronymen INAO. Uppgiften ’Gårdstillverkning’ eller ’Gårdsost’ är förbehållen gårdsproducenter som förädlar mjölk som produceras på den egna gården.”

ersätts med följande:

”Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel ska varje förpackning med ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ’Munster’ eller ’Munster-Géromé’ märkas med produktens registrerade namn i bokstäver med en storlek som minst motsvarar två tredjedelar av storleken på de största bokstäver som förekommer på märkningen och EU:s symbol för skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) i samma synfält.”

Avsnittet om märkning har uppdaterats för att följa nationell och europeisk lagstiftning.

Dessutom får namnet på ett varumärke inte framhävas på ett överdrivet sätt på bekostnad av namnet på ursprungsbeteckningen, och därför måste storleken på bokstäverna fastställas.

Ändringarna görs även i det sammanfattande dokumentet.

Följande mening läggs till:

”Uppgiften ’tillverkad av mjölk från besättningar med minst x % kor av rasen vosgienne’ eller varje annan hänvisning till rasen vosgienne i märkningen eller i reklamen för osten, får bara användas om minst x % av korna i den besättning, eller var och en av de besättningar som mjölken kommer från är av den rasen. Andelen ska vara högre än 70 %.”

Uppgiften visar konsumenten att minst 70 % den mjölk som används vid tillverkningen kommer från kor av rasen vosgienne.

Denna mening läggs till i det sammanfattande dokumentet.

5.8 Annat

Adressen till den behöriga myndigheten i medlemsstaten uppdateras.

Namnet på och kontaktuppgifterna till gruppen uppdateras.

Angående avsnittet ”Hänvisning till kontrollorgan”.

Namn och kontaktuppgifter till de officiella kontrollorganen uppdateras. Under denna rubrik anges kontaktuppgifter till de behöriga tillsynsmyndigheterna på nationell nivå i Frankrike, nämligen Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) och Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF). En uppgift läggs dessutom till om att certifieringsorganets namn och kontaktuppgifter finns på INAO:s webbplats och i Europeiska kommissionens databas.

Under rubriken ”Nationella krav” läggs en tabell till med de huvudsakliga punkter som ska kontrolleras och metoden för att bedöma dem.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”MUNSTER”/”MUNSTER-GÉROMÉ”

EU-nr: PDO-FR-0125-AM03 – 7.8.2019

SUB (X) SGB ( )

1. Namn

”Munster”/”Munster-Géromé”

2. Medlemsstat eller Tredjeland

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1. Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2. Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Munster” eller ”Munster-Géromé” är en mjuk ost med tvättad skorpa (kittost). Den tillverkas av komjölk.

Den ska mognadslagras minst 14 eller 21 dagar, beroende på format, räknat från och med dagen för löpläggningen.

Osten är formad som en låg eller hög cylinder i tre olika formatkategorier:

Formatkategorier Formens innerdiameter Ostens högsta höjd Ostens vikt 1: 120–340 g 7,5–8 cm 4 cm 120–170 g 10–11 cm 4 cm 200–280 g 11–12 cm 4 cm 280–340 g 2: 450–1 000 g 14–16 cm 4 cm 450–600 g 16,5–19 cm 4 cm 700–1 000 g 3: 1 000 –1 750 g 16,5–19 cm 7 cm 1 000 –1 750 g

Skorpan är tunn och lätt kittad, med en färg som varierar från blekt orange till orangeröd, en färg som främst kommer sig av rödkittsbakterierna (bl.a. Brevibacterium linens). Osten är benvit till ljust beige och kan ha några sprickor, dock ej för många.

Efter minimitiden för mognadslagring har osten en kärna. Beroende på ostens mognadsgrad och höjd är kärnan mer eller mindre mogen.

Doften är framträdande och med en anstrykning av ammoniak. I munnen känns en lätt sälta och texturen är len, mjuk och smältande. Smaken är mild med toner av mjölk, växtlighet (halm, mogen frukt, nötter och mandel), skog och lätta inslag av jäst.

Fetthalten är minst 20 gram per 100 gram ost. Torrsubstanshalten är minst 44 gram per 100 gram ost.

’Munster’ eller ’Munster-Géromé’ får innehålla frön av kummin (Carum carvi L.). I sådana fall ska den fortfarande ha samma egenskaper som ”Munster” eller ”Munster-Géromé”, och dessutom en smak av kummin.

3.3. Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Minst 95 % av torrsubstansen i mjölkkobesättningens basranson har sitt ursprung i det geografiska området, och minst 70 % av detta kommer från den egna gården. Grönfodret (basranson) utgör minst 70 % av mjölkkobesättningens totala foderranson, räknat som torrsubstans. Däremot kan inte ursprunget för de råvaror som används i kompletteringsfodret garanteras. Det innebär att minst 67 % av torrsubstansen i den totala foderransonen har sitt ursprung i det geografiska området.

Gräs (räknat som torrsubstans) utgör minst 40 % av mjölkkobesättningens basranson i genomsnitt under året, och minst 25 % av basransonen varje dag under hela året.

Betesarealen per mjölkko är minst 10 ar under minst 150 dagar per år.

Kraftfoder får ges med högst 1,8 ton torrsubstans per år och ko. Kraftfodret får bestå av:

— Spannmål och produkter därav.

— Oljehaltiga frön eller frukter samt produkter och biprodukter därav.

— Frön från baljväxter och produkter därav.

— Betmassa, pressad eller torkad, melasserad eller inte melasserad.

— Betmelass.

— Mjölkprodukter och produkter därav.

— Mineraler och produkter därav.

— Tillsatser, däribland vitaminer.

3.4. Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

–

3.5. Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Ostarna förpackas individuellt när de tas ut ur mognadslagret efter minimitiden för mognadslagring.

Ostarna får förpackas tre dagar innan minimitiden för mognadslagring löper ut. De förpackade ostarna ska då fortsätta mognadslagras enligt samma regler som oförpackade ostar.

Ostarna ska förpackas inom det geografiska området. Ostarna ska alltså förpackas senast när de tas ut från mognadslagret. ”Munster” eller ”Munster-Géromé” är en mjuk ost med tvättad skorpa, vilket ger skorpan ett fuktigt utseende och gör att den snabbt blir uttorkad. Mognadslagringen äger rum i mognadslager och innefattar flera fuktighetsbehandlingar, vilket gör att man kan styra utvecklingen av en specifik flora på ytan av ”Munster” eller ”Munster-Géromé”, med främst rödkittsbakterier. När ”Munster” eller ”Munster-Géromé” utsätts för luften utanför mognadslagret och inte längre sköts om, kan oönskade mögelarter utvecklas på skorpan. Förekomsten av sådant mögel eller en torr skorpa betraktas som fel på ”Munster” eller ”Munster-Géromé”. Det är alltså nödvändigt att osten förpackas så snart den tas ut ur mognadslagret, för att skydda skorpan och bevara de särskilda organoleptiska egenskaperna hos ”Munster” eller ”Munster-Géromé”.

3.6. Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel ska varje förpackning med ost med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Munster” eller Munster-Géromé” märkas med produktens registrerade namn i bokstäver med en storlek som minst motsvarar två tredjedelar av storleken på de största bokstäver som förekommer på märkningen och EU:s symbol för skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) i samma synfält.

Uppgiften ”tillverkad av mjölk från besättningar med minst x % kor av rasen vosgienne” eller varje annan hänvisning till rasen vosgienne i märkningen eller i reklamen för osten får bara användas om minst x % av korna i den besättning, eller var och en av de besättningar som mjölken kommer från, är av den rasen. Andelen ska vara högre än 70 %.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Departementet Meurthe et Moselle

Följande kommuner: Amenoncourt, Ancerviller, Angomont, Autrepierre, Avricourt, Baccarat, Badonviller, Barbas, Bertrambois, Bertrichamps, Bionville, Blamont, Blemerey, Bremenil, Buriville, Chazelles-Sur-Albe, Cirey-Sur-Vezouze, Deneuvre, Domevre-Sur-Vezouze, Domjevin, Embermenil, Fenneviller, Fremenil, Fremonville, Gogney, Gondrexon, Halloville, Harbouey, Herbeviller, Igney, Lachapelle, Leintrey, Merviller, Migneville, Montigny, Montreux, Neufmaisons, Neuviller-Les-Badonviller, Nonhigny, Ogeviller, Parux, Petitmont, Pettonville, Pexonne, Pierre-Percee, Raon-Les-Leau, Reclonville, Reherrey, Reillon, Remoncourt, Repaix, Saint-Martin, Saint-Maurice-Aux-Forges, Sainte-Pole, Saint-Sauveur, Tanconville, Thiaville-Sur-Meurthe, Vacqueville, Val-Et-Chatillon, Vaucourt, Vaxainville, Veho, Veney, Verdenal och Xousse.

Departementet Moselle

Kantonerna Phalsbourg och Sarrebourg: Alla kommuner.

Följande kommuner: Albestroff, Bassing, Benestroff, Bermering, Bidestroff, Blanche-Eglise, Bourdonnay, Bourgaltroff, Cutting, Dieuze, Domnom-Les-Dieuze, Donnelay, Francaltroff, Gelucourt, Givrycourt, Guebestroff, Gueblange-Les-Dieuze, Guebling, Guinzeling, Honskirch, Insming, Insviller, Juvelize, Lagarde, Lening, Lhor, Lidrezing, Lindre-Basse, Lindre-Haute, Lostroff, Loudrefing, Maizieres-Les-Vic, Marimont-Les-Benestroff, Molring, Montdidier, Mulcey, Munster, Nebing, Neufvillage, Ommeray, Rening, Rodalbe, Rorbach-Les-Dieuze, Saint-Medard, Tarquimpol, Torcheville, Vahl-Les-Benestroff, Val-De-Bride, Vergaville, Vibersviller, Virming, Vittersbourg, Zarbeling och Zommange.

Departementet Bas Rhin

Kantonerna Mutzig och Saverne: Alla kommuner.

Kantonen Bouxwiller: Delar av kommunen Wingersheim Les Quatre Bans (endast det område som omfattar den tidigare kommunen Gingsheim) och alla kommuner utom Dingsheim, Dossenheim-Kochersberg, Fessenheim-Le-Bas, Furdenheim, Griesheim-Sur-Souffel, Handschuheim, Hurtigheim, Ittenheim, Pfulgriesheim, Quatzenheim, Rohr, Stutzheim-Offenheim, Truchtersheim, Waltenheim-Sur-Zorn och Wiwersheim.

Kantonen Molsheim: Alla kommuner utom Altorf, Dachstein, Duppigheim, Duttlenheim, Ernolsheim-Bruche, Griesheim-Pres-Molsheim och Innenheim.

Kantonen Obernai: Alla kommuner utom Krautergersheim, Meistratzheim, Niedernai, Stotzheim, Valff och Zellwiller.

Följande kommuner: Bischholtz, Bitschhoffen, Cleebourg, Dauendorf, Dieffenbach-Les-Woerth, Dossenheim-Sur-Zinsel, Drachenbronn-Birlenbach, Engwiller, Erckartswiller, Eschbourg, Forstheim, Froeschwiller, Frohmuhl, Goersdorf, Gumbrechtshoffen, Gundershoffen, Gunstett, Hegeney, Hinsbourg, Huttendorf, Ingwiller, Keffenach, Kindwiller, Kutzenhausen, La Petite-Pierre, Lampertsloch, Laubach, Lichtenberg, Lobsann, Memmelshoffen, Menchhoffen, Merkwiller-Pechelbronn, Mietesheim, Morsbronn-Les-Bains, Morschwiller, Mulhausen, Neuwiller-Les-Saverne, Niedermodern, Niedersoultzbach, Oberbronn, Oberdorf-Spachbach, Petersbach, Pfalzweyer, Preuschdorf, Puberg, Reipertswiller, Riedseltz, Rosteig, Rothbach, Schillersdorf, Soultz-Sous-Forets, Sparsbach, Struth, Tieffenbach, Uhlwiller, Uhrwiller, Uttenhoffen, Val De Moder, Woerth, Weinbourg, Weiterswiller, Wimmenau, Wingen-Sur-Moder, Zinswiller och Zittersheim.

Departementet Haut Rhin

Kantonerna Masevaux och Altkirch: Alla kommuner.

Kantonen Cernay: Alla kommuner utom Cernay, Uffholtz och Wattwiller.

Kantonen Guebwiller: Alla kommuner utom Issenheim, Merxheim och Raedersheim.

Kantonen Sainte-Marie-aux-Mines: Alla kommuner utom Guemar. Illhaeusern.

Kantonen Wintzenheim: Alla kommuner utom Gundolsheim och Herrlisheim-Pres-Colmar.

Följande kommuner: Colmar, Berrwiller, Bruebach, Brunstatt-Didenheim, Flaxlanden, Galfingue, Heimsbrunn, Ingersheim, Knoeringue, Michelbach-Le-Bas, Morschwiller-Le-Bas, Mulhouse, Ranspach-Le-Bas, Ranspach-Le-Haut, Saint-Louis och Zillisheim.

Departementet Haute Saône

Följande kommuner: Aillevillers-Et-Lyaumont, Alaincourt, Amage, Ambievillers, Amont-Et-Effreney, La Basse-Vaivre, Belfahy, Betoncourt-Saint-Pancras, Beulotte-Saint-Laurent, Bouligney, Bourbevelle, Bousseraucourt, Breuchotte, La Bruyere, Corravillers, Corre, Cuve, Dampvalley-Saint-Pancras, Demangevelle, Esmoulieres, Faucogney-Et-La-Mer, Les Fessey, Fleurey-Les-Saint-Loup, Fontenois-La-Ville, Fougerolles, Haut-Du-Them-Chateau-Lambert, Hurecourt, Jonvelle, La Longine, Mailleroncourt-Saint-Pancras, La Montagne, Montcourt, Montdore, Passavant-La-Rochere, Plancher-Les-Mines, Pont-Du-Bois, La Proiseliere-Et-Langle, Raddon-Et-Chapendu, La Rosiere, Saint-Bresson, Sainte-Marie-En-Chanois, Selles, Servance-Miellin, Ternuay-Melay-Et-Saint-Hilaire, La Vaivre, Vauvillers, La Voivre och Vougecourt.

Departementet Vosges

Alla kommuner utom Ainvelle, Ameuvelle, Aroffe, Autreville, Avranville, Blevaincourt, Brechainville, Chatillon-Sur-Saone, Chermisey, Damblain, Fignevelle, Fouchecourt, Frain, Freville, Godoncourt, Grand, Grignoncourt, Harmonville, Isches, Lamarche, Les Thons, Liffol-Le-Grand, Lironcourt, Marey, Martigny-Les-Bains, Martinvelle, Midrevaux, Mont-Les-Lamarche, Morizecourt, Pargny-Sous-Mureau, Regnevelle, Robecourt, Romain-Aux-Bois, Rozieres-Sur-Mouzon, Saint-Julien, Senaide, Seraumont, Serecourt, Serocourt, Sionne, Soncourt, Tignecourt, Tollaincourt, Trampot, Vicherey, Villotte och Villouxel.

Departementet Territoire de Belfort

Alla kommuner utom Beaucourt, Courcelles, Croix, Feche-L’eglise, Joncherey, Lebetain, Mezire, Montbouton, Saint-Dizier-L’eveque och Villars-Le-Sec.

5. Samband med det geografiska området

”Munster” eller ”Munster-Géromé” är en mjuk ost med tvättad skorpa (kittost). Den tillverkas av mjölk från kor som föds upp i en region som huvudsakligen präglas av betesbruk. Klimatet har gynnat uppkomsten av traditionellt överförda kunskaper om mognadslagring av syrad ostmassa i fuktig miljö, som gör att rödkittsbakterierna kan utvecklas och ge osten dess färg och framträdande doft som står i kontrast till dess milda smak.

Det geografiska området består av kuperad terräng på medelhög höjd i de bergiga delarna och på bergssluttningarna (bergsmassivet Vogeserna, som alla departement som ingår i det geografiska området utgör en del av), och av slättland i de västra delarna av området. I Vogeserna rinner många stora vattendrag upp, som fylls på av nederbörd, infiltrationsvatten och bäckar och som bevattnar området och formar landskapet.

Klimatet präglas av en riklig nederbörd, eftersom Vogeserna bildar en mur mot de moln som kommer från väster, så de tvingas stiga och kondenseras för att falla som regn på sluttningarna och i bergsmassivet. Denna terräng lämpar sig för betesbruk. Det växer gräs överallt, på Vogesernas höga toppar (hautes-chaumes) där det bara finns alpängar, i uppodlade områden och i svårodlade områden med styv jord. På ängarna växer ofta kummin, en flockblommig ört som även kallas brödkummin (Carum carvi L.), och lokalt också ”anis des Vosges”.

”Munster” eller ”Munster-Géromé” har sitt upphov i de kloster som byggdes upp i Vogeserna under 600- och 700-talen. Dessa ”Monasterium confluentis” gav namn åt staden Munster, som ligger på massivets östra sluttning. Mjölkkorna betade under sommaren på de höga sluttningarna och mot hösten kom uppfödarna ner i dalarna på västsidan för att övervintra.

Ostarna började framställas i större kvantiteter och redan på 1500-talet sålde bönderna sina ostar i kommuner i vindistriktet Alsace, på slätten och i de närliggande större städerna.

Osten tillverkades både i trakten kring Munster i Alsace och kring Gérardmer i Lorraine, vilket är förklaringen till produktens två namn, Munster eller Géromé, beroende på tillverkningsort.

I det geografiska området har många konflikter utspelats, vilket lett till mycket migration. Människor har flyttat och tagit med sig sina verksamheter och kunskaper och på så sätt spridit kunskaperna om ostframställning vidare ut på slätten. Nötkreatursrasen vosgienne har sitt ursprung i Vogeserna och är anpassad till miljön, men andra raser har introducerats för att bygga upp de krympande besättningarna – simmental från det närliggande Schweiz, montbéliarde, och française pie noire som döpts om till prim’holstein.

Kunskaperna om uppfödning av dessa mjölkkor och tillverkning och mognadslagring av osten lever kvar än i dag. Tekniken för framställning av osten bygger på syrning av ostmassan. Metoden med mognadslagring i fuktig miljö omfattar tvättning av skorpan efter en första jäsningsfas som avsyrar ostmassan. Mogningslagrarna anpassar förhållandena i mognadslagret och skötseln av ostarna beroende på hur de utvecklas. Än i dag tillsätter producenterna kummin (Carum carvi L.) i ostmassan.

”Munster” eller ”Munster-Géromé” är en mjuk ost som tillverkas av syrad ostmassa av komjölk, med en tvättad skorpa som skiftar från blekt orange till orangerött.

Kontrasten är tydlig mellan den framträdande doften med en anstrykning av ammoniak och den milda smaken med toner av mjölk, växtlighet (halm, mogen frukt, nötter och mandel), skog och lätta inslag av jäst. ”Munster” eller ”Munster-Géromé” förekommer i olika format – platta små ostar eller större ostar som kan vara platta eller tjocka. Mognadslagringstiden är mellan 14 och 21 dagar beroende på format.

Produktionen av ”Munster” eller ”Munster-Géromé” har utvecklats tack vare att man kunnat använda mjölkkorna för att ta tillvara den goda tillgången på gräs. Mjölken som erhålls är relativt mager, vilket gjort att man vid ystningen använder en teknik med syrad ostmassa.

Förhållandena i den geografiska miljön präglas av en hög fuktighet som hänger samman med den rikliga nederbörden och den rika förekomsten av källor, vilket bidragit till att etablera kunskaperna om mognadslagring under fuktiga förhållanden, tvättningen som gynnar utvecklingen av rödkittsbakterier (främst Brevibacterium linens) som ger skorpan på ”Munster” eller ”Munster-Géromé” dess blekt orange till orangeröda färg och gör att ostens karakteristiska aromer kan utvecklas.

Den syrade ostmassan gör att dessa mjuka ostar inte har särskilt lång hållbarhetstid. Det motsägelsefulla förhållandet mellan ett produktionsområde som präglas av isolering och en slutprodukt som är svår att transportera har gjort att producenterna diversifierat formaten, med små ostar med kortare mognadslagringstid för lokal konsumtion och större ostar som håller längre. Detta har gjort att mognadslagringsföretagen kan köpa upp färskostar som producerats i ibland svårtillgängliga områden och mognadslagra dem närmare den ort där de sedan konsumeras. Eftersom kummin förekommer rikligt på ängsmarkerna i Vogeserna brukar man tillsätta fröna i en del av ostmassan, en tradition som fortlever än i dag.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i denna förordning)

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-4e2c987c-80c8-4071-a5c9-dda91955e185

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.