RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 716/2007 av den 20 juni 2007 om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet /* COM/2012/0249 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 716/2007 av den 20 juni 2007 om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet 1. Inledning Det viktigaste målet för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 716/2007 om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet (nedan kallad förordningen) är att fastställa gemensamma ramar och kvalitetskrav för systematisk sammanställning av jämförbar statistik om utländska dotterbolag. Enligt artikel 12 i förordningen ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om förordningens genomförande senast den 19 juli 2012. Rapporten ska utarbetas av Eurostat och ska särskilt innehålla 1. en bedömning av kvaliteten på den statistik som sammanställts, 2. en bedömning av vilka fördelar statistiken medför för gemenskapen, medlemsstaterna, leverantörerna och användarna av statistiken i förhållande till kostnaderna, 3. en bedömning av hur långt pilotstudierna har framskridit och hur de genomförts, och 4. en kartläggning av områden som kan förbättras och ändringar som anses nödvändiga med hänsyn till de resultat som uppnåtts och därmed sammanhängande kostnader. I artikel 2 i förordningen finns definitioner om statistik över utländska dotterbolag, och bl.a. menas med statistik över utländska dotterbolag i det land som sammanställer uppgifterna statistik som beskriver verksamheten hos utländska dotterbolag med hemvist i det land som sammanställer uppgifterna (inward)[1] och med statistik över dotterbolag i utlandet statistik som beskriver verksamheten hos dotterbolag i utlandet som kontrolleras av en institutionell enhet i det land som sammanställer uppgifterna (outward)[2]. Enligt artikel 7 i förordningen ska kommissionen ”publicera en manual med rekommendationer innehållande relevanta definitioner och kompletterande riktlinjer för den gemenskapsstatistik som framställs i enlighet med denna förordning”, varför den första upplagan av Foreign Affiliates Statistics Recommendations Manual (nedan kallad manualen) publicerades 2007. Den har sedan dess reviderats två gånger av Eurostat i samarbete med medlemsstaternas experter[3]. Dess syfte är att fastställa metoder och riktlinjer för insamling och sammanställning av inward- och outwardstatistik om utländska dotterbolag i Europeiska unionen (EU). I definitionen av utländskt dotterbolag i artikel 2 i förordningen används de tre begreppen kontroll, institutionell enhet och hemvist. Eftersom dessa begrepp har synnerligen allmän karaktär behöver de avgränsas ytterligare för enhetlig insamling av uppgifter. I manualen finns en mer precis definition av begreppen och en förklaring av begreppet yttersta kontrollerande institutionella enhet som de nationella statistikmyndigheterna ska använda när de sammanställer statistiken om utländska dotterbolag: Med ett utländskt dotterbolags yttersta kontrollerande institutionella enhet menas den institutionella enhet i det yttersta ledet i ett utländskt dotterbolags kontrollkedja som inte kontrolleras av en annan institutionell enhet. Medlemsstaterna i EU ska förse Eurostat med de uppgifter som krävs enligt förordningen, i dess lydelse enligt ändringar och genomförandeförordningar, och enligt riktlinjerna i manualen. I föreliggande rapport granskas de viktigaste aspekterna på genomförandet av förordningen enligt medlemsstaternas uppgifter, jämte kommissionens åtgärder för att garantera en hög kvalitet på den europeiska statistiken över utländska dotterbolags verksamhet. 2. Genomförandeåtgärder I förordningen anges en gemensam ram för sammanställning av statistik om utländska dotterbolag. För att få fram jämförbara uppgifter som är harmoniserade mellan medlemsstaterna och minska risken för fel i dataöverföringen måste dataformat och former för överföringen fastställas. Dessutom måste vissa medlemsstater beviljas undantag så att de kan anpassa sina nationella statistiksystem. Det har också varit nödvändigt att anpassa förordningens näringsgrensindelning till den nya förordningen om den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2[4]. Därför har följande ändringsförordningar antagits: 1. Kommissionens förordning (EG) nr 364/2008 av den 23 april 2008 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 716/2007 när det gäller det tekniska formatet för överföring av statistik över utländska dotterbolag och beviljande av undantag för medlemsstaterna. 2. Kommissionens förordning (EG) nr 747/2008 av den 30 juli 2008 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 716/2007 om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet i fråga om definitioner av variabler och tillämpning av Nace rev. 2. 3. Kommissionens förordning (EG) nr 834/2009 av den 11 september 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 716/2007 om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet, när det gäller kvalitetsrapporterna. Eurostat har också gett ut den ovannämnda manualen (som när detta skrivs håller på att revideras) med exakta definitioner och anvisningar till medlemsstaterna om hur uppgifterna bör sammanställas. 3. Berörda uppgifter Statistik över utländska dotterbolag är en förutsättning för en rättvisande bedömning av hur utlandskontrollerade företag påverkar EU:s ekonomi. Den här statistiken underlättar också övervakningen av den inre marknadens funktion och den gradvisa integrationen av ekonomierna mot bakgrund av globaliseringen. I avsnitt 2 i bilaga I till förordningen anges de egenskaper som ska rapporteras: Inward-statistik De 11 huvudsakliga egenskaper (variabler) som ingår i inward-statistiken är följande: · Företagsdemografiska variabler (t.ex. antal företag). · Resultatrelaterade variabler (t.ex. omsättning, förädlingsvärde till faktorkostnad). · Insatsrelaterade variabler: insats av arbetskraft (t.ex. antal sysselsatta, arbetskraftskostnader), insats av varor och tjänster (t.ex. totala kostnader för inköp av varor och tjänster). Outward-statistik Uppgifter ska lämnas för tre obligatoriska och åtta valfria variabler. De obligatoriska variablerna är följande: · Företagsdemografisk variabel: antal företag. · Resultatrelaterad variabel: omsättning. · Insatsrelaterad variabel, insats av arbetskraft: antal sysselsatta. De valfria variablerna förtecknas i manualen. Variablerna ska redovisas efter land där det utländska dotterbolaget är beläget och efter dess verksamhet, i enlighet med bilaga III till förordningen. 4. Statistikens kvalitet Medlemsstaterna ska förse kommissionen med en årlig kvalitetsrapport för att bedöma kvaliteten på de uppgifter som överlämnas till Eurostat[5]. Eurostat och de nationella statistikmyndigheterna samarbetar för att se till att statistiken om utländska dotterbolag är punktlig, noggrann, tillförlitlig och samanvändbar. Dessutom garanterar manualen, referensdokumentet för de statistiska detaljerna, att uppgifternas jämförbarhet stärks och bygger på den senaste metodutvecklingen. Nedanstående analys avser resultaten i de senaste tillgängliga kvalitetsrapporterna för år 2009, det år då fullständiga uppgifter skulle vara tillgängliga för första gången med en täckning som omfattar alla 27 medlemsstater. Det framgår att inte alla medlemsstater fullständigt efterlever lagstiftningen om statistik över utländska dotterbolag. Kvalitetspost || Inward-statistik || Outward-statistik Punktlighet || 21 av 27 || 23 av 27 Täckning || 81 % || 94 % Noggrannhet || Godtagbar || Godtagbar Samanvänd­barhet || 25 av 27 - 2 medlemsstater tar fram inward-statistik oberoende av SBS (se kapitel 4.7) || 20 av 27 - enhetliga klassificeringar av utländska direktinvesteringar (se kapitel 4.7) och utländska dotterbolag ska införas av 7 medlemsstater Jämförbarhet mellan länder || 27 av 27 || 26 av 27 (I skrivande stund tillämpar inte Grekland begreppet ett utländskt dotterbolags yttersta kontrollerande institutionella enhet) 4.1. Punktlighet Tidsfristerna anges i avsnitt 5 i bilagorna I och II till förordningen och förtydligas i 2009 års upplaga av manualen. Tidsfristerna för att skicka inward-statistik och outward-statistik till Eurostat anges i månader efter referensårets slut: t+20 Punktligheten för referensåret 2009 var följande: · 21 länder levererade sina inward-uppgifter i tid. · 23 länder levererade sina outward-uppgifter i tid. Några medlemsstater beviljades undantag från förordningen så att de kunde anpassa sina nationella statistiksystem för att bl.a. ta fram nya statistiska register och metoder för uppgiftsinsamling. För outward-statistiken beviljades Frankrike, Luxemburg, Spanien, Förenade kungariket och Norge fullständiga undantag för referensåren 2007 och 2008. Dessutom beviljades Luxemburg ett fullständigt undantag för referensåren 2007 och 2008 för inward-uppgifter. Sammanfattningsvis höll medlemsstaterna tidsfristerna för 2009 på ett tillfredsställande sätt, och punktligheten har förbättrats sedan 2007, då bara 18 länder lämnade sina inward-uppgifter i tid och 16 länder lämnade sina outward-uppgifter i tid. Rutiner för övervakning av tidhålligheten har byggts upp, och Eurostat samarbetar med de medlemsstater som ännu inte helt håller tidsfristerna. 4.2. De offentliggjorda uppgifternas tillgänglighet Alla uppgifter om utländska dotterbolag samt heltäckande, målinriktade och utförliga förklaringar om metodfrågor (metadata) hålls kostnadsfritt tillgängliga på Eurostats webbplats på avdelningen ”Industri, handel och tjänster”[6] eller via sökfunktionen. Statistik om utländska dotterbolag offentliggörs också på nationell nivå av de nationella statistikmyndigheterna, vilket ökar uppgifternas tillgänglighet. Databasen FATS — foreign affiliates statistics ger utförlig information om statistiska processer, rättsliga frågor, sekretess och nationella datainsamlingsmetoder[7]. Kortfattade förklaringar av statistiska begrepp finns i en ny wiki-ordbok på nätet och i form av frågor och svar. EU-aggregat för slutgiltig inward- och outward-statistik för 2009 kommer att beräknas på grundval av medlemsstaternas uppgifter eller, om uppgifter saknas, på grundval av skattningar. Icke-konfidentiella EU-aggregat kommer att läggas ut på Eurostats webbplats under 2012 och kan hämtas kostnadsfritt. 4.3. Täckning Uppgifternas täckning mäts som antalet uppgiftsvärden som lämnas i förhållande till de totala begärda antalet värden. Överlämnande av fullständiga uppgifter är av avgörande betydelse för att EU-aggregat ska kunna sammanställas. Uteblivna uppgifter begränsar tolkningen av statistiken och dess informationsvärde. Under den första omgången för referensåret 2007 kunde tre EU-länder lämna fullständiga inward-uppgifter, medan tretton länder lämnade outward-uppgifter. För referensåret 2009 hade uppgifternas täckning förbättrats avsevärt. För outward-statistiken minskade andelen uteblivna värden från 21 % till 6 % i och med att bara fem länder uppgav sig sakna uppgifter, medan 22 länder lämnade fullständiga uppgifter. För inward-statistiken minskade andelen uteblivna uppgifter från 47 % under 2007 till 19 % under 2009 i och med att nio länder lämnade 100 % av de begärda uppgifterna. Tabell 2: Täckning och sekretess 2009, inward- och outward-statistik (%) Länder[8] || Totala lämnade uppgifter som andel av uppgifter som krävs enligt förordningen (%) || Andel lämnade uppgifter som är konfidentiella || inward || outward || inward || outward Stora länder || 85 || 96 || 26 || 14 Medelstora länder || 78 || 87 || 14 || 21 Små länder || 84 || 100 || 18 || 20 ALLA LÄNDER || 81 || 94 || 17 || 20 4.4. Sekretess Det finns ett samband mellan andelen konfidentiella uppgifter och statistikens relevans. Om sekretess råder för en stor andel av uppgifterna, tillgodoser statistiken inte användarnas behov tillräckligt väl. Den omfattning som sekretessen minskat tillgången till uppgifter för inward- och outward-statistik redovisas i tabell 2. Den totala andelen konfidentiella uppgifter är 17 % respektive 20 %. 4.5. Relevans för användarna Statistiken över utländska dotterbolag används allt oftare för att mäta globaliseringen och dess verkningar. Ett mått på uppgifternas relevans för Eurostats användare är antalet uppgifter eller publikationer som laddats ned från Eurostats webbplats till och med 2011. I nedanstående tabell visas hur många uppgifter som användarna hämtat från Eurostats webbsida för publikationer under 2010 och 2011. Tabell 3: Nedladdade uppgifter 2010 och 2011 Nedladdade kostnadsfria uppgifter, totalt || 8 128 2010 || 3 616 2011 || 4 512 Antalet nedladdningar ökade 2011 med nästan 25 % till 4 512, vilket var väntat eftersom det är ett nytt område och användarnas intresse ökar stadigt. De huvudsakliga användarna av statistik över utländska dotterbolag är kommissionen (Generaldirektoratet för handel, Generaldirektoratet för den inre marknaden och tjänster samt Generaldirektoratet för näringsliv), internationella organisationer (OECD, Världshandelsorganisationen, FN), ministerier, handelskammare, fackliga organisationer, journalister, forskare, ambassader, sammanslutningar och näringslivsorganisationer. 4.6. Noggrannhet Noggrannheten kontrolleras genom att man identifierar alla avvikelser från förordningen och manualen och genom regelbundna kvalitetskontroller. 4.6.1. Felklassificering Felklassificering innebär att statistiska enheter hänförs till fel klass i en viss klassificering, t.ex. att ett företag klassificeras under handel i stället för industri. Det viktigaste under denna rubrik är korrekt kodning av dotterbolagens ekonomiska verksamhet. Uppgifter om detta kan saknas eller vara tvetydiga eller felaktiga, och det är inte alltid möjligt att samköra dem mot företagsregister. Rimlighetskontroller genomförs för att spåra upp felaktiga koder. För outward-statistiken är undertäckning av de rapporterande enheterna ett annat problem. Det viktigaste skälet till undertäckning är de storlekströsklar som vissa medlemsstater tillämpar. Ett annat skäl är att det är juridiskt eller praktiskt omöjligt att undersöka fysiska personer. Slutligen kan fördröjningen mellan det att en ny grupp av företag grundas och det att den dyker upp i tillgängliga register och andra databaser leda till att denna rapporterande enhet inte kommer med i målpopulationen. 4.6.2. Uteblivna svar Uteblivna svar innebär att inte alla rapporterande enheter i urvalet deltar i undersökningen. Nästan alla medlemsstater framhåller att storföretag, som i stor omfattning bidrar till slutresultaten, för det mesta har mycket större incitament att svara på undersökningen än småföretagen. Därför kan den oviktade frekvensen uteblivna svar visserligen ibland vara hög, men de uteblivna svarens inverkan på statistiken har betydligt mindre betydelse. Flera metoder användes för få in de uteblivna svaren. De flesta länderna använde påminnelser per brev eller telefon till dem som inte svarade. Rättsliga åtgärder (t.ex. straffavgifter) finns att tillgå för de uppgiftssammanställare som har sin undersökning lagfäst och där det är obligatoriskt att fylla i frågeformuläret. Sådana åtgärder betraktas dock som den sista utvägen, eftersom goda relationer med företagen är viktiga för alla förfrågningar om uppgifter i framtiden, även för andra statistikområden. 4.7. Samanvändbarhet och jämförbarhet 4.7.1. Samanvändbarhet Samanvändbarheten mellan två eller flera statistiska produkter avser den grad i vilken de sammanställts enligt samma begrepp, t.ex. klassifikationer, definitioner, målpopulationer och harmoniserade metoder[9]. Målpopulationen är den population av enheter som undersökningen är inriktad på och för vilken statistik ska sammanställas. För outward-statistik finns det en skillnad mellan målpopulationen av statistiska enheter (som uppgifterna samlas in om) och målpopulationen av rapporterande enheter (som uppgifterna samlas in från). För inward-statistiken sammanfaller mestadels populationen av statistiska enheter med populationen av rapporterande enheter. Statistiken över företagsstrukturer (SBS), utländska direktinvesteringar samt forskning och utveckling (FoU) mäter delar av samma fenomen som statistiken över utländska dotterbolag, nämligen näringslivets internationalisering, och är näraliggande statistiska områden. Denna likhet i sak innebär också att rutinerna för sammanställning liknar varandra, så att uppgifter ofta sammanställs med hjälp av samma undersökning. Därför är det viktigt att resultaten inte skiljer sig alltför mycket från varandra. Inward Eftersom definitionerna av ekonomiska variabler och uppdelning efter verksamhet för inward-populationen överensstämmer med dem för statistiken över företagsstruktur (se avsnitt 2 i bilaga I till förordningen) bör uppgifterna också stämma överens med varandra. Inward-statistiken bör i egenskap av en delmängd av statistiken över företagsstruktur använda alla tillgängliga uppgifter om företagsstruktur. Två länder sammanställer dock statistiken över utländska dotterbolag oberoende av statistiken över företagsstruktur, så populationerna kan inte jämföras. I tre länder är inward-populationen mindre än den relevanta delen av populationen i undersökningen av företagsstruktur, medan sex länder bekräftar att inward-populationen är större än den relevanta delen av populationen i undersökningen av företagsstruktur. Att populationerna inte är identiska behöver emellertid inte innebära att uppgifterna inte är samanvändbara. I själva verket torde uppgifternas kvalitet öka tack vare en justering av populationen för företagsstruktur för att tjäna syftet med statistiken över utländska dotterbolag. Outward För outward-statistiken används mestadels den årliga stockundersökningen av utländska direktinvesteringar eller en särskild undersökning av utländska dotterbolag som utgångspunkt. Uppgifter samlas in genom en undersökning av företag med hemvist i det rapporterande landet. Uppgifterna bygger i allmänhet på företagsräkningar. De flesta länderna bekräftade att de använde samma koder för utländska företags verksamhet inom både stockar av utländska direktinvesteringar utomlands och för outward-statistiken, medan sju länder svarade att de hade använt olika koder. 4.7.2. Jämförbarhet a) Jämförbarhet mellan länder Tack vare Eurostats grundliga analys av uppgifterna förbättras jämförbarheten mellan länderna hela tiden. Då det redan nu finns gemensamma definitioner och klassifikationer är jämförbarheten tämligen hög mellan länderna. Skillnaderna mellan länderna blir i allt högre grad förklarliga. Några problem kvarstår eftersom ett land inte har tillämpat begreppet ett utländskt dotterbolags yttersta kontrollerande institutionella enhet. Det påverkar dock inte de totala aggregatens kvalitet i nämnvärd mån. Från och med referensåret kommer begreppet ett utländskt dotterbolags yttersta kontrollerande institutionella enhet att ha tillämpats i alla EU-länder. b) Jämförbarhet i tiden Oförenlighet över tid uppträder när uppgifter för en viss referensperiod inte är helt förenliga med uppgifterna för efterföljande perioder på grund av vissa särskilda förhållanden under en viss tid. I sådana fall talar man om en bruten tidsserie. Inward För referensåren till och med 2006 finns uppgifter tillgängliga bara för de länder som lämnade dem frivilligt. Från och med referensåret 2007 har det varit obligatoriskt att lämna uppgifter. Dessutom började vissa länder att tillämpa de gemensamma metoderna, bl.a. begreppet ett utländskt dotterbolags yttersta kontrollerande institutionella enhet. Denna viktiga metodändring ledde till brott i tidsserierna för alla länder. Ett annat brott kom med uppgifterna för 2008, det första referensåret för vilka uppgifter sammanställdes enligt den reviderade näringsgrenindelningen (förordning (EG) nr 1893/2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2). Därför kan inte inward-statistiken för 2008 jämföras direkt med tidigare år. Av den anledningen skapades en separat tabell för inward-statistik i Eurostats nätdatabas från och med referensåret 2008. Direkta jämförelser kan bara göras på total näringsgrensnivå och i de av avdelningarna och huvudgrupperna i Nace som inte ändrats. Outward I outward-statistiken har några länder frivilligt sammanställt uppgiftsserier med början 2004. Från och med referensåret 2007 är det obligatoriskt att sammanställa och överlämna outward-statistik. Genomförandet av förordningen ledde till ett brott i de tillgängliga tidsserierna, främst på grund av en betydelsefull metodändring, det nya begreppet ett utländskt dotterbolags yttersta kontrollerande institutionella enhet. Detta är också den viktigaste anledningen till att uppgifter före 2007 inte kan jämföras med uppgifterna från och med 2007 för de flesta länderna. Därför är outward-uppgifterna i Eurostats nätdatabas uppdelade i olika tabeller före och efter 2007. När det gäller genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 måste medlemsstaterna tillämpa den nya indelningen från och med referensåret 2010 för outward-statistiken. Det kommer att leda till ett nytt brott i tidsserierna från och med 2010. Sammanfattningsvis uppvisar kvaliteten på medlemsstaternas uppgifter på omfattande efterlevnad och stadigt ökad kvalitet jämfört med tidigare år. De metoder som fastslås i förordningen utvecklas hela tiden genom samråd och möten inriktade på särskilda frågor. Eurostat samarbetar också med andra internationella organisationer för att göra uppgifterna och metoderna mer jämförbara med omvärldens. 5. Kostnader och bördor på grund av statistiken över utländska dotterbolag De flesta medlemsstater mäter inte bördan kvantitativt utan kan bara ge kvalitativa bedömningar. Därför är alla skattningar av kostnaderna för insamling och spridning av statistiken om utländska dotterbolag svåra att kvantifiera. Det finns många olika statistikkällor som också används för sammanställning av annan statistik eller har att göra med finansinstituts och företags rapportering till tillsynsmyndigheterna. Det är alltså svårt att särskilja kostnaderna för insamling och sammanställning av uppgifter om utländska dotterbolag från totalkostnaderna för insamling av uppgifter som ofta används även för andra ändamål. I vissa medlemsstater kan dessutom uppgifter samlas in av två olika institutioner, t.ex. den nationella centralbanken och statistikmyndigheten, vilket gör det ännu svårare att göra tillförlitliga kostnadsskattningar. Inward Mest arbetstid och börda på uppgiftslämnarna för sammanställning av inward-statistik kan hänföras till sammanställning av det omfattande underlaget för statistik över företagsstrukturer (förordning (EG) nr 295/2008 om statistik över företagsstrukturer). Medlemsstaternas skattningar tyder sammantaget på att det merarbete som orsakas av bestämmelserna om inward-statistik är tämligen blygsamt. Outward Utländska direktinvesteringar och outward-statistik över utländska dotterbolag är näraliggande områden, eftersom de bägge mäter aspekter av företagens internationalisering. Denna likhet i sak tar sig också uttryck i metoderna för sammanställningen, så att uppgifterna om utländska dotterbolag ofta sammanställs med hjälp av samma undersökning av utländska direktinvesteringar. Därför är det svårt att avgöra merkostnaderna för sammanställning av outward-statistik. Kostnadseffektiviteten undersöktes dock 2007, och då framkom att det stora flertalet medlemsstater kan ta fram outward-statistik till låg eller medellåg kostnad. De nationella statistikmyndigheterna bekräftade för både inward- och outward-statistiken att de kunde skulle vidta åtgärder för att minska den nationella bördan, bl.a. genom att använda förvaltningsuppgifter oftare, samla in uppgifter via webben och förbättra de befintliga elektroniska frågeformulären. 6. Pilotstudier Pilotstudier om inward- och outwardstatistik ska enligt artikel 5 i förordningen genomföras för att bedöma om det är relevant och genomförbart att samla in uppgifter om ytterligare variabler. Enligt artikel 5.4 ska pilotstudierna utgöra grund för beslut om genomförandeåtgärder om bl.a. omfattningen på insamlingen av uppgifter för inward- och outward-statistik. Detta återspeglar den vikt som fästs vid pilotstudierna vid utformningen av framtidens insamling av uppgifter på detta område i EU. Den första omgången pilotstudier inleddes 2006, och den andra 2007. De medverkande länderna prövade om det var genomförbart att samla in uppgifter om ytterligare variabler och lämnade sedan sammanställda uppgifter till Eurostat. För inward-statistik verkar det genomförbart att samla in uppgifter för avdelningarna M, N och O samt för FoU-variablerna för avdelningarna G, H, I, K, M, N och O i Nace rev.1.1 (och motsvarande avdelningar i Nace rev. 2) med förhållandevis liten extra ansträngning av företagen och de nationella statistikmyndigheterna. Om alla medlemsstater bekräftar att detta är genomförbart och användarna bekräftar att de behöver de här uppgifterna, kommer insamlingen av inward-uppgifterna att utökas till de här variablerna på regelbunden basis. Inom outward-statistiken kan åtminstone tre av pilotvariablerna anses vara genomförbara: Arbetskraftskostnader, Förädlingsvärde till faktorkostnad samt Bruttoinvesteringar i materiella anläggningstillgångar. Det stora flertalet medlemsstater fann att dessa tre variabler lätt kunde inhämtas från företagen eftersom de direkt eller nästan direkt kan tas från redovisningssystemen. Däremot verkar det åtminstone för närvarande vara mindre genomförbart att samla in handelsvariabler, även om dessa har stor betydelse för att analysera globaliseringen. De skulle vara särskilt dyra och svåra att inhämta från de grupper av företag som är betydelsefulla för statistiken över utländska dotterbolag, nämligen de största grupperna. Sammanfattningsvis genomförde de medverkande medlemsstaterna flera pilotstudier, som gav insikter om möjligheterna att sammanställa ytterligare variabler inom inward- och outward-statistiken som enligt förordningen är valfria. Kommissionen har reservationer mot att föreslå att variablerna i pilotstudierna görs obligatoriska, eftersom det förefaller öka bördan för de nationella statistikmyndigheterna och uppgiftslämnarna. Kommissionen bekräftar dock att användarna uttryckt ett starkt önskemål om denna information. 7. Eventuella förbättringar och ändringar Inom den närmaste framtiden planerar Eurostat att förbättra kvaliteten på uppgifter om utländska dotterbolag genom att utveckla och harmonisera metoderna för att – genomföra en smidig övergång till klassificeringen i Nace rev. 2 för outward-statistiken, vilket skulle ge ökad internationell jämförbarhet, – beräkna EU-aggregat från och med referensåret 2009 för både inward- och outward-statistiken. På medellång sikt kan medlemsstaterna när de sammanställer statistiken över utländska dotterbolag använda databasen EuroGroups Register (EGR) som ett gemensamt verktyg. EGR håller på att utvecklas och ska innehålla uppgifter om grupper av företag och deras beståndsdelar och egenskaper. På det sättet går det att få enhetliga landskoder för bolagens yttersta kontrollerande institutionella enhet, vilket förbättrar statistiken över utländska dotterbolag. Eurostat arbetar för närvarande även på en ramförordning om integrerad företagsstatistik som ska leda till en gemensam rättslig ram för systematisk insamling, sammanställning, överlämning och spridning av europeisk statistik om näringslivets verksamhet, struktur och resultat. Kraven på att lämna uppgifter om utländska dotterbolag kommer att ses över i samband med ramförordningen. [1] Artikel 2 f i förordningen. [2] Artikel 2 g i förordningen. [3] Finns på http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-AR-09-014/EN/KS-AR-09-014-EN.PDF . [4] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006. [5] Artikel 6.2 i förordningen. [6] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/eurostat/home [7] http://circa.europa.eu/Members/irc/dsis/foreignaffiliatesstatistics/library?l=/public&vm=detailed&sb=Title . [8] Uppdelning av länder enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 295/2008 av den 11 mars 2008 om statistik över företagsstrukturer: Stora länder: Tyskland, Frankrike, Italien, Förenade kungariket. Medelstora länder: Belgien, Danmark, Spanien, Grekland, Irland, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Finland, Sverige, Norge. Små länder: Bulgarien, Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Ungern, Malta, Rumänien, Slovenien, Slovakien. [9] Se s. 42 i manualen, 2009 års upplaga.