I dagsläget genomgår endast 11 % av EU:s befintliga byggnadsbestånd någon form av renovering under ett år. Det är dock mycket sällan som renoveringsarbetena omfattar byggnadernas energiprestanda. Den viktade årliga energirenoveringskvoten är så låg som 1 %. Om man tittar på hela EU görs genomgripande renoveringar som minskar energianvändningen med minst 60 % endast i 0,2 % av byggnadsbeståndet per år, och i vissa regioner förekommer energirenovering i princip inte. Om vi fortsätter i samma takt skulle det ta hundratals år att minska nettoutsläppen av koldioxid från byggsektorn till noll. Det är hög tid att agera.

För det andra kan medlemsstaterna begränsa de uppfattade riskerna och skala upp sådana marknadsincitament som energibesparande avgifter, offentliga stödsystem som grundas på prestandabaserad betalning och energisbesparande upphandling som kan locka privata mellanhänder och aggregatorer. Medlemsstaterna bör också undersöka innovativa finansieringslösningar genom lån som betalas via faktura eller via skatt eller som är kopplade till fastigheten, liksom beskattningsverktyg, för att skapa ekonomiska incitament för finansiering av byggnadsrenovering. Befintliga kvotpliktsystem för energieffektivitet inom ramen för artikel 7 energieffektivitetsdirektivet kan användas effektivt för alla typer av byggnader, för att involvera nya mellanhänder såsom allmännyttiga företag, tillhandahålla teknisk expertis och erbjuda aggregerade tjänster för att minska transaktionskostnaderna och de administrativa kostnaderna.

En renoveringsvåg kan också vara en möjlighet att stimulera utvecklingen av finansiering av gröna lån och hypotekslån. Med hjälp av ett uppgraderat system av energicertifikat som visar effektivitetsvinster kommer banker och andra finansinstitut att kunna erbjuda krediter och hypotekslån för att göra sina portföljer grönare och föra samman byggnader som säkerhet för utfärdandet av täckta obligationer. Ett antal marknadsledda initiativ har redan inlett innovativa pilotsystem för finansiering av energieffektivitetslån. I nästa fas kan koldioxidutsläppen under hela livscykeln inkluderas i denna bedömning och kopplas till finansiering av cirkulära lösningar.

Med EU:s förnyade strategi för hållbar finansiering tittar kommissionen på ytterligare standarder och märkningar för hållbara finansiella produkter, såsom gröna hypotekslån, gröna lån och gröna obligationer. Detta kommer att säkerställa att energi- och resurseffektiva låneprodukter erbjuds i större utsträckning och synliggörs för kunderna. Översynen av direktivet om hypotekslån och konsumentkreditdirektivet ger en möjlighet att på lämpligt sätt beakta en eventuell lägre kreditrisk för hållbara finansiella produkter. Europeiska bankmyndigheten analyserar också om det kan vara motiverat med en särskild tillsynsbehandling i bankregleringen av finansiella produkter förknippade med hållbarhetsmål, såsom byggnadsrenovering. Kommissionen överväger också åtgärder för att beakta miljörisker, sociala risker och styrningsrisker i stabilitetsregleringen i samband med sin översyn av reglerna för banker (kapitalkravsförordningen och kapitalkravsdirektivet) och försäkringsgivare (Solvens II-direktivet). EIB kommer också att överväga att stödja nya sätt att locka privat finansiering till anpassning av byggnader, inklusive öppnandet av nya marknader inom utlåning eller värdepapperisering av energieffektivitetslån.

Slutligen håller kommissionen på att utarbeta en EU-taxonomi, med tekniska granskningskriterier för byggsektorn, för att styra privat kapital mot hållbara investeringar i energirenovering, baserat på energicertifikat och byggnormer för nära-nollenergibyggnader. Som ett led i översynen av direktivet om byggnaders energiprestanda kommer kommissionen också att överväga att införa en standard för genomgripande renovering för att göra det möjligt att få tillgång till betydande privata medel för transparenta, mätbara och verkligt gröna investeringar.

Alla dessa initiativ kan hjälpa kunder att få tillgång till finansiering enligt rimligare villkor och bidra till att främja utvecklingen av dynamisk privat finansiering som kompletterar offentliga medel, skatteincitament och andra former av offentligt finansiellt stöd.

3.3 Ökad kapacitet och tekniskt stöd

Arbetet med att förbereda ett bra renoveringsprojekt och hitta bästa tillgängliga finansieringskällor är svårt och ofta mycket komplicerat för privatpersoner och små lokala myndigheter. Det tekniska stödet kommer att vara mycket viktigt för den förväntade ökade renoveringstakten och -kvaliteten. En del av detta stöd ligger i medlemsstaternas händer, men EU kan inta en mer aktiv roll.

Baserat på lärdomarna från Elena-instrumentet, PF4EE-instrumentet (privat finansiering för energieffektivitet), sammanhållningspolitiken, Jaspersprogrammet och projektutvecklingsstödet inom Horisont 2020, kommer kommissionen att förenkla och stärka det tekniska stödet, med det prioriterade målet att utöka gruppen stödberättigade, inklusive mindre sådana. Det har föreslagits att Elena-instrumentet skulle få förstärkt finansiering från InvestEU:s rådgivningscentrum och eventuellt från andra EU-program

Kommissionen kommer tillsammans med Europeiska investeringsbanken att hjälpa medlemsstaterna att utforma nationella eller lokala program enligt Elenamodellen och att belöna ett snabbt genomförande och hög energiprestanda genom tre finansieringsflöden: sammanhållningsfonderna (som fristående stöd eller som en del av en insats med ett finansieringsinstrument), medlemsstatskomponenten av InvestEU eller faciliteten för återhämtning och resiliens.

Kommissionen och Europeiska investeringsbanken kommer också att stödja inrättandet av standardiserade gemensamma kontaktpunkter som snabbt kan införas på nationell, regional eller lokal nivå för tillhandahållande av skräddarsydda råd och finansieringslösningar som utformats för att följa bostadsägare eller små och medelstora företag genom förberedelser och genomförande av projekt. Lokala aktörer kan bygga vidare på denna plattform för att skapa kompetenscentrum för olika typer av rådgivning om hållbar renovering.

Andra källor till kapacitetsstöd kommer att erbjudas av det nya instrumentet för tekniskt stöd inom återhämtningsplanen, EU:s stadsfacilitet och faciliteten för projektutvecklingsstöd inom Life, samt administrativ kapacitetsuppbyggnad och tekniskt stöd inom sammanhållningsfonderna efter 2020. Lagförslaget om sammanhållningspolitiken omfattar också inrättandet av ett europeiskt stadsinitiativ för att stärka ett integrerat och deltagandebaserat arbetssätt för hållbar stadsutveckling. För nationella, regionala eller lokala myndigheter som är intresserade av att inleda investeringar i byggnadsrenovering som ett led i sin förnyelse av tätorter erbjuder den europeiska marknadsplatsen för smarta städer en framgångsrik modell som vägledning för dem,

3.4. Skapa gröna jobb, höja arbetstagarnas kompetens och locka nya talanger

Utformningen, installationen och driften av cirkulära och koldioxidsnåla lösningar kräver ofta en hög nivå av teknisk kunskap. Specifika kompetenser behövs också för en säker förvaltning av historiska byggnader och skydd av deras kulturarvsvärde. Omställningen till ett klimatneutralt byggnadsbestånd kommer endast att vara möjlig om befintliga arbetstillfällen ställs om till att omfatta grön och cirkulär kompetens och om nya jobbprofiler framträder, såsom specialister på genomgripande renoveringar, installatörer av avancerade tekniska lösningar och specialister på byggnadsinformationsmodellering. Endast välinformerade yrkesmänniskor kan spela sin potentiella nyckelroll och erbjuda slutanvändarna de senaste tillgängliga tekniska möjligheterna för resurs- och energieffektivitet. Slutligen behöver yrkesverksamma personer få vidareutbildning för att förbättra tillgängligheten i samband med renoveringar.

Redan före covid-19-krisen fanns det brist på kvalificerad arbetskraft för hållbar renovering och modernisering av byggnader. Sektorn har och kommer att fortsätta att ha en stor potential för bevarande och skapande av arbetstillfällen. Energieffektivitet i byggnader är den största källan till arbetstillfällen per miljon euro som investeras. Om medlemsstaterna snabbt genomför åtgärder för att förbättra isolering, tekniska byggnadssystem och utrustning skulle nya sysselsättningsmöjligheter omedelbart skapas. Politiken bör ge marknaden signaler om att det behövs innovativa och hållbara lösningar. Exempelvis kan bioekonomin tillhandahålla nya koldioxidsnåla material för genomgripande renovering, vilket ökar möjligheterna för nya specialiserade arbetstillfällen.

En ökad andel och stärkta roller för kvinnor inom byggsektorn kan bidra till att förbättra tillgången till kompetens och kvalificerad arbetskraft. Det är viktigt att justera strategierna för yrkesutbildning och annan utbildning genom att engagera näringslivet och på så sätt skapa en inkluderande och tillgänglig arbetsmiljö och undanröja fördomar. De små och medelstora företagen bör få bättre tillgång till information om utbildnings- och lärlingsprogram. Arbetsmarknadens parter, inklusive företrädare för byggsektorns arbetstagare och arbetsgivare på nationell och europeisk nivå, har solida sakkunskaper när det gäller att höja arbetstagarnas kompetensnivå, locka nya begåvningar och främja en inkluderande arbetsmiljö. De bör delta i arbetet med att utforma och genomföra åtgärderna för att uppnå dessa mål.

Frågan om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen för arbetstagare inom byggsektorn – som är förknippad med relativt hög risk för olyckor och hälsoproblem – är viktig och de rättsliga kraven för arbetarskydd bör uppfyllas, med särskild tonvikt på att skydda arbetstagare som renoverar gamla byggnader från exponering för asbest, bland annat genom lämplig fortbildning.

För att hantera dessa frågor och bygga vidare på kompetensagendan från 2020 och strategin för branschsamverkan kring kompetens, kommer kommissionen att ta initiativ till en kompetenspakt som för samman privata och offentliga intressenter, med det gemensamma målet att ge den europeiska arbetskraften uppgraderade och nya kompetenser. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att utnyttja medel från Next Generation EU, Europeiska socialfonden+ och Fonden för en rättvis omställning. Lärlingsutbildningar och andra former av arbetsplatsförlagt lärande underlättar unga vuxnas inträde på arbetsmarknaden. I kommissionens paket för stöd till ungdomssysselsättning av den 1 juli 2020 aviserades en förnyad europeisk allians för lärlingsutbildning. Med stöd från initiativet Build Up Skills, som fortsätter inom ramen för Life-programmet, kan medlemsstaterna uppdatera sin analys av luckorna och sina nationella färdplaner för utveckling medan kommissionen under 2021 tar fram utbildningsmaterial för användningen av Level(s).