Yttrande från Regionkommittén om "Grönboken om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen: En strategi för informationssamhället"

(98/C 373/05)

BAKGRUND

- Kommissionens grönbok om "Konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen: En strategi för informationssamhället" (KOM(97) 623 slutlig).

- Kommissionens beslut av den 5 december 1997 att rådfråga Regionkommittén om ämnet i enlighet med artikel 198c i EG-fördraget.

- Presidiets beslut av den 13 maj 1998 att ge utskott 3 "Transeuropeiska nät, transporter, informationssamhället" i uppdrag att förbereda ärendet.

- Det utkast till yttrande (CdR 149/98 rév.) som antogs av utskott 3 den 7 juli 1998 (föredragande: Risto Koivisto och Frank Nash).

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 25:e plenarsession den 16-17 september 1998 (sammanträdet den 17 september) enhälligt följande yttrande.

Regionkommittén

1) anser det vara mycket viktigt att man inleder diskussionen om utvecklingen av regleringen ur konvergenssynvinkel,

2) delar kommissionens uppfattning om att man i regleringen i allmänhet bör sträva efter lägsta möjliga nivå,

3) anser att omfattande internationell standardisering och den globala konkurrens denna ger upphov till ur regionernas synvinkel är ett bättre alternativ än att skydda marknaderna genom att skapa i huvudsak europeiska standarder och europeisk reglering,

4) konstaterar att man i målsättningarna i grönboken för mycket betonar utvecklingen av marknaden och att man inte i tillräcklig utsträckning uppmärksammar de allmänna samhälleliga strävandena; dessa allmänna samhälleliga strävanden torde öka behovet av konkurrenslagstiftning,

5) konstaterar att konvergensen medför hot för regionerna samtidigt som den även skapar möjligheter för aktivt fungerande regioner,

6) hänvisar i samband med bedömningen av konvergensens verkningar till de stora skillnaderna i mediakultur och infrastruktur som råder mellan olika regioner och som inte har givits tillräcklig hänsyn i grönboken,

7) anser att det största orosmomentet i samband med konvergensen utgörs av hotet mot produktionen av europeiskt innehåll,

8) anser inte att konvergensens positiva betydelse för den totala sysselsättningen är avsevärd, samtidigt som det kommer att ske stora förändringar beträffande lokaliseringen av arbetsplatser i sektorer som påverkas av konvergensen,

9) varnar för att överskatta utvecklingens hastighet och betonar att för merparten av befolkningen är utvecklingen av den traditionella infrastrukturen inom sektorer som påverkas av konvergensen viktig under en lång tid framöver,

10) önskar att man för att främja sammanhållningen skall prioritera sådana forskningsprojekt som kan förbättra kapaciteten i den redan befintliga infrastrukturen,

11) betonar i stället för lagstiftningsåtgärder behovet av att utveckla allmängiltiga spelregler som inte är beroende av det använda mediet och som i synnerhet tjänar strävandena rörande integritetsskydd, skydd av minderåriga och andra allmännyttiga strävanden. Här måste det samtidigt till en lagstiftning som bestraffar överträdelserna. Det är möjligt att här krävs en europeisk reglering, då det är tveksamt om den nationella nivån räcker för en sådan lagstiftning,

12) påminner kommissionen om den betydelse sådana nätverk som utnyttjar analoga frekvenser har för flera avlägsna regioner och om operatörernas allt sämre möjligheter att vid konkurrenssituationer göra ersättningsinvesteringar inom sådana regioner samt önskar att man tar hänsyn till denna speciella situation då man beslutar om framtiden för dessa frekvenser,

13) anser det viktigt att man i framtiden t.ex. genom att utveckla förpliktelsen att erbjuda allmän service och genom att utnyttja de möjligheter som konvergensen skapar kan erbjuda konkurrerande tjänster för anslutning till datanätverk i alla regioner,

14) betonar att nationella och regionala aktörer har den bästa informationen till sitt förfogande när det gäller att besluta om t.ex. företagslicenser i synnerhet vad gäller radio och TV i allmänhetens tjänst,

15) anser att det bästa alternativet för en anpassning av nuvarande reglering är att skapa ett nytt ramverk för många onlinetjänster och interaktiva tjänster vid sidan av bestämmelser som redan gäller på de konventionella telekommunikations- och radio/TV-områdena och som behöver utvidgas vad beträffar dessa områden,

16) förordar i fråga om kommissionens alternativ en kombination av alternativ 1 och 2, dvs. att man för onlinetjänster och interaktiva tjänster skapar ett nytt ramverk vid sidan av de regler som gäller nu och som man måste bygga på.

1. Utgångspunkter

1.1. I kommissionens grönbok om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen uppmanas alla aktörer på kommunikationsmarknaden att lämna sina synpunkter på omfattningen av ett regelverk rörande detta område.

1.2. Grönboken är ett gott underlag för en debatt. Den har en medvetet frågeställande karaktär. Den innehåller analyser av olika frågor, redogörelser för olika valmöjligheter och frågeställningar för offentliga kommentarer. På det här stadiet tar man inte ställning och man drar heller inga slutsatser.

2. Innehållet i grönboken

2.1. Konvergens inom kommunikationsområdet kan enklast definieras som möjligheten att via olika nätplattformar överföra i grunden samma typ av tjänst, eller sammanförandet av olika utrustningar för konsumentbruk, t.ex. telefon, TV och persondator.

2.2. Det kanske mest radikala exemplet på konvergensens mångfald på kommunikationsområdet är Internet. I grönboken påpekas att Internet är både den symboliska och huvudsakliga drivkraften bakom konvergensen. Nätet är ett medium för leverans till användare både av befintliga tjänster (t.ex. elektronisk post, video, ljud, rösttelefoni) och helt nya tjänster (t.ex. World Wide Web). I detta sammanhang är det intressant att notera att antalet användare av Internet fördubblas varje år.

2.3. Internet har utvecklats på ett annat sätt än de traditionella medierna för radio/TV och telekommunikationer. Utvecklingen har huvudsakligen drivits fram av användarna. Internets decentraliserade karaktär ses av många som den avgörande faktorn bakom dess framgång. Den konvergens som här sker mellan skilda kommunikationssystem kan exemplifieras med innehållet i radio/TV-sändningar, som traditionellt är reglerat, och privat kommunikation, som traditionellt är oreglerad. Dessa olika traditioner utgör en av de stora utmaningarna vid en reglering av Internet.

2.4. Vad gäller den ekonomiska och industriella konkurrenskraften påpekas i grönboken att om Europa misslyckas med att dra fördel av de möjligheter som erbjuds genom konvergensen, finns det en risk att regionen kommer på efterkälken på grund av att andra viktiga handelsblock utnyttjar fördelarna med en mer konstruktiv inställning.

2.5. I grönboken påpekas att EU måste se till att företagens konkurrenskraft stärks så att allmänheten kan dra största möjliga nytta av de möjligheter som de nya medierna innebär och så att marknadens tillväxt kan omvandlas till arbetstillfällen.

2.6. Man påpekar också att det finns behov av mer fortbildning så att de anställda kan få den uppsättning kunskaper som är lämplig i en arbetssituation där villkoren för att arbeta med telekommunikationer ständigt förändras.

2.7. I grönboken nämns ett exempel på konsekvenserna av osäkerhet när det gäller lagstiftningen, nämligen vad som hände under den senaste franska valkampanjen, där vissa regler som förbjöd offentliggörande av opinionssiffror under veckan före valet tillämpades i fråga om traditionella medier, men inte i fråga om valsiffror som publicerades på Internet. Ett antal förläggare brydde sig därför inte om förbudet, som missgynnade den traditionella mediasektorn.

2.8. Vidare är man orolig för att förfarandet för att få lagligt tillstånd i alla medlemsstater, eventuellt även från flera olika organ, för en viss uppsättning tjänster kan innebära höga kostnader för dem som vill sprida sin verksamhet i flera länder i Europa.

2.9. I grönboken kartläggs några hinder i form av reglering:

1) Definitioner

2) Tillträde till marknaden och licensiering

3) Tillgång till nät, system med villkorad tillgång och innehåll

4) Tillgång till olika frekvensspektrum

5) Standarder

6) Prissättning

7) Enskilda konsumentintressen.

2.10. I grönboken nämns fem principer som skulle kunna utgöra en gemensam utgångspunkt för framtida modeller inom de sektorer som påverkas av konvergensen. Dessa principer är följande:

- Regleringen bör begränsas till vad som är strikt nödvändigt för att uppnå tydligt fastställda mål.

- Framtida reglering bör tillgodose användarnas behov.

- Beslut om regelverk bör styras av behovet av ett tydligt och förutsägbart ramverk.

- Säkerställa fullt deltagande i en konvergerad miljö.

- Oberoende och effektiva reglerande organ kommer att vara av central betydelse för en konvergerande miljö.

3. Allmänna kommentarer

3.1. Regionkommittén tackar kommissionen för att man inlett en mycket viktig diskussion. Konvergens verkar, trots att termen är tämligen ny, att bli ett av hela informationssamhällets nyckelbegrepp.

3.2. Konvergens både på marknaden och inom tekniken är en naturlig process som hör till informationssamhällets utveckling och som måste godkännas tillsammans med dess fördelar och nackdelar. Konvergensen avviker inte som företeelse och som regleringsfråga så starkt från t.ex. de förändringar som pågår inom finansieringssektorn.

3.3. På samma sätt som informationssamhället som helhet medför även konvergensen stora strukturella förändringar på det lokala planet. Dessa kan ha en negativ inverkan på den regionala utvecklingen.

3.4. På samma sätt som informationssamhället skapar konvergensen ur en annan synvinkel dock också nya redskap och möjligheter för regionerna.

3.5. De åtgärder som vidtas på basis av grönboken och den respons man erhåller på den bör ha som sitt centrala mål att finna en sådan balans som å ena sidan

a) garanterar marknadens och de europeiska aktörernas konkurrenskraft samt den kulturella utvecklingen,

b) men som å andra sidan säkerställer regionernas möjligheter att med egna åtgärder och vid behov med stöd från unionens strukturpolitik utnyttja de möjligheter som konvergensen och hela utvecklingen mot informationssamhället ger upphov till.

3.6. Trots att konvergensen har en stor inverkan på i synnerhet regionerna i Europa har man vid beredningen av grönboken inte alls tagit hänsyn till de regionala aspekterna. Man har inte ens noterat de synnerligen stora regionala skillnaderna i hur man i olika delar av Europa använder sig av tjänster inom de sektorer som påverkas av konvergensen. I olika utredningar varierar t.o.m. på medlemsstatsnivå pressens andel av mediamarknaden mellan 25 % och 75 % medan televisionens andel varierar från 9 % till 62 % och radions andel från 3 % till 17 %. Beträffande användningen av Internet är skillnaderna stater och regioner emellan ännu större.

4. Konvergensens allmänna följder för regionerna

4.1. Regionkommittén konstaterar att konvergensen kan vara en negativ process för regionernas sammanhållning sinsemellan och den europeiska regionala sammanhållningen om

a) de globala koncernerna erhåller en sådan position både vad gäller innehållet och dataförbindelserna att de ensamma på basis av sina kommersiella behov kan besluta om innehållet i informationssamhällets tjänster och hur dessa tjänster skall vara geografiskt tillgängliga,

b) regleringen även i fortsättningen endast utvecklas separat för olika medier och olika former av förmedlingsteknik,

c) bortfallet av arbetsplatser inom de traditionella branscherna som är föremål för konvergens (radio, TV, pressen) är större än det antal arbetsplatser som främst mindre företag inom branschen kan skapa.

4.2. Regionkommittén finner att konvergensen medför nya möjligheter för regionerna. Dessa möjligheter är t.ex.

a) tillträde till samma tjänster genom att använda olika gränssnitt och anslutningssystem, vilket gör det möjligt att använda den bästa möjliga lösningen med tanke på konsumenterna och regionerna. Dessa lösningar kan t.ex. gälla

- användning av Internet antingen via en dator, TV-apparat och/eller mobiltelefon med en anslutning i form av ett fast datanätverk, ett valbart telefonnät, satelliter, kabel-TV-nät och/eller nät för distribution av energi,

- Internet, som i dag bidrar till ökad konvergens i takt med att kapaciteten på datanätverk och andra tekniska lösningar utvecklas, har blivit ett allt mångsidigare redskap.

b) En såväl privat som offentlig producent av data kan oberoende av var han befinner sig uppnå större användarsiffror då möjligheterna att ansluta sig till tjänsten ökar.

c) Konvergensen förväntas skapa ett stort antal små företag vars verksamhet inte påverkas av var de är belägna.

5. Konvergensen och det europeiska informationssamhället

5.1. Regionkommittén fäster särskild uppmärksamhet vid att kommissionen vid beredningen av frågorna inte ens i form av en sammanfattning har fastställt hurdant det informationssamhälle är som man önskar skapa i Europa genom regleringen om konvergens.

5.2. I grönboken prioriterar kommissionen tydligt marknadsintressen samtidigt som strävanden till allmän nytta snarare utgör hinder eller faktorer som bör anpassas. Även denna utgångspunkt kan godtas, eftersom det för sysselsättningen är viktigt att företagssektorn fungerar snabbt på den globala marknaden. Å andra sidan finner Regionkommittén att det vore lättare att fastställa vilken reglering som är nödvändig på basis av hur det eftersträvade informationssamhället skall se ut.

6. Fråga 1: Konvergensens natur och dess effekter i dag

6.1. I grönboken har man redan beskrivit flera former av konvergens, vilka naturligtvis anger utvecklingsriktningen, men som ur ett helhetsperspektiv volymmässigt är blygsamma. Regionkommittén konstaterar att det på basis av nuvarande trender är mycket svårt att förutspå konsumenternas beteende, som dock i sista hand avgör innehållet i och hastigheten av utvecklingen. Konvergensen påverkar för tillfället olika människor och företag på mycket olika sätt och en stor del påverkas inte alls.

6.2. Regionkommittén anser att det europeiska innehållets försvagade ställning i sektorer som påverkas av konvergensen är en oroväckande utveckling. En av de stora frågorna i diskussionen är därför hur man i ett tämligen marknadsdominerat förfarande kan säkerställa det europeiska innehållet.

7. Fråga 2: Konvergensens inverkan på samhälle och ekonomi, företag och konsumenter

7.1. Den ökning av arbetsplatser som konvergensen ger upphov till är enligt Regionkommittén ett kortfristigt fenomen. Det är dock uppenbart att det sker stora förändringar i var arbetsplatserna är belägna. Lika säkert är att flera traditionella yrken inom sektorer som påverkas av konvergensen kommer att försvinna med tiden.

7.2. Konvergensen är å andra sidan ägnad att skapa förhållanden som gör det lättare för t.o.m. mycket små företag att träda in på marknaden och uppnå framgång. De cykliska förändringarna inom företagsvärlden kommer att vara snabbare än i dag både för små och stora företag. Det är osannolikt att det i framtiden skulle kunna finnas en avsevärd mängd medelstora företag inom de branscher som påverkas av konvergensen.

7.3. Det totala bortfallet av arbetsplatser beror i synnerhet på hur flexibelt nya småföretag kan träda in på marknaden och hur enkelt personer som eventuellt har förlorat sin arbetsplats till följd av konvergensen kan sysselsätta sig själva. Därför är det av särskild betydelse huruvida regleringen och byråkratin på området ger upphov till oöverkomliga hinder för företagarna. Att göra det enkelt att träda in på marknaden kan ur denna synvinkel innebära att man minskar på de reglerade kriterierna (t.ex. licenser) samtidigt som det kan innebära en viss form av åtstramning av de mål som verkar till allmän fördel. På så sätt kan ett helhetsperspektiv på t.ex. integritetsskyddet hjälpa företagaren och hela branschen att bättre förstå innehållet i dessa strävanden.

7.4. Eftersom användningsgraden och sättet att utnyttja TV, radio, pressen och de nya nättjänsterna varierar kraftigt mellan olika delar av Europa kommer också konvergensens inverkan att variera i hög grad. Man kan förvänta sig att utvecklingen kommer att vara snabbast och mest omfattande inom de regioner som redan besitter en tät och utbredd grundinfrastruktur (i form av bredbandsnät för data, kabeltelevision och mobiltelefoner).

7.5. Regionkommittén fäster kommissionens uppmärksamhet vid de stora skillnader i användning av olika medier som för tillfället förekommer mellan olika länder och på så sätt också regioner i Europa.

7.6. Multimediadatorerna och Internet utgör för tillfället inte ens i de mest utvecklade länderna något dominerande medium och den nuvarande tillväxten kommer eventuellt att plana ut i fortsättningen. Även om Europa till denna del bör vara konkurrenskraftigt konstaterar Regionkommittén att man på individ- och företagsplanet inte ännu på länge bör definiera målen och värderingarna enbart med utgångspunkt i de villkor som den på datanät uppbyggda företagsvärlden uppställer.

7.7. Mot bakgrund av det ovannämnda betonar kommittén att man då man diskuterar konvergensen inte får glömma att de traditionella medierna fortfarande har en central betydelse för unionens medborgare och för demokratin. Därför måste man också investera i utvecklingen av dessa medier, t.ex. digital ljudradio och digital-TV, och inte endast koncentrera sig på datanät.

7.8. Med hänvisning till de stora skillnaderna mellan olika regioner anser kommittén det vara synnerligen viktigt att man i stället för projekt som för att verkställas skulle kräva enorma infrastrukturinvesteringar genomför sådana forsknings- och utbildningsprojekt som bidrar till att man i högre grad kan utnyttja redan gjorda investeringar. Arbetet för att höja brukshastigheten på den vanliga koppartelefonledningen till den nivå som multimediakontakter förutsätter har därför varit mycket intressant.

8. Fråga 3: Hindren mot konvergensen

8.1. I grönboken har man behandlat befintliga och eventuella framtida hinder mot konvergensen. Till denna del har Regionkommittén inget att tillägga till själva förteckningen, men kommittén betonar att vissa hinder, som t.ex. splittringen av den allmänna utsändningsverksamheten samt licensieringsfrågorna ofta ur regionernas synvinkel är viktiga faktorer som påverkar innehållet och utbudet och som också kan anses utgöra samhälleliga förutsättningar för konvergens.

9. Fråga 4: Konvergensens inverkan på nuvarande reglering

9.1. Marknadskrafterna kommer säkert även i fortsättningen att vara en utvecklingsreglerande faktor och konvergensen gör det naturligtvis möjligt för oss och förpliktar oss också att harmonisera lagstiftningen och på så sätt också minska den totala mängden lagstiftning. Att ge strävanden som verkar till allmän fördel en central ställning torde också öka behovet av konkurrenslagstiftning.

9.2. Även grönboken ger exempel på hur en tjänst som förmedlas via ett medium juridiskt sett eventuellt kan behandlas annorlunda än om samma tjänst ställs till konsumenternas förfogande på något annat sätt. Detta visar att vi måste ifrågasätta flera principer. Regionkommittén vill dock betona att även produkter inom de branscher som påverkas av konvergensen ofta uppvisar grundläggande skillnader. Därför kan förändringen av dagens principer genom konvergens av regleringen ge upphov till oönskade effekter.

10. Fråga 5: Bortskaffande av hindren - Att ta fram ett lämpligt regelverk för företag och konsumenter

10.1. Regionkommittén anser att vissa tekniska definitioner som man i grönboken har nämnt som hinder fortsättningsvis måste utvecklas genom att ta hänsyn till konvergensen och genom att man ser på samma innehåll i olika medier på samma sätt. Kommittén betonar dock att flera medier har sådana referensramar som ur regleringssynvinkel kan vara viktigare än innehållet av samma slag i något annat medium.

10.2. Regionkommittén betonar att Europeiska unionens viktigaste uppgift beträffande regleringen bör vara att skapa klara spelregler som skulle göra det möjligt även för företagssektorn att enkelt förstå t.ex. behovet av att skydda uppgifter som påverkar enskilda individers integritet.

10.3. I grönboken föreslår man att man eventuellt borde överväga en särskild tidtabell för att frångå de analoga tjänsterna. I flera regioner har de analoga näten dock en lång historia och de har byggts upp av informationsföretag i monopolställning som i form av licenser eller motsvarande reglering har varit skyldiga att uppnå en viss grad av geografisk täckning. Därför har dessa företag vanligen den största täckningen. I takt med att televerksamheten har liberaliserats har de trådlösa digitala redskapen tills vidare spritt sig till främst till de områden där det finns flera användare. Åtminstone tills vidare föreligger i de länder som har ett täckande analogt mobiltelefonnät inga tecken på att de digitala tjänsterna snabbt skulle ersätta de analoga inom mer avlägsna regioner. Av denna orsak anser Regionkommittén att det är synnerligen viktigt att tills vidare bevara de analoga näten och att man samtidigt med tillgängliga medel snabbar på spridningen av digitala nät till sådana områden som marknaderna inte anser vara tillräckligt intressanta. Fastställandet av eventuella övergångstidpunkter skall ske på basis av situationen inom olika regioner och inte genom att besluta om ett bestämt datum.

10.4. Kommittén betonar att det inte är till fördel för någon att man genom standardisering börjar skydda den egna marknaden. Standardiseringen bör ske globalt för att garantera konsumenterna tillträde till tillräckligt fördelaktiga tjänster.

10.5. Eftersom konvergensen i princip gör det möjligt med olika anslutningar till samma tjänster har den redan i dag gjort det möjligt för olika typer av användare (t.ex. handikappade) att utnyttja dessa tjänster. Det är klart att konvergensen på marknadsvillkor inte kommer att fästa uppmärksamhet vid små gruppers specialbehov, men även med offentlig finansiering kommer utvecklingen av dessa tjänster att tekniskt sett bli enklare och billigare.

11. Fråga 6: Säkerställande av mål som ligger i allmänhetens intresse med hänsyn till konvergensen

11.1. I grönboken anger man bl.a. följande mål som ligger i allmänhetens intresse:

- Skyldigheten att överallt tillhandahålla samhällsomfattande tjänster till rimliga priser

- Allmänna tjänster inom radio och TV

- Skydd av integritet och data

- Datasäkerhet i form av kryptering och digitala signaturer

- Kulturell mångfald

- Skydd av minderåriga

- Den allmänna ordningen.

11.2. Regionkommittén anser att man i synnerhet beträffande dataskyddet, den kulturella mångfalden och skyddet av minderåriga bör utveckla regleringen så att man uppnår sådana ramar för verksamheten i allmänhetens intresse som alla skulle känna till och som aktörerna inom sektorer som påverkas av konvergensen skulle uppfatta som viktiga principer. Eftersom det i dagens reglering fortgående finns brister som kan kringgås stöder konvergensen till denna del i den utsträckning man önskar att man uppnår målen i allmänhetens intresse.

11.3. Förverkligandet av de allmänna tjänsterna anser kommittén vara en av de viktigaste förutsättningarna för det europeiska informationssamhället. Konvergensen skapar nya alternativ för dessa allmänna tjänster, vilket gör det lättare att nå målet, eftersom samma tjänster kan nås genom olika anslutningar och nätverk.

11.4. Konvergensen för med sig två slag av behov: Å ena sidan minskar behovet av att definiera en allmän tjänst i förbindelse med någon särskild teknik, men i synnerhet inom datasäkerheten kommer behovet av fortsatta och mer detaljerade definitioner att öka.

11.5. Ansvaret för en avsevärd del av målen i allmänhetens intresse måste jämlikt åligga alla aktörer. Regionkommittén anser det vara viktigt att man i framtiden utvidgar skyldigheten att tillhandahålla allmänna tjänster till att omfatta minst två verkligen konkurrerande alternativ. Regionerna behöver även i fortsättningen i hög grad nät för allmänna tjänster, men däremot kan dessa nät i fortsättningen också användas av flera parter som tillhandahåller tjänster.

11.6. Regionkommittén önskar särskilt fästa uppmärksamhet vid den konflikt som råder mellan den fria konkurrensen inom de sektorer som påverkas av konvergensen samt skyldigheten att tillhandahålla allmänna tjänster och kommittén önskar att man skulle kunna utveckla fungerande definitioner för detta syfte. En del av operatörerna förpliktas t.ex. att uppfylla vissa regionala skyldigheter medan andra är fria att koncentrera sig på de marknader som utvecklas bäst och ger bästa avkastning. Ett alternativ kunde vara att utnyttja strukturpolitiska medel såsom t.ex. strukturfonderna. Genom att systematiskt och i högre grad utnyttja dessa för att säkerställa täckande allmänna tjänster kunde man regionvis besluta vad som avses med de allmänna tjänsterna i ifrågavarande region. Exempel på att man förverkligat allmänna tjänster med stöd ur strukturfonderna finns åtminstone i sammanhållningsländerna och i Sverige på mål 6-området.

11.7. I syfte att verkställa skyldigheten att tillhandahålla allmänna tjänster och för att skapa arbetstillfällen med offentliga medel kunde man utveckla de befintliga skattesystemen så att de i högre grad än i dag skulle belasta de sektorer som påverkas av konvergensen.

12. Fråga 7: Regleringens framtida utformning

12.1. Regionkommittén instämmer i kommissionens uppfattning om behovet att ompröva reglerna som kommissionen givit uttryck för genom grönboken. I grönboken har man presenterat flera olika synpunkter och regleringsnivåer. Det viktigaste är eventuellt att välja huruvida regleringen skall utgå från det tekniska förverkligandet (datanät, radio, telefon, TV osv.) eller från tjänstens innehåll. I det senare alternativet är principerna om dataskydd, innehåll, upphovsrätter och t.ex. handel och konsumentskydd desamma oberoende av mediet. Regionkommittén anser att regleringen som i huvudsak baserar sig på det tekniska förverkligandet har nått sitt slut då konvergensen blir allt snabbare.

12.2. I flera medlemsstater har regleringen förverkligats på gammal och delvis redan historisk basis. Vid organiserandet av regleringen blir man på ett naturligt sätt tvungen att ta hänsyn till konvergensens inverkan. Detta har delvis redan skett. Det är uppenbart att varje medlemsstat i denna fråga själv kan finna den bästa och bäst fungerande lösningen.

12.3. För att säkerställa en balanserad utveckling anser Regionkommittén att man fortgående behöver gemensam reglering t.ex. för beviljandet av frekvenser och licenser. Dagens förvaltningsnivåer är lämpade för detta syfte. Man bör inte heller förhindra lokala och regionala myndigheter från att fatta beslut om arrangörer av tjänster som utnyttjar kabel-TV-nät, eftersom man naturligtvis har de bästa uppgifterna om användarbehoven på denna nivå.

13. Fråga 8: Konvergensens internationella aspekter

13.1. Om regleringsåtgärderna inte har en global grund anser Regionkommittén att effekterna av dem blir obetydliga och eventuellt t.o.m. negativa för den europeiska konkurrenskraften.

13.2. I samband med planeringen av fortsatta åtgärder önskar Regionkommittén fästa kommissionens uppmärksamhet vid den centrala betydelse de lokala och regionala aktörerna har för förverkligandet av det europeiska informationssamhället. Motiveringarna till detta har presenterats i de flesta av Regionkommitténs yttranden som har behandlat informationssamhället.

13.3. Av ovannämnda skäl hör samarbetet och stödet för samarbetet mellan unionens regioner och regioner i de central- och östeuropeiska länderna till de viktigaste redskapen för att uppmuntra dessa länder att utnyttja de möjligheter konvergensen erbjuder.

14. Fråga 9: Principer och möjliga inriktningar mot bakgrund av konvergensen

14.1. Enligt Regionkommittén skapar konvergensen i sig under de närmaste åren en helt ny grund för regleringen samtidigt som grunderna för de nuvarande regleringsprinciperna som baserar sig på olika medier upphör.

14.2. Regionkommittén vill även fästa uppmärksamhet vid att det inom gemenskapen också finns flera andra regleringsmekanismer som kan påverka konvergensen än de som har behandlats i utredningen. Den viktigaste av dessa mekanismer är naturligtvis beskattningen.

14.3. I slutet av grönboken konstateras att om konvergensen kräver en anpassning av befintlig reglering, bör denna anpassning

a) bygga vidare på och, om det är relevant, utvidga de befintliga ramverken snarare än att det skapas nya ramverk,

b) skapa ett nytt ramverk för flera onlinetjänster och interaktiva tjänster vid sidan av nuvarande bestämmelser för traditionella telekommunikations- och radio/TV-verksamheter, eller

c) skapa ett övergripande regelverk med likartade bestämmelser för alla tre sektorer.

14.4. Regionkommittén konstaterar också att det inte inom den allmänna utsändningsverksamheten finns några grunder för att överföra nationell och delvis regional beslutanderätt till gemenskapsnivån.

14.5. En avsevärd del av den befintliga lagstiftningen kan, åtminstone vad gäller principerna i den, tillämpas direkt på elektroniska tjänster. Dessa principer gäller t.ex. upphovrätt och skydd av integritet. Behovet av konsumentskydd i elektronisk handel avviker inte heller till några väsentliga delar från befintliga bestämmelser.

14.6. Regionkommittén anser att den bästa lösningen är en kombination av det första och tredje alternativet, dvs. att skapa ett nytt ramverk för många onlinetjänster och interaktiva tjänster vid sidan av redan gällande bestämmelser som behöver utvidgas.

Bryssel den 17 september 1998.

Regionkommitténs ordförande

Manfred DAMMEYER