SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 15.11.2013  
COM(2013) 807 final 
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET
Femte rapporten om Republiken Moldaviens genomförande av handlingsplanen om 
viseringsliberalisering 
 
SV 2   SV RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET 
Femte rapporten om Republiken Moldavien s genomförande av handlingsplanen om 
viseringsliberalisering 
1. I NLEDNING  
Dialogen mellan EU och Moldavien om villkoren  för viseringsfritt resande för moldaviska 
medborgare till EU inleddes den 15 juni 2010 med ett första möte för högre tjänstemän . 
Den 24 januari 2011 lade kommissionen fram handlingsplanen om viseringsliberalisering1 
(nedan kallad handlingsplanen ) för de moldaviska myndigheterna , vilket följdes upp med ett 
andra möte för högre tjänstemän i februari. I handlingsplanen fastställs ett antal konkreta 
riktmärken för Moldavien inom fyra ”grupper”2 av tekniskt relevanta fr ågor för att se till att 
landet både inför en rättslig, politisk och instit utionell ram (fas 1) och sedan även tillämpar 
denna på ett varaktigt sätt (fas 2). 
Kommissionen har regelbunde t rapporterat till Europapa rlamentet och rådet om 
genomförandet av handlingsprogrammet. Den första lägesrapporten lades fram den 
16 september 20113. Ett tredje möte för högre tjänstemän  ägde rum den 7 oktober 2011. 
I oktober/november 2011 organiserades kontrollbesök avseende grupperna 2, 3 och 4 i 
handlingsplanen, i vilka experter från EU -medlemsstaterna, samt tjänstemän från 
kommissionen och Europeiska utri kestjänsten deltog. Syftet med dessa besök var att utvärdera 
den rättsliga, politiska och institutionella rame n utifrån riktmärkena i handlingsplanens första 
fas och dess överensstämmelse med europe iska och internati onella normer. Den 
andra lägesrapporten  lades fram den 9 februari 20124 och det fjärde mötet för högre 
tjänstemän  ägde rum den 27 februari 2012. 
Den tredje lägesrapporten  lades fram den 22 juni 20125. Detta var den slutliga 
lägesrapporten om handlingsplanens första fas och presenterade kommissionens samlade bedömning av Moldaviens uppnående av riktmärkena i handlingsplanens första fas. Den 3 augusti 2012 lade kommissionen fram en bedömning av eventuella effekter på 
migrationen och säkerheten av en framti da viseringsliberalisering för moldaviska 
medborgare som reser till EU
6 som hade involverat relevant a EU-organ och intressenter. 
Efter dessa rapporter antog rådet den 19 november 2012 sina slutsatser, i vilka man instämde i 
kommissionens bedömning att Moldavien har uppfyllt alla riktmä rken i handlingsplanens 
första fas . Den nödvändiga rättsliga, politiska och ins titutionella ramen hade införts. Därefter 
inleddes bedömningen av riktmärkena för den andra fasen. 
Ett femte möte för högre tjänstemän  ägde rum den 28 januari 2013. En ny omgång 
kontrollbesök  avseende alla fyra grupper i hand lingsplanen organiserades mellan den 
18 februari och den 15 mars 2013. Kontrollbe söken utgjorde den mest fördjupade 
utvärderingen någonsin – fyra veckor med delta gande av experter från tolv medlemsstater, 
                                                 
1 Rådets dokument 18078/10. 
2 Det handlar om följande grupper: i) Dokumentsäkerhet, inklusive biometri, ii) irreguljär migration, 
inklusive återtagande, iii) allmän ordning och säke rhet och iv) yttre förbindelser och grundläggande 
rättigheter. 
3 Den första rapporten om Republiken Moldaviens genomförande av handlingsplanen om 
viseringsliberalisering, SEC(2011) 1075 final. 
4 SWD(2012) 12 final. 
5 COM(2012) 348 final. 
6 COM(2012) 443 final. 
SV 3   SV samt tjänstemän från kommissionen och Eu ropeiska utrikestjänsten. Syftet med 
kontrollbesöken var att både bedöma uppnåendet av  riktmärkena i handlingsplanens andra fas 
och tillämpningen av den rättsliga, politiska  och institutionella ramen i enlighet med 
europeiska och internatione lla normer. Särskild uppmärksamhet ägnades frågor som 
antidiskriminering och integrering av minorite ter, samt människohandel. Vissa av dessa 
frågor togs även upp i rådets slutsatser av  den 19 november 2012. Moldavien åtog sig att ta 
upp expertrapporternas rekommendationer i de n uppdaterade nationella handlingsplan som 
utarbetades i slutet av maj 2013. Den fjärde lägesrapporten  lades fram den 21 juni 20137 
och beskrev situationen när det gäller tillämpningen av den rä ttsliga och institutionella ramen, 
institutionernas funktion och graden  av samordning mellan olika organ. 
I denna femte rapport  beskrivs hur långt man ha r kommit i genomförandet av 
rekommendationerna i den fjärde rapport en och i uppnåendet av riktmärkena i 
handlingsplanens andra fas överhuvudtaget. Särs kild vikt läggs vid om reformerna och 
resultaten är varaktiga , t.ex. genom att det sörjs för lämplig bemanning, kapacitet och 
finansiering . Denna rapport baseras även på de sl utsatser som drogs under det sjätte mötet 
för högre tjänstemän den 15 oktober 2013 i Chi şinau, och på det besök som 
generaldirektören på generaldirektora tet för inrikes frågor gjorde vid administrativa gränsen  
nära floden Nistru och i regionen Transnistrien.  Den inkluderar en bedömning av hur långt 
man har kommit i genomförandet av de rekommendationer  som riktades till Moldavien i 
rapporten om konsekvensbedömningen  från augusti 2012. 
2. B EDÖMNING AV GENOMFÖRANDET NÄR DET GÄLLER DE FYRA GRUPPERNA I DEN 
ANDRA FASEN AV HANDLINGSPLANEN OM VISERINGSLIBERALISERING  
2.1. Grupp 1: Dokumentsäkerhet, inklusive biometri 
2.1.1. Riktmärken i handlingsplanen om viseringsliberalisering 
• Gradvist införande av biometriska pass  som uppfyller Internationella civila 
luftfartsorganisationens (Icaos) krav, även på Moldaviens utländska konsulat, samt 
utfasning av pass som inte uppfyller Icaos krav 
Moldavien utfärdar sedan den 1 januari 2011 ut eslutande biometriska pass som uppfyller alla 
Icaos krav8 och all nödvändig lagstiftning har införts och tillämpas. Det finns ett konsoliderat 
regelverk för säker iden titetshantering. De nuvarande passen te stades av det franska företaget 
Ingelis Expertise, som i september 2010 sl og fast att de uppfyller alla Icaos krav9. Den 
11 juni 2013 blev Moldavien även den 38:e medlemmen i Icao PKD (Icaos register över 
offentliga nycklar) och i september 2013 mottog cen trumet för statens informationsresurser 
(nedan kallat Registru ) sex nyckelcertifikat. Insamlinge n och hanteringen av biometriska 
uppgifter uppfyller alla krav i lagen om skydd av personuppgifter10. 
För att börja utfärda biometriska pass med in tegrerade chip undertecknade Registru och 
aktiebolaget Gemalto ett avtal den 27 septembe r 2013 om tillverkning oc h leverans av pass 
med kontaktlösa integrerade kretsar. Avtale t överlämnades den 30 september 2013 till 
                                                 
7 COM(2013) 459 final. 
8 ICAO 9303 Machine Readable Travel Documents, Part 1 Machine Readable Passports, Volume 2 
Specifications for Electronically Enabled Passports with Biometric Identification Capability . 
9 ICAO Technical Report, Durability of Machine Readable Passports  (Version 3.2, 206.8.30); ISO/IEC 
10373-1 SE: 206.5.01 – Identification cards – Test Methods – General Characteristics; ICAO 
Technical Report, RF Protocol and Application Test Standard for e-Passport – Part 2  (Version 1.02, 
207.2.20); ICAO Technical Report, RF Protocol and Application Test Standard for e-Passport – Part 3  
(Version 1.01, 207.2.20). 
10 Lag nr 133 av den 8 juni 2011. 
SV 4   SV finansministeriets upphandlingsorga n för registrering och ska däre fter träda i kraft. De nya 
passen ska enligt planerna börja utfärdas första kvartalet 2015. 
Pass utan biometriska uppgifter som utfärdats före den 1 januari 2011 i Moldavien och pass 
som utfärdats fram till och med den 31 december 2011 utomlands ska vara giltiga fram till förfallodatumet. Den 1 september 2013 fanns 2
 623  225 pass för medborgare i Moldavien i 
cirkulation, varav 680  836 (eller 25,19 %) var biometriska pass. Utfasningen av 
icke-biometriska pass ska vara slutförd vid utgången av 2020. 
• En hög nivå av integritet och säkerh et i tillämpningen, anpassningen och 
distributionsprocessen för pass, identi tetskort och andra referenshandlingar 
Tjänsten för civilrättslig ställn ing har ett centralt system för a lla former av referenshandlingar 
om civilrättslig status med en hög grad av skydd (intyg om civilrättslig ställning och utdrag ur 
intyg om civilrättslig ställning). Alla former av  officiella referenshandlingar om civilrättslig 
ställning är försedda med fem skyddstecken. Från den 7 mars 2013 utfärdas nya ID-kort i det 
nya ID-1-formatet. 
För att automatisera produktions processen har kvarvarande manue lla förfaranden på följande 
områden avskaffats: utformning av laminerings maskinen för kort i ID-1-format, produktionen 
av specialutrustning vid en av specialfabriker na, utformning och produktion av skärmaskiner 
för kort i ID-1-format för den befintliga lamine ringsmaskinen (i ID-2-format), utformning av 
svarven med programkontroll (numerisk kontro llprogramvara) för att automatisera den 
tekniska ingraveringsprocessen med laser, skärning etc. 
När det gäller korruptionsbekämpning genomförs fortlöpande både plan erade och oaviserade 
inspektioner. Nya regler för oaviserade in spektioner godkändes genom förordning nr 51 av 
den 18 juni 2013. Tjänsten för civi lrättslig ställning utarbetade en strategi för att förebygga 
och bekämpa korruption bland personalen so m godkändes genom förordning nr 58 av den 
16 juli 2013. All personal, även ledningen på det centrala kontoret och på regionala kontor för 
bevis och dokumentation intygade med sin namn teckning att de informerats om förordningen 
”om vissa åtgärder för att förhindra korruption och protektionism”. De etiska reglerna för 
personal som arbetar med folkbokföring och utfärd ande av handlingar har varit i kraft sedan 
den 1 april 2011. År 2012 skedde en överträdelse av de etiska reglerna oc h den skyldige blev 
föremål för en disciplinär åtgärd enligt Registru s interna föreskrifter. In ga överträdelser ägde 
rum 2013. 
• Snabb och systematisk rapportering till In terpols/LASP:s databas över förlorade 
och stulna pass 
År 2012 rapporterades 33 349 moldaviska pass ha stulits eller tappats i Interpols databas över 
stulna eller förlorade resehandl ingar och 1 676 pass raderades ur  databasen. Under de första 
sju månaderna 2013 var antalet stulna eller fö rlorade pass som rapporterades 2 000 färre än 
samma period 2012. Under 2012 inleddes nio brottsut redningar om stulna resehandlingar och 
ytterligare sex inleddes under de  första åtta månaderna 2013. 
Åtgärder vidtogs för att minska  antalet fall där moldaviska medborgare anmäler förlorade 
pass. Enligt regeringsbeslut nr 125 av den 18 februari 2013 får medborgare ansöka hos den 
utfärdande myndigheten om att få fortsätta att använda ett pass unde r en begränsad period, 
under förutsättning att det har perforerats, om passet innehåller en visering eller ett 
uppehållstillstånd som utfärdats av en utländsk m yndighet eller om de har varit föremål för ett 
rättsligt beslut på grundval av detta dokumen t. Ministeriet för informationsteknik och 
kommunikation och inrikesministe riet inledde en gemensam bedömning av orsakerna till 
förlorade och stulna pass och ska lägga fram allmänna rekommendationer i slutet av året.  
SV 5   SV • Regelbundet utbyte av provexemplar av pass  och samarbete om dokumentsäkerhet 
med EU 
EU-medlemsstaternas diplomatiska beskickninga r hålls uppdaterade och får provexemplar av 
nya pass varje år genom en etablerad ko mmunikationskanal. Den senaste uppdateringen 
gjordes den 8 augusti 2013. De n sista uppdateringen i Prado11-systemet gjordes i mars 2013. 
Det handlade om provexemplar av nya säkerhet sdetaljer i moldaviska biometriska pass. 
2.1.2. Bedömning av rekommendationer i konsekvensbedömningar 
• Införa och tillämpa proportionerliga, ändamål senliga och avskräckande påföljder för 
personer som är dömda för att ha sålt eller lånat ut sina pass 
I artikel 361.1 i Moldaviens strafflag fastst älls påföljder för ti llverkning, innehav eller 
användning av förfalskade officiella handlin gar: böter upp till 300 kon ventionella enheter 
(1 konventionell enhet motsvarar 20 moldaviska lei12), 150–200 timmar obetald 
samhällstjänst eller upp till två års fängelse. För att minska anmälningarna av förlorade pass får den utfärdande myndigheten enligt regeri ngsbeslut nr 125 av den 18 februari 2013 lämna 
tillbaka pass som innehåller vise ringar eller uppehålls tillstånd till innehavaren för användning 
under en begränsad tid, under fö rutsättning att de är perf orerade. För att uppmuntra 
ansvarsfullhet hos passinnehavarn a är avgiften för att utfärda sådana handlingar högre om de 
tappas bort.  
• Regelbundet dela uppgifter med EU om förlor ade och stulna biometriska pass, särskilt 
med hjälp av Interpols databas över  förlorade och stulna resehandlingar 
Se riktmärken i handlingsplanen ovan. 
• Stärka den rättsliga och institutionella ramen fö r civilregistret för att förhindra missbruk 
genom ändring av namn eller identitet för at t få ett nytt pass. Det bör införas och 
tillämpas tydliga regler i fråga om namnändring. Den rättsli ga och institutionella ramen 
bör stärkas och omfatta effektiv k ontroll samt åtgärder för spårbarhet 
Enligt regeringsbeslut nr 333 av den 18 mars  2002 om godkännande av det automatiserade 
informationssystemet (”statliga befolkningsre gistret”) och förordningen om det statliga 
befolkningsregistret, ska varje person som ska id entifieras inom Moldaviens territorium få ett 
personligt identifikationsnummer (IDNP). För at t göra identifikationspr ocessen säkrare läggs 
ytterligare personuppgifter till.  Personuppgifternas innehåll och struktur kan ändras, men 
IDNP-numret är detsamma. Därmed förhindras a tt namn- och identitetsändringar utnyttjas för 
att skaffa nya pass. 
Allmän bedömning av grupp 1 
Moldavien vidtar tillräckliga åt gärder när det gäller förlorad e pass och påföljder i samband 
med detta. Pass med inbyggda chip ska börja delas ut 2015 och de nuvarande passen med stämplar ger de säkerhetsgarantier som krävs.  
Moldavien har på ett tillfredsställande sätt genomfört de åtgärder som krävdes i 
rekommendationerna i den fjärde  rapporten om handlingsplanen om viseringsliberalisering, 
och har samtidigt fortsatt att genomföra den relevanta lagstiftninge n. Kommissionen anser att  
Moldavien uppfyller de riktmärken i den andra fasen som anges i grupp 1. 
                                                 
11 Offentligt register över autentiska identitets- och resehandlingar på nätet. 
12 1 euro = 17,26 moldaviska lei (MDL) den 21 oktober 2013. 
SV 6   SV 2.2. Grupp 2: Irreguljär immigrat ion, inklusive återtagande 
2.2.1. Grupp 2/ämnesområde 1 – Gränsförvaltning 2.2.1.1. Riktmärken i handlingsplanen om viseringsliberalisering 
• Ändamålsenlig tillämpning av lagstiftni ngen om gränskontroll genom lämpliga 
gränskontroller och lämplig  gränsövervakning, förfar anden och verkningsfull 
verksamhet, lägesbeskrivning  på nationell och lokal ni vå, inklusive genomförande av 
riskanalyser, hantering av underrättelser och uppgiftsflöden samt direkt åtkomst för 
och samråd med berörda nationella och internationella databaser 
Gränspolismyndigheten arbetar fö r att stärka systemet för gr änsövervakning med hjälp av 
modern specialutrustning, bl.a. fasta grän sövervakningssystem. Inom ramen för det 
EU-finansierade projektet om ”nätverk för fa st och mobil kommunikation för den moldaviska 
gränsbevakningsmyndigheten (gränspolisen ef ter reformen)” installerades 125 fasta 
övervakningskameror och 53 kamerahus för öv ervakningskameror längs 575 km av gränsen 
för att övervaka den och i direkt anslutning till torn på offentliga  platser, vid gränsposteringar 
och byggnader som tillhör gränsbevaknings myndighetens underavdelningar och kring 
gränsövergångar. Nationella samordningscentret ansvarar fö r genomförandet av förordningen 
om inrättande av systemet för gränskontro ll och har funnits sedan den 12 oktober 2012. 
Fem regionala samordningscenter och 41 lokala samordningsbyråer har inrättats som ska vara 
tillgängliga dygnet runt. Detta har lett till att 16 tjänste r har inrättats på central nivå, 66 på 
regional nivå och 205 på lokal nivå. För att se till att verksamheten fö ljer bästa praxis inom 
EU gjordes flera studiebesök i EU:s medlemsstater under 2013
13.  
EU:s gränsövervakningsuppdrag för Moldavien och Ukraina (EUBAM) bistod 
gränsbevakningsmyndigheten i upprättandet av fl era riskprofiler och i genomförandet av ett 
online-system för daglig rapportering av situat ionen vid gränserna, som innehåller relevanta 
uppgifter om gränsbrottslighet i hela landet. De ssa analysverktyg används av regionala och 
lokala chefer för att optimera resursfördelningen längs gränsen och för att välja ut person- och 
nyttofordon för sekundärkontroller. Som en del av det automatiserade systemet för 
registrering av gränspassager utvecklade gränsbevakningsmyndighete n riskkriteriemodulen 
”PASENGER” som innefattar riskindika torer och även ger tjänstemännen på 
gränsbevakningsmyndigheten automatiska meddel anden som underlättar selektivitet. Denna 
modul är även tillgänglig för gränsbevakningsmyndighetens nyligen inrättade mobila enheter (se nedan). 
Under de första sex månaderna 2013 stoppade s 2 786 personer från att korsa Moldaviens 
gräns, varav 2 212 försökte lämna landet. De vi ktigaste skälen var:  ogiltiga handlingar, 
resehandlingar som upphört att gälla, avsaknad av  visum till destinati onslandet, samt att 
passagen inte var i enlighet med gränsöve rgångens ställning. Inrikesministeriets 
gränsbevakningsmyndighet utredde 173 brott. Av  dessa gick 45 vidare till rättegång och 
33 har överlämnats till åklagare. Fallen fördelar sig enligt följande: 8 fall av smuggling, 8 fall 
av irreguljär migration, 73 fall av olaglig grän spassage, 2 fall av människohandel, 3 fall av 
olagligt innehav av ammunition och 79 fall av urkundsförfalskning. 
Gränspolisen använder databaser med riskprof iler när de utför kontro ller för att lättare 
upptäcka gömda personer som försöker undgå grän skontroll. Gränsbevakningsmyndighetens 
riskanalyssystem använder riskprofiler nä r det gäller människohandel som ingår i 
gränspolisens integrerade inform ationssystem. Alla gränskontrol lkontor har tillgång till dessa 
riskprofiler på nätet och de uppdateras l öpande. Med utgångspunkt i riskindikatorerna 
hanterade gränspolisen elva fall under 2013 som rörde människohandel (och involverade 
                                                
 
13 Frontex lägescentral och den rumänska gränspolisens generaldirektorat. 
SV 7   SV 24 personer). I ett fall handlade det om ett försök  att föra ut barn från  landet. Gränspolisen 
utredde två fall, medan övriga överlämnade s till relevanta brottsbekämpningsorgan. 
• Tillhandahållande av lämplig infrastruktur, teknisk utrustning, it-system, finansiella 
och mänskliga resurser i enlighet med den st rategi och handlingsplan för integrerad 
gränsförvaltning som ska antas oc h verkningsfullt genomförande av 
utbildningsprogram och åtgärder mot korruption 
Under 2013 genomfördes 80  % av de 91 åtgärder som ingick  i handlingsplanen rörande den 
integrerade gränsförvaltningen, medan resterande 20  % inte hade avslutats. Gränspolisens 
omorganisation avslutades. Gränsbevaknings myndighetens totala antal underavdelningar 
minskades med 50  % på regional nivå och med 42  % på lokal nivå. Det maximala antalet 
anställda på gränsbevakningsmyndigheten fastst älldes till 3 500. För närvarande utgör de 
anställda på institutionen 86  % av det maximala antalet. Under 2013 avslutade 
gränsbevakningsmyndigheten strukturreformen av de lokala enheterna och genomförde 
därmed EUBAM:s relevanta rekomme ndationer. Under 2013 genomförde 
gränsbevakningsmyndigheten flera insatser som rörde kapacitetsuppbyggnad. En betydande 
mängd modern utrustning14 köptes in. 
En rad aktiviteter och kurser anordnades för att förhindra oc h bekämpa korruption. Under de 
första sex månaderna 2013 genomförde pe rsonal på gränsbevakningsmyndighetens 
specialiserade underavdelning 25 oaviserade inspektioner på gr änspolisens underenheter och 
196 utredningar, som ledde till 227 påföljder , varav 15 avskedanden. Kameraövervakning 
installerades på Chi şinaus flygplats som gör det möjligt att inte bara övervaka registrering, 
verifiering och kontroller av pa ssagerare, utan även hur insp ektörer vid gränsövergångarna 
uppträder, i syfte att förhindra aktiv korrupt ion. Med hjälp av Nationella centrumet för 
korruptionsbekämpning genomgick 220 anstäl lda hos gränsbevakningsmyndigheten och 
tullmyndigheten utbildning. I oktober 2013 häktades 31 tjänstemän på den moldaviska tullmyndigheten och gränspolisen so m anklagades för bestickning. 
• Förbättra samarbetet mellan olika organ  (bland annat utbyte av uppgifter mellan 
gränsbevakningsmyndigheten och de br ottsbekämpande myndigheterna) och det 
internationella samarbetet, inbegripet sa marbete med grannländer och införande av 
samarbetsavtal med Frontex fö r att uppnå hög effektivitet. 
Samarbetet med Frontex var fortsa tt intensivt och tjänstemän från 
gränsbevakningsmyndigheten deltog i den gemensamma insatsen ”Focal Points Land and Air 2013” tillsammans med gränsmynd igheter från Polen, Rumänien och Spanien. Moldavien 
stod som värd för Frontex samordningsorga n 2013 vid två gränsövergångar: Criva och 
Tudora. Från mars till maj 2013 genomförde s den regionala insatsen Romoluk av den 
nationella tullmyndigheten tillsammans me d Europeiska kommissionens byrå för 
bedrägeribekämpning (Olaf) för att stoppa smu ggling av tobaksprodukter och alkohol. Under 
2013 fördes ett intensivt samarbete med EUBAM i linje med den nionde fasen i 
handlingsplanen om viseringsliberalisering. I samband med Frontex gemensamma insatser 
som Moldavien har deltagit i har informationsutbytet främjats genom att moldaviska tjänstemän fått tillgång till FOSS (Frontex On e-Stop Shop), som är Frontex webbportal för 
informationsutbyte med medlemsstater och tredje  parter, samt till JORA (Joint Operations 
Reporting Application), som är Frontex verkt yg för rapportering, hantering och analys av 
uppgifter om incidenter som upptäckts i samband med gemensamma insatser. 
                                                
 
14 Det handlade bl.a. om följande: Dacia Duster (bilar) – 80, terrängfordon – 105, värmekameror – 
32, dagkikare – 420, nattkikare – 304, bärbara gamma- och neutrondetektorer – 354, inspektionsspeglar 
– 66, endoskop – 62, ”Regula 1019”-dokumentkontrollutrustning – 32, och ”Regula 7337”-
dokumentläsarutrustning – 47. 
SV 8   SV Informationsutbytet mellan gränsbevakningsmy ndigheten och Byrån för migration och asyl 
har blivit bättre, men det krävs ytterligare investeringar. Det måste installeras en modul för elektroniskt utbyte av information mella n gränsbevakningsmyndighetens och byråns 
databaser.  
De moldaviska myndigheterna har länge haft so m mål att förbättra syst emet för att övervaka 
migrationsströmmarna över det transnistriska avsnittet av den moldav isk-ukrainska gränsen. 
De moldaviska myndigheterna har utvecklat en sä rskild mekanism
15 för att övervaka 
migrationsströmmarna. Den bygger på att u tländska besökare som anländer via det 
transnistriska gränsavsnittet är skyldiga att registrera sin vistelse i Moldavien inom 72 timmar och sörjer för att det finns en administrativ  kapacitet och rutiner för att underlätta 
registreringsprocessen. Registreri ngen är kostnadsfri. Byrån för mi gration och asyl har inrättat 
sex regionala kontor längs den administrativ a gränsen som togs i bruk i oktober 2013. De 
regionala kontoren drar nytta av den befi ntliga infrastruktur tillhörande de inre 
tullkontrollstationerna som inrätt ades 2004. Man bör även överväga  att utforma en förordning 
med entydiga bestämmelser om att utländ ska besökare måste registrera sig. En 
informationsstrategi för att förklara dessa nya  regler måste genomföras så snart som möjligt. 
Bestämmelserna får framför allt inte stoppa u pp strömmen av besökare eller föreskriva 
administrativa sanktioner för omständigheter so m de inte råder över. Detta hänger samman 
med att de moldaviska myndigheterna inte ha r någon gränskontroll längs den centrala delen 
av den ukrainsk-moldaviska gränsen.  
2.2.1.2. Bedömning av rekommendationer i konsekvensbedömningar 
• Fortsätta stärka gränskontroller na, bland annat genom riskanalys och 
övervakningsåtgärder samt genom att föreby gga och bekämpa korruption vid gränsen, 
och fortsätta utöka samarbetet med EUBAM  inom alla gränsförvaltningsområden 
Se grupp 2/ämnesområde 1, riktmärken i hand lingsplanen om viseringsliberalisering. 
Under 2013 organiserade EUBAM mer än 20 gemensamma biståndsinsatser, som 
genomfördes med deltagande av Moldaviens och Ukrainas gränsmyndigheter. De gemensamma insatserna utgick från faststäl lda risker, t.ex. smuggling av tobak och andra 
punktskattepliktiga varor (etanol etc.), fordons brott, irreguljär migration/människosmuggling 
och människohandel, smuggling av konsumtionsvaror och kött. I enlighet med de fastställda 
målen omfattade de gemensamma biståndsin satserna hela den gemensamma gränsen, 
inklusive gränsövergångsställen oc h gränser till havs och på land, samt platser inne i länderna. 
En utvärdering av insatserna visade att det be hövs vidareutbildning och förbättringar när det 
gäller samarbete mellan olika myndigheter, förm åga att göra riskanalys er och användning och 
utrustning av mobila enheter. 
• Utöka samarbetet med grannländerna. Stärka det bilaterala och internationella 
samarbetet och informationsut bytet om statistiska och ana lytiska uppgifter och taktiska 
och operativa uppgifter/unde rrättelser, genom åtgärde r som att inleda/delta i 
gränsöverskridande insatser, gemensamma  utredningsgrupper och gemensamma 
underrättelsegrupper, underlätta sambandsm äns utbyte i sådana insatser, erbjuda 
utbildning för att göra gemensamma gräns- och tullkontroller 
Under 2013 var gränsbevakningsmyndighetens verksa mhet främst inriktad på genomförandet 
av de samarbetsavtal som ingåtts med grän smyndigheterna i Polen, Le ttland, Litauen, Estland 
                                                
 
15 Relevanta åtgärder ska förhindra nya hinder för den fria rörligheten för invånarna i Transnistrien och 
respektera nuvarande arrangemang i säkerhetszonen. Mekanismen gäller endast utländska medborgare 
som inte är bosatta i Transnistrien och som korsa r det transnistriska avsnittet av den ukrainsk-
moldaviska gränsen. 
SV 9   SV och Georgien. I detta sammanhang utbildades 96 tjänstemän från 
gränsbevakningsmyndigheten i Polen i samba nd med ett projekt om riskhantering och 
brottsanalyser: ”Informationshantering i syst emet för att bekämpa gränsöverskridande 
brottslighet.” Representanter för gränsbev akningsmyndigheten gjorde  ett studiebesök i 
Estland för att titta på ett system för dokume ntsäkerhet och dokument kontroll som uppfyller 
EU-kraven. Två gemensamma insatser – Ovid ius och Pontus Euxinus – genomfördes under 
EUBAM:s överinseende för att bygga upp ka paciteten hos inrikesministeriets 
underavdelningar och på tull- och säkerhetsmyndigheterna genom åtgärder som genomfördes 
tillsammans med Ukraina, EU, me dlemsstaterna och internationella  experter för att förhindra 
och motverka gränsöverskridande brottslighet. 
Gränsbevakningsmyndigheten och Byrån för migra tion och asyl deltar aktivt i de regelbundna 
och särskilda möten som hålls i EUBAM:s ar betsgrupp I om irreguljär migration och 
människohandel. I arbetsgruppen deltar utredare  från alla moldaviska och ukrainska 
brottsbekämpningsmyndigheter och från EU:s medlemsstater, Europol, Frontex och Selec för 
att utbyta information och bygga upp en kapacite t för gemensamma utredningar av irreguljär 
migration och människohandel. Re presentanter för moldaviska 
brottsbekämpningsmyndigheter (tul lmyndigheten, inrikesministeriet, 
gränsbevakningsmyndigheten) deltar även aktiv t i andra EUBAM-projekt som arbetsgrupp II 
om frågor som rör smuggling av varor och ci garetter, i arbetsgruppe n om frågor som rör 
immateriell äganderätt, i specialistgruppen  för vapenfrågor, i specialistgruppen för 
narkotikafrågor och i sp ecialistgruppen för frågor om for donsbrott. Alla dessa forum bidrar 
till att uppdatera de n samlade bilden av den nuvarande situationen genom att slå ihop sina 
resurser och organisera gemensamma insatser  mot de hot som olagliga gränsöverskridande 
aktiviteter i respektive område utgör. 
• Förbättra utbildning och kapacitetsuppbyggna d i fråga om internat ionellt tull- och 
brottsbekämpningssamarbete och informationsutbyte 
Se grupp 2/ämnesområde 1, riktmärken i ha ndlingsplanen om viseringsliberalisering. 
• Samordna kontrollverksamheterna vid den ge mensamma gränsen. Dela underrättelser 
och förbättra gemensamma lägesbeskrivningar på operativ nivå 
Den 4 juli 2013 inleddes förhandlingarna om ett avtal mellan Moldaviens och Ukrainas 
regeringar om kontaktpunkter längs den moldav isk-ukrainska gränse n. Avtalet ska lägga 
grunden för ett nytt slags informationsutbyte och för nya typer av kontakter genom att 
kontaktpunkter inrättas och upprätthålls längs den moldavisk-ukrainska  gränsen i enlighet 
med EU:s bästa praxis. 
Ett protokoll mellan gränspolisavdelningen på Moldaviens inrikesministerium och Ukrainas 
gränsbevakningsmyndighet om utbytet av analyser  och statistik håller på att uppdateras. 
Under 2013 förbättrades protokollet genom att ett dagligt utbyte av information infördes om 
situationen vid ett gemensamt gränsavsnitt. Gränsmyndigheterna i Moldavien och Ukraina 
sammanställer dessutom gemensamma riskbe dömningsrapporter varje månad. EUBAM gav 
vidare gränsmyndigheter i båda länderna stöd för att förbättra det operativa 
informationsutbytet och tillämpningen av sy stemet för den dagliga övervakningen av 
migrationsströmmen över det transnistriska ce ntrala avsnittet av den moldavisk-ukrainska 
gränsen. Utbytet av icke-nominella uppgifter om tredjelandsmedborgare som korsade den 
gemensamma gränsen via den centrala delen har upprättats. 
• Förstärka samarbetet med grannländerna, särskilt Ukraina 
I maj–juni 2013 hölls flera möten i gemens amma arbetsgrupper med experter från 
gränsbevakningsmyndigheten, centret för be kämpning av människohandel, Byrån för 
SV 10   SV migration och asyl, Ukrainas gränsb evakningsmyndighet, Internationella 
migrationsorganisationen (IOM) oc h EUBAM. De lade fram en särskild rapport om migration 
och människohandel vid den moldavisk-ukrainska gränsen.  
Gränsdragningen mellan Moldavien och Ukraina förväntas vara klar i slutet av 2014. För 
närvarande har 1 202,5 av 1 222,0 km markerats. Av det centrala gränsavsnittet återstår 
19,2 km och på de södra delarna av den gemens amma gränsen återstår 0,3 km att markera. 
Dokumentationen om den slutli ga gränsdragningen håller på att utarbetas avseende alla 
gränsavsnitt. Med tanke på de  framsteg som har uppnåtts har arbetet med ett fördrag mellan 
Moldavien och Ukraina om gränsordningen reda n påbörjats. Fyra förhandlingsomgångar om 
förslaget till fördrag mellan Moldavien och Uk raina om gränsordningen ägde rum 2013. Den 
21 maj 2013 hölls förhandlingar om ett trilateral t dokument på regeringsniv å för att fastställa 
och markera mötespunkterna ( triplex confinium ) för den moldaviska, rumänska och ukrainska 
gränsen. 
• Fortsätta samarbetet med EUBAM och ge nomföra EUBAM:s rekommendationer för att 
förbättra och utöka användningen av mobila enheter 
EUBAM konstaterar16 att antalet moldaviska medborgare (83) som upptäcktes när de lämnade 
Moldavien i avsikt att ta si g vidare till EU  sjönk med 29  % 2012 jämfört med 2011 (117). 
Rapporten visar även att det har skett fortsatta förbättringar av systemen för gränsförvaltning 
och hantering av migrationsströmmar i samba nd med arbetet för viseringsliberalisering, en 
totalt sett sjunkande trend när de t gäller irreguljär migration i Moldavien och bättre kontroll 
av irreguljär migration vid den moldaviska gränsen. 
Kontroller av internationella transportrutter genom landets territorium med hjälp av mobila 
enheter spelar en viktig roll för att förhi ndra irreguljär migration och gränsöverskridande 
brottslighet. Gränsbevakningsmyndigheten har inrätt at ett direktorat för mobila enheter som är 
väl utrustat på central och regional nivå. En förordning om  gränsbevakningsmyndighetens 
mobila enheter godkändes genom  regeringsdekret nr 752 av den 20 september 2013 om 
fastställande av mobila enheters fu nktioner, uppgifter och rättigheter i 
gränsbevakningsmyndighetens taktiska och oper ativa insatser och i inrikesministeriets 
uppdrag rörande allmän ordning och säkerhet. Enligt förordningen kan gemensamma mobila 
enheter inrättas på grundval av samarbetsavtal . Moldaviens trafikförordning ändrades för att 
införa bestämmelser som gör det möjligt för gr änsbevakningsmyndighetens mobila enheter att 
agera på allmänna vägar.  
Från februari–mars 2013 genomförde gränsbeva kningsmyndighetens och tullmyndighetens 
mobila enheter gemensamma insatser. 477 transportmedel kontrollerades, varav 396 hade nationella registreringsnummer och 81 utländska registreringsnummer. Under dessa insatser 
upptäcktes och dokumenterades följande fall: 1 fall av olaglig transport av punktskattepliktiga varor (etylalkohol), 3 fall av transport av konsumti onsvaror utan ursprungsintyg, 2 fall av 
förfalskad fullmakt beträffande transportmed let och 2 fall av ändring av fordonsnummer. 
2.2.2. Grupp 2/ämnesområde 2 – Hantering av migrationsströmmar 
2.2.2.1. Riktmärken i handlingsplanen om viseringsliberalisering 
• Fortsatt effektivt genomförande av återtagan deavtalet mellan EU och Moldavien och 
åtgärder för återanpassning av moldaviska medborgare (som återvänder frivilligt 
eller genom återtagande) 
                                                
 
16 EUBAM, särskild rapport om irreguljär migration och människohandel vid den moldavisk-ukrainska 
gränsen 2012, den 16 juli 2013. 
SV 11   SV I enlighet med återtagandeavtal med EU och lände r utanför EU granskade inrikesministeriet 
under perioden 1 januari–31 juli  2013 83 ansökningar om återta gande från följande länder: 
Frankrike 35, Österrike 8, Tyskland 7, Span ien 10, Schweiz 6, Rumänien 7, Belgien 9, 
Sverige 1. Under samma period återtogs 42 moldaviska medborgare till Moldavien och 
2 EU-medborgare återtogs från Moldavien till EU-medlemsstaterna Rumänien (1) och 
Ungern (1). Av det totala an talet ansökningar om återtagande som mottogs från EU-länderna 
befanns åtta personer inte vara moldaviska me dborgare eller sakna ankny tning till Moldavien. 
Två EU-finansierade projekt startades som rörde återvändande och återtagande. 
MIGRECO-projektet (för en bätt re hantering av migrationsst römmar och samarbete när det 
gäller återtagande i östra Europa)17 inleddes den 21 mars 2013 och kommer att pågå i två år. 
Projektet genomförs av Internationella migr ationsorganisationen (IO M). FIRMM-projektet 
(för att stödja Moldaviens genomförande  av EU–Moldaviens handlingsplan om 
viseringsliberalisering – motverka irreguljär migration i Moldavien)18 inleddes den 
20 mars 2013. Projektet ska genomföras av Internatione lla centret för 
migrationspolitikutveckling (ICMPD) under de komm ande två åren. Båda projekten bidrar till 
att stärka Byrån för migration och asyl ge nom att ge färdigheter i förhandling och 
genomförande av återtagandeavtal med tred jeländer och genomförandeprotokoll med EU:s 
medlemsstater19.  
• Effektivt genomförande av den rä ttsliga ramen för hantering av 
migrationsströmmar, bland annat genom at t skapa administrati va strukturer med 
tillräckliga personalresurser som har tydliga och relevanta befogenheter för alla aspekter på hantering av migrationsströ mmar samt effektivt samarbete mellan 
berörda organ 
I samband med inrikesministeriets reformpr ocess och för att stärka den övergripande 
hanteringen av migrationsströmmar i Moldav ien gjordes en grundlig genomgång av den 
institutionella uppbyggnaden hos Byrån för migrat ion och asyl (enligt inrikesministeriets 
beslut nr 70 av den 28 februari 2013). Byrå n för migration och asyl  uppgraderades till ett 
departement och personalen nästan fördubblades från 104 till 198. 
Avtalet mellan Moldavien och EU om ändring av avtalet mellan Moldavien och 
Europeiska gemenskapen om förenklat utfä rdande av viseringar, som undertecknades i 
juni 2012, trädde i kraft den 1 ju li 2013. Genomförandet av avtale t bedömdes gå framåt på ett 
bra sätt vid det senaste mötet i EU–Moldaviens gemensamma kommitté för frågor om genomförande som hölls den 12 juni 2013 i Bry ssel. Under 2012 ökade an talet EU-viseringar 
som utfärdades till moldaviska medborgare till 157 974. Det genomsnitt liga antalet avslag 
sjönk under 2012 till 3,05 % från  7,02 % 2010. Under 2012 utfä rdade EU:s medlemsstater 
101
 135 viseringar till moldaviska medborgare, varav 45,01  % var viseringar för flera inresor, 
däribland 26,71  % Schengenviseringar. Under 2008 var bara 11,6  % av det totala antalet 
viseringar som utfärdades vi seringar för flera inresor. 
Under 2012 utfärdades de flesta viseringa r för flera inresor av Rumänien (61,94  % eller 32  533 
av totalt 52  520 viseringar för flera inresor), Litauen (45,15  % eller 647 av totalt 1  433 
viseringar för flera in resor) och Italien (36,07  % eller 3  795 av totalt 10  521 viseringar för flera 
                                                 
17 Budget för Moldavien: 673  000 euro. 
18 Budget för Moldavien: 1  200  000 euro. 
19 Elva genomförandeprotokoll har trätt i kraft mellan Moldavien och följande EU-medlemsstater: 
Estland, Ungern, Rumänien, Slovakien, Tyskland, Österrike, Litauen, Lettland, Malta, Danmark, 
Bulgarien och Tjeckien. Ytterligare genomförandeprotokoll har undertecknats med Beneluxländerna (Belgien, Luxemburg och Nederländerna) och ett bilateralt återtagandeavtal har undertecknats med 
Danmark. Förhandlingar pågår om genomförandeprotokoll med Grekland, Finland, Storbritannien och 
Sverige. 
SV 12   SV inresor). Flest ansökningar av slogs under 2012 av Frankrike (9,8  % eller 434 av 
4 391 viseringsansökningar), Tjeckien (9,52  % eller 439 av 4 610 viseringsansökningar) och 
Italien (8,03  %20 eller 918 av 11 439 viseringsansökninga r). Lägst procent avslag noterades 
för Bulgarien (0,04  % eller 25 av 56  864 viseringsansökningar), Rumänien (2,78  % eller 1 502 
av 54 022 viseringsansökningar) och Tyskland (2,43  %21 eller 162 av 
6 679 viseringsansökningar). 
• Inrättande av migrationsprofil som regel bundet uppdateras, samt ändamålsenlig 
analys av uppgifter om migrationsgrupper och flöden 
Moldaviens rapport om den utvidgade migr ationsprofilen offentliggjordes i april 2013. 
Moldaviens regering kommer att fortsätta låta  en oberoende part regelbundet sammanställa 
denna rapport under samordning av inrikesmin isteriets Byrå för migration och asyl. 
Uppdaterad statistik för de olika indikatorern a i detta sammanhang ska offentliggöras före 
slutet av 2013. 
En oberoende omfattande enkät bland migranter och hushåll22 genomfördes23 av centret för 
sociologiska, politiska och psykol ogiska analyser och utredni ngar (Civis) och International 
Agency for Source Country Information inom ra men för det EU-finansierade projektet för att 
stärka kopplingen mellan migration och utveck ling (Nexus Moldova). Undersökningen visade 
att 370  000 moldavier befinner sig utomlands som lå ngvariga arbetskraftsinvandrare, vilket 
utgör 11  % av den samlade befolkningen, och ytterligare 109  000 moldavier är 
säsongsmigranter i andra länder, vilket utgör 6,6  % av den samlade befolkningen. Av 
säsongsmigranterna migrerar 81  % till Ryssland och 7  % till Italien. Undersökningen fann att 
91,2 % av den totala befolkningen som inte redan har migrerat in te har några planer på att 
migrera (arbetskraftsmigrati on, migration för stud ier, säsongsmigration eller intern 
migration). Omkring 56  000 personer eller 3,4  % av den totala befolkni ngen har planer på att 
bli långvariga arbetskraftsmigranter och 51  000, eller 3,3  % av den totala befolkningen har för 
avsikt att söka säsongsarbete utomlands. 
• Konsekvent tillämpning av en verkning sfull metod för upptäckt av irreguljär 
migration inne i landet, riskanalys (däribland rapportering från berörda organ och 
analys på varje förvaltningsnivå, till exem pel lokal eller central), samt utredning av 
fall av organiserad männi skosmuggling, bland annat genom ändamålsenligt 
samarbete mellan berörda organ 
Under de första sex månaderna av 2013 regist rerades 312 överträdelser av reglerna för 
uppehållstillstånd (till följd av inrikesministeriets metoder för kontroller inom landet): 270 fall 
där utlänningar och statslösa brutit mot reglerna för uppehållstillstånd och 42 fall där 
utlänningar har saknat ar betstillstånd. Byrån för migration oc h asyl fattade 73 beslut om att 
skicka tillbaka utlänningar och domstolar utfä rdade 26 beslut om utvisning av utländska 
medborgare. 
För att förbättra hanteringen av migrationsströ mmar i alla områden och stärka kapaciteten att 
förhindra och hantera fall där utlänningar uppe håller sig olagligt i Moldavien, gjordes en 
översyn av byråns direktorat för åtgärder mo t illegal vistelse. Översynen ledde till att 
personalen ökade från 11 till 47 personer. Tre regionala enheter för att förhindra illegala vistelser i landet inrättades på direktoratet (Balti i norr, Chi şinau mitt i landet, och Comrat i 
                                                
 
20 Detta sjönk till 5  % 2013. 
21 Detta sjönk till 1,4  % 2013. 
22 Som ett led i projektet för att stärka kopplingen mellan migration och utveckling: test av en leverantör 
av integrerade servicetjänster för moldaviska migranter och deras samhällen (Nexus Moldova). 
23 Nexus Moldova – hushållsenkät maj–augusti 2013. 
SV 13   SV söder) med sammanlagt 34 anställda. I september 2013 hade 85  % av de nyinrättade tjänsterna 
tillsatts. 
Det EU-finansierade FIRMM-projektet (för att stödja Moldaviens genomförande av 
EU-Moldaviens handlingsplan om viseringslibe ralisering – motverka irreguljär migration i 
Moldavien) ska förbättra centrala och lokala  myndigheters möjligheter att upptäcka illegala 
migranter inom landet och bidra till inköp  av nödvändig utrustning. Som ett led i 
FIRMM-projektet har Byrån för migration och asyl inrättat en ny avdelning för 
informationsutveckling, datahantering och ri skanalys som ska få stöd att stärka sin 
verksamhet och analyskapacitet. Det inrättades äv en en intern arbetsgrupp för att ta fram en 
metod för analys och riskbedömning när det gäller invandrings- och asylfrågor. 
Arbetsgruppen kommer att få stöd frå n EU-medlemsstaternas experter.  
Under de första sju månaderna 2013 registrerade s 34 fall av irreguljär migration, vilket kan 
jämföras med 82 samma period 2012 (en minskning med 58,5  %). Under 2013 hänsköt Byrån 
för migration och asyl tre fall till åklagare och en brottsutredning inleddes. 
• Tillhandahålla lämplig infrastruktur (d äribland förvarsenheter) och stärka 
ansvariga organ för att se till att tredjelandsmedborgare som olagligen vistas i eller 
passerar genom Moldavien utvisas 
För att stärka förmågan och effektivisera både  återvändanderutiner och tjänster till utlänningar 
gjordes en översyn av inrikesministeriets center för tillfälligt förvar av utlänningar (ministerbeslut nr 70 av den 28 februari 2013).  Den nya strukturen ledde till att personalen 
ökade från 29 till 40. Antalet anställda på avdelningen för frågor om säkerhet och tillträde ökade från 17 till 25 och på avdelningen för identifiering och esko rtering från 5 till 6. 
Logistikavdelningen fick två nya tjänster. 
För att se till att migr anter på förvarsenheter får juri diskt bistånd undertecknades ett 
samförståndsavtal mellan Byrån för migration och asyl, Nationella rå det för rättshjälp och 
Advokatcentrum (en icke-statlig organisation)  den 6 augusti 2013. Enligt samförståndsavtalet 
ska Nationella rådet för rättshjälp och Advokatcentrum erbjuda alla personer som är placerade på centrumet för tillfälligt fö rvar av utlänningar rådgivning och nödvändigt juridiskt bistånd. 
Under de första sex månaderna 2013 var 34 utlänningar placerade i centret. Den genomsnittliga förvarstiden är över två månader. Den relativt långa genomsnittliga tid det tar att komma därifrån beror på bristen på svar från vissa tredjeländer. 
2.2.2.2. Bedömning av rekommendationer i konsekvensbedömningar 
• Organisera kontinuerliga, riktade informations kampanjer för att klargöra de rättigheter 
och skyldigheter som följer av viserings fritt resande, däribland information om de 
bestämmelser som reglerar ti llträdet till EU:s arbetsmark nad (bland annat genom EU:s 
immigrationsportal) och ansvarsskyldighet för ev entuellt missbruk av rättigheter inom det 
viseringsfria systemet 
En styrkommitté för frågor om information och kommunikation om europeisk integration 
inrättades i juli 2013. Den leds av  vice utrikesministern och består av premiärministerns 
rådgivare om EU-kommunikation, premiärminis terns språkrör, premiärministerns rådgivare, 
företrädare för utrikesministeriets generaldirektorat för europeisk integration och medieenhet. Styrkommittén träffas varje eller varannan vecka. En praktisk handlingsplan om prioriteringar 
på kort, medellång och lång sikt upprät tades och började genomföras i juli 2013. 
Liberalisering av viseringsreglerna är en av  de huvudfrågor som tas upp i diskussioner med 
allmänheten. Bara mellan augusti och oktobe r 2013 organiserades mer än 20 allmänna 
evenemang som rörde viseringsfritt resande. I september hade Moldaviens ministerium för 
utrikesfrågor och europeisk integration sepa rata och gemensamma informella möten med 
SV 14   SV medierepresentanter (redaktörer från alla teve kanaler, radio, webbmedi er och tidningspress) 
för att förklara prioriteringa rna i EU–Moldaviens dialog in för toppmötet i Vilnius, och 
agendan efter detta toppmöte, plus den senast e utvecklingen när det gäller genomförandet av 
handlingsplanen om viseringsliberalisering.  
2.2.3. Grupp 2/ämnesområde 3 – Asylpolitik 
• Effektiv tillämpning av asyllagstiftninge n, bland annat genom att tillhandahålla 
ändamålsenlig infrastruktur och stärka an svariga organ (personal, finansiering), 
särskilt i fråga om asylförfarande, mott agning av asylsökande och skydd av deras 
rättigheter, samt integrering av flyktingar . Se till att de personer som beviljats 
internationellt skydd får reseha ndlingar i enlighet med lagen  
Under 2012 ansökte 162 personer om asyl, varav 19 hade flyktingstatus, 45 beviljades skydd 
av humanitära skäl och 55 inte beviljades nå gon form av skydd. Mellan den 1 januari och den 
30 juni 2013 ansökte 54 personer om asyl, varav 9 hade flyktingstatus, 43 beviljades skydd av 
humanitära skäl och 22 inte beviljades någon fo rm av skydd. Under 2012 tog det i genomsnitt 
107 dagar från ansökan till beslut i första inst ans, medan det tog 401 dagar från ansökan till 
ett slutligt beslut. Under första hälften av 2013 tog det administrativa förfarandet i genomsnitt 
129 dagar, eller 289 dagar om ärendet överk lagades. Det tar 1–6 månader att granska 
asylansökningar under det administrativa förfarandet. Den 1 juli 2013 uppehöll sig 
272 personer med skyddsstatus, varav 79 var flyktingar och 135 personer som beviljats skydd av humanitära skäl inom Moldaviens territori um. I dag finns det 58 personer som väntar på 
beslut i första instans eller besvärsinstans . De flesta kommer fr ån Syrien, Armenien, 
Afghanistan, Ryssland, Azerbajdzj an, Kirgizista n eller Sudan. 
Regeringsbeslut nr 362 om ekonomiskt stöd till flyktingar och pe rsoner sin beviljats 
humanitärt skydd under 2013 antogs den 12 juni 2013. Stödet fastställdes till 577,50 moldaviska lei, vilket motsvarar 15
 % av den beräknade genomsnittslönen 2013. 
Under 2013 inkom 25 ansökningar om stöd, varav 22 bifölls (21 från Syrien och 1 från 
Sudan) och 3 avslogs (från Armenien). Under första halvåret 2013 anmälde sig 59 personer hos arbetsförmedlingar och 15 hittade arbete. 
I april 2013 undertecknades ett avtal om genomföra ndet av det EU-finansierade initiativet för 
att förbättra asylsystemen i östra Europa oc h projektet i södra Kauka sus, och personer som 
arbetar med bedömning av flyktingstatus deltog i kontinuerlig utbildnin g. Inom detta projekt 
ska även den ryska versionen av UNHCR:s plattf orm Refworld startas.  Personer som arbetar 
med bedömning av flyktingstatus deltar även i genomförandet av pilotprojekt 4 inom ramen 
för Pragprocessen om utbildning om kvalitet i asylprocessen, som geno mförs med stöd av den 
tyska migrationsbyrån och svenska Migrationsve rket. Alla handläggare på direktoratet för 
asyl- och integrationsfrågor på  Byrån för migration och as yl deltog i EAC-programmet 
(European Asylum Curriculum) – kurser finns online för följande moduler: Information om 
ursprungsland, klausuler om flyktingskäl, samt utformning och fattande av  beslut. Den person 
som utreder information om ursprungsland oc h personer som fattar beslut på Byrån för 
migration och asyl genomgick EAC-prog rammets kursmodul om information om 
ursprungsland och har tillgång till alla offi ciella databaser med sådan information.  
Inom projektet för lokal integration och progr ammet för regionalt skydd, vilka finansieras av 
EU och genomförs av UNHCR, fortsatte utbildninge n av personal på direkt oratet för asyl- och 
integrationsfrågor, av gränspoliser och för domare om asylrätten och asylförfaranden, samt 
om asylsökandes och flyktingars rättigheter
24 under 2013. Instruktionen om bevis, 
                                                 
24 Ett seminarium om flyktinglagstiftning hölls i Cahul den 16 april 2013 för 37 högre polistjänstemän. En 
gränsöverskridande delegation från Byrån för migra tion och asyl och UNHCR organiserades i landets 
SV 15   SV underhållsbidrag och bevarande av akter rö rande personer på förläggningen godkändes den 
5 juni 2013 i enlighet med förordninge n om förläggningen, som godkändes genom 
regeringens beslut nr 1023 av den 28 december 2012. Dess etiska regler är för närvarande 
föremål för samråd.  
Allmän bedömning av grupp 2 
Moldavien har börjat installe ra tekniska övervakningssystem längs landgränsen. Annan 
utrustning och fordon har köpts in. De mobila enheterna har inrättats  och börjat användas. 
Byrån för migration och asyl ha r fått ökad kapacitet och räckvi dd, och sex regionala kontor har 
öppnat i den transnistriska regi onen. Alla asylinsatser har genomförts och utbildningen av 
poliser och domare har förbättrats.  
Moldavien har på ett tillfredsställande sätt genomfört de åtgärder som krävdes i 
rekommendationerna i den fjärde  rapporten om handlingsplanen om viseringsliberalisering, 
och har samtidigt fortsatt att genomföra den relevanta lagstiftninge n. Kommissionen anser att  
Moldavien uppfyller de riktmärken i den andra fasen som anges i grupp 2 . 
2.3. Grupp 3: Allmän ordning och säkerhet 
2.3.1. Grupp 3/ämnesområde 1 – Förebyggande  och bekämpande av organiserad 
brottslighet, terrorism och korruption 
2.3.1.1. Riktmärke i handlingsplanen – Förebygga nde och bekämpande av organiserad 
brottslighet och terrorism 
• Genomföra strategin och handlingsplanen för att förebygga och bekämpa 
organiserad brottslighet, bland annat genom ändamålsenlig samordning mellan berörda myndigheter och effektiva åtgärder för att utreda, väcka åtal och beslagta 
inkomster från brott 
Förordningen om inrikesministeriets allmänna polisinspektorats orga nisation och funktioner 
godkändes den 24 april 2013. Efter reformen av po lisväsendet i mars 2013 minskades antalet 
ledningsfunktioner med 20
 % och antalet poliser som arbeta r inom territoriet ökade med 19  %. 
Polisens utryckningstid efter et t larmsamtal från allmänhete n förkortades under 2013 från 
45 minuter till omkring 30 minuter. Antalet dödsfall och allvarliga skador till följd av olyckor 
minskade med 20  % under 2013. Ett beslut om en  höjning av lönen med 30  % för 
polistjänstemän, utöver övriga lönehöjningar fö r tjänstemän, ska läggas fram inför regeringen 
före årets slut. Under de första sju månade rna 2013 upplöstes 40 kriminella grupperingar med 
175 aktiva medlemmar25. 
                                                                                                                                                         
norra del för att informera om principerna om skydd av flyktingar inom gränsförvaltningen och 
förbättra det gränsöverskridande samarbetet mellan Rumänien och Moldavien på detta område. 
Sex domare och tio advokater deltog i EAC-programmets webbkurs om flyktingskäl. Byrån för 
migration och asyl organiserade följande seminari er om migrationsfrågor för domare och åklagare 
tillsammans med Nationella rättsinstitutet: ”Nationella  och internationella standarder när det gäller 
migrations- och asylfrågor” (den 22–23 maj 2013), för 30 domare och 7 företrädare för Byrån för 
migration och asyl, ”Nationella och internationella st andarder när det gäller migrations- och asylfrågor” 
(den 17–18 oktober 2013), för 15 domare, 10 åklagare, 5 advokater, 7 företrädare för Byrån för 
migration och asyl, och 5 trafikpoliser, samt ”Migrant ers, flyktingars och asylsökandes rättigheter” (den 
12–13 september 2013), för 30 domare. 
25 Häri ingick 8 grupper (55 medlemmar) som var specialiserade på inbrott, rån, stölder, produktion och 
spridning av sedelförfalskningar, varusmuggling och svindlerier, 20 grupper (78 medlemmar) som var specialiserade på ekonomiska bedrägerier, 6 gr upper (20 medlemmar) som var specialiserade på 
narkotikasmuggling och 6 grupper (22 medlemmar) som var specialiserade på människohandel, 
prostitution och irreguljär migration. 
SV 16   SV Den 24 december 2012 inrättades centret för informationsanalys (CIA) på Nationella 
inspektoratet för brottsutredni ngar. Centret har två enheter på central nivå (enheten för 
analytiska utredningar och enheten fö r informationsanalyser) och lokala 
brottsutredningsavdelningar som finns på varje polisinspektorat i Moldavien. CIA:s 
verksamhet är i full gång och fungerar. Centret har tolv utredare. Ett projekt26 om 
konsolidering av inrikesministeriets kapacitet när det gäller vapenkont roll och att motverka 
brottslighet genomförs med stöd från Rumänien s program för offentligt bistånd (rumänska 
utrikesministeriet) och FN:s utvecklingsprogram (UNDP). 
Under 2013 inköpte inrikesministeriet följande  utrustning för att förhindra och bekämpa 
organiserad brottslighet: 90 bila r för Nationella patru lleringsinspektoratet (via statsbudgeten), 
10 kriminaltekniska specialkit för brottsplat sundersökningar, 5 särskilda digitalkameror, 
13 alkoholmätare och 30 datorer för Allmänna  polisinspektoratet,  en ny byggnad för 
Allmänna polisinspektora tets centrum för kriminaltekniska undersökningar och 
sakkunnigutlåtanden (som ska stå klar i sl utet av 2013). Ett projekt om inköp av 
specialutrustning för att förbättra krimina ltekniska laboratoriers kapacitet pågår och 
utrustningen ska levereras och installeras und er 2014 (upp till  2,4 miljoner euro från 
Europeiska grannskaps- och partnerskaps instrumentets övergripande program för 
institutionsuppbyggnad 2011). Inrikesministe riets budgetplan för 2014 omfattar även 
ytterligare inköp av fordon fö r polisinspektorat, särskild  utredningsutrustning och 
uppgradering av befintliga operativa databaser. 
Inrikesministeriet, allmänna åklagarm yndigheten och Nationella centrumet för 
korruptionsbekämpning granskar pr aktiska frågor i samband med inrättandet av ett kontor för 
återvinning av tillgångar. 
Det är i dagsläget fortfarande inte möjligt i Moldavien att avlyssna kommunikation i samband 
med brottsutredningar som uteslutande bedrivs av brottsbekämpningsmyndigheter. Orsakerna 
är tekniska, juridiska och ekonomiska. Den ungefärliga kostnaden för att utrusta alla 
brottsbekämpningsmyndigheter med nödvändig utrustning skulle uppgå till omkring 
220−250 miljoner moldaviska lei. Moldavien sku lle behöva ekonomiskt bistånd för att kunna 
genomföra denna modernisering. 
2.3.1.2. Bedömning av rekommendationer i konsekvensbedömningar 
• Förbättra uppgiftsinsamlingen om bro ttslingar och organiserade brottsliga 
sammanslutningar på nationell nivå, bland annat  genom att upprätta och/eller förbättra 
nationella databaser 
För att se till att det finns en effektiv  kommunikation mellan o lika institutioner och 
datainsamling fattades ett beslut  den 1 augusti 2013 om att en gemensam databas före slutet 
av 2013 skulle inrättas över kriminella grupperi ngars och organisationers verksamhet som ska 
vara tillgänglig för inrikesministeriet, a llmänna åklagarmyndigheten, informations- och 
säkerhetstjänsten, Nationella centrumet fö r korruptionsbekämpning, tullmyndigheten, 
utbildningsministeriet, mini steriet för ungdoms- och idrott sfrågor, statskansliet och 
Vetenskapsakademin. 
• Fortsätta förbättra dataindikatorer och uppgiftsinsamling om brott inom alla 
brottsområden 
                                                 
26 Inom detta projekt inköptes under 2013, 5 i2 Analyst’s Notebook-licenser, 4 iBase-användarlicenser, 
1 iBase Designer-licens och 1 I2 Text Chart-licens, 8 Hewlett-Packard-datorer anpassade till analytikers 
arbetskrav samt annan specialutrustning. 
SV 17   SV Brottsstatistik samlas in genom att alla anmäln ingar och rapporter om begångna brott matas in 
i en central databas som sköts och kontrolleras  av inrikesministeriet s IT-avdelning. För att 
förbättra och underlätta insamlingen av uppgifter  om organiserad brot tslighet inrättades en 
webbportal för anmälningar som rör organiserad brottslighet på minist eriets officiella 
webbplats27. Sedan början av 2013 har 29 anmälningar inkommit. Den 15 mars 2013 invigdes 
Allmänna polisinspektoratets officiella webbplats, där medbor garna kan anmäla brott eller 
skicka in foton, videofilmer eller information om  brott som de har blivit vittne till. De totalt 
1 767 anmälningar som inkom (fram till den 15 a ugusti 2013) visar att människor känner ökat 
förtroende för polisen och i synnerhet dess fö rmåga att agera mot o lika typer av brott. 
I och med att det nya registret med brottsrelaterad och kriminol ogisk information inrättades 
den 1 januari 2013 har insamlingen av brottsst atistik i Moldavien effektiviserats. Varje 
avdelning på inrikesministeriet som är uppkopplad mot databaserna kan få fram vilken 
statistik som helst när som helst beroende på typen av brott eller re gion. Pappersarbetet har 
eliminerats från processen för insamling av brottsstatistik. En interinstitutionell arbetsgrupp för utformning av en förordning om enhetlig be arbetning och analys av  statistiska uppgifter 
rörande brottmål påbörjade slutlig en sitt arbete i början av 2013. 
2.3.1.3. Riktmärke i handlingsplanen – Förebygga människohandel 
• Tillämpa lagstiftning om att förebygga männ iskohandel och den nationella planen 
för detta, bland annat genom en god sa mordning mellan statliga organ och 
verkningsfullt skydd av offer fö r människohandel, särskilt barn 
Under första halvåret 2013 upptäcktes 71 fall av  människohandel, vilket var en minskning 
med 6,5 % jämfört med de 76 fall som upptäck tes samma period förra året. Omkring 80
 % av 
dessa upptäcktes tack va re polisens proaktiva ut redningsåtgärder och 20  % till följd av 
anmälningar och angivelser. 61 personer var o ffer för sexuellt utnyttja nde och 90 personer var 
offer för arbetskraftsutnyttjande. För första gång en visar de insamlade uppgi fterna fler fall av 
arbetskraftsutnyttjande än för sexuellt utnyttja nde. Detta beror främst på de insatser som 
gjordes för att utbilda polis er 2011–2012 i hur man upptäcker och dokumenterar fall av 
människohandel för arbetskraftsutnyttjande. De största destinationsländerna är fortfarande 
Ryssland (omkring 60 % av alla offer), Turkie t och Förenade Arabemiraten. Detta visar 
tydligt att den moldaviska polisen  fortsätter att satsa på att uppt äcka och verkligen utreda fall 
av människohandel och på att id entifiera och skydda offren. 
Enligt ett beslut av Nationella kommitté n för frågor om människohandel skulle 
myndigheterna från och med den 15 juli 2013 bör ja upprätta en nationell plan för att 
förebygga och bekämpa människohandel under de närmaste tre åren i september 2013. Databasen över människohandel, som sköts av det ständiga sekretariatet, fungerar och samlar 
in uppgifter från brottsbekämpande myndighe ter och institutioner som hjälper offren. 
Under de första sex månaderna 2013 genomfö rdes 280 informationskampanjer och andra 
insatser
28 för att förebygga människohandel. Lagen om särskilt skydd för barn i risksituationer 
och barn som har skiljts från sina föräldra r godkändes av parlamen tet den 14 juni 2013. 
Genom lagen inrättas system för samarbete mella n olika sektorer när det gäller att bedöma 
och stödja barn i risksituationer.  
Ministeriet för arbetsmarknaden, social tryggh et och familjefrågor har aktivt verkat för 
inrättandet av ett nationellt system för att be döma, ackreditera och övervaka leverantörer av 
sociala tjänster i enlighet med lag nr 129 av de n 8 juni 2012 om ackred itering av leverantörer 
                                                 
27 Internet: http://crima-organizata.mai.gov.md/index-ro.php. 
28 Nationella kommitténs för bekämpning av människoha ndel ständiga sekretariat öppnade en webbplats 
för frågor om människohandel den 18 juni 2013: www.antitrafic.gov.md. 
SV 18   SV av sociala tjänster och förordni ngen om Nationella rådet för ackr editering av leverantörer av 
sociala tjänster (regeringsbeslut nr 998 av  den 28 december 2012). Nationella rådet för 
ackreditering av leverantörer av  sociala tjänster inrättades i april 2013. Systemet lanserades på 
försök och är föremål för samråd med företräd are för civilsamhället och biståndsgivare. Det 
ska enligt planerna tas i bruk fullt ut under 2014. In rättandet av en nationell fond för att bistå, 
skydda och ersätta offer29 sattes upp som en viktig priori tering för det framtida samarbetet 
med Europarådet. 
2.3.1.4. Bedömning av rekommendationer i konsekvensbedömningar 
• Garantera ett verkningsfullt skydd av vittnen till människohandel och ytterligare förbättra 
skyddet, biståndet och stödet till offer för människohandel 
Centret för bistånd till och s kydd av offer och potentiella o ffer för människohandel, som har 
funnits sedan 2008, fortsatte sin verksamhet. Under 2013 fick fyra offer för människohandel 
särskilt skydd av Allmänna pol isinspektoratets avdelning för vittnesskydd. Samtliga offer 
överlämnades även till socialtjänsten. På grund av  de effektiva åtgärder som har vidtagits har 
det inte skett några incident er som har involverat offer. 
Minimikrav på bistånd och skydd när det gälle r offer och potentiella offer för människohandel 
diskuteras och kan godkännas av regering en i början av 2014. Under de första 
sex månaderna 2013 fick 31 mor/barn-par stöd på de två förlossningsavdelningarna på 
placeringscentren i Chi şinau och Balti. Centren lyder und er Moldaviens hälsoministerium. 
Förlossningsavdelningarna erbjuder husrum, sj ukvård, utbildning, hälsov ård, juridisk, social 
och psykologisk hjälp, samt hjäl p med återanpassning för utsatta mor/barn-par utifrån deras 
behov. 
2.3.1.5. Riktmärke i handlingsplanen – Förebygga och bekämpa korruption 
• Tillämpa lagstiftning om att förebygga oc h bekämpa korruption, se till att det 
oberoende organet för korruptionsbekämpning  fungerar effektivt, ta fram etiska 
koder och utbildning om korruptionsbekä mpning som särskilt är riktade till 
offentliga tjänstemän som arbetar med brottsbekämpning eller i rättsväsendet 
Efter antagandet av lag nr 106 av den 3 maj 2013 blev Nationella centrumet för 
korruptionsbekämpning ansvarigt gentemot regeri ngen i stället för parlamentet. Centrumets 
chef utses för en fyraårsperiod och kan på prem iärministerns förslag avsättas av Moldaviens 
president. Moldavien uppmuntras att tillämpa i lag föreskrivna öppna re kryteringar baserade 
på objektiva, meritbaserade kriterier. Överföri ngen av behörighet att genomföra utredningar 
av ekonomisk brottsli ghet till inrikesministeriet oc h tullmyndigheten ledde till en 
konsolidering av centrumets mandat30 när det gäller att bekämpa korruption och 
korruptionsrelaterade brott. Centrumet, eller vi ssa av centrumets avdelningar, bör enbart vara 
specialiserade på utredningar av fall som involvera r tjänstemän på en viss nivå eller skador av 
en viss omfattning för att effektivare kunna motverka korruption på hög nivå. 
Den nya uppförandekoden för anställda på Nati onella centrumet för korruptionsbekämpning 
trädde i kraft den 30 augusti 2013. Antagandet av  uppförandekoden förväntas bidra till större 
effektivitet och ansvarighet i centrumets verksa mhet och öka allmänhetens förtroende för 
                                                 
29 En studie om ”rättigheter, återupprättande och återhämtning: ersättning till offer för människohandel i 
Moldavien” av en internationell expert presenterades den 5 augusti 2013. 
30 Centrumet utreder bara penningtvätt, finansiering av terrorism, korruptionshandlingar (mutor och 
bestickning, missbruk av inflytande) och korruptionsrelaterade handlingar (maktmissbruk eller 
missbruk av tjänsteställning, överskridande av befogenheter eller i myndighetsutövning, 
urkundsförfalskning). 
SV 19   SV institutionen. Till följd av en ändring den 7 mars 2013 i lagen om o ffentliganställdas löner 
fick offentliga tjänstemän och deras kabinettspersonal en lönehöjning med 35  % från och med 
den 1 januari 2013. För att uppnå likabehandling höjdes lönerna för 1 566 offentliga tjänstemän, däribland 101 deputerade, 773 åkla gare, 516 domare och 227 kabinettsanställda 
hos offentliga tjänstemän. 
Nationella centrumet för korruptionsbekämpning granskar nu integritetsplanerna hos statliga 
myndigheter. Centrumet fortsätter att som sa kkunnig myndighet inom ko rruptionsbekämpning 
avge yttranden om ny normgivande lagsti ftning. Mellan januari och juli 2013 granskade 
centrumet 498 förslag till normgiva nde lagstiftning och avgav yttra nden. För att se till att det 
finns specialiserade utredare för ekonomiska br ott har sex specialkurse r hållits hittills under 
2013 för anställda på brottsbekämpningsmyndigheter: Nationella centrumet för korruptionsbekämpning, inrikesm inisteriet, säkerhets- och unde rrättelsetjänsten, allmänna 
åklagarmyndigheten och andra berörda myndigheter. 
Under perioden januari–september 2013 väckte åtalsavdelningen på Nationella centrumet för 
korruptionsbekämpning åtal i 400 fall, varav 1 26 åtal mot 163 svarande gick vidare till 
rättegång. Domstolarna fällde 118 domar. Under 2013 väcktes åtal i nio fa ll av korruption mot 
personer som innehar eller hade innehaft en hög offentlig tjänst: 1 vice generalsekreterare 
under regeringen, 1 vice distriktschef, 5 borgmästa re, 1 tidigare chef för rådet för audiovisuell 
samordning och 1 chef för Statens inspektorat för offentliga finanser. Moldavien förväntas 
rapportera framöver om andelen åtal som leder till fällande dom.  
Den andra myndigheten som arbetar med korruptionsbekämpning – Nationella 
integritetskommissionen – anstäl ler personal efter ö ppna rekryterings- oc h urvalsprocesser. 
Av totalt 21 tjänster på Nationella integritetsko mmissionen är åtta ännu in te tillsatta. Allt som 
krävs för verksamheten finns på plats – nödvändi g utrustning har köpts in och databaser över 
förklaringar har upprättats. Under förs ta hälften av 2013 granskade kommissionen 
38 anmälningar. I fem fall kunde kommissionens  misstankar bevisas i domstol. Under 2013 
hänsköts 328 ärenden som gällde mindre la göverträdelser (under låtenhet att lämna 
förklaringar om tillgångar eller ekonomiska intressen inom den lagstadgade tidsfristen) till domstol. Den 6 februari öppnad e kommissionen sin we bbplats, som är en plattform för 
kommunikation och ger direkt tillgång till förklaringarna. 
Nationella integritetskommissionen och Natione lla centrumet för ko rruptionsbekämpning 
samarbetar. Under första halvåret 201 3 skickade Nationella centrumet för 
korruptionsbekämpning tolv rapporter om möj liga överträdelser av bestämmelser inom 
kommissionens behörighetsområden till kommiss ionen för granskning. Nationella centrumet 
för korruptionsbekämpning samarbetar med ko mmissionen i tillämpningen av administrativa 
påföljder när underlåtenhet att redovisa en intressekonflikt uppt äcks, samt i granskningen av 
material som skickas av kommissionen för att inleda utredni ngar om bristande 
överensstämmelse mellan inkomster och egendom. Moldavien förväntas fortsätta kontrollerna 
av intressekonflikter och förklaringar om tillgångar, samt vid behov tillämpa påföljder.  
En granskning av de personer som har straffi mmunitet inleddes den 14 mars 2003 i syfte att 
ändra straffprocesslagen. Ett lagförslag om gran skning av immunitet i samband med åtal lades 
fram av allmänna åklagarmyndigheten och är föremål för samråd inom och mellan myndigheter. En studie om ansvarsbestämmelser för åklagare, inbegripet disciplinärt ansvar 
och avskaffande av deras allmänna immunitet,  genomförs av allmänna åklagarmyndigheten 
tillsammans med Institutet för straffrättsreform. Den 16 oktober 2013 godkände regeringen två nya antikorruptionslagar – den första förlän ger preskriptionstiden fö r åtal av domare som 
begår grova brott och förbjuder kontakter me llan domare och parter i rättegångar för att 
garantera opartiskhet. I lagförsl aget finns även skärpta bestämme lser om ansvar för olagligt 
SV 20   SV berikande, ett förbud mot att inneha offentliga tjänster en längre tid, samt bestämmelser om 
konfiskering av tillgångar, böte r och fängelse. Det andra lagf örslaget handlar om domares 
löner och föreskriver att domarlönerna ska höjas till 3–5 gånger genomsnittslönen. 
2.3.1.6. Bedömning av rekommendationer i konsekvensbedömningar 
• Förebygga och bekämpa korruption på alla  nivåer och inom alla områden 
Se riktmärket i handlingsplanen ovan.  
• Prioritera genomförandet av åtgärder för at t bekämpa korruption in om alla områden, 
även i relation till det vidare rättsstatsomr ådet. De nationella my ndigheterna bör kunna 
bekämpa korruption på alla nivåer – centralt,  regionalt, lokalt och sektorsspecifikt, med 
särskild tonvikt på de brottsbekämpande  myndigheterna och tullmyndigheterna 
Tjänsten för inre säkerhet och korruptionsbe kämpning inrättades på inrikesministeriet i 
mars 2013 och utgör en självstä ndig myndighet inom detta mini sterium. Tjänsten genomför 
särskilda utredningar och har tillräcklig kapaci tet att bekämpa och övervaka korruption både 
centralt och på lokal nivå. Tj änstens bemanning ökade från 18 till 111 tjänster 2013. Lagen 
om tester av polisers yrkesmässiga integrite t antogs dessutom av re geringen och är nu under 
behandling i parlamentet. I lagen fastställs et t förfarande och metoder för att testa polisers 
yrkesmässiga integritet, bl.a. sätt att upptäck a, bedöma och undanröja sårbarheter och risker 
för korruption eller andra illegala  handlingar. Ett samarbetsavtal mellan inrikesministeriet och 
Nationella centrumet för korruptionsbe kämpning upprättas för närvarande. 
Anmälningar av korruption granskas av tjänste n för inre säkerhet och korruptionsbekämpning 
dygnet runt och tjänsten kan ingrip a omedelbart på plats, även under helger, vilket gör det 
förebyggande arbetet och övervakningen av risker mer effektivt. Ett bevis för hur effektiv 
denna policy är, är att det under de första se x månaderna 2013 vidtogs disciplinära åtgärder 
mot 233 av inrikesministeriets anställda för di verse överträdelser, jämfört med 424 under de 
första sex månaderna 2012. 
2.3.1.7. Riktmärke i handlingsplanen – Förebygga penningtvätt och finansiering av terrorism 
• Tillämpa lagstiftningen och strategin för at t förhindra penningtvätt och finansiering 
av terrorism, tillämpa gällande lagstiftning om konfiskering av brottslingars tillgångar (däribland bestämmelserna om gränsöverskridande aspekter) 
Den 6 juni 2013 godkände parlamentet den nation ella strategin för att förebygga och bekämpa 
penningtvätt och finansiering av terrorism 2013–2017 och handlingsplanen för att genomföra 
denna femåriga strategi i syfte att skapa ett effektivt nationellt system för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. I handlingsplanen anges vilka åtgärder som ska 
vidtas, tidsfrister, ansvariga myndigheter och kontrollindikatore r. Därmed försöker Moldavien 
även uppfylla FATF:s (arbetsgruppen för fi nansiella åtgärder) kr av på bekämpning av 
penningtvätt och finansiering av te rrorism och rekommendationerna i den 
fjärde utvärderingsrapporten från december 20 12 av Moneyval, Europarådets expertkommitté 
för utvärdering av åtgärder mot penningtvätt.  
Moldavien rapporterade att sju åt gärder i handlingsplanen reda n hade genomförts 2013 och att 
fyra åtgärder höll på att genomföras. Mold avien uppmuntras att fortsätta genomförandet av 
handlingsplanen och, eftersom st rategin och handlingsplanen fo rtfarande utgår från FATF:s 
40+9-rekommendationer från 2003, att uppdatera si na lagar och förord ningar när det gäller 
åtgärder mot penningtvätt och bekämpning av fi nansiering av terrorism, bl.a. med hänsyn till 
de reviderade rekommendationer som antogs av FATF i februari 2012. När Moldavien följer 
upp framstegen i detta arbete bör man dessutom ta hänsyn till både kvalitativa och kvantitativa aspekter.  
SV 21   SV När det gäller lagstiftningsåtgärd er utformade Moldavien bl.a. e tt lagförslag om påföljder vid 
överträdelser av rapporterande enheter och behö righet att besluta om påföljder i syfte att 
uppfylla FATF:s rekommendation nr 17. De föresl agna ändringarna av artikel 291 i lagen om 
förseelser verkar omfatta alla möjliga överträdelser av skyldigheterna i lagen om åtgärder mot penningtvätt och bekämpning av finansiering av terrorism. En del brister i påföljdssystemet 
när det gäller penningtvätt och finansiering av te rrorism kvarstår på grund av det begränsade 
antal överträdelser som kan ligga till grund för böter, samt bristen på tydlighet om vilken 
tillsynsmyndighet som har rätt att besluta om påfö ljder. Moldavien uppmunt ras därför att anta 
de föreslagna ändringarna så snart som möjligt. 
När det gäller åtagandena i det framtida asso cieringsavtalet måste Moldavien sörja för en 
successiv tillämpning av EU:s regler  om fri rörlighet för kapital
31, vilket även förutsätter en 
liberalisering av in- och utförsel av utländsk valuta. Detta innebär att man måste avskaffa 
nuvarande begränsningar av in- oc h utförsel av utländsk valuta. 
Enligt Moldavien omfattade de genomförandeåtgä rder som har vidtagits för att faktiskt 
tillämpa lagar och förordningar om åtgärder mo t penningtvätt och bekämpning av finansiering 
av terrorism följande: mellan januari och augus ti 2013 utfördes myndighetskontroller på plats 
hos 235 växlingskontor, 48 andra yrkesmässiga ak törer på finansmarknaden än banker, samt 
sju banker. De viktigaste överträdelser som upptäcktes var: delvis eller fullständig 
underlåtenhet att genomföra institutionella program för att förhindra och bekämpa 
penningtvätt, samt underlåtenhet att rapportera  misstänkta kontanttransaktioner. Under 2013 
presenterade Myndigheten för förebyggande oc h bekämpning av penningtvätt 37 punkter för 
åklagare på åklagarmyndigheten för korrup tionsbrott och Nationella centrumet för 
korruptionsbekämpning. Detta ledde till 20 åtal, varav 15 gällde penningtvätt. 
2.3.1.8. Bedömning av rekommendationer i konsekvensbedömningar 
• Förfaranden för konfiskering av tillgångar  måste godkännas av de moldaviska 
myndigheterna för att återvinna stulen egendom  eller inkomster fr ån sådan, samt för att 
minska de organiserade brottsliga sammanslu tningarnas ekonomiska makt och på så sätt 
göra det lättare att upplösa dem 
Moldavien informerade om att lagen om ä ndring och komplettering  av artikel 243 och 
artikel 106 i strafflagen och arti kel 206 i lagen om brottmål för att förbättra bekämpning och 
optimera regler om konfiskering höll på att utar betas och skulle läggas fram inför parlamentet 
för godkännande före årets slut.  
Enligt Moldavien fattade mellan ja nuari och juli 2013 domstolar i fö rsta instans nio beslut om 
konfiskering av varor/inkomster som har använt s i, eller som härrör från, brott och överlät 
dem till staten. Det totala värdet av varor som konfiskerades var 1  984  047 moldaviska lei i sju 
fall av särskilt omfattande smuggling och två fa ll av grov stöld. Under samma period fattade 
appellationsdomstolar nio beslut om konfiske ring av varor till ett slutligt värde av 
688  309 moldaviska lei. 
2.3.1.9. Riktmärke i handlingsplanen – Genomförande av narkotikapolitiken 
• Genomföra den nationella strategin mot na rkotika och åtföljande handlingsplan, att 
göra information om narkot ikabeslag och berörda personer tillgänglig vid 
gränsövergångsställen, vidareutveckla sa marbetet och informationsutbytet mellan 
berörda internationella or gan inom narkotikaområdet 
                                                 
31 Bilaga 1 till rådets direktiv av den 24 juni 1988 om genomförandet av artikel 67 i 
fördraget (88/361/EEG). 
SV 22   SV Efter reformen av inrikesministeriet (se ovan under grupp 3/ämnesområde 1, riktmärke i 
handlingsplanen) omorganiserades Allmänna polis inspektoratets avdelning för narkotikabrott 
i mars 2013. Regionala narkotikaen heter i landets norra och södr a regioner inrättades samt 
två nya enheter på avdelningen för narkotik abrott för att bekämpa olaglig spridning av 
psykotropa ämnen och prekursorer, och en an alys- och planeringsenhet. Bemanningen på 
avdelningen för narkotikabrott utökades till 27 personer. Utbildningen för personal som 
arbetar med narkotikabrott fortsatte under 2013, liksom informationsinsatser. Ministeriets 
budget för 2014 omfattar ett anslag på 30 m iljoner moldaviska lei för inköp av en 
specialmetod för narkotikabekämpning. 
Under 2013 ledde 609 narkotikarelaterade brottsut redningar till åtal (j ämfört med 865 samma 
period 2012). Tack vare de brott som upptäck tes under denna period kunde 85 kg narkotika 
(år 2012: 171 kg) tas i beslag, varav 62 kg marijuana (år 2012: 78 kg), 
116  795 cannabisplantor (år 2012: 136 491) och 17  971 vallmoplantor (år 2012: 10 598). 
Minskningen av antalet narkotik arelaterade åtal beror på a vkriminaliseringen av vissa 
narkotikarelaterade brott och att polisen när det gäller konfiskering  inriktar sig på stora fall. 
Under 2013 organiserades flera särskilda insa tser: ”Opium-Poppy” (MAC) – för att bekämpa 
inhemsk odling av marijuana, och ”Ovidiu” – fö r att motverka smuggling av droger, narkotika 
och prekursorer över gränsen mellan Moldavie n och Ukraina, vilka organiserades av 
EUBAM. 
Samarbetet och informationsutbytet fortsatt e med relevanta intern ationella organ, bl.a. 
EMCDDA och Europarådets Pompidou-grupp.  
Partnerskap fortsatte att utvecklas med det civila samhället, bl.a. tillsammans med 
internationella organisationer, och icke-sta tliga organisationer blev mer delaktiga i 
antidrogverksamhet och behandlinga r. Ett samarbetsavtal mellan Allmänna polisin spektoratet, 
inrikesministeriet och UOHR (sammanslutningen av icke-statliga organisationer för att förbygga hiv och dess skadever kningar) undertecknades den 2 ju li 2013. Soros-stiftelsen i 
Moldavien fortsatte finansiera insatser för att minska skadeverkningarna.  En kurs för anställda 
på narkotikaavdelningen om behandling och minskning av skadeverkningar bland 
missbrukare i häkten organiserades av  Pompidou-gruppen och de icke-statliga 
organisationernas ”innovativ a projekt i fängelser”. 
• Genomföra relevanta FN- och Eu roparådskonventioner samt Grecos 
rekommendationer inom ovannämnda områden. 
Moldavien inledde den nationell a processen för att fylla i det allmänna och tematiska 
formuläret om genomförandet av Lanzarotek onventionen. Formuläret ska överlämnas till 
Lanzarotekommittén i januari 2014. 
Under 2013 informerade Moldavien regelbundet Greco om den senaste utvecklingen inom 
förebyggande och bekämpning av korruption, och om de viktigaste resulta ten av reformen av 
Nationella centrumet för korruptionsbekämpning . Under tiden har Moldavien genomfört alla 
Grecos rekommendationer från den andra utvärderingsomgången. Vid Grecos 59:e 
plenarsammanträde den 18–22 mars 2013 diskuterad es och antogs rapporten om Moldavien 
från Grecos tredje utvärderingsomgång. Rappor ten offentliggjordes den 4 april 2013. Nästa 
Greco-rapport om Moldavien ska offentliggöras i september 2014. 
En arbetsgrupp inrättades av den centrala valkommittén för att granska och ändra 
lagstiftningen om finansiering av politiska pa rtier och valkampanjer i enlighet med Grecos 
rekommendationer. Lagförslaget godkändes av regeringen den 19 juni 2013 och av 
parlamentet i oktober 2013. Det nya systemet för finansiering av politiska partier ska gälla fr.o.m. 2017. 
SV 23   SV 2.3.2. Grupp 3/ämnesområde 2 – Straffrättsligt samarbete 
2.3.2.1. Riktmärken i handlingsplanen om viseringsliberalisering 
• Genomföra internationella konventioner om  rättsligt samarbete i brottmål (särskilt 
Europarådets konventioner) 
De moldaviska myndigheterna fortsatte att på flera sätt samarbeta inte rnationellt i brottmål. 
Det andra tilläggsprotokollet till Europarådets konvention om  ömsesidig rättslig hjälp i 
brottmål, som undertecknades den 8 november  2001, ratificerades av Moldavien den 
8 augusti 2013. När det gäller tillämpningen av re gelverket, bl.a. Europarådets konvention om 
brottmål, fortsatte både centrala myndi gheter, allmänna åklagarmyndigheten och 
inrikesministeriet att handlägga ett stort anta l ärenden tillsammans med tredjeländer, bl.a. 
EU-medlemsstater men huvudsak ligen andra tredjeländer. 
Under de första tre kvartalen  2013 handlade allmänna åklaga rmyndigheten följande ärenden 
(totala siffror): 
– Utlämning:  180 utgående och 14 inkommande framställningar.  Det fanns bara ett 
fall då en inkommande framställan avsl ogs, vilket berodde på att personen var 
moldavisk medborgare. 
– Framställningar om bevisupptagning:  250 utgående och 420 inkommande 
framställningar. Inkommande framställningar  avslogs i 32 fall, främst av 
procedurskäl (de inkom inte  via centrala myndigheter). 
– Brottmål: 17 utgående  övertaganden av mål och 19 i nkommande framställningar om 
övertagande av mål.  
Under de första tre kvartale n 2013 handlade justiti eministeriet följande ärenden (totala 
siffror): 
– Utlämning: 73 utgående och 2 inkommande framställningar. 
– Framställningar om bevisupptagning:  8 utgående och 238 inkommande 
framställningar.  
– Brottmål: 0 utgående  övertaganden av mål och 3 inkommande framställningar om 
övertagande av mål.  
– Därutöver har justitieministeriet, i kraf t av sin särskilda be hörighet, handlagt 
17 framställningar om verkställighet av domar i brottmål, varav 9 utgående och 
8 inkommande , samt 73 framställningar om överföring av dömda personer .  
– Inga framställningar gällande de typer av fall som justitieministeriet ansvarar för 
avslogs.  
Från med juli 2013 för Allmänna polisinspektoratet oc h april 2013 för justitieministeriet har 
statistiken om det rättsliga samarbetet i brottm ål förbättrats. Båda institutionerna rapporterar 
på månadsbasis och använder en gemensam lista med parametrar, t.ex. vilken stat som skickar 
respektive tar emot framställninge n, brottskategori och handläggningstid. 
För att samordna handläggningen av framst ällningar gällande rä ttsligt samarbete i 
brottmål/ömsesidigt rättsligt bistånd delades den internati onella handboken om rättsligt 
bistånd för domare och åklagare ut till regionala åklagare och specialiserade åklagare, domare 
och andra brottsbekämpningsmyndigheter i dece mber 2012. Både åklagare och domare deltog 
i kurser och seminarier på internationell och nationell nivå, bl.a. flera som anordnades av 
Nationella rättsinstitutet. 
SV 24   SV • Hög effektivitetsnivå i det rättsliga samarb etet i brottmål med domare och åklagare i 
EU-medlemsstaterna 
Moldaviens myndigheter fortsatte sörja för ett effektivt samarbete med berörda myndigheter i 
EU-medlemsstaterna. När det gäller samarbete me d medlemsstaterna fort satte både Allmänna 
polisinspektoratet och inrikesministeriet att handlägga ett stort antal ärenden, i synnerhet den förstnämnda myndigheten. 
Under perioden 2009–2013 kom de allra flesta av de ärenden som polisinspektoratet handlade 
från Rumänien, Italien, Bulgarien, Ungern, Tj eckien, Tyskland, Österrike, Belgien, Polen, 
Slovenien och, i mindre utsträckning, från Nede rländerna, Frankrike,  Grekland, Spanien, 
Lettland, Litauen, Estland och Irland. 
Under de första tre kvartalen  2013 handlade allmänna åklaga rmyndigheten följande ärenden 
(med EU-medlemsstater): 
– Utlämning:  6 utgående framställningar och 1 inkommande framställning.  Ingen 
begäran om utlämning avslogs. De medlemsst ater med vilka flest ärenden handlades 
var Österrike, Bulgarien, Frankrik e, Tyskland, Italien och Rumänien. 
– Framställningar om bevisupptagning:  124 utgående och 147 inkommande 
framställningar. Inkommande fr amställningar avslogs i 3 fall, främst av procedurskäl 
(de inkom inte via centrala myndigheter). De medlemsstater med vilka flest ärenden 
handlades var Rumänien, Tyskland, Italien, Ungern, Österrike och Bulgarien. 
– Brottmål: 2 utgående  övertaganden av mål och 10 inkommande framställningar om 
övertagande av mål. De medlemsstater med vilka flest ärenden ha ndlades var Italien, 
Slovenien, Bulgarien och Tjeckien. 
Under perioden 2012–2013 kom de allra flesta av de ärenden som inrikesministeriet handlade 
från Rumänien, Portugal, Ungern, Bulgarien, Tjec kien och, i mindre utst räckning, från Italien, 
Tyskland, Polen och Grekland.  
Under de första tre kvartale n 2013 handlade justiti eministeriet följande ärenden (med 
EU-medlemsstater): 
– Utlämning:  6 utgående framställningar och 1 inkommande framställning.  De 
EU-medlemsstater med vilka flest ärende n handlades var Italien, Polen och Irland. 
– Framställningar om bevisupptagning:  1 utgående framställning och 
140 inkommande framställningar. De EU-medlemsstater med vilka flest ärenden handlades var Rumänien, Portugal och Ungern. 
– Brottmål: inga utgående  framställningar om övertagande av mål och inga 
inkommande framställningar om  överföringar av mål.  
– Därutöver handlade justitieministeriet, i enlighet med sin särskilda behörighet, 
9 framställningar om verkställighet av domar i brottmål . De EU-medlemsstater 
med vilka flest ärenden handlades var Rumä nien och Portugal. Justitieministeriet 
handlade även 8 framställningar om överföring av dömda personer , där de berörda 
EU-medlemsstaterna var Tyskland, Tjeckien, Spanien, Rumänien, Österrike, Belgien 
och Italien.
 
• Ingående av ett samarbetsavtal med Eurojust 
Efter framgångsrika förhandlingar överlämnade Eurojust i oktober 2013 hela förslaget till 
samarbetsavtal, som därefter godkändes av de  moldaviska myndigheterna. Nästa steg i 
processen mot ett undertecknande  av avtalet ska tas av Eurojust och rådet i enlighet med 
SV 25   SV Eurojust-beslutet. Eurojust ska föra upp avta let på det gemensamma övervakningsorganets 
agenda i november 2013 och så snart detta organ har fällt ett positivt utlåtande ska det föras upp på Eurojustkollegiets agenda. Därefter ska det överlämnas till rådet för godkännande i 
enlighet med artikel 26a.2 i Eurojust-beslutet.  
Det är i detta sammanhang viktigt att påpeka  att den moldaviska regeringen i september 
godkände lagförslaget om re dogörelserna till konventionen om  skydd av individer med 
avseende på automatisk behandling av personup pgifter. Lagen överlämnades till parlamentet 
och ska antas i november 2013 (se grupp 3/ämnesområde 4, riktmärke i handlingsplanen). 
2.3.2.2. Bedömning av rekommendationer i konsekvensbedömningar 
• Stärka rättsväsendet, däribland det rättsliga samarbetet i brottmål, särskilt ömsesidig 
rättslig hjälp 
Strategin för reformering av rättsväsende t 2011–2016 och handlingsplanen för denna som 
antogs i februari 2012 håller på att genomföra s. Omfattande lagpaket rörande reformen av 
rättsväsendet antogs under 2012 och 2013. I februari  lade justitieminister iet fram den första 
årsrapporten om genomf örandet av strategin
32: 87 insatser av 157 som skulle genomföras före 
utgången av 2012 hade genomförts (56  %), 49 hade delvis genomförts (31  %) och 21 hade inte 
genomförts (13  %). En arbetsgrupp utformar ett lagför slag om betydande ändringar av 2008 
års lag om åklagarmyndigheten som ska diskuter as i en offentlig debatt i november 2013. 
Från och med 2013 ingår kostnaderna för genomförandet av handlingsplanen i den 
medelfristiga budgetramen för 2013–2015 och för 2014–2016. Den årliga budgeten för 
rättsväsendet 2014, som omfattar alla enskilda b udgetar för berörda parter som ingår i denna 
process, höjdes med 59,6 % jämfört med 2013. I den finansiella överenskommelse mellan EU 
och Moldavien som undertecknades den 14 juni  2013 fastställs ett ekonomiskt bidrag 
på 60  000  000 euro i stöd till reformen av rättsväse ndet som ska fördelas på följande sätt: 
58 200  000 euro i budgetstöd och 1  800  000 euro i kompletterande stöd. 
2.3.3. Grupp 3/ämnesområde 3 – Samarbete om brottsbekämpning 
2.3.3.1. Riktmärken i handlingsplanen om viseringsliberalisering 
• Operativ kapacitet och särskild utredning skapacitet hos de brottsbekämpande 
myndigheterna håller hög nivå och används  systematiskt och effektivt för att 
hantera gränsöverskridande brottslighet 
Tjänstemän på inrikesministeriet som genomför  särskilda utredningar samarbetar till fullo 
med allmänna åklagarmyndigheten på avdelnings nivå och processrättsligt. Ett arbetsmöte 
mellan Allmänna polisinspektoratet och de n allmänna åklagarmyndigheten hölls den 
7 augusti 2013 för att diskutera utma ningar och brister i den särskilda 
utredningsverksamheten och rekommendationer utfärdades. Två seminarier om särskild 
utredningsverksamhet och om skäl och rutiner för att bemyndiga särski lda utredningsåtgärder 
anordnades av Nationella rättsinstitutet i sa marbete med allmänna åklagarmyndigheten i maj 
2013. 
År 2013 donerade den tyska regeri ngen ny utrustning – digitala kameror och ett specialkit för 
brottsplatsundersökningar. Fram tida behov ska täckas via stat sbudgeten och Europeiska 
grannskaps- och partnerskapsinstrumentets övergripande program för institutionsuppbyggnad 2011 (se riktmärke i handlingsplanen på s. 14 i denna rapport). I juni 2013 organiserades via 
Byrån för tekniskt bistånd och informationsutbyt e (Taiex) ett expertbesök beträffande lagen 
om användning av DNA i utredningar och rättegång ar med experter på rättsgenetik från 
                                                
 
32 Internet: http://justice.gov.md/public/files/RAPO RT_implementare_PAI_SRSJ _eng_red.04.03.13.pdf 
SV 26   SV Österrike. Som en uppföljning av expertbesö ket anordnades i septem ber och oktober 2013 ett 
studiebesök i Österrike för tre medlemmar av ar betsgruppen för att de skulle få ta del av 
europeisk bästa praxis när det gäller användning av DNA i utredningar och rättegångar. 
Under 2013 har en särskild avdelning på inrike sministeriet med särskild utredningskapacitet 
genomfört flera omfattande insatser för att be kämpa gränsöverskridande brottslighet. Den 
brottsliga verksamhet som bedrevs av två ”thieves in law” – alias ”kinesen” och ”beskyddaren” – dokumenterades och de arrest erades i augusti och september 2013 till följd 
av ett samarbete och gemensamma operationer med italienska och rumänska polismyndigheter. De moldaviska framställn ingarna om utlämning är under behandling i 
Italien och Rumänien. 
• Hög effektivitet i samarbetet om brottsbe kämpning mellan berörda nationella organ 
– särskilt gränsvakt, polis, tulltjänste män – och samarbete med de rättsliga 
myndigheterna 
Ett bilateralt samarbetsavtal mellan gränspo lisavdelningen och Allmänna polisinspektoratet 
undertecknades den 3 juli 2013 för att utöka samarbet et när det gäller att skapa, upprätthålla 
och återupprätta allmän ordning och säkerhet . Genom avtalet förstärks det ömsesidiga 
biståndet när det gäller att upptäcka och utreda brott och överträdelser inom institutionernas 
behörighetsområden, och det organiseras geme nsamma kontroller och operationer, t.ex. 
kontrollerade leveranser. Gemensamma arbets grupper och mobila team kommer dessutom att 
inrättas för att organisera och genomföra särski lda riskanalyser när de t gäller allmän ordning 
och säkerhet på nationell och regional nivå. 
Nationella rådet för samordning av verksamhet  för att förhindra oc h bekämpa organiserad 
brottslighet beslutade vid sitt första möte de n 4 mars 2013 att på medellång sikt inrätta en 
gemensam databas över kriminella grupperingars och organisationers verksamhet, att inrätta 
en nationell specialenhet som permanent ska överv aka genomförandet av re levant lagstiftning, 
samt att genomföra undersökningar av typer av organiserad brottslighet och trender, samt 
föreslå lösningar. Rådet beslutade vidare att inrikesministeriet och utbildningsministeriet 
gemensamt skulle lansera ett proj ekt för att ta fram undervisningsma terial om faror, risker och 
hot till följd av organiserad brotts lighet, och dess skadeverkningar. 
• Förstärkta bilaterala och multilat erala operativa samarbetsavtal om 
brottsbekämpning, bland annat genom sn abbt informationsutbyte med behöriga 
brottsbekämpande myndigh eter i EU-medlemsstaterna. 
Det nyligen inrättade centret för internationel lt polissamarbete (IPCC) utvecklar moldaviska 
brottsbekämpningsmyndigheters samarbet e med motsvarande myndigheter i EU:s 
medlemsstater, Selec, PCCSEE, Guam och deltaga re i projekt med internationella enheter för 
polissamarbete (ILECU) på Västra Balkan, samt ICPO-Interpol och Europol. Centrumet 
tillämpar principen ”en väg in/en väg ut” fö r att undvika att sökande får dubbla svar om 
mottagande, prövning och hänskj utande. Under 2013 granskades via Selec och Guam 
2 826 material (1 795 med moldaviska brottsbekämpningsmyndigheter, 693 med 
Gemensamma kontaktcentret i Galati, 259 med a ndra medlemsstater och observatörer i Selec 
och 79 med Guam-stater). 1 428 framställninga r prövades och 1 398 svar utbyttes om olika 
ärenden som rörde gränsöve rskridande brottslighet
33. 
Moldavien stödde utvidgningen av ILECU-nätver ket för att bekämpa gränsöverskridande 
organiserad brottslighet vid I LECU-ledarnas andra möte den 9–12 juli 2013. Moldavien deltar 
                                                 
33 587 ärenden om personkontroller, 91 om fordon skontroller, 11 om nark otikasmuggling, 392 om 
personsökningar, 14 om kontroll av företag, 18 om grupperingar inom organiserad brottslighet, 143 om 
andra typer av brott, 16 om rättsligt bistånd och 24 om handel med narkotika och tobak. 
SV 27   SV i det regionala projekt för att stärka de rättsl iga principerna och samh ällsstyrningen i sydöstra 
Europa som lanserades av den österrikiska kriminalpolisen. Landet de ltog även i operationen 
”Black Poseidon”34, som organiserades av Interpols ge neralsekretariat under perioden den 
15 maj till den 15 juni 2013. Detta var en långvarig operation i östra Europa som var inriktad på grupperingar som sysslar med immate rialrättsliga brott över gränserna. 
• Ingående av ett samarbetsavtal med Europol 
En sambandsofficer från Moldavien som samo rdnar alla brottmål  och utredningar av 
ömsesidigt intresse lånades ut till Europol oc h började arbeta där den 23 juli 2013. Detta är ett 
viktigt framsteg och ett undantag som har gjorts  för Moldavien trots a tt det inte finns något 
avtal om operativt samarbete. Samförstå ndsavtalet mellan Moldavien och Europol om 
inrättande av en säker komm unikationskanal är under förhandling och ett studiebesök för 
moldaviska experter på Inte rpol, däribland EC3, planeras. 
I juli 2013 skickade Moldavien sina svar i Europols nya frågeformulär om Moldaviens 
regelverk för personuppgiftsskydd. Den 28–31 oktober besökte representanter från Europols 
avdelning för rättsliga frågor och personuppgift sskydd de nationella behöriga myndigheterna 
och Moldaviens datainspektion.  Rapporten om personuppgiftsskydd, som är ett komplement 
till de nödvändiga tekniska åtgärderna, ska öve rlämnas till Europols styr else, som håller sitt 
nästa möte den 3–4 december. Efteråt sk a rapporten skickas till det gemensamma 
övervakningsorganet för godkännande. De slutliga åtgärderna för att formalisera avtalet om 
operativt samarbete ska vidtas under veckorna därefter. 
2.3.3.2. Bedömning av rekommendationer i konsekvensbedömningar 
• Samarbetet mellan de moldaviska myndighete rna och medlemsstaternas myndigheter bör 
stärkas, däribland informationsutbytet med Europol 
Se grupp 3/ämnesområde 3, riktmärken i hand lingsplanen om viseringsliberalisering. 
Moldavien deltog i följande aktiviteter under Selec: det tionde mötet i arbetsgruppen för 
frågor om transportrelaterade brott (den 10 apr il 2013) i Bukarest i Rumänien, det tredje mötet 
i arbetsgruppen för frågor om miljöbrott och containersäkerhet (den 24–25 april 2013) i 
Bukarest i Rumänien, arbetsgruppen om bekämpning av narkotikasmuggling (den 
21−22 maj 2013) i Bukarest i Rumänien, Selec- rådets sjätte möte (den 28 maj 2013) i 
Bukarest i Rumänien, det trettonde mötet i ar betsgruppen för bekämpning av bedrägerier och 
smuggling (den 6 juni 2013) i Bukarest i Rumänien, mötet i expertgruppen för utveckling av analysrapporten om hotet från organisera d brottslighet i sydöstr a Europa 2013 (den 
26 juni 2013) i Bukarest i Rumänien, och Op eration ”Trojan Horse III” för att bekämpa 
piratkopierade produkter oc h skydda immateriell äganderätt (den 11–22 mars 2013). 
• De moldaviska myndigheternas samarbete med deras motsvarigheter i 
EU-medlemsstaterna om skydd och bistånd bör stärkas, bland annat i fråga om att 
identifiera och hänvisa offer för människohandel och hjälpa dem att återvända under trygga former 
I april 2013 kom man överens om att centret  för bekämpning av människohandel skulle 
kopplas upp mot Interpols databas över männis kohandel. Med stöd från In terpol etablerades 
dessutom ett samarbete med Förenade Arabemiraten för att bekämpa människohandel som innebar att man etablerade kontakt punkter och utsåg sambandsofficerer. 
Under de första sju månaderna 2013 deltog 31 poliser från centret för bekämpning av 
människohandel och från regionala byr åer som arbetar mot människohandel i 
                                                
 
34 I Moldavien omfattade operationen 19 insatser (på flygplatsen, vid gränsövergångar, på marknader etc.) 
där immaterialrättsliga brott upptäcktes. Slutresultatet har ännu inte offentliggjorts. 
SV 28   SV tio utbildningsseminarier om sammanlagt 384 timmar. Personal fick information om goda 
exempel i Rumänien, Österrike, Belgien och Litauen när det gäller  att organisera och 
administrera informationssystem för a tt stödja proaktiva brottsutredningar. 
Genomförande av strategin fö r det nationella referenssystem et från den 5 december 2012 
fortsatte. De tvärfackliga team som har inrä ttats för att samordna insatser rörande det 
nationella referenssystemet på lokala offentliga förvaltningar har påbörjat detta arbete. 
• Hotbedömningar och informationsutbyte om allvarliga brott bör utformas regelbundet 
under Europols överinseende och vid behov med stöd av Interpols kanaler. Jämförbar 
brottsstatistik bör samlas in enligt  gemensamt överenskomna indikatorer 
Se grupp 3/ämnesområde 3, riktmärken i ha ndlingsplanen om viseringsliberalisering. 
Centret för internationellt polissamarbete har ti llgång till Interpols data baser, som används av 
Moldaviens brottsbekämpningsm yndigheter: Stulna/förlorade resehandlingar (SLTD), stulna 
fordon (SMV), databas över inte rnationellt efterlysta personer , stulna myndighetshandlingar 
(SAD) och databasen med bilder som rör sexuellt utnyttjande av barn (ICSEDB). Tillgången till databasen är begränsad och kan bara  tillåtas av generalsekretariatet. 
Under första halvåret 2013 behandlade NCB Interpol 14
 350 handlingar: 6  733 inkommande 
och 7  617 utgående. På begäran av de territo riella underavdelni ngarna eftersöktes 
189 personer internationellt (125 fö r att gripas och utlämnas, 49 fö r att lokaliseras, 4 efterlysta 
utländska medborgare och 11 försvunna personer). Till följd av interna tionella eftersökningar 
som mottogs från behöriga myndigheter kunde 40 personer gripas och 16 utlämnas från 
Interpols medlemsstater (8 från Italien, 1 vard era från Bulgarien, Portugal, Belgien, Spanien, 
Albanien, Österrike, Tjeckien och Ungern). 
• De brottsbekämpande myndigheternas utbyte  av bästa praxis och utbildning bör 
förbättras 
Se grupp 3/ämnesområde 3, riktmärken i ha ndlingsplanen om viseringsliberalisering. 
2.3.4. Grupp 3/ämnesområde 4 – Skydd av personuppgifter 
• Genomföra lagstiftningen om skydd av pers onuppgifter, se till att den oberoende 
datatillsynsmannen fungerar effektivt – även genom att anslå de finansiella resurser och personalresurser som behövs 
Moldavien var mycket aktivt under 2013 när de t gällde att konsolidera den rättsliga och 
politiska ramen, samt även ta hänsyn till utveckli ngen av EU:s regelverk. Förslaget till lag om 
redogörelser till konventionen om skydd av indivi der med avseende på automatisk behandling 
av personuppgifter godkändes av regeringen den 4 september 2013 och överlämnades till 
parlamentet för antagande (se även ovan under grupp 3/ämnesområde 2). Vid sidan om 
riktmärkena i handlingsplanen antog parlamen tet strategin för skydd av personuppgifter för 
perioden 2013–2018 och handlingsplanen för de ss genomförande i oktober 2013. Centrumet 
för skydd av personuppgifter (nedan kallat centrumet ) utarbetade dessutom riktlinjer för 
behandlingen av personuppgifter inom polisväsendet och under valprocessen. Riktlinjer utarbetas för sjukvården, utbildningsväsendet och banksektorn. Lagförslag et om ändringar av 
lagen om elektronisk kommunikati on diskuteras för närvarande i parlamentet och bör antas i 
november. 
Centrumet fortsatte att vara i nvolverat på flera områden: 
Period  Samråd om 
lagförslag Granskade 
fram-
ställningar Informations-
insatser Rättegångar Utförda 
kontroller Straffrättsliga 
förfaranden/förfaranden i förvaltnings-
SV 29   SV domstolar som 
inletts av centrumet
År 2011 35 90 63 0 46 0 
År 2012 41 214 85 35 82 4/6 
År 2013 
(1.1–30.6) 27 171 70 23 71 9/0 
När det närmare bestämt gäller be handling av personuppgifter på 
brottsbekämpningsmyndigheter utarbetas särski lda riktlinjer. Under första halvåret 2013 
fattade Högsta domstolen sex beslut seda n centrumet överklagat mål som förtydligade 
rutinerna för att sekretessbelägga inform ation om behandling av personuppgifter på 
brottsbekämpningsmyndigheter.  
Centrumet fortsatte att aktivt verka för att öka kunskapen om uppgift sskyddsfrågor, bl.a. när 
det gäller elektronisk kommunikation. När det gäller just el ektronisk kommunikation har dess 
representanter deltagit, och de ltar regelbundet, i medieprogram om denna fråga. Centrumet 
rådfrågas även vid utformning av lagstiftning som rör frågor om skyddet av personuppgifter i 
samband med elektronisk komm unikation. All information som allmänheten bör känna till 
finns dessutom på centrets webbplats. 
Centrumet har lämpliga ekonomiska resurser, med en budget för 2013 på 
2 975 300 moldaviska lei och 21 fasta tjänster, varav 19 är tillsatta. För att stärka sin 
logistiska kapacitet fick centrumets kontrollteam  i år transportmedel och teknisk utrustning 
för att dokumentera överträdelser, samt kontroller a att registeransvariga uppfyller kraven på 
skydd av personuppgifter när sådana behandl as i informationssystem. Ytterligare 
utbildningsaktiviteter organiserades: centrumet s personal deltog i studiebesök anordnade av 
Taiex till Sverige, rörande utbildning och insa mling av personuppgifter om minderåriga, till 
Tjeckien, rörande skydd av pers onuppgifter i tryckta, visuella och audiovisuella medier, och 
till Tyskland, rörande behandling av uppgifter om hälsa. 
Allmän bedömning av grupp 3 
Moldavien har genomfört huvuddelen av reformen av inrikesministeriet och alla dess 
avdelningar har omorganiserats och har en vä l fungerande verksamhet. Underrättelseanalyser 
och riskanalyser är en integrerad del av ve rksamheten. Befogenheter att konfiskera egendom 
utnyttjas oftare och i större omfattning. Data baserna över människohandel har förbättrats och 
offren erbjuds stöd av samhället. Alla tjänstemäns löner har höjts väsentligt, i synnerhet för 
dem som arbetar med korruptionsbekämpning, vilk et har lett till att personalmålen har kunnat 
uppnås. Man har ännu inte lyckats uppnå fälla nde domar för korrupt ion på hög nivå och 
chefen för Nationella centrumet för korruptions bekämpning måste utses på ett mer oberoende 
sätt. Det väl fungerande rättsliga samarbetet nä r det gäller brottmål med medlemsstaterna har 
fortsatt och metoder för insamling av statistik samordnats. Eurojust genomför för närvarande 
fler åtgärder för att uppnå et t undertecknande/ingående av sama rbetsavtalet och har som mål 
att överlämna det till rådet före utgången av 2013. Det internationella polissamarbetet har lett 
till framgångsrika utredningar och insatser,  och lagt en stadig grund för ett fördjupat 
samarbete med Ukraina. Europols avtal om opera tivt samarbete kommer att slutföras under de 
närmaste månaderna. Centrumet för skydd av  personuppgifter har fått utökade befogenheter 
och dess verksamhet är i full gång. Centrume t erbjuder fortlöpande utbildning för övriga 
myndigheter.  
Vid sidan av riktmärkena i handlingsplanen för grupp 3 är det viktigt att påpeka att Moldavien 
tog ytterligare steg i reformeringen av domstolsväsendet och åklagarmyndigheten, bl.a. 
genom att göra stora satsningar på ut bildning av domare och åklagare. 
SV 30   SV Moldavien har på ett tillfredsställande sätt genomfört de åtgärder som krävdes i 
rekommendationerna i den fjärde  rapporten om handlingsplanen om viseringsliberalisering, 
och har samtidigt fortsatt att genomföra den relevanta lagstiftninge n. Kommissionen anser att  
Moldavien uppfyller de riktmärken i den andra fasen som anges i grupp 3 . 
2.4. Grupp 4: Yttre förbindelser och grundläggande rättigheter 
2.4.1. Riktmärken i handlingsplanen om viseringsliberalisering 
• Se till att den fria rörligheten i Mold avien för moldaviska me dborgare, utländska 
medborgare som vistas lagligt i landet oc h statslösa personer inte omfattas av 
omotiverade begränsningar, däribland disk riminerande åtgärder på någon som helst 
grund, till exempel kön, ras, hudfärg, et niskt eller socialt ursprung, genetiska 
egenskaper, hälsotillstånd (inbegripet hiv/aids ), språk, religion eller trosuppfattning, 
politiska eller andra åsikter, tillhörighet till en nationell minoritet, egendom, födelse, 
funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning 
Rörelsefriheten för moldaviska medborgare oc h för utlänningar och statslösa personer som 
vistas lagligt i Moldavien är begr änsad på grund av registrerings- och 
avregistreringsförfaranden. Byrån för migration och asyl vidtog ytterlig are åtgärder för att 
avskaffa dessa begränsningar genom att öppna sex territoriella  kontor längs den 
administrativa gränsen mot den transnistriska  regionen och därmed göra registreringen av 
utlänningar som reser in i landet via det centrala gränsavsnittet mot Ukraina enklare och mer enhetlig. 
Tillämpningen av de ändringar i lagen om hiv som infördes 2012 för att framför allt skydda 
rättigheterna för migranter, flyktingar och as ylsökande fortsatte genom att programmen för 
riskförebyggande och frivilliga tester bla nd utsatta grupper utvi dgades, genom att den 
medicinska övervakningen av hiv- och aidssm ittade förstärktes (vid åtta regionala kontor, 
bl.a. i den transnistriska regionen och i fängels er) och genom att antale t vårdcentraler som kan 
erbjuda antiretroviral  behandling utökades (1
 185 patienter behandlas kostnadsfritt på dessa 
vårdcentraler, även i den transnistriska regione n). Lagen om förseelser ändrades dessutom den 
10 oktober 2013 för att avskaffa påföljderna mot utländska medborgare som vägrar att 
genomgå hiv- och aidstester. 
• Fullständig, verklig tillgång till rese- och identitetshandlingar för alla moldaviska 
medborgare, även för kvinnor, barn, personer med funktionsnedsättning, minoriteter och andra sårbara grupper 
Särskilda åtgärder vidtas fortfarande för att förenkla utfärdandet av rese- och 
identitetshandlingar för unga människor och socia lt utsatta grupper. Enli gt ett regeringsdekret 
av den 18 februari 2013 kan moldaviska medborga re ansöka om rese- och identitetshandlingar 
hos vilken regional underavdelning till CSIR Registru som helst, oavsett var de är bosatta, och 
åtgärder har vidtagits för at t underlätta för personer med f unktionsnedsättningar (mobila 
dokumentationskontor, leverans till hemmet). Registrus te stlaboratorium ackrediterades 
dessutom enligt ISO 17025 och kunde  börja testa råmaterial, sl utmaterial, produkter samt 
ansiktsigenkänning. Det utförd es 99 tester under 2013 i samb and med testning av produkter 
eller ansiktsigenkänning. 
När det gäller etniska minoritete r utnyttjar målgrupperna aktiv t de bestämmelser som har 
införts för att genomföra myndigheternas integr ationspolitik för ett mu ltietniskt moldaviskt 
samhälle (under de första åtta månaderna 2013 avsåg omkring 25 % av alla rese- och 
identitetshandlingar som utfärdades etniska minoriteter). Moldaviska medborgare som är 
SV 31   SV bosatta i den transnistriska regionen fort satte ansöka om moldaviska rese- och 
identitetshandlingar enligt de särskilda identite tsförfaranden som fastställs i regeringsbeslut 
nr 525 av den 11 juli 2013 om genomförandet av ändringar av lagen om medborgarskap av 
den 2 juni 2000. I slutet av juli 2013 hade 239  758 pass utfärdats till dessa medborgare. 
Bilaterala möten hölls dessuto m med berörda de facto-myndighe ter i Transnis trien för att 
komma vidare i frågan om ett enda nationellt identitetsnummer som ska anges på födelsebevis 
som utfärdas av dessa de facto-myndigheter. 
• Ett ändamålsenligt genomförande av lagstiftn ing och politik för antidiskriminering, 
genomförande av relevanta instrume nt från FN och Europarådet 
Lagen om jämlikhet av den 25 maj 2012 utgör tillsammans med tillhörande 
genomförandeakter själva grundvalen för regelv erket mot diskriminering. De moldaviska 
myndigheterna började på allvar tillämpa lage n, såsom de ånyo hade åtagit sig vid dialogen 
mellan EU och Moldavien om mänsklig a rättigheter den 16 april 2013. Fler 
utbildningsprogram genomförs för domare,  advokater, poliser och allmänheten. 
Jämlikhetsrådet inrättades efter vissa förseni ngar i juni 2013, dess ordf örande valdes den 23 
juli, och den 31 juli 2013 tilldelades det en budget om 1,8 miljoner moldaviska lei (112 000 euro) för perioden fram till året s slut. Hittills har 3,3 miljoner moldaviska lei öronmärkts för 
åren 2014–2016, vilket anses stå i proportion till den verksamhet som förutses i den strategiska plan för perioden 2014 −2016 som rådets medlemmar utarbetade med stöd från 
Europarådet. Jämlikhetsrådet höll sammanträden fö r att fastställa sin administrativa struktur, 
tog fram interna dokument om organisati onens styrning (även detta med stöd från 
Europarådet), började utveckla ett nätverk av internationella kontakter och inledde en 
omfattande granskning av lags tiftning om mänsklig a rättigheter och antidiskriminering. 
Den 11 oktober 2013 avledde regeringen och parlamentet ett försök av flera 
parlamentsledamöter att ändra antidiskriminering sreglerna genom att stry ka en hänvisning till 
”andra relationer än sådana som rör äktenskap eller släktskap” i ändringarna i lagen om 
förseelser från maj 2013. Ändringarna sades vara avsedda att skydda barn och att genomföra 
Europarådets konvention om skydd av barn mo t sexuell exploatering och sexuella övergrepp 
(Lanzarotekonventionen ), särskilt genom att införa böter mot allmän spridning av information 
”med negativa konsekvenser för minderåriga och/ eller som främjar pros titution, pedofili och 
pornografi”. Regeringen antog in struktioner om genomförandet av  ändringarna i enlighet med 
jämlikhetslagen och principerna om icke-dis kriminering tills parl amentet hade upphävt 
ändringarna i lagen om förseelser. I samma  anda väckte ombudsmannen den 27 maj 2013 
enskild talan mot bestämmelserna i en lag so m antagits i den autonoma regionen Gagauz-Yeri 
och som kränker principerna om jä mlikhet, rättvisa och objektivitet i lagen om jämlikhet. Den 
20 juni 2013 biföll domstolen i Comrat denna  talan och ogiltigförklarade de berörda 
bestämmelserna. 
Europarådets Venedigkommission
35 prisade de beslut som fattats av moldaviska domstolar för 
att upphäva förbud mot ”aggressiv homosexue ll propaganda” som antagits av lokala 
myndigheter, samt att andra lokala myndigheter frivilligt dragit tillb aka liknande lagförslag36, 
men konstaterade att domstolsbesluten i första hand tar upp principen om jämlikhet, medan frågan om sexuell läggning och uttr yck för denna inte behandlas. 
Genom en lag av den 21 december 2012 er kände Moldavien att FN:s kommitté för 
avskaffande av rasdiskriminering har behörighe t att ta emot enskilda  underrättelser enligt 
artikel 14 i FN:s konvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering. Lagen 
trädde i kraft den 13 maj 2013. Den 21 augusti 2013 fullbordade Moldavien sina förberedelser 
                                                
 
35 Se Europarådets Venedigkommission, juni 2013. 
36 Se även COM(2013) 459 final, s. 37. 
SV 32   SV genom att ge Byrån för relationer mellan olik a etniska grupper i uppdr ag att rapportera om 
genomförandet av konventionen. I enlighet med de n nationella handlingsplanen för mänskliga 
rättigheter lanserade regeringen en genomförbarhet sstudie i syfte att rati ficera protokoll nr 12 
till konventionen om skydd för de mänskliga rätt igheterna och de grun dläggande friheterna. 
Regeringen vidtog även långtgående  åtgärder för att genomföra la gen om social integrering av 
personer med funktionsnedsättning av den 30 mars 2012, särskilt genom den nyinrättade 
tjänsten ”personlig assistans” (430 personlig a assistenter, varav 179 helt bekostas via den 
centrala budgeten). 
• Ett verkningsfullt genomförande av åt gärder mot diskriminering inom den 
nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter (däribland tilldelning av 
lämpliga resurser), allmänna kampanjer för att öka medvetenheten mot rasism, 
främlingsfientlighet, antise mitism och andra former av diskriminering, stärka 
organen med ansvar för politiken mot di skriminering och kampen mot rasism, 
främlingsfientlighet och antisemitism 
Genomförandet av den reviderade handli ngsplanen för mänskliga rättigheter 2011–2014 
fortsatte under överinseende av  en interministeri ell permanent människorättskommission, som 
får tekniskt stöd från justitiemi nisteriet. Alla centrala och re gionala myndigheter har upprättat 
och genomför egna handlingsplaner för att t illämpa den nationella handlingsplanen för 
mänskliga rättigheter. I se ptember 2013 beslutade den pe rmanenta kommissionen att öppna 
upp sin verksamhet för stöd och göra den mer synlig genom att tillåta deltagande av 
Europarådet, FN, EU, Organisationen för säke rhet och samarbete i Europa, samt nationella 
och internationella icke-statliga organisatione r. Rekommendationerna i landrapporten från den 
särskilda rapportören om religions- och åsiktsfri het har genomförts. Insatserna har även ökat 
för att genomföra handlingsplanen för stöd  till romer under peri oden 2011–2015, bl.a. genom 
att regelbundet organisera utbildning i regionerna, se till att lokala myndigheter, distriktspoliser och distriktsläkare står i ständig kont akt med den interministeriella 
arbetsgruppen för handlingsplanens geno mförande, rikta uppmärksamheten mot 
utbildningsväsendet och skapa ett nätverk av 15 romska medlare (vilket förutses i den 
medelfristiga budgetrame n, ytterligare 33 medlare ska utses 2014–2015). 
Strategin för att reformera rättsväsendet lä gger vederbörlig vikt vid reformen av 
ombudsmannamyndigheten – Centrumet för mänsk liga rättigheter – för att stärka dess 
oberoende och effektivitet, liksom den nationella  mekanismen för att förhindra tortyr. En 
ad hoc-arbetsgrupp gjorde en detaljerad unde rsökning av verksamheten vid centrumet och 
utvärderade bland annat dess resultat, finansie lla behov och eventuella åtgärder för att 
optimera verksamheten. Justitieministeriet t og med utgångspunkt i arbetsgruppens slutsatser 
och med hjälp av internatione lla partner (däribland FN:s l okala rådgivare om mänskliga 
rättigheter och FN:s tidigare särskilda rapp ortör om tortyr) och lokala icke-statliga 
organisationer fram förslag till lagstiftning om en omorganisation av centrumet, val och utnämning av ombudsmän och deras självbest ämmande när det gäller att rekrytera och 
anställa centrumets personal, utforma den interna organisationen och hantera budgetfrågor. 
Lagförslaget antogs av regeringen den 4 se ptember 2013 och överlämnades omedelbart till 
parlamentet. Detta visade myndigheternas vilja att stärka ombudsmannainstitutionen.  
Centrumet har samtidigt självt arbetat för att effektivisera sin verksamhet och stärka sin 
trovärdighet. Det började utnyttj a sin rätt att ställa frågor till författningsdomstolen om 
huruvida specifika lagar är förenliga med kons titutionen och att väcka talan inför domstolen 
eller ingripa i rä ttsliga förfaranden som sakkunnig (
amicus curiae ), bland annat i 
antidiskrimineringsmål. Ett regionalt  centrum har öppnats i Varnitsya, en 
moldaviskkontrollerad förort till Bender, i de n så kallade säkerhetszonen som kontrolleras av 
SV 33   SV Moldavien, för att behandla förfrågningar från lokalbefolkningen och förbättra samarbetet 
med motsvarande ombudsmannamyndighet i Transnistrien. 
2.4.2. Bedömning av rekommendationer i konsekvensbedömningar 
• Fortsätta genomförandet av handlingsplanen för mänskliga rättigheter 2011–2014 och 
fortsätta arbetet fö r att involvera det internationella samfundet i hanteringen av 
minoritetsfrågor 
De moldaviska myndigheterna har fortsatt att visa beslutsamhet och att uppnå resultat i 
genomförandet av handlingsplanen om mä nskliga rättigheter 2011–2014 med hjälp av 
betydande, om än inte tillräckliga, budgeta nslag. I september 2013 in bjöd den permanenta 
människorättskommissionen internationella or ganisationer som Europarådet, FN, EU, 
Organisationen för säkerhet och samarbete (OSSE) och internationella icke-statliga organisationer att delta i dess övervaknings- och bedömningsverksamh et. Inbjudan kom kort 
efter det att den moldaviska regeringen hade me ddelat att den hade för avsikt att öka insyn 
och ansvarsutkrävande när det gäller  genomförandet av handlingsplanen. 
• Säkerställa effektiv tillämpning av antid iskrimineringslagstiftning i enlighet med 
europeiska och internationella normer, framför allt genom att utfärda omfattande 
riktlinjer och inrätta ett fungerande jämlikhetsråd 
De moldaviska myndigheterna, de rättsliga myndigheterna, det civila samhället och 
befolkningen i stort visar stor medvetenhet om antidiskrimineringsfråg or, ett ämne som har 
rört om i det moldaviska samhället. Efter oron i mars–juni 2013 bekräftade det snabba 
inrättandet av jämlikhetsrådet och dess adekva ta budget för innevarande år myndigheternas 
vilja att till fullo och varaktigt geno mföra lagstiftningen mot diskriminering. 
• Upprätthålla de finansiella insatserna fö r att genomföra handlingsplanen för stöd till 
romer 2011–2015 på ett ändamålsenligt och konsekvent sätt 
Som rapporterats tidigare ha r de moldaviska myndighete rna konsekvent genomfört 
handlingsplanen om stöd till romer under pe rioden 2011–2015. Även om det har förekommit 
vissa förseningar har deras tidiga re löfte om att ge de romska  medlarna en officiell roll 
backats upp med faktiska budgetanslag under 2013. Det finns för närvarande inget som tyder 
på att detta löfte inte kommer att hållas fr amöver. I denna fråga, liksom när det gäller 
mänskliga rättigheter överhuvudtaget, är sama rbete med och stöd från världssamfundet en 
viktig faktor för att planerade åtgärd er ska leda till positiva resultat. 
• Fortsätta det goda samarbetet med de fact o-myndigheter i Tiraspol, vilket skulle 
möjliggöra informationsutbyte om utfärdande av handlingar och om verkställighetsfrågor 
Identitetshandlingar utfärdas för invånare i Transnistrien av Mo ldaviens konstitutionella 
myndigheter på grundval av information som lä mnas enligt moldavisk lagstiftning och som 
kontrolleras mot information som innehas av de konstitutionella myndigheterna. 
Samarbetet mellan Chi şinau och Tiraspol i frågor om bro ttsbekämpning sker på ad hoc-basis 
enligt ett avtal från 1994. Avtalet kan emellertid inte genomföras såsom det är skrivet på grund av Moldaviens framsteg när det gäller mäns kliga rättigheter, eftersom det inte ger 
tillräckliga garantier för skyddet av personuppgifter och respekten av mänskliga rättigheter för 
misstänkta som söks i samband med utredningar av  de transnistriska de  facto-myndigheterna. 
Detta avtal måste revideras och arbetet med denna fråg a inleddes i juni 2013 med 
utgångspunkt i ett förslag upprättat av  OSSE:s delegation i Moldavien. 
• Öka arbetet med att lösa eventuella säkerhets- och migrationsfrågor och hitta möjliga 
lösningar för att förbättr a kontrollen utan att äventyra 5+2-förhandlingarna 
SV 34   SV I mars 2013 skickade Moldaviens vice premiärminister med ansvar för frågor om 
återintegrering (Moldaviens politiska företräd are i 5+2-processen) en skrivelse för att 
informera den transnistriska de facto-regeri ngen, övriga deltagare i 5+2-processen och den 
gemensamma kontrollkommission som inrättats en ligt det rysk-moldaviska avtalet från 1992 
om eldupphör om att Moldavien planerar etable ra sex territoriella kontor under Byrån för 
migration och asyl längs den administrativa gränsen mot Transnistrien för att förbättra 
övervakningen av migrationsströmmar över det ce ntrala gränsavsnittet  mellan Moldavien och 
Ukraina (som annars står under ukrainsk och icke-erkänd tran snistrisk gränskontroll). De 
territoriella kontoren etablerade s i oktober 2013 efter ännu en informationskampanj inriktad 
på de transnistriska invånarn a, deras de facto-myndigheter oc h deltagarna i 5+2-processen. 
Kontoren ska registrera utländs ka medborgare som reser in i eller lämnar Moldavien genom 
denna region.  
Utländska medborgare baserade i Transnistrie n (moldaviska medborgare utan moldaviska 
pass) som är villiga att lämna eller resa in i Moldavien genom Chi şinau-kontrollerat 
territorium ska vara befriade från kravet på  registrering hos migra tionsmyndigheten så snart 
det nödvändiga regelverket har antagits. De nna mekanism påverkar inte utländska 
medborgares rörlighet inom Moldaviens intern ationellt erkända gränser. Den moldaviska 
gränspolisens mobila enheter inrättades samtidigt för att göra andrahandskontroller på 
Chişinau-kontrollerat territorium, eftersom den moldaviska polisen har tillstånd att göra 
sådana kontroller inom den s.k. säkerhet szonen längs den administrativa gränsen. 
Moldavien förbättrade därmed sin redan inkl uderande politik för si na medborgare som är 
bosatta i Transnistrien och ger dem dessu tom kostnadsfri tillgång till moldaviskt 
medborgarskap på frivillig basis (eller  kostnadsfritt utfärdande av de 
första identitetshandlingarna). Eftersom Moldavien inte erkänner transnistriska handlingar om civilrättslig stä llning tillämpar ministeriet för in formation, teknik och kommunikation 
särskilda åtgärder för att styrka sökandes me dborgarskap i enlighet med ändringarna av lagen 
om medborgarskap från 2004, regeringsbesl ut nr 959 av den 9 september 2005, 
regeringsbeslut nr 337 av den 10 maj 2011 oc h regeringsbeslut nr 525 av den 11 juli 2013. 
Diskussionerna med Tiraspol fortsatte när det gäller polissamarbete, genomförandet av ett 
system för informationsutbyte och om att låta  handlingar utfärdade av de transnistriska 
de facto-myndigheterna omregistreras i Mold avien. En annan påtaglig förbättring som 
diskuteras är införandet av en rikstäckande  identifiering (ett nummer från den moldaviska 
folkbokföringsmyndigheten) i handlingar om civi lrättslig ställning so m utfärdas av de 
transnistriska de facto-myndigheterna, eftersom detta skulle göra det lättare för transnistriska 
invånare att ansöka om mold aviska identitetshandlingar. 
Moldavien inledde dessutom samtal med Ukrain a om utbyte av information om utländska 
medborgares inresa i Transnistrien från Ukrain a och ska utvidga de gemensamma kontrollerna 
och patrulleringarna med ukrai nska gränsvakter längs det centrala gränsavsnittet mellan 
Moldavien och Ukraina. Denna praxis bör jade 2012 vid den norra gränsen, vid det 
gemensamma gränsövergångsstället Rososhany- Briceni, och håller på att utvidgas till 
gränsövergången Palanca/Maya ki vid den södra gränsen. 
Allmän bedömning när det gäller grupp 4 
Moldavien har kommit närmare ett faktiskt geno mförande av de väsentliga lagändringar som 
infördes under handlingsplanens första fas. De moldaviska myndigheterna har gjort mycket 
för att genomföra lagen om jämlikhet, de n nationella handlingsplanen om mänskliga 
rättigheter, förstärkningen av ombudsmannamynd igheten, etableringen av registreringskontor 
för utländska medborgare som reser in i lande t via Transnistrien, samt har förenklat 
SV 35   SV utfärdandet av handlingar och int yg för transnistriska invånare.  
Moldavien har på ett tillfredsställande sätt genomfört de åtgärder som krävdes i 
rekommendationerna i den fjärde  rapporten om handlingsplanen om viseringsliberalisering, 
och har samtidigt fortsatt genomföra den re levanta lagstiftningen.  Kommissionen anser att  
Moldavien uppfyller de riktmärken i den andra fasen som anges i grupp 4 . 
3. S LUTSATSER  
Sedan viseringsdialogen mellan EU och Moldavien inleddes i juni 2010 och handlingsplanen 
för viseringsliberalisering la des fram för de moldaviska myndigheterna i januari 2011 har 
kommissionen regelbundet till Europaparlamente t och rådet rapporterat om de framsteg som 
Moldavien har gjort för att uppfylla riktmärkena inom de fyra grupperna i den första och den 
andra fasen av handlingsplanen  för viseringsliberalisering. 
Kommissionen har även fortsatt  att övervaka Moldaviens framsteg inom relevanta områden 
av handlingsplanen om vi seringsliberalisering genom 
• mötet för högre tjänstemän om viseri ngsdialogen mellan EU och Moldavien, 
• EU:s och Moldaviens gemensamma komm itté för förenklade viseringsförfaranden, 
• EU:s och Moldaviens gemensamma kommitté för återtagande, 
• EU:s och Moldaviens gemensamma underkommitté nr 3, 
• mötet för högre tjänstemän vid EU:s och Mo ldaviens partnerskap för rörlighet, och 
• EU:s och Moldaviens dialog om mänskliga rättigheter. 
I varje kommitté och dialog berörs regelbundet  samarbetet mellan EU och Moldavien. Under 
det sista mötet i de gemensamma kommittéer na för förenklade viseringsförfaranden och 
återtagande i Bryssel den 12 j uni 2013, i vilket företrädare för EU-medlemsstaterna deltog, 
konstaterade kommissionen att genomförandet av de två avtalen överlag var tillfredsställande. 
Viseringsdialogen mellan EU och Moldavien har visat sig vara ett vi ktigt och synnerligen 
effektivt verktyg för att främja långtgående och besvärliga reformer som rör rättsliga och 
inrikes frågor  och inom andra områden, vilka får konsekvenser för rättssäkerheten och 
reformen av rättsväsendet och handlar om bl.a . partifinansiering, gr anskning av immunitet 
och modernisering av förvaltningar. Vid si dan om riktmärkena i handlingsplanen tog 
Moldavien ytterligare steg för att reform era rättsväsendet och åklagarmyndigheten. Dessa 
frågor följs upp inom andra dialogstrukturer, t.ex. samarbetskommittén och samarbetsrådet, 
och kommer att följas upp i samband med den framtida associeringsagendan. 
Under de senaste tre åren har Moldavien uppnått stadiga och konkreta framsteg inom alla 
områden som ingår i handlingsplanens fyra grup per. Detta visar beslut samheten hos och det 
fortsatta arbete som görs av den nuvarande rege ringen och har gjorts av tidigare regeringar i 
Moldavien och av alla statliga institutione r som anser att uppnåendet av handlingsplanens 
riktmärken har högsta nationella prioritet. 
Det bör påpekas att handlingsplanens reformer inom flera viktiga områden fullbordades under 
första halvåret 2013, trots den in stabila politiska situationen som varade i flera månader. Detta 
tyder på att det finns en god samhällsst yrning och en mognad hos den offentliga 
förvaltningen. 
Ändringarna av EU:s viseringsregler kommer att leda till ett nytt system för tillfälligt 
upphävande av bestämmelsen om viseringsundantag , vilket bidrar till att värna 
viseringsliberaliseringens integritet och, som en sista utväg, garanterar att viseringsfria resor 
inte leder till oegentli gheter eller missbrukas. 
SV 36   SV Moldavien har anslagit lämpliga ekonomiska och mänskliga resurser för att se till att 
reformerna blir varaktiga. En nationell långsiktig flerårig plan  har upprättats. Även EU 
medverkar i denna process. EU:s årliga hand lingsprogram för 2012 för Moldavien kommer att 
ge 60 miljoner euro i budgetstöd för reformer inom rättsväsendet , och den första 
utbetalningen på 15 miljone r euro planeras ske i november 2013. Programmet ska även anslå 
21 miljoner euro uteslutande till genomförandet av handlingsplanen för 
viseringsliberalisering . Reformerna inom denna sektor stöds dessutom av CIB-programmet 
för perioden 2011–2013. Fortsatta  riktade informationskampanjer har genomförts för att 
förtydliga rättigheter och skyldigheter i samband med viseringsfritt resande och reglerna för tillträde till EU:s arbetsmarknad. Kampanjerna bör fortsätta inför och efter viseringsliberaliseringen. 
Fyra lägesrapporter om genomförandet av hand lingsplanen om viseringsliberalisering har 
lagts fram (i september 2011, februa ri 2012, juni 2012 och juni 2013). Den 
fjärde lägesrapporten bekräfta de att Moldavien överlag har uppnått alla riktmärken inom 
handlingsplanens fyra grupper, och framhöll v ilka åtgärder som krävs för att uppnå samtliga 
riktmärken för handlingsplanens andra fas. 
Kommissionen anser att Moldavien sedan dess har gjort de framsteg som krävs för att 
varaktigt genomföra återstående reformer. Alla åtgärder som krävdes i den 
fjärde lägesrapporten om handlingsplanen har vidtagits . Den rättsliga och politiska ramen, de 
institutionella och organisatoriska principern a, samt genomförandet av förfarandena inom 
samtliga fyra grupper uppfyller euro peiska och internationella krav. 
På grundval av denna bedömning och med hänsyn till resultatet av de n löpande övervakning 
och rapportering som har skett sedan viserings dialogen mellan EU och Moldavien inleddes i 
juni 2010, anser kommissionen att Moldavien uppnår samtliga riktmärken inom de 
fyra grupperna i handlingsplanens andra fas . Med hänsyn till de allmänna relationerna 
mellan EU och Moldavien kommer kommissionen dä rför, omedelbart efter toppmötet för det 
östra partnerskapet i Vilnius,  överväga att lägga fram ett lagförslag om ändring av 
Europeiska kommissionens förordning (EG) nr 539/2001 i enlighet med den metod som man 
har kommit överens om i handlingsplanen. 
Kommissionen kommer att fortsätta aktivt övervaka Moldaviens fortsatta uppfyllande av alla 
riktmärken när det gäller de fyra grupperna i ha ndlingsplanen för viseri ngsliberalisering inom 
ramen för de nuvarande partnerskaps- och sama rbetsstrukturerna och dialogerna och, om 
nödvändigt,  genom särskilda uppföljningsmekanismer.