SV Europeiska unionens officiella tidning C 110/26

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Lika möjligheter för personer med funktionshinder: En europeisk handlingsplan

(KOM(2003) 650 slutlig)

(2004/C 110/08)

Den 30 oktober 2003 antog Europeiska kommissionen ett meddelande riktat till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ovannämnda förslag.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som hade svarat för beredningen av ärendet, antog sitt yttrande den 4 februari 2004. Föredragande var Miguel Ángel Cabra de Luna.

Vid sin 406:e plenarsession den 25–26 februari 2004 (sammanträdet den 25 februari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 116 röster för, inga röster emot och en nedlagd röst:

1. Inledning

1.1 EESK har med stort intresse mottagit meddelandet om ”Lika möjligheter för personer med funktionshinder: En europeisk handlingsplan”. EESK har i många av sina rapporter betonat hur viktigt det är att Europeiska handikappårets framgång mäts utifrån de konkreta resultat som uppnås. Meddelandet utgör en lämplig ram för uppföljningen av Europeiska handikappåret.

1.2 Personer med funktionshinder (1) utgör 10 % av befolkningen och siffran ökar i takt med att befolkningen blir allt äldre. Det innebär nästan 50 miljoner människor i Europeiska unionen efter utvidgningen. Om vi dessutom räknar in familj och släktingar till funktionshindrade är det uppenbart att det inte är fråga om en liten minoritet av befolkningen.

1.3 Under året har EESK fortsatt att öka tonvikten på handikappfrågor. Som exempel kan anges utarbetandet av ett yttrande om FN:s konvention om funktionshindrades rättigheter (2), två seminarier som EESK anordnade om funktionshindrades situation på arbetsmarknaden och utvärderingen av Europeiska handikappåret, utarbetandet av en vägledning om integrering av handikappfrågor i EESK:s verksamhet samt en utställning med verk av konstnärer med funktionshinder i EESK:s lokaler. Samarbetet mellan EESK, Europeiskt handikappforum och andra organisationer har fortsatt att visa sig vara mycket värdefullt.

1.4 EESK anser att Europeiska handikappåret har bidragit till att öka kunskapen om funktionshindrade i samhället. Att göra människor medvetna om behovet av ett rättighetsbaserat system har varit en av de främsta målsättningarna med handikappåret. Det bör dock påpekas att de olika nationella initiativ som tagits till ny lagstiftning för att skydda personer med funktionshinder mot diskriminering leder till att klyftan mellan de olika medlemsstaterna ökar. Denna växande klyfta är negativ inte enbart för målsättningen om ett socialt Europa, den står även i vägen för förverkligandet av en sann inre marknad.

1.5 FN:s initiativ att föra fram en konvention om funktionshindrades rättigheter har bidragit till att frågan erkänns som en människorättsfråga.

1.6 I EU:s nya författning kommer tydligare hänvisningar att göras till handikappfrågor, bland annat genom en klausul som föreskriver att åtgärder mot diskriminering skall integreras i alla politikområden. Vad denna nya klausul kan komma att innebära måste undersökas närmare.

1.7 EESK välkomnar varmt att EU:s stadga om grundläggande rättigheter inkorporeras i EU-fördraget, i synnerhet som man i artikel 21 om förbud mot diskriminering av bland annat människor med funktionshinder, och artikel 26 om integrering av personer med funktionshinder, erkänner behovet av åtgärder för att säkerställa dessa människors oberoende och sociala och yrkesmässiga integrering och deltagande i samhällsliv.

1.8 Av nya uppgifter från Eurostat om funktionshindrades deltagande på arbetsmarknaden framgår att 78 % av de allvarligt funktionshindrade i aktiv ålder står utanför arbetskraften, jämfört med 27 % för personer utan funktionshinder. När det gäller dem som ingår i arbetskraften är arbetslösheten nästan dubbelt så hög bland personer med grava funktionshinder som bland personer utan funktionshinder. Endast 16 % av dem som på ett eller annat sätt är begränsade på arbetsplatsen får någon form av hjälp att arbeta (3). En analys av könsfördelningen visar att situationen är ännu värre för kvinnor med funktionshinder.

2. Kommentarer och förslag till kommissionens förslag

2.1 EESK ställer sig positiv till att Europeiska handikappåret har lett till en konkret handlingsplan för perioden 2004–2010. Det bör emellertid betonas att handlingsplanen inte är tillräckligt ambitiös. Därför skulle EESK gärna framföra ett antal kompletterande aspekter och kommentarer som om möjligt bör tas i beaktande redan under första etappen av åtgärdsplanen, annars efter 2005.

2.2 I ett tidigare yttrande (4) föreslog EESK att en öppen samordningsmetod skulle tillämpas på handikappolitiken. Därför välkomnar EESK förslaget i meddelandet att rapporter om funktionshinder skall utarbetas två gånger årligen. EESK anser att dessa rapporter bör baseras på gemensamma riktlinjer för att benchmarking mellan länder skall kunna göras. Även om sysselsättning uppenbarligen är en prioriterad fråga i sammanhanget bör även andra politikområden tas upp i rapporterna. Vidare bör social integration och funktionshindrades hundraprocentiga deltagande i samhället vara övergripande och vägledande principer och målsättningar. EESK föreslog att resultaten av dessa rapporter läggs fram för rådet (sysselsättning och sociala frågor). Det är av avgörande betydelse att representativa nationella och europeiska handikapporganisationer får möjlighet att delta i denna process.

2.3 EESK ställer sig positiv till att kommissionen i sitt meddelande hänvisar till det kapacitetsuppbyggnadsprojekt som Europeiskt handikappforum har inlett i tio anslutande länder. För att man skall kunna bygga vidare på det arbete som utförts inom ramen för projektet skulle EESK gärna se att särskild vikt fästs vid handikapprörelser i de tio anslutande länderna under en övergångsperiod. Målinriktade åtgärder bör skapa möjligheter för dessa rörelser att öka sin kunskap och därmed aktivt kunna delta i genomförandet av EU:s politik till stöd för personer med funktionshinder. Man måste dock öka stödet till handikapprörelser i de kandidatländer som inte kommer att anslutas till EU i maj 2004.

2.4 EESK välkomnar förslaget i kommissionens meddelande om utarbetande av ett arbetsdokument om hur handikapperspektivet kan integreras i samtliga sysselsättningsriktlinjer. Som ett komplement till detta föreslår EESK att man inrättar en fungerande övervakningsmekanism för att underlätta utarbetandet av landspecifika rekommendationer till medlemsstaterna om hur de bör införliva handikapperspektivet i den egna politiken. I detta sammanhang bör prioritet ges åt sysselsättning åt funktionshindrade på en öppen arbetsmarknad, däribland arbetstillfällen inom offentliga myndigheter och organ samt särskilda åtgärder för att komma till rätta med sysselsättningssituationen för funktionshindrade på landsbygden. Arbetsmarknadens parter spelar en vital roll i denna process. Med tanke på den demografiska utvecklingen i våra samhällen kan en ökad sysselsättningsnivå för funktionshindrade få omfattande positiva effekter, även utifrån ett ekonomiskt perspektiv.

2.5 EESK välkomnar förslaget att använda strukturfonderna för att främja funktionshindrades integrering i samhället. Detta bör göras på basis av ett parallellt system som bygger på att särskilda projekt till stöd för funktionshindrade finansieras, samtidigt som man säkerställer att de projekt som beviljas stöd inom ramen för strukturfonderna uppfyller obligatoriska tillgångskriterier. Detta parallellsystem måste införas i den nya EU-förordning för strukturfonderna som Europeiska kommissionen enligt planerna kommer att lägga fram i maj 2004. Ett resultat av den pågående översynen av strukturfonderna måste vara erkännandet av funktionshinder och funktionshindrade som en viktig målgrupp som skall beaktas på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna, oberoende av nya ekonomiska perspektiv.

2.6 EESK har noga följt den process som skall leda fram till nya EU-direktiv om offentlig upphandling (5). Den potential som offentlig upphandling innebär för främjandet av sysselsättning för funktionshindrade, tillgången till offentliga transporter och byggnader samt produktionen och försörjningen av tillgängliga varor och tjänster är enorm. EESK välkomnar därför åtagandet att utveckla en uppsättning verktyg för att underlätta införandet av tillgänglighetskrav för informations- och kommunikationsteknik vid offentlig upphandling och föreslår att detta utökas till att även gälla andra varor och tjänster.

2.7 EESK betonar de negativa effekterna av att EU-direktiv 2000/78 om likabehandling på arbetsplatsen inte har införlivats i de flesta medlemsstater. EESK uppmanar Europeiska kommissionen att utnyttja alla de påtryckningsåtgärder som finns gentemot de medlemsstater som inte införlivat direktivet eller inte genomfört det fullt ut. Vidare måste åtgärder vidtas för att öka handikapprörelsernas, arbetsmarknadsparternas och rättssystemets kapacitet i syfte att säkerställa ett effektivt genomförande av direktivet.

2.8 I ett flertal av sina tidigare yttranden (6) har EESK efterlyst ett särskilt direktiv om funktionshinder på basis av artikel 13 i EU-fördraget i syfte att bekämpa diskriminering mot funktionshindrade på alla områden i livet. EESK är därför mycket besviken över att kommissionen inte nämner detta initiativ i sitt meddelande. Även om kommittén är medveten om de svårigheter som är kopplade till ett framgångsrikt genomförande av dessa initiativ hade EESK åtminstone väntat sig ett erkännande av behovet av ett sådant initiativ och ett antal förberedande åtgärder för att bana vägen för initiativet.

2.9 EESK anser att ett sådant direktiv skulle säkerställa en lägsta skyddsnivå mot diskriminering på alla områden i livet i Europeiska unionen. Eftersom direktivet skulle täcka tillgången på varor och tjänster skulle det dessutom bidra till en effektivare inre marknad.

2.10 EESK delar kommissionens uppfattning att massmedia spelar en viktig roll när det gäller att förbättra funktionshindrades profil i samhället exempelvis genom att främja utbyte av välfungerande metoder mellan olika massmedier. EESK skulle välkomna inrättandet av ett europeiskt nätverk för media och funktionshinder som skulle kunna bidra till att förbättra profilen av funktionshindrade i media. Storbritanniens radio- och kulturindustris handikappnätverk kan fungera som förebild i sammanhanget.

2.11 EESK ställer sig positiv till handlingsplanens inriktning på tillgänglighet. EESK befarar dock att förslagen inte helt kommer att uppnå denna målsättning. En välfungerande politisk ram måste fastställas för att skapa finansiella incitament åt företag att göra sina lokaler och tjänster tillgängliga. Detta bör åtföljas av informationskampanjer som är inriktade på företag och som framhåller betydelsen av funktionshindrade som konsumenter. Vid behov skall dessa kompletteras med bindande lagstiftning för att säkerställa att tillgänglighetsstandarder efterlevs.

2.12 EESK välkomnar expertgruppens rapport om tillgängligheten till den byggda miljön och uppmanar Europeiska kommissionen att tillämpa alla dess rekommendationer, i synnerhet de som rör direktiv 89/106/EEG om byggprodukter. EESK ställer sig även positiv till uppföljningsåtgärder när det gäller undersökningen av harmoniserade kriterier för god tillgänglighet till turistmål (7). EESK erinrar om att välfungerande lagstiftning och effektiv användning av offentliga medel kommer att bli viktiga instrument i strävan att främja målet om att göra turistmål mer tillgängliga.

2.13 EESK välkomnar även den rapport om hjälpmedelsteknik som Europeiska kommissionen nyligen presenterade och ser fram emot genomförandet av rekommendationerna i denna, i synnerhet med avseende på inre marknaden och behovet av ökad insyn när det gäller medlemsstaternas produkter och ersättningssystem.

3. Ytterligare rekommendationer och åtaganden

3.1 EESK har i sina tidigare rapporter betonat behovet av att integrera handikappfrågan i alla politikområden. Därför välkomnar kommittén den nya budgetposten för finansiering av ett pilotprojekt om integrering av handikappåtgärder som ett uppföljningsprojekt till Europeiska handikappåret. EESK betraktar detta pilotprojekt som ett första steg mot ett särskilt åtgärdsprogram för handikappfrågor som kommer att inriktas på integrering av handikappfrågor i alla relevanta politikområden.

3.2 EESK skulle vilja framföra förslag på åtgärder som kan vidtas inom ramen för detta pilotprojekt: — Utarbeta ett vägledningsdokument om hur handikappfrågar kan integreras i alla politikområden som skall göras tillgängligt för politiska beslutsfattare i Europeiska kommissionen och vara kopplat till konsekvensanalysmetodiken. — Finansiera åtgärder som syftar till att öka nationella handikapprörelsers möjligheter att aktivt delta i utformningen av nationella handlingsplaner om sysselsättning och social integration. — Fastställa statistiska indikatorer för att mäta de verkliga effekterna av de åtgärder som vidtagits för att införliva handikappfrågan inom alla politikområden. — Finansiera åtgärder för utbyte av information om välfungerande metoder rörande införlivande av handikappfrågor i politiken på nationell nivå. — I samband med alla de åtgärder som skall finansieras inom ramen för pilotprojektet bör särskild hänsyn tas till funktionshindrade i de anslutande länderna. — Finansiera ett europeiskt nätverk för media och funktionshinder.

3.3 EESK gläder sig åt den kommande grönboken om icke-diskriminering och betonar behovet av ett tydligt löfte om ett särskilt direktiv om handikappfrågor.

3.4 Det är positivt att stora europeiska företag engagerade sig i Europeiska handikappåret. Deras inflytande på andra företag att göra detsamma bör inte underskattas. Som nämnts i en tidigare rapport skulle EESK ställa sig positiv till att ett europeiskt nätverk för företag och funktionshinder inrättades som ett av de konkreta resultaten av Europeiska handikappåret. Detta nätverk skulle kunna bidra till att förbättra lagstiftningsramen och därmed höja funktionshindrades sysselsättningsgrad, öka produktionen och försörjningen av tillgängliga varor och tjänster och göra området mer lönsamt för företagen. Nätverket skulle också kunna erbjuda rådgivning till nya företag som är intresserade av att engagera sig mer aktivt i handikappfrågor med särskild tonvikt på små och medelstora företag.

3.5 EESK välkomnar den kampanj som Europeiska fackliga samorganisationen och dess medlemmar leder. EESK betonar fackförbundens viktiga roll, och uppmuntrar dem att i allt högre grad uppmärksamma handikappfrågor.

3.6 EESK har i alla sina tidigare rapporter betonat hur viktigt det är att representativa handikapprörelser engageras i den politiska beslutsprocessen på alla nivåer. Europeiskt handikappforums representativa karaktär har godkänts av samtliga EU-institutioner och därför är det viktigt att dess särskilda status erkänns. Ett starkt och oberoende Europeiskt handikappforum som fungerar som vakthund är en av de bästa garantierna för att funktionshindrades rättigheter skall respekteras i nya EU-initiativ.

3.7 Europeiskt handikappforums särposition skulle inte vara möjlig utan dess nationella och europeiska medlemmar. Det finansiella stöd som Europeiska kommissionen ger till specifika europeiska handikapprörelser som är medlemmar i Europeiskt handikappforum är av avgörande betydelse och måste upprätthållas. En förutsättning för att mångfalden inom handikapprörelsen skall kunna respekteras är att finansiellt stöd beviljas till de olika specifika europeiska handikapporganisationerna.

3.8 EESK skulle gärna se att en övervakningsstruktur inrättades för EU:s handlingsplan. För att säkerställa handlingsplanens framgång är det av avgörande betydelse att samtliga berörda parter deltar i denna övervakningsstruktur, däribland Europeiskt handikappforum. EESK skulle gärna ansluta sig till denna övervakningsmekanism

3.9 EESK gläder sig åt att Europeiska handikappåret har bidragit till att handikappfrågor har förts upp på nya politiska dagordningar, exempelvis när det gäller ungdomsfrågor och kultur. Rådets resolution ”Tillgång till kulturell infrastruktur och kulturell verksamhet för personer med funktionshinder” (8) är ett utmärkt exempel på det. EESK betonar att det är viktigt att säkerställa att samtliga projekt som finansieras genom EU-stöd inom kultur, ungdom och utbildning uppfyller tillgänglighetskriterierna.

3.10 Europeiska kommissionens nya arbetsprogram för 2004 omfattar ett flertal initiativ som är av intresse för funktionshindrade. Åtagandet att införliva handikappfrågor på övriga områden bör leda till att handikappfrågor får den uppmärksamhet som krävs inom ramen för initiativen. Dessa initiativ omfattar bland annat följande: — Halvtidsöversynen av eEurope och den reviderade eEurope-handlingsplanen för ett utvidgat Europa. — Strategin för hållbar utveckling, det nya kommissionsförslaget om tjänster på inre marknaden och kommande förslag om tjänster i allmänhetens intresse. — Förslaget om en ny generation program inom utbildning och kultur efter 2006. — Meddelandet från kommissionen om passagerarnas rättigheter inom transportsektorn. — Kommissionens meddelande om strategier för social integration i kandidatländerna. — Kommissionens förslag om översynen av EU:s socialpolitiska dagordning efter 2005.

3.11 EESK välkomnar hänvisningen till högnivågruppen för funktionshindrade och anser att denna grupps roll bör stärkas. Europeiskt handikappforum bör på permanent basis närvara vid gruppens sammanträden i linje med Rådgivande kommittén för lika möjligheter för kvinnor och män. Arbetsmarknadsparter på EU-nivå bör också delta i högnivågruppens arbete.

3.12 EESK begär att man särskilt tar upp frågan om funktionshindrades rättigheter i allt framtida arbete inom ramen för mänskliga rättigheter. EESK ser med intresse fram emot att få ta del av resultaten av den studie som för närvarande håller på att utföras om funktionshindrades situation i olika former av särskilt boende. Denna kommer inte enbart att ge en översikt över läget, utan även innehålla konkreta förslag om alternativa, lokalt förankrade åtgärder för denna stora grupp funktionshindrade.

3.13 EESK välkomnar det vägledningsdokument om utvecklingssamarbete och funktionshinder som lades fram i mars 2003 och som utarbetades i samarbete med Europeiskt handikappforum och International Disability and Cooperation Consortium. EESK uppmanar Europeiska kommissionen att tillämpa detta vägledningsdokument för att säkerställa att funktionshindrade får tillgång till anslag inom ramen för utvecklingssamarbete, även i samband med nödsituationer och humanitärt stöd.

3.14 EESK kommer även fortsättningsvis att verka för att öka tonvikten på handikappfrågor. De åtgärder som EESK har vidtagit för att säkerställa tillgängligheten till sina nya lokaler och tjänster är ett uttryck för EESK:s verkliga åtagande. Kommittén vill gärna ses som en förebild när det gäller skydd och främjande av funktionshindrades och deras familjers rättigheter.

Bryssel den 25 februari 2004 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Roger BRIESCH

(1) Med tanke på det nya förhållningssätt som främjats under Europeiska handikappåret vore det eventuellt lämpligt att anpassa den terminologi som används för att definiera funktionshindrade och funktionshinder, som i flera länder inte har följt med i utvecklingen och fortfarande återspeglar en något gammalmodig inställning.

(2) EGT C 133, 6.6.2003.

(3) ”Employment of disabled people in Europe in 2002”, Population and Social Conditions THEME 3 – 26/2003 Population and Living Conditions, Eurostat, 25.11.2003.

(4) Integration av funktionshindrade i samhället, EGT C 241, 7.10.2002.

(5) Yttrande om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader, EGT C 193, 10.7.2001.

(6) ”Integration av funktionshindrade i samhället”, EGT C 241, 7.10.2002, och ”Förslag till rådets beslut om Europeiska handikappåret 2003” (KOM(2001) 271 slutlig – 2001/0116 (CNS), EGT C 36, 8.2.2002.

(7) Se även EESK:s rapport INT/173 ”För en turism som är tillgänglig för alla och socialt hållbar”, EGT C 32, 5.2.2004.

(8) Rådets resolution ”Tillgång till kulturell infrastruktur och kulturell verksamhet för personer med funktionshinder”, 5-6.V.2003, 8430/03 (Press 114) 23.