Förslaget ändrar bilagorna IV och V till POP-förordningen, genomför unionens åtaganden inom ramen för Stockholmskonventionen och POP-protokollet, och är förenligt med Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall. Genom förslaget genomförs, för de ämnen som omfattas av dess tillämpningsområde, skyldigheten för parterna i Baselkonventionen att säkerställa en miljömässigt godtagbar hantering av farligt avfall och annat avfall. De värden som anges i bilaga IV till POP-förordningen innebär genomförande på unionsnivå av konceptet ”värden för lågt POP-innehåll”, vilka förtecknas som icke-bindande värden enligt Baselkonventionens allmänna tekniska riktlinjer – General technical guidelines on the environmentally sound management of wastes consisting of, containing or contaminated with persistent organic pollutants.

Den konsekvensbedömning som åtföljer detta förslag var föremål för ett ingående samråd med berörda parter för att säkerställa att deras synpunkter företräddes och beaktades på vederbörligt sätt. Mot bakgrund av förslagets tekniska karaktär och den höga detaljnivån riktades samrådet i första hand till professionella, akademiska och industriella/sektoriella intressenter, men även till företrädare för det civila samhället som icke-statliga organisationer, konsumentföreningar och fackföreningar.

Den inledande konsekvensbedömningen (färdplan) offentliggjordes den 29 maj 2020 och samrådsperioden avslutades den 7 augusti 2020; synpunkter mottogs från 51 respondenter. Analysen av svaren visade på vissa tydliga skillnader mellan de berörda parternas inställning till hur långlivade organiska föroreningar ska hanteras i den cirkulära ekonomin.

Enligt många svar, särskilt från icke-statliga organisationer, är materialåtervinning av avfall som innehåller långlivade organiska föroreningar oförenlig med en säker cirkulär ekonomi. Detta argument prioriterar borttagande av långlivade organiska föroreningar från försörjningskedjan framför de potentiella vinsterna med att materialåtervinna sådana produkter, Industrins svar ger en mer nyanserad syn och noterar att en EU-politik som strävar efter ”en giftfri miljö” men även efter ökad materialåtervinning ofta pekar i helt olika riktningar, vilket leder till att avfallsoperatörerna hamnar i en situation där reglerna inte är förutsebara och inte alltid praktiskt genomförbara. Två sammanslutningar ansåg att ett ökat offentligt stöd bör ges för att främja nya investeringar i avfallssortering och dekontaminering, eftersom detta skulle medföra ökad och bättre materialåtervinning.

Dessutom genomfördes ett riktat samråd med berörda parter inom ramen för stödstudien. Det täckte alla aspekter med relevans för konsekvensbedömningen, däribland socioekonomiska faktorer, och utfördes med hjälp av ett elektroniskt frågeformulär samt intervjuer med berörda parter som företrädde nyckelsektorer och centrala organisationer. Konsekvensbedömningen bakom detta förslag bygger också på information om den inställning som berörda parter, och samhället i stort, har till att ämnen som inger betänkligheter ingår i återvunna material. Denna information samlades in under det öppna samrådet om samspelet mellan lagstiftning om kemikalier, produkter och avfall. Detta samråd, som utfördes 2018, tog upp bredare, mindre tekniska aspekter som är relevanta för denna åtgärd, och därför fanns denna information redan tillgänglig och användes för att stödja denna åtgärd. En sammanfattande rapport om det samrådet offentliggjordes den 28 februari 2019.

Bilaga 2 till konsekvensbedömningsrapporten innehåller en detaljerad redogörelse för samråden med berörda parter och för resultaten av dessa samråd.

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Till stöd för analysen av konsekvensbedömningen begärde kommissionen en stödstudie från en extern konsult: Study to support the assessment of impacts associated with the review of limit values in waste for POPs listed in Annexes IV and V of Regulation (EU) 2019/1021 (RPA/INERIS, 2021). Konsekvensbedömningen bygger även på en studie till stöd för tidigare ändringar av bilagorna IV och V till POP-förordningen, som särskilt avsåg massflöden av ämnen och avfall och som gjordes i samband med omarbetningen av förordning (EG) nr 850/2004: Study to support the review of waste related issues in Annexes IV and V of Regulation (EC) 850/2004 (Ramboll Environment & Health GmbH, januari 2019).

Utöver dessa två studier beaktades även information om de relevanta ämnena i äldre studier som utförts till stöd för tidigare ändringar av POP-förordningen:

·Study on waste related issues of newly listed POPs and candidate POPs (ESWI Consortium, april 2011).

·Study to facilitate the implementation of certain waste related provisions of the Regulation on Persistent Organic Pollutants (POPs) (BiPRO, augusti 2005).

En avdelningsövergripande styrgrupp bistod också vid utarbetandet av konsekvensbedömningen av förslaget. Denna grupp inrättades av GD Miljö och sammanträdde fyra gånger från juli 2020 till juni 2021.

•Konsekvensbedömning

Detta förslag stöds av en konsekvensbedömning. Efter att de kommentarer som nämnden för lagstiftningskontroll gjorde i sitt första yttrande av den 5 mars 2021 hade åtgärdats gavs konsekvensbedömningen ett positivt yttrande med reservationer den 29 juni 2021. I sitt slutliga yttrande begärde nämnden ytterligare uppgifter om den metod som använts för att föreslå olika gränsvärden för långlivade organiska föroreningar inom tillämpningsområdet för förslaget.

De strategiska alternativ som beaktas i konsekvensbedömningen utgår ifrån ett intervall av gränsvärden för de värden i bilaga IV som ska föreslås för de olika ämnen som omfattas av förslaget. Värdena i bilaga IV (låga koncentrationsgränsvärden för POP) definieras i artikel 7.4 a i POP-förordningen. De fastställer det värde för långlivade organiska föroreningar i avfall vid eller över vilket dessa måste destrueras eller omvandlas irreversibelt. I praktiken innebär detta att avfall med ett innehåll av långlivade organiska föroreningar som understiger detta värde kan hanteras på andra sätt, däribland materialåtervinning.

För vart och ett av de ämnen som omfattas av förslaget anger alternativ 1 den nuvarande referensnivån, dvs. det högsta värde som övervägts, eller avsaknaden av ett gränsvärde för ämnen som ännu inte förtecknats. Inom ramen för referensscenariot kommer inga ändringar att införas i bilagorna IV och V till POP-förordningen. Detta innebär att de nyligen förtecknade ämnena enligt konventionen inte skulle ingå i den relevanta bilagan. Detsamma skulle även gälla för ämnen för vilka gränsvärden redan fastställts enligt POP-förordningen, och för vilka den vetenskapliga och tekniska utvecklingen har lett till att värdena bör ses över.

Alternativ 2 representerar värden i mitten av det intervall som övervägts. I detta alternativ föreslås att nya gränsvärden fastställs i bilaga IV för nya ämnen och att gränsvärdena skärps för vissa förtecknade långlivade organiska föroreningar när detta kan motiveras. Det förstnämnda gäller för det nyligen förtecknade ämnet PFOA, PFOA-salter och PFOA-besläktade föreningar. För dikofol och pentaklorfenol övervägdes inga intermediära värden för alternativ 2. För återstående ämnen inom förslagets tillämpningsområde har ett intermediärt gränsvärde övervägts i konsekvensbedömningen, dvs. för PBDE, HBCDD, SCCP och dioxiner och furaner (inklusive dioxinlika PCB).

Enligt alternativ 3 föreslås strängare gränsvärden i bilaga IV för åtta ämnen. För PBDE analyseras alternativ 3 som två delalternativ, där det ena innebär ett omedelbart genomförande av det lägre gränsvärdet och det andra ett senarelagt genomförande fem år efter åtgärdens ikraftträdande (alternativ 2 genomförs då under tiden).

Alternativ 4, med ett kompletterande lägre värde, har övervägts för dioxiner och furaner (PCDD/F). Avsikten med detta ytterligare alternativ är att bedöma möjligheten av att fastställa ett lägre värde enligt bilaga IV för dessa ämnen, samt det ytterligare delalternativet att fastställa ett lägre särskilt värde som endast ska användas som gränsvärde för obehandlat avfall som sprids direkt på mark (t.ex. inom jordbruket).