[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 3.12.2010

KOM(2010) 730 slutlig

2010/0351 (NLE)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om beviljande av ekonomiskt stöd från unionen till Irland

SEK(2010) 1516 slutlig

MOTIVERING

Irland har den senaste tiden utsatts för ett allt hårdare tryck på finansmarknaderna, vilket återspeglar en ökad oro för hållbarheten i de irländska offentliga finanserna. Den rådande krisen har haft dramatiska effekter också på Irlands offentliga finanser. Olika stödåtgärder till banksektorn, bland annat i form av stora kapitaltillskott, har varit en starkt bidragande orsak till att de offentliga finanserna – som redan försvagats av recessionen – försämrats ytterligare. Den nuvarande oron på marknaden återspeglar i första hand det faktum att den irländska statens solvens och banksystemets solvens blivit oupplösligt sammankopplade under krisen. Detta har lett till kraftigt höjt avkastningskrav på irländska statsobligationer, samtidigt som landets banksystem i praktiken är avskuret från finansiering från den internationella marknaden och i allt högre grad måste använda Eurosystemet för detta ändamål.

Mot bakgrund av dessa kraftiga ekonomiska och finansiella störningar gick Irland ut med en officiell begäran den 21 november 2010 om ekonomiskt stöd från Europeiska unionen, övriga euroländer och Internationella valutafonden (IMF) som en del i ett åtgärdspaket för att återställa förtroendet, föra tillbaka ekonomin mot hållbar tillväxt samt säkra Irlands, euroområdets och EU:s finansiella stabilitet. Det utkast till ekonomiskt och finansiellt anpassningsprogram som överlämnats till kommissionen och rådet syftar till att återställa finansmarknadens förtroende för den irländska banksektorn och staten. Det innehåller tre huvudkomponenter: För det första en strategi för finanssektorn som innefattar väsentliga nedskärningar, låneminskningar och en omorganisation av banksektorn, i kombination med rekapitalisering där så behövs. För det andra en ambitiös strategi för finanspolitisk konsolidering med precisa åtgärder för att på medellång sikt stadigt pressa ned den offentliga bruttoskulden. För det tredje ett omfattande program för strukturreformer, särskilt på arbetsmarknaden, i syfte att underlätta anpassningen och öka ekonomins tillväxtpotential.

Programmet omfattar perioden 2010–2013. Programmets finansiella del kommer att täcka finansieringsbehov på upp till 85 miljarder euro, därav stöd till banksystemet på maximalt 35 miljarder euro och budgetstöd, om så krävs, på upp till 50 miljarder euro. Hälften av stödet till banksektorn (17,5 miljarder euro) kommer att finansieras genom ett tillskott från den irländska statskassans kassareserv och investeringar från den nationella pensionsfonden. Man har begärt att Europeiska unionen ska bistå Irland med upp till 22,5 miljarder euro via den europeiska finansiella stabiliseringsmekanism som inrättades genom rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010. Detta skulle ingå i det totala stödet på 45 miljarder euro från Irlands europeiska partner tillsammans med ett lån från Internationella valutafonden på 19,5 miljarder SDR (ca 22,5 miljarder euro) i enlighet med den utvidgade lånemöjligheten (EFF). Mot bakgrund av detta skulle unionens bistånd till Irland på upp till 22,5 miljarder euro via den europeiska finansiella stabiliseringsmekanism som inrättades genom rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 bidra till att föra tillbaka ekonomin mot hållbar tillväxt, säkerställa ett väl fungerande banksystem och garantera den finansiella stabiliteten i unionen och i euroområdet. Unionens ekonomiska bistånd skulle fördelas på upp till 13 delutbetalningar och kopplas till villkor beträffande den ekonomiska politiken. Villkoren för biståndet bör vara jämförbara med dem som tillämpas av Internationella valutafonden.

2010/0351 (NLE)

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om beviljande av ekonomiskt bistånd från unionen till Irland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 122.2,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010 om inrättandet av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism[1], och

av följande skäl:

1. Irland har nyligen utsatts för ett allt hårdare tryck på finansmarknaderna, vilket återspeglar en ökad oro för hållbarheten i de irländska offentliga finanserna, mot bakgrund av de omfattande offentliga stödåtgärderna till den försvagade finanssektorn. Det irländska banksystemet har varit alltför starkt exponerat mot fastighets- och byggprojekt och har därför drabbats av kraftiga förluster sedan dessa sektorer kollapsat. Den rådande ekonomiska krisen, liksom krisen inom banksektorn, har också fått dramatiska konsekvenser för Irlands offentliga finanser, vilket i sin tur förvärrat effekterna av recessionen. Fallande skatteintäkter liksom en ökning av de konjunkturberoende utgifterna, särskilt på grund av stigande arbetslöshet, har bidragit till ett stort offentligt underskott och en kraftig skuldökning jämfört med det gynnsamma läget före krisen, och trots genomförandet av fem större åtgärdspaket för finanspolitisk konsolidering sedan mitten av 2008. Olika stödåtgärder till banksektorn, bland annat i form av stora kapitaltillskott, har varit en starkt bidragande orsak till att de offentliga finanserna försämrats. Den nuvarande oron på marknaden återspeglar i första hand det faktum att den irländska statens solvens och banksystemets solvens blivit oupplösligt sammankopplade under krisen. Detta har lett till kraftigt höjd avkastning på irländska statsobligationer, samtidigt som landets banksystem i praktiken är avskuret från finansiering från den internationella marknaden och i allt högre grad måste använda Eurosystemet för detta ändamål.

2. Mot bakgrund av att exceptionella omständigheter bortom den irländska regeringens kontroll lett till kraftiga ekonomiska och finansiella störningar gick de irländska myndigheterna ut med en officiell begäran den 21 november 2010 om ekonomiskt stöd från Europeiska unionen, övriga euroländer och Internationella valutafonden i syfte att stödja den ekonomiska återhämtningen mot hållbar tillväxt, garantera ett välfungerande banksystem och säkerställa den finansiella stabiliteten i unionen och i euroområdet. Den 28 november 2010 träffades en överenskommelse på teknisk nivå om ett omfattande åtgärdspaket för 2010–2013.

3. Det utkast till ekonomiskt och finansiellt anpassningsprogram (nedan kallat programmet ) som överlämnats till kommissionen och rådet syftar till att återställa finansmarknadens förtroende för den irländska banksektorn och staten, och därigenom föra tillbaka ekonomin mot hållbar tillväxt. Programmet innehåller tre typer av åtgärder för att åstadkomma detta. För det första en strategi för finanssektorn som innefattar väsentliga nedskärningar, låneminskningar och en omorganisation av banksektorn, i kombination med rekapitalisering där så behövs. För det andra en ambitiös strategi för finanspolitisk konsolidering som bygger på den nationella återhämtningsplan för 2011–2014 som myndigheterna offentliggjorde den 24 november 2010. I planen anges precisa åtgärder för finanspolitisk konsolidering i syfte att på medellång sikt stadigt pressa ned den offentliga bruttoskulden. Myndigheterna har förbundit sig att, i enlighet med den reviderade tidsfrist som fastställdes av rådet den [7] december 2010, senast 2015 minska underskottet till mindre än 3 % av BNP. För det tredje omfattar programmet – likaså med den nationella återhämtningsplanen som grund – ett omfattande program för strukturreformer, särskilt på arbetsmarknaden, i syfte att underlätta anpassningen och öka ekonomins tillväxtpotential. För att kunna genomföra detta ambitiösa åtgärdspaket begär myndigheterna ekonomiskt bistånd från unionen och övriga euroländer samt bilaterala lån från Förenade kungariket, Sverige, Danmark och Internationella valutafonden.

4. Enligt kommissionens nuvarande beräkningar för nominell BNP-tillväxt (1,4 % 2011, 2,7 % 2012 och 3,8 % 2013) är den väg för finanspolitisk anpassning som angavs i rådets rekommendation till Irland av den [7] december 2010, i enlighet med artikel 126.7 i fördraget, förenlig med en utveckling för skuldkvoten på 98,9 % 2010, 113,5 % 2011, 120,0 % 2012 och 121,8 % 2013. Skuldkvoten skulle således stabiliseras 2013 och därefter sjunka, om man antar att underskotten fortsätter att minska. Skuldutvecklingen påverkas av åtskilliga transaktioner som inte tas med i finansräkenskaperna, och dessa beräknas öka skuldkvoten med 5,3 procentandelar av BNP 2011 och 0,8 procentandelar av BNP 2012, samt minska den med 1,3 procentandelar av BNP 2013. Bland dessa transaktioner märks bland annat beräknade kapitaltillskott till bankerna under 2011, minskade kassareserver och skillnader mellan periodiserade och faktiska räntebetalningar enligt kontantprincipen.

5. Enligt den bedömning som kommissionen gjort tillsammans med ECB är Irland i behov av finansiering på totalt 85 miljarder euro från december 2010 till slutet av 2013. Trots den betydande finanspolitiska anpassningen kan Irlands finansieringsgap komma att uppgå till 50 miljarder euro under programperioden. Till grund för detta ligger antagandet att refinansieringsgraden för långfristiga skulder som förfaller till betalning kommer att vara 0 % fram till slutet av 2011, 20 % 2012 och 80 % 2013. Också för kortfristiga skulder görs försiktiga antaganden när det gäller refinansieringen. Strategin för finanssektorn i det program som syftar till att långsiktigt återskapa förtroendet för det irländska banksystemet innehåller ett program för bankstöd på upp till 35 miljarder euro. Detta omfattar ett omedelbart kapitaltillskott på upp till 10 miljarder euro till vissa utvalda banker i syfte att öka deras kärnprimärkapital (core tier 1) till 12 % och samtidigt finansiera inledande åtgärder för att minska lånen och ta hänsyn till värderingsavdrag på de tilläggslån som ska föras över till National Asset Management Agency (NAMA). Ytterligare 25 miljarder euro i reservkapital som eventuellt kan tillskjutas bör garantera att bankerna är i stånd att uppfylla nuvarande och framtida kapitalkrav. Det faktiska finansieringsbehovet kan dock vara betydligt lägre, särskilt om förhållandena på marknaden starkt förbättras och bankerna inte drabbas av kraftiga oväntade förluster under programperioden.

6. Programmet skulle finansieras genom bidrag från externa källor och ianspråktagande av Irlands finansiella buffertar. Unionens bistånd till Irland skulle uppgå till maximalt 22,5 miljarder euro via den europeiska finansiella stabiliseringsmekanism som inrättades genom rådets förordning (EU) nr 407/2010 av den 11 maj 2010. Detta skulle ingå i det totala stödet från Irlands europeiska partner på 45 miljarder euro. Utöver stödet via den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen skulle lånen från Irlands EU-partnerländer inbegripa bidrag från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (17,7 miljarder euro) och stöd i form av bilaterala lån från Förenade kungariket, Sverige och Danmark (totalt 4,8 miljarder euro). Irland har också ansökt om ett lån från Internationella valutafonden på 19,5 miljarder SDR (ca 22,5 miljarder euro) i enlighet med den utvidgade lånemöjligheten. Irlands bidrag skulle bli 17,5 miljarder euro, och dessa medel skulle komma från kontantreserverna i den irländska statskassan och från den nationella pensionsfonden (NPRF). Villkoren för biståndet från den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen bör vara jämförbara med dem som tillämpas av Internationella valutafonden.

7. Rådet bör regelbundet granska Irlands ekonomiska politik, särskilt i anslutning till de årliga genomgångarna av Irlands uppdateringar av stabilitetsprogrammet och genomförandet av det nationella reformprogrammet samt i enlighet med förfarandet vid alltför stora underskott.

8. Unionens ekonomiska stöd bör förvaltas av kommissionen. De särskilda villkor avseende den ekonomiska politiken som överenskommits med Irland bör anges i ett samförståndsavtal. De närmare finansiella villkoren bör anges i ett låneavtal.

9. Kommissionen bör regelbundet kontrollera att de villkor avseende den ekonomiska politiken som är knutna till biståndet är uppfyllda; detta bör ske genom kontrollbesök och genom regelbunden kvartalsvis rapportering från de irländska myndigheterna.

10. Under programmets hela genomförande bör kommissionen lämna ytterligare råd om den ekonomiska politiken samt tekniskt stöd på särskilda områden.

11. De transaktioner som unionens ekonomiska bistånd hjälper till att finansiera måste vara förenliga med unionens politik och lagstiftning. Interventioner till stöd för finansinstitut måste genomföras i enlighet med unionens konkurrensregler.

12. Biståndet bör ges för att underlätta ett framgångsrikt genomförande av programmet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

13. Unionen ska bevilja Irland ett lån på högst 22,5 miljarder euro med en längsta genomsnittlig löptid på 7,5 år.

14. Det ekonomiska stödet ska vara tillgängligt under tre år från och med den första dagen efter detta besluts ikraftträdande.

15. Kommissionen ska tillhandahålla unionens ekonomiska stöd till Irland i som mest 13 delutbetalningar. En delutbetalning kan delas upp på en eller flera trancher. Tranchernas löptid i den första delutbetalningen får vara längre än den längsta genomsnittliga löptiden enligt punkt 1. I sådana fall ska löptiderna för ytterligare trancher sättas så att den längsta genomsnittliga löptiden enligt punkt 1 uppnås då alla delutbetalningar har utförts.

16. Den första delutbetalningen ska utföras när låneavtalet och samförståndsavtalet trätt i kraft.

17. Irland ska betala unionens faktiska finansieringskostnad för varje tranche plus en marginal på 292,5 punkter, vilket är jämförbart med villkoren för stöd från Internationella valutafonden.

18. Irland ska också stå för de kostnader som avses i artikel 7 i förordning (EU) nr 407/2010.

19. Om så krävs för att finansiera lånet, ska räntesvappar med motparter med högsta kreditvärdighet få användas med vederbörlig försiktighet.

20. Kommissionen ska besluta om storlek och genomförande av ytterligare delutbetalningar. Kommissionen ska besluta om tranchernas storlek.

Artikel 2

21. Biståndet ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med Irlands åtaganden och rådets rekommendationer, särskilt de rekommendationer som riktats till Irland i samband med genomförandet av landets nationella reformprogram samt genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten.

22. Kommissionen ska komma överens med de irländska myndigheterna om de särskilda villkor avseende den ekonomiska politiken som ska knytas till det ekonomiska stödet enligt artikel 3. Dessa villkor ska anges i ett samförståndsavtal som är förenligt med åtagandena och rekommendationerna enligt punkt 1. De närmare finansiella villkoren ska anges i ett låneavtal som ska ingås med kommissionen.

23. Kommissionen ska regelbundet kontrollera att de villkor avseende den ekonomiska politiken som är knutna till stödet är uppfyllda. De irländska myndigheterna ska därför bistå kommissionen med all nödvändig information och samarbeta fullt ut med denna. Kommissionen ska hålla ekonomiska och finansiella kommittén underrättad om eventuell refinansiering av upplåningen eller omstrukturering av de finansiella villkoren.

24. Irland ska anta och genomföra ytterligare konsolideringsåtgärder för att trygga den makroekonomiska stabiliteten, om sådana åtgärder skulle bli nödvändiga under stödprogrammets löptid. De irländska myndigheterna ska samråda med kommissionen i förväg om antagandet av alla sådana ytterligare åtgärder.

Artikel 3

25. Det anpassningsprogram som de irländska myndigheterna utarbetat godkänns härmed.

26. För utförande av varje ytterligare delutbetalning ska det krävas ett tillfredsställande genomförande av den irländska regeringens anpassningsprogram och, i synnerhet, uppfyllande av de särskilda villkor avseende den ekonomiska politiken som anges i samförståndsavtalet, samtidigt som anpassningsprogrammet ska infogas i landets stabilitetsprogram och nationella reformprogram. Villkoren avseende den ekonomiska politiken ska bland annat innefatta de åtgärder som anges i punkterna 4–9.

27. För att Irland ska anses följa den utstakade anpassningsplanen för att minska det offentliga underskottet till under 3 % av BNP senast 2015 får detta underskott inte överstiga 10,6 % av beräknad BNP 2011, 8,6 % av BNP 2012 och 7,5 % av BNP 2013. I den beräknade utvecklingen för årliga underskott har man inte beaktat den möjliga direkta effekten av tänkbara åtgärder för att stödja bankerna inom ramen för regeringens strategi för finanssektorn, som redovisades i ett memorandum om den ekonomiska och finansiella politiken ( Memorandum of Economic and Financial Polices, MEFP ) och som utvecklats i det samförståndsavtal som ska undertecknas av kommissionen och de irländska myndigheterna. Denna utveckling är också förenlig med Eurostats preliminära ståndpunkt om redovisningstidpunkten enligt ENS 95 av räntebetalningar på reversfordringar till Anglo Irish Bank[2]; en revidering av ståndpunkten skulle alltså leda till att utvecklingen avseende underskott också ändrades.

28. De åtgärder som anges i punkterna 7–9 ska antas av Irland före slutet av det angivna året, och exakta tidsfrister för åren 2011–2013 ska anges i det samförståndsavtal som ska undertecknas av kommissionen och de irländska myndigheterna. Irland ska vara berett att vidta ytterligare konsolideringsåtgärder för att senast 2015 minska underskottet till under 3 % av BNP om det visar sig att de risker på nedåtsidan avseende underskottsmålen i punkt 3 aktualiseras.

29. För att återskapa förtroendet för finanssektorn ska Irland på lämpligt sätt rekapitalisera, snabbt minska lånen och grundligt omstrukturera banksystemet enligt vad som anges i samförståndsavtalet. Irland ska särskilt

(a) vidta åtgärder som säkerställer att Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society och Irish Life and Permanent rekapitaliseras i form av eget kapital, om så krävs, för att garantera att minimikapitalkravet på 10,5 % kärnprimärkapital (core tier 1) upprätthålls, beroende på resultaten av översynen av konsolideringsnivån (Prudential Capital Adequacy Review) för 2011,

(b) så snart som möjligt avyttra andelar i banker som förvärvats under krisen, på ett sätt som är förenligt med de hänsyn som bör tas med avseende på den finansiella stabiliteten och de offentliga finanserna, och

(c) genomföra en särskild plan för rekonstruktion av Anglo Irish Bank och Irish Nationwide Building Society i syfte att minimera kapitalförlusterna från avvecklingen av dessa icke-livskraftiga kreditinstitut.

30. Irland ska vidta följande åtgärder före utgången av 2010:

Anta en budget för 2011 som inbegriper åtgärder för finanspolitisk konsolidering på totalt 6 miljarder euro, i syfte att minska det offentliga underskottet inom den tidsperiod som avses i artikel 3.3. Budgeten ska innefatta åtgärder på intäktssidan som ska inbringa minst 1 400 miljoner euro 2011, inbegripet en sänkning av inkomstskattenivåerna och skatteavdragsmöjligheterna eller motsvarande åtgärder som ska ge 945 miljoner euro 2011, en minskning av skattelättnaden för pensioner och pensionsrelaterade avdrag (155 miljoner euro 2011), minskade skattesubventioner (220 miljoner euro 2011), höjning av punktskatter och diverse övriga skattemässiga åtgärder (80 miljoner euro 2011). Det ska också anges i budgeten att regeringen i stora drag ska ta fram metoder för att få in minst 700 miljoner euro genom engångsåtgärder och andra typer av åtgärder under 2011. Budgeten ska också innefatta en sänkning av de löpande utgifterna för 2011 på minst 2 090 miljoner euro, genom bland annat minskade sociala utgifter, personalnedskärningar i den offentliga sektorn, progressiva pensionssänkningar för offentliganställda på i genomsnitt mer än 4 %, andra kostnadssänkningar inbegripet minskade utgifter för varor och tjänster och för andra typer av transfereringar, en minskning på minst 1 800 miljoner euro av kapitalutgifter jämfört med befintliga planer för 2011. I undantagsfall kan man, i nära samråd med kommissionen, överväga andra åtgärder än dem ovan, om dessa leder till jämförbara besparingar.

31. Irland ska senast till slutet av 2011 vidta följande åtgärder:

(a) En lönesänkning på 10 % för nyanställda i den offentliga sektorn. Regeringen ska också överväga lämpliga anpassningsåtgärder, också i förhållande till den offentliga sektorns samlade lönekostnader, i syfte att kompensera för eventuella otillfredsställande resultat när det gäller planerade besparingar genom administrativ effektivisering och personalnedskärningar inom den offentliga sektorn.

(b) Antagande av en budget för 2012 som inbegriper åtgärder för finanspolitisk konsolidering på minst 3,6 miljarder euro, och som syftar till att minska det offentliga underskottet inom den tidsperiod som avses i artikel 3.3. Budgetförslaget ska särskilt omfatta åtgärder på intäktssidan för att få in 1,5 miljarder euro under ett helt år, i form av bland annat en sänkning av ingångsnivåerna för inkomstskatt och sänkta skatteavdragsmöjligheter; en minskning av skattelättnaden för privata pensionspremiebetalningar; minskade allmänna skatteutgifter; en ny fastighetsskatt; en reform av systemet med reavinstskatt och kapitalskatt; och höjd koldioxidskatt. Budgeten ska innehålla utgiftsminskningar för 2012 på 2,1 miljarder euro genom bland annat minskade utgifter för socialt skydd; personalnedskärningar inom den offentliga sektorn; anpassningar av pensionerna inom den offentliga sektorn liksom anpassningar när det gäller andra utgifter som omfattas av programmet; och minskade kapitalutgifter.

(c) Slutförande av en oberoende bedömning av en överföring av ansvaret för tillhandahållande av vattentjänster från lokala myndigheter till vattenbolag, och utarbetande av förslag för genomförande av detta, så att man kan börja ta ut avgifter 2012/2013.

(d) Antagande av lagstiftning för att öka den statliga pensionsåldern till 66 år 2014, till 67 år 2021 och till 68 år 2028, i syfte att öka de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Reglerna om pensionsrättigheter för nyanställda inom offentlig sektor ska också reformeras med verkan från och med 2011. Detta inbegriper en översyn av den lägre pensionsåldern för vissa kategorier offentliganställda och en konsumentprisindexering av pensionerna. Pensionerna ska baseras på genomsnittsinkomsten under de yrkesaktiva åren. Pensionsåldern för nyanställda ska kopplas till pensionsåldern för statlig pension.

e) Åtgärder som stärker en trovärdig budgetstrategi och åtgärder i syfte att stärka budgetramen. Irland ska anta och genomföra en finanspolitisk regel som innebär att alla oförutsedda extra inkomster under 2011–2015 kommer att användas för att minska underskottet och skulden. I enlighet med förslaget i den nationella återhämtningsplanen 2011–2014 ska Irland upprätta ett rådgivande budgetråd som kan göra en oberoende bedömning av saldot och prognoserna för de offentliga finanserna. Irland ska anta en lag om finanspolitiskt ansvar i syfte att inrätta tvingande medelfristiga utgiftsramar med bindande fleråriga utgiftstak för varje område. Detta måste emellertid ske med hänsyn till eventuella nya reformer av den ekonomiska styrningen på EU-nivå och bygga på redan införda reformer.

f) Irland ska ändra lagstiftningen för att avskaffa handels- och konkurrenshinder i skyddade sektorer som t.ex. juristyrket, sjukvården och apoteksbranschen.

g) Rekapitalisering av de inhemska irländska bankerna till en ursprunglig kärnkapitalnivå på 12 % (Core tier 1) – med hänsyn tagen till nedskrivning(”haircut”) av de ytterligare lån som ska överföras till NAMA samt finansieringen av förtida ytterliga skuldneddragning – genom tillförsel av 10 miljoner euro till bankssystemet. Rekapitaliseringen ska ske med hjälp av aktier (eller motsvarande instrument för Educational Building Societys vidkommande).

h) Införande av lagstiftning som reformerar minimilönen på ett sätt som främjar jobbskapande och hindrar snedvridning orsakad av sektorsspecifika minimilöner samt genomförande, i samförstånd med kommissionen, av en oberoende översyn av de registrerade kollektiva ramavtalen och regleringssystemen för sysselsättning.

i) En reform av arbetslöshetsersättningssystemet för att öka incitamenten för ett snabbt återvändande till arbetsmarknaden. Aktiveringsåtgärderna ska stärkas genom bättre identifiering av de arbetssökandes behov, genom ökat engagemang och genom fastställande av sanktioner som garanterar aktivt arbetssökande och fortbildning från de arbetslösas sida; åtgärderna ska backas upp av effektivare övervakning. Sanktionsmekanismen ska regleras så att den leder till en faktiskt inkomstförlust utan att den blir oproportionellt repressiv.

j) Offentliggörande av en djupgående översyn av systemet för personlig skuldsättning och inledande av arbetet på en lagstiftningsreform som skapar jämvikt mellan borgenärernas och gäldenärernas intressen.

k) Utarbetande av en rapport omfattande en oberoende bedömning av el- och gassektorerna, som bidrar till att fastställa behoven av offentlig finansiering och till att öka konkurrensen. Myndigheterna ska rådgöra med kommissionen om bedömningsresultaten i syfte att fastställa lämpliga mål.

l) För att öka konkurrensen på den öppna marknaden ska lagstiftningen reformeras så att det skapas trovärdigare avskräckande mekanismer som t.ex. föreskrifter om att böter eller andra sanktioner kan utdömas i konkurrensärenden. Vidare kommer konkurrensmyndigheterna att åläggas att ringa in sektorer som helt faller utanför konkurrenslagstiftningens tillämpningsområde och identifiera förfaranden för att åtgärda sådan uteslutning.

m) För att uppmuntra tillväxten inom detaljhandeln kommer regeringen att genomföra en studie i syfte att undersöka de ekonomiska verkningarna vid ett avskaffande av den nuvarande begränsningen av detaljhandelslokalernas storlek; tanken är att avskaffandet kommer att öka konkurrensen och sänka priserna för konsumenterna. Diskussioner vilken politik som ska följa av studien kommer att föras med kommissionen.

32. Irland ska vidta följande åtgärder före utgången av 2012:

a) Anta en budget för 2013 med finanspolitiska konsolideringsåtgärder på minst 3,1 miljarder euro i syfte att minska underskottet i de offentliga finanserna inom den tidsram som anges i artikel 1.3. Budgeten ska särskilt innehålla intäktsåtgärder för att få in minst 1,1 miljarder euro (inklusive överföring från 2012), omfattande en sänkning av ingångsnivåerna för inkomstskatten och av skatteavdragsmöjligheter, en nedsättning av skattelättnaderna för privata pensioner, en minskning av allmänna skatteutgifter och införande av fastighetsskatt. Budgeten ska också omfatta en minskning av utgifterna under 2013 på minst 2 miljarder euro där följande ingår: minskade sociala utgifter, nedskärningar av antalet offentliganställda, justeringar av pensionerna för offentliganställda, nedskärningar i andra programmerade utgifter samt nedskärningar i kapitalutgifterna.

b) Lägga fram ett förslag för parlamentet om reform av systemet för personlig skuldsättning i syfte att garantera större jämvikt mellan borgenärernas och gäldenärernas intressen.

33. För att säkerställa ett smidigt uppfyllande av programmets villkor och bidra till ett hållbart återställande av balanser, ska kommissionen bidra med fortsatt vägledning och rådgivning om finanspolitiska reformer, reformer av finansmarknaden och strukturreformer. Den ska vidare tillsammans med IMF och i samarbete med ECB regelbundet se över de överenskomna åtgärdernas effektivitet och ekonomiska och sociala verkningar samt rekommendera nödvändiga korrigeringar i syfte att öka tillväxt och jobbskapande, säkerställa nödvändig finanspolitisk konsolidering och minimera negativa sociala konsekvenser, särskilt för Irlands mest utsatta samhällsmedlemmar.

Artikel 4

Irland ska öppna ett särskilt konto hos Central Bank of Ireland för förvaltningen av det ekonomiska stödet från unionen.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Irland.

Artikel 6

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning .

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BUDGETKONSEKVENSER

(se artikel 16 i arbetsordningen).

POLITIKOMRÅDE: AVDELNING 01 – EKONOMI OCH FINANS

VERKSAMHET FINANSIELLA TRANSAKTIONER OCH INSTRUMENT

ÅTGÄRDENS BENÄMNING: EUROPEISK FINANSIELL STABILITETSMEKANISM – EKONOMISKT BISTÅND TILL IRLAND

1. FÖRSLAGETS BETECKNING: BERÖRDA BUDGETRUBRIKER (nummer och beteckning)

01 04 01 03 EU-garanti för EU-lån som tagits för att betala finansiellt stöd under den europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen

2. RÄTTSLIG GRUND:

Artikel 122.2 i fördraget. Rådets förordning nr 407/210.

3. SAMMANLAGDA SIFFROR FÖR BUDGETÅRET (i euro)

Genom denna punkt inrättas EU:s garantifacilitet. Den gör det möjligt för kommissionen att verkställa lånebetalningar (amorteringar, ränta och andra avgifter) om gäldenären (Irland) skulle fallera

Den budgetpost (”p.m.”) som avser budgetgarantin kommer att utnyttjas endast om anspråk faktiskt görs på garantin. Några sådana anspråk väntas normalt inte förekomma.

3a – Innevarande budgetår

Ej tillämpligt

Åtagande-bemyndiganden |

Inledande anslag för budgetåret (budget) |

Överföringar |

Tilläggsanslag |

Anslag totalt |

Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram |

Disponibelt saldo |

Belopp till den föreslagna åtgärden |

3b – Överföringar mellan budgetår

Ej tillämpligt

Åtagande-bemyndiganden |

Överföringar mellan budgetår |

Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram |

Disponibelt saldo |

Belopp till den föreslagna åtgärden |

3 c – Påföljande budgetår

Ej tillämpligt

CA |

Inledande anslag för budgetåret (budget) | p.m. |

Överföringar |

Tilläggsanslag |

Anslag totalt |

Anslag som redan tagits i anspråk under ett annat arbetsprogram |

Disponibelt saldo |

Belopp till den föreslagna åtgärden | p.m. |

4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

Det föreslagna medelfristiga ekonomiska stödet till Irland består av ett unionslån (som ska finansieras genom upplåning av kommissionen på internationella kapitalmarknader) till ett belopp av 22,5 miljarder euro. Det kommer att ges inom ramen för ett internationellt finansieringsprogram. Lånen från Irlands partnerländer i EU kommer att inkludera bidrag från den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (17,7 miljarder euro) och bilateralt lånestöd från Storbritannien, Sverige och Danmark (4,8 miljarder euro). Därutöver har Irland begärt ett lån från Internationella valutafonden på 19,5 miljarder särskilda dragningsrätter (omkring 22,5 miljarder euro) inom ramen för den utvidgade lånemöjligheten (EFF). Det irländska bidraget kommer att uppgå till 17,5 miljarder euro och finansieras genom ett tillskott från kontantreserven i den irländska statskassan och bidrag från den nationella pensionsfonden. Unionens ekonomiska bistånd till Irland är avsett att stödja återgången till en hållbar tillväxt för ekonomin och säkerställa ett väl fungerande banksystem. Samtidigt bidrar biståndet till att säkerställa finansiell stabilitet i EU och i euroområdet genom att återupprätta förtroendet.

Unionens upplåning på kapitalmarknaderna eller från finansiella institut för att tillhandahålla lånet till Irland täcks av gemenskapsgarantin. Det lånebelopp (exklusive ränta och andra avgifter) som ska beviljas Irland uppgår till 22,5 miljarder euro.

Europeiska unionens garantifacilitet kommer att göra det möjligt för kommissionen att sköta lånebetalningarna om Irland skulle fallera.

För att fullgöra sina förpliktelser får kommissionen provisoriskt utnyttja egna likvida medel för lånebetalningar. I så fall gäller artikel 12 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 om genomförande av beslut 2007/436/EG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel (EGT L 130, 31.5.2000, s. 1).

5. BERÄKNINGSMETOD

Ej tillämpligt.

6. PLAN ÖVER UTBETALNINGAR (i euro)

Ej tillämpligt.

Rubrik | Anslag | Betalningar |

År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | Följande budgetår |

År n |

År n+1 |

År n |

År n+1 |

Totalt |

[1] EUT L 118, 12.5.2010, s. 1.

[2] Se http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_member_states.