(4)Vid programplaneringen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (nedan kallade ESI-fonder) för 2014–2020 har relevanta landsspecifika rekommendationer beaktats. Enligt artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 får kommissionen begära att en medlemsstat ska se över och föreslå ändringar av sin partnerskapsöverenskommelse och av relevanta program när så krävs för att stödja genomförandet av relevanta rekommendationer från rådet. Kommissionen har i riktlinjerna för tillämpning av åtgärder som sammanlänkar effektiva ESI-fonder med sund ekonomisk styrning beskrivit närmare hur den kommer att tillämpa denna bestämmelse.

(5)Malta omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. I stabilitetsprogrammet för 2018 planerar regeringen att bibehålla ett samlat överskott under 2018–2021. Det medelfristiga budgetmålet – en balanserad budget när det gäller BNP – fortsätter att vara uppfyllt med positiv marginal under hela programperioden. Enligt stabilitetsprogrammet förväntas den offentliga sektorns skuldkvot ligga kvar strax under fördragets referensvärde på 60 % av BNP och därefter successivt minska från 50,8 % av BNP 2017 till cirka 36 % 2021. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna är realistiskt för 2018–2019 och gynnsamt för 2020–2021. Enligt kommissionens vårprognos 2018 beräknas det strukturella saldot ligga på ett överskott på 0,6 % av BNP 2018 och 1,1 % av BNP 2019, vilket är över det medelfristiga budgetmålet. Sammantaget anser rådet att Malta kan förväntas följa stabilitets- och tillväxtpaktens regler 2018 och 2019. Samtidigt bör utgiftsutvecklingen noga övervakas på kort och medellång sikt, särskilt med tanke på eventuella framtida risker i fråga om stabiliteten i intäkterna.

(6)I rekommendationen för euroområdet 2018 anges att åtgärder mot aggressiv skatteplanering är av största vikt för att förhindra en snedvridning av konkurrensen mellan företag, garantera rättvis behandling av skattebetalare och trygga de offentliga finanserna. Skattebetalares aggressiva skatteplanering mellan medlemsstaterna får spridningseffekter som kräver att EU-lagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Det faktum att ingen källskatt uppbärs för utdelningar, räntor och royalties från företag baserade i Malta till utlandet (dvs. från personer bosatta i EU till personer bosatta i tredjeland) kan leda till att ingen skatt överhuvudtaget uppbärs för de här utbetalningarna, om de heller inte omfattas av skatt i det mottagande landet. Även om Maltas nya ordning för avdrag för fiktiv ränta bidrar till att minska snedvridningen mellan lån och egenfinansiering kan otillräckliga regler för att förhindra missbruk i kombination med en relativt hög avkastning och ett aktiebaserat system erbjuda möjligheter till skatteflykt. Vissa bestämmelser i bilaterala skatteavtal mellan Malta och andra EU-medlemsstater i kombination med Maltas skattesystem kan användas av företag för skatteflykt, eftersom ett företag som är skrivet på Malta men inte har sitt säte där beskattas vid källan och vid penningöverföringar. Kommissionen noterar Maltas åtagande att bekämpa skattebetalares aggressiva skatteplanering. På grundval av den senaste tidens diskussioner kommer kommissionen att fortsätta sin konstruktiva dialog för att bekämpa skattebetalares strategier för aggressiv skatteplanering.

(7)De offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet fortsätter att vara en utmaning för Malta. Detta beror helt och hållet på den inverkan som de åldersrelaterade kostnaderna, till exempel hälso- och sjukvård, långvarig vård och omsorg och pensioner, har på budgeten. Pensionssystemet står inför två svåra uppgifter: att upprätthålla hållbarheten och att garantera tillräckliga pensioner. Prognoserna för pensionsutgifternas långsiktiga hållbarhet har förbättrats, framför allt tack vare en positivare bedömning av Maltas långsiktiga tillväxtpotential. De åtgärder som infördes i 2016 års budget hade dock endast en begränsad effekt på pensionssystemets långsiktiga hållbarhet, som därför fortsätter att vara en stor utmaning. Trots åtgärder för att se till att pensionerna räcker till finns det fortfarande stora skillnader mellan könen när det gäller pensioner. Resultaten inom hälso- och sjukvården har nu förbättrats, och väntetiderna förkortats. Emellertid återstår utmaningar i omfördelningen av resurser och verksamhet från sjukhusvård till primärvård. Den institutionella utformningen av den primära hälso- och sjukvården sätter tryck på både sjukhusen och akutsjukvården. Sjukhus- och primärvården har inte samordnats på ett effektivt sätt och akutsjukvården är inte effektiv. Tillgången till innovativa läkemedel är fortfarande en stor utmaning, också ur budgetsynvinkel. Initiativ har gjorts för att möta efterfrågan inom den långvariga vården och omsorgen, bl.a. incitament till förmån för samhällsbaserad vård och vård i hemmet.

(8)Vissa framsteg har gjorts för att förbättra det gränsöverskridande samarbetet. Maltas myndighet för finansiella tjänster verkar dock fortfarande vara underbemannad, och farhågor kvarstår rörande dess kapacitet att övervaka ett stort gränsöverskridande finansiellt system, framför allt det segment som ligger utanför banksektorn. Även om tjänstesektorn (framför allt spel på internet) i stor utsträckning har bidragit till landets hållbara ekonomiska tillväxt kan detta skapa utmaningar för det finansiella systemets integritet i och krav ställas på en stark ram för att bekämpa penningtvätt. Malta har nyligen införlivat det fjärde penningtvättsdirektivet, men det återstår att se om genomförandet har varit effektivt. Efter det att direktivet införlivades i den nationella rätten har de maltesiska myndigheterna dessutom nyligen lagt fram en integrerad strategi för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Bland annat ska en nationell samordningskommitté om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, som består av företrädare för regeringen och andra relevanta nationella myndigheter, inrättas. Att se till att det regelverk som nyligen antogs genomförs korrekt och kontrolleras på ett effektivt sätt är dock fortfarande en utmaning.

(9)Till följd av den starka ekonomiska tillväxten och reformer som stöder sysselsättning av kvinnor och fortbildning av arbetstagare har resultaten på arbetsmarknaden förbättrats. Den stora sysselsättningsklyftan mellan könen och det låga arbetsmarknadsdeltagandet bland kvinnor över trettio och personer med funktionsnedsättning är dock fortfarande en utmaning. Det finns fortfarande brister i pappaledigheten och föräldraledigheten, men ledigheterna är viktiga för att vårdansvaret ska vara jämnt fördelat mellan könen och för att sporra kvinnor att arbeta. Bristen på arbetskraft håller på att öka och kompetensglapp förekommer. En väsentlig del av den maltesiska arbetskraften är fortfarande lågkvalificerad, och utländsk arbetskraft anlitas i allt högre utsträckning för att råda bot på bristen på arbetskraft och kompetens. Det förväntas att de politiska initiativ som genomförs när det gäller arbetsmarknaden, kompetens och social inkludering fortsätter, men utfallet av dem måste övervakas och utvärderas.

(10)Andelen unga med högst grundskoleutbildning är fortfarande den högsta i EU, 18,6 % 2017, och få framsteg har gjorts jämfört med året innan. Bland unga med funktionsnedsättning är andelen också den högsta i EU, 50 %, vilket är dubbelt mer än EU-genomsnittet. Dessutom påverkas studieresultaten i stor utsträckning av den socioekonomiska bakgrunden, typ av skola och graden av funktionsnedsättning. Klyftan mellan studenter från de sämsta och de bästa skolorna när det gäller naturvetenskapliga resultat hör till de största i EU och är 1,5 gånger större än genomsnittet i OECD. Andelen lågpresterande elever i matematik, naturvetenskap och läskunskap är den fjärde högsta i EU. En omfattande studie för att förbättra studiekvaliteten och minska skillnaderna i studieresultat mellan sociala grupper och olika skoltyper saknas.

(11)Den kraftiga ekonomiska tillväxten har ökat trycket på infrastruktur och naturresurser. Framför allt vägtransporten står inför stora utmaningar när det gäller infrastruktur och långsiktig hållbarhet. En otillräcklig transportinfrastruktur och stigande kostnader på grund av trafikstockningar utgör hinder för investeringar. Fler bilar och mer trafik ökar växthusgasutsläppen och försämrar luftkvaliteten. De kan också ha en negativ inverkan på turismen som är viktig för Maltas ekonomi. Behovet av att överbrygga infrastrukturklyftan går därför hand i hand med behovet av rena transportlösningar. År 2016 antog regeringen en nationell transportstrategi fram till 2050 och en översiktsplan för transportsektorn fram till 2025. Den annonserade också ett projekt på 700 miljoner euro för att förnya vägnätet. Sammantaget förväntas dessa åtgärder sänka de ekonomiska kostnaderna för trafikstockningar med mindre än 20 %. Ökad ekonomisk aktivitet kan förvärra de infrastrukturflaskhalsar som redan finns och utsätta naturresurserna för ett ännu större tryck. Dessutom finns det i planen inget klart mål för att minska växthusgasutsläppen från transport och inget effektivt övervakningssystem för genomförande av de åtgärder som föreslås (förutom en återkommande översyn vart femte år). Mål och genomförandeåtgärder måste alltså fastställas för att trafikstockningarna ska kunna minska och växthusgasutsläppen från transport avta fram till 2025, och framstegen måste regelbundet kontrolleras.

(12)Utmaningarna på grund av landets storlek och ö-status gör det allt mer angeläget att styra landet mot en mer cirkulär ekonomi. Smarta investeringar kan bidra till att lätta trycket på öns sårbara naturresurser. Om exempelvis problemen med bygg- och rivningsavfall inte åtgärdas kan miljökvaliteten försämras och landets attraktionskraft för turister minska. Även om Malta fortfarande ingår i den sista gruppen när det gäller miljöinnovation (26:e plats i EU 2016 från 18:e plats 2013, enligt miljöinnovationsindexet) har landet potential att locka till sig investeringar för att införa eller anta innovativa lösningar för att förbättra resurs- och energieffektiviteten inom byggsektorn och hanteringen av avfall och avloppsvatten. Framför allt måste avfallshanteringen förbättras och investeringarna i återvinningsanläggningar för bygg- och rivningsavfall öka samt kontroller göras för att förhindra att bygg- och rivningsavfall deponeras illegalt eller dumpas i havet.

(13)Rättssystemet måste fortfarande bli mer effektivt, och de rättsliga och institutionella ramarna stärkas för att bekämpa korruption i syfte att säkerställa ett företagsklimat av hög kvalitet. Svårigheterna inom förvaltningen att bekämpa korruptionen kan ha en negativ inverkan på företagsklimatet och investeringarna. Maltas insatser för att bekämpa korruption måste öka ytterligare, framför allt när det gäller utredning och lagföring av korruption. En effektiviserad förvaltning är av avgörande betydelse för att Malta ska kunna ha kvar sitt rykte och sin attraktionskraft som en internationell investeringsdestination.

(14)Kommissionen har inom ramen för den europeiska planeringsterminen för 2018 gjort en omfattande analys av Maltas ekonomiska politik och offentliggjort den i 2018 års landsrapport. Den har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2018, det nationella reformprogrammet för 2018 samt uppföljningen av de rekommendationer Malta har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara programmens relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Malta utan även i vilken utsträckning unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka unionens övergripande ekonomiska styrning genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

(15)Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2018 och anser att Malta väntas följa stabilitets- och tillväxtpakten.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Malta att under 2018 och 2019 vidta följande åtgärder:

1.Stärka förvaltningen genom att effektivisera den nationella tillsynen av internationellt inriktade finansiella företag med licens i Malta, genom att säkerställa ett effektivt genomförande av antikorruptionsarbetet och genom att fortsätta att effektivisera kampen mot korruption.

2.Säkerställa en hållbar hälso- och sjukvård och hållbara pensionssystem, bl.a. genom att höja den lagstadgade pensionsåldern och begränsa förtida uttag av pension.

Utfärdad i Bryssel den