MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET - ÄNDRINGSSKRIVELSE NR 2 TILL DET PRELIMINÄRA BUDGETFÖRSLAGET FÖR 2003 - AVSNITT III - KOMMISSIONEN

Europeiska kommissionen lägger härmed fram ändringsskrivelse nr 2 till 2003 års preliminära budgetförslag i enlighet med bestämmelserna i

- artikel 272 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

- artikel 177 i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

- artikel 14 i budgetförordningen av den 21 december 1997 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [1], senast ändrad genom förordning (Euratom, EG, EKSG) nr 762/2001 [2] av den 9 april 2001.

[1] EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

[2] EGT L 111, 20.4.2001, s. 1.

Skälen anges i motiveringen.

***

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Allmän inledning

2. Inrättandet av byråerna

2.1. Allmänna principer

2.2. Byråernas art

2.3. Möjliga besparingar

2.4. Byråernas huvudsakliga egenskaper

2.5. Presentation av de tre nya byråerna

2.5.1. Utbetalningsbyrån

2.5.2. Infrastruktur- och logistikbyråerna

2.6. Budgetkonsekvenser

2.6.1. Budgetneutralitet

2.6.2. Tre nya budgetposter i kapitel 4 i del A

2.7. Tjänsteförteckning

2.8. Tre nya bilagor

2.9. Sammanfattning av budgetförslaget

3. Eu:s Solidaritetsfond

4. Den nya budgetförordningens effekter på gemenskapsbudgeten

4.1. Utvidgning av begreppet inkomster avsatta för särskilda ändamål

4.1.1. Påverkan på inkomsterna

4.1.2. Påverkan på utgifterna

4.2. Övriga effekter som den nya budgetförordningen får på inkomsterna

4.3. Hänvisningar till budgetförordningen i budgetanmärkningarna

4.4. Avsnitten i gemenskapsbudgeten som rör övriga institutioner

MOTIVERING

1. Allmän inledning

Denna ändringsskrivelse nr 2 till det preliminära budgetförslaget för 2003 avser tre sorters ändringar i avsnitt III, kommissionens del i gemenskapsbudgeten.

I första hand föreslås i ändringsskrivelsen inrättandet av en kontoplan för tre administrativa kommissionsbyråer: en "utbetalningsbyrå", en "infrastruktur- och logistikbyrå" i Bryssel och en "infrastruktur- och logistikbyrå" i Luxemburg.

Ändringsskrivelsen avser att inrätta tre bilagor till nuvarande del A i budgeten, som var och en skall förfoga över sin egen tjänsteförteckning och en detaljerad beskrivning av deras inkomster och utgifter för att beakta artikel 172 i den nya budgetförordningen [3].

[3] KOM (2001) 691, antogs av rådet den 25 juni 2002.

Detta förslag är neutralt ur budgethänseende. Det ändrar inte heller det totala antalet tjänster som kommissionen och de tre byåerna förfogar över.

För övrigt föreslås i denna ändringssskrivelse att två nya poster införs, som skall förses med symboliska anslag (p.m.) och som, vid behov, kan motta anslag från EU:s nya solidaritetsfond [4]. Det nya finansieringsinstrumentet föreslås samtidigt för att kunna bidra med bistånd vid allvarliga natur- och miljökatastrofer eller tekniska olyckor samt andra allvarliga olyckshändelser som får allvarliga återverkningar på medborgarnas levnadsvillkor, miljön eller ekonomin i en eller flera regioner eller i en eller flera medlemsstater.

[4] KOM (2002) xxx av den 18 september 2002.

Avslutningsvis uppmärksammas budgetmyndigheten på behovet av att vid slutet av 2003 års förfarande återspegla de ändringar som följt på rådets antagande den 25 juni 2002 av den nya budgetförordningen [5]. Den träder i kraft den 1 januari 2003 och kommer att medföra en övergripande ändring som gör det möjligt att ta emot inkomster avsatta för särskilda ändamål som ersätter återanvändningen av inkomster. För övrigt måste alla befintliga hänvisningar till olika artiklar i budgetförordningen anpassas till den nya texten. Denna ändringsskrivelse omfattar ett första antal sådana ändringar, men ytterligare ändringar kan komma att visa sig nödvändiga efter en mer noggrann genomgång.

[5] KOM (2001) 691, antogs av rådet den 25 juni 2002.

2. Inrättandet av byråerna

Den 26 juli 2000 antog kommissionen ett meddelande om överensstämmelse mellan personalresurser och kommissionens uppgifter [6] som syftar till att uppnå balans mellan de uppgifter som anförtros kommissionen och de resurser den förfogar över.

[6] SEK (2000) 2000

Efter detta meddelande uppmanade kommissionen flera generaldirektorat, bland annat generaldirektoratet för personal och administration, att inleda undersökningar av frågan om att lägga ut verksamheter externt (dvs. kommissionens delegering av en del av sina förvaltnings- och verkställighetsuppgifter till organ specialiserade på offentlig rätt eller privaträtt).

Generaldirektoratet för personal och administration har genomfört kostnads-intäktsanalyser och organisationsanalyser. Parallellt med dessa har allmänna diskussioner förts om formerna för utläggning av verksamheterna.

På grundval av dessa arbeten godkände kommissionen den 28 maj 2002 dokumenten KOM (2002) 264 slutlig och SEK (2002) 618, som ger en allmän definition av strukturerna för dessa organ och föreskriver inrättandet av tre organ som kan åläggas vissa löpande administrativa förvaltningsverksamheter som för närvarande utförs av generaldirektoratet för personal och administration.

I den nya budgetförordningen, som antogs den 25 juni 2002, beaktas också inrättandet av nya byråer.

I detta sammanhang innebär termen "byrå" administrativa strukturer som inrättas i syfte att stödja kommissionens och/eller andra gemenskapsinstitutioners verksamheter.

2.1. Allmänna principer

I samband med reformen har kommissionen tydligt angett att generaldirektoratet för personal och administration bör inrikta sig på sina centrala verksamheter som utgörs av personalpolitik, säkerhet och hälsa samt informations- och kommunikationsteknik. Övriga verksamheter som är knutna till den dagliga förvaltningen bör åläggas autonoma strukturer som är skilda från generaldirektoratet för personal och administrations verksamhet.

Generaldirektoratet för personal och administration kommer fortsatt att vara ansvarig för utformningen av den politik som förs av byråerna och säkerställa deras samordning. Klara och logiska regler bör därför fastställas för att skilja på ansvarsområdena mellan beslutsfattandenivån (generaldirektoratet för personal och administration) och genomförandenivån (byrån).

Verkställighetsuppgifterna kommer att anförtros byråerna som därmed tillhandahåller samtliga avdelningar och anställda inom kommissionen administrativt stöd med möjlighet att på längre sikt utsträcka detta stöd till att omfatta övriga institutioner.

2.2. Byråernas art

I ovannämnda meddelande "En ny byrå för stödtjänster och administrativa uppgifter vid Europeiska kommissionen" [7] förklaras detaljerat hur inrättandet av dessa byråer kommer att göra det möjligt att förbättra tjänsternas kvalitet, samtidigt som besparingar görs som så småningom banar väg för inrättande av interinstitutionella strukturer på de områden som avses.

[7] KOM (2002) 264

De byråer som föreslås är av en ny typ som överensstämmer med den nya budgetförordningen.

I avdelning V i den nya budgetförordningen behandlas de "europeiska byråernas" integrering i budgeten (definieras i artikel 172.1), på följande sätt:

- Anslagen till varje byrå tas upp som ett samlat belopp under en särskild budgetrubrik inom del A i kommissionens avsnitt i budgeten, och preciseras i en bilaga till detta avsnitt.

- Bilagan skall utformas som en inkomst- och utgiftsberäkning, indelad på samma sätt som budgetens avsnitt.

- Byråernas tjänsteförteckningar skall bifogas kommissionens tjänsteförteckning.

- Direktören för byrån skall fatta beslut om överföringar mellan de enskilda posterna inom bilagan enligt gällande bestämmelser.

Varje byrå inrättas genom ett beslut av kommissionen som skall betraktas som en organisatorisk handling från institutionens sida. Inrättandet av en byrå ger en solid grund för en framtida utveckling mot interinstitutionella strukturer.

2.3. Möjliga besparingar

Efter några år bör byråerna också kunna göra besparingar genom:

- Ökad effektivitet, till exempel genom en decentralisering av verksamhetsansvaret och genom att underlätta anpassningen till användarnas behov.

- Användningen av nya kontraktsanställda enligt kommissionens förslag om att anställa extern personal [8]. Enligt de slutgiltiga riktlinjerna på detta område skulle dessa kontraktsanställda

[8] SEK (2002) 458

- rekryteras enligt offentligrättsliga avtal,

- ha en annan ställning än extraanställd personal,

- enbart användas inom särskilda strukturer, inklusive byråerna,

- utföra arbetsuppgifter som inte tillhör kärnområdet, och

- alltid arbeta under ledning av fast anställda tjänstemän.

Så snart ovannämnda förslag antagits kan, efter en övergångsperiod på mellan 5 och 7 år, på medellång sikt nettobesparingar på över 10 % uppnås vad gäller driftskostnaderna för kommissionens byråer.

Stordriftsfördelar kan uppnås genom ökat samarbete mellan institutionerna.

2.4. Byråernas huvudsakliga egenskaper

De nya byråernas struktur inriktas på vissa grundläggande kriterier av allmänt slag.

- Byråerna skall politiskt ledas av kommissionen och de institutioner som ansluter sig till processen.

- Byråerna skall övervakas av sin egen styrelse. Dess roll är att fastställa arbetsprogram och byråchefens uppgifter och ansvarsområden samt upprätthålla de politiska kontakterna med kollegiet. Styrelsen skall också övervaka genomförandet av arbetsprogrammet och göra en utvärdering av det mot bakgrund av den årliga förvaltningsrapporten.

- Varje styrelse leds av generaldirektören för generaldirektoratet för personal och administration och består av generaldirektörer från de generaldirektorat som är ansvariga för den politik som skall föras och de resurser som krävs för genomförandet, särskilt generalsekreteraren och generaldirektören i generaldirektorat Budget, företrädare från de anslutna institutionerna och de generaldirektorat som utnyttjar tjänsterna samt företrädare för personalen.

Byrådirektören skall vara en tjänsteman i lönegrad A 2, eller eventuellt en tjänsteman i lönegrad A 1, beroende på byråns storlek. Direktören skall också leda de olika interna organ och arbetsgrupper som är ansvariga för samordningen av de olika aktörerna inom ett visst politikområde, till exempel den arbetsgrupp som ansvarar för fastighetspolitiken.

Generaldirektoratet för personal och administration kommer att ha ansvar för kontakterna mellan styrelsen och byråerna.

2.5. Presentation av de tre nya byråerna

I november 2002 kommer kommissionen att anta ett formellt beslut om inrättande av byråerna och deras organisation. Men eftersom dessa byråer skall vara i drift redan den 1 januari 2003, måste denna ändringsskrivelse läggas fram innan denna tidpunkt.

Nuvarande ändringsskrivelse [9] avser, i enlighet med de beslut som fattades i maj 2002, att inrätta en kontoplan för tre nya byråer, varav två skall inrättas i Bryssel och en i Luxemburg. Dessa byråer kommer att ha sina egna driftsbudgetar, i enlighet med den nya budgetförordningen och de kommer, i budgettermer, att ha till uppgift att genomföra en stor del av avdelning A-1, A-2 och A-4 i nuvarande del A i kommissionens budget. Närmare uppgifter om delegeringen av genomförandet kommer att fastställas i de "interna reglerna" för 2003. De utanordnare som utsetts enligt de interna reglerna kan, genom vidaredelegation, komma att genomföra andra budgetposter, t.ex. BA-posterna.

[9] SEK (2002) 618

2.5.1. Utbetalningsbyrån

Denna byrå får ansvaret för all löneadministration och alla individuella utbetalningar till personalen, medan generaldirektoratet för personal och administration fortsatt har ansvar för lagstiftning, ändringar i tjänsteföreskrifterna, principbeslut och skönsmässiga beslut. Dess verksamhetsområde kommer att omfatta löner, ersättningar till experter och reseersättningar, sjukdoms- och olycksfallsförsäkringar samt pensioner. Den första tiden kommer byrån särskilt att genomföra merparten av anslagen i avdelning A-1 och i kapitel B6-11 och artikel B-601, samt de särskilda löneposterna för Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Europeiska rekryteringsbyrån och de nya administrativa byråerna. Den kommer också att överta de utbetalningar till personalen som generaldirektoratet för personal och administration för närvarande utför för organens räkning.

Verksamheterna i fråga är ett resultat av genomförandet av en enda uppsättning tjänsteföreskrifter (som är gemensam för alla institutioner) som kräver samstämmighet vid beslutsfattandet och vid det gemensamma utarbetandet av politiken. Enhetligheten kommer att bevaras genom inrättandet av en enda byrå som förses med en styrelse och en direktör, men som delas upp i tre centra, belägna i Bryssel, Luxemburg och Ispra.

Det skall för övrigt påpekas att vissa av dessa verksamheter redan utförs interinstitutionellt. Till exempel är generaldirektoratet för personal och administration för närvarande ansvarigt för utbetalningen av samtliga pensioner och förvaltningen av sjukförsäkringssystemet på interinstitutionell nivå.

Byrån kommer under 2003 att ha en personalstyrka på 347 personer, varav 307 tjänstemän och 40 övriga anställda. 18 personer från Gemensamma forskningscentret kommer under inledningsfasen att ställas till utbetalningsbyråns förfogande.

2.5.2. Infrastruktur- och logistikbyråerna

Verksamhetsområdets art och resultaten av de undersökningar som genomförts visar att Bryssel och Luxemburg bör behandlas separat, så att hänsyn kan tas till de två tjänsteorternas särskilda egenskaper.

2.5.2.1. "Infrastruktur- och logistikbyrån" i Bryssel

Den byrå som etableras i Bryssel kommer huvudsakligen att ha ansvar för all verksamhet med anknytning till fastighetsfrågor och kontorsutrymmen, lokaliseringen av de olika avdelningarna, underhåll och tekniska projekt, säkerhetstjänster, inköp, leveranser och inventering, intern logistik och interna tjänster.

Byrån skall även ta hand om samtliga verksamheter med anknytning till den sociala infrastrukturen, som daghem och dagcenter för skolbarn, personalmatsalar och personalrestauranger, samt sportaktiviteter, inklusive fritidscentret i Overijse.

Denna byrå kommer att genomföra den största delen av avdelningarna A-2 och A-4 avseende tjänsterna i Bryssel, inbegripet infrastruktur och logistik för Rekryteringskontoret och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning samt de nya byråerna.

Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel kommer under 2003 att förfoga över en personalstyrka på 783 personer, varav 595 tjänstemän och 188 övriga anställda.

2.5.2.2. "Infrastruktur- och logistikbyrån" i Luxemburg

Byrån i Luxemburg skall utföra samma uppgifter i Luxemburg som Infrastruktur- och logistikbyrån utför i Bryssel.

Denna byrå skall genomföra den största delen av avdelning A-2 och A-4 avseende tjänsterna i Luxemburg, inklusive infrastrukturen och logistiken för Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, under förutsättning att den senares styrelse ger sitt godkännande i enlighet med de samråd som krävs och att nödvändig personal och budgetresurser tillhandahålls. De båda byråernas tjänsteförteckningar kommer därefter att ändras under nästa budgetår

. Byrån kommer under 2003 att förfoga över en personalstyrka på 361 personer, varav 226 tjänstemän och 135 övriga anställda.

2.6. Budgetkonsekvenser

2.6.1. Budgetneutralitet

Möjliga besparingar genom användningen av ny kontraktsanställd personal kan uppnås från och med det att tjänsteförteckningen ändras, det vill säga från och med 2004 om förhandlingarna leder till förväntat resultat. Tanken är att vissa av de tjänster som för närvarande innehas av tjänstemän (och som enbart utför verkställantsanställd personal allt eftersom dessa tjänster blir lediga. De tjänster som ersätts återgår till budgetmyndigheten. I början och i slutet på året skall därför varje byrå i sin årsrapport ange det antal tjänster som innehas av tjänstemän och hur många som är kontraktsanställda.

På medellång sikt kommer dessutom stordriftsfördelar att uppstå till följd av det interinstitutionella samarbetet, beroende på övriga institutioners vilja att ansluta sig till denna utveckling. Inga omedelbara besparingar förväntas dock under 2003.

Däremot förpliktigar sig kommissionen att se till att inrättandet av de tre byråerna inte ger upphov till några merkostnader. Genomförandet kommer därmed inte att påverka det preliminära budgetförslaget för 2003.

2.6.2. Tre nya budgetposter i kapitel 4 i del A

I enlighet med den nya budgetförordningen föreslår kommissionen att ett nytt kapitel 45 införs i del A försett med följande poster för att täcka byråernas driftskostnader:

- A-451 "Utbetalningsbyrån" med anslag på 30 646 000 euro under 2003,

- A-452 "Infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel" med anslag på 59 546 000 euro under 2003,

- A-453 "Infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg" med anslag på 22 789 500 euro under 2003.

Anslagen till dessa tre poster samt bilagorna kan vid behov anpassas till budgetmyndighetens definitiva beslut om 2003 års budget.

2.7. Tjänsteförteckning

I tabellen nedan anges förändringar av arbetsstyrkan:

>Plats för tabell>

Det totala antalet anställda i kommissionen och de tre byråerna är detsamma som i det preliminära budgetförslaget.

2.8. Tre nya bilagor

Tre nya bilagor till del A (V för utbetalningsbyrån, VI för infrastruktur- och logistikbyrån i Bryssel och VII för infrastruktur- och logistikbyrån i Luxemburg) måste uppföras. I dessa bilagor läggs en detaljerad driftsbudget fram för varje byrå som skall inrättas. Strukturen i dessa budgetar kommer att vara förenklad - jämfört med del A - som ett första steg mot den framtida verksamhetsbaserade budgeten (ABB).

2.9. Sammanfattning av budgetförslaget

I tabellen nedan anges kommissionens nuvarande fördelning av anslag för de tre byråerna: de anslag som tas från kommissionens avdelningar 4 och 7 har fördelats på avdelningarna 1 och 2 i bilagorna avsedda för de tre byråerna.

>Plats för tabell>

3. Eu:s Solidaritetsfond

Efter de katastrofala översvämningar som drabbat flera länder i augusti i år föreslog kommissionen den 11 september 2002 att, genom ett interinstitutionell avtal [10], inrätta en flexibilitetsmekanism som gör det möjligt att förse EU:s solidaritetsfond med medel för att bistå vid allvarliga natur- och miljökatastrofer eller tekniska olyckor samt andra allvarliga olyckshändelser. Denna fond kan ingripa i EU:s medlemsstater och i de kandidatländer vars anslutningar håller på att förhandlas fram. Den kommer att drivas enligt de bestämmelser som anges i rådets förordning om solidaritetsfonden, som kommissionen föreslog den 18 september 2002 [11] och som utgör rättslig grund för utgifterna.

[10] SEK (2002) 960

[11] KOM (2002) 514 slutlig

Enligt dessa förslag föreslås i denna ändringsskrivelse inrättandet av två budgetposter, en under rubrik 3, inre politikområden, och en under rubrik 7, strategi inför anslutningen, som vid behov kan ta emot medel från denna fond. Det föreslås att posterna kallas B2-4, Europeiska unionens solidaritetsfond - medlemsstaterna och B7-09 Europeiska unionens solidaritetsfond - länder som förhandlar om anslutning. Dessa poster förses med symboliska anslag (p.m) och får anslag genom ändringsbudgetar när medel behöver tas i anspråk.

4. Den nya budgetförordningens effekter på gemenskapsbudgeten

Den nya budgetförordningen [12] antogs av rådet den 25 juni 2002. Den träder i kraft den 1 januari 2003 och det är därför lämpligt att införa de ändringar som är nödvändiga i det preliminära budgetförslag som antogs innan det slutliga beslutet om den nya budgetförordningen fattades. Den nya rättsliga grunden påverkar gemenskapsbudgeten på minst två sätt:

[12] KOM (2001) 691 antogs av rådet den 25 juni 2002

4.1. Utvidgning av begreppet inkomster avsatta för särskilda ändamål

I syfte att rationalisera undantagen till universalitetsprincipen tillåter inte den nya budgetförordningen längre den återanvändning som föreskrivs i artikel 27.2 i budgetförordningen från 1977. Denna återanvändning gjorde det möjligt för utanordnaren att använda beloppen på nytt före utgången av budgetåret efter det budgetår då inkomsterna togs emot om dessa hade en stark anknytning till den budgetpost från vilken utgiften genomförts [13].

[13] Det förekommer sju fall av återanvändning (artikel 27.2 i budgetförordningen från 1977):

I gengäld har den nya budgetförordningen utvidgat förteckningen över inkomster som avsätts för en given utgift, eftersom mekanismen för avsättning av inkomster ansågs ge bättre insyn än återanvändningsmekanismen, som i vissa fall inte ens behöver nämnas i budgetanmärkningarna [14].

[14] Enligt artikel 27.5 i budgetförordningen från 1977 är det inte nödvändigt arr inkomster som uppkommit genom återbetalning av belopp som felaktigt betalats med budgetanslag nämns i budgetanmärkningarna i fråga för att utanordnaren skall kunna återanvända de anslag som motsvarar dessa inkomster

I artikel 18 i den nya budgetförordningen föreskrivs därmed, utöver fallen med inkomster som avsätts för särskilda ändamål och som återges i artikel 4 i budgetförordningen från 1977 [15], inkomster som avsätts för särskilda ändamål som i mångt och mycket motsvarar de möjligheter till återanvändning som anges i artikel 27.2 i budgetförordningen från 1977 [16].

[15] Artikel 18.1 a-d i budgetförordningen av den 25 juni 2002 som är tillämplig från den 1 januari 2003.

[16] Artikel 18.1 e-j. Det är bara förtjänster från försäljning av fordon, utrustning och installationer samt tekniska och vetenskapliga apparater och utrustning som skall avyttras vid byte, som inte återges. Fallet med förtjänster från leveranser av varor och tjänster till andra institutioner eller organ, även innefattande återbetalningar av traktamenten från institutioner eller organ för vilkas räkning sådana betalats. (artikel 27.2 h i budgetförordningen från 1977) har slagits samman med det angränsande fallet inkomster från tillhandahållande mot betalning av varor och tjänster, som redan betraktades som inkomster avsatta för särskilda ändamål i artikel 4 i budgetförordningen från 1977.

4.1.1. Påverkan på inkomsterna

Mekanismen för avsättning av inkomster medför, i enlighet med artikel 18.3 i den nya budgetförordningen, införandet av en kontoplan för de kategorier av inkomster som berörs med angivande, i den omfattning det är möjligt, av deras belopp.

Kontoplanen kommer att kräva att det i inkomstredovisningen finns en post för att ta emot varje kategori avsatta inkomster för särskilda ändamål för budgetåret i fråga.

För de budgetposter, som tidigare i avdelning 5 och 6 styrdes av återanvändningsmekanismen måste anmärkningarna ändras, så att det framgår att artikel 18 i den nya budgetförordningen nu är tillämplig för dem. De poster som redan tidigare betraktades som inkomster avsatta för särskilda ändamål skall hädanefter ha en hänvisning till artikel 18 i anmärkningarna.

4.1.2. Påverkan på utgifterna

När det gäller utgiftsredovisningen kan alla poster anses vara berörda av anslag från inkomster som avsatts för särskilda ändamål enligt den nya budgetförordningen, eftersom det viktigaste fallet för återanvändning som hädanefter behandlas enligt denna mekanism avser belopp som felaktigt betalats. En allmän anmärkning bör därför införas i utgiftsredovisningens inledning enligt vilken

"inkomster av det slag som anges i artikel 18.1 e-j i budgetförordningen som förts upp i avdelning 5 och 6 i inkomstredovisningen kan ge upphov till att ytterligare anslag förs upp på de poster som burit den ursprungliga utgift som gett upphov till dessa inkomster".

4.2. Övriga effekter som den nya budgetförordningen får på inkomsterna

I artikel 42 i den nya budgetförordningen anges att budgeten inte kan innehålla negativa inkomster. Följaktligen bör prognoserna för traditionella egna medel från och med 2003 föras in i budgeten till sitt nettovärde.

Nya poster måste också införas för att anpassa nuvarande kontoplan till kraven i den nya budgetförordningen. Därför bör nya budgetposter inrättas för räntor på förskottsfinansiering, räntor på depositioner och böter som föreskrivs i förordningen om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott och andra bidrag och ersättningar (sådana som avsatts för särskilda ändamål och andra).

Med hänsyn tagen till den tekniska analys som krävs under budgetåret för att anpassa den allmänna inkomstredovisningen till den nya budgetförordningen föreslås därför att budgetmyndigheten godtar principen i denna ändringsskrivelse men att de ändringar som är nödvändiga görs innan offentliggörandet av 2003 års budget i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Institutionerna och budgetmyndigheten kommer att samarbeta vad gäller de tekniska aspekterna i detta förfarande.

4.3. Hänvisningar till budgetförordningen i budgetanmärkningarna

Många budgetanmärkningar i utgiftsredovsiningen innehåller hänvisningar till artiklar i budgetförordningen. De kommer givetvis att en efter en anpassas till den nya kontoplanen i budgetförordningen. Det är en rent teknisk men tidskrävande uppgift och det föreslås därför att budgetmyndigheten godtar principen i denna ändringsskrivelse men att de ändringar som omfattar hänvisningar till artiklar i den nya budgetförordningen görs i anmärkningarna först när 2003 års budget offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Institutionerna och budgetmyndigheten kommer att samarbeta vad gäller de tekniska aspekterna i detta förfarande.

4.4. Avsnitten i gemenskapsbudgeten som rör övriga institutioner

Det åligger budgetmyndigheten att i enighet med övriga institutioner införa ändringar motsvarande dem som anges ovan för avsnitt III, kommissionens del i gemenskapsbudgeten, i sina egna avsnitt. Detta arbete bör också kunna göras inom ramen för budgetförfarandet och genomföras tekniskt innan offentliggörandet av 2003 års budget i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.