SV Europeiska unionens officiella tidning C 74/11

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2015/C 74/10)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (2)

ANSÖKAN OM ÄNDRING ENLIGT ARTIKEL 9

”ABONDANCE”

EG-nr: FR-PDO-0117-01088 – 7.12.2012

SGB ( ) SUB ( X )

1. Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen

—

☐

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☐

—

☒

—

☒

—

☒

2. Typ av ändring(ar)

—

☐

—

☒

—

☐

—

☐

3. Ändring(ar)

3.1 Ändring av punkt 2 ”Produktbeskrivning”

Det förtydligas att ostmassan i Abondance är pressad. Denna uppgift fanns inte med i den akt som översändes i samband med registreringen av den skyddade ursprungsbeteckningen.

För att samla alla beskrivande uppgifter om osten har uppgifterna om det faktum att osten framställs av obehandlad helmjölk från ko till vilken löpe tillsätts och uppgifterna om skorpans utseende, som tidigare togs upp i kapitlet ”Framställningsmetod” (synliga spår av ett vävmönster och gyllengul till brun färg), flyttats till kapitlet ”Produktbeskrivning”.

Ostens övergripande form beskrivs också närmare (rund ost med en platt cylindrisk form).

Fastställandet av ostens diameter stryks eftersom man utifrån höjden på och vikten hos denna runda ost med platt cylindrisk form kunnat fastställa dess format.

Den nedre gränsen för ostens viktintervall sänks från 7 kg till 6 kg för att på ett bättre sätt ta hänsyn till ostarnas varierande format, som framför allt beror på säsongen och den begränsade storleken på gårdstillverkarnas besättningar, i överensstämmelse med förlängningen av mognadslagringens minsta varaktighet.

Likaledes anges det att det kan finnas små sprickor i ostmassan, för att inbegripa möjligheten att sådana visar sig i samband med de organoleptiska undersökningarna.

3.2 Ändring av punkt 4 Bevis för att produkten har sitt ursprung i det avgränsade geografiska området

Rubriken ”Bevis för att produkten har sitt ursprung i det avgränsade geografiska området” har konsoliderats och omfattar nu bland annat de skyldigheter avseende anmälan och registerföring som rör produktens spårbarhet och kontrollen av produktionsförhållandena.

Dessutom har det under denna rubrik lagts till flera bestämmelser om register och anmälningshandlingar som gör det möjligt att garantera ostarnas spårbarhet.

De uppgifter beträffande ostarnas identifiering som tidigare togs upp i kapitlet ”Märkning” har flyttats till kapitlet ”Bevis för att produkten har sitt ursprung i det avgränsade geografiska området”.

Termen ”kaseinplatta” har ersatts med termen ”identifieringsplatta”, vilket möjliggör användning av plattor av olika sammansättningar som är framställda av material för livsmedelsbruk, men inte nödvändigtvis av kasein.

Termen ”blå färg” har ersatts med termerna ”röd” och ”grön”. Denna färgkod visar huruvida det rör sig om mejeritillverkning (röd) eller gårdstillverkning (grön). Dessutom har plattornas form förtydligats.

Det förtydligas att plattan ska innehålla termen ”gårdstillverkad” för ostar som framställs vid gårdar och att den månad och dag då osten tillverkades ska anges på kanten i närheten av identifieringsplattan med siffror eller bokstäver av kasein eller med livsmedelsfärg.

Det förtydligas också att plattorna ”överlämnas till aktörerna av gruppen” och att ”om behörigheten dras in ska tillverkaren lämna tillbaka dem till gruppen”. Varje producent som är fullvärdig medlem i gruppen ska följaktligen automatiskt tilldelas så många identifieringsplattor som denne aktör begär.

3.3 Ändring av punkt 5 Beskrivning av hur produkten framställs

Vad gäller raserna: Termen tarine har ersatts av termen tarentaise i enlighet med den officiella benämningen. Tarine var bara det lokala namnet på rasen tarentaise.

Den exakta definitionen av de djur som ingår i mjölkkobesättningen (lakterande kor, sinkor, kvigor), den obligatoriska inskrivningen i boskapsregistret samt förtydligandet av koderna för de raser som är godkända syftar till att underlätta kontrollen av bestämmelsen om jordbruksföretagens raser.

För att förstärka bidraget från Abondance-rasen, en historisk ras som hör ihop med osten och som är särskilt lämpad för de bergiga förhållandena och klimatet i området, har en minsta procentandel djur av rasen ”Abondance” fastställts. Tidsfristen för anpassning till och genomförandevillkoren för det gemensamma målet har blivit nödvändiga av hänsyn till jordbruksföretagens ändrade uppbyggnad och en god förvaltning av Abondance-rasen, som av tradition sköts gemensamt. Följande punkt har därför lagts till:

”Hela den besättning som omfattas av en identitetsförklaring för ursprungsbeteckningen ’Abondance’ den 7 december 2012 ska utgöras av

— minst 35 % djur av rasen Abondance fram till den 31 december 2015,

— minst 45 % djur av rasen Abondance från och med den 1 januari 2016.

Vid bristande efterlevnad av denna bestämmelse ska besättningen hos varje mjölkproducent till minst 45 % bestå av djur av rasen Abondance från och med den 1 januari 2016.

Besättningen hos varje mjölkproducent som har undertecknat en identitetsförklaring för ursprungsbeteckningen ’Abondance’ efter den 7 december 2012 ska utgöras av

— minst 35 % djur av rasen Abondance fram till den 31 december 2015,

— minst 45 % djur av rasen Abondance från och med den 1 januari 2016.”

För att förstärka den traditionella betesgången och bevara sambandet med det geografiska området anges det att besättningens basranson till minst 50 % (i bruttovikt) ska utgöras av gräs som betas under sommarperioden och att denna basranson till största delen ska utgöras av hö som tilldelas för självutfodring under vinterperioden.

För att reglera den totala tilldelningen av foder som kommer från platser som ligger utanför det geografiska området, mot bakgrund av det höga markutnyttjandet, begränsas den totala foderandel som får komma från platser utanför det geografiska området till 35 % av den torrsubstans som besättningen konsumerar per år.

En för hög djurtäthet gör det svårt för korna att få i sig tillräckligt med foder för att deras mjölk ska kunna uppnå sin fulla aromatiska potential. Därför har djurtätheten per hektar foderareal, i årligt genomsnitt per jordbruksföretag, begränsats till 1,4 djurenheter per hektar huvudsaklig foderareal.

De bestämmelser som syftar till att förbjuda användning av genmodifierade grödor gör det möjligt att bevara både sambandet med området och de traditionella utfodringsmetoderna.

En minsta årlig betesperiod på 150 dagar fastställs för mjölkkorna. En förteckning över godkänt foder läggs till och villkoren för användning och tilldelning av vissa av dessa fodersorter förtydligas.

Möjligheten att tilldela torrfoder som producerats utanför det geografiska området införs, men detta begränsas till högst 30 % av besättningens årliga behov av torrfoder (i bruttovikt) och ska omfattas av gränsen på 35 % av den torrsubstans som årligen konsumeras av ovannämnda besättning.

För att å ena sidan undvika alla risker för bland annat kontaminering med smörsyrebakterier och för att å andra sidan främja djurens idissling ”förbjuds all tilldelning till mjölkkobesättningen av kompletterande foder som är blandat med hackat vallfoder”.

Den traditionella metoden med vattning av besättningen med vassle som kommer från jordbruksföretaget har inbegripits för att minimera den eventuella risken för föroreningar: ”Vattning av besättningen med vassle som kommer från jordbruksföretaget och som har sitt ursprung i en enda produktionsomgång är tillåten. Blandning får inte ske med vassle från en annan produktionsomgång och vasslen ska konsumeras inom 24 timmar.”

En förteckning över vilka kompletteringsfoder som är tillåtna läggs till och den mängd som får tilldelas begränsas till 1 800 kg per mjölkko och år och till 500 kg/djurenhet kvigor per år för att reglera kompletteringsfodrets volym och slag och för att underlätta kontroll.

Gödslingsvillkoren definieras, dels eftersom begränsningen av ekologiska gödselmedel bidrar till att begränsa de mängder som kan spridas ut och därmed till att bevara jordens egenskaper och en naturlig varierad flora som gör det möjligt att upprätthålla sambandet med området, dels eftersom bestämmelserna om gödsel som inte kommer från jordbruk gör det möjligt att undvika eventuella föroreningsrisker: ”De enda ekologiska gödselmedel som tillåts är

— ekologiska gödselmedel från jordbruk inom det geografiska område som omfattas av ursprungsbeteckningen Abondance: kompost, gödsel, flytgödsel eller gödselvatten (från jordbruk) och spillvatten från den anläggning där osten framställs,

— ekologiska gödselmedel som inte kommer från jordbruk, t.ex. avloppsslam (eller biprodukter), och växtavfall.

All gödselspridning ska åtföljas av en analytisk uppföljning av varje enskilt parti vad gäller patogener, tungmetaller eller spår av organiska sammansättningar som omfattas av lagstiftningen.

Gödslet får spridas över jordbruksföretagets mark, men ska grävas ned direkt, och det ska ske i överensstämmelse med gällande lagstiftning om särskilda begränsningar (datum, skyddade områden etc.), mängder.”

Mjölkningsvillkoren har fastställts: en torrperiod mellan två kalvningar på minst 45 dagar, två mjölkningar per dygn med ett intervall mellan varje mjölkning på minst åtta timmar, blötläggning på förhand av juvren endast i händelse av stafylokockkontaminering. Genom dessa åtgärder kan man bevara metoder som garanterar både djurvälfärd och ger mjölk av hög kvalitet, eftersom de gynnar mjölkens naturliga flora.

Villkoren för konservering av mjölken efter mjölkningen och tidsfristerna för denna har fastställts för att bevara de inneboende egenskaper hos mjölken som främjar ostens kvalitet:

— Förvaringen och mogningen av mjölken på gården ska ske vid en temperatur på mellan 4 och 14 °C.

— Vad gäller mjölkproduktionen ska de två mjölkningar som samlas in tillsättas löpe före klockan 12 dagen efter den tidigaste mjölkningen. Om det vid slutet av framställningen finns kvar en mjölkvolym i mjölktanken som understiger hälften av volymen i framställningskaret får mjölken ligga kvar fram till nästa framställningsomgång. Vid gårdstillverkning ska löpläggningen ske inom högst 14 timmar efter den tidigaste mjölkningen.

När produktionslokalen finns i en mejerianläggning ska den mjölk som är avsedd för framställning av Abondance, för att underlätta kontroll, samlas in och lagras separat från annan mjölk. Anordningarna för omtappning och lagring av mjölk med olika ändamål ska vara tydligt separerade vid transport i en gemensam lastbil och pumpsystemet ska förhindra all blandning av mjölk.

För att garantera att obehandlad mjölk används förtydligas vilka behandlingar av mjölken som är förbjudna: Värmebehandling av mjölken vid mer än 40 °C, baktofugering, ultrafiltrering, mikrofiltrering eller motsvarande behandlingar. I de lokaler där Abondance framställs är dessutom apparater eller anordningar som möjliggör ovannämnda behandlingar förbjudna, med undantag för ångpannor som används vid framställningen. Mjölken får bara värmas upp en enda gång och endast innan löpläggningen vid en temperatur på mellan 30 och 35 °C.

För att bevara de olika smaker och aromer som hör ihop med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Abondance”, vilket är vad de konsumenter som känner till produkten förväntar sig, förtydligas det att lokalerna får ha en årlig produktion på högst 5 miljoner kg mjölk vad gäller mejerier och 500 000 kg mjölk vad gäller gårdstillverkare.

För att garantera att bara helmjölk används är det förbjudet att tillsätta eller avlägsna grädde.

De syraväckare som får användas fastställs, vilket bidrar till att bevara den biologiska mångfalden och mikrofloran vid ostfabrikerna: Till den obehandlade helmjölken får man tillsätta mjölksyrabakterier från en kultur som skapats vid en föregående produktionsomgång eller kommersiella syrakulturer från en ”syrakulturbank”.

Användningen av koppar gör det möjligt att utnyttja denna metalls förmåga att på ett bättre sätt fördela värmen över hela karet och i den vätska som används. Denna egenskap är särskilt intressant för framställning av ost med pressad halvkokt eller kokt ostmassa. Det anges därför att framställningen ska ske i ett öppet kopparkar. I undantagsfall får dock kar i rostfritt stål som använts för framställning av Abondance innan den 7 december 2012 fortsättningsvis användas fram till den 1 september 2017.

För att förhindra användning av oönskade tillsatser förbjuds färgämnen för ostmassan och skorpan. Utöver mjölkråvaran är salt, löpe från kalvars löpmage och utvalda syrakulturer de enda ingredienser, processhjälpmedel och tillsatser som är tillåtna. Alla andra tillsatser är förbjudna.

Det förtydligas att ostmassan ska skäras med hjälp av en harpa med tråd, med blad eller av granträ för att erhålla en kornstorlek på mindre än 1 cm3 och att denna ostmassa värms upp stegvis. Arbetstiden i karet från det att man börjar bryta ostmassan fram till formningen får inte understiga 40 minuter. Dessa bestämmelser gör det möjligt att förtydliga och bevara den traditionella yrkeskunskap som hör ihop med osten ”Abondance”.

Formningen och inslagningen i duk förtydligas eftersom dessa steg är avgörande för produktens efterföljande utveckling, och den felaktiga pressningstid som anges i den föregående produktspecifikationen (en pressningstid på minst 7 timmar i stället för omkring 20 timmar) har korrigerats. Eftersom tekniken har utvecklats är dessutom inte trä det enda material som lämpar sig vid pressningen: ”Osten läggs i en cirkelrund form, i en duk av vegetabiliskt material eller syntetmaterial som täcker en eller två delar av densamma, åtminstone över- och undersidan, under minst 5 timmar för att den ska få rätt form och synliga spår av ett vävmönster som möjliggör införande av den ytmikroflora som är specifik för beteckningen Abondance. Den form som används är cirkelrund och 7–8,5 cm hög. Skillnaden i tjocklek mellan den cirkelrunda formens mitt, som utgör den tjockaste delen, och kanterna, som utgör den tunnaste delen, ska vara minst 1 cm. Den cirkelrunda formen ska vara tillverkad av trä eller av syntetmaterial som lämpar sig för att komma i kontakt med livsmedel. Pressningen ska pågå i minst 7 timmar.”

Den kortaste mognadslagringstiden förlängs från 90 till 100 dagar, vilket förbättrar ostens organoleptiska egenskaper, och de etapper som föregår mognadslagringen liksom mognadslagringen fastställs för att precisera och bevara den yrkeskunskap om mognadslagringen som hör samman med osten ”Abondace”. Denna etapp är avgörande för egenskaperna hos ”Abondance”: ”Perioden innan mognadslagringen får inte överskrida 10 dagar räknat från produktionsdatumet. Temperaturen innan mognadslagringen ska ligga på mellan 7 och 16 °C. Ostarna ska mognadslagras på ohyvlade granplankor, förutom i samband med transport. Mognadslagringen ska äga rum i källare under minst 100 dagar räknat från löpläggningsdatumet vid en temperatur på mellan 10 och 13 °C och en luftfuktighet på 90 %. Detta ger osten en ren skorpa med ett kittlager, med synliga spår av ett vävmönster och en gyllengul till brun färg. Det är tillåtet att byta lokal under mognadslagringen under förutsättning av att mognadslagringskedjan inte bryts under mer än 12 timmar. Gnuggningen utförs med en kittkultur eller torrt salt, med hjälp av en borste eller en duk. Hur ofta vändningarna och gnuggningarna ska utföras bestäms i förhållande till skorpans utseende, ostens ålder och källarnas särdrag. Minst tre gnuggningar och vändningar ska göras var 10:e dag under den första månaden, och sedan minst en gnuggning och en vändning var 10:e dag. Efter de 100 dagarna kan ostarna antingen förpackas för att produktens utmärkande egenskaper ska bevaras och lagras vid en positiv temperatur på under 10 °C, eller förvaras direkt på granplankor, varvid man är skyldig att utföra de åtgärder som anges i stycket ovan. Den fortsatta mognadslagringen ska ske under samma förhållanden som den inledande mognadslagringen.”

För att bevara egenskaperna hos osten ”Abondance” är det viktigt att förpacka ostarna en och en för att skydda kittet. Om ostarna ska levereras till en skärningsanläggning, förpackninganläggning eller annan mognadslagringsanläggning kan man emellertid bortse från denna skyldighet under förutsättning av att transportmaterialet skyddar skorpan från att fördärvas.

För att förtydliga och bevara den traditionella yrkeskunskapen kring gårdsframställningen av osten ”Abondance” beskrivs de särskilda produktionsvillkoren närmare: ”Endast jordbruksföretag som uppfyller följande krav får i märkningen använda uppgiften ’gårdstillverkad’ eller ’gårdsost’ eller någon annan uppgift som antyder att osten kommer från en gård. Löpläggningen ska ske inom 14 timmar efter den tidigaste mjölkningen. Varje tillverkare ska förfoga över minst en lokal för bearbetning, och användning av en gemensam lokal är förbjuden. Under framställningen utförs ett antal moment för hand som inte kan mekaniseras, t.ex. följande:

— Ostmassan bryts med hjälp av harpa med tråd eller av granträ.

— Urtagningen och formningen av osten ska ske i enlighet med lokala, traditionella och varaktiga sedvänjor. Varje ost ska tas ur tillverkningskaret med hjälp av en duk och en käpp och placeras direkt i den cirkelrunda form som används för formningen. Karen får högst rymma 1 500 liter. I undantagsfall får större kar som använts för framställning av ’Abondance’ innan den 7 december 2012 fortsättningsvis användas fram till den 1 september 2017.

— Ostarna ska vändas minst en gång under den halvtimme som följer på formningen och minst två gånger under de efterföljande tolv timmarna.”

3.4 Ändring av punkt 8 Särskilda uppgifter om märkningen

För att förbättra informationen till konsumenterna, även i samband med de moderna distributionsformerna, har märkningsvillkoren kompletterats: ”Märkningen av ostar (hela eller i portionsform) som omfattas av ursprungsbeteckningen ’Abondance’ ska innehålla namnet på ursprungsbeteckningen, skrivet i bokstäver som är minst två tredjedelar så stora som de största bokstäver som förekommer i märkningen, samt Europeiska unionens symbol för skyddad geografisk beteckning.

Alla ostar som saluförs i mejeridisk ska vara försedda med en etikett eller ett stycke muslinväv på en av sidorna.”

3.5 Ändring av punkt 9 Nationella krav

Tillägg av en tabell med de huvudsakliga punkter som ska kontrolleras i produktspecifikationen.

3.6 Annan ändring: förpackning

För en anpassning till saluföring i förhandsförpackad form fastställs hur ostbitarna ska presenteras i detta fall: ”När osten säljs i förhandsförpackad form måste bitarna uppvisa skorpa på tre av sidorna. Kittet får emellertid ha avlägsnats från skorpan.” Denna skyldighet gör det lättare för konsumenten att identifiera produkten eftersom skorpans utseende är viktigt och den underlättar samtidigt kontroll på plats av de produkter som saluförs till konsumenten.

Då man har börjat använda ”Abondance” som en ingrediens vid matlagning anges det likaså att skorpan inte behöver medfölja vid förpackning av bitar som är avsedda att bearbetas en andra gång inom livsmedelsindustrin.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (3)

”ABONDANCE”

EG-nr: FR-PDO-0117-01088 – 7.12.2012

SGB ( ) SUB ( X )

1. Beteckning

”Abondance”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.3 Ost

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i 1 är tillämplig

Osten ”Abondance” är en ost med pressad massa som kokats lätt. Den framställs av hel och obehandlad mjölk med tillsatt löpe. Den ska mognadslagras i minst 100 dagar.

Det är en rund ost med en platt cylindrisk form med en höjd på 7–8 cm vid den konkava kanten och en vikt på 6–12 kg.

Osten har en skorpa med kitt, med synliga spår av ett vävmönster och den har en gyllengul till brun färg. Ostmassan är smidig, av smältande men inte elastisk karaktär, och har en elfenbensvit till blekgul färg. Osten har vanligtvis några små regelbundna och väl fördelade öppningar, och den kan uppvisa några små sprickor.

Den innehåller minst 48 gram fett per 100 gram ost efter fullständig torkning och torrsubstanshalten ska uppgå till minst 58 gram per 100 gram ost.

3.3 Råvaror (endast för bearbetade produkter)

Den mjölk som används för framställningen ska uteslutande komma från kor av följande raser: Abondance, Tarentaise eller Montbéliarde.

Hela den besättning som omfattas av en identitetsförklaring avseende ursprungsbeteckningen ”Abondance” den 7 december 2012 ska utgöras av

— minst 35 % djur av rasen Abondance fram till den 31 december 2015,

— minst 45 % djur av rasen Abondance från och med den 1 januari 2016.

Vid bristande efterlevnad av denna bestämmelse ska besättningen hos varje mjölkproducent till minst 45 % bestå av djur av rasen Abondance från och med den 1 januari 2016.

Besättningen hos varje mjölkproducent som har undertecknat en identitetsförklaring avseende ursprungsbeteckningen ”Abondance” efter den 7 december 2012 ska utgöras av

— minst 35 % djur av rasen Abondance fram till den 31 december 2015,

— minst 45 % djur av rasen Abondance från och med den 1 januari 2016.

3.4 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

För att säkerställa sambandet med området ska besättningen främst utfodras med foder som kommer från det geografiska område som omfattas av beteckningen. Basransonen ska till minst 50 % (i bruttovikt) bestå av gräs som betas under sommarperioden och av hö som tilldelas för självutfodring under vinterperioden.

Andelen foder som kommer från platser som ligger utanför det geografiska området får stå för högst 35 % (i torrvikt) av den torrsubstans som konsumeras årligen av besättningen.

Under sommarperioden ska mjölkkorna beta under minst 150 dagar, i följd eller utspritt.

Tilldelningen av torrfoder från platser som ligger utanför det geografiska område som omfattas av beteckningen tillåts bara vid brist på lokala resurser och får inte överskrida 30 % av det årliga behovet av torrfoder, uttryckt i bruttovikt för jordbruksföretagets besättning.

Utöver basransonen begränsas den mängd kompletterande foder som får tilldelas till 1 800 kg (i bruttovikt) per mjölkko och år och till 500 kg/djurenhet kvigor per år. De enkla eller sammansatta kompletterande foder som är tillåtna tas upp i en positivlista.

Användning av ensilageprodukter, fermenterat foder, hermetiskt packat foder liksom foder som kan ha en ofördelaktig inverkan på lukten, på mjölkens eller ostens smak, eller som innebär en risk för bakteriell kontaminering, är förbjuden.

Genmodifierade grödor får inte planteras på någon areal som tillhör ett jordbruksföretag som framställer mjölk som är avsedd att bearbetas till ”Abondance”. Detta förbud omfattar alla växtarter som kan komma att användas som foder till jordbruksföretagets djur och alla sorters grödor som skulle kunna kontaminera dem.

3.5 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Mjölkproduktionen samt framställningen och mognadslagringen av ostarna ska äga rum inom det geografiska området.

3.6 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

För att skydda kittet ska ostarna förpackas en och en. Om ostarna ska levereras till en skärningsanläggning, förpackningsanläggning eller annan mognadslagringsanläggning kan man emellertid bortse från detta krav under förutsättning av att transportmaterialet skyddar skorpan från att fördärvas

När osten säljs i förhandsförpackad form måste bitarna uppvisa skorpa på tre av sidorna. Kittet får emellertid ha avlägsnats från skorpan.

Bitar som är avsedda att bearbetas en andra gång inom livsmedelsindustrin får förpackas utan skorpa.

3.7 Särskilda regler för märkning

Märkningen av ostar (hela eller i portionsform) som omfattas av ursprungsbeteckningen ”Abondance” ska innehålla namnet på ursprungsbeteckningen, skrivet i bokstäver som är minst två tredjedelar så stora som de största bokstäver som förekommer i märkningen samt Europeiska unionens symbol för skyddad geografisk beteckning.

Alla ostar som saluförs i mejeridisk ska vara försedda med en etikett eller ett stycke muslinväv på en av sidorna.

Varje ”Abondance” som är avsedd för saluföring ska identifieras med en särskild märkning som garanterar att osten kan identifieras. Den anbringas på kanten av varje rund ost under pressningen.

Denna identifieringsplatta är fyrkantig och röd för ostar som framställs vid mejerier och ellipsformad och grön för gårdsframställda ostar, och ska åtminstone innehålla följande uppgifter:

— Produktionsanläggningens identifieringskod.

— Ordet ”gårdstillverkad” för gårdstillverkade ostar.

Tillverkningsdatum och tillverkningsmånad ska anges på kanten i närheten av identifieringsplattan med hjälp av siffror eller bokstäver av kasein eller med livsmedelsfärg.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Abondance, Alex, Allèves, Allonzier-la-Caille, Amancy, Andilly, Annecy-le-Vieux, Arâches-la-Frasse, Arbusigny, Arenthon, Armoy, Aviernoz, Ayse, (La) Balme-de-Thuy, (La) Baume, Beaumont, Bellevaux, Bernex, (Le) Biot, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonnevaux, Bonneville, (Le) Bouchet, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cercier, Cernex, Cervens, Chainaz-les-Frasses, Chamonix-Mont-Blanc, Champanges, (La) Chapelle-d’Abondance, (La) Chapelle-Rambaud, (La) Chapelle-Saint-Maurice, Charvonnex, Châtel, Châtillon-sur-Cluses, Chevaline, Chevenoz, Choisy, (Les) Clefs, (La) Clusaz, Cluses, Collonges-sous-Salève, Combloux, Cons-Sainte-Colombe, Contamine-sur-Arve, (Les) Contamines-Montjoie, Copponex, Cordon, Cornier, (La) Côte-d’Arbroz, Cruseilles, Cusy, Cuvat, Demi-Quartier, Dingy-Saint-Clair, Domancy, Doussard, Duingt, Entremont, Entrevernes, Essert-Romand, Etaux, Évires, Faucigny, Faverges, Fessy, Féternes, Fillinges, (La) Forclaz, (Les) Gets, Giez, (Le) Grand-Bornand, Groisy, Gruffy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Héry-sur-Alby, (Les) Houches, Larringes, Lathuile, Leschaux, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lyaud, Magland, Manigod, Marcellaz, Marignier, Marlens, Marnaz, Megève, Mégevette, Meillerie, Menthon-Saint-Bernard, Menthonnex-en-Bornes, Mieussy, Mont-Saxonnex, Montmin, Montriond, Morillon, Morzine, (La) Muraz, Mûres, Nancy-sur-Cluses, Nâves-Parmelan, Novel, (Les) Ollières, Onnion, Orcier, Passy, Peillonnex, Pers-Jussy, (Le) Petit-Bornand-les-Glières, Praz-sur-Arly, Présilly, Quintal, (Le) Reposoir, Reyvroz, (La) Rivière-Enverse, (La) Roche-sur-Foron, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Eustache, Saint-Ferréol, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Gingolph, Saint-Jean-d’Aulps, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Laurent, Saint-Martin-Bellevue, Saint-Paul-en-Chablais, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Sallanches, Samoëns, (Le) Sappey, Saxel, Scionzier, Serraval, Servoz, Sévrier, Seythenex, Seytroux, Sixt-Fer-à-Cheval, Talloires, Taninges, Thollon-les-Mémises, Thônes, Thorens-Glières, Thyez, (La) Tour, Vacheresse, Vailly, Vallorcine, Verchaix, (La) Vernaz, Vers, Veyrier-du-Lac, Villard, (Les) Villards-sur-Thônes, Villaz, Ville-en-Sallaz, Villy-le-Bouveret, Villy-le-Pelloux, Vinzier, Viuz-en-Sallaz, Viuz-la-Chiésaz, Vougy, Vovray-en-Bornes.

5. Samband med det geografiska området

5.1 Specifika uppgifter om det geografiska området

Naturliga faktorer

Det geografiska området för ”Abondance” har fastställts utifrån var produktionen av denna ost har sitt ursprung: Abondance-trakten (inbegripet Abondance-dalen) i Chablais i den nordöstra delen av departementet Haute-Savoie, som ligger mellan Genèvesjön och Giffre-dalen. Detta geografiska område har klimatmässiga särdrag som beror på dess geografiska läge och terrängform, närheten till Genèvesjön och de stora skogsområdenas inverkan.

Jordarnas geologiska egenskaper, framför allt de kalkhaltiga prealpina eller subalpina bergmassiven och de kalkhaltiga bergmassiven i norra Alperna där den alpina zonen är ganska outvecklad, tillsammans med ett särskilt klimat (omfattande nederbörd under sommaren) med tydliga temperaturkontraster, har gett upphov till att mjuka landhöjder bildats och till att man har kunnat öppna upp dessa fäbodvallar med sin rika flora.

Mänskliga faktorer

Under dessa svåra levnadsförhållanden har man främst tagit tillvara på området genom att föda upp mjölkkor. Denna uppfödning har pågått under århundraden och kännetecknas av att man använder särskilda raser och ett särskilt sätt att utnyttja fäbodvallarna.

De raser som uppfödarna använder sig av (Abondance, Tarentaise och Montbéliarde) är särskilt anpassade till den naturliga miljön. Följaktligen är rasen Abondance (som fått sitt namn efter dalen) van vid de svåra förhållandena vad gäller klimat och terrängform. Dessa djur är särskilt härdiga och tåliga, de är mångsidiga och ger framför allt en mjölk med mycket goda ostframställningsegenskaper. Denna ras har en historisk koppling till osten och har uppmärksammats särskilt av uppfödare som velat bevara och förstärka dess närvaro i det geografiska området och därigenom dess bidrag till ostframställningen.

”Abondance” framställs i detta område sedan flera århundraden tillbaka. Sedan 1200-talet har kanikerna vid abbotsklostret i Abondance uppmuntrat till framställning av denna ost, framför allt genom att främja röjning av betesmarker. Ännu i våra dagar utgörs mjölkkornas foder främst av de resurser som erhålls från betesmarkerna eller fäbodvallarna. Tillvaratagandet av dessa fäbodvallar sker enligt ett system där besättningen inte grupperas om, utan sköts separat av varje familj. Denna typ av organisation är ett särdrag för fäbodvallarna i detta område och hör historiskt sett samman med ostproduktion vid gårdarna.

Numera framställs ”Abondance” fortfarande i stor utsträckning vid gårdar, men formerna för att framställa ”Abondance” har dessutom överförts till mejeriproduktion, utan att den traditionella sakkunskap i enlighet med vilken man använder obehandlad mjölk och en teknik med halvkokt ostmassa har gått förlorad.

5.2 Specifika uppgifter om produkten

”Abondance” är en ost med pressad halvkokt ostmassa, som tillverkas uteslutande med obehandlad helmjölk från kor och som mognadslagras under lång tid.

”Abondance” skiljer sig från andra ostar med kokt pressad ostmassa framför allt genom sin ringa storlek, sin konkava kant, sin smidiga textur och sina rika aromer som i regel åtföljs av en viss bitterhet.

5.3 Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Den rika floran i det geografiska området tillvaratas av mjölkkor som är anpassade till omgivningens förhållanden. Gräsmarkernas flora ligger bakom förekomsten av aromatiska prekursorer i osten ”Abondance”. Detta fenomen främjas genom ostmästarnas användning av obehandlad helmjölk, som inte behandlas på något sätt som kan förändra dess flora.

”Abondance” är en ost med pressad halvkokt ostmassa. Användningen av en pressad halvkokt ostmassa ger en smidigare textur än hos ostar med pressad kokt ostmassa. Denna smidiga textur har lett till användningen av en typ av form som gör det möjligt att erhålla det karakteristiska formatet på ”Abondance”, ett format som gett osten bättre hållbarhet när den fraktats ner från fäbodvallarna.

Ostens format, som är ganska litet i förhållande till andra ostar, i synnerhet bland ostar med kokt, pressad ostmassa, hänger direkt samman med familjernas djurhållning på fäbodvallarna och den bearbetning som historiskt sett utförts på gårdarna.

Denna produktion är mycket viktig för den lokala ekonomin och erkännandet av denna beteckning har gjort det möjligt att bevara den traditionella jordbruksverksamheten i området.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CdCAbondance.pdf

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3) Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(4) Se fotnot 3.