EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 14.12.2011 
SEK(2011) 1563 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
förslaget till rådets förordning om inrättande av programmet "Ett Europa för 
medborgarna för perioden 2014-2020  
{KOM(2011) 884 slutlig} 
{SEK(2011) 1562 slutlig}  
 
SV 2   SV 1. SAMMANFATTNING  
1.1. Beskrivning av problemet 
Det är mycket viktigt att uppmuntra och gör a det lättare för medbo rgarna att bli mer 
involverade i Europeiska unionen och vad den står för. Det kan handla om allt ifrån att få dem 
att bli mer involverade i dagsaktu ella frågor till att öka kunsk aperna om EU:s historia och 
tillkomst i efterdyningarna av två förödande vä rldskrig. Tidigare medborgarprogram har med 
framgång tagit sig an dessa utmaningar och det är  av stor vikt att arbetet med dessa frågor 
fortsätter på EU-nivå. 
Det problem som programmet angriper är den bristfälliga förmågan hos 
medborgarorganisationer – allmänna intresseor ganisationer, olika t yper av icke-statliga 
organisationer, intressentorgani sationer, olika grupper av mellanhä nder – att sätta  igång eller 
påverka en verklig debatt om EU-relaterade fråg or på lokal, regional och nationell nivå som 
kan överföras i ett mer övergripande europe iskt sammanhang. Så länge denna situation 
kvarstår uppmuntras inte medborgarna att kä nna samhörighet med och utvidga sitt 
demokratiska engagemang till en europeisk ni vå. Ökade kunskaper om EU, kännedom om de 
historiska grunder och värderi ngar som EU bygger på och om hur EU:s politik påverkar 
människors dagliga liv skulle göra det möjligt för medborgarna att dra full nytta av fördelarna 
med av att vara EU-medborgare och känna samhörighet med EU:s uppdrag. 
Utmaningen är att via olika mellanhänder nå ut till stora grupper medborgare som normalt 
inte försöker påverka eller delta i EU-frågor för att få dem att ta de första stegen mot ett engagemang i EU-frågor som är gränsöverskrid ande eller har en europeisk dimension. Det 
behövs ett övergripande angreppssätt som inte gå r ut på att ersätta sä rskilda dial oger eller 
samråd på EU-nivå, utan att mobilisera medborgarna på lokal nivå och få dem att diskutera konkreta frågor av europeiskt intresse. 
Det nuvarande programmet ”Ett Europa för medborgarna” för perioden 2007–2013 är ett 
viktigt instrument som utgör en ram för ett ökat medborgarengagemang i EU-frågor. Det 
behöver emellertid vidareutvecklas genom ytterligare insatser för att uppmuntra 
medborgarengagemang i EU-frågor och bli en katalysator som får europeiska 
medborgarorganisationer att bli me r delaktiga i dessa frågor.  
Den ambitiösa utmaning som det nya programmet ”E tt Europa för medborgarna” vill ta sig an 
har tre aspekter: 
1. Skapa större möjligheter för det civila samhället att delta i utformningen av EU:s 
politik. 
2. Skapa stödstrukturer så att resultaten av de batter kanaliseras till  beslutsfattare på 
relevant nivå. 
3. Skapa nya möjligheter för den enskilde medborgaren att delta i debatter och 
diskussioner om EU-frågor, bl.a . ur ett historiskt perspektiv. 
Syftet med programmet är att få till stånd en ve rklig debatt om EU-frå gor på lokal, regional 
och nationell nivå som därefter kan överföras till ett mer övergripande europeiskt sammanhang. Man ska via en rad olika organi sationer försöka nå ut till den stora grupp 
 
SV 3   SV medborgare som normalt inte försöker påverka elle r delta i EU-frågor för att få dem att börja 
engagera sig. Det ska inte spela någon roll vilk en (EU-relaterade) fråga det handlar om eller i 
vilken form det sker, så länge det finns en gränsöverskridande elle r europeisk dimension. 
Programmet har ett övergripande angreppssätt och är inte avsett att ersätta andra initiativ eller att överlappa med samråd på EU-nivå. Syftet  är i stället att mobilisera medborgarna på 
gräsrotsnivå för att få dem att debattera konkreta fr ågor av europeiskt intresse och utveckla ett 
djupare engagemang i EU-frågor.  
Programmet ska utgå från en analys av va d som är bra och dåligt med det nuvarande 
programmet ”Ett Europa för medborgarna” (2007–2013) i fråga om framtidsplanering, inriktning, räckvidd och synlighe t i samhället och geografiskt, en konsekvensanalys och 
mekanismer för tillvaratagande  och spridning av resultat. 
1.1.1.  Ekonomisk ram 
Den föreslagna ekonomiska ramen fastst älldes den 29 juni 2011, då Europeiska 
kommissionen lade fram sin fleråriga budgetram för perioden 2014–2020. Den vägledande 
budget som antogs för det framtida programmet ”Ett Europa för medborgarna” uppgick till 
203 miljoner euro, med en uppskattad fördelning på 29 miljoner euro per år.  
1.2. Subsidiaritet 
Enligt artikel 11 i fördraget om Europeiska union en (EU-fördraget) ska unionens institutioner 
ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens  åtgärdsområden. I samma artikel talas det om 
institutionernas skyldighet att föra en öppe n, tydlig och regelbunden dialog med det civila 
samhället, om kommissionens skyldighet att ha ett omfattande samråd med intressenter, samt 
om medborgarinitiativet. I artikel 20 i fördraget om Eur opeiska unionens funktionssätt (EUF-
fördraget) beskrivs vidare de rättighete r som härrör från EU-medborgarskapet. Bättre 
kunskaper om EU är en förutsättning för a tt medborgarna ska kunna utöva dessa rättigheter 
fullt ut. 
Det måste ställas lämpliga resurser till förfoga nde för att uppfylla skyldigheterna i dessa 
fördragsbestämmelser. Programmet ”Ett Europa  för medborgarna” är en sådan resurs. 
Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211 /2011 om medborgari nitiativet är en 
annan. 
I fördraget uppmanas unionen att ”ge medborgarn a och de representativa sammanslutningarna 
möjlighet att ge uttryck för [...] sina åsikter på  alla unionens åtgärdsområden” och att ”föra en 
öppen, tydlig och regelbunde n dialog med representa tiva sammanslutningar och 
civilsamhället”. Det finns visserligen en rad program och EU-förfaranden för en dialog på 
flera politikområden, men ”Ett Europa för me dborgarna” ska garanter a att så sker på 
övergripande nivå. Programmet följer därmed subsidiaritetspr incipen. Dessa uppgifter kan 
bara fullgöras av unionen och inte på medlemsstatsnivå. 
Programmet följer även proportionalitetsprincipe n. Ett program är (till  skillnad från en 
rekommendation) ett flexibelt instrument som är öppet för alla aktörer på lika villkor, som 
bidrar till kapacitetsuppbyggnad och kan funger a i en politisk situation som präglas av 
förändring. 
 
SV 4   SV 1.3. Initiativets mål 
Det framtida programmets huvudmål ska vara att ”stärka hågkomsten och förbättra 
möjligheterna för medborgarengagemang på EU-niv å”. Det ska få till stånd en verklig debatt 
om EU-frågor på lokal, regional och nationell nivå som därefter kan överföras till ett mer 
övergripande europeiskt sammanhang, och av st ödstrukturer så att re sultatet av sådana 
debatter kan kanaliseras till be slutsfattare på relevant nivå. Programmet skulle i detta 
avseende bidra genom att förbättra medborgarorg anisationers möjligheter att engagera sina 
medlemmar och en bredare allmänhet i EU:s demokr atiska liv. De särskilda målen ska vara att 
1. stimulera debatt, reflexion och samarb ete kring hågkomst, EU:s integration och 
historia, 
2. förbättra medborgarnas kunskaper om oc h möjligheter att delta i utformningen 
av EU:s politik, samt skapa förutsättningar för solidaritet, samhällsengagemang och frivilligarbete på EU-nivå. 
1.3.1.  Operativa mål 
Eftersom de särskilda mål som föreslås för de t nya programmet har begränsats kommer en ny 
uppsättning operativa mål att fastställas. De nya operativa målen kommer att göra det lättare 
för kommissionen att fastställa mer robusta in dikatorer och därmed kunna mäta framsteg och 
effekter på ett objektivt och mer detaljerat sätt. 
1. Hjälpa organisationer att sätta igång debatter och aktiviteter med anknytning 
till hågkomst, Europas värderingar och historia. 
2. Hjälpa organisationer som är av  allmänt europeiskt intresse, 
gränsöverskridande partnerskap och nätv erk att öka medborgarnas delaktighet i 
EU-frågor. 
3. Övergripande dimension: projektresulta t ska analyseras, spridas och tillvaratas 
genom interna och externa aktiviteter.  
1.4. Handlingsalternativ 
Efter det första intressentmötet den 22 juni 2010 och under perioden fram till 
konsekvensbedömningsrapporten har flera olika lö sningar på det problem som beskrivs i 
avsnitt 1 analyserats. Detta  resulterade i tre grundläggande handli ngsalternativ med 
tillhörande underalternativ som sedan granskades ytterligare: 
1. ”Ett Europa för medborgarna” fort sätter i sin nuvarande form. 
2. ”Ett Europa för medborgarna” fortsätt er i en ändrad, omlagd form. Fyra 
underalternativ har övervägts: 
– Kombinerat tillvägagångssätt. 
– Bara stöd till större bidrag. 
– Större geografisk täckning. 
 
SV 5   SV – Samrådsverktyg. 
3. ”Ett Europa för medborgarna” decentra liseras och inget EU-täckande program 
efterträder det nuvarande programmet efte r den 31 december 2013. Fyra alternativa, 
decentraliserade tillvägagångssätt har övervägts: 
– Medlemsstatsbaserat tillvägagångssätt. 
– Tillvägagångssätt med enbart kommunikation. 
– Sektoriellt tillvägagångssätt. 
– Sammanslagning med annat program.  
1.5. Jämförelse av handlingsalternativ 
En jämförande bedömning av de tre handlings alternativen och respektive underalternativ 
gjordes. Resultaten beskrivs nedan. 
1.5.1.  Programmet fortsätter i sin nuvarande form 
Detta alternativ är förmodligen inte tillräcklig t med tanke på kommissione ns åtagande att sätta 
medborgarna i centrum för den europeiska proc essen, de nya principe rna som införs genom 
Lissabonfördraget och i ljuset av den nuvarande kritiken mot att programmet inte förfogar 
över tillräckliga medel. Att fort sätta programmet – utan några strukturella förändringar som 
gör att det blir mer verkningsfull t, resurseffektivt och hållbart – skulle inte bidra till att 
komma till rätta med den nuvarande situationen av  ej tillgodosedda behov och oförverkligade 
synergieffekter. 
1.5.2.  Anta ett omlagt program 
Alternativ 2 innebär att programmet läggs om. Det uppnås genom en effektivare 
programutformning och ett bättre utnyttjande av  resultaten. Den nya utformningen består av 
två programområden – ”Hågkomst och det eur opeiska medborgarskapet” och ”Demokratisk 
delaktighet och medborgarengagemang” – som mö jliggör större synergieffekter mellan de 
många olika deltagande organisationerna och stö rre flexibilitet för sökande när de utformar 
sina förslag till projekt eller in itiativ (eftersom det nuvarande pr ogrammets inriktning på fyra 
insatser skulle slopas). En ny övergripande åtgärd  – ”Tillvaratagande av resultat” – svarar mot 
det övergripande behovet av att optimera resulta ten. Fyra underalternativ har granskats: 
Underalternativ 1, ”Kombinerat tillvägagång ssätt”, blir resultatinriktat genom att 
1. minska enstaka rena vänortsprojekt till ett minimum och omvandla 
vänortsprojekten till projekt med flera part er, en tydlig tematisk inriktning, viss 
politisk inverkan och mer långsiktig giltighet,  
2. integrera innovativa medborgarprojekt  och stödåtgärder i programmets 
allmänna projekt med flera parter, 
3. nå en bra balans när det gäller driftsbidragen till tankesmedjor och 
civilsamhällets organisationer i EU  i fråga om antal och storlek, 
 
SV 6   SV 4. öka den strategiska inrikt ningen i det civila samhällets projekt genom att välja 
större och mer långsiktiga projekt som förutser ett konkr et bidrag och se till att 
konkreta idéer tillvaratas i beslutsprocessen, 
5. öka de tillgängliga resurserna för proj ekt för hågkomst (och bredda räckvidden 
för åtgärder som genomförs på detta område) och öppna för projekt om EU:s 
värderingar och EU-int egrationens historia, 
6. utveckla åtgärder som avser synliggörande/tillvaratagande av resultat som ett 
horisontellt inslag i programmet. 
Underalternativ 2, ”Enbart stöd till större bidrag” (300 000–500 000 euro/projekt), leder till 
stordriftsfördelar och möjliggör mer strukturerad e arbetsprogram, men har en stor nackdel: 
det finns bara ett begränsat antal organisatio ner som har den tekniska och organisatoriska 
kapacitet som krävs för att driva storskaliga projekt. 
Underalternativ 3, ”Större geografisk täckning ”, utvidgar diskussionerna till universella 
värderingar och mänskliga rättigheter och bjuder även in grannländerna.  Detta underalternativ 
har två nackdelar: det kr äver en betydligt stö rre budget, och universella värderingar/mänskliga 
rättigheter kan dessutom göra att räckvidden blir så omfattande att det inte längre är möjligt att fastställa specifika mål. 
Underalternativ 4, ”Samrådsverktyg”, utnyt tjar programmet som provbänk för viktiga EU-
frågor och utmaningar, t.ex. genom att inrä tta och finansiera medborgarpaneler som kan 
komma med synpunkter om bestämda frågor. De tta skulle ge EU-ins titutionerna bättre 
kunskaper om vad som står på spel och hu r man kan kommunicera sina avsikter till 
medborgarna på ett effektivare sätt. Det skapar  också en konkret koppling mellan programmet 
och beslutsfattandet. Nackdelen är att det kräver en  betydligt större budget eller avleder 
resurser från andra former av delaktighet. 
1.5.3.  Alternativ 3: Decentralisering av programmet 
Jämfört med alternativ 1 och 2 har alternativ 3 – ”Decentralis ering av programmet” – minst 
inverkan på de behov som fast ställs i avsnitt 1. Flera undera lternativ har analyserats men 
förkastats. 
Underalternativ 1, "Medlemsstatsbaserat tillvägag ångssätt”, överlåter åt medlemsstaterna att 
främja politisk delaktighet och medborgareng agemang kring gemensamma EU-värderingar. 
Detta innebär en fullständig decentralisering och förenkling i fråga om EU:s administration. 
Det gör det även möjligt att skräddarsy EU -debatten helt efter nationella behov och 
perspektiv. Men det medför ocks å en allvarlig risk för att rä ckvidden begränsas till frågor som 
enbart är av nationellt intresse. Inga synpunkter  skulle inkomma till EU-institutionerna från 
EU-omfattande paraplyorganisationer och tankesm edjor organiserade på EU-nivå. Det skulle 
heller inte finnas någon möjlighet att uppmuntra EU-omfattande debatter. 
Underalternativ 2, ”Tillvägagångssätt som enba rt bygger på kommunikati on”, innebär att det 
övergripande målet begränsas ti ll kommunikation – att ge info rmation om EU:s uppdrag och 
politik, medan frågan om delaktighet överlåts åt  de lokala nivåerna. Detta tillvägagångssätt 
har en begränsad inverkan på EU:s budget. Det leder samtidigt till en risk för ”nationalisering” av politiken och svarar inte  på behovet av ökad delaktighet med synpunkter 
från gräsrötterna så att man bä ttre kan tillgodose medborgarnas behov. 
 
SV 7   SV Underalternativ 3, ”Sektoriellt tillvägagångssätt ”, innebär att informations- och samrådsmålen 
även i fortsättningen enbart uppnås genom  sektoriella dialoger, dvs. att enskilda 
generaldirektorat vänder sig till  sina respektive intressenter . Debatten inriktas på de 
sektoriella frågorna inom varje politikområde. Utan ett horisonte llt instrument begränsar detta 
alternativ inflytandet från EU-omfattande  paraplyorganisationer och tankesmedjor 
organiserade på EU-nivå. Möjlighete rna att stödja kapacitetsuppbyggnad för 
medborgarengagemang skulle dessutom vara begr änsade och man skulle inte kunna stödja 
EU-omfattande debatter om viktig a hållpunkter i Europas historia. 
Det bör påpekas att ”Ett Europa för medborgarna” är ett övergripan de program som inte syftar 
till att ersätta befintliga typer av dialog e ller samråd, utan endast komplettera dem. 
Underalternativ 4, ”Sammanslagning med an nat program”. Möjligheten att slå samman 
programmet GD Rättsliga frågors framtida program  om rättsliga frågor och medborgarskap 
har undersökts, men efter noggrant övervägande förkastats av de två generaldirektoraten eftersom det inte fanns några tecken på möjliga synergieffekter på grund av skillnaderna i mål 
och målgrupper. 
Även om en decentralisering av programmet inte automatiskt har förkastats måste det 
understrykas att det skulle va ra förknippat med vissa kostnader – och strida mot 
kommissionens beslut om den fleråriga budgetramen 2014–2020 – oc h inte bara möta starkt 
motstånd från olika sektorer, utan också sk apa ett vakuum när det gäller främjandet av 
medborgarengagemang och delaktighet för me dborgarna på europeisk nivå. Det skulle 
innebära att ett viktigt instrument för att främja medborgare ngagemang skulle gå förlorat, utan 
att det finns något liknande övergripande inst rument som kan tillgodose dessa behov. Flera 
andra instrument syftar ti ll att möjliggöra en dialog mellan EU-institutionerna och 
medborgarna, men då inom ramarna för respektive sektoriell politik. 
Alternativ 2, ”Omlagt program”, underalternativ 2, ”Kombi nerat tillvägagångssätt”, är 
sammanfattningsvis det alternativ som är att föredra.  
1.6. Konsekvensbedömning 
1.6.1.  Programmets kostnader 
Den 29 juni 2011 lade Europeiska  kommissionen fram sin fler åriga budgetram för perioden 
2014–2020
1. Den vägledande budget som antogs för det framtida programmet ”Ett Europa för 
medborgarna” uppgick till 203 miljoner euro, med en uppskattad fördelning på 29 miljoner 
euro per år. Det är en mindre sänkning jämför t med det nuvarande programmet (215 miljoner 
euro). Framtida korrigeringar till följd av i ndexering har inte beak tats i dessa belopp. 
1.6.2.  Utgiftsrelaterade resultat 
Programmets resultat ska omfatta projektbidrag (omkring 600 pe r år till en beräknad kostnad 
av 15 miljoner euro/år), driftsbidrag (omkri ng 90 per år till en beräknad kostnad av 
                                                 
1 KOM(2011) 500 I, En budget för Europa 2020 – Del I – meddelande från kommissionen till 
Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén; KOM(2011) 500 II, En budget för Europa 2020 – Del II – Policybeskrivningar – meddelande från 
kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och 
Regionkommittén. 
 
SV 8   SV 10 miljoner euro/år) och tjänsteavtal (omkring 5 per år till en beräknad kostnad av 1 miljon 
euro/år). Huvudskälet till att en jämn fördelning av resultaten föreslås över programperioden 
(2014–2020) är att programmet ”Ett Europa för medborgarna” är ett moget program och att 
man därför inte räknar med eller känner till nå gra toppar som måste beaktas. Behovet av att 
engagera och involvera EU-medbor garna ytterligare är konstant. 
Det beräknade beloppet av 29 miljoner euro/år ska även täcka de administrativa kostnaderna 
(omkring 3 miljoner euro/år) för det genomfö randeorgan som ska förvalta programmet. 
1.6.3.  Personalkonsekvenser 
Baserat på erfarenheterna av det nuvarande programmet ”Ett Europa för medborgarna” 
beräknas det nya instrumentet kräva 
– 9 tjänstemän eller tillfälligt anställda, 
– 1 utlånad nationell expert. 
Sammanlagt 10 personer skulle sköta förvaltningen av åtgärderna. 
1.6.4.  Förenkling och minskning av den administrativa bördan 
Förenkling är redan en mycket viktig fr åga i det nuvarande programmet och kommer att 
vidareutvecklas i det nya. Genom att ett genomförandeor gan ska ansvara för hela 
programcykeln uppnås betydande besparingar i fr åga om administration och personalresurser. 
Användningen av engångsbetalningar, fina nsiering baserad på schablonsatser och 
enhetskostnader, e-ansökningar och effektiva kont roller på plats genom att man samordnar 
besök på organisationer som ligger i samma regi on gör att den administrativa bördan minskar 
ytterligare och möjliggör betydande kostnadsbes paringar. Enligt Ecorys  halvtidsutvärdering 
finns det (s. 39) ”vissa uppgifter  från intervjuer med stödmottagare och intressenter om att 
genomförandeorganet förvaltar programmet på ett effektivt sätt, gör betydande 
förfarandemässiga förbättringar vad gäller  ekonomi, kriterier för stödberättigande, 
harmonisering av processer och utveckli ng av e-ansökningsblanketter”. Även 
synergieffekterna med andra pr ogram som förvaltas av geno mförandeorganet framhålls.  
1.7. Uppföljning och utvärdering 
Det övergripande målet att ”stärka hågk omsten och förbättra möjligheterna för 
medborgarengagemang på EU-nivå” ska mätas mot antal och kvalitet när det gäller initiativ 
som förs fram av medborgarorganisationer i syfte att 1) påverka EU:s beslutsprocess, 
2) stärka sammanhållningen i samhället och 3) öka kunskaperna om EU:s roll. Det långsiktiga 
målet ska vara större möjligheter för det civila samhället att påverka EU-projektet. Milstolpar 
skulle vara bidrag till Europ aåren i form av intellektuellt underlag eller ak tiviteter för att 
koppla Europaåren till lokala och regionala förhållanden, och bidr ag till politiska plattformar 
inför valet till Europaparlamentet 2014–2019. Det är  nödvändigt att fastställa en basnivå 
eftersom det övergripande målet är nytt för programmet.  
Det finns två särskilda mål: 1)  ”Stimulera debatt, reflexion och samarbete kring hågkomst, 
EU-integration och historia” och 2) ”Öka me dborgarnas kunskaper om och möjligheter att 
delta i utformningen av EU:s politik oc h skapa förutsättningar för solidaritet, 
samhällsengagemang och frivilligarbete på EU-nivå”. Det första målet ska mätas mot antalet projekt och resultatens kvalitet, samt andelen förstagångsmottagare av stöd. Det andra målet 
 
SV 9   SV ska mätas mot antalet direkt i nvolverade deltagare, antal deltag ande organisationer och antal 
gränsöverskridande partnerskap och nätverk, ak tiviteternas geografiska  räckvidd och andelen 
förstagångsmottagare av stöd. De t nya programmet måste faststäl la basnivåer för flera av 
dessa resultatindikatorer. 
Den första rapporten ska upprättas tre år efter det att programmet har startat (senast den 
31 december 2016). Målet med denna rapport ska vara att göra en första bedömning av resultaten efter halva genomförandetiden så at t eventuella ändringar eller justeringar som 
anses vara nödvändiga kan göras för andra de len av programmet (senast den 31 december 
2017). 
Rapporten i efterhand om effekterna av den be rörda åtgärden ska upprättas i slutet av det 
sjuåriga programmet (1 juli 2023). Målet med denna rapport ska vara att utvärdera 
stödmekanismernas resultat i förh ållande till programmets mål.  
Utvärderingen ska genomföras i form av ex terna och interna studier och undersökningar, 
besök och möten. Kostnaderna för dessa åtgärder är standardutgi fter för EU-program och ska 
täckas med det framtida progr ammets administrativa budget.