RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN GFC ÅRSRAPPORT 1999

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

FÖRORD

INLEDNING

SYNPUNKTER FRÅN STYRELSEN

GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET 1999

- Ett nytt arbetsprogram till stöd för EU:s politik

- Arbete för kommissionens enheter

- Kluster - ett nytt interinstitutionellt arbetssätt

- Icke - nukleär forskningsverksamhet

- Nukleär forskningsverksamhet

- Samordning av rymdverksamheten

- Öppning mot kandidatländerna

- Intenationella relationer

- GFC som partner I nätverk

- Konkurrensförknippade aktiviteter

- Tekniköverföring

- PR

- GFC I siffror

- Vetenskaplig granskning av GFC:s institut

- Total kvalitetsstyrning

- Inför framtiden

INSTITUTENS VETENSKAPLIGA AKTIVITETER UNDER 1999

- Institutet för referensmaterial och -mätningar (IRMM) (Geel)

- Instituter för transuraner (ITU) (Karlsruhe)

- Institutet för avancerade material (IAM) (Petten)

- Institutet för systemteknik, informationsteknik och säkerhet (ISIS) (Ispra)

- Miljöinstitutet (EI) (Ispra)

- Institutet för rymdtillämpningar (SAI) (Ispra)

- Institutet för hälsa och konsumentskydd (IHCP) (Ispra)

- Institutet för hälsa och konsumentskydd (IHCP) (Ispra)

ORDLISTA

GFC:S STYRELSE

GFC:S CENTRALORGANISATION

FÖRORD

Gemensamma forskningscentret (GFC) är ett av Europeiska kommissionens generaldirektorat. GFC bedriver forskning och tillhandahåller teknisk expertkunskap till stöd för Europeiska unionens (EU) politik. Dess ställning som en av kommissionens enheter garanterar dess oberoende av privata och nationella intressen, vilket är av avgörande betydelse för att det skall kunna uppfylla sin roll.

GFC genomför sitt uppdrag genom särskilda forskningsprogram som beslutas av rådet efter att Europaparlamentet hörts. Dessa program ingår i Europeiska unionens ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Arbetet finansieras med medel från Europeiska unionens budget samt ytterligare medel från associerade länder. GFC:s arbete inbegriper kundorienterade vetenskapliga och tekniska tjänster för särskilda politikområden i gemenskapen, exempelvis miljö, jordbruk och kärnsäkerhet. Centret deltar i konkurrensförknippade aktiviteter för att validera sitt expertkunnande och öka sin know-how på sina centrala kompetensområden. Ledstjärnan är att "skapa mervärde" på lämpliga områden, i stället för att direkt konkurrera med institutioner i medlemsstaterna.

Åtta institut runtom i Europa

GFC har åtta institut på fem olika platser, i Belgien, Tyskland, Italien, Nederländerna och Spanien. Vart och ett av dessa har sin egen specialinriktning.

De är följande:

* Institutet för referensmaterial och -mätningar (IRMM)

* Institutet för transuraner (ITU)

* Institutet för avancerade material (IAM)

* Institutet för systemteknik, informationsteknik och säkerhet (ISIS)

* Miljöinstitutet (EI)

* Institutet för rymdtillämpningar (SAI)

* Institutet för hälsa och konsumentskydd (IHCP)

* Institutet för framtidsstudier (IPTS)

Kontroll av program och kvalitet

GFC:s huvudkontor finns i Bryssel, där programdirektoratet står för kontakterna mellan instituten och de politiska beslutsfattarna. Direktoratet samordnar den forskning som bedrivs vid de åtta instituten och bidrar till att säkerställa dess kvalitet genom samverkan med det internationella vetenskapliga samfundet och näringslivet. En viktig uppgift för direktoratet är att främja tekniköverföring i fråga om GFC:s egna forskningsresultat, både för att skapa industriellt mervärde och för att stödja gemenskapens politik inom områdena vetenskap och teknik.

GFC sysselsätter omkring 2 500 anställda i olika program och har en årsbudget på omkring 300 miljoner euro som härrör från forskningsbudgeten inom ramen för Europeiska unionens budget och inkomster från konkurrensutsatt verksamhet. Vart och ett av de åtta instituten utarbetar en egen årsrapport, där läsaren kan finna mer ingående information. GFC publicerar även ett stort antal tekniska rapporter och artiklar i vetenskapliga tidskrifter, håller ofta föredrag vid konferenser och organiserar workshops, seminarier och konferenser för att sprida sina vetenskapliga resultat. Ytterligare information kan fås på GFC:s webbplats www.jrc.org.

INLEDNING

1999 blev ett betydelsefullt år för utvecklingen av Europeiska unionen (EU) genom utnämningen av den nya kommissionen, och för GFC genom utnämningen av Philippe Busquin till ledamot av kommissionen med ansvar för forskning.

Under det första halvåret 1999 lanserade och drev GFC en rad olika initiativ för att utveckla sitt uppdrag som forskningscentrum till stöd för EU:s olika politikområden. Detta inbegrep en oberoende extern granskning av centrets vetenskapligliga kompetens och resurser, införande av projektförvaltning och total kvalitetsstyrning, utarbetande av en ny personalpolitik för GFC med en rekryteringsplan och ett utbildningsprogram samt en särskild arbetsgrupp för förvaltningen av GFC:s kunskapsbas.

Ett nytt arbetsprogram

1999 var för GFC det första året med Europeiska kommissionens femte ramprogram (FP5) för FoTU (forskning och teknisk utveckling). Första halvan av året ägnades åt att fastställa GFC:s arbetsprogram för perioden 1999-2002 i enlighet med behoven hos kommissionens enheter. Detta inbegrep en ingående dialog med de generaldirektorat som är kunder till GFC för att fastställa prioriterade områden och utforma GFC:s verksamhet i enlighet med dessa.

I det arbetsprogram för GFC som antogs den 16 april 1999 fördelades resurser på 1 020 miljoner euro på mer än 100 olika projekt. Dessa är uppbyggda kring följande fyra huvudteman:

1. Tjänster till allmänheten

2. Ökad hållbarhet

3. Främjande av gemenskapens konkurrenskraft

4. Euratoms arbetsprogram

Kund-/leverantörsrelationen med de olika generaldirektoraten upprättas genom undertecknande av gemensamma avsiktsförklaringar. På grundval av dessa tillhandahåller GFC tjänster till stöd för EU:s lagstiftning och politik genom sina olika laboratorier, t.ex. Europeiska referenslaboratoriet för luftföroreningar, Europeiska kontoret för kemiska ämnen och Byrån för allvarliga olycksrisker. För att stärka kommunikationen med sina kunder organiserade GFC i oktober en enhetsövergripande workshop med Europeiska kommissionens generaldirektorat, och presenterade tio utvalda områden där arbete pågår. Tonvikten lades på de framsteg som gjorts och på diskussioner om nya prioriteringar och framtida aktiviteter.

En väsentlig beståndsdel av GFC:s verksamhet är att man, där så låter sig göras, har lagt en stabil grund för samarbete med externa organisationer. Det nya arbetsprogrammet presenterades vid ett seminarium i Ispra i mars 1999. Mer än 100 ledande FoU-direktörer från hela EU hade inbjudits för att diskutera programmets innehåll och för att knyta band mellan varandra och till GFC.

Ett mer strategiskt arbetssätt

Under det gångna året har GFC utvecklat en mer strategisk inriktning för sin roll som partner och tagit initiativ till flera avtal på hög nivå med stora vetenskapliga och industriella sammanslutningar om nya nätverk och forskningssamarbete.

GFC har även bedrivit särskilda aktiviteter för att införliva den central- och östeuropeiska dimensionen i sitt arbete.

Nya aktiviteter för att överföra teknik har tillkommit, som uppföljning till dem som igångsattes under föregående år. Dessa nya aktiviteter drar nytta av GFC:s vetenskapliga resultat och bekräftar dess innovativa potential. På våren 1999 organiserades ett utbildningsprogram i entreprenörskap av pilotkaraktär i Ispra för 20 vetenskapsmän med tidsbegränsade anställningsavtal, som lett till att tre spin-off-företag håller på att bildas.

Årets höjdpunkter

Alla institut har deltagit i olika aktiviteter för att göra GFC synligare för forskarvärlden och allmänheten, och personal från GFC har under året vunnit flera prestigefyllda pris. Bland höjdpunkterna finns följande:

* Som ett led i genomförandet av ramdirektivet om luftkvalitet har Miljöinstitutet (EI) organiserat två jämförande studier av SO2, NOx, O3 och CO, i vilka 18 nationella referenslaboratorier deltog. Syftet var att harmonisera kalibreringsmetoderna i medlemsstaterna och att kontrollera de nationella referensstandardernas exakthet. Under konferensen Air Quality 2000, som organiserades av EI i Venedig i maj och som samlade 550 deltagare, presenterades nya rön om luftföroreningar och effektivare tekniska och politiska strategier för att kontrollera sådana.

* I den tredje världskongressen om "alternativ och användning av djur i biovetenskaperna", som hölls i Bologna i Italien och organiserades av Europeiska centret för validering av alternativa provmetoder (ECVAM), deltog 800 vetenskapsmän från hela världen. Det finns nu in vitro-metoder för alla nivåer av produktion av monoklonala antikroppar, exempelvis för tillverkning av vacciner och för kvalitetsbedömning av immunobiologiska ämnen och hormoner. ECVAM:s vetenskapliga kommitté (ESAC) har godkänt dem som ersättning för animala produktionssystem.

* Man har utvecklat förenklade metoder för att bestämma förekomst av polyklorerade bifenyler (PCB) till stöd för belgiska laboratoriers försök att lösa dioxinproblemen och den aktuella föroreningen av belgiska livsmedel och födoämnen.

* Aktiviteterna rörande migrering under framställning av livsmedel har inriktats på bedömning av utsläpp av nickel och krom från stål, som används i storskalig produktion av glukossirap, med hjälp av en elektrokemisk anläggning för aktivering av tunna skikt (ETLAF).

* IRMM framställde 1999 världens första referensmaterial för detektering av genetiskt modifierade organismer (GMO) och institutet fortsätter att tillhandahålla referensmaterial för olika typer av GMO som släppts ut fullständigt på marknaden och som används för livsmedelsproduktion.

* En patentansökan har lämnats in för en innovativ modell baserad på genetiskt manipulerade neuroncellinjer för farmakologisk-toxologisk testning, som kommer att göra det möjligt att klarlägga mekanismer i samband med neurologiska störningar och neuromuskulära sjukdomar.

* En förvaringsplats för programvara för att arkivera de produkter som stötts av kommissionens initiativ om användning av multimedia i undervisning. Informationstjänsten Prometheus har inrättats för att främja undervisning och utbildning i hela det europeiska samhället.

* Anläggningen för borneutroninfångningsterapi (BNCT) vid högflödesreaktorn (HFR) i Petten har förbättrats genom inköp och installation av komponenter för systemet med flytande argon. Standardiserade arbetsrutiner som nyligen utvecklats garanterar en smidigare och pålitligare drift av anläggningen och förbättrar på så sätt helhetsresultatet.

* Det första laboratoriet på plats för analys av säkerhetskontroller vid upparbetningsanläggningen i Sellafield i Förenade kungariket invigdes i oktober 1999. En hög automatisering krävdes för att uppnå en takt på 1 000 prover per år.

SYNPUNKTER FRÅN STYRELSEN

År 1999 innebar stora förändringar för GFC. För det första har en ny kommission installerats och GFC kunde välkomna den nya kommissionären för forskning, Philippe Busquin. GFC:s nya inriktning godkändes tillsammans med GFC:s särskilda program och dess fleråriga arbetsprogram. Styrelsen noterar det arbete som GFC:s ledning lagt ned för att uppfylla de nya kraven och för att anpassa de nya programverksamheterna till de viktigaste kundernas, dvs. kommissionens avdelningars, behov. Styrelsen uppskattar även generaldirektörens beslut att genomföra en vetenskaplig granskning för att se till att GFC:s vetenskapliga resurser matchar de nya målen. Vidare uttrycker styrelsen sin uppskattning över de åtgärder som under de senaste åren vidtagits på ledningsnivå för att göra GFC effektivare.

GFC:s särskilda program för åren 1999-2003 godkändes av rådet den 25 januari 1999.

Målen för GFC:s verksamhet beskrivs i detalj i det fleråriga arbetsprogrammet, vars utveckling styrelsen har följt mycket noggrant, och som godkändes formellt av kommissionen den 16 april 1999. Styrelsen noterar med tillfredsställelse de åtgärder GFC:s styrelse, efter systematiskt samråd med kommissionens generaldirektorat, vidtagit för att säkerställa att GFC:s resurser används på ett effektivt sätt för att stödja EU:s politik, och att programmen är tillräckligt flexibla så att de kan lätt kan anpassas till nya prioriteringar och behov inom EU:s politik. Styrelsen noterar även de ansträngningar som gjorts för att få till stånd ett gott samarbete med industrin och forskningsorganisationer, vilket lett till undertecknandet av flera gemensamma avsiktsförklaringar.

Den vetenskapliga granskningen utfördes för att man skulle få en överblick över GFC:s vetenskapliga resurser, dess starka och svaga punkter, och vilken teknisk möjlighet det finns för att genomföra planerna för GFC:s nya fleråriga arbetsprogram. Styrelsen förväntar sig att resultaten från granskningen skall utgöra tillräckligt underlag för GFC:s utvärdering som skall ske vart femte år. Styrelsen förväntar sig också att nödvändiga åtgärder kommer att vidtas för att genomföra de rekommendationer som granskningen leder fram till och kommer att följa utvecklingen med intresse. Utvärderingen skall fungera som stöd för GFC i fråga om att utforma politiken och skall också bidra till arbetet med att utforma en långsiktig vetenskaplig strategi för GFC.

Styrelsen noterar utvecklingen av GFC:s initiativ i fråga om tekniköverföring, välkomnar genomförandet av utbildningskurser i entreprenörskap och stödjer planerna på en kuvös vid ISPRA och en fond för tekniköverföring.

Styrelsen noterar vidare de insatser på ledningsnivå som gjorts för att förbättra den externa kommunikationen, och välkomnar införandet av ett kvalitetssystem, total kvalitetsstyrning (TQM), för hela GFC. Styrelsen uppmuntrar TQM-projektet och understryker vikten av ett systematiskt långsiktigt tillvägagångssätt för dess genomförande.

Styrelsen erkänner GFC:s resultat inom konkurrensförknippade aktiviteter och ser fram emot fortlöpande uppdatering på området, i synnerhet när det gäller användningen av strategiska verktyg för att validera, förbättra och utvidga GFC:s kompetens inom de områden som berörs av det här arbetsprogrammet.

I linje med sin uppfattning och med resultatet från mötet i rådet (forskning) den 2 december 1999, välkomnar styrelsen det initiativ som kommissionen tagit och stödjer kommissionens inställning att omedelbara åtgärder skall vidtas för nedläggning av överflödiga kärnkraftsanläggningar. På det området välkomnar styrelsen kommissionens planer på att utveckla en strukturerad långsiktig nedläggningsplan med sund finansiering.

I fråga om högflödesreaktorn i Petten noterar styrelsen det nya tilläggsprogrammet för reaktorn som godkänts för åren 2000-2003. Högflödesreaktorn spelar en viktig roll i vissa av teknologierna inom den europeiska forskningen, i synnerhet när det gäller medicinsk forskning, materialforskning och kärnsäkerhet.

Slutligen vill styrelsen arbeta för att framtida rapporter från GFC:s ledning skall innehålla en redogörelse för hur GFC uppfyllen målen i rådets resolution "Kvinnor och vetenskap" av den 20 maj 1999 och i Europaparlamentets resolution om integrering av lika möjligheter i gemenskapens politik av den 9 mars 1999.

Styrelsen tackar kommissionsledamoten med ansvar för forskning, Philippe Busquin, för de insatser han gjort sedan han tillträdde sin post i den nya kommissionen.

GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET 1999

Ett nytt arbetsprogram till stöd för EU:s politik

Uppdraget

Gemensamma forskningscentrets uppdrag är att ge kundorienterat vetenskapligt och tekniskt stöd för utformningen, genomförandet och övervakningen av Europeiska unionens politik. Som enhet inom Europeiska kommissionen fungerar GFC som ett vetenskapligt och tekniskt referenscentrum för EU. Genom att stå nära den politiska beslutsprocessen tjänar det medlemsstaternas gemensamma intressen samtidigt som det är oberoende av privata och nationella särintressen.

För att genomföra sitt uppdrag förfogar GFC över en unik kombination av anläggningar och expertis som överskrider de nationella gränserna. Dessutom stimulerar centret genom sina nätverk till forskningssamarbete samtidigt som det breddar sin kunskapsbas.

Ministerrådet och Europaparlamentet godkände Gemensamma forskningscentrets uppdrag då de i januari 1999 antog två särskilda program inom ramen för Femte ramprogrammet (FP5):

1. Det särskilda programmet 1998-2002 för forskning, teknisk utveckling, inbegripet demonstration, som skall genomföras genom direkta åtgärder för Europeiska gemenskapen.

2. Det särskilda programmet 1998-2002 för forskning och utbildning som skall genomföras genom direkta åtgärder för Europeiska atomenergigemenskapen.

[Rådets beslut nr 1999/174/EG och nr 1999/176/Euratom.]

Enligt dessa beslut skall kommissionen utarbeta ett flerårigt arbetsprogram för nästa fyraårsperiod, med uppgifter om målen, prioriteringarna och genomförandeplanerna för de två särskilda programmen. Arbetsprogrammet antogs genom kommissionens beslut av den 16 april 1999. Det är upplagt i enlighet med de vetenskapliga och tekniska målen i GFC:s särskilda program och bedrivs inom deras budgetramar: 739 miljoner euro för Europeiska kommissionens program och 281 miljoner euro för Euratom-programmet. Arbetsprogrammet är projektorienterat och grundar sig på detaljerade projektplaner för totalt 101 projekt.

Projektplanerna har utarbetats efter en ingående samrådsprocess inom Europeiska kommissionen. I en workshop som hölls 1998 presenterades varje projekt för de generaldirektorat som var kunder. Detta följdes i början av 1999 av diskussioner på hög nivå mellan GFC och kommissionens enheter. På det sättet kunde man i programmen ta med reaktioner från användarna rörande särskilda prioriteringar för GFC, eftersträvade resultat och tidtabeller för projekten. Processen kulminerade i ett formellt, enhetsövergripande samråd och kommissionens godkännande av programmet.

Projekten i GFC:s arbetsprogram strukturerades för att stödja FP5:s viktigaste teman:

I. Tjänster till allmänheten

I.1. Konsumentskydd

I.2. Hälso- och sjukvård

I.3. Informationssamhällets fördelar

I.4. Befolkningens säkerhet: artificiella och naturliga risker

II. Ökad hållbarhet

II.1. Integration av miljöskyddet i EU:s övriga politik

II.2. Föroreningar

II.3. Globala förändringar

II.4. Energi och transport

II.5. Jordbruk, landsbygdsutveckling och fiske

III. Främjande av gemenskapens konkurrenskraft

III.1. sysselsättning, teknik och industrins konkurrenskraft

III.2. Standardisering som stöd för det internationella handelssystemet

III.3. Innovation och tekniköverföring

III.4. Utvidgning, förberedelse av anslutning och internationellt samarbete

IV. Euratoms arbetsprogram

IV.1. Kärnsäkerhet

IV.2. Kärnmaterialkontroll och kärnsäkerhetskontroll

IV.3. Nedläggning och avfallshantering

En betydande del av programmet är ägnat åt att direkt bidra till genomförandet av EU:s regelverk, exempelvis verksamheten i Europeiska kemikaliebyrån (ECB), Byrån för samordnat förebyggande och förhindrande av föroreningar (IPPCB) och Europeiska referenslaboratoriet för luftföroreningar (ERLAP).

GFC:s arbetsprogram omfattar två övergripande verksamheter:

* Framåtblickande insikter i moderna tekniska utvecklingstendenser (såsom biovetenskap och informationssamhället) och socioekonomiska frågor - inbegripet sysselsättning, utvidgningen av EU och Medelhavsområdet.

* Inrättande av nätverk med andra FoTU-aktörer i EU för att framställa standardreferenser (metoder, data, material och mätningar) och garantera öppenhet på den inre marknaden och i internationell handel.

Arbetsprogrammets form och det förfarande som valts för en nära samverkan med kommissionens enheter innebär stora förändringar i jämförelse med tidigare praxis. Programmet är uppställt i matrisform för att visa hur det stödjer olika politikområden och för att främja tvärvetenskapliga aktiviteter och samarbete mellan GFC:s olika institut.

För att göra det fleråriga arbetsprogrammet mer flexibelt är det uppdelat i "årliga" arbetsprogram som en gång om året revideras av GFC och kommissionens generaldirektorat på grundval av nya behov och prioriteringar.

Tabell 1 visar den institutionella forskningsverksamhet som bedrivits vid GFC:s åtta institut inom ramen för arbetsprogrammet.

>Plats för tabell>

abell 1: GFC:s institutionella forskningsverksamhet

* Arbete för kommissionens enheter

GFC:s arbetsprogram är uppbyggt i enlighet med de prioriteringar som kommissionens generaldirektorat fastställt. Samverkan med de uppdragsgivande generaldirektorat har säkerställts genom flera bilaterala möten och formaliserats genom samarbetsavtal i form av gemensamma avsiktsförklaringar. Dessa avsiktsförklaringar ger en ram för de operativa kontakterna mellan de två enheterna, de ömsesidiga skyldigheterna till samråd och utbyte av information samt för övervakning och rapportering om GFC-projektens framsteg och eftersträvade resultat.

1999 undertecknade GFC gemensamma avsiktsförklaringar med GD Företagspolitik, GD Miljö och GD Utbildning och kultur. Förhandlingarna om en gemensam avsiktsförklaring med GD Hälsa och konsumentskydd är långt framskridna.

* Kluster - ett nytt interinstitutionellt arbetssätt

Ett tvärvetenskapligt arbetssätt

GFC har inrättat en rad programkluster för att gruppera projekt som bidrar till en väldefinierad vetenskaplig, teknisk eller social fråga. Syftet är att främja ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt genom att sammanföra forskargrupper från GFC:s olika institut, att höja GFC:s profil och att stärka kontakterna med dess kunder. Kluster kan fungera som referenspunkter för de frågor som behandlas. Hittills har klustren inte haft några budgetkonsekvenser.

Följande kluster inrättades vid GFC under första hälften av 1999:

* Elektronisk handel: fokus på tillförlitlighet och konsumentaspekter i elektronisk handel (IHCP, ISIS och IPTS).

* Utsläpp och därmed sammanhängande effekter på människor och miljö: fokus på utsläppsprocesser, ren teknik för transporter och avfallsförbränning, karaktäristik av utsläpp med avseende på hälsoeffekter (EI, IAM, IHCP och IPTS).

* Globala förändringar: modellering av kolsänkor och övervakning av kol i atmosfären och biosfären, ren teknik och konsekvenserna för energipolitiken (SAI, IPTS, EI och IAM).

* Livsmedel: fokus på livsmedelssäkerhet, åtgärder för bedrägeribekämpning, stöd till direktiv om biologisk mångfald och utveckling av standarder för att öka den industriella konkurrenskraften (IHCP, IRMM och IPTS).

* Miljöåtgärder inom jordbruket: geospatial information, samordnade bedömningar och verifiering av miljöåtgärder inom jordbruket (SAI, EI, ISIS och IPTS).

* Förvaltning av åldrande reaktorer: säkerhet i kärnkraftverk, konsekvenserna av utvidgningen, ökad industriell konkurrenskraft (IAM och ISIS).

Experimentet med kluster kommer att pågå under det kommande året och en intern utvärdering av dess resultat och effekter kommer att göras i slutet av år 2000.

* Icke-nukleär forskningsverksamhet

Den icke-nukleära delen av GFC:s arbetsprogram växer stadigt, och utgör nu ca 73 % av hela verksamheten.

I enlighet med GFC:s uppdrag inriktas arbetet på forskningsämnen som är av betydelse för viktiga politiska faktorer, nämligen medborgarnas oro över hälsa och säkerhet samt hållbarhet och konkurrenskraft.

Närmare uppgifter om arbetet ges i de avsnitt där arbetet i GFC:s olika institut beskrivs.

* Nukleär forskningsverksamhet

Institutionellt program

GFC har sitt ursprung i Euratomfördraget, även om den andel av budgeten som går till kärnenergi nu minskat till 27 %. Som en reaktion på de förändrade politiska och industriella villkoren för kärnenergi i Europa har man utvecklat en strategi för GFC:s Euratom-program där tonvikten läggs vid följande frågor:

Kärnsäkerhetskontroll, vilket inbegriper utveckling och godkännande av utrustning, utarbetande av referensmaterial och -metoder samt utbildning av inspektörer.

Forskning om driftssäkerhet i åldrande kärnkraftverk, forskning om aktinider med sikte på säkerhetsundersökningar rörande bränslecykeln.

De projekt som hör till dessa frågor genomförs i fyra av GFC:s institut: IRMM, ITU, IAM och ISIS. ITU har huvudansvaret för GFC:s nukleära forskningsverksamhet.

Högflödesreaktorn (HFR)

Genomförande av ett Euratomavtal

Kommissionen driver högflödesreaktorn (HFR) i Petten enligt avtalet mellan Euratom och Nederländerna från 1961. GFC bedriver forskning vid HFR för Europeiska atomenergigemenskapens räkning på basis av fyraåriga tilläggsprogram.

Ansvaret för HFR-reaktorn delas mellan Nederländerna, Tyskland och Frankrike. Varje part garanterar en viss andel av de finansiella medel som behövs. Den 2 december 1999 godkände ministerrådet (forskning) ett nytt fyraårigt program (2000-2003).

HFR-programmet är fortfarande i kraft vad gäller säkerhet i befintliga reaktorer samt utveckling av säkrare reaktorer och nya bränslen.

HFR används även i allt högre grad för att stödja medicinsk forskning. HFR framställer isotoper för mer än 60 % av de tio miljoner diagnoser som årligen ställs i Europa. HFR:s driftskvalitet och -tillförlitlighet gör den oumbärlig på detta område för de europeiska läkemedelsföretagen. Reaktorns läge gör det möjligt att snabbt slussa dess medicinska produkter till olika europeiska medicinska centra, vilket är nödvändigt med tanke på den korta livstiden för de flesta isotoper som används i dag.

En sammanslutning av europeiska forskningscentra som arbetar med en ny behandlingsform för hjärntumörer baserad på borneutroninfångningsterapi (BNCT) använder sig också av HFR. HFR stödjer även annan forskning med medicinsk anknytning, exempelvis framställning av nya isotoper, utveckling av andra BNCT-tillämpningar och nya alfaimmunterapeutiska produkter samt studier av material för proteser.

Nedläggning av kärnkraftverk

Hantering av överflödiga anläggningar

Inom ramen för Euratom-avtalet undertecknades under 1960-1962 avtal om kärnanläggningar mellan gemenskapen, Tyskland, Belgien, Italien och Nederländerna. I de två senare fallen överfördes nationella kärnkraftverk till gemenskapen och infrastruktur för utveckling av kärnkraftstekniken inrättades. Några av dessa installationer används ännu i dag. Andra har tagits ur drift, i vissa fall redan för 20 år sedan, och har till största delen blivit överflödiga.

GFC har ställt upp en långsiktig handlingsplan för nedläggning av sina kärnkraftsanläggningar. Planen består av tre delar:

1. Hantering av avfall från GFC:s verksamhet sedan 1960 till i dag. I denna fas ingick även säkert bevarande av överflödiga installationer och förbättring av anläggningar för skötsel, sanering, bearbetning och lagring av flytande avfall.

2. Demontering av stängda anläggningar, såsom reaktorer och laboratorier. Detta förfarande ger upphov till nytt avfall som också måste behandlas.

3. Utvärdering av de resurser som krävs för framtida nedmontering av kärnanläggningar som fortfarande är i drift, t.ex. cyklotronen i Ispra, de högaktiva cellerna vid ITU i Karlsruhe och högflödesreaktorn i Petten.

Detta program noterades av rådet den 20 maj 1999 och godkändes formellt den 2 december 1999 (KOM(1999) 114, slutlig).

* Samordning av rymdverksamheten

Europeiska kommissionen har sedan 1997 vidtagit särskilda åtgärder för att samordna de europeiska rymdsatsningarna och EU:s politik på detta område. I detta syfte har GFC:s generaldirektör getts i uppdrag att effektivera verksamheten och de kontakter som kommissionens enheter har, såväl interna som externa, framför allt i förhållande till Europeiska rymdbyrån (ESA).

Gruppen för samordning av rymdverksamheten (Co-ordination of Space Activities Unit), som rapporterar direkt till GFC:s generaldirektör, organiserar, driver och stödjer den enhetsövergripande Rymdsamordningsgruppen (Space Co-ordination Group, SCG), liksom kommissionens rådgivande grupp för rymdverksamhet (SAG). I den senare ingår kommissionens enheter, rymdexperter från medlemsstaterna, ESA, Eumetsat och Västeuropeiska unionen (WEU). SAG är ett rådgivande organ som skall främja den politiska debatten och uppnå samsyn om framtida åtgärder. SAG stimulerar debatten genom studier och policydokument.

I juni 1999 antog kommissionen arbetsdokumentet Towards a coherent European approach for Space [SEK(1999)0789], som utarbetats av Gruppen för samordning av rymdverksamheten under tillsyn av generaldirektören och med hjälp av Rymdsamordningsgruppen. Som ett direkt resultat av detta dokument från kommissionen togs "Rymden" för första gången upp på föredragningslistan för ett EU-ministerrådsmöte, vid mötet för forskningsministrar den 2 december 1999.

Gruppen för samordning av rymdverksamheten offentliggjorde under 1999 även följande dokument:

* Gemensam rapport om synergin mellan Europeiska gemenskapen och Europeiska rymdbyrån (SAG/99/1).

* Global övervakning för miljö och säkerhet (SAG/99/3).

* Kompendium över projekt för rymdtekniska tillämpningar i Fjärde ramprogrammet (EUR 18971).

* Slutsatser från den industriella rymdpanelen på hög nivå (maj 1999).

Öppning mot kandidatländerna

Vid ett ad hoc-möte med delegater från de elva kandidatländerna i Ispra den 19 mars 1999 godkändes en strategi för GFC i anslutning till dessa länders nyligen genomförda associering med FP5. Strategin består av följande fem delar:

1. Inrättande av gemensamma forskningsprojekt och tematiska nätverk, med särskild hänvisning till ansökningsomgångarna för EU:s program.

2. Främjande av överföringen av GFC:s andel av det gemensamma regelverket, som finns att tillgå i dess olika kontor och nätverk som genomför EU-lagstiftningen - särskilt på miljöområdet.

3. Tillgång till GFC:s experimentella anläggningar, som i flera fall är unika i Europa.

4. Värdskap för vetenskapsmän och stipendiater från kandidatländerna.

5. Organiserande av konferenser, besök och informationsdagar i kandidatländerna och spridande av information om GFC.

I överensstämmelse med denna strategi har GFC för särskilda områden inrättat flera forskningskonsortier med organisationer från kandidatländer och organiserat särskilda workshops om frågor i samband med utvidgningen.

Internationella relationer

I mars 1999 presenterade GFC för rådet följderna av forskningscentrets strategi för dess internationella relationer. Forskningsgruppen välkomnade enhälligt den nya strategin som innebär att GFC skall inrikta sin internationella verksamhet på de områden som prioriteras i arbetsprogrammet och på ett begränsat antal länder, i synnerhet Oberoende staters samvälde, Förenta staterna och Japan.

GFC:s generaldirektör har genomfört tjänsteresor till Japan och Korea under våren och besökte Förenta staterna under hösten. Under USA-besöket undertecknades ett avtal med USA:s kärnkraftskommission om kärnsäkerhet. Det fattades också beslut om att formalisera samarbetet mellan GFC och de amerikanska myndigheterna för drogbekämpning genom ett genomförandeavtal med det gemensamma institutet för livsmedelssäkerhet och näringslära (Joint Institute for Food SAfety and Nutrition (JIFSAN)) och att utvidga det nuvarande samarbetet om kärnsäkerhet med energidepartementet för att låta ett nytt separat avtal även omfatta kärnteknik. Ett liknande beslut fattades i Tokyo med japanska forskningsinstitutet för atomenergi (JAERI).

Förutom undertecknandet av avtalet mellan Argentina och Euratom, undertecknade GFC även ett avtal med nya argentinsk-brasilianska kärnenergiorganet (ABACC) på området kärnsäkerhet. Det avtalet omfattar allt samarbete mellan de två unika säkerhetssystemen.

Inom ramen för Tacis-programmet fortsatte samarbetet med Ryssland i form av kärnsäkerhetsprojekt, men nu med tyngdpunkten lagd på hantering av plutonium. På området kärnsäkerhet ökade GFC:s inblandning kraftigt när Gemensamma biståndstjänsten krävde en komplett genomgång av de fjorton stora "projekten på plats" och Ispras deltagande i Tacis' första tekniska seminarium mellan kommissionen, ryska myndigheter och industriella partners från både Ryssland och övriga Europa. Att seminariet, som ägde rum i juni, blev en framgång, stärkte GFC:s roll, vilket också betonades av de ryska myndigheterna vid 1999 års möte för Tacis' övervakningsgrupp.

GFC som partner i nätverk

Upprätthållande av kvalitet och oberoende

Gemenskapens politikområden är komplexa och mångfacetterade, och sträcker sig över allt fler frågor. De resurser och den kompetens som krävs för kunskapsstödet går utöver de som GFC har eller kan ha i framtiden. För att kunna tillhandahålla oberoende vetenskaplig och teknisk expertis måste GFC därför kunna utnyttja externa "kompetenspooler" och samtidigt kunna se till att resultaten uppfyller kraven på kvalitet och oberoende.

GFC kommer i allt högre grad att dela ansvaret för kunskapsförsörjningen med medlemsstaterna. Man håller redan på att förhandla om flera sådana avtal med nationella forskningsorganisationer, exempelvis TNO (den nederländska organisationen för tillämpad vetenskaplig forskning) och DERA (Förenade kungarikets byrå för utvärdering och forskning på försvarsområdet).

Man har även undertecknat gemensamma avsiktsförklaringar med europeiska organisationer, exempelvis Europeiska miljöbyrån (EEA) och Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMEA). EES-avtalet omfattar vetenskapligt och tekniskt samarbete i miljöfrågor, med särskild tonvikt på sådana frågor som klimatförändring, övervakning av kemikalier och deras inverkan på miljön, och skydd av Europas naturresurser, rymd och land. EMEA-avtalet syftar till utveckling och förbättrat utnyttjande av olika telematikinitiativ till stöd för tillsynspolitiken på läkemedelsområdet.

I sitt förhållande till industrin tillämpar GFC tillvägagångssättet att gynna representativa industrigrupper snarare än enskilda företag för att kunna bevara sitt oberoende till stöd för den europeiska konkurrenskraften. 1999 inleddes förhandlingar med europeiska industriella nätverk, t.ex. EUCAR (bilindustrin) och CONCAWE (oljebranschen) för gemensamt arbete med fordonsutsläpp.

Under det gångna året har GFC gjort en översyn av alla sina projekt av betydelse för standardisering till stöd för det samarbetsavtal som undertecknades 1998 med Europeiska standardiseringsorganisationen (CEN). Ett specialnummer av IPTS Report ägandes också åt standardiseringsfrågor. I juni hölls ett gemensamt seminarium med CEN:s ansvariga tekniska kommittéer om livscykelanalys, och man har även haft en gemensam workshop om miljönormer.

I samarbete med partnerländer från Medelhavsområdet har man i flera GFC-projekt tagit upp viktiga frågor rörande den socioekonomiska utvecklingen av Euro-Medelhavsregionen, t.ex. vatten, energi, markanvändning och livsmedelstillgångar. Arbetet utförs som ett direkt stöd till de mellanstatliga Euro-Med-kommittéerna för vetenskap och teknik samt industriellt samarbete genom kommissionens ansvariga enheter. Bland de frågor som togs upp i en första omgång av expertworkshops under 1999 finns utvecklingen av de mänskliga resurserna, diabetes mellitus, livsmedelsproduktion (med IHCP) och -teknik samt fjärranalys i jordbruket (med SAI).

Konkurrensförknippade aktiviteter

Målet satt till 15 %

I rådets beslut om GFC:s särskilda program anges att GFC inom ramen för FP5 skall fortsätta sina insatser för att utveckla konkurrensförknippade aktiviteter. Styrelsen har satt ett provisoriskt mål på 15 % för åren 1999-2002. Det är ett något lägre mål än i det föregående programmet och överensstämmer med inriktningen av GFC:s kärnverksamhet på stöd till EU:s politik.

De konkurrensförknippade aktiviteterna inbegriper konkurrensförknippat arbete med anknytning till Europeiska kommissionen, åtgärder med kostnadsdelning med externa forskningsorganisationer och arbete för tredje part för den europeiska industrin. Syftet med GFC:s deltagande är i första hand att upprätthålla en hög professionell nivå genom arbete för krävande kunder och jämförelser med externa partner eller att förvärva ny kompetens genom samarbete. Utgångspunkten för val av projekt är att de skall komplettera institutionella verksamheter och ge mervärde - ge särskild expertkunskap eller "europeisk spännvidd".

GFC bidrar endast om det önskade projektet eller tjänsten knyter an till dess uppdrag. GFC respekterar subsidiaritetsprincipen och erbjuder därför inte tjänster som bättre kan tillhandahållas på nationell nivå.

Under det första året av genomförandet av FP5 deltog alla institut i de första förslagsomgångarna för åtgärder med kostnadsdelning och var med i mer än 250 inlämnade projektförslag. Den 1 november förelåg ännu inte fullständiga uppgifter om resultaten, men det ser ut som om mer än 80 förslag kommer att ha framgång.

Tekniköverföring

I de åtgärder som vidtagits inom ramen för det europeiska initiativet för tekniköverföring (ETTI) och som finansieras utanför GFC:s institutionella budget ingår en kurs i entreprenörskap, en "förlängd kuvös" för att främja tillväxten för spin-off-företag och underlätta tillgång till GFC:s laboratorier samt genomförande av en startkapitalfond - Tekniköverföringsfonden.

Entreprenörsutbildningen utformades för GFC-forskare med korttidskontrakt. Den har utprovats i ett pilotprogram med 20 forskare som valdes bland 35 sökande. I 18 workshops (200 timmar utbildning med fackmän från medlemsstaterna som lärare) gavs grundläggande företagarkunskaper, omfattande alla faser av företagsplaneringen, från genomförbarhetsstudier till praktiska åtgärder för att starta ett företag. Tre av deltagarna håller nu på att utarbeta affärsplaner för spin-off-projekt.

Till ett framgångsrikt utnyttjande av teknik hör skydd av den immateriella äganderätten till resultaten, bedömning av en tekniks potential och identifiering av intresserade partner. Under 1999 inlämnades 11 patentansökningar och ytterligare 12 var under förberedelse. Tekniköverföringsportföljen, som omfattar omkring 50 dokumenterade tekniker, har upprätthållits och uppdaterats. GFC har aktivt upprätthållit kontakter och fört diskussioner i syfte att underteckna ett flertal licensavtal.

Privat finansiering av nystartade företag

Konceptet med privat finansiering av 50 % av kapitalfonden för nystartade företag för att affärsmässigt exploatera projekt som härrör från GFC utvecklades 1999. Fondens kapital (mål 20 miljoner euro) skall investeras inte endast i nya företag utan även i tekniköverföring till befintliga företag. Efter ett brett samråd med mer än 100 fondförvaltare har flera anmält sitt intresse. Förhandlingar har inletts med ett kandidatföretag som utvalts i en öppen ansökningsomgång.

En projektplan för en inrättning för "ruvning" och "tekniköverföring" har färdigställts - Europeiska centret för innovation och spin-off (European Centre for Innovation and Spin-Offs, ECIS). Kuvösfunktionen hjälper valda spin-off-projekt från GFC med rådgivning och utbildning för att formulera en affärsplan och för att förbereda de praktiska åtgärderna innan ett nytt företag bildas juridiskt. Tekniköverföringsfunktionen hjälper till med att finna, härbärgera och rådslå med innovativa små och medelstora företag i medlemsstaterna för tekniköverföring från GFC. Finansieringen av ECIS avtalades i slutet av 1999, med generaldirektoratet för regionalpolitik med målet att centret skulle vara i drift i mitten av år 2000.

GFC samordnar även Europeiska nätverket för tekniköverföring (ETTN), ett pilotprojekt för de tidigare GD III, XIII och XXIII om användning av informations- och kommunikationsteknik för att främja tekniköverföring till små och medelstora företag i geografiskt avlägsna områden. Målet är att påskynda den transnationella tekniköverföringen och att göra små och medelstora företag mer konkurrenskraftiga genom att underlätta deras tillgång till koncentrationer av expertkunskap. Mellanhandsorganisationer spelar en nyckelroll för att fastställa de små och medelstora företagens behov. Mer än 300 små och medelstora företag deltar och transnationella överföringar av teknik har påbörjats. Detaljerade uppgifter om ETTN finns på webbplatsen http://ettn.jrc.it.

Spin-off-effekter av offentlig forskning

GFC har deltagit i ett konsortium som valdes i ett nytt FP5-förslag för att främja spin-off-effekter av offentlig forskning. Uppskattningsvis 60 000 europeiska forskare är företrädda med partners som CEA (franska atomenergikommissionen), CERN (Europeiska laboratoriet för partikelfysik), CNRS (Frankrikes nationella center för vetenskaplig forskning), CSIC-CNM (Spaniens nationella centrum för mikroelektronik) och DERA (Förenade kungarikets byrå för utvärdering och forskning på försvarsområdet). Målet är att utnyttja partnernas expertis och internationella nätverk för att stödja spin-off-projekt och för att delta i arbetet med att sammanställa exempel på lyckade satsningar.

GFC:s PR-strategi, som lanserades 1998, tillämpades under 1999 för att höja GFC:s aktiviteters profil i alla media och bland de viktigaste målgrupperna samt bland allmänheten. Den breda uppmärksamhet som GFC fick i olika media, särskilt i pressen och i radio och teve, gav betydande positiva resultat.

En ny enhet för specialistinformation och PR

PR-verksamheten har införlivats i GFC:s huvudverksamhet inom policy och vetenskap genom inrättande av en enhet för specialistinformation och PR, som ansvarar för den övergripande samordningen av GFC:s PR-strategi.

Ökad synlighet

Under det gångna året har GFC både organiserat och deltagit i en rad tillställningar, däribland konferenser, seminarier och vetenskapliga workshops. Denna verksamhet har bidragit till att göra GFC mer synligt för internationella vetenskapliga målgrupper liksom för den allmänna pressen och fackpressen. De många priser som vunnits av personal vid GFC under året har också bidragit till detta.

GFC hade ett stort informationsstånd då Europeiska kommissionen lanserade FP5 i Essen i Tyskland i februari 1999. Tillställningen användes för att få till stånd omnämnanden i pressen på olika nivåer.

GFC deltog i den andra världskonferensen för vetenskapsjournalistik i Budapest i juli. Mer än 146 vetenskapsskribenter från 29 länder möttes för att diskutera vetenskapsjournalisternas roll i rapporteringen om vetenskap. GFC hade en utställning med informationsmaterial, affischer och informationsdossierer för pressen.

Konferensen "Luftkvalitet 2000" i maj samlade mer än 550 deltagare från industrin, forskningsorganisationer och nationella och internationella myndigheter. Konferensen organiserades gemensamt av GFC, GD Miljö och Fondazione Mangeri från Venedig.

En annan viktig internationell tillställning, som samlade omkring 800 vetenskapsmän, organiserades av ECVAM och hölls i Bologna i Italien den 29 augusti till 2 september 1999. Den tredje världskongressens tema var "Alternativ och användning av djur i biovetenskaperna".

GFC presenterade sitt arbetsprogram inom FP5 för forskningspartner, myndigheter och kolleger inom kommissionen vid det internationella seminariet "Vetenskapligt och tekniskt stöd till gemenskapens politik - mot ett nytt partnerskap", som hölls i mars vid GFC:s anläggning i Ispra. En särskild tillställning i samband med seminariet fokuserade på de associerade länderna och gav företrädarna för de central- och östeuropeiska länderna ett tillfälle att lära sig mer om GFC:s verksamhet.

Personal från GFC vann flera prestigefyllda priser under 1999, bl.a. följande:

* Elke Anklam och Joerg Stroka (IHCP), som utnämndes till årets "Associate Referee" av Association of Official Analytical Chemists.

* Aloïs Sieber (SAI), som för sina bidrag till och ledarskap inom fjärranalys med hjälp av mikrovågsteknik utsågs till IEEE-stipendiat.

* Maurice Whelan och Colin Forno (ISIS), som vann priset Metrology for World Class Manufacturing 1999 - innovativ metrologi i Förenade kungariket för sitt arbete inom optisk interferometri.

Lista över publikationer

Under året lanserades flera nya publikationer, såväl av allmän som av vetenskaplig karaktär och med inriktning på olika målgrupper, bl.a.

* Letter from the JRC, som distribueras till politiska beslutsfattare i Europa,

* JRC in (månad), en intern månatlig nyhetsbulletin för GFC:s personal vid alla anläggningar,

* Informationsbroschyren Joint Research Centre, som ger en allmän överblick av GFC:s verksamhet,

* Informationsbroschyren Serving the citizen, som inriktar sig på GFC:s direkta tjänster till allmänheten,

* En presentation i videoform av GFC, med allmän information och enskildheter om de olika instituten,

* En ny elektronisk publikation under namnet "viewcard" (CD-ROM) om GFC:s aktiviteter.

Ett stort antal besök

GFC:s olika anläggningar har fått motta många besökare, däribland ledande personer från politik och affärsliv. Philippe Busquins besök vid anläggningen i Ispra i oktober 1999, strax efter det att han övertagit ansvaret för GD forskning och GFC, inledde kommissionsledamotens besöksrunda till alla GFC:s anläggningar - följande anhalt blev IAM i Petten i december.

Många journalister har besökt GFC för att intervjua personal och filma olika projekt. Omkring 60 TV-program och nyhetsmagasin i medlemsstaterna har haft inslag om olika GFC-projekt. Tio presskonferenser och informationstillfällen för media har hållits.

GFC har fått motta mer än 10 000 besökare vid de olika anläggningarna i samband med olika tillställningar, bl.a. möten, konferenser och laboratoriebesök av representanter från industrin, universitet och andra intresserade parter.

GFC i siffror

* Personal

>Plats för tabell>

FC:s personal består av följande kategorier (M = män, K = kvinnor):

Av ovanstående kan ungefär 1 600 anses vara vetenskaplig personal, av vilka cirka 400 är anställda på korttidskontrakt (1-3 år).

Eftersom GFC:s behov av kvalificerad arbetskraft har ökat under de senaste åren, har budgetmyndigheten ökat antalet kvalificerade vetenskapliga tjänster (lönegrad A) för att öka antalet anställda med universitetsutbildning. Denna ändring, som genomfördes i början av 1999, gjorde att tillfällig personal i lönegrad A kunde rekryteras. Under 1999 fortsatte genomförandet av den nya kommissionens personalpolitik för personal som finansieras via forskningsbudgeten. Den personalpolitiken innebär att en stabil grund av tjänstemän (40 % av de anställda) kompletteras med ett flexibelt tillskott av tillfälligt anställda (35 % av de fast anställda på femårskontrakt, 25 % på treårskontrakt). Under året ökade antalet fast anställda som slutade (beroende på pensionering eller att kontraktstiden löpte ut) vid GFC kraftigt, upp till 172 personer. Denna tendens kommer att forsätta under kommande år. De som anställdes under de första åren av GFC:s verksamhet närmar sig pensionsåldern och kommer att ersättas med vetenskapsmän på hög nivå. Under 1999 rekryterades 92 nya fast anställda.

* Jämlika möjligheter

Under 1999 fortsatte GFC att genomföra kommissionens politik i fråga om jämlika möjligheter med målet att uppmuntra rekryteringen och öka andelen av kvinnor, där hänsyn även tas till kommissionens initiativ "kvinnor i vetenskapen". Ansvaret för att utveckla denna politik vid GFC gavs en tjänsteman som är direkt underställd generaldirektören.

* Personalfördelning*

>Plats för tabell>

* Fast anställda och tillfälligt anställda.

** Totalt antal anställda vid administrationen och inom infrastrukturen vid anläggningen i Ispra.

* Gästforskare, Utlånade nationella experter, Lärlingar, Stipendiater

>Plats för tabell>

* Budget

Budget och utgifter - institutionella aktiviteter

De tillgängliga anslagen för GFC fördelar sig på personalutgifter, verkställighetsmedel (underhåll av byggnader och utrustning, elektricitet, försäkringar, förbrukningsvaror m.m.) och driftsanslag (vetenskapliga förvärv). Anslagen kommer från den institutionella budgeten, som ställs till förfogande direkt för GFC från EU:s budget, associerade länder och konkurrensförknippade aktiviteter. I den institutionella budgeten beviljades följande belopp:

>Plats för tabell>

Ökningen under 1999 kan förklaras med en tillfällig investering på åtta miljoner euro för en ny installation vid Ispra. 3,8 miljoner euro användes för nedläggning.

* Konkurrensförknippade aktiviteter

I början av 1999 utarbetade GFC-institutet en affärsplan för konkurrensförknippade aktiviteter inom femte ramprogrammet. Åtgärderna inriktades på strategiskt deltagande i femte ramprogrammets indirekta åtgärder och som svar på första ansökningsomgången lämnade GFC in ungefär 270 förslag, av vilka fler än en tredjedel beviljades bidrag. Siffran 2,8 miljoner euro för åtgärder med delat kostnadsansvar motsvarar inkomster från tidigare kontrakt inom fjärde ramprogrammet snarare än ny verksamhet.

Budgetposten "konkurrensförknippat stöd" som gjorde att övriga generaldirektorat kunde finansiera konkurrensförknippade aktiviteter kommer inte att finnas i femte ramprogrammet. Inkomsten på 4,3 miljoner euro kan hänföras till pågående projekt som härrör från fjärde ramprogrammet. Arbete för tredje part utfördes till ett värde av 26,4 miljoner euro för ett flertal kunder under 1999 och övriga konkurrensförknippade aktiviteter gav ett resultat på 5 miljoner euro.

// Bokfört i 1999 års redovisning

Åtgärder med kostnadsdelning // 2,8*

Konkurrensförknippat stöd // 4,3

Konkurrensförknippade aktiviteter utanför ramprogrammen // 5,0**

Arbete för tredje part // 26,4

TOTALT // 38,5

* Siffrorna för åtgärder med delat kostnadsansvar hänför sig endast till de ytterligare externa medel som erhållits, "matchande fonder" från GFC:s budget är inte medräknade.

** Omfattar inte den verksamhet som berör högflödesreaktorn.

* Publikationer

>Plats för tabell>

* Rubriken konferenser omfattar även muntliga presentationer och affischer.

** Här ingår även konferensdokument som offentliggjorts i tidskrifter.

Vetenskaplig granskning av GFC:s institut

Då GFC:s arbetsprogram för 1999-2002 godkändes initierade generaldirektören en särskild, framåtblickande utvärdering - den vetenskapliga granskningen - för att säkerställa en effektiv vetenskaplig ram för genomförandet av programmet.

Syftet med granskningen var att ta reda på om GFC hade tillräckliga materiella och intellektuella resurser för att klara av de uppgifter centret tilldelats i FP5. Utvärderingen skulle göras av oberoende, högt ansedda externa experter, vars kompetens täcker en stor del av GFC:s kompetensområden och aktiviteter. Dessa experter skulle ge råd om på vilka områden GFC:s befintliga vetenskapliga resurser verkade vara tillräckliga, behövde förstärkas eller var av mindre betydelse för det nya programmet. De skulle även ta upp frågor rörande GFC:s vetenskapliga strategi på längre sikt.

Den vetenskapliga granskningen genomfördes under tiden juni-oktober i form av besöksgrupper, en för varje institut, och med totalt 30 externa experter. Granskningens framåtblickande karaktär resulterade i en rad rekommendationer, som ledningen i respektive institut tagit med i sin planering på medellång och lång sikt.

De preliminära övergripande slutsatserna som gäller för GFC som helhet kan sammanfattas enligt följande:

* Den nya formuleringen av GFC:s uppdrag har mottagits väl och stöds av ledningen och personalen. Inrättande av nätverk med laboratorier i medlemsstaterna, som utgör ett viktigt element i uppdraget, rekommenderas starkt.

* Den vetenskapliga basen som ligger till grund för uppdraget är av avgörande betydelse och måste upprätthållas. Balansen mellan tjänster och forskning måste uppmärksammas.

* Ett anspråkslöst med dock märkbart deltagande i gemensamma aktiviteter med industrin rekommenderas, liksom insatser för att främja tekniköverföring.

* Betydelsen av kluster för samarbete mellan olika institut understryks. Ansträngningar bör göras för att förstärka deras funktion.

* GFC:s insatser för att stödja kärntekniken erkänns och uppmuntras. Dess hållbarhet är dock beroende av att den nuvarande finansieringsnivån kan upprätthållas.

* Man bör ytterligare utveckla GFC:s rekryteringsstrategi för att stödja organisationens vetenskapliga ställning och livskraft på lång sikt.

Den vetenskapliga granskningen kommer att höja kvaliteten av GFC:s arbete då det nya uppdraget förverkligas från starten av den nuvarande programperioden. Den kommer även att underlätta genomförandet av den föreskrivna utvärderingen av femårsperioden 1996-2000 - en mer traditionell utvärdering som behövs för att planera nästa ramprogram, FP6. Planeringen för att organisera denna utvärdering, som skall leda till en slutlig rapport i slutet av juni 2000, hade i slutet av 1999 framskridit väl.

Total kvalitetsstyrning

Under 1999 började GFC arbeta på ett strukturerat program för kvalitetsförbättring, som utformats för att engagera personal på alla nivåer. I detta arbete ingick en rad initiativ, däribland en projektstyrningsmanual, en total kvalitetsstrategi, en affärsplan och genomförande av ett rapporteringssystem samt nya förvaltningsrutiner.

Till grund för GFC:s totala kvalitetsstyrning ligger självbedömning. Det nya kvalitetsinitiativet kräver omfattande, systematiska och regelbundna granskningar av GFC:s aktiviteter och resultat, där man kan identifiera starka punkter och områden där förbättringar behövs, samt genomförande av relevanta åtgärder för att stimulera till en kontinuerlig förbättringsprocess för att höja nivån på resultaten och öka personalens tillfredsställelse.

Den centrala beståndsdelen i GFC:s arbete på detta område är modellen från Europeiska stiftelsen för kvalitetsstyrning (European Foundation for Quality Management, EFQM). Modellen grundar sig på bästa praxis, stödjer hållbar tillväxt och tillämpar nio olika kriterier - ledarskap, människor, policy och strategi, partnerskap och resurser, processer och resultaten med avseende på människor, kunder, samhälle och nyckelresultat.

Inför framtiden

1999 startade GFC en reflektionsprocess för att ställa upp en strategisk plan för centrets framtida verksamhet. Denna process skall inrikta sig på GFC:s vetenskapliga profil, arbetssätt, kundrelationer, finansiering och interna organisation. Den inbegriper såväl en intern dialog som samråd med externa partners. De byggstenar som processen frambringar kommer att integreras i en övergripande strategisk plan för GFC, som skall vara vägledande för dess verksamhet utöver genomförandet av det aktuella ramprogrammet.

I planen tas följande fyra huvudfrågor upp:

1. Hur skall GFC:s framtida vetenskapliga profil se ut-

2. Hurudana relationer skall GFC ha till sina viktigaste kunder, kommissionens enheter och Europaparlamentet-

3. Vilka partnerskap bör GFC främja-

4. Hur bör GFC utveckla sin organisation för att säkerställa flexibilitet och effektivitet-

Det vetenskapliga elementet i den strategiska planen innebar att GFC under den sista delen av året sysselsattes med interna brainstormingmöten, som kompletterades av den externa vetenskapliga granskningen. Målet var att till slutet av 1999 kunna lägga fram huvudlinjerna för GFC:s framtida vetenskapliga profil. Följande åtta områden utpekades som sannolikt skulle få ökad uppmärksamhet från de politiska beslutsfattarna med avseende på vetenskapligt och tekniskt stöd:

* Globala förändringar

* Vatten

* Livsmedelssäkerhet och -kvalitet

* Genetiskt modifierade organismer

* Utsläpp och hälsoeffekter

* E-handel och tillförlitligheten hos informationstekniska system

* Miljö och säkerhet

* Kärnsäkerhet och säkerhetskontroll

I början av år 2000 kommer en rad externa samråd att hållas för att diskutera dessa riktlinjer med valda partners från forskarvärlden och näringslivet. Ett slutdokument om GFC:s framtida profil, inbegripet både vetenskapliga aspekter och ledningsaspekter, kommer att utarbetas före sommaren 2000.

Parallellt med den inre strategin formulerades även en yttre strategi. I november 1999 beslöt kommissionär Busquin att inrätta en extern panel, den så kallade högnivåpanelen. Den leds av E. Davignon, tidigare vice ordförande i Europeiska kommissionen, och har som uppgift att presentera rekommendationer i fråga om följande frågor:

På vilka områden bör GFC koncentrera sin verksamhet, med beaktande av inom vilka områden centret har visat hög vetenskaplig skicklighet och trovärdighet samt mot bakgrund av kommissionens politiska prioriteringar och ansvar-

Vilka blir konsekvenserna av detta för arbetsorganisationen och tjänstetillsättningar- Hur kan personalresurser och finansiella resurser anpassas beroende på ändrad politisk inriktning-

GFC:s uppdrag består i att stödja skapandet av en EU-politik utan att göra avkall på den vetenskapliga integriteten. Vilka blir konsekvenserna för verksamheten- Hur kommer det att påverka centrets relationer med Europaparlamentet, de olika organen eller vetenskapliga kommittéerna-

Vilka är behoven, villkoren och metoderna när partnerskap eller nätverk upprättas med särskilt framgångsrika centra i medlemsstaterna, vilket även kan omfatta internationellt samarbete-

GFC leds för närvarande av en styrelse. Hur bör man ändra befintliga metoder för att kunna anpassa sig till de ändrade förhållandena med olika centra i medlemsstaterna, övriga berörda parter och EU-institutioner, med tanke på GFC:s status som generaldirektorat inom kommissionen-

Hur bör GFC:s verksamhet finansieras- (Ramprogram för forskning, relationer med generaldirektorat, egen finansiering, intäkter från "kommersiell verksamhet").

Panelen har även som uppgift att presentera rekommendationer för hur GFC skall kunna integreras i kommissionens initiativ för ett europeiskt forskningsområde.

INSTITUTENS VETENSKAPLIGA AKTIVITETER UNDER 1999

Institutet för referensmaterial och -mätningar (IRMM) (Geel)

Institutets direktör // Manfred Grasserbauer

1. Ledningsstöd // Michael-Francis Fahy

2. Referensmaterial // Jean Pauwels

3. Analytisk kemi // Adela Rodriguez Fernandez

4. Isotopmätningar // Philip Taylor

5. Neutronfysik // Hermann Weigmann

6. Informationsteknik och elektronik // Richard Ross

7. Kommersiellt utnyttjande av material och referensmetoder och vetenskapliga kontakter // Doris Florian

Uppdrag

IRMM har till uppgift att främja ett gemensamt europeiskt mätningssystem som stöd för EU:s politik på olika områden, särskilt den inre marknaden, miljö, hälsa och konsumentskyddsnormer. Dess främsta mål är att utveckla och genomföra särskilda referensmätningar, framställa certifierade referensmaterial, organisera internationella program för utvärdering av mätningar, inrätta gränsöverskridande databaser och bedriva standardförberedande forskning.

Institutet för referensmaterial och -mätningar är Europeiska kommissionens mätinstitut - på samma sätt som medlemsstaternas nationella mätinstitut. På detta sätt stödjer den direkt medlemsstaterna genom att tillhandahålla referensmaterial och -mätningar. IRMM:s aktiviteter är uppbyggda kring två huvudområden:

* referensmaterial för kvalitetsgarantier i livsmedelsproduktion och övervakning av miljön, och

* referensmätningar och neutrondosmätning till stöd för livsmedelssäkerhet, för att bestämma radioaktiva föroreningar i livsmedel och för att tillhandahålla experimentella data för att förbättra neutrondatabasen.

Världsetta på upptäckt av genetiskt modifierade organismer

IRMM framställde 1999 världens första referensmaterial för upptäckt av genetiskt modifierade organismer (GMO) och institutet fortsätter att tillhandahålla referensmaterial för olika typer av GMO som släppts ut fullständigt på marknaden och som används för livsmedelsproduktion.

Bovin spongiform encefalopati (BSE)

På området för Bovin spongiform encefalopati (BSE eller galna ko-sjukan) har IRMM tagit mer än 14 000 prover och utvärderat resultaten av fyra potentiella diagnostiska test på BSE. Man fann att man med tre av dessa testmetoder kunde identifiera djur som kliniskt smittats med BSE.

Under hela 1999 har IRMM fortsatt att ge stöd åt EU:s politik på sådana områden som livsmedelssäkerhet, miljö- och hälsoskydd, kärnsäkerhetskontroll, neutronmätning och specialiserad utbildning i mätvetenskaper.

Utvidgade avtal om nätverk

IRMM:s samarbetsnät har utvidgats genom att nya samarbetsavtal undertecknats med Laboratory of the Government Chemist (FK), det slovakiska metrologiinstitutet, Central Science Laboratory (FK) och Bureau International des Poids et Mesures (BIPM) (FR). Europeiska kommissionens officiella representation i Europeiska metrologiorganisationen (European Organisation of Metrology, EUROMET) har överförts till IRMM.

Infrastrukturen vid IRMM har förbättrats genom omstrukturering av enheten för analytisk kemi, översyn av Van de Graaff-acceleratorn på 7 MV, uppbyggnad av nya laboratorie- och kontorsutrymmen för enheten för isotopmätningar, förbättring av enheten för ledningsstöd och utvidgning av enheten för kommersiellt utnyttjande och vetenskapliga kontakter. Nedläggningen av kärnanläggningar vid IRMM har påbörjats och gjort betydande framsteg, projektledning har införts och genomförts, ett nytt förfarande för utbildning av personalen har genomförts och betydande framsteg har gjorts för att genomföra total kvalitetsstyrning.

* Referensmaterial

IRMM har ytterligare utvidgat sina uppgifter och sitt ansvar för lagring, stabilitetskontroll, distribution, försäljning och återcertifiering för referensmaterial som certifierats av Bureau Communautaire de Référence (BCR). För närvarande har IRMM 500 000 prover i lager och intäkterna från försäljning av referensmaterial översteg 1999 1 miljon euro.

Kamp mot BSE

Ett viktigt steg framåt har tagits i kampen mot BSE (beslut nr 96/49/EEG). Under samordning av GD Hälsa och konsumentskydd (kontrakt nr 14366) har IRMM i samarbete med expertinstitut i medlemsstaterna tagit mer än 14 000 prover för fyra potentiella diagnostiska test på BSE och utvärderat resultaten av dem. Det påföljande yttrandet från kommissionens styrande vetenskapliga kommitté talar för sig själv: "med tre av dessa test kan man identifiera djur som kliniskt smittats med BSE."

I andra projekt behandlas värmebehandling för BSE-dekontaminering och detektering av köttmjöl i vegetabiliskt foder, utvärdering av nyutvecklade post mortem-test (t.ex. prioner i blod), inrättande av en bas över negativa BSE-prover, tillverkning av referensmaterial för att kalibrera post mortem-test för BSE och utvärdering av test för att detektera och skilja mellan BSE hos nötboskap och scrapie hos får.

Dioxin, furan och polyklorerade bifenyler (PCB) [direktiv 26/94 och i enlighet med CEN-TC 264W61]

i ljuset av årets dioxinincident ökade försäljningen av referensmaterial för polyklorerade bifenyler (PCB) och dioxin dramatiskt - i en del fall med mer än 200 %. 1999 såldes mer än 120 enheter av det certifierade referensmaterialet (CRM) 350 för PCB, jämfört med endast 17 under år 1998. IRMM har även i samarbete med belgiska ministeriet lanserat en effektprovningskampanj för laboratorier som ägnar sig åt analys av PCB i livsmedel. Man har börjat bereda en ny uppsättning referensmaterial för detektering av PCB i svinfett för att certifieringarna skall vara klara i slutet av 1999. Dessutom planeras nya referensmaterial för animaliskt fett, äggulepulver, mjölkpulver och svinkött.

Nya charpy-CRM för stöttålighet (GD Forskning/EN 10045-2/ASTM E-23]

Charpy-slagtålighetsprovet används allmänt för att mäta ett materials hållfasthet med avseende på sprödbrott, vilket är av avgörande betydelse för att bestämma prestandan hos alla typer av mekaniska strukturer, från tryckkärl till broar. IRMM är en viktig leverantör av certifierade referensmaterial som krävs för att kalibrera testutrustning. Fyra order har lagts på Charpy-prover och som resultat av detta har nya förblandningar på 30 joule, 80 joule och 120 joule certifierats. Försäljningen av referensmaterial för Charpy-prover närmade sig 1999 1 000 enheter. Vidare har IRMM med framgång deltagit i en internationell utvärdering och för närvarande pågår förhandlingar om hur man skall uppnå internationell harmonisering av dessa viktiga mätningar.

Framställning av genomförbarhetsprover

20 prover av MURST-ISS-A3 PCBs i antarktisk krill har sänts till Istituto Superiore de Sanità (ISS), Rom, för arbetet på att detektera PCB i krill. 190 ampuller av galla från rödspätta och 121 ampuller av galla från flundra har framställts och skickats. Två serier av utspädda honungsprover har framställts (ca 1 200 ampuller) och även de skickats till ISS.

Kliniska referensmaterial

Referensmaterial med flera enzymer används som markörer för olika typer av störningar, exempelvis hjärnskador, hjärt- och/eller leversjukdomar. IRMM och Internationella federationen för klinisk kemi (IFCC) har inrättat en ny uppsättning standardiserade arbetsrutiner (SOP), och certifieringarna av fyra enzymmaterial vid 37oC har slutförts med lyckat resultat.

Valda certifieringar

Certifieringar har färdigställts för huvud- och spårelement i nötlever [direktiv 83/90/EEG och förordning nr (EG) 194/97] och betydande framsteg har gjorts med referensmaterial för fullkornsmjöl och för svavel och total glukosinolat [förordning nr 1470/68 och 1864/90] i rapsutsäde. För spårelement i sediment återcertifierades fyra material i mars 1999. Kontrollundersökningar av homogenitet pågår hela tiden och arbetet med certifiering av aflatoxin i mjölkpulver har gjort betydande framsteg [rådets direktiv 74/63/EEG och kommissionens direktiv 91/126/EEG och 97/8/EG].

Referensmaterial för genetiskt modifierade organismer

I överensstämmelse med EG:s direktiv 258/97 om nya livsmedel har IRMM framställt de första referensmaterialen i världen för detektering av GMO. För närvarande framställs och certifieras vid IRMM 10 000 certifierade referensmaterial för detektering av GMO i soja och majs. I samarbete med IHCP i Ispra har två utvärderingstest - tester för DNA-polymeraskedjereaktion (DNA/PCR) och enzymkopplad immunprov (ELISA) - färdigställts.

IRMM fortsätter att tillhandahålla referensmaterial för olika typer av GMO som släpps ut fullständigt och används, direkt eller indirekt, för livsmedelsproduktion. Exempelvis pågår produktion av referensmaterial som innehåller olika GMO för Bt-11- och PMON 810-majs. Dessutom har IRMM och IHCP den expertis och de resurser som krävs för att skapa den första preparatbasen för GM-material - en strategi som för närvarande diskuteras.

Isotopiska referensmaterial (IRM)

Ett isotopiskt referensmaterial (IRM) för anrikat järn har framställts och lagts på ampull, "moderlösningar" för bor-IRM har framställts och isotopförhållandena har kontrollerats. För anrikade 50Cr-IRM och natCr har tre lösningar framställts och lagts på ampull, mätningarna har slutförts och certifikaten utskrivits. Framställningen och ampulleringen av anrikad 202Hg-IRM har slutförts och för anrikade Cl-IRM har både 37Cl- och natCl-lösningar framställts och ampullerats. Vidare har institutet åtagit sig två nya uppgifter, att framställa anrikade IRM för S och Zn. Arbetet med primära gasisotopstandarder (PIGS) har gjort betydande framsteg, och avslutats i fråga om svavel, krypton, kol via CF4, normalt kol och syre.

Kärnsäkerhetskontroll

En uppsättning isotopreferensmaterial har framställts och certifierats för GD Energi, inklusive ett anrikat material av naturligt uran, ett nytt anrikat plutonium-240 och ett anrikat uran-235. En serie startmaterial av uranhexafluorid har inköpts och karaktäriserats för kommande behov av blandningar. En serie uranoxider har framställts som skall användas för att tillverka glas med urantillsatser för Internationella atomenergiorganets (IAEA) stödprogram. Jämsides med dessa aktiviteter har en månads utbildning vid IRMM getts åt ryska tekniker från metrologilaboratoriet vid Bochvarinstitutet i Moskva (inom ramen för Tacisprogrammet). Vattenprover för GE Energi har mottagits, och valda prover analyserats i det underjordiska laboratoriet HADES.

Neutrondosmätning

Material har framställts åt kärnkraftsindustrin och forskningsinstitut som driver provreaktorer. Dessa dosmätare används för att mäta neutronflödet i reaktorer, för säkerhetsövervakning och för att optimera reaktorns funktion. Under första halvåret 1999 såldes 62 enheter.

* Referensmätningar

Uppnående av internationell jämförbarhet

Genom att ta upp frågan om att uppnå internationell jämförbarhet för kemiska mätningar till stöd för internationella handelssystem har den första BIPM-nyckeljämförelsen på området för kemiska mätningar framgångsrikt slutförts och med IRMM som samordnande laboratorium. Omgång -9 (spårelement i vatten) och -11 (metaller i utsläppskatalysatorer för bilar) i Internationella programmet för utvärdering av mätningar (International Measurement Evaluation Programme, IMEP) har slutförts med mer än 235 deltagande laboratorier från mer än 40 länder. Nya IMEP-omgångar har lanserats - IMEP-13 (metaller i polymer) och IMEP-14 (metaller i sediment). Den sistnämnda har begärts av Rådgivande kommittén för mängder av ämnen (CCQM) i BIPM (internationella institutet för vikter och mätningar) för att användas i en jämförande studie.

Primära isotopmätningar

Mätningar av kol- och syreisotopförhållanden är en särskilt kostnadseffektiv metod för att identifiera livsmedelstillsatser och undersöka miljöfrågor. De europeiska standarderna ENV12141 (syre-18/syre-16-förhållandena i vatten från fruktsaft), ENV12140 (kol-13-/kol-12-förhållanden i socker från fruktsaft), direktivet EG/822/97 (syre-18-/syre-16-förhållanden i vatten från vin) och den kommande lagstiftningen med uppgifter om kol-13-/kol-12-förhållandet i massa och socker skulle för sin korrekta verkställighet ha nytta av absoluta referensvärden. IRMM har tagit med detta behov i den åttonde omgången av sitt Internationella programmet för utvärdering av mätningar (IMEP), och som sådan används denna omgång som ett pilotprojekt för European Accreditation of laboratories (EA). Resultat har erhållits från deltagande laboratorier och man har redan kunnat visa att de globala referensvärden för kol som hittills tillämpats har haft en bias/fel på omkring 1,5 %.

Antibiotika i livsmedel

Detta år startade IRMM ett nytt projekt till stöd för livsmedelssäkerhet och i enlighet med EG:s direktiv 70/524/EEG (och förordning nr 2821/98), som bl.a. innebär utveckling av referensmetoder för två familjer av antibiotika, nämligen makrolider och quinoloner. Alla kommersiellt tillgängliga standarder har beställts och det experimentella arbetet skall påbörjas i samarbete med avdelningen för veterinärmedicin vid universitetet i Liège.

Radionuklider i livsmedel

IRMM håller på att utveckla en referensmetod för att spåra radioaktiva föroreningar i livsmedel med hjälp av en ICP-MS (induktivt kopplad plasmamasspektrometer) efter separation genom extraktionskromatografi. Man har noga undersökt matriseffekterna, kolumnkapaciteten och elutionsprofilerna och en ny separationsmetod baserad på extraktionskromatografi har utvecklats. Sedan följde alfaspektrometrianalys och en detaljerad undersökning av sorptionsselektiviteter hos torium, uran, plutonium och americium från vatten (för att börja med en enkel matris).

Metallbindande proteiner i livsmedel

För autenticering av mjölk är det viktigt att kunna analysera förekomsten och mängderna av metallbindande proteiner. I mars 1999 ombads IRMM att utveckla en sådan metod i samarbete med GD Jordbruk och GD Hälsa och konsumentskydd. Åtta kaseiner och vassleproteiner har redan identifierats.

Avogadroprojektet

Nya differentiella isotopmätningar av kiseltetrafluorid har visat och bekräftat att IRMM:s molmassemätningar i det japanska Shin-Etsu-materialet otvivelaktigt var av högsta kvalitet.

Neutronreferensmätningar

Neutronreferensmätningar görs för att få fram experimentella data för att förbättra neutrondatabasen i enlighet med de krav som anges i OECD:s (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling) lista över frågor av hög prioritet. Nya neutronreferensmätningar har slutförts med användning av IRMM:s två mångsidiga neutronkällor - Van de Graaff-acceleratorerna på 150 MeV Linear och 7 MV.

I samband med utvecklingen av acceleratorbaserade system slutfördes mätningar av tvärsnitt av 207,208Pb och Bi(n,(), 208Pb(n,n'), 99Tc(n,p) och (n,(). För undersökningar av omvandling av avfall slutfördes mätningar av tvärsnitt av 99Tc(n,T), (n,() och 237Np(n,T), (n,(). För dopplerbreddning vid låg temperatur slutfördes mätningar av U(metall), UO2, NpO2 och Hg2Cl2. Aktiveringstvärsnitt för 30 kortlivade produkter mättes vid 16-21 MeV och ytterligare mätningar gjordes för aktinider samt tvärsnittsmätningar av neutronabsorberande material. För avskärmningsanläggningar gjordes framsteg beträffande mätningar av egenskaper av fissionsfragment av tvärsnitt av 238U(n, f), 56Fe(n,n') och Al(n,n'). Slutligen slutfördes mätningar för neutrondatastandarder av egenskaper hos fissionsfragment av 238U(n, f) och dataanalyser slutfördes av förgreningskvoten hos 10B(n, ().

Institutet för transuraner (ITU) (Karlsruhe)

Institutets direktör // Roland Schenkel*

1. Ledningsstöd // Jean-Pierre Michel

2. Teknik för högaktiva celler // Jean-Paul Glatz

3. Materialforskning // Hans-Joachim Matzke

4. Kärnbränslen // Didier Haas

5. Kärnkemi // Lothar Koch

6. Aktinidforskning // Gerard Lander

7. Kärnsäkerhet och infrastruktur // Werner Wagner

* Utnämndes under år 2000.

Uppdrag

ITU:s uppgift är att skydda de europeiska medborgarna mot risker i samband med hantering och lagring av höggradigt radioaktiva ämnen. institutets främsta mål är att tjäna som ett referenscenter för grundforskning om aktinider, att bidra till ett effektivt säkerhets- och kontrollsystem för kärnbränslecykeln och att studera tekniska och medicinska tillämpningar av transuraner.

En betydande tonviktsförändring har skett genom att alla forskningsprojekt vid Institutet för transuraner grundligt diskuterats igenom med det generaldirektorat inom Europeiska kommissionen som ansvarar för planeringen, övervakningen eller genomförandet av gemenskapens politik. Projektet "Radioaktivitet i miljön" är ett direkt resultat av en sådan djupgående samråds- och samarbetsprocess. ITU:s forsknings- och utvecklingsprogram (1999-2002) omfattar nu sju forskningsprojekt:

* Alfaimmunterapi

* Grundläggande aktinidforskning

* Säkerhet för kärnbränslen

* Karaktärisering av utbränt bränsle

* Separering och omvandling

* Radioaktivitet i miljön

* Kärnsäkerhetskontroll

ITU har fortsatt att utföra kontraktsarbete på begäran av sina olika kunder - bl.a. SIEMENS, British Nuclear Fuels, COGEMA, Commissariat à l' Energie Atomique, Svensk Kärnbränslehantering AB och Central Research Institute of Electric Power Industry (CRIEPI).

I mars 1999 avslutades granskningen för ISO 9001-certifikatet med lyckat resultat. Samtidigt genomfördes en s.k. delta-granskning för att kontrollera överensstämmelsen med den nya ISO 9001-2000, som håller på att utarbetas. Slutsatserna från delta-granskningen omvandlades till åtgärder för att förbättra och utvidga ITU:s kvalitetsstyrningssystem.

* Alfaimmunterapi

Målet för detta projekt är att utveckla, testa och validera en ny typ av läkemedel mot olika cancerformer. Detta nya koncept grundar sig på en passande alfastrålare, en cancerspecifik bärare, t.ex. en antikropp eller en peptid, och en kelator för att förbinda nukliden med bäraren.

Ett huvudmål för projektet har varit att skapa en stor produktionskapacitet för aktinium-225.

Generatorer för kliniska test

För storskalig produktion av aktinium-225 av radium-226 har en av ITU:s högaktiva celler upprustats för framställning av radiummål på Curienivån, för hantering av bestrålade mål från FZK-cyklotronen och för att utföra den påföljande separationen av aktinium. Denna nya anläggning möjliggör produktion och distribution av tillräckliga mängder av aktinium-/vismutgeneratorer för kliniska test i EU och på andra håll.

Ungefär 1 gram av antikroppar, tillräckligt för de planerade testerna av non-Hodgkin-lymfom i fas 1, har kelaterats med vismut-213 vid ITU. Dessa konjugat används för pre-kliniska experiment vid det tyska cancerforskningscentret i Heidelberg och man räknar med att de kliniska testerna skall påbörjas i början av år 2000.

För vissa utvärderingar och bedömningar av alfaimmunterapins effektivitet innebär den korta halveringstiden för vismuth-213 (45 minuter) en stor nackdel. Detta gäller sådana parametrar som konjugatets stabilitet, dess beteende under vissa förhållanden och bio-distributionsstudier. Med hjälp av cyklotronen vid Forschungszentrum Karlsruhe (FZK) utvecklades kapacitet att producera ex isotopblandning av vismut-205 och -206 (halveringstid på 14 respektive 7 dagar). Denna blandning har redan använts i biodistributionsexperiment vid cancercentret i Heidelberg.

* Grundläggande aktinidforskning

Hanteringen av högaktivt avfall är en fråga av stor betydelse för allmänheten. Viktiga program på detta område pågår i medlemsstaterna, bl.a. nya och innovativa bränslecykler, som exempelvis separering och omvandling. En förutsättning för dessa bränslecykelaktiviteter är att det finns tillgång till grundläggande fysikaliska, kemiska och materialvetenskapliga referensdata om aktinider och nya bränslen, produkter och avfallsflöden som innehåller aktinider.

En del av aktiviteterna i den grundläggande aktinidforskningen syftar till att öka kunskaperna om elektronstrukturen i aktinidelement och -sammansättningar. Detta tillvägagångssätt inbegriper åtgärder allt ifrån framställning och rening av elementen till undersökningar av enkristaller med hjälp av sofistikerade tekniska metoder, varav en del använder intensiv synkrotron-, neutron- eller myonstrålning. Teorin spelar en viktig roll i samspel med experimenten för att förklara resultaten och peka ut nya riktningar för undersökningarna. Arbetet har två andra anmärkningsvärda egenskaper:

Det inbegriper mycket samarbete med universitet och andra forskningsinstitutioner, där en del forskare kommer till Karlsruhe för att utföra experiment i ITU:s anläggning för flera användare.

I gruppen ingår ett stort antal (12 under 1999) studenter och examinerade stipendiater som tillbringar två-tre år i gruppen för grundläggande aktinidforskning.

Enkristaller

För att mäta många viktiga egenskaper behövs enkristaller av material. Blandoxider som innehåller uran och plutonium är av betydande intresse för aktinidforskningen. En ångtransportmetod har nyligen fulländats vid ITU för att möjliggöra tillväxt av enkristaller av dessa blandoxider, exempelvis de bränslen som används i reaktorer. Tidigare framställdes sådana kristaller av neptuniumdioxid (NpO2).

Ny kristallfas

Americium (Am) uppvisar en ovanlig - och ny - kristallstruktur mellan 7 och 16 GPa (1 GPa = 10 kbar tryck, dvs. 10 000 gånger det atmosfäriska trycket). I samarbete med Oak Ridge National Laboratory i USA och med utnyttjande av de unika möjligheter som Europeiska synkrotronstrålanläggningen i Grenoble (FR) erbjuder har denna nya struktur påvisats på ett prov på mindre än5 mikrogram av mycket ren americiummetall. Vid 16 Gpa uppkommer en volymminskning på omkring 7 % då den totala volymen uppgår till endast 65 % av den omgivande volymen. Dessa resultat är av avgörande betydelse för att förstå americiums tillståndslikhet, och för att jämföra med de senaste teorierna som försöker förutsäga kohesionsenergierna och atomvolymerna hos aktinidelementen.

Nya resultat från synkrotronexperiment för att studera magnetism hos neptuniumdioxid har löst en långlivad gåta i aktinidforskningen.

* Säkerhet för kärnbränslen.

Säkerheten för kärnbränslen är av största betydelse för kärnreaktoroperatörer och anläggningar för bränsleframställning, för nationella och internationella tillsynsmyndigheter samt naturligtvis för medborgarna. ITU bedriver viktig forskning om faktorer som begränsar högre utbränning, såsom växelverkan mellan mekaniskt och kemiskt bränsle/plätering och ökade utsläpp av fissionsgaser. Studier av de fenomen som uppstår under bestrålning av kärnbränsle ökar både säkerheten och effektiviteten i kärnbränslecykeln.

Slutrapporter har färdigställts om undersökningar av nedsmältning av reaktorer inom ramen för Phebus-projektet, särskilt om undersökningen av smältan och beteendet hos aerosolavlagringar i de primära kretsarna. En ny dekontamineringscell har tagits i bruk Detta är ett viktigt steg med betraktande av renoveringen av infrastrukturen vid ITU.

Snabbare mätmetoder

Ett nytt instrument har konstruerats som består av en integrerad fotodiodgrupp i miniatyr och ett diffraktionsgitter. Ett fullständigt värmespektrum kan registreras på några millisekunder. Detta spektrum kan sedan analyseras för att fastställa temperaturen hos den strålande ytan. Metoden för temperaturbestämning är mycket exakt och kan utvidgas till färgade material med tydliga absorptionsband. Instrumentet är mycket kompakt och lätt att hantera. Det möjliggör även exakta mätningar under svåra förhållanden, t.ex. i fråga om material med snabb avdunstning.

Volatil plutoniumtrioxid

Vid mätningar av Knudsen-cell- utströmning hos plutoniumdioxid observerades en trioxidmolekyl. Denna molekyl, som är mycket volatil, bildas efter adsorption av syre och lösgörs vid temperaturer över 1 800 K. Ett laboratorieexperiment visade att oxidering av plutoniumdioxid producerar kvantiteter av plutoniumtrioxid som kan vara relevanta för luftburen spridning av plutonium vid olyckor i reaktorer eller vid bränsletillverkning.

* Karaktärisering av utbränt bränsle för långtidslagring.

För långtidslagring av bestrålat bränsle är det av yttersta vikt att ha säkerhetsrelevanta uppgifter om bränslets korrosion och upplösning under realistiska förhållanden. Efter omkring 500 års lagring (dvs. den garanterade livstiden för behållarna) kommer bränslets radioaktivitet i stort sett att vara borta på grund av alfasönderfallet. Alfaradiolysen kommer därför att vara en central parameter för att bestämma bränslets upplösningsbeteende.

Undersökningarna av effekterna av alfaradiolys på det utbrända bränslets upplösningsbeteende har fortsatt och utvidgats till högre områden av bränslet som exponeras för vatten. Samtidigt har man undersökt de förändringar av egenskaperna som orsakas av ackumulering av skador i bränslets struktur på grund av alfasönderfall. I båda dessa aktiviteter användes prover av urandioxid som innehöll olika halter av kortlivade aktinider. För närvarande tillverkas nya prover med uran-233 som källa till alfaradiolys.

Man har även undersökt påverkan av agglomerat med höga halter av plutoniumoxid på upplösningsmekanismerna hos blandade oxidbränslen.

* Separering och omvandling

ITU deltar i en europeisk satsning för att undersöka olika sätt att minska den potentiella långsiktiga faran av högaktivt kärnbränsle, och man håller på att undersöka alternativ för avfallshanteringen. iTU:s bidrag till detta samarbete på europeisk bas ligger huvudsakligen på området för separering, dvs. effektiv separering av långlivade radionuklider, och framställning av bränslen för "omvandling" eller "förbränning" av dessa långlivade aktinider och fissionsprodukter.

Insamlade experimentella data jämförs med teoretiskt baserade förutsägelser och bidrar till fastställa referensdata för att utvärdera de potentiella för- och nackdelarna med en sådan metod för avfallshantering.

Separering av aktinider från lantanider

Den förbättrade separationen av aktinider från lantanider innebar ett betydande framsteg på separationsområdet. Den första demonstrationen under verkliga förhållanden skedde med ett nytt separationsschema för aktinider/lantanider som utnyttjar verkligt avloppsvatten från DIAMEX-processen (dvs. separation av aktinider och lantanider från fissionsprodukter). I ett kontinuerligt motströmsarrangemang uppnåddes en hög nivå av aktinidåtervinning och bra separationsfaktorer för lantanider (större än 100).

Smältpunkten för den magnesiumoxid i inert matrisform som testas har bestämts. Nya exakta mätningar med hjälp av välkontrollerade laserpulser visar tydligt ett mycket högre värde på 3 220 ± 10 K jämfört med det värde på 3 100 K som förekommer i litteraturen.

Ökade kunskaper om fissionsprodukter

Med hjälp av nya tvärsnittselektronmikroskop har gett ett tröskelvärde för energiförluster för fissionsprodukter för amorfisering av spinell. Den påföljande elektronstrålningen i elektronmikroskopet leder till återkristallisering och en nanokristallin struktur. Dessa resultat ger en grund för att förstå hur spinell/americiumdioxidbränsle beter sig under reaktorstrålning.

Byggandet av det mindre aktinidlaboratoriet har fortskridit med installationen av vattenväggar, leveranser av viktig utrustning och avslutande av bygget av den första av tio handskboxar. För fabriceringen av americiummål har förberedande arbete utförts med användning av sol-gel-processen mer cerium som ersättning för americium.

* Radioaktivitet i miljön

Hälsoskyddet i EU regleras av kapitel III i Euratom-avtalet. En särskild aspekt gäller kontrollen av radioaktiva utsläpp och avfall från kärnanläggningar. Ett nytt krav gäller kontroll av genomförandet av de åtaganden som gjorts inom ramen för OSPAR-konventionen för att skydda den marina miljön.

Ett gemensamt utvecklingsprogram har fastställts och påbörjats som svar på de behov som GD Miljö formulerat. Med tanke på detta arbete och liknande aktiviteter på området för säkerhetskontroller har man med framgång använt en mikromanipulator i ett nytt svepelektronmikroskop för att välja ut och separera små aktinidhaltiga partiklar för kemisk analys.

* Kärnsäkerhetskontroll

kärnsäkerhetskontroll är en grupp aktiviteter varigenom Euratoms direktorat för säkerhetskontroll inom kommissionen i Luxemburg och Internationella atomenergiorganet (IAEA) försöker verifiera att stater och reaktoroperatörer inte använder kärnmaterial eller utrustning för att utveckla eller tillverka kärnvapen.

Hög testproduktion

Det första laboratoriet på plats invigdes i oktober 1999 vid upparbetningsanläggningen i Sellafield (UK) Byggandet och ibruktagandet av detta laboratorium innebar en utmaning i följande tre huvudaspekter:

1. Produktion: det krävdes en hög grad av automatisering för att uppnå en takt på 1 000 prover per år då det var nödvändigt att ha endast fyra analytiker på plats.

2. Precision: Nya mätningar av grundläggande kärnfysiska parametrar (spontan fissionstakt hos plutoniumisotoper med jämt nummer) krävdes för en metod för att uppnå den precision som kunden angivit.

3. Kostnader: eftersom hantering och bearbetning av avfall visade sig vara en betydande faktor för driftskostnaderna, användes ny teknik för att minimera avfallsproduktionen.

Arbetet med laboratoriet i La Hague i Frankrike har fortskridit enligt plan.

På området för rätt och kärnenergi har ITU deltagit med framgång i ett test som organiserades av den internationella tekniska arbetsgruppen P-8 för att identifiera ursprunget till ett okänt plutoniumprov. Inom ramen för detta samarbete har man även utvecklat och demonstrerat en "modell till handlingsplan" i Ukraina beträffande beslagtagande av kärnmaterial.

Analytisk teknik har utvecklats för att bestämma plutoniums ålder med stöd av halten av invuxna urannuklider. Databanken med kärnmaterial har utvidgats med data som lämnats av branschen i EU.

På området för miljöövervakning har man i detalj undersökt metoden med partikelsökning för SIMS-analys och ett förslag till mjukvara för att automatisera processen har utarbetats. Prototypen för automatisering av proverna har testats och de första försöken skall snart påbörjas.

Institutet för avancerade material (IAM) (Petten)

Institutets direktör // Kari Törrönen

1. Ledningsstöd // Michael Cundy

2. Energiproduktion och -omvandling // Johan Bressers

3. Säkerhet hos industriella komponenter // Roger Hurst

4. Ren teknik // Juha-Pekka Hirvonen

5. Högflödesreaktor // Joël Guidez

6. Vetenskapligt och tekniskt stöd // Edward Bullock

Uppdrag

IAM:s uppgift är att stödja hållbar utveckling och konkurrenskraft för den europeiska industrin genom forskning om strukturhållfasthet och beteende hos material i komponenter och processer på områden som är av intresse för allmänheten. De viktigaste tillämpningarna finns i sektorerna energi, transport och kemiska processer. institutet driver högflödesreaktorn (HFR) till förmån för den europeiska kärnindustrin och stödjer nukleära strålnings- och kärnmaterialbaserade tillämpningar inom medicinen.

Institutet för avancerade material har fortsatt att forska om strukturhållfasthet och prestanda hos material i komponenter och processer i sådana sektorer som energi, transport och kemisk industri. Institutet har bidragit med expertis om teknik för att minska utsläppen från transporter och för att öka effektiviteten i energiproduktionen. Ytterligare arbete har gjorts beträffande strålnings- och kärnmaterialbaserade tillämpningar inom medicinen, och anläggningen för borneutroninfångningsterapi (BNCT) vid högflödesreaktorn (HFR) har förbättrats genom inköp och installation av komponenter till systemet med flytande argon.

Forskningsaktiviteter som finansieras genom gemenskapens forskningsprogram pågår i tolv olika projekt, fördelade på tre huvudkluster:

1. strukturhållfasthet hos industriella komponenter,

2. teknik för minskning av utsläpp och ökad effektivitet inom energi och transport, och

3. nukleära strålnings- och kärnmaterialbaserade tillämpningar inom medicinen.

Denna uppdelning på kluster är utformad för att styra utvecklingen av IAM:s kompetens mot frågor och områden av allmänt intresse som visat sig vara i behov av stöd, både för det politiska beslutsfattandet i EU och för att främja den industriella konkurrenskraften.

* Strukturhållfasthet hos industriella komponenter,

I alla projekt i klustret för strukturhållfasthet kombineras experimentell och teoretisk forskning med samordning, förvaltning och drift av europeiska nätverk. I dessa nätverk ingår inrättande och upprätthållande av europeiska referenslaboratorier och de inriktar sig i första hand på att tillhandahålla en internationell plattform för att uppnå samsyn i tekniska och säkerhetsrelaterade frågor och att utveckla ackrediterade testmetoder för att bedöma livslängden för komponenter som används i kritiska industriella tillämpningar. I tre projekt och tillhörande nätverk inriktar man sig på frågor med anknytning till kärnkraftsanläggningar (AMES, ENIQ och NESC) medan de två andra projekten (EPERC och HYDANET) fokuserar på frågor som är mer relevanta för den petrokemiska industrin. Förutom ett internt förvaltningsbeslut kommer aktiviteter rörande tryckutrustning (EPERC) och väteskador (HYDANET) att genomföras och rapporteras inom ett projekt från och med januari 2000.

Höjdpunktsaktiviteter från de fem projekten inom detta kluster är bl.a. följande:

* Europeiska forskningsrådet för tryckutrustning (EPERC). Bland 1999 års milstolpar finns lanseringen av en europeisk arbetsgrupp "pålitliga tjänster och förlängd livslängd" (Service Integrity and Life Extension), offentliggörande av nyhetsbrevet "A European Approach to Pressure Equipment Inspection" och organiserandet av en workshop om "inspektionsvalidering".

* Förhindrande av väteskador och nätverk (HYDANET). Detta nätverk som är en ny satsning som inriktas på att identifiera och bekämpa väteskador i byggnadsstål vid höga temperaturer planeras att starta i början av år 2000 med många industriföretag, forskningsorganisationer och internationella sammanslutningar. IAM har för att stödja nätverket inrättat ett referenslaboratorium med unik europeisk kompetens. Bland de vetenskapliga resultaten under 1999 finns särskild inriktning på olika tekniker för analys av väteangripet material och påföljande framsteg för förståelsen av de mekanismer som ingår.

* Europeiska nätverket för inspektionsvalidering (ENIQ) har formulerat och offentliggjort två "Rekommenderade metoder" med titlarna "Qualification Dossier" och "How to Conduct Test Piece Trials". I nätverket är man särskilt mån om att se till internationellt godkända inspektionsförfaranden är obligatoriska i alla relevanta länder, och för detta ändamål den del av nätverket som berör Östeuropa (ENDEF) utfärdat riktlinjer för detaljerade projektförslag för att förbättra inspektionerna under drift i WWER- och RBMK-reaktorer av rysk typ.

* Nätverket för utvärdering av stålkomponenter (NESC). Den första omgångens projekt NESC I har nu slutförts och slutrapporterna håller på att offentliggöras. En andra omgång av projekt (NESC II) lanserades 1998. En nätverkspartner har redan utfört två stora tester av termisk chock under tryck och resultaten utvärderas nu kritiskt.

* IAM:s nätverk för utvärdering och studier av åldrande material (AMES) har utfört en framgångsrik bestrålning av modellegeringar i högflödesreaktorn (HFR) (LYRA-03-projektet). En plan för och lansering av en nyckelåtgärdsstudie om den kemiska sammansättningens inflytande på bestrålningsförsprödningen. En matris av 33 olika modellegeringar, med olika kontrollerade halter av koppar, nickel och fosfor, håller för närvarande på att undersökas. Dessutom har ett specialistmöte organiserats tillsammans med IAEA (Internationella atomenergiorganet) i Petten om "icke-destruktiva metoder för att övervaka nedbrytning". Mötet lockade omkring 90 deltagare från 25 länder.

Stöd till Tacis- och Phare-programmen

1998 undertecknades ett administrativt ramavtal mellan GFC och GD Yttre förbindelser. I avtalet definieras ett program för tekniskt stöd till GD Yttre förbindelser för Tacis- och Phare-programmen för kärnsäkerhet. Programmet konkretiseras nu i årliga arbetsplaner.

1999 undertecknades ett avtal om tillhandahållande av teknisk expertis för bistånd på platsen till Tacis-kärnkraftsanläggningar i Ryssland, Ukraina, Armenien och Kazachstan för tre år framåt. Avtalen innebär att experter från IAM deltar i alla upphandlingar av säkerhets relaterad utrustning. Slutligen har IAM utarbetat ett avtal med GD Gemensamma tjänsten för yttre förbindelser för att genomföra ett projekt för spridning av resultaten från Tacis-projektet.

Dessa avtal gör det möjligt för GFC att bistå Europeiska kommissionens enheter under alla förberedelse- och genomförandefaser av Tacis- och Phareprogrammen för kärnsäkerhet, liksom att bedöma resultaten för förmånstagarna av de enskilda projekten.

* Teknik för minskning av utsläpp och ökad effektivitet inom energi och transport

Klustret för utsläppsminskande teknik omfattar mer än 50 5 av IAM:s aktiviteter och består av två projekt med anknytning till energiproduktion, två med anknytning till transporter och ett till avfallshantering.

För att komplettera specialanläggningarna för att bedöma materials beteende under noga simulerade anläggningsförhållanden har man konstruerat och börjat ta i bruk en anordning för att utsätta rör för böjpåkänning och en anläggning för att bedöma den kombinerade effekten kryp- och värmetrötthet på urskårade rörformade komponenter.

En integrerad modell för livslängd har utvecklats och skall valideras med hjälp av data från spricktillväxt på grund av värmetrötthet hos spruckna rostfria 316-stålkomponenter och fleraxlat krypbeteende hos svetsade rör av ferritlegering.

Värmebarriärbeläggningar

IAM har lanserat ett nätverk, "Värmebarriärbeläggningar i drift", som samlar företrädare för tillverkare och användare av gasturbiner i EU och syftar till att samla de europeiska FoU-resurserna för att förbättra prestanda och tillförlitligheten hos värmebarriärbeläggningar. Man har överenskommit om avtalsvillkoren för nätverket som enligt planen skall starta i januari 2000. IAM skall bidra med experimentella anläggningar för mekaniska test, korrosion, mätning av restspänning , termiska egenskaper och strukturanalys. Den teoretiska analysen kommer att använda en datamodell med finita element av gränsytmaterial som beräknar spänningsfälten i system med värmebarriärbeläggning som uppstår vid termisk-mekanisk belastning som är typisk för komponenter i gasturbiner.

IAM ger ett stort bidrag till utvecklingen av standardiserade testmetoder. En patentansökan har lämnats in för en nyligen utvecklad testanläggning för keramiska fiberknippen vid höga temperaturer och det tillhörande testförfarandet har dokumenterats för granskning av CEN för antagande som standard.

Laboratorium för test av motorer

Konstruktionen av Europeiska referenslaboratoriet för utsläppsminskande teknik för fordon och motorer (European Reference Vehicle and Engine Testing Laboratory on emission Reduction Technologies) vid IAM har nått slutfasen. Laboratoriet för motortester för mätning av förslitning av motordelar genom aktivering av tunna skikt har överförts från Ispra till IAM:s anläggning i Petten. Detta laboratorium blir det första att verka i anläggningen som till slut kommer att innehålla ett fullskaligt test för lätta fordon och en fullt utrustad motorbänk med kapacitet att mäta utsläpp enligt senaste tekniska standard.

Ett europeiskt nätverk, "Prestandatillförlitlighet och utsläppsminskning vid avfallsförbränning" (Performance Reliability and Emission Reduction in Waste Incinerators, PREWIN), har inrättats. Efter en period av samråd har en preliminär litteraturrapport om förhållanden och material vid avfallsförbränning har utfärdats som lett till identifiering av nyckelmaterial för användning i laboratorieundersökningar. Laboratorieautoklaverna har anpassats och på nytt tagits i bruk för användning med simulerade atmosfärer vid avfallsförbränning inklusive svavel, kol och klorhaltiga element.

* Nukleära strålnings- och kärnmaterialbaserade tillämpningar inom medicinen

Detta kluster, som står för omkring 10 % av IAM:s insatser, innehåller följande två projekt:

* Anläggningen för borneutroninfångningsterapi (BNCT) vid HFR, som uppgraderades 1999. Standardiserade arbetsrutiner som nyligen utvecklats garanterar en smidigare och pålitligare drift av anläggningen. Mjukvaran för planering av behandling är nu mer användarvänlig och producerar data och resultat mer effektivt. Framför allt möjliggör den att självkontroller kan göras rutinmässigt för att förbättra resultatens tillförlitlighet. Främst teoretiska studier har gjorts för att bedöma användningen av BNCT för att bekämpa andra sjukdomar (t.ex. diabetes). Ett nytt samarbetsprojekt med medicinska partners, "Terapeutiska strategier för BNCT med boravbildning" har godkänts inom ramen för FP5-programmet Livskvalitet.

* En granskning av medicinsk röntgenstrålning enligt senaste tekniska standard har utförts och relevant utrustning för röntgenstrålning har inköpts. De viktigaste förberedelserna för att lansera ett europeiskt nätverk för karaktärisering av medicinsk radiografisk utrustning (MERECH) har vidtagits, inklusive identifiering av partners. Förutom den vetenskapliga granskning som gjordes i GFC i juli 1999, har en rekommendation utfärdats om att avveckla detta projekt på grund av det ligger långt från institutets kärnaktiviteter. Eftersom den instämde i denna värdering, beslutade ledningen att projektet kommer att avvecklas och avslutas under loppet av år 2000.

* Förvaltningsaspekter

Granskningen för certifiering enligt ISO 9001 i juli var en viktig milstolpe i IAM:s övergripande satsning på total kvalitetsstyrning. Certifieringen beviljades i november. Insatserna koncentreras nu på att vid IAM genomföra modellen från Europeiska stiftelsen för kvalitetsstyrning (European Foundation for Quality Management, EFQM).

Förbättringar av organisationen och öppenheten i IAM:s projektförvaltning har genomförts. En projektförvaltningsportfölj har införts. Ett nytt system med regelbundna granskningar av projekt har förbättrat organisationen för övervakning av projekt.

* Konkurrensförknippade aktiviteter

De projekt som grupperats i de tre institutionella program-klustren står för uppskattningsvis 85 % av IAM:s budget. 49 andra projekt med stöd av konkurrensförknippad finansiering föreslog detta år. Dessa konkurrensförknippade aktiviteter sker i form av direkt kotraktsbaserat arbete för tredje part, partnerskap i åtgärder med kostnadsdelning och andra konkurrensförknippade aktiviteter. Åtgärder med kostnadsdelning har fortsatt inom ramen för FP5-programmen Livskvalitet, Kärnsäkerhet, Ener