(4)Många medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller vidtagit krisåtgärder. Alla krisåtgärder ska vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och förenliga med europeiska och internationella normer. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

(5)Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Klausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i förordning (EG) nr 1467/97, underlättar samordningen av budgetpolitiken under en allvarlig konjunkturnedgång. I meddelandet framför kommissionen till rådet att man bedömer att det rådande läget med en allvarlig konjunkturnedgång till följd av covid-19-pandemin innebär att villkoren för att aktivera undantagsklausulen är uppfyllda. Den 23 mars 2020 godkände medlemsstaternas finansministrar kommissionens bedömning. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på rekommendation av kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen avbryter inte stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden. Den gör det möjligt för medlemsstaterna att avvika från de budgetkrav som normalt gäller, samtidigt som kommissionen och rådet kan vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

(6)Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa smittspridningen, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens och mildra de socioekonomiska konsekvenserna genom stödåtgärder till företag och hushåll samt för att säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att utforma de åtgärder som krävs för både en återgång till samhällen och ekonomier som fungerar normalt och till en hållbar tillväxt, där bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och man drar nytta av lärdomarna från krisen.

(7)Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära situationer. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och en snabb och smidig återgång till fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare måste dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphöra så snart de inte längre behövs. Den nuvarande krisen har visat på behovet av beredskapsplaner inom hälso- och sjukvårdssektorn, däribland särskilt förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av grundläggande varor. Det är centrala faktorer för arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner.

(8)Unionens lagstiftare har redan ändrat de relevanta regelverken för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. De ändringarna kommer att öka flexibiliteten och förenkla och effektivisera förfarandena. För att minska pressen på kassaflödena kan medlemsstaterna också använda en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Ungern uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de hårdast drabbade invånarna och sektorerna.

(9)Pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligen att vara ojämnt fördelade över regionerna på grund av olika specialiseringsmönster, särskilt i regioner som saknar viktiga tillgångar eller som tydligt förlitar sig på sektorer som är beroende av personlig direktkontakt med konsumenter. Detta medför en stor risk för att de territoriella ojämlikheterna inom Ungern ska öka och förvärra den redan konstaterade tendensen till ökade skillnader mellan städer och landsbygd. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

(10)Den 5 maj 2020 lade Ungern fram sitt nationella reformprogram för 2020 och den 4 maj 2020 sitt konvergensprogram för samma år. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

(11)Ungern omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

(12)Den 14 juni 2019 rekommenderade rådet Ungern att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna inte överstiger 3,3 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 1,0 % av BNP. Kommissionens övergripande bedömning bekräftar att det är en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningen mot det medelfristiga budgetmålet 2019 och sammantaget under 2018 och 2019. Mot bakgrund av aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen är ytterligare åtgärder enligt förfarandet vid betydande avvikelse dock inte motiverade för Ungern.

(13)I sitt konvergensprogram för 2020 beräknar regeringen att underskottet i de offentliga finanserna försämras från 2,0 % av BNP 2019 till 3,8 % av BNP 2020. Underskottet förväntas minska till 2,7 % av BNP under 2021 för att gradvis nå 1,0 % av BNP senast 2024. Den offentliga skuldkvoten minskade till cirka 66,3 % av BNP under 2019 men förväntas enligt konvergensprogrammet 2020 öka till 72,6 % under 2020. De makroekonomiska och offentligfinansiella utsikterna påverkas av den höga graden av osäkerhet till följd av covid-19-pandemin. Det finns landsspecifika underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt risker kopplade till högre utgifter än beräknat (i linje med tidigare trender i fråga om stora utgifter i slutet av året), liksom eventuellt lägre inkomster än väntat eftersom prognosen verkar förlita sig på vissa oförutsedda inkomster.

(14)Som en reaktion på covid-19-pandemin och som en del av en samordnad EU-strategi, har Ungern antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i hälso- och sjukvårdssystemet, begränsa smittspridningen och hjälpa de hårdast drabbade invånarna och branscherna. I enlighet med 2020 års konvergensprogram uppgick dessa budgetåtgärder till 2,8 % av BNP 2020 och finansieras helt genom en omfördelning av utgifter inom ramen för budgeten, reserver och nya skatter. Detta omfattar åtgärder i syfte att stödja arbetsmarknaden, skattelättnader för företag och kostnader i samband med hälsokrisen. Ytterligare åtgärder till stöd för återhämtningen (1,4 % av BNP) och för arbetsmarknaden (0,4 % av BNP) har aviserats men har ännu inte specificerats. Ungern har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte påverkar budgeten direkt, kommer att bidra till att stödja likviditeten i företagen, och som enligt konvergensprogrammet för 2020 uppskattas till 1,5 % av BNP. Myndigheterna arbetar på ytterligare åtgärder till ett värde av 0,3 % av BNP. De åtgärderna omfattar kreditgarantiprogram och statligt garanterade lån. Den övergripande budgeteffekten av de finanspolitiska åtgärder som rapporteras i 2020 års konvergensprogram skiljer sig från den i kommissionens vårprognos 2020 eftersom kommissionen endast bedömde och beaktade de åtgärder som var tillräckligt specificerade. Sammantaget ligger de åtgärder som Ungern har vidtagit i linje med de riktlinjer som anges i kommissionens meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på covid-19-utbrottet. En fullständig bedömning och ett antagande av de aviserade åtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget så medger, kommer att bidra till att bevara den finanspolitiska hållbarheten på medellång sikt.

(15)På grundval av kommissionens vårprognos 2020 och med oförändrad politik förväntas Ungerns saldo i de offentliga finanserna uppgå till -5,2 % av BNP 2020 och -4,0 % 2021. Den offentliga skuldkvoten beräknas uppgå till 75,0 % av BNP 2020.

(16)Den 14 juni 2019 beslutade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att en betydande avvikelse från det medelfristiga budgetmålet förelåg i Ungern 2018. Med anledning av den betydande avvikelse som konstaterats rekommenderade rådet den 14 juni 2019 Ungern att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna inte skulle överstiga 3,3 % under 2019 och 4,7 % under 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 respektive 0,75 % av BNP. Den 5 december 2019 antog rådet beslut (EU) 2019/2172 där det fastställdes att Ungern inte hade vidtagit ändamålsenliga åtgärder som svar på rådets rekommendation av den 14 juni 2019 och utfärdade en reviderad rekommendation. I rekommendationen av den 5 december 2019 uppmanade rådet Ungern att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter inte skulle överstiga 4,7 % under 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,75 % av BNP 2020. På grundval av kommissionens samlade bedömning och mot bakgrund av aktiveringen av den allmänna den allmänna undantagsklausulen för 2020, som medger ett tillfälligt avsteg från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, anses Ungern ha vidtagit ändamålsenliga åtgärder som svar på rekommendationen av den 5 december 2019.

(17)Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget eftersom Ungern förväntas överstiga underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar denna analys att underskottskriteriet enligt fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

(18)Den 11 mars 2020 aviserade regeringen undantagstillstånd. Den 12 mars stängdes gränserna för resenärer, med undantag för återvändande medborgare och invånare i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt gränspendlare. Varutransit var fortfarande tillåtet. De 16 mars 2020 stängdes förskolor, skolor och universitet och distansundervisning på nätet inleddes. Den 17 mars 2020 tvingades icke-nödvändiga affärer stänga klockan 15.00 och restauranger fick endast vara öppna för avhämtning. Ett partiellt utegångsförbud infördes den 28 mars 2020, vilket innebar att människor endast fick lämna sin bostad om de hade vederbörligen giltiga skäl och om de höll avståndet till andra människor. Före utbrottet av covid-19 var den ungerska ekonomin på väg mot en gradvis avmattning efter flera år av enastående tillväxt. BNP i fasta priser steg med 4,9 % under 2019. Efter virusutbrottet infördes relativt snabbt åtgärder för att begränsa spridningen och antalet officiella fall har hittills varit begränsat. Den globala recessionen förväntas dock drabba exporten särskilt hårt på grund av de mycket konjunkturkänsliga industriernas dominerande ställning, exempelvis bilindustrin. Recessionen förväntas också drabba tjänster inom turism och transport, som påverkas starkt av reserestriktionerna. En stark recession förväntades starta i mars och sedan förväntas en gradvis ekonomisk återhämtning från och med andra hälften av året när åtgärderna för att begränsa spridningen successivt förväntas lätta. Arbetslösheten kan komma att stiga snabbt på grund av flexibiliteten på arbetsmarknaden. Det ekonomiska resultatet under 2020 kommer att bero på hur lång isoleringsperioden blir och på de ekonomisk-politiska åtgärderna. I Europeiska kommissionens vårprognos beräknas en minskning på 7 % av BNP i fasta priser under 2020, följt av en återhämtning på 6 % under 2021.

(19)Regeringen har sedan mitten på mars i flera omgångar aviserat åtgärder för att mildra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen. Centralbanken har antagit åtgärder för att tillhandahålla likviditet till finanssektorn. Andra likviditetshöjande åtgärder för hushåll och företag har vidtagits, bland annat (i) betalningsmoratorium till den 31 december 2020 för lån och finansiella leasingavtal för företag och hushåll, och (ii) ett tak för räntan på konsumentkrediter. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder bör banksektorns resiliens beaktas. Ytterligare åtgärder har vidtagits, främst inriktade på de sektorer som drabbats hårdast av krisen, som turism och tjänster. Det gäller bland annat tillfälliga skattesänkningar och skattebefrielser, investeringsbidrag, infrastrukturutveckling, subventionerade och garanterade lån samt kapitalprogram. För att rädda arbetstillfällen har regeringen infört två typer av system för korttidsarbete. Det allmänna systemet täcker upp till 70 % av lönebortfallet under 3 månader på vissa villkor och ett särskilt system inriktas på personal inom forskning och utveckling. Regeringen flyttade fram en tidigare planerad sänkning av socialförsäkringsavgifterna med ett kvartal och aviserade ett engångstillägg till lönen inom hälso- och sjukvårdssektorn. Även om dessa finanspolitiska åtgärder syftar till att stödja företag och rädda arbetstillfällen, är omfattningen och täckningen fortfarande begränsad jämfört med de flesta EU-medlemsstater. Dessutom planeras att de ska finansieras genom omfördelningar över budgetposter och nyligen höjda skatter, och de förväntas därmed få begränsad effekt ur ett makroekonomiskt stabiliseringsperspektiv.

(20)Olika aspekter av hälsoresultaten är fortfarande sämre än i de flesta EU-länder, vilket bland annat återspeglar den höga förekomsten av riskfaktorer i befolkningen, och hälso- och sjukvårdens begränsade ändamålsenlighet. Den offentliga andelen av hälso- och sjukvårdsutgifterna i Ungern är betydligt lägre än EU-genomsnittet. Fler ungrare än EU-genomsnittet måste betala sjukvårdskostnaderna ur egen ficka och drivs i allt högre grad att vända sig till privata hälso- och sjukvårdstjänster. Detta förvärrar riskerna för ekonomiska svårigheter för de ungerska hushållen, vilket får återverkningar på den sociala rättvisan och hälsoresultaten. Ytterligare investeringar och omfattande reformer är nödvändiga om man ska kunna rationalisera resursanvändningen inom sjukvården, minska ojämlikheterna i tillgång och öka vårdkvaliteten. Den förebyggande vården och primärvården är underfinansierade och deras potential att förbättra kvaliteten, tillgången och kostnadseffektiviteten inom hälso- och sjukvården är fortfarande underutnyttjad. Även om myndigheterna har börjat arbeta för att lindra Ungerns betydande brist på hälso- och sjukvårdspersonal, hindras fortfarande tillgången till vård av regionala skillnader i fördelningen av hälso- och sjukvårdspersonalen. Det gäller särskilt i vissa områden och för vissa utsatta grupper, som marginaliserade romer, men också personer med funktionsnedsättning ställs in för särskilda hinder. Inför den efterfrågechock för hälso- och sjukvårdssystemen som covid-19-pandemin orsakade, krävs snabba åtgärder för att ta itu med dessa strukturella utmaningar och öka det ungerska sjukvårdssystemet resiliens.

(21)De socioekonomiska konsekvenserna av utbrottet kan vara betydande och effekten av regeringsdekretet av den 18 mars 2020, som tillåter bilateralt avtalade avvikelser från arbetslagstiftningen, måste fortfarande bedömas. Enligt kommissionens prognos förväntas arbetslösheten öka till 7,0 % 2020 och återhämta sig till 6,1 % under 2021. En stor del av den ungerska ekonomin utgörs av sektorer som drabbats ytterst hårt av krisen. Det handlar om sektorer som sysselsätter låg- och medelutbildad arbetskraft med mycket flexibla anställningsavtal. Fram till början av 2020 fortsatte den totala sysselsättningsgraden att öka i ett läge med stark ekonomisk expansion, men det har inte gynnat alla grupper i lika hög grad. Skillnaden i sysselsättning mellan olika kompetensgrupper och mellan män och kvinnor är fortfarande stor i jämförelse med EU-genomsnitten, den senare delvis beroende på begränsad tillgång till barnomsorg av god kvalitet. Det offentliga sysselsättningsprogrammet är inte ändamålsenligt när det gäller att få deltagarna i arbete på den primära arbetsmarknaden och är fortfarande omfattande trots att det har skurits ned. Det finns utrymme för att stärka andra politikområden för att på ett ändamålsenligt sätt hjälpa arbetslösa eller personer som står utanför arbetsmarknaden att hitta arbete eller få tillgång till utbildning för att förbättra politikens målinriktning. Utbetalningsperioden på högst tre månader för arbetslöshetsersättning är den kortaste i EU och ligger, även under gynnsamma ekonomiska förhållanden, långt under den genomsnittliga tid som behövs för att hitta ett arbete. I linje med principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter ska program för socialt skydd och sociala åtgärder skydda dem som löper risk att förlora jobbet, men även egenföretagare och arbetslösa. System för korttidsarbete, där de anställda får inkomststöd från staten för de timmarna de inte arbetar, är ett bra sätt att skydda sysselsättningen. Under pandemin är korttidsarbete effektivast om administrationen är snabb och enkel och tillgången inte begränsas till vissa sektorer eller företagstyper.

(22)Även om Ungerns övergripande situation vad gäller fattigdom hade förbättrats före krisen, kan situationen snabbt ändras under nedgången. Inkomstskillnaderna ökade under det senaste årtiondet, delvis på grund av förändringar i skatte- och bidragssystemen. Även före covid-19-utbrottet var såväl den allvarliga materiella fattigdomen som den materiella och sociala fattigdomen hög, särskilt bland hushåll med många barn och bland den romska befolkningen. Bristen på kommunala, subventionerande lägenheter och bristen på ekonomiskt stöd till hyresgäster hindrar rörligheten. Den garanterade minimiinkomsten har legat nominellt oförändrad sedan 2012 och är en av de lägsta i EU. Pandemin förväntas slå hårdast mot de sårbara grupper som saknar tillgång till vård och grundläggande tjänster och som bor i överbefolkade hushåll. När ekonomierna har återhämtat sig kommer det att behövas åtgärder som främjar deras aktivering och integrering på arbetsmarknaden. Redan före krisen låg utbildningsresultaten under EU-genomsnittet och påverkades starkt av elevernas socioekonomiska bakgrund. Andelen unga med högst grundskoleutbildning var hög, särskilt bland romska elever. Sårbara gruppers låga deltagande i kvalitetsutbildning utgör en försutten chans att bygga upp humankapital och social sammanhållning. Lärarlönerna är bland de lägsta i EU. Det låga antalet studenter som deltar i högre utbildning ligger inte i linje med den stora efterfrågan på högkvalificerade arbetstagare. Den oväntade övergången till distansutbildning kommer troligen att öka ojämlikheten ytterligare. Bevis från de årliga nationella kompetensproven tyder på att många elever är svåra att nå ut till med digital undervisning eftersom de saknar digitala verktyg. Studerande från mindre gynnade miljöer får en negativ upplevelse av distansundervisning även på grund av överbefolkade hushåll och låg utbildning hos föräldrarna. Nyligen genomförda och pågående investeringar i digitalisering av utbildningen har varit viktiga och måste fortsätta.

(23)I samband med covid-19-krisen är det särskilt viktigt att se till att kritisk infrastruktur och den fria rörligheten för varor fungerar på hela den inre marknaden och att i samarbete med angränsande länder övervaka och säkerställa att leveranskedjorna fungerar korrekt. Ungern är en liten öppen ekonomi med intensiv gränsöverskridande transport av varor. Dessutom arbetar många ungrare utomlands och pendlar varje vecka. Ungern kan också behöva gränsarbetare för säsongsarbete i jordbruket. De reserestriktioner som finns just nu kan försena rörligheten för varor och arbetstagare men skulle kunna mildras om man säkerställer gröna körfält vid gränserna.