SV Europeiska unionens officiella tidning C 316/14

Offentliggörande av en ansökan om ändring i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 316/09

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

ANSÖKAN OM ÄNDRING

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (2)

ANSÖKAN OM ÄNDRING ENLIGT ARTIKEL 9

”NEUFCHÂTEL”

EG-nr: FR-PDO-0117-01086-19.01.2013

SGB ( ) SUB ( X )

1. Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen

—  Produktens beteckning — ☒ Produktbeskrivning —  Geografiskt område — ☒ Bevis på ursprung — ☒ Framställningsmetod — ☒ Samband — ☒ Märkning — ☒ Nationella krav —  Annat (specificera)

2. Typ av ändring(ar)

—  Ändring av sammanfattande dokument eller sammanfattning — ☒ Ändring i specifikationen för en registrerad SUB eller SGB för vilken varken det sammanfattande dokumentet eller sammanfattningen har offentliggjorts —  Ändring i specifikationen som inte kräver någon ändring i det offentliggjorda sammanfattande dokumentet (artikel 9.3 i förordning (EG) nr 510/2006) —  Tillfällig ändring i specifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna har infört obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder (artikel 9.4 i förordning (EG) nr 510/2006)

3. Ändring(ar)

3.1 Produktbeskrivning

Hela denna punkt har skrivits om för att bli tydligare och mer precis.

Bestämningarna ”mjölkbaserad, smidig, ej hopsjunken, lagom fast, ej klibbig, ej rinnig och ej kornig” har lagts till för att beskriva ostmassan mer detaljerat.

Formuleringen ”Beroende på användningsområde finns produkten i följande former … 2,4 cm hög” har ändrats till ” ’Neufchâtel’ finns i följande former: cylinderformade, fyrkantiga och brikettformade ostar, tvåpack med cylinderformade ostar, hjärtformade och stora hjärtformade ostar, vars storlek beror på formen och dimensionen hos de formar som beskrivs i kapitel 5.”

Frasen ”Efter den kortaste tiden för mognadslagring i enlighet med kapitel 5 om framställningsmetoden” har lagts till.

En kortaste tid för mognadslagring föreskrivs i kapitel 5. Framställningsmetoden är densamma, men det förtydligas att vikten, den lägsta fetthalten och den lägsta torrsubstanshalten avser slutprodukten efter mognadslagring.

3.2 Bevis på ursprung

Under denna rubrik förtydligas att samtliga aktörer ska identifieras, att register ska föras samt att producenterna ska fylla i innehållsdeklarationer för att aktörernas metoder ska kunna registreras och/eller för att produkterna ska kunna lagerbokföras.

3.3 Framställningsmetod

Hela denna punkt har skrivits om för att bli tydligare och mer precis genom följande ändringar:

— Följande fraser har lagts till: ”Från och med den 1 juni 2007 består varje besättning som mjölkproducenterna använder för framställning av ’Neufchâtel’ till minst 60 procent av kor av normandisk ras. I föreliggande produktspecifikation avses med besättning en anläggnings hela mjölkkobesättning bestående av lakterande kor, sinkor och rekryteringskvigor.” och ”Endast mjölk från dessa besättningar får föras in i de lokaler där ’Neufchâtel’ tillverkas, alltifrån mottagandet av mjölken till ostarnas mognadslagring.”. Produktionsvillkor för mjölken har lagts till. Syftet med dessa produktionsvillkor är att se till att en majoritet av producenternas besättningar utgörs av kor av den lokala normandiska rasen. När den skyddade ursprungsbeteckningen för osten ”Neufchâtel” godkändes (1969) ansåg man inom osttillverkningsbranschen inte att det var nödvändigt att i ett dekret föreskriva att den normandiska rasen skulle användas och att korna huvudsakligen skulle utfodras med gräs, eftersom denna metod användes av alla uppfödare och inte riskerade att ersättas med andra metoder. Under tidens gång har dock nya metoder, till exempel användningen av majsensilage och rasen Prim’Holstein uppkommit och utvecklats, samtidigt som producenterna alltmer insett hur viktig den normandiska rasen och gräsfoder är för ”Neufchâtel”-ostens typiska egenskaper och renommé. För att stoppa detta avsteg från den traditionella produktionsmetoden, återinföra de villkor som gett produkten dess ryktbarhet och därigenom stärka produktens samband med ursprungsområdet, har producentgruppen försökt definiera mjölkframställningsmetoden genom att fastställa minimikrav för den lägsta andelen kor av normandisk ras och den lägsta gräsmarksytan för bete. Dessa nya bestämmelser gör det också möjligt att tydligare bekräfta den skyddade beteckningens samband med ursprungsområdet genom att ta fasta på det föregående sambandet mellan denna ras och uppfödarna i regionen, den lokala rasens anpassning till miljön och mjölkens lämplighet för osttillverkning. En anpassningsperiod på fem år räknat från och med den 1 juni 2012 har införts för producenter som ännu inte uppnått denna andel. Gruppen önskar också införa en definition för mjölkbesättningen som även inbegriper rekryteringskvigor.

— Följande har lagts till: ”Mjölkkorna går på bete minst sex månader om året. Under denna period utgör betet mer än hälften av den huvudsakliga dieten beräknat på torrsubstansen (…).” I dessa bestämmelser fastställs också villkor för mjölkkornas utfodring som syftar till att förtydliga ostens samband med ursprungsområdet. Det förtydligas att mjölkkornas foder till 80 procent (beräknat på torrsubstansen) ska komma från anläggningen. Även betesvillkor för mjölkkorna anges tillsammans med regler för belastningen vid varje anläggning (minsta yta med betesbar ängsmark per lakterande ko, största yta för majsensilage per mjölkko, odling på ängsmarkerna). Dessa bestämmelser syftar också till att bevara och öka andelen gräs i mjölkkornas foder.

— Följande har lagts till: ”Vid mjölkbaserad tillverkning får mjölken lagras på anläggningen före insamling i högst 48 timmar efter den senaste mjölkningen. (…) konservering av färskost eller ost under mognadslagring i modifierad atmosfär är inte tillåten.” Alla framställningsvillkor för osten har förtydligats för att bättre bevara produktens egenskaper: lagringen av mjölken på anläggningen före användning är strängt reglerad liksom villkoren för tillsättning av löpe, vassleavgivning och pressning av ostmassan. Formningen och förflyttningen av ostmassan samt villkoren för mognadslagring beskrivs i detalj. Användningen av behandlingsmetoder och tillsatser vid ostframställning omfattas dessutom av en allmän lagstiftning. Det har dock konstaterats att ny teknik som ofta rör behandlingsmetoder och tillsatser som mikrofiltrering, partiell koncentration av mjölken eller mogningsenzym kan påverka de särskilda egenskaperna hos ostar med ursprungsbeteckning. Vissa enzymtillsatser har visat sig vara oförenliga med produkter med skyddad ursprungsbeteckning, om man vill bevara produkternas grundläggande egenskaper. Det har därför blivit nödvändigt att i produktspecifikationen för varje ursprungsbeteckning ange gängse metoder i fråga om användning av behandlingar och tillsatser i mjölken och under ostframställningen. På så sätt kan man undvika att nya metoder som inte omfattas av bestämmelserna i framtiden påverkar de skyddade ostarnas egenskaper. I denna punkt anges även formarnas storlek. Denna ändring följer på en enkät hos producentgruppen om de använda formarnas dimensioner och syftar till att låta dessa mer exakta dimensioner ersätta de dimensioner som tidigare angetts i produktspecifikationen och som avsåg den slutliga osten.

3.4 Samband med det geografiska området

Denna punkt har förtydligats och delats upp i tre punkter. Bevarandet av särdragen hos osttypen ”Neufchâtel” genom olika godkända metoder kommenteras. Företrädet för den normandiska rasen och dess betydelse för de särskilda egenskaperna hos ”Neufchâtel” förtydligas (såsom historisk ras från Pays de Bray vars mjölk har utomordentligt goda egenskaper för osttillverkning tack vare sin höga kasein- och fetthalt).

3.5 Märkning

Det har förtydligats vilka uppgifter som måste anges i märkningen. Skyldigheten att använda logotypen INAO har avskaffats.

Skyldigheten att använda Europeiska unionens symbol SGB har lagts till.

3.6 Nationella krav

De viktigaste punkter i specifikationen som ska kontrolleras samt tillhörande bedömningsmetoder har lagts till.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (3)

”NEUFCHÂTEL”

EG-nr: FR-PDO-0117-01086-19.01.2013

SUB ( ) SGB ( X )

1. Beteckning

”Neufchâtel”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.3. Ost

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

”Neufchâtel” är en ost som uteslutande tillverkas av komjölk som tillsatts löpe. Ostmassan får rinna av och pressas innan den läggs i formen. Den mjölkbaserade ostmassan är mjuk och lättsaltad, saknar hål, är smidig, ej hopsjunken, lagom fast, fyllig och slät, ej klibbig, ej rinnig och ej kornig. Osten har en fläckig vit skorpa utan håligheter.

”Neufchâtel” finns i följande former: cylinderformade, fyrkantiga och brikettformade ostar, tvåpack med cylinderformade ostar, hjärtformade ostar och stora hjärtformade ostar.

Efter den kortaste mognadslagringstiden (minst tio dagar från det att osten lagts i formen) väger ”Neufchâtel” minst 100 gram för cylinderformade, fyrkantiga och brikettformade ostar, 200 gram för hjärtformade ostar och tvåpack med cylinderformade ostar och 600 gram för stora hjärtformade ostar.

Osten innehåller minst 45 gram fett per 100 gram ost efter fullständig torkning och 40 gram torrsubstans per 100 gram ost.

3.3 Råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Neufchâtel” framställs av komjölk. Den mjölk som används kommer från besättningar som till största del består av normandiska kor (60 % från och med 1 juni 2017).

3.4 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

Mjölkkorna går på bete minst sex månader om året. Under denna period utgör betet mer än hälften av den huvudsakliga dieten beräknat på torrsubstansen.

Företaget har minst 0,25 hektar betesbar ängsmark per lakterande ko, och per mjölkko högst 0,25 hektar majsensilage avsedd för besättningen.

Ett undantag från ovannämnda bestämmelser rörande betesmark kan medges fram till den 1 januari 2015, förutsatt att företaget har en betesyta på minst 0,5 hektar per mjölkko i besättningen.

Den betesbara ängsmarken består av permanent betesmark och tillfällig betesmark. Den är till för lakterande kor och passar till föda för den här typen av djur.

Mjölkkornas foder kommer till 80 procent (beräknat på torrsubstansen) från anläggningen. Det består av följande grovfoder i färsk eller torkad form: gräs, majs, foderhalm, lusern, hela eller krossade foderbetor.

Torkat gräs eller majs som innehåller mindre än 50 % torrsubstans får utgöra högst 50 % av dagsransonens hela vikt beräknad på torrsubstansen.

Tillskottsfodret är begränsat till 1 800 kg per kalenderår och mjölkko i besättningen, och definieras i en positivlista.

3.5 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Mjölkproduktionen, framställningen och mognadslagringen av ostarna sker i det geografiska området.

3.6 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

—

3.7 Särskilda regler för märkning

Utöver den regelmässiga märkning som tillämpas för alla ostar, saluförs varje ost som har ursprungsbeteckningen ”Neufchâtel” med en särskild etikett där den skyddade ursprungsbeteckningen står tryckt med bokstäver som till storleken motsvarar minst två tredjedelar av de största bokstäver som förekommer i märkningen.

Uppgiften ”Appellation d’Origine Protégée” (”Skyddad ursprungsbeteckning”) tillsammans med unionssymbolen AOP (SUB) måste ingå i märkningen av ostar med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Neufchâtel”.

Beteckningen ”Neufchâtel” följt av ”Appellation d’Origine Protégée” (”Skyddad ursprungsbeteckning)” måste förekomma i alla fakturor och handelsdokument.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Pays de Bray, som utgör en del av departementen Oise och Seine Maritime.

I departmentet Oise (60) omfattar det geografiska området kommunen Quincampoix-Fleuzy och i departementet Seine-Maritime (76) kommunerna Argueil, Aubéguimont, Aubermesnil-aux-Erables, Aumale, Auvilliers, Avesnes-en-Bray, Bailleul-Neuville, Baillolet, Beaubec-la-Rosière, Beaussault, Beauvoir-en-Lyons, La Bellière, Bois-Guilbert, Bois-Héroult, Bosc-Bordel, Bosc-Edeline, Bosc-Mesnil, Bosc-Roger-sur-Buchy, Bouelles, Bradiancourt, Brémontier-Merval, Buchy, Bully, Bures-en-Bray, Callengeville, Le Caule-Sainte-Beuve, La Chapelle-Saint-Ouen, Clais, Compainville, Conteville, Criquiers, Croixdalle, Cuy-Saint-Fiacre, Dampierre-en-Bray, Dancourt, Doudeauville, Elbeuf-en-Bray, Ernemont-sur-Buchy, Esclavelles, Fallencourt, Ferrieres-en-Bray, La Ferté-Saint-Samson, Fesques, La Feuillie, Flamets-Frétils, Fontaine-en-Bray, Forges-les-Eaux, Le Fossé, Foucarmont, Fréauville, Fresles, Fresnoy-Folny, Freulleville, Fry, Gaillefontaine, Gancourt-Saint-Etienne, Gournay-en-Bray, Grandcourt, Graval, Grumesnil, La Hallotière, Haucourt, Haudricourt, Haussez, Héronchelles, Hodeng-Hodenger, Illois, Landes-Vieilles-et-Neuves, Londinières, Longmesnil, Lucy, Marques, Massy, Mathonville, Maucomble, Mauquenchy, Ménerval, Ménonval, Mésangueville, Mesnières-en-Bray, Mesnil-Follemprise, Le Mesnil-Lieubray, Mesnil-Mauger, Meulers, Molagnies, Montérolier, Mortemer, Nesle-Hodeng, Neufbosc, Neufchâtel-en-Bray, Neuville-Ferrières, Nolléval, Notre-Dame-d'Aliermont, Nullemont, Osmoy-Saint-Valery, Pommereux, Pommeréval, Preuseville, Puisenval, Quièvrecourt, Réalcamp, Rétonval, Ricarville-du-Val, Richemont, Roncherolles-en-Bray, Ronchois, Rouvray-Catillon, Sainte-Agathe-d'Aliermont, Sainte-Beuve-en-Rivière, Sainte-Croix-sur-Buchy, Sainte-Geneviève, Saint-Germain-sur-Eaulne, Saint-Jacques-d'Aliermont, Saint-Léger-aux-Bois, Saint-Martin-au-Bosc, Saint-Martin-l'Hortier, Saint-Martin-Osmonville, Saint-Michel-d'Halescourt, Saint-Pierre-des-Jonquières, Saint-Riquier-en-Rivière, Saint-Saëns, Saint-Saire, Saint-Vaast-d'Equiqueville, Saumont-la-Poterie, Serqueux, Sigy-en-Bray, Smermesnil, Sommery, Le Thil-Riberpré, Vatierville, Ventes-Saint-Rémy, Villers-sous-Foucarmont, Wanchy-Capval.

5. Samband med det geografiska området

5.1 Specifika uppgifter om det geografiska området

Naturliga faktorer

Geomorfologiskt sett är Pays de Bray beläget på en eroderad antiklinal i Parisbäckenet. Landskapet har holkats ur av erosionen och formats till ett slags ”knapphål” omgärdat av två mitt emot varandra liggande bergskammar. Det geografiska produktionsområdet utgörs av detta knapphålslandskap som med sina kullar, sina bocage-marker, sitt vattensystem och sina många ängar skiljer sig starkt från de öppna och kalkrika platåerna i Haute-Normandie och Picardie med spannmålsodlingar och industriproduktion.

Genom differentierad erosion möts i Pays de Bray de vanliga formationerna från övre krita (sammansatta av olika typer av kalksten: glaukonit, märgel och kritflinta), från undre krita och från övre jura. Erosionen påverkar de mjukare övre lagren (kalk och lera) och får de hårdare jordlagren (sand och sandsten) att träda i dagen. Pays de Bray har sålunda många olika geologiska formationer: jordar som är mycket odlingsvänliga som till exempel glaukonitjordarna vid områdets västra gräns eller kalkjordarna från den äldre portlandiska perioden, men också tunga och ogenomträngliga jordar (lerjordar från äldre krita eller märgel- och lerjordar från den yngre portlandiska perioden) som inte lämpar sig för jordbruk men som däremot passar utmärkt till ängs- och betesmarker. Det är dessa senare leriga och fuktiga jordar som främst utmärker Pays de Bray och härifrån stammar också termen ”Bray”, som betydde lera på keltiska.

Regionen har ett kyligt klimat (årsmedeltemperatur 9,8 °C) som präglas av hög luftfuktighet och betydligt strängare vintrar (67 frostdagar/år) än på grässlätterna i Basse-Normandie. Den genomsnittliga årsnederbörden närmar sig 800 mm och är relativt jämnt fördelad över året.

Mänskliga faktorer

”Neufchâtel”-ostens ursprung går tillbaka till 900-talet. Enligt Ghislain Gaudefroy var ”Neufchâtel” en av de äldsta normandiska ostarna och påminde om de ostar som tillverkades i Pays de Bray, vilka nämndes för första gången i ett privilegiebrev från 1037. Det var dock inte förrän 1543–1544 som osten ”Neufchâtel” för första gången nämndes vid namn i bokföringen från klostret Saint-Amand i Rouen – ”detta är en stor ost från Neufchâtel”.

Sedan uppfödningen utvecklades under 1700-talet har produktionen i Pays de Bray fortsatt att vara präglad av mångfald och i regionen produceras fortfarande ost, smör och kött. För att anpassa sig till de olika målen för denna kött- och mjölkproduktion började invånarna långt före 1800-talet att övergå till buskbeväxta betesmarker (bocage). Parallellt med detta gjorde uppfödarnas önskan att få fram en fett- och proteinrik mjölk att de började använda den normandiska rasen, vars utveckling gått hand i hand med ”Neufchâtel”-ostens allt större betydelse. Hos en och samma ras samlas anmärkningsvärda köttproduktionsegenskaper och en mjölk med högt fett- och proteininnehåll som är särskilt lämpad för ostframställning.

Uppfödarna har i detta sammanhang utvecklat och upprätthållit en enkel ostframställningsteknik som liknar den som används för framställning av färskost och som är anpassad till mjölkmängden och de tillgängliga materialen på uppfödningsföretagen samt till arbetsrytmen. Osttillverkarnas kunnande har gett ”Neufchâtel” en framstående plats bland mjuka skimmelostar och det är själva framställningsmetoden med avrinning och pressning innan ostmassan läggs i formen som främst har bidragit till detta. Den mjölkbaserade ostmassan är mjuk och lättsaltad, saknar hål, är smidig, inte hopsjunken, lagom fast, fyllig och slät, inte klibbig, inte rinnig och inte kornig. Osten har en fläckig vit skorpa utan håligheter. Denna ost framställs traditionellt på gårdar som producerar nästan hälften av den totala mängden ost från detta område, vid sidan av pastatillverkare och mejerier.

De viktigaste stegen i framställningen av ”Neufchâtel”-osten är följande: de särskilda betingelserna vid löpläggning, tillsättning av odlade eller inköpta mjölksyrabakterier, långvarig koagulering av mjölken, avrinning och pressning av ostmassan, placering i formar, saltning med torrsalt, odling av ytans mikroflora, kortaste mognadslagringsperiod (10 dagar) under enhetliga temperatur- och luftfuktighetsbetingelser. Vidare vill producenterna hålla fast vid de traditionella metoderna såsom mycket snabb löpsättning av mjölken utan föregående upphettning och långsam avrinning/pressning i säckar eller väv.

5.2 Specifika uppgifter om produkten

”Neufchâtel” är en ost som uteslutande tillverkas av komjölk som tillsatts löpe, vars mjölkbaserade ostmassa är mjuk och lättsaltad, saknar hål, är smidig, ej hopsjunken, lagom fast, fyllig och slät, ej klibbig, ej rinnig och ej kornig. Osten har en fläckig vit skorpa utan håligheter. Mognadslagringstiden är kort, men osten kan regionalt intas efter mer än tre månaders lagring.

”Neufchâtel” finns i följande former: cylinderformade, fyrkantiga och brikettformade ostar, tvåpack med cylinderformade ostar, hjärtformade ostar och stora hjärtformade ostar och innehåller minst 45 gram fett per 100 gram ost efter fullständig torkning och 40 gram torrsubstans per 100 gram ost.

5.3 Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

”Neufchâtel”-ostens samband med sitt ursprungsområde består i områdets lämplighet för en gräsfoderbaserad mjölkproduktion från besättningar som främst består av kor av normandisk ras vars mjölk behandlas med en enkel ostteknik som är mycket välanpassad för gårdsproduktion. Områdets lämplighet för en gräsfoderbaserad mjölkproduktion beror främst på den rikliga förekomsten av fuktig lerjord, som regelbundet återfuktas genom ihållande nederbörd. Denna jord, som ofta är belägen i kuperad terräng, främjar samtidigt förekomsten och tillväxten av gräs och har lett till förbud mot åkerjord. Vidare har det mycket omfattande nätet med vattendrag och förekomsten av många dammar alltid gynnat vattnandet av besättningar på bete. På grund av de stränga och långa vintrarna är stallningsperioden tämligen lång och uppfödarna i Bray måste samla stora lager med hö och gräs, vilket möjliggörs tack vare de stora ängsmarkerna. Dessutom gör förekomsten av jord som bildats av kalksten från den cenomanska och den yngre portlandiska perioden, samt ängsmarkerna, att man kan anlägga åkerjord som gör det lättare för mjölkuppfödarna att bli självförsörjande på annat grovfoder än gräs. Därigenom har betydelsefulla särskilda kunskaper om mjölkuppfödning utvecklats.

Den normandiska rasen är frukten av de normandiska jordbrukarnas urvalsarbete. Denna ras har anpassat sig till produktionssystemet i Bray (gräs och bete) och ger en fet och proteinrik mjölk med utmärkta egenskaper för tillverkning av mjuk ost. Denna mjölk gör det möjligt att erhålla en surmjölksmassa som efter avrinning och pressning kan läggas direkt i formar. De på varandra följande korta ingreppen (utöver formningen) en till fyra gånger om dygnet ger ”Neufchâtel” dess särdrag. Utvecklingen av dessa särskilda kunskaper, som utmärks av den snabba mognadslagringen, beror till stor del på de geografiska förhållandena i Pays de Bray som är mycket gynnsamma för regelbundna och snabba handelsutbyten. Denna framställningsmetod som är specifik för ”Neufchâtel” frigör dessutom den tid som producenterna behöver för övrig verksamhet inom uppfödningsföretaget, och passar utmärkt för framställning i många små jordbruksanläggningar.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCNeufchatel.pdf

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3) Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(4) Se fotnot 3.