A. har demokratiska institutioner och generellt iakttar föl-
jande rättigheter: tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet,yttrandefrihet, rätt att delta i fredliga sammankomster samt för-
eningsfrihet, inbegripet rätten att bilda och ansluta sig till fack-
föreningar och delta i landets styrelse, direkt eller genom frittvalda ombud,A. har demokratiska strukturer och konsekvent iakttar föl-
jande rättigheter: tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet,yttrandefrihet, rätt att delta i fredliga sammankomster samt för-
eningsfrihet, inbegripet rätten att bilda och ansluta sig till fack-
föreningar och delta i landets styrelse, direkt eller genom frittvalda ombud,
Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om miniminormer för
medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (KOM(2000) 578 
C5-0705/2000  2000/0238(CNS))
(Samrådsförfarandet)
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av kommissionens förslag till rådet, (KOM(2000) 578 (1)),
 efter att ha hörts av rådet i enlighet med artikel 67 och artikel 63.1 d i EG-fördraget (C5-0705/2000), med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och
inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säker-het och försvarspolitik och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhetsfrågor (A5-0291/2001).
1. Parlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet,
2. uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med arti-
kel 250.2 i EG-fördraget,
3. uppmanar rådet att underrätta parlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som
parlamentet har godkänt,
4. uppmanar rådet att på nytt höra parlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommis-
sionens förslag,
5. uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.
(1) EGT C 62 E, 27.2.2001, s. 231.
6. Sammanhållningsfonden 1999
A5-0248/2001
Europaparlamentets resolution om rapporten från kommissionen  årsredovisning för Samman-
hållningsfonden 1999 (KOM(2000) 822  C5-0109/2001  2001/2058(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av kommissionens årsredovisning 1999 (KOM(2000) 822  C5-0109/2001), med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1164/1994 av den 16 maj 1994 om inrättandet av en
sammanhållningsfond (
1),
(1) EGT L 130, 25.5.1994, s. 1.28.3.2002 SV C 77 E/115 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 20 september 2001
KOMMISSIONENS
FÖRSLAGPARLAMENTETS
˜NDRINGAR
 med beaktande av revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1999 (1),
 med beaktande av sina resolutioner av den 29 juni 1995 (2), den 19 april 1996 (3), den 26 juni
1997 (4), den 28 maj 1998 (5), den 13 april 1999 (6), och den 16 juni 2000 (7) om kommissionens
årsredovisningar för Sammanhållningsfonden och om finansieringsinstrumentet för sammanhållning,
 med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2000 om den sjätte periodiska rapporten om den
sociala och ekonomiska situationen i Europeiska unionens regioner (SEK(1999) 66  C5-0120/1999) (
8),
 med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen, med beaktande av betänkandet från utskottet för regionalpolitik, transport och turism och yttrandet
från budgetutskottet (A5-0248/2001), och av följande skäl:
A. Stora, regionala skillnader utgör såväl ett politiskt som ekonomiskt hot för Europeiska unionen.
B. Enligt artikel 2 i EG-fördraget är stärkandet av den ekonomiska och sociala sammanhållningen fort-
farande en av Europeiska unionens främsta målsättningar.
C. För att bättre kunna uppnå detta för EU mycket viktiga mål fastställdes det i artikel 161 i Maastricht-
fördraget att en sammanhållningsfond skulle upprättas.
D. Den främsta avsikten med att inrätta Sammanhållningsfonden var att hjälpa de länder som strukturellt
sett släpade efter i utvecklingen, för närvarande Grekland, Portugal, Spanien och Irland, att klara avutmaningarna med att genomföra en enhetlig valuta och få den att fungera.
E. Enligt bestämmelserna i Maastrichtfördraget (det bifogade protokollet om ekonomisk och social sam-
manhållning) kan ett land ansluta sig till Sammanhållningsfonden om det har
 en bruttonationalprodukt per capita som är lägre än 90 procent av genomsnittet i gemenskapen
 och ett program för att uppfylla de villkor för ekonomisk konvergens och stabilitet som man
kommit överens om med EU.
F. Sammanhållningsfonden har blivit allt viktigare eftersom det i Maastrichtfördraget inte fastställts någon
mekanism för stöd och konjunkturmässiga justeringar inom EMU.
G. För att främja en harmonisk utveckling inom hela gemenskapen skall denna enligt artikel 158 i för-
draget utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska och sociala sammanhållning.
H. Enligt artikel 158 andra stycket i fördraget skall gemenskapen särskilt sträva efter att minska skill-
naderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och eftersläpningen i de minst gynnade regio-nerna eller öarna, inbegripet landsbygdsområdena.
I. Enligt artikel 161 i fördraget skall Sammanhållningsfonden lämna ekonomiska bidrag till projekt på
miljöområdet och till transeuropeiska nät inom infrastrukturen på transportområdet.
J. ¯r 1999 var det sista året för Sammanhållningsfondens verksamhet under perioden 19931999.
(1) EGT C 342, 1.12.2000, s. 1.
(2) EGT C 183, 17.7.1995, s. 36.
(3) EGT C 141, 13.5.1996, s. 265.
(4) EGT C 222, 21.7.1997, s. 55.
(5) EGT C 195, 22.6.1998, s. 52.
(6) EGT C 219, 30.7.1999, s. 41.
(7) EGT C 67, 1.3.2001, s. 326.
(8) EGT C 304, 24.10.2000, s. 62.C 77 E/116 SV 28.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 20 september 2001
K. I praktiken har resultatet av den stabilitets- och tillväxtspakt som antogs av rådet 1998 varit att man
minskat de offentliga investeringarna för att sanera de nationella räkenskaperna. Denna effekt motive-rar bevarandet av Sammanhållningsfonden som en mekanism för att återställa balansen och minska deunderskott som i första hand länder med lägre inkomster uppvisar.
L. I årsredovisningen redogörs det för Sammanhållningsfondens verksamhet 1999 och ges en överblick
av utvecklingen sedan 1993.
M. Det är mycket viktigt att utvärdera projekten innan man utarbetar lämpliga rekommendationer så att
man, förutom att fastställa genomförandet på nationell nivå, även exakt kan mäta vilka framsteg somgjorts i förhållande till målen för EU:s sammanhållningspolitik.
N. Vid slutet av 1999 hade kommissionen ingått samtliga åtaganden för anslag till Sammanhållnings-
fonden 1999 och 91,6 procent av betalningsbemyndigandena hade genomförts.
O. Sammanhållningsfonden kommer även i fortsättningen att spela en nyckelroll då de transeuropeiska
näten utvecklas i de fyra länder (Spanien, Grekland, Irland och Portugal) som erhåller stöd från fonden.
P. I artikel 154.2 i EG-fördraget om transeuropeiska nät anges det att särskild hänsyn skall tas till behovet
av att förbinda öar, inlandsområden och randområden med gemenskapens centrala områden.
Q. Miljöprojekten inom Sammanhållningsfonden syftar till att hjälpa mottagarländerna att uppnå målen i
gemenskapens miljöpolitik.
R. ¯r 1999 skärpte kommissionen miljöskyddskraven i två direktiv som påverkar projekt inom Samman-
hållningsfonden (miljökonsekvensbeskrivnings- och livsmiljödirektiven).
S. Särskild uppmärksamhet måste ges de yttersta randområdena på grund av de speciella miljö- och
transportförhållanden som råder där.
T. Sammanhållningsfonden har genom sina resultat visat sig vara ett effektivt sammanhållningsinstru-
ment.
U. Parlamentet har upprepade gånger i tidigare resolutioner efterlyst en budgetmässig balans mellan infra-
struktur och miljöfrågor. Detta önskemål har nu uppfyllts.
Sammanhållningsfondens verksamhet 1999
1. Parlamentet välkomnar årsredovisningen som ett effektivt redskap för att utvärdera verksamheten i
Sammanhållningsfonden; gratulerar kommissionen till de ansträngningar som den gjort för att ge en över-blick över resultaten för hela perioden 19931999,
2. beklagar att kommissionen inte ger en mer utförlig analys av budgetresultatet under perioden utan
begränsar sig till en beskrivning av det nuvarande utfallet,
3. lyckönskar de mottagande medlemsstaterna till att de lyckats uppnå målen om att minska de för-
väntade budgetunderskotten genom konvergensprogrammen, samtidigt som nivån på de offentliga investe-ringarna i miljö och transport bibehållits på en hög nivå,
Antagna projekt och åtgärder
4. är medvetet om att det 1999 var viktigare att slutföra projekt än att inleda nya,
5. välkomnar att målen för fördelning av de ekonomiska medlen mellan mottagarländerna uppnåtts och
noterar att det råder balans mellan investeringar i transportinfrastruktur och miljöinvesteringar under helaperioden 19931999, trots en ojämn fördelning av dessa under ett tidigare skede av perioden,28.3.2002 SV C 77 E/117 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 20 september 2001
6. konstaterar med tillfredsställelse att investeringarna i järnväg ökat i Grekland, Spanien och Portugal
och att investeringarna på området för fast avfall ökat i Portugal och Grekland,
7. noterar den indirekta hänvisningen till eftersläpningen av de utestående åtaganden som skall betalas i
slutet av perioden ( reste à liquider ) utan vare sig en fullständig kvantitativ beskrivning eller en ingående
förklaring, trots det faktum att en minskad eftersläpning och ett snabbare genomförande har varit budget-myndighetens ständiga önskemål,
8. noterar att det enligt redovisningen fanns en eftersläpning på ungefär 4 918 miljoner euro i slutet av
1999, varav cirka 3 383 miljoner euro återstod i slutet av 2000,
9. föreslår att den process som inletts för att förenkla Sammanhållningsfonden skall förbättras för att
undvika nya förseningar när det gäller utnyttjandet av anslagen,
10. begär att investeringar i transportinfrastruktur skall göra det lättare för vissa regioner att råda bot på
sin besvärliga situation som är ett resultat av att de befinner sig i unionens randområden,
11. uppmanar kommissionen att utarbeta en undersökning om orsakerna till att Sammanhållnings fon-
den inte varit lika effektiv och gett lika goda resultat i alla stödberättigade medlemsstater,
Förvaltning av det finansiella stödet
12. känner tillfredsställelse över att inga bedrägerier upptäcktes 1999,13. välkomnar att inget fall av dubbelfinansiering upptäcktes mellan Sammanhållningsfonden och
någon annan gemenskapskälla,
14. bekräftar vikten av att additionalitetsprincipen respekteras eftersom denna är en central princip vid
genomförandet av strukturfonderna,
15. understryker den nyckelroll som Europaparlamentet bör spela i denna process, en roll som åsido-
satts under den period som årsrapporten täcker; menar att parlamentets uppgift inte är att enbart skrivaunder de årliga anslagen när det är dags att anta budgeten utan att aktivt medverka i utvärderingen somgarant för det europeiska intresset vid sidan av kommissionen,
16. konstaterar att misslyckandet att utnyttja samtliga tillgängliga betalningsbemyndiganden 1999
berodde på att ett stort antal betalningsansökningar nådde kommissionen i december 1999 och att arbets-bördan vid de berörda avdelningarna på kommissionen var mycket hög i slutet av 1999,
Övervakning, utvärdering och tillsyn
17. uppmanar kommissionen att ägna mer resurser till kontroller på ort och ställe för att upptäcka
svagheter i förvaltningssystemen,
18. råder kommissionen att koncentrera sin förvaltning på ett medellångt perspektiv som skulle erbjuda
mer vägledning och kontinuitet,
19. uppmanar kommissionen att ytterst noggrant utvärdera miljöeffekterna av projekt finansierade
genom Sammanhållningsfonden,
20. menar att en översyn och en förstärkning av parlamentets roll är nödvändig, framför allt när det
gäller att bevaka att kommissionen och medlemsstaterna fullföljer sina skyldigheter beträffande öppenhetpå detta område, vilket särskilt framhålls i den överenskommelse om en uppförandekod i samband medgenomförandet av strukturpolitiken (
1) som ingicks med kommissionen 1999,
21. uppmanar kommissionen att avsevärt förbättra informationen om utvärderingen av projekten
genom att övergå från att endast presentera räkenskaper och direkt eller på kort sikt uppfyllda mål till attlägga fram mer bearbetade uppgifter om projektens verkliga effekter när det gäller sammanhållningspoliti-
kens slutliga mål, dvs. att minska utvecklingsskillnaderna och eftersläpningen i regionerna; anser i detta
sammanhang att kommissionen bör beakta parlamentets rekommendationer i ovannämnda resolution avden 18 januari 2000,
(1) EGT C 279, 1.10.1999, s. 488.C 77 E/118 SV 28.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 20 september 2001
Information och offentlighet
22. förvånar sig över att årsredovisningen över Sammanhållningsfonden offentliggjordes först i januari
2001; förstår att kommissionen bemödat sig att ge så fullständiga uppgifter som möjligt, men anser ändåatt en försening på över ett år inte är acceptabel,
23. framhåller behovet av att man upprätthåller mer interaktiva kontakter med arbetsmarknadens parter
när det gäller informationsuppgifter, med målet att få dessa parter att i större utsträckning engagera sigoch delta i arbetet med att söka lösningar och ta fram medel för att genomföra dessa lösningar,
Fortsatt solidaritet gentemot sammanhållningsländerna
24. anser överlag att Sammanhållningsfonden fungerat effektivt under perioden 19931999; anser att
det var fullständigt berättigat att i Maastrichtfördraget inrätta Sammanhållningsfonden som ett viktigtinstrument för stöd till länder som strukturellt sett släpar efter i utvecklingen och för att hjälpa dem attgenomföra den gemensamma valutan och få den att fungera; påminner emellertid om att Sammanhåll-ningsfonden fortfarande inte åstadkommit verklig konvergens i alla medlemsstater; understryker att det ärnödvändigt med fortsatt solidaritet gentemot sammanhållningsländerna,
25. betonar att det är ekonomiskt och politiskt viktigt att minska de ekonomiska skillnaderna mellan de
nuvarande medlemsstaterna och deras områden, även efter utvidgningen, eftersom dessa skillnader kankomma att förvärras som ett resultat av utvidgningen,
26. anser att den kommande utvidgningen är en stor utmaning för solidariteten i Europeiska unionen;
påminner kommissionen om att det är oerhört viktigt att göra effektiva förberedelser inför den kommandeutvidgningen; anser att föranslutningsinstrumentet är ett utmärkt redskap för att förbereda administratio-nen på alla nivåer på de krav som utvidgningen för med sig inom strukturpolitiken,
27. anser att vederbörlig hänsyn bör tas till kandidatländernas mottagningsförmåga i ekonomiskt, finan-
siellt och administrativt avseende med tanke på de enorma utvecklingsbehoven i dessa länder,
28. föreslår med tanke på utvidgningen och mot bakgrund av de politiska val EU ställs inför, vilka
beskrivits i den andra rapporten om ekonomisk och social sammanhållning, att utgifternas kvalitet, denutdelning som de olika instrumenten ger samt det resultat som de olika stödmottagarna visar upp kommeratt bli nyckelfrågor när man skall fastställa den framtida utformningen av unionens sammanhållnings-
strategi och budgetens fördelningsfunktion,
*
**
29. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet.
7. Strukturfonderna (1999)
A5-0247/2001
Europaparlamentets resolution om kommissionens rapport Strukturfonderna 1999  Elfte års-
rapporten (KOM(2000) 698  C5-0108/2001  2001/2057(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution,
 med beaktande av kommissionens meddelande (KOM(2000) 698  C5-0108/2001),
 med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2081/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning
(EEG) nr 2052/88 om strukturfondernas uppgifter och effektivitet samt om samordning av deras verk-28.3.2002 SV C 77 E/119 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 20 september 2001