Förslag till RÅDETS REKOMMENDATION Unga på väg – att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte /* COM/2010/0478 final/2 */





SV || EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 1.10.2010 KOM(2010) 478 slutlig/2 CORRIGENDUM : annule et remplace le document COM(2010) 478 final Ajout de "Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE" Concerne toutes les versions linguistiques Förslag till RÅDETS REKOMMENDATION Unga på väg – att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte {SEK(2010) 1048} {SEK(2010) 1049} {SEK(2010) 1050} MOTIVERING 1. BAKGRUND Den föreslagna rekommendationen ingår i ”Unga på väg”, som är ett av EU:s ledande initiativ för att stödja Europa 2020-strategin. Avsikten med ”Unga på Väg” är ”att förbättra resultaten och öka den internationella attraktionskraften hos EU:s institutioner för högre utbildning samt höja den övergripande kvaliteten på alla utbildningsnivåer i EU, och därvid kombinera spetskompetens med rättvisa, genom att främja de studerandes rörlighet och förbättra ungas anställningsmöjligheter”[1]. En av huvudlinjerna för insatserna i ”Unga på Väg” är att utveckla den internationella rörligheten för ungdomar i utbildningssyfte. Rörlighet i utbildningssyfte är ett betydelsefullt sätt på vilket ungdomar kan stärka sin framtida anställbarhet och förvärva nya yrkesfärdigheter alltmedan de bättre utvecklas som aktiva medborgare. De får tillgång till ny kunskap och till nya språkliga och interkulturella färdigheter. Européer som är mobila när de är unga studerande kommer med större sannolikhet att flytta på sig senare under yrkeslivet. Arbetsgivare erkänner och uppskattar dessa fördelar. Rörlighet i studiesyfte har också avsevärt bidragit till att göra utbildningssystemen och utbildningsanstalterna mer öppna, mer europeiska och internationella, mer tillgängliga och mer effektiva[2]. EU genomför sedan länge framgångsrika program och initiativ för att stödja rörlighet i studiesyfte, varav det mest kända är Erasmus-programmet[3]. Rörlighet i utbildningssyfte får också stöd ur strukturfonderna. ”Unga på Väg” kommer att stödja strävandet att alla ungdomar i Europa senast år 2020 får möjligheten att fullgöra en del av sin utbildning utomlands, inbegripet praktiktjänstgöring på arbetsplatsen [4]. Kommissionens grönbok om rörlighet i utbildningssyfte (juli 2009)[5] inledde ett offentligt samråd om hur man på bästa sätt kan åtgärda hindren mot rörlighet och skapa fler möjligheter till lärande utomlands. Mer än 3 000 inlägg kom in, inbegripet från nationella och regionala regeringar och andra intressenter[6]. Detta visar att det finns ett utbrett önskemål om att utöka rörlighet i utbildningssyfte i alla utbildningssektorer (högre utbildning, skolor, yrkesutbildning), samt även inom icke-formella och informella inlärningsmiljöer som volontärverksamhet. Samtidigt bekräftar inläggen att det återstår många hinder mot rörlighet. Av denna anledning föreslår kommissionen, i anslutning till meddelandet om ”Unga på väg”[7], en rådsrekommendation om rörlighet i utbildningssyfte som en grund för en ny kampanj som medlemsstaterna kommer överens om för att en gång för alla undanröja hinden mot rörlighet. Övervakningen av framstegen kommer att redovisas i en ”resultattavla för rörlighet”, som kommer att ge en jämförande bild av de framsteg som medlemsstaterna gör i undanröjandet av dessa hinder. Denna rekommendation följer på Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/613/EG av den 10 juli 2001 om rörlighet inom gemenskapen för studerande, personer som genomgår yrkesinriktad utbildning, volontärer, lärare och utbildare[8]. I rekommendationen uppmanades medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att undanröja hindren mot rörlighet för dessa grupper. Detta ledde till att man sedan 2001 utarbetat ett antal instrument och tagit följande politiska initiativ: · I december 2004 antog Europaparlamentet och rådet ett beslut om en enhetlig gemenskapsram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (Europass)[9]. Europass kan användas frivilligt av enskilda för göra kvalifikationer och färdigheter lättare att presentera och förmedla i hela Europa. · Rörlighet i utbildningssyfte kan också bidra till att den inre marknaden fungerar väl, genom att unga européer får bättre språkliga och interkulturella färdigheter för arbetslivet. Detta kan i sin tur underlätta erkännandet av yrkeskvalifikationer mellan medlemsstaterna, enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005[10]. · I Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/961/EG av den 18 december 2006 föreslogs en europeisk kvalitetsstadga för rörlighet i utbildningssyfte över gränserna i gemenskapen[11]. · Den europeiska ramen för kvalifikationer för livslångt lärande[12] som infördes i Europaparlamentets och rådets rekommendation den 23 april 2008 börjar fungera som ett översättningverktyg för att nationella kvalifikationer ska bli tydligare i hela Europa. · Kommissionens grönbok om migration och rörlighet från juli 2008 tog upp de utmaningar och möjligheter som migrationsfrågor utgör för utbildningssystemen i Europeiska unionen[13] och behandlade frågan hur utbildningspolitiken bättre kan hantera de utmaningar som immigration och rörlighet inom EU innebär. · I rådets resolution av den 21 november 2008 om bättre integrering av livslång vägledning i strategierna för livslångt lärande[14] noteras den potential som rörlighet såväl i utbildningssyfte som på arbetsmarknaden innebär, och medlemsstaterna uppmanades att bland annat se till att alla medborgare får tillgång till vägledning. · I rådets rekommendation av den 20 november 2008 om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen[15] fastställs det att gränsöverskridande rörlighet i Europa kan vara ett viktigt verktyg för att främja utbildning, sysselsättning och regional och social sammanhållning och bidra till att öka ömsesidig förståelse och aktivt deltagande i samhället. Man rekommenderar att fler ungdomar ska få möjlighet att tjänstgöra som volontärer i ett annat EU-land. · I Bordeaux-kommunikén om förbättrat europeiskt samarbete kring yrkesutbildning (Köpenhamnsprocessen) från december 2008[16] samt i rådets slutsatser i samband med kommunikén[17] understryks att arbetstagarnas, de studerandes och utbildarnas rörlighet mellan olika system och olika länder bör främjas inom systemen för yrkesutbildning. · I kommunikén från konferensen för ministrar med ansvar för högre utbildning inom det europeiska området för högre utbildning (Bolognaprocessen) från april 2009[18] anges målet att fram till 2020 bör åtminstone 20 % av dem som avslutar studierna inom det europeiska området för högre utbildning ha fullgjort en studie- eller praktikperiod utomlands. · I rådets slutsatser om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (”Utbildning 2020”) av den 12 maj 2009[19] fastställs det strategiska målet att inlärning utomlands bör bli ”regel snarare än undantag”. I slutsatserna uppmanas kommissionen att ta fram förslag till eventuella riktmärken, däribland för rörlighet, och till en början fokusera på högre utbildning samt undersöka möjligheten att införa riktmärken inom yrkesutbildning och rörlighet för lärare. · Främjandet av rörlighet fanns också bland de centrala prioriteringarna som föreslogs i kommissionens meddelande om sysselsättning av juni 2009: ”EU:s gemensamma åtagande för sysselsättning”[20]. · I rådets slutsatser av den 26 november 2009 om fortbildning för lärare och skolledare[21] uppmanas medlemsstaterna att aktivt främja de möjligheter som utbytes- och rörlighetsprogram erbjuder på såväl nationell som internationell nivå. · Vikten av att erkänna volontärverksamhet betonades också i rådets beslut 2010/37/EG av den 27 november 2009 om Europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap (2011)[22]. · Rörligheten för unga forskare måste också uppmuntras så att EU inte ligger efter sina konkurrenter inom forskning och innovation. I kommissionens meddelande av den 23 maj 2008: ”Bättre karriärer och ökad rörlighet: ett europeiskt partnerskap för forskare”[23] föreslås en rad insatser för att forskare i hela EU ska få rätt utbildning, attraktiva karriärer och att hindren mot deras rörlighet avlägsnas, alltmedan man i rådets slutsatser av den 2 mars 2010 om ”Europeiska forskares rörlighet och karriär”[24] fastställer konkreta sätt på vilka man kan förbättra forskarnas rörlighet och på vilka områden insatser bör göras. Till följd av denna verksamhet har en hel del uppnåtts men mycket återstår ännu att göra. I ”Unga på väg”-strategin aviseras nya insatser kopplade till rörlighet för ungdomar i alla lärmiljöer, på EU-nivå och på nationell nivå, alltmedan man förstärker befintlig verksamhet, ser till att annan verksamhet genomförs och tar hänsyn till subsidiaritetsprincipen. Det står dock klart att EU-programmen inte ensamma kan förverkliga de höga målen som ligger bakom initiativet. Av detta skäl bör stödet ur EU-programmen kompletteras genom att man mobiliserar ansträngningarna i medlemsstaterna och hos andra aktörer för att stödja rörlighet i utbildningssyfte. Ett viktigt inslag kommer att gälla arbetet med att kartlägga och undanröja hinder mot rörlighet. I denna rekommendation från rådet finns specifik vägledning angående de administrativa, institutionella och juridiska hindren mot ungdomars rörlighet i utbildningssyfte. Rekommendationen kompletterat de bredare integrerade riktlinjerna för Europa 2020, i synnerhet riktlinjerna för sysselsättning. 2. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYSER Europeiska unionen har en lång och uppskattad tradition när det gäller att främja och stödja rörlighet i utbildningssyfte, som är ett område med direkta och konkreta fördelar för Europas medborgare. Sådana initiativ som Erasmus-programmet har möjligtgjort studier i ett annat land för mer än två miljoner personer, och sedan formellt erkännande för dessa studier. Praktiska verktyg, inbegripet det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter (European Credit and Accumulation System -ECTS), har införs för att underlätta detta. För alltför många av Europas ungdomar är dock rörlighet i utbildningssyfte inte någon realistisk möjlighet. Fortfarande är det relativt få ungdomar som kan utnyttja möjligheten att utbilda sig utomlands och vissa grupper, exempelvis ungdomar från mindre gynnade miljöer är särskilt underrepresenterade. Språkliga, kulturella, ekonomiska, juridiska och administrativa hinder kvarstår, särskilt utanför de strukturerade EU-programmen för rörlighet. Även om ytterligare resurser såväl på nationell som europeisk nivå (via de befintliga programmen) kan öka rörligheten, kommer enbart mer pengar inte vara tillräckligt för att förverkliga visionen av rörlighet som en realistisk möjlighet för alla. Medlemsstaterna måste göra mer för att undanröja de hinder som kvarstår på nationell och regional nivå. Det finns en rekommendation från rådet från 2001 om rörlighet inom gemenskapen för studerande, personer som genomgår yrkesinriktad utbildning, unga volontärer, lärare och utbildare, men den fallit ur bruk och är nu inte längre aktuell. Det finns ett brådskande behov att uppdatera, omfokusera och ge nytt liv åt denna rekommendation för att främja rörlighet i utbildningssyfte som en ”möjlighet för alla” unga människor i Europa. Som ett första steg offentliggjorde European kommissionen i juli 2009 en grönbok om Att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte[25]. Syftet med grönboken var att få till stånd ett brett offentligt samråd för att kartlägga de största hindren mot rörlighet och sätten att undanröja dem. Det finns nu ett klart samförstånd på politisk nivå i Europa angående målet att utvidga möjligheterna till rörlighet för ungdomar. Syftet med grönboken var att få intressenter och allmänheten att delta i debatten om hur dessa mål kan förverkligas. I grönboken betonades att rörligheten stöder förvärvandet av nya kunskaper och färdigheter. Man underströk också att den bidrar till att öppna läroanstalterna för omvärlden och olika inlärargrupper och följaktligen bidrar den till att höja utbildningens kvalitet. Andra fördelar som nämndes var bekämpningen av isolering, protektionism och främlingsfientlighet. Det offentliga samrådet varade fram till den 15 december 2009 och fick stor respons. Sammanlagt inkom 2798 inlägg på nätet, mest från ungdomar, och 258 skriftliga svar från en bred skala intressenter, inbegripet myndigheter i medlemsstaterna, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, regionala och lokala myndigheter, europeiska och nationella sammanslutningar, arbetsmarknadens parter, personer inom högskolevärlden och enskilda. Förutom det ovannämnda samrådet utfördes en konsekvensanalys där man övervägde tre alternativ. I alla tre finns behovet att utvidga och främja rörlighet i utbildningssyfte genom att undanröja hinder (till exempel se över nationell lagstiftning för att göra bidrag och lån flyttbara, bättre erkännande- och valideringsprocesser för studier utanför hemlandet, bättre vägledning för studenter och volontärer som överväger att tillbringa en viss tid utomlands), men ramen för hur detta bör göras varierar mellan alternativen som följer: Alternativ 1: Ingen EU-insats/oförändrad situation Alternativ 2: Rådets rekommendation: Unga på väg – att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte Alternativ 3: En ny öppen samordningsmetod för ungdomars rörlighet i utbildningssyfte I konsekvensanalysen kom man fram till slutsatsen att Alternativ 2: (rådets rekommendation: Unga på väg – att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte) utgör den bästa föreningen av förväntade effekter avvägda mot kostnader och administrativ börda. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER I förslaget respekteras subsidiaritetsprincipen fullt ut och det finns inga juridiskt bindande element, utan bara rekommendationer till medlemsstaterna hur de kan undanröja hinder mot rörlighet och öka möjligheterna för alla ungdomar att resa utomlands i utbildningssyfte. Det är medlemsstaterna ensamma som får bestämma hur detta kan åstadkommas på bästa sätt. 4. BUDGETKONSEKVENSER Kostnaderna i samband med medlemsstaternas genomförande av rekommendationen kan exempelvis omfatta anpassningen av lagstiftningen så att bidrag och lån blir mer flyttbara, samt tillhandahållandet av mer information om möjligheter till rörlighet via studie- och yrkesvägledare. Den administrativa bördan vad gäller övervakningen förväntas att vara i stort sett oförändrad eftersom den kommer att utföras inom ramen för den bredare Europa 2020-strategin och de nationella reformprogrammen, de befintliga arrangemangen för den strategiska ramen för europeiskt samarbete på utbildningsområdet (Utbildning 2020) samt EU:s ungdomsstrategi. Förslag till RÅDETS REKOMMENDATION Unga på väg – att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 165 och 166, och av följande skäl: (1) I kommissionens meddelande av den 3 mars 2010: Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla[26] anges som en av prioriteringarna utvecklingen av en ekonomi som bygger på kunskap och innovation (”smart tillväxt”), och man betonar ett ledande initiativ (”Unga på väg”), för att göra Europas högskolor bättre och mer attraktiva internationell, samt höja kvaliteten allmänt sett inom utbildning på alla nivåer i EU, vilket gäller såväl spetskunskap som rättvisa, genom att främja ungdomars rörlighet och förbättra deras situation på arbetsmarknaden. Denna rekommendation ingår i initiativet ”Unga på väg”. (2) Rörlighet i utbildningssyfte, dvs. rörlighet över gränserna i syfte att förvärva nya färdigheter, är ett av de viktigaste sätten på vilka unga människor kan förstärka sin framtida anställbarhet och samtidigt sin personliga utveckling och medverkan i samhället. Européer som är mobila när de är unga studerande kommer med större sannolikhet att flytta på sig senare under yrkeslivet. Rörlighet i utbildningssyfte kan göra utbildningssystemen och utbildningsanstalterna mer öppna, mer europeiska och internationella, mer tillgängliga och mer effektiva. Den kan också stärka Europas konkurrenskraft genom att bidra till uppbyggnaden av ett kunskapsintensivt samhälle[27]. (3) Fördelarna med rörlighet betonas i Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/613/EG av den 10 juli 2001 om rörlighet inom gemenskapen för studerande, personer som genomgår yrkesinriktad utbildning, volontärer, lärare och utbildare[28]. I rekommendationen uppmanades medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att undanröja hindren mot rörlighet för dessa grupper. (4) De rättsliga bestämmelserna i samband med fri rörlighet för arbetstagare inom Europeiska unionen betonades i kommissionens meddelande som antogs den 13 juli 2010: ”Arbetskraftens fria rörlighet bekräftas: rättigheter och viktiga utvecklingar”[29]. (5) Mycket har uppnåtts vad gäller ungdomsrörlighet sedan 2001 års rekommendation. Emellertid används inte alla instrument och verktyg fullt ut och många hinder kvarstår. Dessutom har förutsättningarna för rörlighet i utbildningssyfte avsevärt förändrats under de senaste tio åren, bland annat på grund av globalisering, tekniska framsteg, inbegripet IKT, och en större tonvikt vid anställbarhet och den sociala dimensionen. (6) I november 2008 uppmanade rådet medlemsstaterna att anta målet att successivt göra studieperioder utomlands regel snarare än undantag för alla unga européer. Rådet uppmanade kommissionen att fastställa en arbetsplan som omfattade åtgärder för rörlighet över gränserna i alla EU-program och stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att främja rörlighet[30]. (7) Kommissionen offentliggjorde grönboken ”Att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte” i juli 2009[31], och inledde med den ett offentligt samråd kring en rad frågor, exempelvis hur man på bästa sätt kan öka möjligheter till rörlighet för unga européer, vilka hinder mot rörlighet som fortfarande behöver undanröjas och hur alla berörda aktörer tillsammans kan medverka i ett nytt partnerskap för rörlighet i utbildningssyfte. Responsen i detta samråd har gett viktigt underlag till denna rekommendation, likaså yttrandena från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. (8) Rörligheten för unga forskare måste också uppmuntras så att EU inte ligger efter sina konkurrenter inom forskning och innovation. I kommissionens meddelande av den 23 maj 2008: ”Bättre karriärer och ökad rörlighet: ett europeiskt partnerskap för forskare”[32] föreslås en rad insatser för att se till att forskare i hela EU får rätt utbildning, attraktiva karriärer och att hindren mot deras rörlighet avlägsnas, alltmedan man i rådets slutsatser av den 2 mars 2010 om ”Europeiska forskares rörlighet och karriär”[33] fastställer konkreta sätt på vilka man kan förbättra forskarnas rörlighet och på vilka områden insatser bör göras. (9) Denna rekommendation gäller unga människor i alla lärmiljöer, dvs. i skolan, inom yrkesutbildning (skolbaserad eller i lärlingssystem) samt inom universitetsstudier (på kandidat-, magister- och doktorandnivå), samt inom ungdomsutbyten, volontärverksamhet eller praktiktjänstgöring både i och utanför Europeiska unionen. Den huvudsakliga åldersgruppen som avses är 16-35-åringar. Rörlighet i utbildningssyfte ses som av betydelse för alla ämnen och områden, exempelvis kultur, naturvetenskap, teknik, humaniora och idrott samt även för unga företagare och forskare. I denna rekommendation avses med utbildning såväl formellt som informellt och icke-formellt lärande. (10) Denna rekommendation syftar till att uppmana medlemsstaterna att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte och undanröja hinder som står i vägen för framsteg på detta område. Samtidigt tar man full hänsyn till deras ansvar inom ramen för deras nationella lagstiftning. (11) Man uppmuntrar dem också att använda hela potentialen i de befintliga instrumenten för att främja rörlighet, i synnerhet Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet, Europass, tillägget till examensbevis, Youthpass, europeiska ramen för kvalifikationer, europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter samt europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen. (12) Förutom betydande bidrag till rörlighet har EU-programmen lett till att man på EU-nivå utarbetat bra rutiner och verktyg som är avsedda att underlätta rörlighet för ungdomar i alla utbildningssammanhang. (13) I denna rekommendation ges specifik vägledning beträffande administrativa, institutionella och juridiska hinder mot ungdomars rörlighet i utbildningssyfte. Rekommendationen kompletterar de bredare integrerade riktlinjerna för Europa 2020, i synnerhet riktlinjerna för sysselsättning. HÄRIGENOM REKOMMENDERAS ATT MEDLEMSSTATERNA: (1) Information och vägledning om möjligheter till rörlighet a) Förbättrar informationen och vägledningen om möjligheter till rörlighet på nationell och regional nivå och om tillgång till bidrag, samt riktar dem till specifika inlärargrupper, både i och utanför EU. Medlemsstaterna bör ta tillvara nya kreativa och interaktiva sätt för spridning av information och kommunicera och få till stånd utbyten med ungdomar, inbegripet via informations- och kommunikationsteknik och sociala nätverk. b) Gör information lättillgänglig för alla ungdomar som är intresserade av rörlighet i utbildningssyfte, till exempel via centraliserade webbportaler, stödcentrum (till exempel ”Europeiska byråer”) och rådgivning på institutionell nivå. Internet-baserade tjänster kan också vara av nytta. Användningen av Euroguidance-nätverket[34] rekommenderas i detta sammanhang. c) Samarbetar med kommissionen i vidareutvecklingen av Ploteus-portalen för möjligheter till lärande, särskilt genom att utöka antalet nationella informationskällor som allmänheten kan nå direkt via det mångspråkiga Ploteus-gränssnittet. d) Uppmana nationella och regionala kontor att se till att deras arbete integreras med intressenter inom rörlighet i utbildningssyfte, så att det finns ett tydligt, konsekvent och enkelt informationsflöde. (2) Motivation att delta i rörlighet över gränserna a) Understryker mervärdet av rörlighet i utbildningssyfte för utvecklingen av yrkesrelaterade och interkulturella färdigheter och anställbarhet i framtiden, i synnerhet mot bakgrund av en alltmer globaliserad arbetsmarknad. b) Uppmuntrar arbete i nätverk mellan kontor, regionala och lokala myndigheter, offentliga arbetsförmedlingar, institutioner, ungdomsorganisationer, forskare, lärare, utbildare och ungdomsledare, beslutsfattare, arbetsgivare och ungdomar för att säkerställa ett samordnat tillvägagångssätt för att motivera unga människor. c) Uppmuntrar till åsiktsutbyten mellan inlärare som deltagit och dem som ännu inte deltagit i rörlighet för att förbättra motivationen. Öppet hus-dagar på institutioner där man främjar rörlighet kan vara ett forum för sådana utbyten mellan ungdomar. d) Framhäver värdet av rörlighet i utbildningssyfte inför inlärare, deras familjer och arbetsgivare genom att införliva rörlighet i läroplanen eller kursprogrammet där detta är lämpligt. Tillhandahållandet av möjligheter till kortare vistelser utomlands kan också bidra till att övertala fler ungdomar att delta i rörlighet. (3) Förberedelse av möjligheter till rörlighet, särskilt vad gäller språkliga färdigheter a) Erkänner vikten av språkinlärning på ett tidigt skede i utbildningen. Den språkliga och kulturrelaterade förberedelsen inför rörligheten bör göras till ett centralt inslag både inom allmän och yrkesinriktad utbildning. b) Använder mer nyskapande metoder för tillhandahållandet av språkinlärning, däribland informations- och kommunikationsteknik. Man bör särskilt uppmärksamma mindre gynnade inlärare och deras specifika behov. c) Främjar ungdomars förvärvande av grundläggande e-färdigheter (digital kompetens) så att de kan förbereda sin rörlighet under de bästa förhållandena. d) Uppmuntrar till utvecklingen av partnerskap och utbyten mellan utbildningsanstalter för att bättre förbereda vistelser utomlands. (4) Juridiska och institutionella hinder i samband med utbildningsvistelsen utomlands a) Angriper juridiska frågor som skapar svårigheter att få visum och uppehållstillstånd för personer bosatta utanför EU och som vill utnyttja en möjlighet till lärande i en medlemsstat. b) Angriper frågor som uppstår på grund av skillnaderna i juridiska föreskrifter inom Europeiska unionen beträffande minderåriga som deltar i utbytesverksamhet. c) Fastställer tydliga system för lärlingar som deltar i rörlighet. För att främja rörlighet för lärlingar och även unga forskare och för att åtgärda osäkerhet bör medlemsstaterna se till att det finns en lämplig skyddsnivå vad gäller försäkring, arbetsnormer, hälsa och säkerhet och skatter, social trygghet och pensionssystem. d) Aktivt främjar utbildningsprogram som utarbetas och genomförs gemensamt med utbildningsanstalter i andra länder. Medlemsstaterna bör se till att gemensamma program och examensbevis inte förhindras i nationella lagar, till exempel där det anges att utbildningen måste genomföras och bedömas på det nationella språket. e) Minskar den administrativa och juridiska bördan för att främja rörlighet i utbildningssyfte till och från Europeiska unionen. Större samarbete och partnerskap med länder utanför EU, avtal mellan de relevanta myndigheterna i medlemsstaterna samt bilaterala avtal mellan utbildningsanstalter skulle underlätta rörlighet i utbildningssyfte mellan EU och andra delar av världen. (5) Överförbara bidrag och lån a) Ser till att bidrag, lån och tillgång till förmåner är överförbara för att främja ungdomars rörlighet i utbildningssyfte. (6) Rörlighetens kvalitet a) Använder befintliga kvalitetsstadgor som Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet för att säkerställa att rörligheten håller hög kvalitet, och överväger att införa kvalitetssäkringsförfaranden för varje aspekt av rörligheten. b) Uppmanar till kontinuerlig dialog och tydliga arrangemang mellan den sändande och den mottagande utbildningsanstalten, till exempel genom användning av avtal om lärande. Uppmanar till tydliga urvalsförfaranden, erfarenhetsutbyte och strukturerat stöd till inlärare. c) Anordnar regelbundna rapporteringar, lägesbeskrivningar och återkopplingsmekanismer för att säkerställa att rörligheten håller hög kvalitet. d) Uppmuntrar till faddersystem och lärande av varandra för att säkerställa att de inlärare som deltar i rörligheten integreras i värdlandet och i den mottagande utbildningsanstalten. e) Uppmanar till att de inlärare som deltar i rörlighet får tillgång till lämpligt boende till skäligt pris. f) Tillhandahåller vägledning till inlärare som deltar i rörlighet efter hemkomsten om hur de kan använda de kunskaper de förvärvat under utlandsvistelsen. Tillhandahåller hjälp med återintegrering efter en lång utlandsvistelse. (7) Erkännande av läranderesultat a) Ser till att man genomför och använder befintliga EU-instrument som underlättar överföringen och valideringen av läranderesultaten från rörlighet mellan medlemsstaterna (till exempel Europass, Youthpass, ECTS, europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (Ecvet) och europeiska ramen för kvalifikationer samt det framtida Europeiska färdighetspasset). Dessa instrument bör också få mer PR, särskilt bland arbetsgivare. b) Förbättrar förfaranden och riktlinjer för validering och erkännande av såväl informellt som icke-formellt lärande för att underlätta större rörlighet (till exempel inom volontärtjänstgöring och ungdomsarbete). c) Behandlar frågan om validering och erkännande av kunskap, färdigheter och kunskaper som förvärvats under utlandsvistelser (som språkfärdigheter). d) Inrättar synliga kontaktpunkter där enskilda kan få sina kvalifikationer erkända och validerade efter utlandsvistelsen. (8) Mindre gynnade inlärare a) Ger mindre gynnade inlärare riktad information om program och stöd som är anpassade till deras specifika situation. b) Utarbetar en ”rörlighetskultur”, dvs. integrerar möjligheterna till rörlighet i alla lärmiljöer, och engagerar lärare, utbildare, ungdomsledare m.fl. Detta kommer att gagna alla inlärare och i synnerhet missgynnade grupper som kan känna sig uteslutna från möjligheterna till rörlighet. (9) Partnerskap och finansiering a) Uppmuntrar till partnerskap med både offentliga och privata aktörer som verkar på lokal nivå. Handelskammare, affärssammanslutningar och icke-statliga organisationer kan vara värdefulla partner i detta sammanhang. Dessutom bör man främja nätverk med skolor och universitet som utbyter information, nyheter och erfarenheter. b) Uppmanar regionala myndigheter att engagera sig i större utsträckning när det gäller att främja rörlighet, genom att utnyttja befintliga nätverk och inrätta nya partnerskap. c) Främjar aktiv samarbete och kommunikation (inbegripet att upplysa om och framhäva värdet av rörlighet) mellan utbildningssektorn och näringslivet, eftersom företagens engagemang är en viktig faktor för att stärka ungdomars rörlighet, till exempel genom att de erbjuds praktikplatser. Ge incitament, till exempel särskilda bidrag till företag, i enlighet med EU-lagstiftningen, för att uppmuntra deras engagemang i tillhandahållandet av platser för internutbildning, samt praktik- och lärlingsplatser. d) Ser till att nationella och europeiska program kompletterar varandra så att det finns synergieffekter och utbytesprogrammen får större genomslagskraft. (10) Stödpersoner a) Uppmuntrar sådana personer som lärare, utbildare, ungdomsledare och ungdomar som tidigare deltagit i rörlighet att fungera som förmedlare och sprida information för att inspirera och motivera unga människor att delta i rörlighet. Uppmanar arbetsgivare inom utbildningssektorn att erkänna och belöna lärarnas, utbildarnas, och ungdomsledarnas engagemang i rörlighet i utbildningssyfte. Främjar och stöder rörlighet för lärare, utbildare och ungdomsledare som ett tillfälle till yrkesutveckling. b) Främjar rörlighet som inslag i utbildningen för lärare, utbildare och ungdomsledare. (11) Att övervaka framstegen – ”resultattavla för rörlighet” a) Rapporterar till kommissionen om framstegen i undanröjandet av hinder mot till rörlighet inom den bredare ramen för Europa 2020-strategin och den nationella reformprogrammen, de befintliga arrangemangen för den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) och EU:s ungdomsstrategi. Detta kommer att utgöra grunden för en bedömning vartannat år av framstegen i medlemsstaterna i form av en ”resultattavla för rörlighet”. b) Förbättrar tillgängligheten och kvaliteten på nationella statistiska källor om unga människors rörlighet över gränserna. HÄRIGENOM UPPMÄRKSAMMAS ATT KOMMISSIONEN HAR FÖR AVSIKT ATT (1) Utnyttja och stärka EU:s program inom allmän och yrkesinriktad utbildning samt ungdomsfrågor som Erasmus, Erasmus Mundus, Leonardo, Comenius, Grundtvig, Aktiv ungdom, Tempus och Marie Curie, samt strukturfonderna och särskilt Europeiska socialfonden, för att utvidga möjligheterna till lärande för alla unga människor. Främja ungdomarnas aktiva engagemang i samhället, och förbättra deras situation på arbetsmarknaden. (2) Bidra till medlemsstaternas ansträngningar att stödja rörlighet i utbildningssyfte genom att företa en samordnad översyn av befintliga program för att utarbeta ett integrerat tillvägagångssätt inom nästa budgetram (2014-2020) för att stödja strategin ”Unga på väg”. (3) Ge vägledning till offentliga myndigheter och intressenter i medlemsstater om EU-domstolens rättspraxis angående sådana frågor som tillgång till utbildningsanstalter, erkännande av examensbevis, överförbarhet av bidrag och lån och andra rättigheter i det sändande eller mottandande landet för deltagare i rörlighet i utbildningssyfte. (4) Förbättra det statistiska systemet för att man ska kunna mäta och övervaka framsteg i undanröjandet av hinder mot rörlighet. (5) Utvärdera framstegen när det gäller att undanröja hinder mot rörlighet efter de fyra första åren som rekommendationen genomförs (i slutet av 2014). Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] KOM (2010) 2020, 3.3.2010. [2] Se hänvisningar till undersökningar och forskning i KOM(2009) 329 slutlig. [3] I dessa ingår följande: högre utbildning (Erasmus, Erasmus Mundus, Marie Curie) för studenter, doktorander och personal; högre utbildning och forskning (Marie Curie, rörlighet inom ramen för spetsforskningsnätverk och europeiska teknikplattformar); från högre utbildning till näringsliv (praktikplatser inom Erasmus och Marie Curie); yrkes- och lärlingsutbildning (Leonardo); högstadium och gymnasium (Comenius), vuxenutbildning och volontärprojekt för vuxna över 50 år (Grundtvig); kultur (programmet Kultur); ungdomsutbyte och volontärverksamhet (Aktiv ungdom/Ung och aktiv i Europa); volontärverksamhet (Europeiska volontärtjänsten inom programmet Aktiv ungdom); det civila samhället (Ett Europa för medborgarna) samt den förberedande insatsen ”Erasmus för unga företagare”. [4] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/about/political/index_en.htm. [5] KOM(2009) 329 slutlig. [6] Analysen av de inkomna svaren finns i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar . [7] KOM (2010) 477. [8] EGT L 215, 9.8.2001, s. 30-37. [9] EUT L 390, 31.12.2004, s. 6-20. [10] EUT L 255, 30.9.2005, s. 22–142. [11] EUT L 394, 31.12.2006 , s. 5-9. [12] EUT C111, 6.5.2008, s.1-7. [13] KOM(2008) 423. [14] EUT C 319, 13.12.2008, s.4-7. [15] EUT C 319,13.12.2008, s. 8-10. [16] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/vocational/bordeaux_en.pdf, [17] http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc/vocational/council08_sv.pdf [18] http://www.ond.vlaanderen.be/hogeronderwijs/bologna/conference/documents/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqué_April_2009.pdf [19] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/107622.pdf [20] KOM(2009) 275. [21] EUT C302, 12.12.2009, p.6-9. [22] EUT 17, 22.1.2010, p.43-49. [23] KOM(208) 317. [24] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/intm/113121.pdf [25] KOM(2009) 329. [26] KOM(2010) 2020. [27] För bevis på fördelarna med rörlighet för enskilda personer, se t.ex. F. Maiworm och U. Teichler: Study Abroad and Early Career: Experiences of Former Erasmus Students, 2004; Erasmus studentnätverks årliga översikter; slututvärderingarna av gemenskapens program Sokrates II, Leonardo da Vinci II och eLearning; analysen av effekterna av rörlighetsinsatserna i Leonardo da Vinci-programmet vad gäller unga praktikanter, arbetstagare och betydelsen av socioekonomiska faktorer, 2007. Vad gäller rörlighetens systemiska fördelar, har denna bevisats inom högre utbildning i en studie med titeln The impact of Erasmus on European higher education: quality, openness and internationalisation, dec. 2008, http://ec.europa.eu/education/erasmus/doc/publ/impact08.pdf Se även den preliminär utvärderingsrapporten om Erasmus Mundus-programmet efter halva tiden som gjordes av Centre for Strategy & Evaluation Services (CSES), juni 2007, http://ec.europa.eu/education/programmes/mundus/doc/evalreport_en.pdf. [28] EGT L 215, 9.8.2001, s. 30-37. [29] KOM(2010) 373. [30] Rådets slutsatser av den 21 november 2008 om rörlighet för ungdomar (2008/C 320/03). [31] KOM(2009) 329. [32] KOM(2008)317. [33] Rådets slutsatser av den 2 mars 2010 om europeiska forskares rörlighet och karriär. [34] http://www.euroguidance.net.