EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.11.1997 
KÖM(97) 611 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
EN EUROPEISK POLITIK I SYSSELSÄTTNINGENS TJÄNST 

EN EUROPEISK POLITIK I SYSSELSÄTTNINGENS TJÄNST 
BEHOVET AV EN SAMLAD STRATEGI 
Arbetslösheten är sedan många år 
en av de främsta källorna till oro i 
Europa. Detta gäller såväl på 
europeisk nivå söm i de olika 
medlemsstaterna och för de enskilda 
medborgarna. Enligt kommissionens 
senaste uppskattningar skulle 
arbetslösheten inom EU med en 
oförändrad politik uppgå till ca 9,7 % 
år 1999, trots att man förutspår en 
betydande uppgång i ekonomin 
under perioden fram till dess. 
Det finns knappast någon 
patentlösning på detta problem. För 
att åstadkomma den dynamik som 
krävs för att skapa nya 
arbetstillfällen krävs en samlad, 
övergripande strategi. 
Några viktiga milstolpar på vägen 
mot denna europeiska strategi för 
sysselsättning är Vitboken om 
tillväxt, konkurrenskraft och 
sysselsättning, samordningsstrategin 
som utformades under Europeiska 
rådets möte i Essen och infogandet 
av denna strategi i förtroendepakten 
för sysselsättningen, som antogs i 
Florens. Det faktum att den samlade 
strategin även gavs en plats i det 
nya fördraget innebar en 
konsolidering. Europeiska unionen 
har på så sätt byggt upp en 
gemensam ram, där följande tre 
faktorer är centrala: 
1. Integration med övriga 
politikomràden 
Sysselsättningen kan inte behandlas 
som en isolerad fråga. För att nå 
framgång måste man arbeta 
parallellt med alla de tre grundförutsättningarna för en effektiv 
sysselsättningspolitik, nämligen ett 
sunt makroekonomiskt klimat, ett 
framgångsrikt utnyttjande av den 
inre marknadens fördelar samt 
reformer på arbetsmarknanden. 
När det gäller reformer på 
arbetsmarknaden har Europa gjort 
de minsta framstegen, överens­
kommelsen kring kommissionens 
förslag till riktlinjer kan tillsammans 
med de handlingsplaner som 
genomförs i medlemsstaterna ge ny 
kraft åt arbetet på detta område. 
Syftet med det här dokumentet är att 
utreda vad som kan och bör göras 
på gemenskapsnivå för att bidra till 
denna samlade strategi. Dokumentet 
utgör således ett svar på Europeiska 
rådets begäran om rapport över 
gemenskapens åtgärder, i det att de 
viktigaste befintliga initiativen 
redovisas. Dessutom manar 
kommissionen till nya initiativ på 
några områden. 
2. Effektivitet på såväl kort som 
medellång och lång sikt 
En strategisk ansats bygger på att 
vars och ens insatser ses även i ett 
längre perspektiv. Den allt snabbare 
utveckling som vi alla erfar gör det 
extra viktigt att samordna 
problemlösning på kort sikt med 
behovet av att planera på medellång 
sikt. Detta gäller i synnerhet de 
demografiska förändringarna: en 
ökad yrkesverksamhet idag tjänar 
som en förberedelse för en framtid 
med en åldrande befolkning och för 
den genomgripande anpassning av 
systemet för social trygghet som 
kommer att krävas. 
1&3S&; SM 
- Arbetslösheten ligger kvw på 
en oroande n*vå, I mitten av 
19&7 uppskakades den ti 
10,8 %, och under 1996 var 
mer ån 5 % av EU» aktiva 
befolkning drabbad av.i 
långtidsarbetslöshet {ett åreJler 
längre), 
- Omkring 6ÖÖ 000 nya aibetert 
skapades under 1996. 
tjänstesektorn har, med 
undantag för år 1$93, skapat 
mellan 1 och 1,5 miljon nya 
arbeten per år, medan de 
traditionetia sektorerna 
(jordbruk och industri) fortsatt 
sin tillbakagång. 
- Under de senaste tio åren har 
de arbetstillfällen som gått 
förlorade främst vant 
koncentrerade tili sektorer som 
endast sysselsätter en fjärdedel 
av den aktiva befolkningen i 
unionen, 
» Sedan 1P93 har sic. 
mikroföretag, dvs. företag som 
sysselsätter färre än tio 
personer, nyanställt i dubbelt 
så hög takt som de stora 
företagen. 
- Mastan hela nettoökningen av 
sysselsättningen $eå$t\ 1990 
beror på okat deltidsarbete-
* Ungdomsarbetslösheten inom 
unionen överstiger fortfarande 
20 %. Siffrorna har dock sjunkit 
något på sistone eftersom 
befolkningens sammansättning 
förändrats och eftersom $ar 
väljer att utbilda sig. 
- Arbetslösheten bland kvinnor är 
fortfarande ca 3 procentenheter 
högre än bland män (12;7 % 
jämfört med 9,4%), Samtidigt påskyndas den tekniska 
utvecklingen genom ekonomins 
internationalisering. Detta är givetvis 
en källa till nya ekonomiska 
framgångar, men dessa framgångar 
är inte alltid jämnt fördelade. 
Utveckligen ställer samtidigt krav på 
nya omstruktureringar, och det 
uppstår sociala kostnader som bara 
kan hanteras genom en framsynt 
sysselsättningspolitik som är inriktad 
på större rörlighet geografiskt och 
mellan sektorer. I mångas ögon 
framstår också den förestående 
utvidgningen av unionen som ett 
hinder, även om den redan nu, och 
än mer på medellång sikt, förbättrar 
chanserna för en ökad tillväxt. 
I kampen mot arbetslösheten väger 
handling tyngre än ord, och det 
gäller också att handla snabbt. 
Samtidigt är det viktigt att förutse 
och förbereda sig för framtida 
utmaningar. Annars riskerar 
sysselsättningspolitiken att 
reduceras till ständiga anpassningar 
efter den rådande situationen, på 
bekostnad av en mera långsiktig 
planering. Alla känner av de 
förändringar som sker idag, men 
lösningarna står ofta att finna i ett 
längre perspektiv. På europeisk nivå 
arbetar man för att stärka den 
dynamik som leder till att nya 
arbeten skapas, men också för att 
hjälpa var och en att skaffa sig 
nödvändiga fakta för att så väl som 
möjligt förbereda sig för framtiden. 
3. En framgångsrik strategi kräver 
att alla aktörer deltar 
Eftersom staregin är avsedd att 
integrera alla relevanta 
politikomràden är det också viktigt 
att aktörer på alla dessa områden 
engageras. Idag kommer initiativen 
till modernisering från många olika 
håll. Det är därför viktigt att motverka 
alltför strikta gränser mellan olika 
sektorer, så att initiativen kan verka 
inom en gemensam ram. Arbetet för 
att stärka sysselsättningen bedrivs 
på många olika håll: inom 
institutioner och myndigheter på 
europeisk, nationell och lokal nivå, 
hos arbetsmarknadens parter, som 
givetvis går i första ledet för att 
bibehålla och skapa arbetstillfällen, 
liksom inom intresseorganisationer 
och bland enskilda. 
I denna gemensamma mobilisering 
för sysselsättningen utgör också 
gemenskapspolitiken en del. Syftet 
med detta dokument är således att 
klargöra på vilket sätt 
gemenskapens politik kan verka till 
förmån för sysselsättningen inom 
ramen för den samlade strategin. 
Unionens politik och 
medlemsstaternas bör snarare ses 
som två beståndsdelar i samma 
enhet än som parallella och från 
varandra isolerade: 
- Unionens åtgärder bildar en 
referensram som syftar till bästa 
möjliga effektivitet och samverkan 
mellan medlemsstaternas 
insatser. Detta gäller bland annat 
arbetet för att skapa ett sunt. 
makroekonomiskt klimat, 
fullbordandet av den inre 
marknaden, undersökningen av 
olika skattebestämmelser, 
restriktionerna för statligt stöd, de 
förenklade villkoren för 
företagande, reformerna på 
arbetsmarknaderna samt 
planeringen för en hållbar 
utveckling. 
- Unionens politik skall också 
utgöra ett komplement och stöd 
för medlemsstaternas insatser. De 
redskap i kampen mot 
arbetslösheten som utvecklats av 
EU samverkar nu med åtgärder 
som redan inletts på 
medlemsstatsnivå, vilket tjänar 
som exempel på det mervärde som gemenskapen tillför på 
området. Detta gäller inom 
områden som forskning och 
innovation, utbildning, finansiering 
till små och medelstora företag, 
informationssamhället och 
transeuropeiska nät. Unionens 
insatser kan också bidra genom 
att helt enkelt vidtas som en 
fortsättning på och komplement till 
medlemsstaternas åtgärder, 
såsom är fallet med 
strukturfonderna. 
Europa som en ekonomisk enhet 
Europas ekonomier har blivit alit mer 
integrerade, Allt eftersom den inre 
marknaden fullbordas blandas de 
ekonomiska flöden som sker över 
nationsgränserna med dem inom 
varje medlemsstat Företagens 
investeringar, och därmed också 
politiken för tillväxt och 
sysselsättning, bör därför ses med 
hela gemenskapens territorium som 
utgångspunkt Värdet av unionens 
handel med tredje land ligger 
visserligen stabilt på ca 8 % av dess 
BNI, men denna hmåel sker i hög 
grad inom sektorer med kraftigt 
tilltagande konkurrens. Dynamiken i 
den europeiska ekonomin är därmed 
beroende av dess förmåga att 
utveckla konkurrensfördelar för att 
hä\iå^ sig på världsmarknaden. 
En varaktig iiväxt i den europeiska 
ekonomin kräver en kraftig ökning av 
Investeringarna (investeringskvoten 
ligger idag på 19 % jämfört med 24 
% i början av 70-talet. På lång sikt 
bedöms immateriella investeringar, 
infrastruktur» tekniska innovationer 
och innovationer inom finanssektorn 
investering i mänskliga resurser i 
samverkan mellan mikro- och 
makroekonomi vara de viktigaste 
faktorerna i ^n europeiska 
framtidsstategin. 
EN EUROPEISK POLITIK I 
SYSSELSÄTTNINGENS TJÄNST: ATT 
BILDA RAfi/i, KOMPLETTERA OCH STÖDJA 
I. Europeiska unionen som ram 
för åtgärderna 
DEN MAKROEKONOMISK RAMEN 
Den europeiska ekonomin utgör den 
makroekonomiska ram som ligger till 
grund för en samordnad 
sysselsättningsstrategi. En sund 
ekonomi som är inriktad på stabilitet 
är en nödvändig men inte tillräcklig 
förutsättning för god tillväxt och 
sysselsättning. En väl fungerande 
EMU kommer att ställa ännu högre 
krav på samverkan mellan 
makroekonomisk stabilitet och 
strukturella reformer. Samtidigt 
bidrar emellertid EMU i sig själv till 
den dynamik som leder till tillväxt 
och sysselsättning. 
Konvergensstrategin har i 
kombination med åtgärder inom det 
strukturella området redan visat 
tydliga resultat. Kommissionens 
makroekonomiska prognoser har 
kunnat justeras i positiv riktning, och 
enligt de senast beräkningarna torde 
sysselsättningen åter öka med 1 % 
per år de närmaste två åren. 
På medellång sikt förväntas 
bestämmelserna för övergången till 
den gemensamma valutan minska 
de makroekonomiska hinder som 
ofta varit till förfång för den 
europeiska ekonomin. Bland annat 
elimineras risken för 
växelkursstörningar mellan de 
valutor som ingår. Samtidigt minskar 
motsättningarna mellan 
penningpolitiken och 
medlemsstaternas finanspolitik 
genom den disciplin som föreskrivs i 
fördraget, samt genom stabilitets-
och tillväxtpakten. Denna grund för 
ekonomisk stabilitet kommer också att underlätta löneförhandlingar 
mellan arbetsmarknadens parter, 
och möjligheten att skapa en 
ekonomisk jämvikt som gynnar 
tillväxt och sysselsättning kommer 
att öka. Att omsätta den ekonomiska 
återhämtning som nu inletts i en 
stabil tillväxt på medellång sikt är 
den centrala utmaningen för den 
makroekonomiska politiken, som 
kommer att stärkas ytterligare 
genom EMU och euron. 
+ Mot bakgrund av införandet av 
euron den 1 januari 1999 och de 
goda tillväxtprognoser som 
ytterligare har konsoliderats 
genom konvergenssträvandena, 
har Europeiska rådet all 
anledning att understryka vikten 
av ekonomisk samordning och 
av den gemensamma 
förklaringen från 
arbetsmarknadens parter om 
stöd till politiken för 
makroekonomisk konvergens 
och tillväxt på medellång sikt. 
DEN INRE MARKNADEN 
Av kommissionens första samlade 
utvärdering av den inre marknadens 
effektivitet och inverkan på 
ekonomin framgick att integrationen 
av marknaden lett till en ökning av 
tillväxten på ca 1-1,5 % under 
perioden 1987-1993, samt till att 
många ytterligare arbetstillfällen 
skapades jämfört med om den inre 
marknaden inte hade varit i funktion 
under perioden. Av utvärderingen 
framgick emellertid också att en rad 
hinder återstår för att den inre 
marknaden marknaden skall fungera 
fullt ut. 
Kommissionen har därför lagt fram 
en handlingsplan, där det på ett 
tydligt och systematiskt sätt 
redovisas vilka insatser som krävs 
för att förbättra den inre marknadens 
funktion under kommande år. 
Europeiska rådet ställde sig bakom 
denna plan vid sitt möte i 
Amsterdam. Det kommer nu an på 
alla berörda aktörer att visa den 
politiska vilja som krävs för att 
genomföra de prioritade åtgärderna i 
handlingsplanen. Kommissionen 
kommer noggrant att följa upp att 
dessa prioriterade åtgärder 
genomförs, bland annat genom att 
regelbundet publicera den s.k. 
"resultattavlan för den inre 
marknaden" ("Single Market 
Scoreboard"). 
+ Europeiska rådets särskilda 
möte om sysselsättningen bör 
kunna fungera som en impuls till 
striktare och effektivare 
tillämpning av de regler som styr 
den inre marknaden. Bland 
annat bör avregleringen av 
telekommunikationsmarknaden 
genomföras inom utsatt tid. 
Ett skattesystem som är mer 
gynnsamt för sysselsättningen 
Beskattningsområdet är ett av de 
områden där strukturella 
förändringar har störst potentiell 
inverkan på sysselsättningen. 
Europeiska rådet i Amsterdam och 
de senaste riktlinjerna för den 
ekonomiska politiken i Europa har 
manat till ett minskat skattetryck 
generellt sett. I takt med den 
ekonomiska integrationen har det 
emellertid blivit allt svårare att 
genomföra genomgripande reformer 
av skattesystemen på nationell nivå 
för att gynna sysselsättningen. 
Enligt kommissonens bedömning bör 
man därför på europeisk nivå enas 
om allmänna riktlinjer för hur 
skattepolitiken i de olika 
medlemsstaterna kan bli mer 
samstämmig. Detta gäller följande 
tre områden: 
• Genomförande av ett sådant 
balanserat skattepaket som föreslagits av kommissionen som 
en uppföljning av Skattepolitiska 
gruppens arbete. Detta paket 
skulle innefatta en 
uppförandekodex inom området 
för företagsbeskattning, 
gemensamma principer för 
beskattning av sparande och 
avskaffande av källskatt på räntor 
och royalties mellan företag. 
Ekofin-rådet kommer inom kort 
att uppmanas att yttra sig över 
detta paket. Målet är att förhindra 
skadlig skattekonkurrens och 
motverka de aktuella 
tendenserna till stigande 
obligatoriska avgifter på arbete, i 
synnerhet vad gäller okvalificerad 
arbetskraft, som i regel är minst 
rörlig. 
• En gemenskapsram för 
beskattning av energiprodukter 
(punktskatter, utvidgning av 
beskattningsunderlaget till att 
omfatta alla energiprodukter) 
skall ge utrymme för att minska 
de indirekta kostnaderna för 
arbete. 
• Sänkt mervärdesskatt inom 
arbetsintensiva tjänstesektorer, i 
syfte att öka efterfrågan på dessa 
tjänster och motverka att arbete 
utförs inom den svarta sektorn. 
Kommissionen har nyligen 
antagit ett meddelande där det 
föreslås att tidsbegränsade 
experiment av detta slag 
genomförs i tjänstesektorer som 
inte berörs av 
gränsöverskridande konkurrens. 
De medlemsstater som så önskar 
skulle alltså få tillstånd att 
tillämpa en reducerad skattesats 
istället för standardsatsen. Detta 
skulle tjäna som ett komplement 
till de två viktigaste åtgärderna 
för att sänka de indirekta 
arbetskraftskostnaderna (se de 
två föregående punkterna). 
+ Europeiska rådets insats skulle 
här kunna bestå i att mana 
ministerrådet till beslut om 
kommissionens förslag till ett 
övergripande skattepaket före 
1997 års utgång. Detta skulle 
underlätta kampen mot skadlig 
skattekonkurrens och dessutom 
ge positiva riktlinjer på området 
för energibeskattning, samt 
öppna möjligheten att sänka 
mervärdesskatten inom vissa 
sektorer. 
Omorientering och begränsning 
av offentliga stöd 
Endast genom att noggrant övervaka 
att statliga stöd inte ges i strid med 
gemenskapsrätten kan man 
säkerställa en lojal konkurrens och 
undvika att sysselsättning som 
skapas på ett ställe i gemenskapen 
leder till arbetslöshet på ett annat. 
Medlemsstaterna har därför ett 
gemensamt intresse av att 
samordna sina system för statligt 
stöd och minska den totala 
omfattningen av dessa stöd, som 
idag motsvarar ca 100 miljarder ecu 
per år. Många av de stöd som idag 
betalas ut på nationell nivå leder 
antingen till överbud mellan 
medlemsstaterna eller till en 
snedvridning av konkurrensen som 
särskilt påverkar 
sammanhållningsländerna. 
Kommissionen kommer därför att ta 
initiativ till samråd med 
medlemsstaterna i frågan om statliga 
stöd. 
#På sikt planerar kommissionen 
också att se över villkoren för 
godkännande av statliga stöd, 
för att skapa ett system som 
båttre gynnar ekonomisk 
effektivitet och sysselsättning, 
bland annat rrmd avseende på 
vidareutbUdning, skapande av 
varaktiga arbeten och en väl fungerande arbetsmarknad. 
Bland annat kommer 
kommissionen i samarbete med 
medlemsstaterna att skapa ett 
system för utvärdering 
(benchmarking) av effektiviteten 
inom de olika nationella 
systemen / fråga om 
sysselsättningen. 
Förenklade villkor för företag, 
särskilt små och medelstora 
företag 
En särsikd arbetsgrupp för små och 
medelstora företag (BEST) 
inrättades efter Europeiska rådets 
möte i Amsterdam. Gruppen består 
av omkring femton personer med 
särskild erfarenhet av de problem 
som möter små och medelstora 
företag, och kommer att lägga fram 
ett oberoende yttrande med förslag 
till lämpliga åtgärder för att förenkla 
de administrativa och juridiska 
villkoren för dessa företag. 
Förutom frågor om lagstiftning i strikt 
mening kommer gruppen att 
undersöka andra områden där 
insatser kan göras för att främja 
företagarandan. Detta kan bland 
annat gälla följande områden: 
- Tillgången till sådana 
administrativa tjänster som är 
grundläggande för företagen, 
bland annat ekonomisk 
förvaltning, redovisning och 
personaladministration. 
- Förenklad tillgång till tjänster 
inom offentlig förvaltning. Det är 
ofta alltför komplicerat att hitta 
rätt bland regler för t.ex. 
arbetsförmedling, utbildning, 
tillämpning av systemen för 
social trygghet och lokala och 
nationella kvalitets- och 
miljöbestämmelser. 
- Utbildningsmöjligheter för 
företagsledare, deras makar 
och medarbetare, bland annat 
inom traditionella sektorer med 
god sysselsättningspotential, till 
exempel hantverk, turism och 
handel. 
Dessa rekommendationer riktar sig i 
lika hög grad till lagstiftare på 
europeisk nivå som på nationell nivå. 
+ Den särskilda arbetsgruppen 
(BEST) kommer att 
sammanställa en rapport på 
interimsbasis inför Europeiska 
rådets möte om 
sysselsättningen, och färdigställa 
rapporten före Europeiska rådets 
möte i Cardiff. 
+ Under perioden fram till 
Europeiska rådets möte 
Luxemburg i december 1997 
kommer kommissionen att 
avlägga rapport om alla de 
åtgärder för att förenkla för 
företagen som inletts eller 
planeras ("Bättre lagstiftning"). praktiken med hänsyn till särdragen 
hos de respektive 
arbetsmarknaderna. 
STRUKTURREFORMER PÅ 
ARBETSMARKNADEN 
Frågan om reformer på medellång 
och lång sikt utgör kärnan både i 
utkastet till gemensam rapport och i 
de riktlinjer för sysselsättningen som 
antogs av kommissionen den 
1 oktober. Särskild prioritet läggs vid 
främjande av företagarandan och 
förbättring av de arbetssökandes 
anställningsbarhet, samt vid ökad 
anpassningsförmåga och 
jämställdhet. Genom dessa insatser 
förväntas denna hittills eftersatta 
aspekt på sysselsättningspolitiken 
kunna stärkas. 
Denna typ av åtgärder måste 
naturligtvis i första hand vidtas på 
nationell nivå. Gemenskapen utgör 
dock ett viktigt ramverk för att utbyta 
erfarenheter och utforma 
gemensamma mål utifrån riktlinjerna. 
Det blir sedan medlemsstaternas 
uppgift att omsätta dessa riktlinjer i En social dialog 
farbet&rnarknadsdialog) på 
europeisk nivå 
Vad gäller yrkesövergipande 
initiativ har UNICE, CEEP och EFS 
sedan 1985 bedrivit social dialog på 
oberoende och frivillig basis (Val 
Duchesse), Arbetet har mynnat ut i 
21 gemensamma yttranden och tre 
avtal. 
Två avtal har förhandlats fram inom 
ramen för genomförandet av artikel 3 
och 4 i det sociala protokollet. Det 
ena rör föräldraledighet och det 
andra deltidsarbete. Avtalen har 
framlagts till rådet för att genomföras 
i form av direktiv. 
Vad gitter de olika sektorerna kan 
konstateras att ett tjugotal sektorer 
bedriver social dialog på europeisk 
nivå. Arbetsmarknadens parter har 
därvid antagit fler än 140 
gemensamma förklaringar. Bland de 
viktigare initiativen på senare tid 
märks bland annat 
« ett ramavtal inom jordbruket som 
syftar till att jämka samman 
arbetstidsförkortning med större 
flexibilitet i arbetstiden, 
• diverse stadgar och 
uppförandekodexart bland annat 
om barnarbete inom handel, 
skotillverkning och textil- och 
beklädnadssektorn> och 
* promemorior om nya källor till 
sysselsättning inom städsektorn 
och inom handeln. 
Arbetsmarknadens parter spelar här 
en utomordentligt viktig roll. Att 
genom förhandlingar och avtal finna 
en god balans mellan en flexibel 
arbetsmarknad och en god 
anställningstrygghet är av central 
vikt i den europeiska modellen. Det 
avtal om deltidsarbete som slutits 
utgör ett viktigt steg på vägen. 
Toppmötet inom den sociala 
dilaogen den 13 november bör 
kunna leda till ytterligare framsteg 
och ett förstärkt deltagande från 
arbetsmarknadens parter, som 
därigenom fullt ut kan ta vara på sin 
potential och axla sitt ansvar i denna 
process. 
Med tanke på bland annat exemplet 
från jordbrukssektorn borde den 
sociala dialogen kunna utvecklas 
ytterligare även inom andra sektorer, 
och därigenom fungera som 
komplement till det arbete som 
bedrivits på yrkesövergripande nivå. 
Detta kan t.ex. ske i form av 
sektorsanpassade och 
kompletterande avtal. 
+ Såsom en förhandstillämpning 
av Amsterdamfördraget kommer 
Europeiska rådet vid sitt 
toppmöte om sysselsättningen 
att uppmana ministerrådet att 
utarbeta riktlinjer för 
medlemsstaterna, som därefter 
skall ansvara för att genomföra 
dessa riktlinjer genom 
handlingsplaner på nationell 
nivå. 
s&De parter som förhandlar på 
yrkesövergripande nivå bör 
också kunna bidra med en 
europeisk dimension till 
problemlösningen genom att 
lägga grunden till ett ramavtal för 
informations- och konsulttjänster 
och atypiska arbeten. SYSSELSÄTTNING OCH HÅLLBÄR 
UTVECKLING 
Medlemsstaterna har redan inlett 
åtgärder för att främja verksamhet 
inom miljöområdet som har en 
positiv inverkan på sysselsättningen, 
bland annat naturskydd, insamling 
och bearbetning av avfall och 
renovering av stadsmiljöer. Mera 
långtgående åtgärder måste riktas in 
på att göra själva produktionen och 
konsumtionen miljömässigt hållbara. 
i) 
3) ftwWH ff i" jpf iw i m" n i iff mTi ifWif mTiwi"Tn BTifn i imfl nwfl i 
skapa arbgt$tillf9lfgn 
År 1994 kunde mervärdet från 
sektorn för miljöteknik och tjänster 
inom miljöområdet beräknas tiil 90 
miljarder ecu, och sektorn 
sysselsatte 1,5 miljoner 
människor. I dessa siffor 
inräknades inte teknik för 
energibesparing och 
förnyelsebara energikällor. 
I Förenade kungariket 
genomfördes en studie av 11 
företag inom olika sektorer söm­
alla strävade efter atî mînimera 
avfall genom att ^månd^ 
"rrijövänlig teknologi". Vinsten i 
dessa företag öksde med 4 
miljoner pund på 4 år, och vad 
gäller 70 % av besparings-
åtgärderna gav investeringarna 
positiv utdelning Inom mindre än 
ett år. 
Ledningen för ett garveriföretag \ 
Nederländerna tog initiativ till ett 
investeringsprogram på frivillig 
basis med syftet att införa ren 
teknik, Resultatet blev förbättrad 
lönsamhet till följd av minskade 
miljökostnader (motsvarande 2 % 
8v omsättningen) samt försäljning 
av produkter som uppstod ur de 
nya metoderna, 
Dessa mera långsiktiga mål kommer 
också med tiden att ge upphov till 
nya arbetstillfällen. Frågan om 
huruvida vissa av de arbeten som 
utövas idag kommer att vara aktuella 
även i framtiden är å andra sidan 
också avhängig denna process. Det 
kommer således att krävas en 
långsiktig, sammanhållen strategi på 
EU-nivå om de tre målen tillväxt, 
hållbar utveckling och sysselsättning 
skall kunna uppnås. En sådan 
strategi gör det också möjligt att 
bemästra de övergångsproblem som 
kan drabba företagen (särskilt små 
och medelstora företag) och vissa 
regioner. 
+ Kommissionen kommer inför 
Europeiska rådets möte om 
sysselsättningen att anta ett 
meddelande om miljö och 
sysselsättning. I detta 
meddelande presenteras såväl 
en övergripande strategi som 
förslag till inledande åtgärder, 
bland annat identifiering av 
sektorer som är särskilt lämpliga 
för att investera i miljömässigt 
hållbar teknologi. Vidare föreslås 
en samordnad och konsekvent 
användning av de redskap som 
står till buds för att öka 
medvetenheten om dessa 
frågor, samt incitament i form av 
lagstiftning och beskattning. 
Sammanlagt föreslås fem 
huvudåtgärder. 
II. Unionens insatser skall 
komplettera och stödja 
medlemsstaternas. 
FORSKNING OCH INNOVATION 
För närvarande ägnar unionen en 
betydligt mindre andel av sin 
bruttonationalprodukt åt forskning 
och innovation än USA och Japan, och det går dessutom ofta för 
långsamt att omsätta 
forskningsresultaten i nya produkter 
och tjänster. Ytterligare 
ansträngningar måste till. De bör 
omfatta dels forskningens inriktning, 
särskilt för att lyfta fram de 
mänskliga resurserna, dels 
spridningen av innovationer genom 
nätverk mellan företag och mellan 
regioner. 
Dessa frågor ligger till grund för 
riktlinjerna i gemenskapens femte 
ramprogram för forskning. De sex 
tematiska eller övergripande 
riktlinjerna i programmet har 
utformats utifrån ett tvärvetenskapligt 
perspektiv där unionens insatser 
inriktas på nio grundläggande 
prioriteringar, däribland 
sysselsättningen. De redovisas 
också i planen om innovation som 
lades fram i november 1996. 
+ Det nya ramprogrammet torde 
komma att antas i februari 1998. 
De enskilda programmen skall 
godkännas före sommaren 
1998. Under 1998 kommer 
också ett första nätverk för 
utbildningscentra för innovation 
att inrättas liksom nätverk för 
utbildningsresurser (grundade 
på tankegångar 
Ciampigruppens rapport). Detta 
sker / syfte att förenkla 
tekniköverföringen till små och 
medelstora företag. 
+ Till följd av det mandat som gavs 
vid Europeiska rådets möte i 
Amsterdam har kommissionen 
lagt fram ett förslag till 
användning av avkastningen (i 
storleksordningen 40 miljoner 
ecu per år) från EKSG:s 
tillgångar från och med år 2002 
till finansiering av forskning inom 
kol- och stålindustrin. 
ÖKADE EKQN0IWSKR_BESUR§ER FÖR 
EIB:s råd har antagit de 
övergripande riktlinjerna inom det 
särskilda handlingsprogram som 
utformades i Amsterdam till stöd för 
sysselsättningspolitiken. ESB.s 
verksamhet har börjat utsträckas till 
områdena hälsa, stadsmiljö och 
miljöskydd, och ett stort antal projekt 
har redan lagts fram för bankens råd 
för godkännande. I fråga om de 
transeuropeiska näten undersöker 
banken möjligheterna att bevilja lån 
med mycket lång varaktighet liksom 
att höja finansieringstaket till 75 % 
av projektkostnaderna. Slutligen 
föreslår banken att upp till en miljard 
ecu skall användas till 
stödinstrument för de små och 
medelstora företagen, särskilt när 
det gäller teknisk innovation. 
De små och medelstora företagens 
skapande av varaktiga arbetstillfällen 
kan också uppmuntras av 
Europaparlamentets budgetinitiativ 
där ett anslag på upp till 450 miljoner 
ecu planeras för åtgärder för 
sysselsättning och innovation. 
Härigenom skulle tre slags 
tilläggsmekanismer inrättas för de 
olika utvecklingsfaserna för de små 
och medelstora företagen, från det 
att de inleder sin verksamhet tills de 
är färdigutvecklade: 
- En kontakttjänst för tillgång till 
riskkapital under vissa perioder 
som förstärkning till den 
gemenskapsfacilitet för teknik 
som finansieras av EIB och 
förvaltas av Europeiska 
investeringsfonden. 
- Ett gemenskapsinstrument för 
stöd till samriskföretag (Joint 
European Ventures) 
- En särskild garantimekanism 
inom Europeiska 
investeringsfonden för de små 
och medelstora företagen i syfte att öka riskkapaciteten hos de 
finansinstitut som finansierar de 
små och medelstora företagen. 
L • 5500 noterade bolag, varav 1341 i 
avdelningen för små och 
medelstora företag. 
* En större transaktionsvolym än 
den vid New York*bör$en. 
« Ett börsvärde inom NASDAO som 
överstiger Frankrikes BNI (1,8 
biljoner dollar), 
• NASDAQ gav ursprungligen 
upphov till 16 % av alla nya 
arbetstillfällen i USA mellan 1990 
och 1994 (500 000 
arbetstillfällen), Cirka 10 miljoner 
arbetstillfällen uppskattas vara 
kopplade till de företag som är 
noterade i NASDAO. 
Inrättandet av en specialiserad 
kapitalmarknad på europeisk nivå 
före år 2000 är en prioritet för 
kommissionen. Erfarenheterna från 
USA visar att en sådan marknad, 
kompletterad med en rad privata 
instrument, medför en mångfald 
positiva följder för utvecklingen av 
små och medelstora företag med 
hög tillväxtpotential, särskilt inom 
högteknologiska sektorer. Två 
initiativ av den arten startades i 
Europa 1996: EASDAQ och Euro-
NM. Den integrerade och 
specialiserade marknaden på 
Europanivå kompletterar och 
förstärker försöken på nationell nivå 
genom att skapa en kritisk massa. 
Marknaden kommer att fungera med 
hjälp av ett elektroniskt nätverk 
mellan de nationella 
börsmarknaderna, vilket medför att 
lagstiftningen på bolagsområdet 
måste tillnärmas på 
10 
gemenskapsnivå (bokföring, 
europeisk bolagsstadga) och att en 
kompetensreserv inrättas för 
handledning och stöd till nya företag. 
+ Ett viktigt inslag vid Europeiska 
rådets sysselsättningsmöte 
kommer att bli starten av EIB:s 
särskilda handlingsprogram och 
överenskommelsen om de 
kompletterade instrument som 
skall finansieras av 
gemenskapsbudgeten. 
ATT FRÄMJA KUNSKAPSSAMHÄLLET 
Industrier och tjänster inom sektorn 
för kommunikationsteknik befinner 
sig i stark tillväxt (ungefär 10 % per 
år). Möjligheterna för Europa är av 
två slag: dels att på bästa sätt 
utnyttja tekniken till att öka 
konkurrenskraften inom alla 
sektorer, dels att konsolidera det 
europeiska utbudet inom de delar av 
marknaden som hör samman med 
informationssamhället, till exempel 
Internet. Genom att utnyttja 
dynamiken i efterfrågan och förutse 
behoven hos användarna i unionen 
och internationellt kan unionen 
befästa både förtroendet för sina 
tillverkare och deras konkurrenskraft. 
Den elektroniska handeln är en 
sektor där efterfrågan är stor och 
varierad och där unionen har goda 
möjligheter att hävda sitt kunnande. 
Den europeiska dimensionen är ofta 
relevant för det innovativa arbetet för 
nya former av handel mellan 
företagen och mellan köpare och 
säljare. Ett gemenskapsinitiativ 
inleddes i april 1997 för att stimulera 
den elektroniska handeln. Det 
kompletterades i oktober 1997 med 
ett initiativ i syfte att utveckla 
kryptering och digitala signaturer, 
vilka är nyckelförutsättningar för att 
den elektroniska handeln skall kunna 
utvecklas. Utvidgningen av de öppna näten 
är en ny faktor för tillväxt och 
innovation för alla de företag och 
enskilda som deltar i genomförandet. 
Även här skapas en betydande 
potential för verksamhet och 
sysselsättning som dessa tjänster 
och programvaror medför, och som 
kan motsvara nya behov tack vare 
informations- och 
kommunikationteknik. Därför är det 
av avgörande betydelse att tjänster 
och infrastruktur inom 
telekommunikationssektorn 
libéraliseras på den inre marknaden. 
Internets betydelse för 
sysselsättningen 
întemet-utveckiingen kommer sannolikt 
att få viktiga följder för sysselsättningen. 
Vid en uppskattning som gjordes redan 
1996 angavs att Internet direkt eller 
indirekt legat till grund för en miljon 
arbetstillfällen i våriden. I början av 1997 
hade internet ungefär 70 miljoner 
användare runt om i världen, och siffran 
förväntas uppgå till 200 miîjoner år 
2000, Tjänsterna som står tilj buds 
utvecklas hela tiden: Antalet 
webbplatser har ökat från 200 år 1992 
till nuvarande 250 000 kommersiella 
webbplatser, Den elektroniska handeln 
förväntas ge upphov till intäkter i 
storleksordningen 200 miljarder år 2000. 
För att möjligheterna med Internet skall 
kunna utnyttjas fullt ut, måste vissa 
hinder för företagsstart och -utveckling 
avskaffas. 
Utvecklingen av efterfrågan hör nära 
samman med i vilken mån 
allmänheten kan använda sig av ny 
multimedia- och on line-teknik. 
Utöver olika insatser för att sprida 
kännedom i frågorna, spelar 
utbildningen en avgörande roll. 
+ Före utgången av 1998 kommer 
kommissionen att rapportera om 
tillämpningsvillkoren och om 
resultaten i fråga om elektronisk 
handel, utvecklingen av öppna 
ii 
nät och användningen av 
multimediaverktyg inom 
pedagogik och utbildning. 
PARTNERSKAP FÖR FINANSIERING AV 
DE TRANSEUROPEISKA NÄTEN 
Ett sammanhängande och integrerat 
transportnät på europeisk nivå är 
först och främst ett av de bästa 
medlen för att förbättra unionens 
konkurrenskraft och därigenom 
sysselsättningen. Det är dessutom 
ett grundläggande komplement till 
den inre marknaden. De 
transeuropeiska näten bidrar vidare 
till sysselsättningen på kortare sikt 
genom temporära arbetstillfällen 
under uppbyggnadsperioden. För att 
kunna gå snabbare framåt, behövs 
bland annat följande: 
- Ett nytänkande måste snarast 
utvecklas med partnerskap 
mellan offentliga och privata 
instanser i syfte att skynda på 
genomförandet av prioriterade 
projekt. 
- Instrumenten inom EIB måste 
utvidgas enligt de bestämmelser 
som antogs i Amsterdam för att 
kunna fylla behoven på lång sikt 
och samtidigt minska beroendet 
av tredje man i fråga om 
garantier. 
- Berörda medlemsstater måste 
som ett uttryck för sitt politiska 
åtagande i samarbete med 
kommissionen utarbeta 
noggranna tids- och 
finansieringsplaner för var och 
en av de prioriteringfar som 
angavs i Essen. Detta är 
nödvändigt för dynamiska och 
avgörande insatser inom de 
olika projekten och för att skapa 
medvetenhet om de fördelar 
som näten medför. + Europeiska rådets 
sysselsättningsmöte i 
Luxemburg bör kunna leda till en 
särskild handlingsplan för EIB 
med anpassning av 
finansieringsinstrumenten för 
långsiktiga projekt i fråga om de 
transeuropeiska näten. 
+ Vid Europeiska rådets möte i 
Cardiff kan tids- pch 
finansieringsplanerna för de 
prioriterade projekten komma att 
granskas. 
STRUKTURFONDERNA SOM MEDEL ATT 
FRÄMJA SYSSELSÄTTNING OCH 
UTVECKLING 
Strukturfonderna är ett medel för 
Europeiska unionen att visa sin 
solidaritet med de medlemsstater 
eller regioner som genomgår de 
mest krävande moderniseringarna 
samt med de grupper i samhället 
som ställs inför de största 
svårigheterna att få tillträde till 
arbetsmarknaden. De respektive 
fonderna är således av avgörande 
betydelse för såväl den ekonomiska 
och sociala sammanhållningen som 
för främjandet av utveckling och 
sysselsättning. 
Helhetsstrategin har fördjupats 
sedan Vitboken om tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning 
lades fram, och ansträngningarna att 
i högre grad använda sig av 
strukturfonderna till förmån för 
gemensamma prioriteringar om 
konkurrenskraft och sysselsättning 
har förstärkts fram till 
förtroendepakten för sysselsättning. 
Strukturpolitiken bidrar på ytterligare 
två sätt till att prioriteringarna kan 
De förbättrar infrastrukturerna 
och stimulerar til! produktiva 
investeringar i strukturelit 
missgynnade regioner. Därmed 
skapar de en ökande efterfrågan 
12 
i regionerna och förstärker deras 
dragningskraft, vilket gynnar 
sysselsättningen. 
- De främjar mänskliga resurser 
genom en rad olika instrument 
för att motsvara behoven hos 
alla kategorier av den aktiva 
befolkningen. Strukturpolitiken 
stödjer därmed direkt den politik 
till förmån för sysselsättning och 
social integrering som bedrivs 
nationellt eller regionalt. 
De nya bestämmelserna i 
Amsterdamfördraget och särskilt de i 
sysselsättningskapitlet syftar till en 
tydligare inriktning av 
strukturpolitiken på att prioritera 
kampen mot arbetslösheten och 
skapa ny verksamhet. 
I den andan har kommissionen i 
Agenda 2000 föreslagit en ny 
generation av program som omfattar 
följande: 
- Två målsättningar på regional 
nivå: (1) Att regioner som släpar 
efter i utvecklingen skall komma 
i kapp samt (2) att den 
ekonomiska och sociala 
omvandling skall fortsätta. 
Härigenom kan hänsyn tas till 
såväl de svårigheter som är en 
följd av strukturell eftersläpning, 
som de särskilda problem som 
uppstår i industriregioner på 
tillbakagång, 
landsbygdsområden, nedslitna 
stadsområden samt 
kustområden som påverkas av 
moderniseringen av fisket. Nya arbetstillfällen för nya behov 
* De demografiska förändringarna och 
ändringarna i livsmönster, särskilt när 
det gäller jämställdhet och 
kvinnornas ökande deltagande på 
arbetsmarknaden, skapar nya behov 
som kan leda till en stark tillväxt i 
fråga om ny verksamhet. Det rör till 
exempel barntillsyn eller hjälp till 
äldre människor, miljökvalitet och 
livskvalitet, fritid och kultur. 
Kulturyrkena erbjuder stora 
möjligheter för framtiden. Till 
exempel kommer den audiovisueiîa 
marknaden att växa med 70 % fram 
till år 2005. 
* Vid en övergripande kartläggning av 
de områden inom Europeiska 
unionen där de lokala initiativen för 
utveckling och sysselsättning ökar 
mest, har upp till 19 
verksamhetsområden med stor 
potentiell tillväxt angivits. De skulle 
kunna motsvara ett genomsnittligt 
nettoskapande av arbetstillfällen på 
0+26 procentenheter p^r år* 
* Frigörandet av denna potential 
föregås ofta av insatser på lokal nivå 
där landsbygdsutvecklingen varit 
en föregångsfaktor under 1900-talet, 
Numera omfattas även nya strategier 
för upprustning av stadsmiljöer och 
skapande av verksamhet med 
deltagande av den sociala 
ekonomin. 
För att hindren för skapandet av nya 
arbetstillfällen skall kunna undanröjas 
behöver förutsättningarna förenklas i 
riktning mot decentralisering av 
administrationen, öppenhet från de 
offentliga förvaltningarnas sida när 
det gäller att delta i partnerskap med 
dm privata sektorn, tydliga 
anvisningar i fråga om miljö, energi 
och transporter samt erkännande av 
ny utbildning och kompetens, 
13 
- En viktig övergripande 
målsättning (3) är utveckling av 
de mänskliga resurserna. Dessa 
resurser blir därigenom ett 
betydelsefullt inslag i 
strukturinsatserna i hela 
uniqnen, med förmåga att stödja 
de handlingsplaner som 
genomförts i varje medlemsstat 
vid tillämpningen av de riktlinjer 
för sysselsättningen som 
beslutats på europeisk nivå. 
Som ett uttryck för unionens 
övergripande sysselsättningsstrategi 
bör samordningen förstärkas mellan 
de olika insatserna inom 
strukturfonderna i de regioner där 
flera av dem ger stöd. Dessutom bör 
förenklade förfaranden för 
tillhandahållande av fondmedlen 
samt för kontroll och utvärdering 
tillämpas i högre grad, så att 
strukturpolitiken blir effektivare och 
kan främja sysselsättning och ny 
verksamhet. En bättre inriktning av 
gemenskapsmedlen på praxis och 
åtgärder som rymmer stora 
möjligheter till skapande av ny 
verksamhet bör också bidra till detta. 
I det avseendet erbjuder de 
territoriella pakterna ett utmärkt 
tillfälle till samordnat stöd från 
strukturfonderna till nyskapande 
verksamhet i partnerskap, lokal 
utveckling och decentralisering av 
arbetsmarknadspolitiken. 
+ Under våren 1998 kommer 
kommissionen att lägga fram 
utkast till bestämmelser för den 
nya generationen av insatser 
inom strukturpolitiken. 
SLUTSATSER 
Att främja sysselsättningen, 
bekämpa den strukturella 
arbetslösheten och bidra till ny 
ekonomisk aktivitet förblir områden 
av högsta prioritet för Europeiska unionen. Unionen och dess 
medlemsstater kan inte bortse från 
de strukturreformer som krävs för att 
lyckas på dessa prioriterade 
områden. Ett effektivt arbete kräver 
här att åtgärder vidtas på gemensam 
front. 
Några kommer att påpeka att goda 
avsikter har uttryckts förut, utan 
konkreta resultat. I detta 
sammanhang måste man dock 
komma ihåg att de 
makroekoniomiska förutsättningarna 
nu är de bästa på sex år. Man bör 
också framhålla de särskilda fördelar 
och möjligheter som talar för Europa: 
den demografiska utvecklingen och 
de nya värderingar och behov som 
följer därav samt de dynamiska, ofta 
underskattade, effekterna av euron 
och den kommande utvidgningen. 
Slutligen präglas den europeiska 
strategin av en god sammanhållning, 
vilket tar sig uttryck i att 
genmenskapens och 
medlemsstaternas åtgärder 
kompletterar varandra på ett effektivt 
sätt. 
Europeiska rådets möte om 
sysselsättningen ger nu möjlighet att 
omsätta tanke i handling. Mötet ger 
också uttryck för medlemsstaternas 
vilja att agera tillsammans för att 
främja sysselsättningen. Detta 
kommer att ske genom att 
medlemsstaterna verkar enligt 
gemensamt beslutade riktlinjer, i 
enlighet med avsikterna i 
Amsterdamfördraget. Så länge som 
alla medlemsstater står bakom den 
samlade strategin minskar risken för 
att insatserna motverkar varandra 
eller sker alltför isolerat. Vi är därför 
övertygade om att medlemsstaterna 
och de enskilda medborgarna med 
den europeiska dimensionen som 
ledstjärna kommer att kunna bygga 
upp den känsla av förtroende som är 
ett måste i detta hårda arbete. 
14 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 611 slutlig 
DOKUMENT 
SV 04 05 06 
Katalognummer : CB-CO-97-622-SV-C 
ISBN 92-78-27644-8 
Byrån for Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg