KOMMISSIONENS YTTRANDE om att det föreligger ett alltför stort underskott i Nederländerna - tillämpning av artikel 1045 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

MOTIVERING

Den 7 april 2004 offentliggjorde kommissionen sina vårprognoser [1]. Enligt prognoserna, som tog hänsyn till de uppgifter som meddelats av de nederländska myndigheterna den 31 mars 2004, uppgick underskottet i den offentliga sektorns finanser 2003 till 3,2 % av BNP 2003, översteg således fördragets referensvärde på 3 % av BNP och hade ökat betydligt jämfört med 2002 års underskott (1,9 % av BNP). På grundval av på detta faktaunderlag inledde kommissionen förfarandet vid alltför stora underskott beträffande Nederländerna den 28 april 2004, genom att anta den rapport som avses i artikel 104.3 i fördraget [2].

[1] Kommissionens vårprognos 2004 återfinns på följande webbplats:

[2] Den fullständiga texten till denna rapport återfinns på följande webbplats:

Tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott regleras av artikel 104 i fördraget och av rådets förordning nr 1467/97 "om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott", som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten. [3]

[3] EGT L 209, 2.8.1997.

I kommissionens rapport i enlighet med artikel 104.3 i fördraget fastslogs att det offentliga underskott på drygt 3,2 % av BNP för 2003, vilket överstiger fördragets referensvärde på 3 % av BNP, inte uppstått till följd av en i stabilitets- och tillväxtpaktens mening osedvanlig händelse utanför de nederländska myndigheternas kontroll, och inte heller uppstått till följd av en kraftig konjunkturnedgång, som i stabilitets- och tillväxtpakten definieras som ett årligt fall i real BNP på minst 2 %. Underskottet uppstod emellertid i en situation med starkt negativ tillväxt, med en BNP-tillväxt i reala termer 2003 på -0,7 % och ett framväxande negativt output-gap på omkring 2 % av BNP. Detta förklarar till stor del försämringen av den offentliga sektorns finanser, som ytterligare förvärrades av att de offentliga inkomsterna försvagades mer än väntat även om utgiftsmålen i stort sett uppnåddes. Vad beträffar utvecklingen under 2004 beräknas enligt kommissionens vårprognos underskottet i de offentliga finanserna uppgå 3,5 % av BNP. Efter offentliggörande av kommissionens vårprognos antog regeringen den 16 april 2004 ytterligare besparingsåtgärder, motsvarande 0,6 % av BNP, i syfte att få ned underskottet till under 3 % av BNP 2004, i linje med det som uppnåtts under tidigare år. För att detta mål skall kunna uppnås krävs enligt rapporten emellertid att åtgärderna ger de förväntade resultaten utan att ge upphov till andrahandseffekter på den ekonomiska aktiviteten och budgetutfallet. Underskottet förmodas därför överstiga referensvärdet på 3 % av BNP 2004.

I kommissionens rapport, grundad på kommissionens vårprognoser, fastställdes också att den offentliga skuldkvoten uppgick till 54,8 % av BNP 2003, vilket låg under fördragets referensvärde på 60 %. Kommissionen beräknar att skuldkvoten kommer att stiga till 56,3 % av BNP 2004, vilket överstiger de 54,5 % av BNP som de nederländska myndigheterna hade beräknat i 2003 års uppdaterade stabilitetsprogram men ligger samtidigt under referensvärdet på 60 % av BNP.

I fördragets artikel 104.4 föreskrivs att "den kommitté som upprättas enligt artikel 114 (dvs. Ekonomiska och finansiella kommittén) skall yttra sig över kommissionens rapport". Kommittén avgav sitt yttrande den 12 maj 2004, och anslöt sig till den bedömning som kommissionen gjort i sin rapport. Ekonomiska och finansiella kommittén fastslog särskilt att Nederländerna 2003 inte iakttog budgetdisciplin i fråga om underskottet såsom det definieras i artikel 104 i fördraget, vilket tyder på att ett alltför stort underskott föreligger i Nederländerna.

Ekonomiska och finansiella kommittén ansåg också att det är troligt att underskottet i den offentliga sektorns finanser kommer att ligga på samma nivå som fördragets referensvärde eller överskrida det något även under 2004, trots de ytterligare åtgärder som beslutats av den nederländska myndigheterna medan den offentliga sektorns bruttoskuldkvot förväntas ligga kvar under fördragets referensvärde på 60 % av BNP 2004.

Kommissionen anser, efter att ha granskat de relevanta faktorer som den tagit hänsyn till i sin rapport och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande, att det föreligger ett alltför stort underskott i Nederländerna. Detta yttrande, som antogs av kommissionen den 19 maj 2004, avges härmed till rådet i enlighet med artikel 104.5 i fördraget. Kommissionen rekommenderar rådet att fatta ett beslut med denna innebörd, i enlighet med artikel 104.6. Vidare lägger kommissionen fram för rådet en rekommendation till rådets rekommendation som, i enlighet med fördragets artikel 104.7, skall föreläggas Nederländerna för att få denna situation att upphöra.

KOMMISSIONENS YTTRANDE om att det föreligger ett alltför stort underskott i Nederländerna - tillämpning av artikel 104.5 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

ALLMÄNNA ÖVERVÄGANDEN

Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott följer det förfarande vid alltför stora underskott som anges i artikel 104 i fördraget och i rådets förordning (EG) nr 1467/97 "om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott", som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten.

Enligt artikel 104.2 i fördraget skall kommissionen övervaka utvecklingen av budgetsituationen och den offentliga sektorns ackumulerade skuldsättning i medlemsstaterna i syfte att upptäcka allvarliga fel. Kommissionen skall särskilt undersöka om budgetdisciplin iakttas på grundval av två kriterier, ett som gäller andelen av det förväntade eller faktiska underskottet i den offentliga sektorns finanser i procent av bruttonationalprodukten (BNP), och ett som gäller skuldsättningen i den offentliga sektorn i procent av BNP. De statistiska uppgifterna om dessa variabler tillhandahålls av kommissionen på grundval av medlemsstaternas rapportering. [4]

[4] Uppgifterna om de offentliga finanserna skall rapporteras före den 1 mars och före den 1 september, i enlighet med rådets förordning (EG)3605/1993, ändrad genom rådets förordning (EG) 475/2000 och genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002.

Enligt artikel 104.3 i fördraget skall kommissionen utarbeta en rapport om kraven enligt ett eller båda av de kriterier som anges i artikel 104.2 inte uppfyllts eller om kommissionen anser att det föreligger risk för ett alltför stort underskott i en medlemsstat även om kraven enligt kriterierna är uppfyllda. I sin rapport har kommissionen beaktat huruvida den offentliga sektorns underskott överstiger de offentliga investeringsutgifterna samt alla övriga faktorer av betydelse, inbegripet medlemsstatens ekonomiska och budgetmässiga situation på medellång sikt, enligt kraven i artikel 104.3 i fördraget. Baserat på de statistiska uppgifter för år 2003 som de nederländska myndigheterna har lämnat och som införlivats i vårprognosen 2004 antog kommissionen en sådan rapport för Nederländerna den 28 april 2004.

Därefter, och i enlighet med artikel 104.4, avgav Ekonomiska och finansiella kommittén ett yttrande om kommissionens rapport den 12 maj 2004.

Enligt artikel 104.5 i fördraget skall kommissionen avge ett yttrande till rådet om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. För att fastställa huruvida ett alltför stort underskott föreligger eller kan uppstå, anser kommissionen att följande faktorer bör beaktas: i) slutsatserna av dess egna rapport, nämligen huruvida kraven enligt ett eller båda kriterierna i artikel 104.2 i fördraget inte har uppfyllts, och relevansen av alla övriga faktorer som nämns i artikel 104.3 samt ii) yttrandet från Ekonomiska och finansiella kommittén om kommissionens rapport. På grundval av dessa faktorer har kommissionen fastställt ett antal skäl som gäller Nederländerna.

ÖVERVÄGANDEN SOM GÄLLER NEDERLÄNDERNA

1.Det faktiska underskottet i den offentliga sektorns finanser uppgick enligt kommissionen år 2003 till 3,2 % av BNP och översteg därför fördragets referensvärde på 3 % av BNP och ökade betydligt i förhållande underskottet 2002 (1,9 % av BNP).

2. Det alltför stora underskottet 2003 som överskred referensvärdet 3 % av BNP uppstod inte som ett resultat av en, i stabilitets- och tillväxtpaktens mening, osedvanlig händelse utanför de nederländska myndigheternas kontroll, och inte heller till följd av en kraftig konjunkturnedgång, som i stabilitets- och tillväxtpakten definieras som ett årligt fall i real BNP på minst 2 %. Underskottet uppstod emellertid i en situation med starkt negativ tillväxt, med en BNP-tillväxt i reala termer 2003 på -0,7 %. Detta förklarar till stor del försämringen av den offentliga sektorns finanser, som ytterligare förvärrades av att de offentliga inkomsterna försvagades mer än väntat även om utgiftsmålen i stort sett uppnåddes.

3. Underskottet i de offentliga finanserna 2003 ligger 2,7 procentenheter av BNP över den nivå som angavs i september 2002 när budgeten för 2003 antogs. Ökningen av underskottet (från 1,9 % av BNP 2002 till 3,2 % av BNP 2003) inträffade trots betydande besparingsåtgärder på cirka 1,2 procentenheter av BNP, vilka möjliggjorde en förbättring av det konjunkturrensade saldot med 0,6 procentenheter jämfört med 2002. Detta tyder på att finanspolitiken påtagligt stramades åt under 2003.

4. Överskridandet 2003 av referensvärdet på 3 % för det offentliga underskottet förklaras av att de offentliga finanserna i Nederländerna befann sig i ett mer sårbart läge när konjunkturavmattningen satte in under 2001 än vad som allmänt uppfattades vid den tidpunkten. Efter det att det konjunkturrensade underskottet förvärrats under 2001 och 2002, åtstramades finanspolitiken under 2003, men detta var inte tillräckligt för att förhindra en kraftig ökning av det nominella underskottet mot bakgrund av djupa konjunkturnedgången.

5. Fasta offentliga bruttoinvesteringar som andel av BNP uppgick till 3,2 % av BNP 2002 och till 3,5 % av BNP 2003, jämfört med ett underskott i de offentliga finanserna på 3,2 % av BNP. Det är värt att notera att kvoten mellan offentliga investeringar och BNP inte sjönk under konjunkturnedgången och att den fram till 2003 fortsatt var högre än kvoten mellan det offentliga underskottet och BNP.

6. I sina vårprognoser 2004, grundade på antagandet om oförändrad politik, beräknar kommissionen att det offentliga underskottet i Nederländerna 2004 kommer att öka till 3,5 % av BNP. I kommissionen prognos medräknades inte de ytterligare besparingsåtgärder, motsvarande 0,6 % av BNP, som den nederländska regeringen fattade beslut om den 16 april 2004 i syfte att få ned underskottet till under 3 % av BNP, i linje med det som uppnåtts tidigare år. Enligt kommissionens rapport är förutsättningen för att detta mål skall uppnås att dessa åtgärder ger förväntat resultat och att inga andrahandseffekter uppstår på den ekonomiska aktiviteten och budgetutfallet. Det är därför troligt att underskottet även under 2004 komma att överstiga fördragets referensvärde på 3 % av BNP.

7. Den offentliga skuldkvoten brutto har legat kvar under 60 %, men har ökat från 52,6 % av BNP 2002 till 54,8 % 2003. I sina vårprognoser 2004 beräknar kommissionen att den offentliga bruttoskulden i Nederländerna kommer att öka till 56,3 % av BNP 2004. Fördragets referensvärde på 60 % kommer därför inte att överskridas.

SLUTSATS

Övervakningen av budgetsituationen i Nederländerna, och särskilt undersökningen av huruvida de kriterier som fastställs i artikel 104.2 efterlevs, har föranlett kommissionen att utarbeta en rapport i enlighet med artikel 104.3 i fördraget. Efter att ha granskat de relevanta faktorer som beaktas i denna rapport och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande anser kommissionen att det föreligger ett alltför stort underskott i Nederländerna.