EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 30.10.1996 
KOM(96) 502 slutlig 
SJUNDE ÅRSRAPPORTEN 
för STRUKTURFONDERNA 
1995 
kl < •«'•**•<> 
(Framlagt av kommissionen) 

Denna rapport har utarbetats inom generaldirektoratet för Regionalpolitik och sammanhållning 
(DG XVI) vid Europeiska kommissionen, i samarbete med generaldirektoraten för Sysselsättning, 
arbetsmarknad och socialpolitik (DG V), Jordbruk (DG VI), Fiskeri (DG XIV) och Budget (DG 
XIX) samt under medverkan av generaldirektoraten för Konkurrens (DG IV), Transport (DG VII), 
Miljö, kärnsäkerhet och civilskydd (DG XI), Vetenskap, forskning och utveckling (DG XII), Inre 
marknad och finansiella tjänster (DG XV), Energi (DG XVII), Ekonomistyrning (DG XX) samt 
Företagspolitik, handel, turism och näringsdrivande föreningar (DG XXIII). 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
INNEHALLS FÖR TECKNING 
INLEDNING 17 
A. ÅR 1995 17 
1. Nya kommittén och gruppen av kommissionsledarmöter för ekonomisk och social 
sammanhållning 17 
2. Integration av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken 18 
3. Lansering av programmen för gemenskapsinitiativ 18 
4. Första gången som stödåtgärderna genomfördes under ett helt år 18 
B. EN RAPPORT I MILJÖNS TECKEN 19 
1. Sammmanhanget 19 
2. Komplementaritet mellan sammanhållningspolitik och miljöpolitik 20 
C. SYSSELSÄTTNINGEN, EN STOR UTMANING FÖR UNIONEN 20 
D. RAPPORTENS VIKTIGASTE PUNKTER 21 
1. Finansiellt verkställande under 1995 21 
2. Koncentration 21 
3. Programplanering 22 
4. Additionalitet : 22 
5. Partnerskap 23 
6. Utvärdering och övervakning 23 
KAPITEL I PROGRAMMENS GENOMFÖRANDE 25 
A. STRUKTURSTÖD PER MÅL 27 
1. Inledning 27 
1.1. År 1995 i programperioden 1994^1999 27 
1.2. En större integration av miljöfrågor 29 
1.3. övervakning och intermediär utvärdering 32 
1.4. Verifieringen av additionaliteten 35 
2. Mål 1 37 
2.1. Genomförande av mål 1 under 1995 37 
2.2. Presentation per medlemsstat 39 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
3. Mål 2 63 
3.1. Genomförande av mål 2 under 1995 64 
3.2. Genomgång per medlemsstat 65 
4. Mål 3 och 4 81 
4.1. Genomförande av mål 3 och 4 under 1995 81 
4.2. Presentation per medlemsstat 82 
5. Mål 5a 95 
5.1. Mål 5a jordbruk 95 
5.2. Mål 5a fiske 100 
6. Mål 5b 105 
6.1. översikt av programplaneringen 1994-1999 105 
6.2. Genomförande av mål 5b under 1995 108 
6.3. Presentation per medlemsstat 110 
7. Integreringen av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken 119 
7.1. Mål 1 och 6 120 
7.2. Mål 2 : 124 
7.3. Mål 3 och 4 128 
7.4. Mål 5a 132 
7.5. Mål 5b 134 
B. ÖVRIGA ÅTGÄRDER 137 
1. Gemenskapsinitiativ 137 
1.1. Inledning 137 
1.2. översikt per initiativ i de tolv medlemsstaterna 145 
ADAPT (1994-1999) 145 
EMPLOYMENT och MÄNSKLIGA RESURSER (1994-1999) 147 
LEADER II (1994-1999) 151 
PESCA (1994-1999) 152 
SME (1994-1999) 153 
REGIS (1994-1999) 155 
RECHAR II (1994-1997) 156 
KONVER (1994-1997) 158 
RESIDER II (1994-1997) 159 
RETEX (1994-1997) 161 
URBAN (1994-1999) 164 
INTERREG II (1994-1999) 166 
PEACE (1994-1997) : 172 
1.3. Gemenskapsinitiativen för de nya medlemsstaterna 172 
1.4. Summering per medlemsstat (EUR 12) 177 
2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd 181 
2.1. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artiklarna 7 och 10 
i ERUF-förordningen 181 
2.2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 6 i ESF-förordningen 183 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 5 
2.3. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 8 
i EUGFJ-förordningen 185 
2.4. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd med stöd av artikel 4 
i FFU-förordningen 186 
KAPITEL II BUDGETGENOMFÖRANDE, KONTROLLER OCH EKONOMISK FÖR­
VALTNING, SAMORDNING AV DE OLIKA FINANSIERINGSINSTRU­
MENTEN, KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIGA GEMENSKAPSPRO­
GRAM 187 
A. BUDGETGENOMFÖRANDE AVSEENDE STRUKTURFONDERNA 189 
1. Budgetgenomförande 1995 189 
1.1. Allmänt budgetgenomförande 1995 189 
1.2. Budgetgenomförande för de enskilda fonderna 1995 avseende 
programperioden 1994-1999 195 
2. Budgetgenomförande avseende programperioden 1994-1999 203 
2.1. Budgetgenomförande 1994-1995 203 2.2. Budgetgenomförande 1994-1995 för de enskilda fondema avseende 
perioden 1994-1999 204 
B. KONTROLLER OCH FINANSIELL FÖRVALTNING 208 
1. Kontroller 208 
1.1. Kontroller utförda av de enheter inom kommissionen som ansvarar 
för strukturfonderna 208 
1.2. Kontroller utförda av Finanskontrollen 211 
2. Förbättrad finansiell förvaltning 212 
C. SAMORDNING MELLAN DE OLIKA FINANSIERINGSORGANÉN 213 
1. Sammanhållningsfonden 213 
2. EIB 214 
3. EKSG 215 
4. Europeiska investeringsfonden 216 
5. EES finansiella mekanism 216 
D. KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK 217 
1. Strukturfonderna, lika möjligheter och kampen mot utslagning 218 
2. Strukturfonderna, den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen 219 
3. Strukturfonderna och den gemensamma fiskeripolitiken 220 
4. Strukturfonderna och de små och medelstora företagen 221 
5. Strukturfonderna och teknisk forskning och utveckling 221 
6. Strukturfonderna och de transeuropeiska näten 222 
(, Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
7. Strukturfonderna och öppenhet i den offentliga upphandlingen 224 
8. Strukturfonderna och konkurrenspolitiken 225 
9. Strukturpolitik och allmän utbildning och yrkesutbildning 226 
KAPITEL III INTERINSTITUTIONELL DIALOG, REGIONALT PARTNERS KAP, 
DIALOGEN MED EKONOMISKA OCH SOCIALA PARTNER, 
INFORMATION OCH KOMMUNIKATION 227 
A. INTERINSTITUTIONELL DIALOG 229 
1. Dialogen med Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén : 229 
1.1. Europaparlamentet 229 
1.2. Ekonomiska och sociala kommittén 231 
2. Regionkommittén 231 
3. Informella möten mellan ministrarna för regionalpolitik och fysisk planering 232 
4. Yttranden från kommittéerna 233 
B. REGIONALT PARTNERSKAP 235 
1. Översikt 235 
2. Genomförandet av det regionala partnerskapet I medlemsstaterna 236 
C. DIALOGEN MED EKONOMISKA OCH SOCIALA PARTER 241 
1. Det sociala och ekonomiska partnerskapet i övervakningen av strukturstöden 241 
1.1. Översikt 241 
1.2. Genomförandet av det socioekonomiska partnerskapet i medlemsstaterna 241 
2. De ekonomiska och sociala parterna på gemenskapsnivå 244 
D. INFORMATION OCH KOMMUNIKATION, ERFARENHETSSPRIDNING 247 
1. Information och kommunikation 247 
2. Erfarenhetsspridning 248 
KAPITEL IV FORTSATT REDOVISNING AV RESULTATET AVSEENDE 
PERIODEN 1989-1993 251 
A. UTVÄRDERING AV ADDITIONALITETEN 253 
1. Målen 1 och 2 253 
2. Målen 3 och 4 253 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 / 
B. UTVÄRDERINGEN AV MÅLEN 254 
1. Målen 3 och 4 .254 
2. Mål 5a , 255 
3. Mål 5b , 256 
C. UTVÄRDERING AV GEMENSKAPSINITIATIVEN 256 
1. Initiativen för regional utveckling 257 
2. Gemenskapsinitiativen för mänskliga resurser: NOW, HORIZON och EUROFORM 264 
3. Initiativ för landsbygdsutveckling: LEADER 1 266 
BILAGOR 267 
BILAGA 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995 269 
BILAGA 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995 279 
BILAGA 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 289 
BILAGA 4: Finansiellt genomförande av övergångsåtgärder och innovativa åtgärder 301 
BILAGA 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 307 
BILAGA 6: Sammanfattande förteckning över större projekt som antagits 1995 321 
BILAGA 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare :. 325 
FÖRKORTNINGAR 343 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
TABELL FÖR TECKNING 
Tabell 1: Finansiella anslag för perioden 1994-1996/99 27 
Tabell 2: Antal programplaneringsdokumcnt antagna under 1994-1995 27 
Tabell 3: Antagna stödåtgärder under 1994-1995 i procent av anslagen för programperioden 
1994-1996/99 28 
Tabell 4: Anslagsåtaganden 1994-1995 i absoluta tal och i procent av anslagen 28 
Tabell 5: Betalningar under 1994-1995 i absoluta tal och i procent av utbetalda anslag 29 
Tabell 6: Strukturfondernas regionala mål - direkta miljöåtgärder i programperioden 1994-
1996/99 30 
Tabell 7: Årliga investeringsbelopp som fordras mellan 1993 och 2003 för att få miljöinfra­
strukturen i de minst gynnade områdena att uppfylla kraven enligt de europeiska 
direktiven 30 
Tabell 8: Mål 1 - 1995 i programperioden 1994-1999 37 
Tabell 9: Miljöhänsyn inom stödområde 1 - fördelning av direkta miljöanslag - 1994-1999 38 
Tabell 10: Mål 1 - Belgien - Finansiellt genomförande av SPD 40 
Tabell 11: Mål 1 - Tyskland - Finansiellt verkställande av programmen .• 43 
Tabell 12: Mål 1 - Grekland - Finansiellt verkställande av programmen 46 
Tabell 13: Mål 1 - Spanien - Finansiellt genomförande av programmen 49 
Tabell 14: Mål 1 - Frankrike - Finansiellt genomförande av SPD 51 
Tabell 15: Mål 1 - Irland - Finansiellt genomförande av SPD 53 
Tabell 16: Mål 1 - Italien - Finansiellt genomförande av programmen 55 
Tabell 17: Mål 1 - Nederländerna - Finansiellt genomförande av SPD 57 
Tabell 18: Mål 1 - Portugal - Finansiellt genomförande av programmen 59 
Tabell 19: Mål 1 - Förenade kungariket - Finansiellt verkställande av SPD 62 
Tabell 20: översikt av OP/SPD för mål 2 antagna under 1994 och 1995 63 
Tabell 21: Mål 2 - År 1995 i programperioden 1994-1996 64 
Tabell 22: Mål 2 och miljön - Fördelning av direkta miljöanslag 1994-1996 65 
Tabell 23: Mål 2- Belgien - Finansiellt verkställande av SPD 66 
Tabell 24: Mål 2 - Danmark - Finansiellt genomförande av SPD 67 
Tabell 25: Mål 2- Tyskland - Finansiellt genomförande av SPD 69 
Tabell 26: Mål 2 - Spanien - Prioritering av program antagna 1995 71 
Tabell 27: Mål 2 - Spanien - Finansiellt verkställande av programmen 71 
Tabell 28: Mål 2 - Frankrike - Finansiellt genomförande av SPD 73 
Tabell 29: Mål 2 - Italien - Finansiellt genomförande av SPD 75 
Tabell 30: Mål 2 - Luxemburg - Finansiellt genomförande av SPD 76 
Tabell 31: Mål 2 - Nederländerna - Finansiellt genomförande av SPD 78 
Tabell 32: Mål 2 - Förenade kungariket - Finansiellt genomförande av SPD 80 
Tabell 33: Mål 3 och 4- År 1995 i programperioden 1994/95-1996/99 81 
Tabell 34: Mål 3 och 4 - Belgien - Finansiellt genomförande av SPD 83 
Tabell 35: Mål 3 och 4 - Danmark - Finansiellt genomförande av SPD 84 
10 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Mål 3 och 4 - Tyskland - Finansiellt genomförande av SPD 860 
Mål 3 och 4 - Spanien - Finansiellt genomförande av SPD 88 
Mål 3 och 4 - Frankrike - Finansiellt genomförande av SPD 89 
Mål 3 och 4 - Italien - Finansiellt genomförande av SPD 91 
Mål 3 och 4 - Luxemburg - Finansiellt genomförande av programmen 92 
Mål 3 och 4 - Nederländerna - Finansiellt genomförande av SPD 93 
Mål 3 och 4 - Förenade kungariket - Finansiellt genomförande av SPD 94 
Ytstorlek på mindre gynnade områden enligt direktiv 75/268/EEG 97 
Mål 5a jordbruk - genomförandeprognos 1994-1999 98 
Mål 5a jordbruk - finansiellt genomförande 1995 99 
Mål 5a jordbruk - fysiskt genomförande 1994 99 
Mål 5a jordbruk - finansiellt genomförande av programmen 99 
Mål 5a fiske - prioriterade stödåtgärder i SPD, 1994-1999 101 
Mål 5a fiske - år 1995 i programplaneringen 1994-1999 102 
Mål 5a fiske - finansiellt genomförande av SPD 102 
Mål 5b - stödberättigande areal och befolkning samt finansiella anslag per med­
lemsstat 1994-1999 105 
Mål 5b och miljö - Fördelning av direkta miljöanslag 1994-1999 106 
Mål 5b och miljö - översikt av SPD antagna 1994 och 1995 108 
Mål 5b - År 1995 i programperioden 1994-1999 109 
Mål 5b - Belgien - Finansiellt genomförande av SPD 110 
Mål 5b - Danmark - Finansiellt genomförande av SPD 111 
Mål 5b - Tyskland - Finansiellt genomförande av SPD 112 
Mål 5b - Spanien - Finansiellt genomförande av SPD 113 
Mål 5b - Frankrike - Finansiellt genomförande av SPD 114 
Mål 5b - Italien - Finansiellt genomförande av SPD 115 
Mål 5b - Luxemburg - Finansiellt genomförande av SPD 116 
Mål 5b - Nederländerna - Finansiellt genomförande av SPD 117 
Mål 5b - Förenade kungariket - Finansiellt genomförande av SPD 118 
Mål 1 - Österrike - Finansiellt genomförande av SPD 121 
Mål 6 i Finland och Sverige - basstatistiskt 121 
Mål 6 - Finansiellt genomförande av SPD 124 
Mål 2 i de nya medlemsstaterna - basstatistik 124 
Mål 2 - Österrike - Finansiell fördelning per region och fond 124 
Mål 2 - Österrike - Finansiellt genomförande av SPD 125 
Mål 2 - Finland - Finansiellt genomförande av SPD 127 
Mål 2 - Sverige - Finansiellt genomförande av SPD 127 
Mål 2 - Sverige - Finansiellt genomförande av SPD 128 
Mål 3 och 4 - Sverige - Indikativ fördelning av anslagen till de nya medlemsstaterna 128 
Mål 3 och 4 - Österrike - Finansiellt genomförande av SPD 130 Tabell 36: 
Tabell 37: 
Tabell 38: 
Tabell 39: 
Tabell 40: 
Tabell 41: 
Tabell 42: 
Tabell 43: 
Tabell 44: 
Tabell 45: 
Tabell 46: 
Tabell 47: 
Tabell 48: 
Tabell 49: 
Tabell 50: 
Tabell 51: 
Tabell 52: 
Tabell 53: 
Tabell 54: 
Tabell 55: 
Tabell 56: 
Tabell 57: 
Tabell 58: 
Tabell 59: 
Tabell 60: 
Tabell 61: 
Tabell 62: 
Tabell 63: 
Tabell 64: 
Tabell 65: 
Tabell 66: 
Tabell 67: 
Tabell 68: 
Tabell 69: 
Tabell 70: 
Tabell 71: 
Tabell 72: 
Tabell 73: 
Tabell 74: 
Sjunde årsrapporten 
Tabell 75 
Tabell 76 
Tabell 77 
Tabell 78 
Tabell 79 
Tabell 80 
Tabell 81 
Tabell 82 
Tabell 83 
Tabell 84 
Tabell 85 
Tabell 86 
Tabell 87 
Tabell 88 
Tabell 89 
Tabell 90 
Tabell 91 
Tabell 92 
Tabell 93 
Tabell 94 
Tabell 95 
Tabell 96 
Tabell 97 
Tabell 98 
Tabell 99 
Tabell 100: 
Tabell 101: 
Tabell 101 a: 
Tabell 102: 
Tabell 103: 
Tabell 104: 
Tabell 105 
Tabell 106 
Tabell 107 Strukturfonderna 1995 I I 
Mål 3 och 4 - Finland - Finansiellt genomförande av SPD 131 
Mål 3 - Sverige - Finansiellt genomförande av SPD 132 
Mål 5a jordbruk - Genomförandeprognos 1995-1999 132 
Mål 5a fiske - prioriterade SPD-åtgärder 133 
Mål 5a fiske - Finansiellt genomförande av SPD 133 
Mål 5b - SPD antagna under 1995 i de nya medlemsstaterna 134 
Mål 5b - Österrike - Finansiellt genomförande av SPD 135 
Mål 5b - Finland - Finansiellt genomförande av SPD 136 
Antal presenterade och antagna program under 1995 137 
Sammanfattning av kommissionens beslut angående gemenskapsinitiativen under 
1994-1995 139 
Fördelning av reserven per initiativ, föreslagna av kommissionen 1995 141 
Gemenskapsinitiativ - 1995 i programplanering 1994-1997/1999 142 
Sammanfattning av de program som har antagits under 1994 och 1995 - EUR15 143 
Program inom Adapt som har antagits under 1995 - EUR 12 145 
Genomförandegrad för programmen Employment - EUR12 148 
Program under Leader II som har antagits under 1995 - EUR12 151 
Pesca-programmen som har antagits under 1995 - EUR12 153 
SME-program som har antagits under 1995 - EUR12 154 
Programmen under Regis som har antagits under 1995 - EUR12 156 
Programmen under Rechar II som har antagits under 1995 - EUR12 157 
Programmen under Konver som har antagits under 1995 - EUR12 158 
Programmen under Résider som har antagits under 1994 och 1995 - EUR12 160 
Programlagt för Retex under 1995 - EUR12 162 
Program under Urban som har antagits under 1995 - EUR12 164 
Urban - Finansiering av programmet i Spanien 166 
Programmen under Interrg/Regen som har antagits under 1995 - EUR12 167 
Programmen under Interreg Il-gränsöverskridande samarbete som har godkänts 
under 1995 - EUR12 168 
Program under PEACE 172 
Gemenskapsinitiativ i de nya medlemsstaterna - Indikativ fördelning av anslagen 
1995-1999 173 
Gemenskapsinitiativ i de nya medlemsstaterna - Program som har antagits under 
1995 173 
Gemenskapsinitiativ - Sammanfattning av finansiella anslag per medlemsstat, 1994-
1999 177 
Nyskapande åtgärder (artikel 10 i ERUF-förordningen) - insatsområden 1995-1999 181 
Åtgärder finansierade 1995 med stöd av artikel 7 i ERUF-förordningen - åtaganden 183 
Åtgärder finansierade 1995 med stöd av artikel 6 i EFS-förordningen 184 
12 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Åtgärder finansierade 1989-1995 med stöd av artikel 8 i EUGJF-förordningen 185 
Åtgärder finansierade 1995 med stöd av artikel 4 i FFU-förordningen 186 
Ursprung och användning av åtagandebemyndigandena 1995 189 
Anslagsutnyttjande 1995 189 
Anslagsutnyttjande 1995 per budgetpost 190 
Åtaganden 1995 192 
Utbetalningar 1995 193 
Betalningar 1995 som gällde åtgärder från tiden före den andra programperioden 194 
Outnyttjade anslag per den 31 december 1995 195 
Genomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 196 
ERUF: Genomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 197 
ESF: budgetgenomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 198 
EUGFJ: budgetgenomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 200 
FFU: Genomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 202 
Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 203 
ERUF: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 204 
ESF: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 205 
EUGFJ: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 206 
FFU: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1995 : 207 
EIB: Finansiering till förmån för regional utveckling 215 
EIB: Finansieringen till förmån för regional utveckling fördelad på olika sektorer 215 
Gemenskapsinitiativen 1989-1993 - Finansieringen fördelad på initiativ och med­
lemsstater 257 
INTERREG I - Fördelning av projekten på olika sektorer 264 Tabell 108: 
Tabell 109: 
Tabell 110: 
Tabell 111: 
Tabell 112: 
Tabell 113: 
Tabell 114: 
Tabell 115: 
Tabell 116: 
Tabell 117: 
Tabell 118: 
Tabell 119: 
Tabell 120: 
Tabell 121: 
Tabell 122: 
Tabell 123: 
Tabell 124: 
Tabell 125: 
Tabell 126: 
Tabell 127: 
Tabell 128: 
Tabell 129: 
Tabell 130: 
A A A A A A • ••••*. A* 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 13 
TILL LÄSAREN 
Det är många aspekter som skall beaktas vid genomläsningen av tabellerna i denna rapport, som 
presenterar strukturfondsstödet ur olika synvinklar. Så långt möjligt har dessa olika synvinklar angetts i 
texten. 
Vilka är de olika synvinklarna? 
• Programperioden: I princip rör det sig alltid om perioden 1994-1999. Det är bara i kapitel II A om 
budgetgenomförandet som de tidigare programperioderna för fullständighetens skull har tagits med 
för att ge en komplett redovisning av strukturfondernas verksamhet 1995 ur budgetsynpunkt (detta 
berör dock endast verkställandet av utbetalningar)* samt naturligtvis i kapitel IV om resultatet 
avseende perioden 1989-1993. 
• Programplaneringsfasen. På gemenskapsnivå är den första fasen den som avser ramarna för gemen­
skapsstödet (gemenskapens stödramar — GSR). I de sammanfattande tabellerna i kapitel 1 är det då 
fråga om "planerade" anslag. Den andra fasen är den som gäller åtgärdsprogram, globalt stöd och 
stora projekt. På denna nivå står det i rubriken "beviljat" i de sammanfattande tabellerna. För de 
samlade programplaneringsdokumenten (SPD) sammanfaller dessa två programplaneringsfaser och 
beloppen är därmed identiska. 
Antalet medlemsstater (EUR15, EUR12 eller EUR3) beroende på år (1994 eller 1995) och typ av stöd (per 
mål, gemenskapsinitiativ, tekniskt bistånd, nyskapande åtgärd). En sammanställning där alla dessa 
uppgifter integrerats finns i bilagorna och i kapitel IIA om budgetgenomförandet. Eftersom den rättsliga 
grunden inte är densamma skiljs i kapitel I mellan å ena sidan åtgärder på initiativ av medlemsstaterna, å 
andra sidan undersökningar och tekniskt bistånd på initiativ av kommissionen som knyter an till dessa 
åtgärder. Undersökningarna och det tekniska biståndet ingår däremot i uppgifterna om åtaganden och 
utbetalningar i bilagorna i de fall budgetposten är densamma. 
• Stödet (åtgärdsprogram, SPD, tekniskt bistånd) utan beaktande av vad det är för budgetpost som 
möjliggjort åtagandet eller utbetalningen, och den budgetpost som ligger till grund för åtagandet eller 
utbetalningen utan beaktande av typ av stöd. Åtagandena och utbetalningarna presenteras enligt det 
första kriteriet i kapitel I och enligt det andra i kapitel II A samt i bilagorna 1-4. 
• Anslagstypen, dvs. om det är anslag som beviljats för det aktuella budgetåret eller anslag som överförts 
eller återuppförts. Denna åtskillnad görs endast vid granskningen av ianspråktagna anslag per budget­
post, alltså i kapitel II A och i bilagorna. Om inte annat anges i rubriken eller i en fotnot är det alltid 
fråga om anslag inklusive överförda och återuppförda anslag. 
• Referensåret för att uttrycka priserna. Beloppen för beviljat stöd, vare sig det är fråga om programpla­
neringsfasen (GSR) eller antagandefasen (åtgärdsprogram, SPD etc.) uttrycks i antagandeårets priser. 
Däremot uttrycks ianspråktagna anslag i priserna det år då ianspråktagandet sker (löpande priser). 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 |5 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 17 
Denna rapport grundas på artikel 16 i förordning (EEG) nr 2052/88 i dess ändrade lydelse enligt 
förtydligande i artikel 31 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse. Syftet är att redogöra 
för hur bestämmelserna om strukturfonderna tillämpades under 1995 och bl.a. hur dessa uppfyller 
sina mål (mål 1 till 6). Rapporten är följaktligen utformad enligt vissa formkrav. Dess struktur är 
dock starkt präglad av det gångna årets viktigaste verksamheter eller tendenser och kompletteras med 
ett antal nya inslag. Innehållsligt behandlas nya frågor som till exempel redogörelsen för hur det 
regionala partnerskapet genomförs i praktiken och ett avsnitt som sammanfattar kommissionens 
åtgärder för spridning av sund praxis. Formellt sett avser rapporten att presentera fullständiga 
ekonomiska data och eftersträvar att sätta 1995 i sitt rätta perspektiv mot bakgrund av hela 
programperioden 1994-1999. Ett nytt och viktigt inslag slutligen är behandlingen av ett tvärgående 
tema, hänsynstagandet till miljön inom nuvarande programplanering, ett tema som återkommer 
under hela rapporten på grund av dess övergripande karaktär och mångfaldiga dimensioner. 
I kapitel 1 redogörs för hur de olika strukturåtgärderna genomförts under 1995 inom ramen för den 
fleråriga programperioden. Det handlar framför allt om de strukturåtgärder som vidtogs på varje 
stödområde. Samtidigt ägnas dock ett stort utrymme till integrationen av de tre nya medlemsstaterna 
i strukturpolitiken och antagandet av nya program för gemenskapsinitiativ. I enlighet med artikel 31 
i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse bifogas i bilaga en förteckning över större 
projekt. En närmare utvärdering av dessa projekt håller på att genomföras och resultaten kommer 
att redovisas i nästa årsrapport. 
Kapitel 2 ägnas åt 1995 års budgetgenomförande, likaledes i relation till hela det fleråriga program­
met, samt övriga ekonomiska frågor som t.ex. ekonomisk förvaltning, kontroll över fondens utgifter 
— och komplementariteten med gemenskapspolitiken i övrigt. Den sistnämnda aspekten behandlades 
redan utförligt i föregående rapport och får även här en särskild betoning som förstärks och belyses 
ännu mer genom hela rapporten i och med införandet av det tvärgående temat. 
I kapitel 3 behandlas olika institutionella frågor i samband med strukturfonderna, från interinstitu-
tionella relationer på gemenskapsnivå till socioekonomiskt och regionalt partnerskap, samt informa­
tion om fondernas verksamhet. Såsom redan påpekats läggs i detta kapitel en särskild tonvikt vid det 
regionala partnerskapet och på åtgärder för spridning av sund praxis på gemenskapsnivå. 
Kapitel 4 är en fortsättning av motsvarande kapitel i föregående rapport, dvs. fullföljandet av 
redovisningen av för den första programperioden 1989-1993. Här redovisas endast punkter som inte 
behandlats i tidigare årsrapporter (1993 och 1994). En utförligare utvärdering av denna period 
presenteras däremot i den första treårsrapporten om ekonomisk och social sammanhållning. 
I inledningen behandlas i tur och ordning strukturfondernas viktigaste särdrag under 1995, miljöte­
mat i sitt rätta perspektiv och rapportens viktigaste punkter. 
A. AR 1995 
1. Nya kommittén och gruppen av kommissionsledarmöter för ekonomisk och social samman­
hållning 
Under 1995 började kommissionens nya ledarmöter sin verksamhet under ordförandeskapet av M. 
Santer. För att uppmuntra till reflektioner på vissa stora gemenskapspolitiska områden beslutade 
kommissionen i början av sin mandatperiod att upprätta sex arbetsgrupper kring följande teman: 
externa relationer, tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, transeuropeiska nät, sammanhåll­
ning, informationssamhälle och lika möjligheter för kvinnor och män. Ordförande för arbetsgrup­
pen "sammanhållning" är Monika Wulf-Mathies, ledamot av kommissionen med ansvar för regional­
politik och sammanhållning. I gruppen ingår Padraig Flynn, som är ansvarig för sysselsättning och 
socialfrågor, Franz Fischler som ansvarar för jordbruk och landsbygdsutveckling, Emma Bonino 
som är ansvarig för fisket, Ritt Bjerregaard med ansvar för miljöfrågor, Neil Kinnock med ansvar 
för transport och Yves-Thibault de Silguy som svarar för ekonomiska och finansiella frågor. 
18 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Gruppen höll sitt första sammanträde i mars 1995 och åtog sig att diskutera riktlinjer kring följande 
teman: ökat medvetande om sammanhållningspolitikens möjligheter att ge gemenskapen ett mervär­
de, förbättrat genomförande av strukturfondernas (och sammanhållningsfondernas) stödåtgärder, 
utarbetande av en första ansats till den ekonomiska och sociala sammanhållningspolitikens framtida 
inriktning. 
Arbetsgruppen har hållit ytterligare tre sammanträden under 1995 varvid följande ämnen behandla­
des: användning av gemenskapsinitiativens budgetreserv, sysselsättning och strukturfonder, samm­
anhållnings- och miljöpolitik, inriktningen för gemenskapspolitiken för landsbygdsutveckling, infor­
mation och kommunikation rörande sammanhållningspolitiken. Dessa överläggningar har gjort det 
möjligt för kommissionens tjänstemän att koncentrera sitt arbete på dessa frågor och förbereda 
kommissionens beslut om fördelning av gemenskapsinitiativens reserv och kommissionens meddelan­
den till de övriga institutionerna om "sammanhållning och miljö" och om "sysselsättning och 
strukturfonder". Vid dessa tillfällen informerade Monika Wulf-Mathies sina kollegor om resultaten 
av de informella sammanträden som hållits i Strasbourg och Madrid av ministrarna ned ansvar för 
regionalpolitik och fysisk planering. 
2. Integration av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken 
Under 1995 utvidgades gemenskapen med tre nya medlemsstater: Österrike, Finland och Sverige. 
Utvidgningens inverkan på strukturpolitiken undersöktes redan 19941 och förberedelserna inför 
antagandet av operativa program för de olika stödåtgärderna inleddes i början av 1995. Över­
läggningarna med de tre nya medlemsstaterna har pågått i rask takt och varit effektiva eftersom alla 
strukturåtgärder för de olika stödområdena, med några få undantag, kunde antas och påbörjas 
samma år. Som för de övriga medlemsstaterna var det huvudsakligen programmen för gemenskaps­
initiativen som ännu inte hade antagits i slutet av 1995. 
3. Lansering av programmen för gemenskapsinitiativ 
Sedan riktlinjerna för de tretton gemenskapsinitiativen steg för steg antagits under 19942 antog 
kommissionen under loppet av 1995 de olika program för genomförandet av gemenskapsinitiativ. 
Det stora antalet program som presenterades av medlemsstaterna (sammanlagt 400) gav upphov till 
intensiva förberedelsearbeten och diskussioner med de olika nationella myndigheterna. Två tredjede­
lar av de planerade programmen antogs 1995 vilket utgör mer än 80 % av utgiftsramarna för de tolv 
medlemsstaterna och nära 45 % av utgiftsramarna för de tre nya medlemsstaterna. 
4. Första gången som stödåtgärderna genomfördes under ett helt år 
För flertalet strukturåtgärder — dvs. programmen avseende de olika stödområdena (RGS och SPD) 
— var 1995 året för det konkreta genomförandet av de program och andra former av stödåtgärder 
som för det mesta antagits under 1994. Dessutom antogs under 1995 ett antal nya program, som 
huvudsakligen gäller mål 1 och 5b, vilket innebär att programanslagen till de tolv medlemsstaterna 
för perioden 1994-1999 i det närmaste utnyttjats till hundra procent. 
Den period då stödåtgärderna för första gången genomfördes under ett helt år har präglats av 
kommissionens dubbla målsättning. Å ena sidan gjordes ansträngningar för att uppnå största 
möjliga effektivitet. Det gäller i första hand övervakningen av stödåtgärderna vilket lett till inrättan­
det av en övervakningskommitté och antagande av projekturvalskriterier. Kommissionen gjorde de 
1 Se årsrapporten för 1994. 
2 Se årsrapporten för 1994. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 19 
olika parterna uppmärksamma på behovet av strikt uppföljning och nödvändigheten att söka 
optimal överensstämmelse mellan programmens mål och valet av projekt. För det andra kom strävan 
efter effektivitet till uttryck i form av ett intensivt utvärderingsarbete både med avseende på 
förberedelsen av underhandsutvärderingar, förhandsbedömning av nya program eller utvärderingar i 
efterhand av stödåtgärderna rörande perioden 1989-1993. För det tredje krävs ett brett och diversifie-
rat partnerskap för att uppnå effektivitet i förvaltning och i programplaneringens samhällsekonomis­
ka effekter. Sedan 1994 har kommissionen ansträngt sig för att övertyga de olika myndigheter som 
ansvarar för strukturåtgärderna om vikten av att utvidga partnerskapet till en bred skala av aktörer, 
såväl lokala eller regionala institutioner som ekonomiska och sociala parter. Slutligen fortsatte 
kommissionen under 1995 främjandet av en strikt ekonomisk förvaltning av interventionerna vilket 
tagit sig uttryck både i förstärkt kontroll över användningen av fondmedel och i olika resonemang, i 
samarbete med medlemsstaterna, kring möjligheterna att förbättra och effektivisera medlemsstater­
nas och kommissionens gemensamma förvaltning av gemenskapsmedel. 
Å andra sidan har strävan efter samstämmighet med gemenskapens politik och ekonomiska stödåt­
gärder i övrigt varit ett viktigt inslag i genomförandet av programmen under 1995. Eftersom 
strukturfonderna tar en mycket omfattande del av gemenskapens medel i anspråk vill kommissionen 
se till att de utvecklas i samstämmighet med övriga gemenskapsinstrument, oavsett om dessa har 
lagstiftande, ekonomisk eller politisk karaktär. De olika resonemang som fördes i detta sammanhang 
har därför givit upphov till meddelanden om sambanden mellan strukturfonderna och vissa politiska 
åtgärder (sysselsättning, miljö, likabehandling, integrerad utveckling av vissa områden), samtidigt 
som arbetet med att förbättra samordningen mellan de olika finansiella instrumenten, som påbörja­
des 1994, fortsatte under 1995 särskilt vad gäller Sammanhållningsfondens interventioner. 
B. EN RAPPORT I MILJONS TECKEN 
Denna strävan efter att uppnå samstämmighet mellan strukturfondernas interventioner och gemen­
skapens övriga politiska åtgärder har varit särskilt påtaglig på miljöområdet. Principen om ekono­
misk och social sammanhållning, liksom principen om miljöskydd, är inskrivna i ingressen till 
Fördraget om Europeiska unionen. Vad gäller skyddet av miljön leder detta till krav på att integrera 
miljöskyddsaspekter i utformningen och genomförandet av gemenskapens övriga politik (artikel 130r 
i fördraget). Dessa krav gäller särskilt för strtikturfonderna såväl på grund av själva sammanhanget 
och som på grund av strukturpolitikens (särskilt den regionala) och miljöpolitikens inbördes samm­
anhang. 
1. Sammmanhanget 
Vid översynen av bestämmelserna om strukturfonderna 1993 infördes nya miljökrav vilket onekligen 
gav upphov till större miljöhänsyn i den nya programplaneringen för perioden 1994-1999. De nya 
bestämmelserna ställer även krav på större vaksamhet vad gäller förebyggande av och påföljder för 
överträdelser av gemenskapens miljölagstiftning. Kommissionen önskar öka de olika parternas 
intresse för dessa frågor och ser till att bestämmelserna följs. Under 1995 fördes slutligen viktiga 
resonemang och gjordes nya föresatser på miljöområdet vilket bl.a. kom till uttryck i en halvtidsrap­
port om femte åtgärdsplanen för miljön3 och i ett meddelande om "Sammanhållningspolitik och 
miljö"4, två dokument som klarlägger behovet av att i praktiken genomföra femte åtgärdsprogram­
mets stora målsättningar på grund av miljödimensionens övergripande karaktär. 
1 KOM(95)624 slutlig, 10.1.1996. 
4 KOM(95)509 slutlig, 22.11.1995. 
20 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
2. Komplementaritet mellan sammanhållningspolitik och miljöpolitik 
Komplementariteten mellan sammanhållningspolitik och miljöpolitik — strävan efter en hållbar 
samhällsekonomisk utveckling med bibehållande av naturresurserna — har klarlagts i meddelandet 
om "Sammanhållningspolitik och miljö" och behövde ett konkret förtydligande. För det första är 
miljön en faktor för regional utveckling. Miljöns kvalitet är en del av regionens dragningskraft på 
potentiella investerare. Dessutom innebär själva miljöverksamheten betydande möjligheter till nyan­
ställning och produktion av varor och tjänster där små och medelstora företag spelar en viktig roll. 
Slutligen är miljön en viktig källa till diversifiering såväl av verksamheten (t. ex. i landsbygdsområ­
den) som av arbetskraftens kvalifikationer. 
För det andra ger själva strukturpolitiken ett dubbelt bidrag till miljön. Strukturpolitiken ligger till 
grund för viktiga finansiella transfereringar som har en direkt eller indirekt inverkan på miljön och 
som ger mindre gynnade områden en möjlighet att finansiera de investeringar som krävs för att 
uppfylla gemenskapens miljönormer, men den är dessutom en vektor för andra instrument som 
främjar en hållbar utveckling. Strukturpolitiken är ett incitament för att försöka förbättra analysen 
av ett projekts miljöeffekter eftersom den innehåller krav på att miljöeffekterna utvärderas, att 
pålitliga statistiska uppgifter tas fram på miljöområdet eller att de fysiska indikatorer upprättas som 
behövs för att göra en utvärdering av programmen. Strukturfondernas stödåtgärder på miljöområdet 
möjliggör ett ökat medvetande om miljöfrågor hos allmänheten, t.ex. genom att utbilda arbetskraf­
ten på nya kompetensområden med anknytning till miljö och genom att uppmuntra de offentliga 
aktörerna till att utveckla en strategi rörande markplanering och bevarande av naturresurser. 
I detta sammanhang och mot bakgrund av kravet på komplementaritet var det nödvändigt att 
förtydliga hur miljöskyddsaspekter beaktas i strukturfondernas nuvarande programplanering. Man 
frångick därför idén att ägna ett helt avsnitt av årsrapporten om strukturfonderna till komplementa­
riteten mellan dessa två former av gemenskapspolitik och valde i stället att genomgående visa hur 
varje sida av strukturfondernas verksamhet kan ha en miljöaspekt och hur denna aspekt beaktas i 
största möjliga utsträckning i de olika program, som trots allt framförallt syftar till ekonomisk och 
social utveckling. 
C. SYSSELSÄTTNINGEN, EN STOR UTMANING FÖR UNIONEN 
Situationen på arbetsmarknaden är ett centralt problem för Europeiska unionen som för närvarande 
har cirka 18 miljoner arbetslösa. Vid Europeiska rådets möte i Essen (december 1994) insåg man att 
kampen mot arbetslösheten och för lika rättigheter är mycket viktig. Den nödvändiga återgången till 
en varaktig sysselsättning kräver strukturella reformer på arbetsmarknaden och därför har Europeis­
ka rådet fastställt fem prioriterade handlingsområden för att övervinna de strukturella problemen på 
arbetsmarknaden. Rådet bad medlemsstaterna att överföra sina rekommendationer till ett flerårigt 
program. 
I sitt meddelande om "Strukturpolitik och sysselsättning"5, som presenterades 1995, lägger kommis­
sionen fram vissa riktlinjer för att se till att användningen av strukturfonderna överensstämmer med 
de riktlinjer som antogs i Essen och för att förstärka fondernas roll genom att ta med dem i den 
europeiska sysselsättningsstrategin. Denna strategi går ut på att säkerställa en långvarig tillväxt som 
medför nya arbeten, utveckla en solidarisk ekonomi utöver den konkurrenskraftiga och högpreste-
rande ekonomin, utnyttja möjligheterna till partnerskap så mycket som möjligt samt att mobilisera 
lokala aktörer. 
I praktiken rör det sig om att, utan att ifrågasätta den programplanering av strukturfonderna som till 
största delen antogs 1994, utnyttja det flexibla utrymme som erbjuds i och med genomförandet av 
GSR/SPD och att koncentrera uppföljnings- och utvärderingssystemen på ett stegvis genomförande 
av utvalda prioriteringar. 
Meddelandet presenterades först vid det informella ministermötet i Madrid (30 november — 1 december 1995). 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 21 
Slutsatserna vid Europeiska rådets möte i december 1995 i Madrid bekräftade behovet av samordning 
mellan nationella sysselsättningsåtgärder och gemenskapens strukturpolitik. Strukturfonderna är 
mycket viktiga för att främja tillväxt och sysselsättning, i synnerhet i medlemsstaterna och i de 
regioner som är deras främsta förmånstagare. Strukturstödet finansierar investeringarna i infrastruk­
turen, produktionskapaciteten, de mänskliga resurserna och de tekniska möjligheterna, som förstär­
ker den regionala ekonomins konkurrenskraft. Detta bidrar till att stödja efterfrågan genom att höja 
regionernas intäkter. 
: Detta tillvägagångssätt innebär också att man betonar aktiva och förebyggande åtgärder vilket är en 
; aspekt som gjort sig bemärkt inom ramen för mål 4, som genomfördes under hela 1995. Detta 
tillvägagångssätt manar till en gemensam ansträngning bland alla aktörer som är inblandade i de 
strukturella stödåtgärderna. Kommissionen har åtagit sig att stödja sina partner i detta arbete.. 
D. RAPPORTENS VIKTIGASTE PUNKTER 
1. Finansiellt verkställande under 1995 
Under 1995 har av 24,069 miljarder ecu disponibla medel sammanlagt 21,938 miljarder ecu anvisats 
för samtliga stödåtgärder. Beloppen skall jämföras med motsvarande belopp för 1994 eller 21,323 
respektive 19,246 miljarder ecu. Verkställandegraden är således hög och uppgår till 91% (jämfört 
med 909b år 1994), medan utbetalningen av anvisade medel uppgår till 82% jämfört med 76% år 
1994. Det skall betonas att verkställandet av gemenskapens initiativ ökat betydligt under 1995 och 
uppgår till 91% (motsvarande 2,358 miljarder ecu) av de disponibla anslagen, jämfört med 12% år 
1994. Ökningen beror naturligtvis på att de nya planerade programmen till största delen har antagits 
under 1995. 
Vad gäller de olika målen uppgick anslagen för mål 1 till 14,518 miljarder ecu, för mål 2 till 1,735 
miljarder ecu, för mål 3 och mål 4 till 1,607 miljarder respektive 94,5 miljoner ecu, för mål 5a 
jordbruk 655,9 miljoner ecu och för mål 5a fiske 179 miljoner ecu, för mål 5b till 571,9 miljoner ecu 
och slutligen för mål 6 till 125,9 miljoner ecu. 
Storleken på de anvisade medlen skiljer sig mycket från en fond till en annan i absoluta tal (från 
485,5 miljoner ecu för FFU, eller 2% av de samlade anslagen, till 12,211 miljarder ecu för ERUF, 
eller 56% av de samlade anslagen, men verkställandegraden i procent av de disponibla medlen är 
likvärdig. Verkställandegraden för varje fond uppgår till 99% (utan åtskillnad mellan de olika 
typerna av åtgärder) med undantag för ESF där den uppgår till 76%. 
2. Koncentration 
Koncentrationsprincipen är en av huvudprinciperna för 1988 års reform av strukturfonderna. 
Principen innebär koncentration av stödåtgärderna på vissa mål, geografisk koncentration av 
stödberättigade områden, finansiell koncentration på de mest akuta problemen och på områden med 
svårigheter och koncentration av stödet på vissa teman. Utvecklingen vad gäller de tre senare 
formerna av koncentration har varit obetydlig under 1995, eftersom dessa är föremal för beslut och 
riktlinjer som togs 1993 och 1994 och som gäller för hela perioden 1994-1999 (1994-1996 med 
avseende på mål 2)'. Principen om finansiell koncentration som huvudsakligen tagit sig uttryck i 
fastställandet av finansieringsramar för perioden 1994-1999 har däremot tillämpats på ett konkret 
sätt under 1995. Kommissionens fortsätter att inrikta sin verksamhet till största delen på mål 1: vad 
gäller programmen för gemenskapsinitiativ som antogs 1995 uppgår de anslag som anvisats till 
stödområde 1 till 64% av summan av 1995 års anslag till samtliga initiativ. För budgetåret 1995 
* Se årsrapporten 1994. 
2^ __ Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
uppgår de åtaganden som verkställts inom stödområde 1 till 66% av alla åtaganden sammanlagt, 
medan betalningarna till stödområde 1 uppgår till 70% av alla betalningar sammanlagt. Dessa siffror 
visar dessutom att genomförandet av mål 1 pågår med en anmärkningsvärd dynamik i jämförelse 
med de övriga strukturåtgärderna. 
3. Programplanering 
Den fleråriga planeringen, som sträcker sig över en period av sex år, är ytterligare ett särdrag för 
strukturfondernas stödåtgärder. Den infördes 1994 i och med antagandet av största delen av de 
samlade programplaneringsdokumenten (RGS och därefter operativa program; SPD). År 1995 
antogs dessutom programplaneringsdokumenten för de nya medlemsstaterna (totalt 36 plus ytterliga­
re sex svenska SPD) och ett stort antal program för gemenskapsinitiativ (totalt 265). 
Granskningen av programmens genomförande vid slutet av åren 1994 och 1995 visar på det hela taget 
ett relativt tillfredsställande resultat. Vad gäller stöd per stödområde antogs 97% av de planerade 
ramarna (både som RGS och SPD) i form av SPD, operativa program, globalt stöd eller större 
projekt. I föregående årsrapport betonades redan att användningen av samlade programplanerings­
dokument avsevärt hade förenklat planeringarbetet. En granskning av det finansiella verkställandet i 
sin helhet visar att nära en tredjedel (31%) av anslagen har anvisats under dessa två år och att en 
femtedel (19%) har betalats ut. Betalningstakten, som återspeglar genomförandet på fältet, borde 
förbättras generellt sett även om situationen skiljer sig i de olika stödområdena. I tre stödområden 
stämmer genomförandetakten överens med genomsnittet. Det gäller stödområdet 1, 3 och 5a. I två 
stödområden, 4 och 5b, har genomförandet av planeringen nått betydligt mindre långt (mål 4: 24% 
av anslagen anvisade, 12% av anslagen utbetalda; mål 5b: 18% av anslagen anvisade och 10% 
utbetalda). Genomförandetakten för mål 2, som vid första anblicken ser ut att vara högre på grund 
av att planering gjorts i treårsfaser (52% av anslagen anvisade och 26% utbetalda), är faktiskt lägre 
än genomsnittet med hänsyn till perioden 1994-1999 i sin helhet. Planeringens genomförande skiljer 
sig även från en medlemsstat till en annan. Sammanlagt för alla mål varierar åtagandena i procent av 
anslagen från 21% för Belgien och Finland till 41% för Förenade kungariket, medan betalningarna i 
procent av anslagen varierar från 10% för Finland och 11% för Italien till 25% för Förenade 
kungariket. 
Vad gäller gemenskapsinitiativen har planeringsprocessen inte varit så enkel. Den betungades av det 
stora antalet program som presenterades av medlemsstaterna (400 för de femton eller ungefär lika 
många stödåtgärder som OP och SPD tillsammans) vilket medfört en administrativ överbelastning. 
Ett stort antal program, tre fjärdedelar, har dock kunnat antas. Dessa utgör 81% av de anslag som 
tilldelats detolv medlemsstaterna och 42% av de som tilldelats de tre nya medlemsstaterna. Vid det 
informella rådsmötet i Venedig i maj 1996 erkände kommissionen problemet med det alltför stora 
antalet program och de svårigheter som detta medför, särskilt vad gäller gemenskapsinitiativen, och 
insåg behovet att åtgärda detta. 
4. Additionalitet 
För att iaktta additionalitetsprincipen krävs en permanent finansiell uppföljning av de nya program­
men för perioden 1994-1999 enligt de former som definierades i programplaneringsdokumenten. 
Förhandsbedömning av additionaliteten kunde i stora drag genomföras under 1994 och genomfördes 
praktisk taget helt under 1995. Under 1995 inriktades arbetet med additionaliteten framför allt på 
utvärdering i efterhand av perioden 1989-1993 och uppföljning "under pågående arbete" av den 
andra perioden. 
Vad gäller utvärderingen av den första programperioden skiljer sig resultaten beroende på vilket mål 
och vilken medlemsstat det gäller. För mål 1 och 2 har förfarandet kunnat fullföljas och additionali­
teten har under 1995 kunnat verifieras för fem medlemsstater, medan det fortfarande var omöjligt 
att verifiera den i de övriga medlemsstaterna, antingen på grund av ofullständiga uppgifter (tre 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 23 
medlemsstater) eller därför att uppgifterna saknades helt (fyra medlemsstater). Vad gäller mål 3 och 
4 verifierades additionahtetsprincipen i fyra medlemsstater, medan den är osäker i två och omöjlig 
att verifiera i fem. Mål 5b är det enda för vilket det från och med 1995 kan bekräftas att 
additionahtetsprincipen efterlevs i samtliga medlemsstater. 
Uppföljningen under pågående arbete, slutligen, har under 1995 endast avsett mål 1, dock med 
begränsat resultat då endast en medlemsstat efterlevt principen och kontrollföreskrifterna. 
5. Partnerskap 
Principen om partnerskap började genomföras mera aktivt under 1995 i samband med inrättandet av 
övervakningskommittéerna. Vad gäller det regionala partnerskapet är deltagandet av de regionala 
myndigheterna numera etablerat och fungerar i allmänhet på ett tillfredsställande sätt. Det är dock 
mindre utvecklat vad gäller övriga territoriella, särskilt lokala, myndigheter. Rapporten visar att 
situationerna varierar beroende på institutionella förhållanden och typ av stödåtgärd. Rapporten 
visar hur invecklade förhållandena onekligen är, vilket gör det är angeläget att föra ett resonemang 
kring förenklingen av övervakningsmetoderna på regional nivå. Vad gäller det samhällsekonomiska 
partnerskapet pågår en utveckling mot större delaktighet av de ekonomiska och sociala parterna i 
övervakningskommittéerna, men även där skiljer sig situationen mycket från en medlemsstat till en 
annan, eftersom partnerskapet varierar från ingen delaktighet alls, indirekt representation eller enkla 
informationsförfaranden, till ett verkligt deltagande i beslutsprocessen. Kommissionen inser att 
förfarandet inte skall betungas med allt mer komplexa partnerskapskonstruktioner och att det finns 
ett behov av att undersöka de lämpligaste formerna för de olika parternas deltagande med hänsyn till 
deras roll och ansvar. 
6. Utvärdering och övervakning 
Under 1995 fortsatte utvärderings- och övervakningsprocessen sin utveckling i två riktningar. Under 
nuvarande programperiod inrättades övervakningskommittéerna varvid kommissionen utfärdade 
gemensamma riktlinjer för intermediär övervakning och utvärdering med syfte att främja en gemen­
sam ansats hos samtliga parter vad gäller kvantitativ och kvalitativ eller finansiell uppföljning av de 
olika programmens framskridande. Förfarandet för intermediär utvärdering, som planeras för 1996, 
sker även den i partnerskap. Syftet är att införa ett systematiskt förfarande för kritisk analys av 
stödåtgärderna, men införandet går fram långsamt även om det onekligen har gjorts framsteg 
jämfört med tidigare. En annan aspekt av uppföljningsarbetet är den fortsatta utvärderingen av den 
första programperioden. De preliminära resultat som mottogs av kommissionen i slutet av 1994 
avseende dels mål 3 och 4, dels mål 5b bekräftades under loppet av 1995, medan resultaten för mål 5a 
och för vissa gemenskapsinitiativ rörande perioden 1991-1993 mottogs under 1995. Även om dessa 
resultat kommit fram efter programmens antagande kommer de att utnyttjas i samband med 
nuvarande stödåtgärder, bl. a. inom ramen för de intermediära utvärderingarna. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 25 
KAPITEL I 
PROGRAMMENS GENOMFÖRANDE 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 27 
A. STRUKTURSTÖD PER MAL • 
1. Inledning 
1.1. År 1995 i programperioden 1994-1999 
Tabell 1: Finansiella anslag för perioden 1994-1996/99 (i miljoner ecu) 
Mill 
Mill 
Mil 3 
MiM 
Mil Si 
jordbruk 
fiske 
Mil Sb 
Milt 
TOTALT B 
730.0 
160,0 
396.2 
2S.4 
194,9 
170.4 
24,3 
78.1 
1.584,6 DK 
56.0 
263.0 
13.0 
266,9 
127,0 
139,9 
$4,0 
452,9 0 
13.640,0 
733,0 
I.6S2.I 
104.5 
1.144.4 
I.0i9.9 
74.5 
1.229.0 
18.533,0 EL 
13.980,0 
0,0 
13.980,0 E 
26.300,0 
1.130.0 
1.474.4 
368.6 
445.6 
326.0 
119.6 
664,0 
30.382,6 F 
2.189.2 
1.763,2 
2.562.4 
299.6 
1.935.4 
1.7-13.3 
IS9.9 
2.239,4 
10.989,2 IRL 
S.620.0 
0.0 
5.620,0 1 
14.860.0 
684,0 
1.316,3 
398,8 
814,4 
680,0 
134.4 
903,7 
18.9774 L 
7.0 
20,7 
0.9 
40.1 
39.0 
l.l 
6,0 
74,7 N 
150.0 
300,0 
922,8 
156^ 
164,6 
118.0 
46.6 
150,0 
1.(43,6 AT 
. 165.6 
101.0 
334.0 
61.0 
387,8 
383.8 
2.0 
411,0 
1.460,4 P 
13.980.0 
0.0 
13.980,0 n 
694 
258,4 
84,6 
354,0 
331.0 
23.0 
194,0 
459,9 
1.420,1 SE 
160,0 
347,0 
173,0 
130.1 
90.1 
40.0 
138.0 
252,0 
1.200,1 UK 
2459.8 
2.142,0 
1.501.0 
329,7 
449.7 
361.0 
88.7 
820.5 
7.602,7 TOTALT 
»3.974,6 
7.305,4 
11.0784 
2.0154 
6.327,9 
5.443,7 
884,2 
6.887,7 
711,9 
128 JO 1,1 
Vad gäller stödet från strukturfonderna per mål har 1995 kännetecknats av följande två viktiga 
särdrag: antagandet av de nya medlemsstaternas programplaneringar och det faktiska genomföran­
det av programmen i de tolv andra medlemsstaterna. 1994 däremot var året då programmen antogs 
och började genomföras. De sista program som väntade på att bli antagna antogs till största delen 
1995 och påbörjades (inrättandet av övervakningskommittéer, projekturval) på det hela taget på ett 
tillfredsställande sätt. Detta visas av resultat som uppnåtts sedan den nya programperioden lansera­
des för två år sedan. Sammanlagt antogs 407 programplaneringsdokument förutom RGS (dvs. OP, 
SPD, globalt stöd, större projekt) mellan 1994 och 1995 för de tolv medlemsstaterna. Detta innebär 
ett genomsnitt på 34 program per medlemsstat, men antalet varierar från 8 program för Danmark 
och Luxemburg till 83 program för Spanien. För samtliga femton medlemsstater hade, vid utgången 
av 1995, 442 program antagits varav 35 för de tre nya medlemsstaterna. Om man lägger till 
programmen för gemenskapsinitiativen, vilka i allt väsentligt godkändes under 1995, uppgår antalet 
program sammanlagt till 733 för de femton medlemsstaterna (eller i genomsnitt 49 program per 
medlemsstat: i genomsnitt 29 OP/SPD och 17 PG (program för gemenskapsinitiativ). 
Tabell 2: Antal programplaneringsdokument antagna under 1994-1995 
Mill 
Mil 2 
Mil 3 
Mil 4 
Mil St jordbruk 
Mil Sa fiske 
Mil Sb 
Mil 6 
Totalt mål 
Gemenskaps­
initiativ 
Interreg/Peace 
övriga(l) 
TOTALT B 
1 
4 
5 
5 
6 
1 
3 
.À-23 
16 
41 DK 
2 
l 
1 
2 
1 
1 
>-.\.S 
5 
13 D 
18 
9 
12 
1 
11 
1 
8 
60 
61 
127 EL 
31 
« 31 
10 
41 E 
53 
11 
« 
23 
106 F 
6 
19 
1 
1 
2 
1 
20 
30 
41 
97 IRL 
10 
10 
6 
16 I 
24 
11 
16 
1 
2 
1 
13 
v;; 68 
19 
87 L 
1 
2 
1 
2 
1 
1 
y-?* 
4 
.'•12 N 
1 
5 
1 
1 
2 
1 
5 
• W9, 
12 
; 28 P 
17 
^7-
11 
•--•28 UK 
3 
13 
.. 1 
0 
2 
1 
11 
:-\iï i 
28 
59 EURI2 
-V<164 
z. >n$0 
*.;!» 
<* 
401 
248 
65S AT 
1 
4 
1 
1 
2 
1 
7 
17 
4 
21 Fl 
1 
1 
1 
2 
1 
2 
1 
v-;? 
2 
Ï-S'U SE 
5 
1 
0 
1 
1 
0 
1 
•>* 9 
2 
*••:'! ! EUR3 
-, ' K'~ 't 
7* Y- A 
v:4 
-AX1? 
•;•?*' 
v>.w 
; 8 
x-»\ 43 jfcuuts: 
^&Jttf!>* 
ll^lre 
M&733 
(I) inklusive Retex for 1993 
' Läsaren görs uppmärksam på följande: stödåtgärderna för de nya medlemsstaterna har samlats i ett enda avsnitt 
under punkten A.7 i detta kapitel. Om inget annat sägs hänför sig samtliga belopp som anges i denna rapport till 
priserna under året då stödåtgärderna antogs (1994 eller 1995) vad gäller programplaneringen och till löpande priser 
vad gäller det finansiella verkställandet i form av åtaganden eller betalningar. 
28 Sjunde årsrapporten — Strukturfoiulertia 1995 
Jämfört med planeringen för perioden 1994-1999 kan antagandet av programmen anses vara 
tillfredsställande vid utgången av dessa första två åren. 97% av de planerade anslagen har antagits i 
form av SPD, OP, globalt stöd eller större projekt. I fyra fall- mål 2, 3, 5a fiske och 6 — antogs 
samtliga stödåtgärder redan under 1995. För tre andra mål- 1, 5a jordbruk och 5b — är antagande-
procenten mycket bra (mellan 96 och i det närmaste 100%): vad gäller mål 1 hade samtliga SPD 
redan antagits under 1994 (1995 för Österrike) och bland de stödåtgärder inom de olika RGS som 
återstår att antas finns endast teknisk assistans till Tyskland och Grekland och några OP i Grekland, 
Spanien och Italien. Vad gäller mål 5a jordbruk har samtliga SPD antagits, förutom de som omfattas 
av förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90 där ett antal OP för Italien inom ramen för en RGS 
ännu inte antagits. Vad gäller mål 5b återstår antagandet av SPD för Sverige och programmet för 
teknisk assistans till Frankrike. Antagandeprocenten är endast lägre för mål 4 (75%) vilket beror på 
dels att Förenade kungariket ännu inte presenterat något program för perioden 1994-1996, dels att ett 
SPD för Sverige återstår att anta. 
Vad gäller situationen för varje medlemsstat uppgår antagandeprocenten för alla mål sammantagna i 
det stora flertalet av de tolv medlemsstaterna till 100% (Belgien, Danmark, Tyskland, Frankrike, 
Irland, Luxemburg, Nederländerna, Portugal). För tre medlemsstater (Grekland, Italien och Spa­
nien) ligger procentsatsen mellan 90 och 100% beroende på att några operativa program inom mål 1 
återstår att antas i var och en av dessa medlemsstater. I Förenade kungariket är procentsatsen 96% 
om den särskilda situation som gäller för mål 4 tas med i beräkningen (de övriga programmen har 
antagits i sin helhet). Även i de tre nya medlemsstaterna har situationen kommit långt i slutet av 
1995, eftersom samtliga stödåtgärder till Finland och Österrike har antagits, medan de SPD som 
gäller mål 4 och 5b i Sverige återstod att anta. 
Tabell 3: Antagna stödåtgärder under 1994-1995 (SPD, operativa program, globalt stöd, större projekt) i 
procent av anslagen för programperioden 1994-1996/99 
Mill 
Mil 2 
Mil 3 
Mil 4 
Mil 5* jordbruk 
Mil Si fiske 
Mil Sb 
Mil 6 
TOTALT B 
100% 
100% 
101% 
101% 
100% 
100% 
100% 
100% DK 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% D 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% EL 
98% 
98% E 
94% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
95% F 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% IRL 
100% 
100% I 
91% 
100% 
99% 
100% 
100% 
100% 
100% 
93% L 
100% 
100% 
99% 
100% 
100% 
100% 
100% N-
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% AT 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% p 
99% 
99% n 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% SE 
100% 
100% 
0% 
100% 
100% 
0% 
100% 
74% UK 
100% 
100% 
100% 
0% 
100% 
100% 
100% 
96% TOTALT 
96% 
100% 
100% 
75% 
100% 
100% 
98% 
100% 
97% 
Ur finansieringsynpunkt förverkligas programmen generellt sett i relativ normal takt. Globalt sett 
uppgår anslagsåtagandena vid utgången av de första två åren till ungefär en tredjedel (31%) vilket 
faktiskt i huvudsak motsvarar åtaganden som gjordes under 1995 eftersom programmen till största 
delen antogs under andra halvåret eller slutet av 1994. 
Tabell 4: Anslagsåtaganden 1994-1995 i absoluta tal och i procent av anslagen (i miljoner ecu) 
Mill 
% av inslagen 
Mil 2 
% iv anslagen 
Mal 3 
% av anslagen 
Mil 4 
% av anslagen 
Mål Sa jordbnik 
% av anslagen 
Mål Sa fiske 
% av anslagen 
Mil 5b 
% av anslagen 
Mål 6 
% av anslagen 
TOTALT 
% av aiulagtn B 
107.0 
15% 
• 62.2 
39% 
97,8 
24% 
4.6 
18% 
53,0 
31% 
4.1 
17% 
9.2 
12% 
337,8 
21% DK 
. 
30.3 
S4% 
8S.0 
32% 
6.0 
46% 
38.7 
30% 
46.6 
33% 
9.8 
18% 
216.3 
33Y. D 
3.892,1 
29% 
286,9 
39% 
307,8 
18% 
29,6 
28% 
322.7 
30% 
24,9 
33% 
261,7 
21% 
5.125,6 
28% EL 
4.544,9 
33% 
4.544,9 
33% E 
8.372.4 
34% 
659,2 
58% 
426,6 
29% 
118,1 
32% 
101,9 
31% 
39,8 
33% 
162.1 
24% 
9.880,1 
34% F 
497.6 
23% 
904.4 
51% 
778,4 
30% 
95.4 
32% 
678.6 
39% 
63.3 
33% 
373,2 
17% 
3.390,9 
31% IRL 
1.680,1 
30% 
1.680,1 
30% I 
3.024,7 
22% 
299,9 
44% 
200,5 
15% 
60,6 
15% 
117.5 
17% 
44.8 
33% 
107.0 
12% 
3.855,0 
22% L 
* 
8.0 
114% 
6,5 
31% 
0.5 
59% 
12,2 
31% 
1.1 
100% 
0,8 
14% 
29,1 
39% N 
37,2 
25% 
105,0 
35% 
282.3 
31% 
22.2 
14% 
25.3 
21% 
9.2 
20% 
25.6 
17% 
5063 
27% AT 
28,8 
17% 
54,1 
54% 
64.1 
19% 
11.7 
19% 
61.5 
16% 
2.0 
100% 
78.3 
19% 
300^ 
21% P 
4.548,8 
33% 
4.548,8 
33% Fl 
* 
31.1 
45% 
60,3 
23% 
14.8 
18% 
61,4 
19% 
23,0 
100% 
32.8 
17% 
81,0 
18% 
304^ 
21% SE 
. 
105,8 
66% 
73.0 
21% 
0,0 
13,7 
15% 
40,0 
100% 
0.0 
44,9 
18% 
277,4 
31% UK 
532,3 
23% 
1.250,0 
58% 
975.0 
65% 
0,0 
85,2 
24% 
14,8 
17% 
120.7 
15% 
-
2.978,0 
41% Totalt 
27.265.9 
30% 
3.796,9 
52% 
3.357.1 
30% 
363,6 
24% 
1.571,6 
29% 
313.4 
35% 
1.181.2 
18% 
125.9 
18% 
37.9753 
31% 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 29 
Vad gäller betalningarna, som återspeglar stödåtgärdernas framsteg på fältet eftersom de är beroen­
de av den slutliga stödmottagarens avrop, uppgår procentsatsen till 19%. Detta visar vilken eftersläp­
ning som uppstod under 1994, men verkar följdriktigt med tanke på att betalningarna huvudsakligen 
hänför sig till 1995. 
Tabell 5: Betalningar under 1994-1995 i absoluta tal och i procent av utbetalda anslag (i miljoner ecu) 
Mill 
% iv anslagen 
Mål 2 
% av anslagen 
Mål 3 
% av anslagen 
Mål 4 
% av anslagen 
Mål Sa jordbruk 
% av anslagen 
Mål Sa fiske 
% av anslagen 
Mil 5b 
% av anslagen 
Mål 6 
% av anslagen 
TOTALT 
% av anslagen B 
79.8 
11% 
29.3 
18% 
74.5 
19% 
2.3 
9% 
16.5 
10% 
3.3 
13% 
4.6 
6% 
2103 
13% DK 
. 
20,0 
36% 
74.2 
28% 
3,0 
23% 
19.2 
15% 
303 
22% 
5.7 
10% 
152,4 
23% D 
2.470.1 
18% 
156,9 
21% 
234,3 
14% 
14.8 
14% 
209,8 
20% 
16.1 
22% 
134,2 
11% 
3.236,2 
17% EL 
2.760,7 
20% 
. 
'* 
. 
. 
* 
" 
2.760,7 
20% E 
5.570.0 
23% 
448.0 
40% 
244,5 
17% 
65.8 
18% 
80,3 
25% 
10,0 
8% 
118,4 
18% 
6437,0 
23% F 
286.7 
13% 
423.3 
24% 
503,7 
20% 
47.7 
16% 
402.8 
23% 
41,1 
22% 
207,9 
9% 
1.9133 
17% ML 
1.369.6 
24% 
. 
" 
" 
. 
" 
" 
1.369,6 
24% I 
1.555.4 
12% 
150,0 
22% 
100.2 
8% 
30,3 
8% 
58,7 
9% 
11,2 
8% 
53,5 
6% 
1.959,4 
11% L 
' 
4.0 
57% 
5.6 
27% 
0,3 
38% 
5,4 
14% 
0.2 
15% 
0.4 
7% 
15,9 
21% N 
19,6 
13% 
52.5 
18% 
253,3 
27% 
11.1 
7% 
12,2 
10% 
6.2 
13% 
12,6 
8% 
3673 
20% AT 
14.4 
9% 
21.4 
21% 
32.0 
10% 
5,9 
10% 
30.7 
8% 
0,2 
10% 
39,2 
10% 
1433 
10% P 
3.263,4 
23% 
. 
' 
" 
. 
. 
; 
3.263,4 
23% Fl 
• 
15.6 
22% 
30.2 
12% 
7,4 
9% 
30,7 
9% 
6.9 
30% 
15.9 
8% 
40.5 
9% 
147,2 
10% SE 
38,1 
24% 
36.5 
11% 
0,0 
6,9 
8% 
12,0 
30% 
0,0 
22.5 
9% 
115,9 
13% DK 
331,4 
14% 
S 18.9 
24% 
818.6 
55% 
0,0 
41,7 
12% 
11.8 
13% 
69.4 
8% 
-
1.7913 
25% Total l 
17.721.1 
20% 
1.877,8 
26% 
2.407,6 
22% 
188,7 
12% 
914,9 
17% 
149.3 
17% 
661.9 
10% 
63.0 
9% 
23.9842 
19% 
1.2. En större integration av miljöfrågor 
Införandet av strukturfondernas andra programperiod sammanföll med strävan mot ökad integra­
tion av miljöaspekter i de olika gemenskapspolitiska åtgärderna i syfte att främja en hållbar 
utveckling. Därför inriktades bl.a. femte åtgärdsprogrammet för miljön i större grad på förebyggan­
de av miljöproblem och på en breddning av uppsättningen av styrmedel. Därvid prioriterades fem 
verksamhetssektorer (industri, transport, energi, jordbruk och turism) som får ett mycket omfattan­
de finansiellt stöd av strukturfonderna inom ramen för utvecklings- eller omställningsmål. Vidare 
fastställdes, med anledning av kommissionens granskning av regionernas utveckling, kvarstående 
behov av miljöinfrastrukturer i de minst gynnade regionerna2 och, i bredare bemärkelse, av fysisk 
planering i samband med fördelningen av verksamheter eller infrastrukturer, särskilt i femte åtgärds­
programmets målsektorer3. 
I de nya bestämmelserna om strukturfonderna infördes principen om en hållbar utveckling i 
planeringsprocessen och fastställdes de krav som skall iakttas i de regionala utvecklingsplanerna 
(uppskattning av miljöns tillstånd, utvärdering av de planerade verksamheternas miljöeffekter, 
kvantifierade miljömål för prioriterade åtgärdsområden, miljömyndigheternas engagemang). Genom 
dessa krav har bedömningen av programmens miljöeffekter förbättrats betydligt4. Vid sidan av 
denna bedömning och skyldigheten att iaktta miljölagstiftningen vid genomförandet av programmen 
beviljar strukturfonderna ett mycket omfattande och varierande finansiellt stöd till miljöskydd, 
förutsatt att stödet har anknytning till regionens ekonomiska utveckling. Stödet är desto större som 
de olika aktörer som engageras i genomförandet av strukturfonderna på alla nivåer numera är ense 
om att miljön inte längre skall betraktas som en fristående sektor, utan som ett väsentlig inslag i den 
hållbara utvecklingen som leder till ekonomiska initiativ och innovationer och därmed skapar 
sysselsättning, särskilt på lokal och regional nivå. 
Strukturfonderna som medel för att främja en hållbar utveckling 
Mellan 1989 och 1993 anslogs 2,751 miljarder ecu (dvs. ungefär 7% av det sammanlagda stödbelop­
pet) till åtgärder inom mål 1, 2 och 5b som är direkt miljörelaterade. Skydd och förbättring av miljön 
2 Se femte periodrapporten om regionernas socioekonomiska utveckling. 
' Se Europa 2000+ — Samarbete för fysisk planering av det europeiska territoriet. 
4 Se årsrapporten 1994. 
30 Sjunde årsrapporten — Sirukturfotulerna 1995 
kan därför sägas vara en aspekt som tas hänsyn till sedan 1988 års reform av strukturfonderna. För 
den nya perioden 1994-1999 (fram till 1996 vad gäller mål 2) har sammanlagt 9,445 miljarder ecu 
anslagits till miljöändamål i dessa områden (dvs. 9% av det sammanlagt planerade stödet). 
Tabell 6: Strukturfondernas regionala mål — direkta miljöåtgärder i programperioden 1994-1996/99 
(EUR 12 — i miljoner ecu — 1994 års priser) 
Måll (94-99) Totalt 
Miljö 
Mål 2 (94-96) Totalt 
Miljö 
Mil 5b (94-99) Totalt 
Miljö 
Totalt målen 
TOTALT Miljö 
(1) Det år inte möjlig B 
730 
92 
160 
8 
78 
7 
968 
107 
t ait ange c DK 
.--56 
pmtn 
54 
pni(l) 
110 
0 
xaku siffro D 
13.640 
1.106 
733 
s: 
1.229 
207 
15.602 
1J65J EL 
13.980 
624 
-
-13.980 
624 E 
26.300 
3.034 
1.130 
40 
664 
67 
28.094 
3.141 F 
2.189 
323 
1.763 
103 
2.239 
245 
6.191 
671 
r di miljöåtgärderna i stor utsträckning ingår IRL 
5.620 
74 
----5.620 
74 1 
14.860 
1.867 
684 
48 
904 
94 
16.448 
2.009 L 
--7 
2 
6 
I 
13 
3 
andra ulgiftskatcgorier. N 
150 
5 
300 
5 
150 
36 
600 
46 1' 
13.980 
1.056 
--
-13.980 
1.056 UK 
2.360 
146 
2.142 
138 
820 
64 
5.322 
348 Totalt 
93.809 
8327 
6.975 
397 
6.144 
721 
106.928 
9.445 100% 
8,9% 
100% 
5,7% 
100% 
11,7% 
100% 
9% 
Strukturfonderna gör många och varierande insatser för att främja en hållbar utveckling. Dessa 
insatser kan anses göras vid två olika tidpunkter — vid planeringen av stödåtgärden och vid det 
konkreta genomförandet — och i fyra olika former. 
Under planeringsfasen förutsätter stödet från strukturfonderna direkta investeringar på miljöområ­
det. Investeringarna avser två typer av åtgärder: 
• Direkta investeringar i miljöprojekt. Det gäller oftast modernisering och utveckling av infrastruk­
turer i samband med vissa nyckelområden i det femte åtgärdsprogrammet för miljön (vatten, 
avfall, kust- och flodområden, stadsmiljö särskilt den industriområden, naturliga livsmiljöer och 
biologisk mångfald). På dessa områden kvarstår behovet av infrastrukturer kvar, särskilt i de 
mindre gynnade områdena (se tabellen nedan), eller också uppstår det med förnyad intensitet på 
grund av omstruktureringsbehov i industri eller jordbruk. Behoven varierar mycket från en region 
till en annan, vilket framgår med all tydlighet från hur investeringarna fördelas. Nyckelområdet 
vatten — sanering, uppsamling, fördelning och förvaltning av vattenresurser från kustområden 
eller inlandet — upptar den största delen (83%) av miljöinvesteringarna i mål 1. Däremot är det 
bekämpning av föroreningar och avfallshantering som tilldrar sig den största delen av investering­
arna (53%) i industriregioner inom mål 2 och detta nyckelområde upptar även ett stort utrymme 
(30%) i landsbygdsområdena inom mål 5b. Inom ramen för mål 5b slutligen avser nästan 60% av 
de direkta miljöåtgärderna förvaltning av livsmiljöer, landskapsvård och biologisk mångfald.' 
Tabell 7: Årliga investeringsbelopp som fordras mellan 1993 och 2003 för att få miljöinfrastrukturen i de 
minst gynnade områdena att uppfylla kraven enligt de europeiska direktiven (miljoner ecu — 
1994 års priser) 
Medlemsstat 
Spanien 
Grekland 
Irland 
Italien 
Portugal 
Totalt Avloppsvatten frän 
tätorter 
458 
240 
95 
208 
113 
656 Hushållssopor 
19 
35 
20 
15 
35 
105 Industriavfall och 
farligt avfall 
10 
2 
7 
14 
14 
37 Vattenförsörjning 
372 
95 
30 
288 
149 
562 TOTALT 
859 
372 
152 
525 
311 
1.360 
Källa: femte periodrapporten om regionemas socioekonomiska situation och utveckling 
• Förebyggande investeringar. Detta är åtgärder för att tillämpa basprinciperna och rekommenda­
tionerna enligt femte åtgärdsprogrammet för miljön, dvs. åtgärder som vidtas vid källan genom 
att de uppmuntrar utvecklingen av produktionsprocesser, kombinerar direkta och indirekta 
incitament och diversifierar styrmedlen. De åtgärder som finansierades gäller särskilt vissa 
sektorer: industri och i synnerhet SMF (produktiva investeringar i s.k. "gröna produkter", "ren 
teknologi" och energibesparande förfaranden), energi (främjande av förnybara energikällor, en 
mer rationell energianvändning i de transeuropeiska näten), transport (främjande av kollektiv-
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 31 
transport i stadsmiljö och av kombinerade transportsätt på global nivå, samordning inom ramen 
för de transeuropeiska näten), jordbruk (främjande av jordbrukets diversifiering mot miljövänli­
ga förfaranden, samordning med de miljövänliga jordbruksåtgärder som omfattas av reformen av 
jordbrukspolitiken), turism där en mer rationell utveckling eftersträvs med minskad miljöbelast­
ning (bl.a. "grön turism"). Med förebyggande åtgärder åsyftas även indirekta långsiktiga åtgär­
der, närmare bestämt miljöforskning i förbindelse med tekniska tillämpningar och arbetskraftens 
utbildning i ny miljöteknik. Båda dessa områden, forskning och utbildning, tilldelas särskilda 
anslag inom ramen för mål 1 och 2. Dessa uppgår till 1% av anslagen för miljöändamål för mål 1 
och till 6% för mål 2. 
Under programmets genomförandefas inriktas miljöåtgärderna mer på efterlevnaden av lagbestäm­
melser och föreskrifter. Stora ansträngningar som säkerligen bör fortsätta och ökas har gjorts på 
följande två områden: 
Förbättring av utvärdering och övervakning. Framstegen är särskilt påtagliga vad gäller förhands­
bedömning av regionala utvecklingsplaner och program, i enlighet med de nya bestämmelser som 
lägger tonvikten på bedömningen av programmens miljöeffekter. Följaktligen har miljömål 
systematiskt införts och kvantifierats i planeringsdokumenten (RGS eller SPD), varvid uppmärk­
samheten särskilt riktades på noggrannheten av indikatorerna för miljöeffekter, som faktiskt har 
blivit bättre. Både utvärderingen och övervakningen av programmens inverkan på miljön kan 
dock utan tvekan förbättras ännu mer (se nedan). 
Kvantifierade miljömål 
Programplaneringsdokumenten för perioden 1994-1999 omfattar en rad 
kvantifierade mål på miljöområdet. I mål 1-områdena står hushållning 
med vatten och avfallshantering högst på prioriteringslistan, vilket kan 
belysas med följande exempel: i Spanien måste vattenreningsverkens 
kapacitet öka från 59% till 75% av befolkningen och kapaciteten för 
hantering av giftigt och farligt avfall måste öka från 0,5 till 1,2 miljoner 
ton. I Grekland måste kvaliteten på ytvattnet förbättras med 10% och 
hanteringen av hushållsavfall öka från 25 till 45%. På Irland måste 
återanvåndningen av hushållssopor öka från 8 till 15%. I Italien (Mezzo-
giorno) måste anläggningarna för avfallshantering byggas ut för att täcka 
70% av befolkningen i stället för nuvarande 50%. I Portugal slutligen 
måste det allmänna systemet för dricksvattenförsörjning byggas ut till att 
omfatta 95% av befolkningen i stället för nuvarande 77%. 
• Projekturval och -genomförande. Det är av grundläggande betydelse att hänsyn tas till miljön på 
detta stadium för att garantera att investeringarnas får önskad effekt och säkerställa att förhands­
bedömningen görs på ett korrekt sätt. Enligt de nya bestämmelserna kan miljömyndigheterna 
engageras i genomförandet och i uppföljningen av miljökänsliga åtgärder. Därtill kommer att 
miljödirektiven skall följas, för strukturfondernas del i huvudsak direktivet om bedömning av 
inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt5 samt fågelskydds- och habitatdirekti-
vet. Bestämmelserna om och standardklausulerna i programplaneringsdokumenten kräver ut­
tryckligen att dessa direktiv skall följas. Erfarenheterna visar dock att dessa undersökningar bör 
förbättras beträffande kvalitet, öppenhet och insyn. Likaså bör hänsyn till en ur miljösynpunkt 
hållbar utveckling ingå i urvalskriterierna för bidragsberättigade projekt. På dessa två områden är 
det övervakningskommittéerna som ansvarar för att framsteg görs. 
Meddelandet om "Sammanhållningspolitik och miljö" 
För att göra en sammanfattning av läget om vilka framsteg som redan gjorts rörande integration av 
miljön i politiken om ekonomisk och social sammanhållning, antog kommissionen 1995 ett medde-
5 Rådets direktiv av den 27 juni 1985, 85/337/EEG, EGT nr L 175, 5.7.1985. 
32 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
lande om "Sammanhållningspolitik och miljö"*. Även om meddelandet erkänner att framsteg har 
gjorts, fastställs ett antal riktlinjer för att öka hänsynstagandet till miljön i strukturfondernas 
stödåtgärder: 
• Kommissionen kommer att öka sina ansträngningar för att få förståelse för betydelsen av 
förebyggande åtgärder som är nyckeln till en hållbar utveckling. Det finns planer på att genomfö­
ra en kritisk granskning av programplaneringsdokumenten för att fastställa vilka förebyggande 
åtgärder som kan förstärkas i framtiden. 
• För att uppmuntra investeringar som är förenliga med en hållbar miljö kommer kommissionen att 
prioritera miljöåtgärderna vid antagandet av nya program eller översyn av befintliga sådana. 
Därför planerar kommissionen att oftare använda sig av möjligheten till procentuell differentie­
ring av gemenskapens stödsatser till förmån för miljön, i enlighet med bestämmelserna i artikel 13 
i ramförordningen. 
• Kommissionen kommer att föra intensivare diskussioner med medlemsstaterna och regionerna för 
att förbättra programmens målsättningar och indikatorer på miljöområdet. Detta gäller såväl 
utvärdering av projekt ur strategisk synpunkt som bedömning av själva projekten. Därvid 
kommer övervakningskommittéerna att spela en avgörande roll, medan ansvaret för själva 
genomförandet av programmen kommer att åvila medlemsstaterna. 
• Vad gäller projekturval och projektens genomförande efterlyser kommissionen en bättre tillämp­
ning av miljölagstiftningen som t.ex. direktivet om projektens inverkan på miljön. Kommissionen 
har för avsikt att spela en aktivare roll när det gäller att förebygga överträdelser av miljölagstift­
ningen och kommer om nödvändigt att strikt tillämpa påföljderna, inklusive återbetalning av 
gemenskapsansiag. För att förbättra och påskynda informationsgivningen i detta sammanhang 
skulle dialogen med de organisationer som inte företräder miljöintressen kunna förbättras. 
• Eftersom strukturfondernas stödåtgärder bör gå längre än att enbart följa miljöbestämmelserna 
understryker kommissionen att det är nödvändigt att kravet på en hållbar utveckling återspeglas i 
valet av stödberättigade projekt och i urvalskriterierna såväl på det ekonomiska och sociala planet 
som i miljöhänseende. I detta sammanhang kommer kommissionen att öka överläggningarna med 
medlemsstaterna och regionerna inom ramen för övervakningskommittéerna. 
• Eftersom miljömyndigheternas kunskaper är av avgörande betydelse för utformningen och 
genomförandet av programmens miljömässiga aspekter kommer kommissionen att uppmuntra 
medlemsstaterna att öka dessa myndigheters kunnande och engagemang i dessa frågor. 
1.3. Övervakning och intermediär utvärdering 
Utökning av övervakningen 
Ansvaret för att övervaka och utvärdera strukturåtgärderna i medlemsstaterna, vars förbättring är 
ett av syftena med de nya bestämmelserna och av stor betydelse för fondernas effektivitet, vilar på 
övervakningskommittéerna, varvid hänsyn tas till de berörda fondernas specifika natur och till 
lokala, regionala och nationella förhållanden. I de nya bestämmelserna betonas även behovet av en 
bättre förhandsbedömning och av ett förfarande som går utöver den rent finansiella kontrollen av 
användningen av gemenskapsmedel i praktiken och följer upp det konkreta genomförandet, resulta­
ten och effekten av de åtgärder som medfinansierats. Vad gäller övervakningens rent kvantitativa 
aspekter kan nuvarande programgeneration (1994-1996/99) anses vara betydligt bättre än den 
föregående. Vad gäller de kvalitativa aspekterna behöver de övervakningssystemen och de bedöm­
nings- och utvärderingsmetoder som används för närvarande med all säkerhet förbättras. 
I detta syfte har kommissionen utarbetat ett arbetsdokument "Gemensam vägledning för intermediär 
övervakning och utvärdering" som innehåller riktlinjer för att hjälpa dem som ansvarar för genom­
förandet av strukturfonderna i medlemsstaterna. Avsikten med vägledningen är att klargöra vad som 
omfattas av övervakning och utvärdering samt att tjäna som referensschema. Den är tillräckligt 
« KOM(95)509 slutlig, 22.9.1995. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 33 
flexibel för att kunna anpassas till mycket olika förhållanden i medlemsstaterna, men utgör samtidigt 
ett sammanhängande tillvägagångssätt på gemenskapsnivå för att ta itu med dessa frågor. Därige­
nom stöds de krav på övervakning som ingår i varje RGS och SPD. Det bör understrykas att det 
därvid inte är kommissionens avsikt att ålägga medlemsstaterna en enhetlig ram, utan att ge dem ett 
arbetsdokument som kan användas som en gemensam referensram. För att de övervakningsföres­
krifter som fastställs skall vara effektiva betonas följande punkter i vägledningen: 
• De uppgifter som behöver samlas in för att få nödvändiga uppgifter om åtgärderna, deras resultat 
och inverkan, skall definieras. 
Innehållet skall definieras av de uppgifter som skall lämnas till övervakningskommittéerna vars 
sammanträden utgör det viktigaste momentet i fråga om övervakning av stödåtgärderna och 
granskning av såväl de uppgifter som framkommer genom övervakningen som av resultaten av 
intermediära utvärderingar och av programändringsförslagen. 
Stor uppmärksamhet skall ägnas åt de årliga verksamhetsrapporter som överlämnas till kommis­
sionen och som innehåller information om de åtgärder som vidtagits och deras resultat, de 
framsteg som gjorts i förvaltningen, de allmänna operativa förutsättningarna, resultaten av 
utvärderingarna under projektens gång och kommittéernas överläggningar och beslut under 
programperioden. 
Genomförande av de intermediära utvärderingarna 
i Allmänna principer. Huvudsyftet med intermediära utvärderingar är att förstärka övervakningsmek-
: anismen och att ge övervakningskommittéerna tillgång till ett effektivt instrument för dess förvalt­
ning och stödinsatser. De omfattar en kritisk granskning av alla insamlade data, bl.a. inom ramen 
för övervakningen, och en analys av hur de eftersträvade målen stegvis har nåtts, varvid eventuella 
avvikelser förklaras och en bedömning görs av interventionernas förväntade resultat. De innehåller 
även en bedömning av pågående interventioners giltighet och av de eftersträvade målens relevans. 
Utvärderingarna tillåter övervakningskommittéerna att underbygga sina bedömningar och utgör ett 
underlag för konkreta förslag avsedda att, om nödvändigt, förbättra eller anpassa åtgärderna till de 
behov som uppstår under genomförandet, i enlighet med de ändringsmöjligheter som föreskrivs i 
bestämmelserna. Stödåtgärder som sträcker sig över en längre period än tre år blir i regel, efter 
; utgången av tredje året, föremål för en utvärdering i mellantid med syfte att genomföra de ändringar 
i som eventuellt behövs. De skall även underkastas en utvärdering i efterhand efter utgången av 
\ referensperioden. Med hänsyn till att stödåtgärderna inom stödområde 2 sträcker sig över treårspe­
rioder, har det beslutats att ersätta utvärderingen i halvtid med en preliminär översikt över de 
! interventioner som genomförts under första fasen av programperioden. 
Den operativa organisationen 
* Den intermediära utvärderingen innebär att ett förfarande införs för att systematiskt och kritiskt 
granska de data som samlats in genom övervakningssystemet. Varje övervakningskommitté måste 
inrätta ett sådant system för att samla in kvantifierade data om åtgärdernas materiella och finansiella 
förverkligande, samt om vilka resultat och effekter som har fastställts. Därtill kommer att övervak­
ningskommittéerna, i partnerskap med kommissionen, skall organisera själva övervakningsproces­
sen: val av oberoende utvärderare (expert eller expertgrupp), utformning av kravspecifikationen, 
fastställande av rapporternas periodicitet och av de uppgifter som skall tillhandahållas utvärderaren, 
utnyttjande av utvärderingsrapporterna. Organisationen skall vara samordnad med övervaknings­
kommittéernas egen arbetstidtabell och förvaltningsarbete. I regel och med hänsyn till kraven i 
bestämmelserna planeras organisationen av den intermediära utvärderingen av mål på sex års sikt på 
följande sätt: 
• En preliminär rapport om utvärderingens genomförbarhet som innebär en granskning av pro­
gramplaneringsdokumentets kvalitet och innehåll samt av det övervakningssystem som inrättats. 
34 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995, 
• En halvtidsrapport efter utgången av tredje verksamhetsåret med efterföljande kompletterande 
rapporter. 
• En första balans i slutet av 1999 som kommer att användas som underlag för den slutliga 
utvärderingen i efterhand. 
När det gäller mål 2 kommer halvtidsrapporten att ersättas med en granskning före utgången av 1996 
av de första resultaten vilken kommer att konsolideras med utvärderingen i efterhand av mål 2 för 
perioden 1989-1993. 
Genomförandets aktuella läge 
Efter antagandet av RGS, SPD och andra former av stöd till mål 1, 2 och 5b förde kommissionen 
överläggningar med medlemsstaterna rörande uppläggningen i allmänhet av den intermediära utvär­
deringen. Efter förhandlingar som ofta varit mödosamma har man enats om en lösning som, med 
ibland mycket varierande tolkningar, har lett till att uppläggningen godkändes vid det informella 
rådet i Madrid i december 19957. Införandet av övervakningskommittéernas utvärderingssystem sker 
dock mycket långsamt och stöter ofta på organisationssvårigheter. Vid slutet av december 1995 hade 
av 130 kommittéer eller underkommittéer inom mål 1 endast 8 utsett en expert (Irland, belgiska 
Hainaut och Korsika), 80 planerat anbudsinfordringar för första halvåret 1996 och 40 inte fattat 
något beslut alls. Vad gäller de 80 kommittéer som planerat anbudsinf ordringar har kommissionen 
sett till att övervakningskommittéerna fastställer och antar särskilda kravspecifikationer så att 
förfarandet för val av utvärderare kan påbörjas. 
Inom mål 2 är läget för de intermediära utvärderingarna olika från ett land till ett annat, vilket 
kommer att förtydligas från fall till fall. Övervakningskommittéerna har särskilt fäst sin uppmärk­
samhet på det praktiska genomförandet. I slutet av december 1996 hade endast tre kommittéer (två i 
Tyskland och en i Belgien) av 80 utsett en utvärderare. Danmark, Sverige och Finland hade lanserat 
sin anbudsinfordran medan Frankrike och Nederländerna planerade att göra det. Spanien, Italien, 
Förenade kungariket och Österrike hade inte vidtagit några åtgärder. Det var därför svårt att vid 
utgången av 1995 förutse hur många översikter som verkligen kunde upprättas före slutet av 1996 
och användas under andra fasen av programperioden för mål 2 (1997-1999). 
Även vad gäller mål 3 och 4 har riktlinjerna från den gemensamma vägledningen för intermediär 
övervakning och utvärdering presenterats för medlemsstaterna inom ramen för övervakningskom­
mittéernas möten eller ad hoc-sammanträden. Det gällde att öka medvetenheten hos Socialfondens 
parter om värdet av utvärderingen av planerings- och förvaltningsarbetet, så att övervakningskom­
mittéerna tar hänsyn till utvärderingsresultaten vid förvaltningen av stödåtgärderna. För att ge 
struktur åt värderingsmetodiken har tekniska utvärderingsgrupper inrättats inom övervakningskom­
mittéerna. Detta har inte varit problemfritt på grund av den tid som behövdes för att genomföra 
valet av oberoende utvärderare vilket i december 1995 fortfarande inte hade skett i samtliga 
medlemsstater. De oberoende utvärderarnas första rapport förväntas vara klar i början på 1996. 
Rapporten kommer att göra det möjligt att ställa en diagnos på nuvarande övervaknings- och 
utvärderingssystem och att göra rekommendationer för att förbättra dessa inom ramen för de 
intermediära utvärderingarna. Den första utvärderingsrapporten kommer att vara tillgänglig i början 
av 1997. 
Vad gäller mål 5b grundas den intermediära utvärderingen på de riktlinjer som antogs i september 
1994 av Ständiga kommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling. Utvärderingen bör 
göra det möjligt att få fram de första resultaten av programmens genomförande och effekter i mitten 
av 1997. De utvärderare som håller på att utses kommer även att medverka vid utarbetandet av 
övervakningskommittéernas årsrapporter, både vad gäller sammanställning och analys av uppgifter­
na. 
7 Se kapitel III.A.3, informella rådet i Strasbourg och Madrid. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 35 
På det hela taget bör dock understrykas att framsteg har gjorts jämfört med den förra programperio­
den. Övervakningskommittéerna kommer därför att ha större möjligheter att förvalta gemenskaps­
stödet på ett effektivare sätt och med större öppenhet och insyn. Det bör dock säkerställas att 
gemenskapens utgifter ger en betydelsefull ekonomisk och social avkastning. 
1.4. Verifieringen av additionaliteten 
Arbetet med verifiering av additionaliteten under 1995 har inneburit mycket stora ansträngningar på 
det bokföringsmässiga och statistiska planet både för kommissionen och medlemsstaterna. Detta har 
medfört att samtliga parter har fått ökad medvetenhet, ibland icke utan förbehåll, om satsningens 
innebörd, nämligen att garantera att de offentliga utgifterna till de stödberättigade regionerna, vare 
sig de medfinansieras av strukturfonderna eller ej, hålls på minst samma nivå under nuvarande 
programperiod som under föregående period 1989-1993 om man vill att de verkligen skall få den 
önskade effekten. Resultaten av dessa arbeten är dock mycket skiftande beroende på hur långt 
verifieringen har kommit, vilket mål eller vilken medlemsstat det gäller. 
• Förhandsbedömning av additionaliteten 
i 
•• Vad gäller mål 1-området gjordes under 1994 en förhandsbedömning av additionahtetsprincipen för 
i perioden 1994-1999 rörande de stödberättigade regionerna i de tio berörda medlemsstaterna inom 
! ramen för förberedelserna och vid antagandet av programplaneringsdokumenten. Är 1995 gjordes en 
likande bedömning för Österrike (Burgenland). Ett problem kvarstod dock vad gäller Frankrike. 
Frankrike hade åtagit sig att lämna aktualiserade uppgifter vad gäller de finansiella tabellerna i SPD 
före den 31 december 1994, eftersom de uppgifter som lämnats tidigare inte i tillräckligt hög grad 
återspeglade de sammanlagda offentliga utgifterna inom mål 1. Åtagandet har inte uppfyllts 1994 
och uppfylldes ej heller 1995, eftersom kommissionen vid årets utgång fortfarande inte erhållit nya 
uppgifter för de franska SPD inom stödområde 1. 
Även i de stödberättigade mål 2-områdena utfördes en förhandsbedömning av additionaliteten under 
, 1994 i de nio berörda medlemsstaterna, förutom Belgien, Frankrike, Italien och Luxemburg, för 
vilka en undantagsbestämmelse infördes i besluten om antagande av programplaneringsdokumenten. 
! Enligt denna bestämmelse skall strukturfonderna innehålladen andra förskottsutbetalningen till ? dess 
j att de relevanta uppgifter som behövs för att göra en förhandsbedömning av additionaliteten lämnats 
j in. Undantagsbestämmelsen avskaffades i maj 1995 för Belgien och i december 1995 för Frankrike 
! sedan de siffror som behövdes för att kontrollera additionalitetsprincipen hade överlämnats. Bestäm-
' melsen gällde i slutet av 1995 dock fortfarande för Italien och Luxemburg». För de tre nya 
j medlemsstaterna kontrollerades additionahtetsprincipen 1995 vid antagandet av programplanerings-
dokumenten inom mål 2. 
I mål 5b har kontrollen av additionalitetsprincipen stött på svårigheter när det gäller metodiken. 
Stödberättigade regioner är inte alltid avgränsade på så sätt att de sammanfaller med förvaltningsom­
råden, vilket leder till svårigheter när det gäller att få tillgång till uppgifter om offentliga utgifter i 
dessa regioner. I dessa fall har medlemsstaterna använt sig av olika uppskattningsmetoder i dessa 
förvaltningsområden. För ett stort antal stödberättigade regioner var uppgifterna rörande additiona­
liteten upptagna i programplaneringsdokumenten eller kompletterades med uppgifter från de natio­
nella myndigheterna. I dessa fall fick kommissionens tjänstemän tillfälle att kontrollera additionali-
tetsprincipens efterlevnad innan programmen godkändes. I de fall där dessa uppgifter ännu inte var 
tillgängliga, innehöll besluten om godkännande en klausul om att uppskjuta utbetalningen av 
gemenskapsmedel (t.ex. Tyskland och Nederländerna) tills de nödvändiga uppgifterna lämnats in. 
Under tiden har dessa uppgifter överlämnats och kommissionens tjänstemän har fått tillfälle att 
kontrollera efterlevnaden av additionalitetsprincipen i samtliga mål 5b-områden. 
Undantagsbestämmelsen har numera även avskaffats för Italien. 
36 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Additionalitetsprincipen tillämpas även på samtliga åtgärder inom stödområde 5a. Kontrollen av 
principens efterlevnad stöter dock på svårigheter beroende på vilka åtgärder det gäller. Principen 
låter sig kontrolleras när det gäller åtgärder avsedda att förbättra villkoren för bearbetning och 
saluföring av jord- och skogsbruksprodukter (förordningarna (EEG) nr 866 och 867/90) som ingår i 
ett program. Om det däremot gäller åtgärder för att förbättra produktionsstrukturen kan principen 
endast tillämpas delvis. Genom mångfalden av nationella stödåtgärder för liknande ändamål och 
spridningen av de olika förvaltningar som berörs försvåras insamlingen av sammanhängande och 
jämförbara data. Ett arbetsdokument diskuterades på ett ingående sätt med medlemsstaterna under 
ett sammanträde av STAR-kommittén 1995 och i övervakningskommittéerna enligt förordning 
(EEG) nr 866/90. 
Inom mål 6 konstaterades att additionalitsprincipen hade efterlevts av de två berörda medlemsstater­
na, Finland och Sverige. 
Utvärdering av additionaliteten "under pågående arbete" 
Eftersom nästan samtliga programplaneringsdokument inom mål 2 antogs i slutet av 1994, har man 
inte velat betunga förfarandet genom att påbörja utvärderingen i mellantid av additionaliteten i dessa 
områden under 1995. Kommissionen avser att sätta i gång detta arbete under 1996 liksom för mål 6. 
Vad gäller mål 1, där programmen antogs tidigare närmare bestämt i mitten av 1994, är föreskrifter­
na för utvärdering under projektens gång av additionaliteten inskrivna i programplaneringsdoku­
menten. Det gäller således en förpliktelse som grundas på en överenskommelse om partnerskap 
mellan varje medlemsstat och kommissionen och som innebär att de ursprungliga uppgifterna i 
programplaneringsdokumenten skall aktualiseras årligen. Eftersom kommissionen inte mottagit 
några aktualiserade uppgifter från medlemsstaterna, förutom Portugal, har förfarandet getts ny fart 
i oktober 1995 genom en skrivelse riktad till varje medlemsstat som omfattas av mål 1. Vid denna 
tidpunkt hade redan tre länder (Frankrike, Italien och Förenade kungariket) inte iakttagit de 
tidsfrister som föreskrivs i programplaneringsdokumenten. I slutet av 1995 var facit av utvärderingen 
i mellantid av additionaliteten ojämnt: Belgien, Frankrike, Italien, Nederländerna och Tyskland 
hade inte lämnat några sifferuppgifter alls. Förenade kungariket, Grekland, Portugal och Spanien 
hade lämnat sifferuppgifter som dock var ofullständiga i olika grad. Irland hade lämnat tillfredsstäl­
lande uppgifter som gjorde det möjligt att konstatera att additionalitetsprincipen följts under 1995. 
Vad gäller mål 3 och 4 har uppgifter om utvärdering i mellantid av additionaliteten begärts in från 
alla medlemsstater under 1995. Eftersom programmen inom mål 3 antogs i slutet av 1994 och 
eftersom mål 4 är relativt ny förväntas den största delen av svaren komma in under 1996. De siffror 
som lämnats in av vissa medlemsstater (Frankrike och Luxemburg) i slutet av 1995 ger all anledning 
att tro att additionaliteten iakttagits i dessa medlemsstater. 
Trots långsamma framsteg när det gäller att producera data har medlemsstaterna och kommissionen 
generellt sett fört ett nära och intensivt samarbete för att förbättra metodiken rörande insamlingen 
av data och för att öka klarheten hos dessa. Detta kommer ätt underlätta den framtida kontrollverk­
samheten. 
Sjuiuie årsrapporten — Strukturfonderna 1995 37 
2. Mali 
2.1. Genomförande av mål 1 under 1995 
Lanseringen av den andra programperioden (1994-1999) inträffade huvudsakligen under 1994, men 
fortsatte under 1995. Det fattades 24 beslut om stödåtgärder 1995: ett SPD (Österrike9), 16 OP, 5 
globala stödåtgärder och två större projekt. Siffran skall jämföras med antalet projekt antagna 1994, 
\ 141 sammanlagt (127 OP, 11 SPD och tre globala stödåtgärder). Inom mål 1 antogs således 1994 och 
I 1995 samtliga GSR (6) och SPD (12) samt 143 OP, 8 globala stödåtgärder och två större projekt 
i (sammanlagt 165 stödåtgärder förutom GSR). 
i 
Vad gäller integrationen mellan fonderna finansieras endast 88 (53%) av 165 stödåtgärder som 
beslutades 1994-1995 av en enda fond (49 av ERUF, 20 av ESF, 16 av EUGFJ och 3 av FFU). 34% 
medfinansieras av två fonder varav största delen (31) är gemensamma stödåtgärder från ERUF och 
ESF, en stödåtgärd är gemensam för ERUF och EUGFJ, en för ERUF och FFU och en för ESF och 
EUGFJ. Inga stödåtgärder beslutades som endast finansieras av EUGFJ och FFU eller ESF och 
FFU. De stödåtgärder som medfinansieras av tre fonder uppgår till 31 (19%) och samtliga gäller stöd 
från ERUF, EFS och EUGFJ (således utan FFU), med undantag för en åtgärd där FFU är inblandad 
men inte EUGFJ. Slutligen uppgår antalet stödåtgärder där fyra fonder är inblandade till 12 (7%). 
Tabell 8: Mål 1 — 1995 i programperioden 1994-1999 (i miljoner ecu) 
Programlagl 
Anlaget 
% antaget 
Åtaganden 1994-1995 
% av anslagen 
Betalningar 1994-1995 
% av anslagen 0 
730,0 • 
730,0 
100% 
107.0 
15% 
79.8 
11% D 
13.640.0 •• 
13.621.9 
100% 
3.892.1 
29% 
2.470.1 
18% EL 
13.980.0 •• 
13.661.1 
98% 
4.544.9 
33% 
2.760.7 
20% E 
26300.0 •• 
24.668J 
94% 
8J72.4 
34% 
5.570,0 
23% F 
2.189.2 • 
2.189.2 
100% 
497,6 
23% 
286.7 
13% IKL 
5.620.0 •• 
5.622,5 
100% 
1.680,1 
30% 
1.369,6 
24% I 
14.860,0 •• 
13.491.6 
91% 
3.024.7 
22% 
1.555.4 
12% N 
150.0 * 
150,0 
100% 
37.2 
25% 
19.6 
13% AT 
165,6 • 
165,6 
100% 
28,8 
17% 
14.4 
9% P 
13.980,0 •• 
13.905,8 
99% 
4.548.8 
33% 
3.263.4 
23% UK 
2.359,8 • 
2359,8 
100% 
532J 
23% 
331,4 
14% Totalt 
93.974.6 
90.565,7 
96% 
27.265.9 
30% 
17.721,1 
20% 
*ProgramlagtiSPD 
"Programlagt i GSR 
Vad gäller genomförandet av mål 1 är situationen relativt tillfredsställande sedan de första två år av 
perioden 1994-1999 har gått. Nästan samtliga planerade stödåtgärder (96%) har antagits antingen i 
form av SPD eller som OP, globalt stöd och större projekt. Det praktiska genomförandet som delvis 
påbörjades 1994 är nu i full gång. Antagandena har redan lett till att nästan en tredjedel av anslagen 
har åtagits. De medlemsstater som har erhållit största stödet är de som får stöd från Sammanhåll­
ningsfonden medan Belgien är medlemsstaten med de lägsta åtagandena. Genomförandet av betal­
ningarna har givetvis inte kommit så långt eftersom utbetalningen av gemenskapsmedel, med 
undantag för förskottsbetalningarna vid antagandet av stödåtgärderna, endast sker på begäran av de 
nationella myndigheterna och i förhållande till fortskridandet på fältet. Om betalningarna procentu­
ellt sett endast uppgår till 20% av anslagen beror detta således framför allt på att programmen antogs 
i slutet av 1994, en försening som i vissa fall dock har kunnat rättats till under 1995. Situationen är 
dock olika beroende på vilken medlemsstat det gäller, eftersom betalningarna till de fyra medlemssta­
ter som är stödtagare från Sammanhållningsfonden ibland uppgår till nästan 25%, medan Belgien 
noterar den lägsta procentsatsen efter Österrike. 
' Se kapitel I.A.7: integrering av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken. 
38 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 
Miljöhänsyn inom mål 1 
Strukturfondernas miljöstöd i de medlemsstater som omfattas av mål 1 sker i huvudsak genom 
direkta investeringar i ofta mycket stora miljöprojekt. För perioden 1994-1999 anvisades 8,327 
miljarder ecu eller 9% av de sammanlagda anslagen för mål 1 till direkta miljöinvesteringar. 
Investeringarna gäller framför allt utbyggnad av miljöinfrastrukturerna till likvärdiga nivåer, ett 
område där enligt femte periodrapporten om regionernas situation och socioekonomiska utveck­
ling brister återstår, särskilt i de minst gynnade regionerna, även om vissa framsteg har gjorts på 
senare tid. Dessa infrastrukturer utgör för övrigt både ett absolut nödvändigt skydd mot miljöska­
dor och ett viktigt bidrag till verksamheten i de områden och orter som berörs. 
De viktigaste miljöfrågorna i mål 1 är dels skyddet av och hushållningen med vattenresurser, både 
på kusten och i inlandet och såväl i städerna som i naturen i allmänhet, dels omhändertagandet av 
hushålls- och industriavfall samt giftigt avfall. Detta framgår av storleken av det direkta finansiel­
la miljöstödet inom stödområde 1, eftersom 86% av anslagen har tilldelats dessa två områden. De 
finansierade projekten och åtgärderna gäller rening av avloppsvatten, vattenuppsamling och -
tillförsel, uppsamling, hantering och återanvändning av avfall eller återställande av kustområden 
och avrinningsområden. 
Det omfattande stöd som ges till produktiva investeringar i dessa områden medför också indirekta 
positiva effekter för miljön. Stödet gäller framför allt allmänna transportmedel, främjande av 
miljövänlig turism eller stöd till energibesparingar (bl. a. i små och medelstora företag). 
På jordbruksområdet finns ett antal program som innehåller åtgärder för miljöskydd, t.ex. 
kontrollen av miljöföroreningar inom jordbruk, landskapsskydd på landsbygden. Dessa åtgärder 
kompletterar de miljöåtgärder som antogs med anledning av reformen av jordbrukspolitiken. 
Kraven på övervakning, utvärdering och analys av projektens inverkan på Miljön förblir dock lika 
hårda på grund av storleken på de infrastrukturprojekt som finansieras inom stödområde 1, bl. a. i 
länder som får stöd från Sammanhållningsfonden. 
Tabell 9: Miljöhänsyn inom stödområde 1 —fördelning av direkta miljöanslag — 1994-1999 (EUR 12 
— miljoner ecu — 1994 års priser) 
(b m <c>3%(d)i% 
Sanering och fördelning av vattenresurser (a) 
Industri- och stadsmiljö, skydd av naturmiljön (b) 
Uppsamling och hantering av avfall (c) 
Forskning, utbildning, övrigt (d) 
Totalt 6.970 
1.057 
225 
75 
8.327 CL*^ 
^^ Ir (a) «% 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 39 
2.2. Presentation per medlemsstat 
BELGIEN 
SPD-programptaneringför perioden 1994-1999 
miljoner ecu 
Prioriterade områden 
Stimulering av den ekonomiska verksamheten 
(«) 
Okad ekonomisk dragningskran (b) 
Transportinfrastrukturer (c) 
Jämställdhet (d) 
Teknisk assistans (t) 
Totalt 
% Totalt 
480.1 
90,6 
30.9 
124,6 
3,8 
730,0 
100% ERUF 
388,9 
85,9 
30.9 
7.6 
2,6 
515,9 
71% ESF 
45,5 
3.0 
117,0 
1.2 
166,7 
23% EUGFJ 
45,3 
1.7 
47,0 
6% FFU 
0,4 
0,4 
0% (d) 17* (e> 1% 
(c) 
(b) 12% 
(a) 66% 
Genomförande under 1995 
Provinsen Hainaut, som är den enda stödberättigade regionen i Belgien 
som omfattas av mål 1, är föremål för en programplanering som antogs i juni 1994 i form av ett 
SPD. De fyra strukturfondernas sammanlagda stöd uppgår till 730 miljoner ecu. Vad gäller genom­
förandet under 1995 och stödet till industrisektorn, som är det viktigaste området i SPD, avgjordes i 
slutet av 1995 ett antal investeringsärenden som berör 250 företag inom ramen för åtgärderna för 
stöd till nybildning och utveckling av företag. Tack vare dessa investeringar kommer under perioden 
mellan juli 1994 och slutet av 1996 ungefär 2000 nya arbetstillfällen att Skapas. SPD förutser att 
skapa 4800 nya arbetstillfällen under 6 år inom ramen för dessa två åtgärder och ungefär 15000 inom 
ramen för hela programmet. Dessa två åtgärder utvecklar sig således i rask takt och har givits högsta 
prioritet av de wallonska myndigheterna. 
På de övriga områden har ett stort antal projekt godkänts 1994 och 1995 inom de tekniska och 
finansiella kommittéerna, dock än så länge utan att leda till mycket betydande resultat. Det gäller 
huvudsakligen åtgärder för ökad forskning och utveckling, sanering av övergivna industri- och 
stadsområden, tillgång till industriområden och strukturell utrustning, förvaltning av vattenresurser 
och avfall, transportinfrastrukturer. 
/ SPD för Hainaut framträder hänsynstagandet till miljön inte som ett enskilt prioriterat område, 
utan ingår i två mycket skilda områden: det första är stimulering av den ekonomiska verksamhe­
ten varvid den industriella miljön görs till föremål för en särskild åtgärd som bl.a syftar till att 
sanera nedlagda industriområden och övergivna stadsdelar (42 miljoner ecu från ERUF), det 
andra avser att öka regionens ekonomiska dragningskraft varvid miljöåtgärderna avser förvalt­
ning av vattenresurser och avfall (47 miljoner ecu från ERUF) eller nödvändig utbildning med 
anknytning till miljöverksamheten (3 miljoner ecu från ESF). Det sammanlagda gemenskapsstö­
det till dessa miljöåtgärder uppgår till 92 miljoner ecu eller 13% av hela stödet till Hainaut. 
År 1995 i programperioden 1994-1999 
Generellt sett har anslagen förbrukats i otillräcklig grad för att ERUF skall kunna göra anslagsåta­
ganden utifrån 1995 års medel (åtagandena planeras dock för 1996). Däremot visar förbrukningen av 
anslag från EUGFJ, ESF och FFU att genomförandet där fortskrider under normala förhållanden 
vilket medfört att anslagsåtaganden har gjorts med 1995 års budgetmedel. Därtill kommer att andra 
övervakningskommittén för 1995 beslutade att överföra anslag från EUGFJ rörande livsmedelsindu­
strin till vattenbruksprojekt finansierade av FFU. 
40 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 
Tabell 10: Mål 1 — Belgien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandear Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
107.0| 15%T SPD Hainaut 2.411,7| 730,0) ~9W 2971 79,8| 75% 
TYSKLAND 
SPD-programplaiierlng/irperlodenl99-i.]999 
miljoner ecu 
Prioriterade områden 
Produktiva investeringar (a) 
StOd till SME (b) 
FoU, innovationer (c) 
Miljö (d) 
Mänskliga resurser, utbildning (e) 
Jordbruk, landsbygdsområden , fiske (I) 
Teknisk assistans (g) 
Totalt 
% Totalt 
2.430,6 
2.317,9 
613,1 
1.105,7 
3.648,2 
3.224.3 
300,2 
13.640,0 
100% ERUF 
2.375,2 
2.064,7 
485,0 
805,7 
584,1 
425,3 
' 80.0 
6.820,0 
50% ESF 
55,4 
253,2 
128.1 
300.0 
3.064.1 
107,3 
183,9 
4.092,0 
30% EUGFJ 
2.608,2 
36,3 
2.644,5 
19% FFU 
83.5 
834 
1% (0 24% (9 2% (a) IB% 
(b 17% 
De nya tyska delstaterna ingår i en GSR som antogs 1994 och som genomförs genom 18 OP vilket 
representerar ett gemenskapsstöd på sammanlagt 13,622 miljarder ecu. Inom ramen för ett integrerat 
närmande omfattas var och en av de fem nya delstaterna av tre OP som avser ekonomisk utveckling 
(program baserat på stöd från ERUF, men med kompletterande åtgärder från ESF och EUGFJ), 
utveckling av arbetsmarknaden (program grundat på stöd från ESF med kompletterande åtgärder 
från ERUF) och utveckling av landsbygdsområden (program grundat på EUGFJ med stöd från 
ERUF och ESF). I Östberlin sammanfördes åtgärderna från de tre fonderna i ett enda operativt 
program. Därtill håller två sektorsövergripande program på att genomföras, ett från EFS och ett 
från FFU. 
Genomförande 1995 
Genomförandet av prioriteringarna inom GSR har hunnit långt. Den 31 december 1995 hade ERUF 
beviljat stöd till sammanlagt 9 300 projekt. Genom produktiva investeringar och investeringar i små 
och medelstora företag har 64 000 nya arbetstillfällen kunnat skapas och ungefär 117 000 arbetstill­
fällen kunnat bibehållas, medan 20 300 arbetstillfällen kunde skapas eller bibehållas under perioden 
1994-1995 tack vare programmen för landsbygdsutveckling. 
Åtgärder för förbättring av miljön i de nya delstaterna bildar ett enskilt strategiskt område inom 
GSR. De finansieras till största delen av ERUF (806 miljoner ecu eller 12% av de sammanlagda 
anslagen från ERUF inom GSR) dock med ett omfattande bidrag från FSE (300 miljoner ecu). 
Detta innebär att stödet från strukturfonderna uppgår till 1,106 miljarder ecu eller 8 % av 
anslagen från GSR. Detta strategiska GSR-område verkställs genom åtgärder som ingår i varje 
regionalt OP. ERUF:s åtgärder koncentreras på sektorn för handel och industri, påföretag som 
erbjuder produkter och tjänster på miljöområdet och på åtgärder för utveckling av infrastrukturer 
för miljöskydd (återställande av övergivna industriparker och handelscentra, vattenreningsverk, 
verksamhetscentra för miljöteknik, tjänsteföretag och miljöbyråer för råd- och informationsgiv-
ning till små och medelstora företag). Anslagen från ESF avser utbildning inom ramen för 
sysselsättningsprojekt och främjande av yrken på miljöområdet, bl.a. genom fortbildning av 
arbetstagare i små och medelstora företag. I slutet av 1995 hade stöd redan beviljats till 461 
projekt inom ramen för denna prioriterade målsättning. 
Inom ramen för GSR-stöd till produktiva investeringar och till grundläggande infrastrukturer för 
den ekonomiska verksamheten går stödet till produktiva investeringar bl.a. till etablering av dotter-
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 41 
bolag och självständiga verksamheter, till rationalisering och omstrukturering av befintliga företag 
samt till kommersiella företag inom turism. Vad gäller grundläggande infrastrukturer går investe­
ringsstödet till installations- och saneringsarbeten inom industriparker och handelscentra, teknikcen­
tra, anläggande av industriparker och handelscentra, vattenförsörjnings- och avloppssystem samt 
allmänna tjänster inom turism. Ungefär 35°7o av periodens ERUF-anslag går till detta prioriterade 
område och i slutet av 1995 hade sammanlagt 2 480 projekt inom detta område (varav 1 308 i 
Sachsen) fått stöd från ERUF, 24 400 nya arbetstillfällen skapats och ungefär 57 700 arbetstillfällen 
bibehållits (varav 32 800 i Sachsen). Även om stödet från ERUF till detta område är relativt blygsamt 
(1,4% av de planerade anslagen) används det till att skaffa anställning åt arbetssökande, särskilt 
ungdomar, samt till skapandet av praktiktjänster i företagsmiljö. 
Inom ramen för stödet till små och medelstora företag, vilket är ett annat prioriterat område inom 
GSR, avser en första rad av åtgärder investeringar i produktion (dels etablering av små och 
medelstora företag, dels utveckling, rationalisering och omstrukturering av befintliga små och 
medelstora företag). En andra rad av åtgärder gäller tillhandahållande av stödtjänster till små och 
medelstora företag (skapande och tillvaratagande av infrastrukturer som t.ex. industriparker eller 
kommersiella centra, vattenförsörjnings- och avloppssystem, tillhandahållande av gemensamma 
lokaler och tjänster som teknik- och innovationscentra och plantskolor för nybildning av företag, 
etablering av företagsgemensamma inrättningar för yrkesutbildning, stimulanser till internt genere­
rad utveckling, stöd till marknadstillträde och företagsförvaltning). Sett över hela perioden 1994-
1999 har cirka 30% av anslagen från ERUF tilldelats detta prioriterade område. Stödet från ESF 
(ungefär 6% av de planerade anslagen) avser fortbildning och stabilisering av sysselsättningen. 
Särskilda ansträngningar görs för att förbättra förvaltningen av små och medelstora företag, bl.a. på 
följande områden: arbets- och personalorganisation, företagsledning, marknadsföring, produktut­
veckling och -kvalitet. Vad gäller OP för Östberlin bör påpekas att kommissionen i slutet av 1995 
godkänt en ökning av anslagen med 48 miljoner ecu för anläggande av industriparker och handels-
centra genom överföring av anslag från det prioriterade område för investeringar i produktion i syfte 
att öka antalet anläggningar där regionala små och medelstora företagen kan hyra in sig. I slutet av 
1995 har, inom ramen för detta prioriterade område, stöd beviljats till sammanlagt 5 536 projekt, 35 
000 nya arbetstillfällen skapats och 53 500 bibehållits. 
| Åtgärderna för att stödja forskning, teknisk utveckling och innovativ verksamhet är ett annat 
\ prioriterat område inom GSR och består huvudsakligen av investeringar i forskningstjänster och -
laboratorier, stöd till teknikcentra och produktutveckling samt rådgivning rörande teknik och 
marknadsföring. ESF bidrar till detta område genom investeringar bl.a. i yrkesutbildning och 
utplacering av unga forskare (t.ex. som assistenter i innovativ verksamhet). Prognosen (mer än 3% 
av EFS sammanlagda anslag) har inte uppfyllts helt. Med tanke på hur viktigt detta område är för 
delstaternas ekonomiska utveckling görs särskilda ansträngningar för att hämta in förseningen. Inom 
ramen för detta prioriterade område hade vid slutet av 1995 stöd beviljats till 307 projekt varav 40% i 
Östberlin. 
De OP som avser att främja sysselsättningen omfattar en lång rad åtgärder till förmån för arbetsmar­
knadspolitiken och omstruktureringen av utbildnings- och fortbildningssystemen. Ungefär 80% av 
1995 års anslag från ESF har koncentrerats till dessa OP (489 miljoner ecu). Stödet från ESF 
fokuseras till åtgärder för ungdomar (som Youthstart) avsedda att garantera praktikutbildning och 
särskilda stödpaket för mindre gynnade ungdomar. Särskilda kurspaket för arbetslösa håller på att 
tas fram på områden som yrkesmässig kompetens och sociala kvalifikationer, språkutbildning och 
provtjänstgöring i utlandet. Särskild uppmärksamhet fästs vid yrkesutbildning och (åter)införing i 
arbetslivet av kvinnor varvid, parallellt med särskilda åtgärder, åtgärder vidtas för att upprätthålla 
den kvinnliga sysselsättningen på en hög nivå (över 50%). Vad gäller SMF ges ett betydande stöd till 
egen företagsamhet och företagsledning. Stödet från ESF utgör en betydande del av de olika 
programmen för arbetsmarknadsstöd i de nya delstaterna: stödet uppgår till mellan 20 och 35% av 
delstaternas egna utgifter för dessa program. Enligt beräkningarna omfattas ungefär 100 000 
personer av åtgärder som medfinansieras av ESF. Dessutom kommer ERUF att lämna ett stöd på 
584,1 miljoner ecu till detta område inom GSR (eller 9% av ERUF:s anslag för perioden 1994-1999) 
för att upprätta och bygga ut utbildnings- och praktiktjänstgöringsplatser i sektorn för industri och 
handel, yrkesskolor, högre yrkesskolor och centra för yrkesutbildning. 
42 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
De operativa programmen för landsbygdsutveckling avser att förbättra den ekonomiska situationen 
inom jordbruket. ERUF kommer att bidra med 425,3 miljoner ecu (eller cirka 6% av ERUF:s anslag 
för perioden 1994-1999) för utveckling av infrastrukturer i landsbygdsområden (iordningställande av 
industri- och handelsområden, infrastrukturer för stöd till ekonomisk verksamhet). I slutet av 1995 
hade ERUF beviljat stöd till 439 projekt på detta område. Inom livsmedelssektorn kan en förskjut­
ning konstateras av stödverksamheten från sektorn för mjölk och kött (på grund av den kraftigt 
minskade uppfödningen har överskottskapacitet uppstått i slakterierna) till sektorn för blommor och 
växter samt till frukt och grönsaker. Investeringarna koncentreras i regel på nya produkter som 
kräver en mer avancerad förädlingsprocess. Renoveringen av byar, slutligen, utgör onekligen en 
stimulans för landsbygdsutvecklingen. Den typen av stödåtgärder sätter fart på ett omfattande 
privatkapital som investeras i ett otal små projekt, med anmärkningsvärt stora effekter på lokala 
hantverksyrken och på sysselsättningen på landsbygden utanför jordbruket. ESF deltar i dessa OP 
med 107,3 miljoner ecu (eller 3% av ESF:s anslag for perioden 1994-1999). Stödet från ESF används 
för att bibehålla och skapa sysselsättning (SMF) på områden som turism, handel och miljöförbättrin­
gar. Att höja de arbetslösas kvalifikationer och att (åter)införa dem i arbetslivet (mer än 50% är 
kvinnor) är ett särskilt prioriterat område för ESF:s verksamhet, ofta i samarbete med andra fonder. 
Vad gäller FFU:s stöd inom fiskerisektorn har en omplanering varit nödvändig för att bemöta den 
kraftiga ökningen av investeringarna inom flera stödområden. 
Slutligen omfattar GSR för perioden 1994-1999 ett stöd om 300,2 miljoner ecu till teknisk assistans. I 
slutet av 1995 hade 269 åtgärder för stöd från ERUF godkänts och påbörjats, bl.a. för att genomföra 
och övervaka de operativa programmen. 
Vad gäller programmens intermediära utvärdering har de ad hoc-kommittéer som inrättades under 
andra halvåret 1995 upprättat en detaljerad tidsplan för presentationen av delstaternas utvärderings­
rapporter (slutrapporterna beräknas vara klara i april 1997) och av den sammanfattande rapporten 
för GSR (slutrapporten beräknas vara klar i juli 1997) och fastställt referensvillkor för utvärderin­
gen, vilka antagits av övervakningskommittén. 
Ar 1995 i programperioden 1994-1999 
Vad gäller det finansiella verkställandet av GSR uppgår åtagandena till 29% av strukturfondernas 
anslag, vilket kan anses vara relativt tillfredsställande. Utbetalningarna uppgick i slutet av 1995 till 
2,470 miljarder ecu för 1994 och 1995. Utbetalningarna från ERUF uppgick till 1,027 miljarder ecu 
eller 15% av ERUF:s anslag för perioden 1994-1999 och 95% av ERUF:s anslag för 1994 och 1995. 
Även vad gäller EUGFJ:s verksamhet kan programmet anses ha kommit långt i de nya delstaterna. 
Investeringarna och projekten har påbörjats i stor skala och förbrukningen av anslag är tillfredsstäl­
lande. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 43 
Tabell 11. Mål 1 — Tyskland — Finansiellt verkställande av programmen (i miljoner ecu) 
Program och auUganucar Totalkostnad Strukturstöd 
0) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
Regionala OP 
OP Östberlin 
OP Brandenburg (1) 
OP Brandenburg (2) 
OP Brandenburg (3) 
OP Mecklemburg-Vastra Pommem (1) 
OP Mecklemburg-Vastra Pommern (2) 
OP Mecklemburg-Vastra Pommem (3) 
OP Sachsen (1) 
OP Sachsen (2) 
OP Sachsen (3) 
OP Sachsen-Anhalt (1) 
OP Sachsen-Anhalt (2) 
QP Sachsen-Anhalt (3) 
OP ThUringen (1) 
OP ThUringen (2) 
OP ThUringen (3) 
Alultiregionala OP 
OP Fiske 
OP Yrkesmässig kompetens 
TOTALT 2.442,9 
6.141,4 
2.417,8 
889,1 
5.819.0 
1.880,7 
808,6 
8.908,0 
1.679,4 
948,3 
9.488,8 
2.059,0 
974,2 
8.240,4 
2.432.9 
778.6 
197.2 
2.360,5 
58.466,9 743.1 
964,8 
729,9 
471,9 
785,1 
676,6 
362,2 
2.081,2 
621,5 
659,8 
1.190,8 
583.5 
590.6 
1.021,8 
521,0 
457,9 
83,5 
1.076,7 
13.621,9 110.0 
95,4 
107,3 
70,2 
117,7 
197,8 
54,9 
267,4 
86,9 
107,3 
177.1 
81.3 
80.2 
152,6 
77,2 
68,1 
.12.0 
159,5 
2.022,6 211,4 
226,3 
207,2 
134,8 
224,2 
296,6 
104,6 
590.1 
179,8 
146,2 
338,6 
173.9 
161,1 
291.3 
149,4 
130.8 
19,0 
306.7 
3.892,1 28% 
23% 
28% 
29% 
29% 
44% 
29% 
28% 
29% 
22% 
28% 
30% 
27% 
29% 
29% 
29% 
23% 
28% 
29% 47.2 
87,2 
85,3 
55,8 
123,8 
79,0 
44,7 
156,3 
76,9 
65,3 
48,1 
77,5 
40,1 
• 10,6 
52,1 
66,5 
8.1 
127,6 
1.252,0 107.0 
155,8 
162,1 
104,5 
177,1 
156,4 
69,5 
391,9 
142.3 
84,8 
128.8 
124,2 
102,8 
118,8 
89,4 
97,9 
11,6 
245,4 
2.470,1 51% 
69% 
78% 
77% 
79% 
53% 
66% 
66% 
79% 
58% 
38% 
71% 
64% 
41% 
60% 
75% 
61% 
80% 
63% 
(1) Ekonomisk utveckling 
(2) Landsbygdsutveckling 
(3) Arbetsmarknad 
Det bör påpekas att RSG för perioden 1991-1993 fortfarande höll på att slutföras under 1995.1 slutet 
av 1995 uppgick strukturfondernas åtaganden till 100% av anslagen. Av ERUF:s samlade anslag på 
1,567 miljarder ecu inom GSR för 1991-1993 hade i slutet av 1995 ett belopp på 1,437 miljarder ecu 
eller 92% betalats ut, utan att några betalningar ägde rum under själva 1995. Detta berodde på att 
slutrapporterna och utbetalningsansökningarna för de färdiga OP inte var tillgängliga vid årsslutet. 
Vad gäller delstaterna Mecklenburg-Västra Pommern, Sachsen och Sachsen-Anhalt var sista dagen 
för inlämning av rapporterna den 30 juni 1996. För Östberlin och delstaterna Timringen och 
Brandenburg var det den 30 juni 1997, efter det att betalningsfristen hade förlängts till den 31 
december 1996 på grund av organisatoriska problem bl.a. beroende på oklart avgränsade egendoms­
förhållanden och förseningar i samband med infordran av kapital från privata investorer. 
GREKLAND 
SPD-programptunertngJSrptriodenl994-1999 
Prioriterade områden 
Basinfrastrukturer (a) 
Förbättring av livskvaliteten (b) 
Ekonomisk konkurrenskraft (c) 
Mänskliga resurser och sysselsättning (d) 
Minskning av regionala olikheter (c) 
Teknisk assistans (0 
Totalt 
% Totalt 
2.737.1 
1.456,8 
2.684,3 
2.556,3 
4.474.4 
71.1 
13.980,0 
100% ERUF 
2.699.5 
1.436.8 
1.210.2 
377.0 
3.707.4 
58,6 
9.489,5 
68% ESF 
37,6 
20,0 
75,1 
2.179,3 
236.0 
12.5 
2.560.5 
18% miljoner eci 
EUGFJ 
1.269,0 
531,0 
1.800,0 
13% FFU 
130,0 
130,0 
1% <*)i% 
(e) 32% (») 20% 
(b) io% 
(d) 18* 
Nya program antagna 1995 
De flesta OP och större projekt inom den grekiska RSG för perioden 1994-1999 godkändes under 
1994. De OP som ännu inte hade godkänts, nämligen OP "turism och kultur", "telekommunikatio­
ner" och "post", förhandlades och godkändes under 1995. Kvar att godkänna under 1996 var OP 
"teknisk assistans" gällande de kompletterande åtgärder som behövs för att anpassa den grekiska 
offentliga förvaltningen till vad som sägs i andra ramen för gemenskapsstöd. 
44 Sjunde årsrapporten—Strukturfonderna 1995 
OP "turism och kultur" antogs i november 1995 och omfattar två skilda underprogram, ett underpro­
gram för turism och ett för kultur. Den offentliga sektorns andel i programmets kostnader uppgår till 
479,3 miljoner ecu varav 229,1 miljoner ecu från strukturfonderna (219,1 miljoner ecu från ERUF 
och 10 miljoner från ESF). Den privata sektorns andel uppgår till 316,3 miljoner ecu och gäller 
underprogrammet för turism. Programmet syftar till att förbättra den grekiska turismens interna 
problem, bl.a. genom förlängning av turistsäsongen, omfördelning av turistverksamhetens geografis­
ka spridning och förbättrad produktkvalitet inom turistnäringen (särskilt inkvarteringsmöjligheter 
och mänskliga resurser). Stödet till den kulturella infrastrukturen har direkt anknytning till utveck­
lingen av turistverksamheten (museer, monumentvård, konferenscentra). 
Strukturfondernas stöd till OP "telekommunikationer" uppgår till 172,7 miljoner ecu (142,2 miljoner 
från ERUF och 30,5 miljoner från ESF) och har till syfte att anpassa bestämmelserna till den 
europeiska lagstiftningen, att modernisera nätet i randområdena och att förbättra kvaliteten på 
telekommunikationstjänsterna genom digitalisering av telenätet och utveckling av nya avancerade 
tjänster. 
OP "posttjänster" är föremål för ett gemenskapsstöd om 78 miljoner ecu (70,9 miljoner från ERUF 
och 7,1 miljoner från ESF) på en totalkostnad om 117,1 miljoner ecu. Syftet är att förbättra 
kvaliteten på de tjänster som erbjuds, att omorganisera och uppvärdera de olika verksamheterna och 
förfarandena samt att genomföra en översyn av lagstiftningen på området. 
Genomförande under 1995 
I den grekiska GSR är miljöfrågor ett underområde till det prioriterade området "förbättring av 
livskvaliteten". De viktigaste målsättningarna är spridda över ett antal olika stödområden: över­
vakning av olika föroreningskällor (vatten-, luft- och bullerföroreningar), förvaltning av vatten­
resurser och avloppsvatten, hantering av hushållsavfall och giftigt avfall, förbyggande av större 
miljörisker, förbättring av luftens kvalitet bl.a. på Ättika, fysisk planering med införande av ett 
registreringssystem som i första hand skall omfatta naturliga livsmiljöer och som kommer att 
uppta 35% av ERUF: s bidrag. Detta underområde har gjorts till föremål för ett OP på nationell 
nivå som erhåller 376,7 miljoner ecu från ERUF utöver olika regionala programplaneringsåtgär­
der. Gemenskapens planerade stöd till miljön i Grekland uppgår sammanlagt till 624 miljoner ecu 
(4% av GSR). 
Bland de program som antogs 1994 bör OP för jordbruket noteras särskilt. I detta OP som endast 
finansieras av EUGFJ och ingår i GSR nationella del har nästan samtliga planerade anslag för 1995 
förbrukats. Detta resultat kunde uppnås tack vare det mycket snabba framskridandet av vissa 
åtgärder, t.ex. åtgärderna inom mål 5a, avslutningen av tidigare påbörjade projekt och skogsåtgär­
der. Under 1995 ändrades programmet genom en indexreglerad ökning av GSR på 13,3 miljoner ecu 
vilket gjorde det möjligt att lansera nya åtgärder. Vad gäller GSR regionala del är situationen för 
EUGFJ:s stödåtgärder mer nyanserad på grund av stödåtgärdernas mycket skiftande karaktär, det 
stora antalet stödsystem, deras ofta nyskapande karaktär vad gäller landsbygdsutveckling och på 
grund av de innovationer som infördes när det gäller förvaltningen av de regionala OP. Därför har 
förverkligandet inte uppfyllt förväntningarna. Samtliga initiala svårigheter har dock lösts under 1995 
och förseningen har till stor del hämtas in under 1996. Generellt sett fortskrider de regionala 
programmen snabbare än de nationella OP. Detta beror på att de regionala OP avser mindre 
omfattande projekt än de nationella OP och kan igångsättas snabbare, medan de större projekten 
förutsätter nya strukturer för att kunna genomföras. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 45 
Några betydelsefulla förverkliganden ifråga om jordbruksstrukturer och 
landsbygdsutveckling 
• 170 000 jordbruksföretag fick kompensationsstöd 
• 1 327 nya investeringsplaner godkändes 
• 900 ha skog återplanterades, 630 ha skog och nationalparker förbät­
trades, 1 160 ha ravinområden iordningställdes, 2 030 ha skog skyd­
dades 
• 58 projekt rörande hushållning med vattenresurser slutfördes och 8 
viktiga nya projekt påbörjades 
• 420 ha vinlusskadade vinodlingar infördes i det nya programmet 
Vad gäller åtgärderna på området för mänskliga resurser upprättades en institutionell ram och en 
ram för samordning av nätet. Ett centralt organ ansvarar för planering och allmän programmering. 
Dessutom fick organet uppdraget att samordna olika instanser som övervakar utvecklingen inom 
näringslivet, tendenserna på arbetsmarknaden och utvecklingen av kraven på kompetens och kvalifi­
kationer. Vidare ansvarar organet för upprättandet av närmare föreskrifter om utbildning och 
läroplaner samt för den allmänna uppföljningen av fortbildningsverksamheten. Det första uppdraget 
var att godkänna utbildningscentrer. Därefter utvidgades verksamhetsområdet steg för steg till att 
omfatta godkännandet av yrkeslärare och fortbildningskurser. Vad gäller behörighetsprövning, 
särskilt av utbildningspersonal och yrkeslärare, beslutades att fortbildningen skall ligga i linje med 
det grundläggande utbildningssystem som sorterar under utbildningsdepartementet. 
Vad gäller OP inom fiskerisektorn präglas året av två olika faser i genomförandet av åtgärderna. 
Den första fasen är de nationella myndigheternas antagande av en rättslig ram för tillämpning av OP 
medan den andra fasen utgörs dels av de första regeringsbesluten till förmån för potentiella 
stödtagare, dels av igångsättningen av åtgärderna. Övervakningskommittén har hållit två samman­
träden som bidrog till att påskynda införandet av programmets första åtgärder, bl.a. rörande 
havsfiske. 80% av FFU:s anslag för 1994 betalades ut till Grekland och tack vare åtgärdernas 
fortskridande har FFU kunnat anvisa 1995 års anslag. 
Det bör noteras att två andra program ändrades under 1995. Det gäller OP för industri och tjänster 
och OP för miljön. Ändringarna föranleddes av ett beslut från övervakningskommittén, men innebär 
endast en finansiell omplanering av OP på grund av förseningar i programmens inledningsfas 
förorsakade av lagstiftningsarbetet och av det omfattande förberedelsearbete som var nödvändigt på 
grund av flera åtgärders nyskapande karaktär. 
Nya strukturer som infördes 
Framgången för GSR i Grekland är beroende av att ett antal strukturer 
införs, som t.ex. byrån för utbyggnad av motorvägar och, järnvägar, för 
fastighetsregistrering, osv. (EGNATIA S.A., ERGOSE, Cadastre). Des­
sa byråar upprättades under 1995 och har påbörjat sitt arbete. 
En viktig nyhet som kommer att öka kvaliteten på genomförandet av 
strukturåtgärderna i Grekland är införandet av två strukturer som plane­
rades i GSR, men som är nya för Grekland, den s.k. "one-stop-shop" för 
produktiva investeringar och "management organisation unit" för att 
höja kompetensen inom förvaltningen och uppföljningen av GSR struk­
turstöd. 
Stora ansträngningar har gjorts för att förbättra ordningen för offentliga 
arbeten. Genomförandet av arbetsplanerna på detta område har kommit 
långt och ett stort antal punkter har redan förverkligats och införts i 
lagstiftning (t.ex. ändringen av lagen om offentliga arbeten, antagandet 
av presidentförordningar och cirkulär och beslut på ministernivå). 
46 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
År 1995 i programperioden 1994-1995 
70% av GSR anslag för 1995 har förbrukats och förbrukningen för 1994 och 1995 sammanlagt 
uppgår till 559b. Det bör noteras att det framskridna läget för OP och större projekt under 1995 givit 
upphov till höga åtagande- och betalningsbelopp (2,653 miljarder ecu åtaganden och 1,706 miljarder 
ecu betalningar). Vad gäller ERUF har åtagandena till och med överskridit ERUF:s planerade anslag 
för Grekland för 1995 (1,813 miljarder ecu åtaganden i stället för de planerade 1,405 miljarder). 
Tabell 12: Mål 1 — Grekland — Finansiellt verkställande av programmen (i miljoner ecu) 
Program och antagandcar Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
199S 
Mulliregionala OP 
OP Kultur-turism 
OP Postväsen 
OP Telekommunikationer 795,6 
117,1 
321,8 229.1 
78.0 
172.7 19.5 
10.8 
45.9 19,5 
10,8 
45,9 8% 
14% 
27% 9.7 
0.5 
1.7 9,7 
0,5 
1.7 50% 
4% 
4% 
1994 
Regionala OP 
OP Auika 
OP Kxeta 
OP Norra Egeus 
OP Södra Egeus 
OP Epirus 
OP Grekiska fastlandet 
OP Västra Grekland 
OP loniska Oar 
OP Centrala Makedonien 
OP Vasua Makedonien 
OP Makedonien • Trakien 
OP Peloponnesos 
OP Tcssaloniki 
Mulliregionala OP 
OP Jordbruk 
OP Järnvägar 
OP Stadsutveckling (tunnelbana) 
OP Grundutbildning 
OP Energi 
OP Miljö 
OP Social utestangning 
OP Vidareutbildning 
OP Naturgas 
OP Industri och tjänster 
OP Offentlig fbrvaltning 
OP Fiske - Vattenbruk 
OP Forskning • Teknologi 
OP Vägar - Hamnar - Flygplatser 
OP Hälsovård - Socialförsäkring 
TOTALT 938,6 
435.3 
327.9 
380,0 
346,9 
623,0 
501,6 
228,2 
816,9 
308,1 
689.0 
440.2 
560,9 
2.795,3 
490.1 
1.566,0 
1.847.6 
946.3 
515.0 
328,0 
1.283.0 
825,4 
2.808.9 
305,4 
311.7 
579,3 
3.182.4 
339.0 
25.954,6 685,7 
312,3 
210,2 
224.1 
236.5 
371,8 
301.5 
170,7 
588,5 
219,4 
494.3 
286.0 
375.8 
1.247.7 
294,1 
783,0 
1.385,7 
352,1 
376,7 
246,0 
756.0 
354.6 
720.0 
168,6 
150,0 
316,2 
1.327,4 
226,4 
13.661,1 195.9 
84,2 
58,3 
32.9 
57,8 
54,1 
44,3 
24.7 
86,5 
31.9 
72.7 
42,0 
55.2 
354,0 
85.9 
294.5 
205,6 
108.3 
57.6 
35,0 
105,0 
75.8 
110.2 
25.0 
22.3 
48.4 
205,6 
3.1 
2.653,0 298,7 
131,0 
89,8 
66.6 
93.2 
109.9 
89.5 
50,3 
174,8 
64.4 
146,8 
84,9 
111.6 
535.4 
138,1 
411,0 
395,8 
152,7 
95,3 
68,8 
208.8 
116.5 
182.2 
48,2 
42.8 
80.0 
455.9 
25,7 
4.544,9 44% 
42% 
43% 
30% 
39% 
30% 
30% 
29% 
30% 
29% 
30% 
30% 
30% 
43% 
47% 
52% 
29% 
43% 
25% 
28% 
28% 
33% 
25% 
29% 
29% 
25% 
34% 
11% 
33% 106.5 
49.7 
32,7 
26,7 
24.0 
56,8 
45.2 
26,4 
90,1 
34,5 
74,4 
17,6 
59,6 
253,3 
84,4 
119,7 
157.2 
55.0 
30,3 
23.3 
79,6 
62,3 
56.3 
13.5 
5.3 
32.8 
75.1 
1,6 
1.705,8 158,0 
73.1 
48.5 
43,5 
41.7 
84,7 
67,9 
39,2 
134,2 
50,7 
111,5 
39.1 
87.7 
40S.8 
110,5 
212,9 
252,2 
77,2 
49,1 
40,2 
131,5 
94,9 
92,3 
25,1 
15,6 
48,6 
200.3 
12,9 
2.760,7 53% 
56% 
54% 
65% 
45% 
77% 
76% 
78% 
77% 
79% 
76% 
46% 
79% 
76% 
80% 
52% 
64% 
51% 
52% 
58% 
63% 
81% 
51% 
52% 
36% 
61% 
44% 
50% 
61% 
Det bör erinras om att 1995 var året då OP inom RSG för perioden 1989-1993 praktiskt sett 
avslutades definitivt. Genom att fristen för utbetalningen av nationella medel förlängdes till 1995 (för 
de flesta OP till den 30 september 1995) har de begränsade belopp från OP och gemenskapsinitiativen 
som återstod att betalas kunnat användas till 100%. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 47 
SPANIEN 
SPD~prograniplanering/Srperiodenl99-t-1999 
Prioriterade områden 
Anpassning av produktionssystemet (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Brytande av isolering (c) 
Basinfrastrukturcr (d) 
Totalt 
% Totalt 
9.075.4 
8.779,8 
6.517.6 
1.927.2 
26.300,0 
100% ERUF 
4.340,4 
3.159.0 
6.517,6 
1.927,2 
15.944,2 
61% ESF 
426,2 
5.620,8 
6.047,0 
23% miljoner eci 
EUGFJ 
3.313,8 
3 J 13,8 
13% FFU 
995,0 
995,0 
4% (d) 7% 
(a) 35% 
<c) 
(b) 33% 
När det gäller Spanien har 33 regionala OP, 13 multiregionala OP och 7 globala bidrag godkänts 
sedan den 1 februari 1994. Detta innebär att av de 26,3 miljarder ecu som anvisats till de spanska 
regionerna inom GSR för stödområde 1, har 94°7o (24,668 miljarder ecu) programlagts i olika 
stödåtgärder. 
Nya program antagna under 1995 
Under 1995 antogs sju nya stödåtgärder till ett sammanlagt gemenskapsstöd på 627,7 miljoner ecu. I 
dessa stödåtgärder ingår bl.a. fyra former av globalt stöd som gäller GSR viktigaste område, 
anpassning och utveckling av produktionsförhållandena. Det globala stödet avser regionerna Sala­
manca, Castilla-Léon och Andalusien samt små och medelstora företag. Det globala stödet till 
Salamanca som kommer att genomföras genom "Consorcio Salamanca Emprende", ett offentligt 
organ som bildats genom avtal mellan provinsen, Salamanca kommun och andra parter som 
handelskammaren, fackföreningar och universitet, syftar huvudsakligen till att utveckla de ekono­
miska förutsättningarna (investeringar i näringsliv, hantverk och tjänster, FoU-åtgärder, främjande 
av lokala produkter och regionens turistiska profil, upprättande av ett centrum för företagsservice) 
och att, genom teknisk assistans, ge ny riktning åt de lokala aktörernas investeringsvilja till förmån 
för företagen. Det globala stödet till Castilla-Léon går likaså till ett offentligt företag, "Sociedad 
para el Desarollo Industrial de Castilla y Léon SA" med syfte att stimulera utvecklingen och 
konsolideringen av företagsprojekt avsedda att modernisera och diversifiera regionens industriella 
förutsättningar genom att tillhandahålla företagare olika former av riskkapital eller teknisk assi­
stans. Det globala stödet till Andalusien, värdemässigt det största (223,9 miljoner'ecu), kommer att 
genomföras av de regionala myndigheterna och har följande tre syften: modernisering av produk­
tionsapparaten genom stöd till investeringar i företag (industri-och tjänsteföretag, bl.a. inom tu­
rism), teknisk modernisering av företagen och kompetensutveckling av mänskliga resurser. Det icke 
regionsbundna globala stödet, slutligen, som förmedlas av rådet för handels-, industri- och sjöfarts­
föreningar, är inriktat på internationalisering av SMF genom utbildningsåtgärder för utlandsförsälj­
ning, stöd- och informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder. 
De övriga tre stödåtgärder som antogs 1995 gäller OP som finansieras av en enda fond. Ett program 
gäller stöd från ESF i Cantabria (stöd på 8,96 miljoner ecu), medan de övriga två är EUGFJ-program 
gällande Andalusien och teknisk assistans med tillsammans 355,8 miljoner ecu till sitt förfogande. 
Vad gäller EUGFJ återstod endast att anta det multiregionala programmet "Ekonomisk diversifie-
ring på landsbygden" för att GSR planerade anslag till fonden skulle vara helt programlagda. 
48 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Genomförande under 1995 
I den spanska GSR åtgärder ingår miljöskydd för första gången i samtliga åtgärder som planeras 
inom GSR genom nationella strategiplanen för miljön. Detta visar sig såväl i valet av målen som i 
prioriteringen av stödåtgärder. Målen betingas av ihållande problem i Spanien: bekämpning av 
ökenbildning (återplantering av skog, hydrologi i skogsområden, bekämpning av jorderosion och 
av skogsbränder), kvalitetsförbättring av vatten och förvaltning av vattenresurser (målet är att 
minska efterfrågan särskilt inom jordbrukssektorn), hantering av hushållssopor och industriav­
fall, främjande av förnybara former av energi, förbättring av stadsmiljöns kvalitet med hjälp av 
mekanismer för samordning av de olika offentliga förvaltningarna (planering av stadsområden, 
trafik i och kring tätorter, buller, luftföroreningar). 
Vad gäller prioriteringen av miljöåtgärder inom GSR omfattar det prioriterade området för 
utveckling av mänskliga resurser ett underområde för utbildningsåtgärder i sektorer med miljöan­
knytning vilket tilldelas 1,730 miljarder ecu från ERUF. Huvuddelen av miljöåtgärderna ingår 
dock i ett prioriterat område, utveckling av infrastrukturer, med inriktning på energisektorn eller 
vattenfrågor. Detta prioriterade område erhöll 1,927 miljarder ecu i anslag från ERUF eller 7,3% 
av GSR sammanlagda gemenskapsanslag. Så mycket som 1,304 miljarder ecu anslogs (43% av 
miljöbudgeten) till infrastrukturerför vattenfrågor. 
Direkta miljöinvesteringar (utbildning och vatteninfrastrukturer) i Spanien uppgår sammanlagt 
till 3,034 miljarder ecu eller 11,5% av anslagen inom GSR. 
På grund av tidsskillnaden mellan datumet för programmens officiella och verkliga början och på 
grund av det mycket stora antalet stödsystem som medfinansieras av strukturfonderna och som 
måste granskas med avseende på artiklarna 92 och 93 i fördraget, kännetecknas 1995 av att 
investeringar som godkändes tidigare genom beslut som i de flesta fall innehöll undantagsklausuler 
började genomföras. Stödåtgärderna från EUFGJ började genomföras på ett i allmänhet tillfreds­
ställande sätt. Åtaganden gjordes för samtliga planerade EUGFJ-anslag förutom för OP för Cantab-
ria som är försenat. Vad gäller OP om åtgärder inom stödområde 5a däremot gjordes under 1995 
redan åtaganden som delvis hänför sig till 1996 års anslag. Vidare bör påpekas att de flesta 
stödåtgärderna har omplanerats på begäran av de spanska myndigheterna. Det bör understrykas att 
samtliga åtaganden har genomförts. 
Vad gäller stödåtgärderna inom fisket bör noteras att OP för fisket antogs i december 1994 och 
därför inte kunde börja genomföras förrän under 1995. Hittills har 60% av programmet för 1994 
genomförts så att budgetårets andra förskott kunde utbetalas till medlemsstaten och åtaganden 
kunde göras rörande 1995 års anslag. En omplanering av tidsplanen har dock varit nödvändig för att 
överföra 56 miljoner ecu från 1994 års anslag till 1995 och 20 miljoner ecu från 1999 års anslag till 
1995l0. 
1 Vad gäller stödet till besättningar och redare som drabbas av att fiskeavtalet med Marocko upphörde hänvisas till 
kapitel I.A.5.2 (mål 5a fiske). 
Sjunde årsrapporten — Strukturfotulerna 1995 49 
Ar 1995 i programperioden 1994-1999 
Tabell 13: Mål 1 — Spanien — Finansiellt genomförande av programmen (i miljoner ecu) 
Åtaganden 
1994-1995 
(2) Program och antagandcar Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Regionala OP 
OP Andalucien (3) 
GB Andalucien 
OP Cantabra (2) 
GB Salamanca 
GB Sodical (Caslilla y Leôn) 
Mulliregionala OP 
GB Handelskammare 
OP Teknisk assistans (3) 575.3 
1.894,5 
12,0 
39,1 
43.1 
37,0 
18,4 342,0 
223,9 
9.0 
12,9 
6,5 
19.2 
13,8 103.7 
67,9 
1.4 
6,3 
3,6 
1.1 
2.0 103,7 
67,9 
1.4 
6.3 
3,6 
1.1 
2,0 30% 
30% 
15% 
49% 
55% 
6% 
14% 51.8 
0,0 
0.7 
3,1 
1.8 
0,0 
1.0 51,8 
0,0 
0.7 
3.1 
1.8 
0.0 
1,0 50%] 
0% 
50% 
50% 
50% 
0% 
50% 
1994 
Regionala OP 
OP Andalucien (2) 
OP Andalucien (1) 
OP Aslurien (3) 
OPAsturien(l) 
OP Aslurien (2) 
OPKanarioama(l) 
OP Kanariöama (2) 
OP Kanarioarna (3) 
OP Castilla-Leön (3) 
OP Castilla-Leön (2) 
OPCaslilla-Leôn(l) 
OP Castilla-La-Mancha (1) 
OP Castilla-La-Mancha (3) 
OP Castilla-La-Mancha (2) 
OPCeuta(l) 
OP Extremadura (3) 
OPExtremadura(l) 
OP Extremadura (2) 
OP Galicia (3) 
OPGalicia(l) 
OP Galicia (2) 
OP Meiilla 
OP Murcia (2) 
OP Murcia (3) 
OP Murcia (I) 
GB Murcia 
OP Multiregionalt Cantabria (3) 
OP Multiregionalt Cantabria (I) 
OP Regionalt Cantabria (1) 
OP Valencia (1) 
OP Valencia (2) 
OP Valencia (3) 
Mulliregionala OP 
OP Regionalt stod 
GB Konkurrenskraft SME 
OP Doftana Fas 2 (4) 
OP Lokal miljO 
OP FORCEM 
OP Livsmedelsindustri 
OP INEM 
OP Vctenskapsinfraslniktur 
OP Lokalt 
OP Departement 
OP Utbildningsdepartement 
OP Självstyrande organ 
OP Fiske 
GB Industriell teknik 434,0 
5.559,0 
116,5 
1.398,5 
41,6 
1.179.4 
215,2 
154,4 
746.3 
172,6 
2.752,3 
1.779,5 
628,5 
47,5 
70,9 
307,1 
1.577,5 
209,9 
464,1 
2.493,4 
242,0 
82,4 
59.4 
127.3 
767,3 
5623 
110.8 
536.6 
158,6 
3.691,7 
413,2 
274,2 
3.125.9 
300,9 
213.9 
828.6 
447,6 
3.028,6 
3.426,3 
479,4 
812.5 
52,9 
1.935,8 
416,6 
2.158,0 
482,5 325,5 
2.938,9 
81,1 
809,2 
31,2 
694,7 
182,9 
80,7 
381,1 
129,4 
1.612,6 
936.6 
288,4 
35.6 
47.4 
174,8 
1.011,9 
167,9 
303,5 
1.544,5 
181,5 
42,1 
44,6 
55,6 
487,3 
79,2 
54,3 
343,0 
105,0 
1.207,9 
309,9 
103.5 
387,0 
210.6 
146.6 
580,6 
262,5 
1.220,0 
2.569,8 
342,2 
580,6 
39.7 
1.451,9 
312,4 
995,0 
150,2 50,3 
478.4 
12,8 
206.8 
5,1 
266,8 
29,7 
11.1 
58,1 
0,0 
228,1 
187.5 
46.7 
5.9 
13,3 
30.7 
124.5 
0,0 
44,5 
519,8 
25,5 
12,1 
0.0 
9.3 
160,1 
0.0 
0.0 
105.0 
0,2 
507,9 
64,2 
17.5 
85,7 
36,0 
0.0 
0.0 
41,3 
234,7 
411,2 
72,7 
96.8 
0,0 
146.5 
56,8 
167,9 
21.5 74,0 
1.033,9 
25,2 
303,0 
10,5 
368,4 
54,8 
29.8 
105,3 
19,7 
403,0 
310,1 
85,2 
11.7 
28,3 
47,4 
216,2 
21,4 
82,5 
806,6 
48,8 
15,9 
5,6 
17,4 
228,7 
12,3 
5.3 
134,7 
14,6 
726.3 
127J 
32.4 
164,5 
66,7 
57,8 
96,8 
97,5 
443,5 
776,2 
135,6 
193.5 
5,6 
319,0 
92,7 
304,5 
26,5 23% 
35% 
31% 
37% 
34% 
53% 
30% 
37% 
28% 
15% 
25% 
33% 
30% 
33% 
60% 
27% 
21% 
13% 
27% 
52% 
27% 
38% 
13% 
31% 
47% 
16% 
10% 
39% 
14% 
60% 
41% 
31% 
43% 
32% 
39% 
17%| 
37% 
36% 
30% 
40% 
33% 
14% 
22% 
30% 
31% 
18% 37.0 
549,4 
13,9 
111.7 
6.8 
225,0 
14,8 
14,5 
60,7 
0,0 
235,0 
211,3 
34,9 
6,6 
15,1 
20,4 
127,1 
0.0 
47,0 
315,1 
28,7 
7.2 
0,0 
7.1 
94,5 
0,0 
1,6 
39.7 
0.1 
340.4 
. 70,8 
18,5 
108,0 
53.4 
0.0 
0,0 
20,6 
183,4 
388.1 
21,2 
29,0 
0,0 
159.5 
32,2 
41.0 
22.5 48,9 
827,1 
20.1 
159,8 
8,3 
275,9 
27,4 
23.8 
84,2 
9,8 
322.4 
272,6 
54,2 
8,5 
22,6 
28,7 
172,9 
10,7 
66,0 
458,5 
37,4 
9,1 
2.1 
11.1 
128,8 
6,1 
4,2 
54,5 
7,3 
449,6 
95,2 
25,9 
147,4 
53,4 
28.9 
48,4 
48,8 
319,9 
570,5 
52,7 
77,4 
2.8 
245,7 
50,2 
109,2 
22,5 66% 
80% 
80% 
53% 
78% 
75% 
50% 
80% 
80% 
50% 
80% 
88% 
64% 
73% 
80% 
61% 
80% 
50% 
80% 
57% 
77% 
57% 
37% 
64% 
56% 
50% 
80% 
40% 
50% 
62% 
75%| 
80% 
90% 
80% 
50% 
50% 
50% 
72% 
74% 
39% 
40% 
50% 
77% 
54% 
36% 
85% 
TOTALT 47.702,8 24.668,3 4.778,9 8.372,4 34% 3.772,2 5.570,0 67% 
(1) OP med stod endast från ERUF 
(2) OP med stod endast från ESF 
(3) OP med stod endast från EUGFJ 
(4) Inbegripet anslag genomförda enligt budgetrubrik B2-1820 (Övergångs- och innovationsåtgärder) 
50 Sjunde årsrapporten — Strukturfotuierna 1995 
FRANKRIKE 
SPD-progrumplanerlug/Srperlodenl99-t-l999 
A vesnes-Douai- Valenciennes 
Prioriterade områden 
Stimulering av den ekonomiska verksamheten 
(a) 
Forskning och utveckling (b) 
Mänskliga resurser (c) 
Förnyelse av regionen (d) 
Teknisk assistans (e) 
Totalt 
% Totalt 
141,8 
38.6 
92.5 
165,1 
2,0 
440,0 
100% ERUF 
100,8 
34,1 
43.9 
128.4 
0.9 
308,1 
70% miljoner ecu 
ESF 
22.3 
4,5 
48,6 
. 6,1 
0.9 
82,4 
19% EUGFJ 
18,7 
30,6 
0.2 
49,5 
11% (ej o.oi% 
(a) 32% 
(d) 
(b) 8% 
(C) 21% 
SPD-programplaneringJSrperlodenl994-1999 
Korsika 
Prioriterade områden 
Minskad isolering (a) 
Jordbruks- och havsprodukter (b) 
Universitet, forskning (c) 
Turistiskt och kulturellt arv (d) 
Miljö (e) 
Ekonomisk utveckling (Q 
Mänskliga resurser (g) 
Teknisk assistans (h) 
Totalt 
% Totalt 
67.9 
72,4 
12.5 
15.0 
30.7 
18.3 
31.0 
2.1 
249,9 
100% ERUF 
67.9 
1.5 
12.5 
15,0 
30.7 
18.3 
0.6 
0.9 
147,4 
59% ESF 
30,4 
0.6 
31,0 
12% miljoner eci 
EUGFJ 
63,4 
0,6 
64,0 
26% FFU 
7.5 
7,5 
3% (g) 12% (h) ** 
(f) 7% (a) 27% 
(C) 5% (b) 30% 
SPD-programplanerlngJ6rperlodenl99-i-l999 
Franska utomeuropeiska departementen 
Prioriterade områden 
Brytande av isolering, regional jämvikt (a) 
MiljO, infrastrukturer (b) 
Produktion, konkurrenskraft, industri, 
hantverk (c) 
Mänskliga resurser, social jämvikt (d) 
Jordbruk, landsbygdsutveckling (e) 
Fiskeri och vattenbruk (0 
Turism (g) 
Teknisk assistans (h) 
Totalt 
% Totalt 
214,6 
305,9 
279,7 
394.3 
242.7 
24.5 
21.1 
16.4 
1.499,2 
100% ERUF 
202,7 
291,1 
178,6 
35,1 
21.1 
9.8 
738,4 
49% ESF 
1.8 
46,3 
359.2 
4.8 
412,1 
27% miljoner ecu 
EUGFJ 
10.1 
14,8 
48.7 
242,7 
1.7 
318,0 
21% FFU 
6.1 
24.5 
0.1 
30,7 
2% (g) i% 
te) i** w ** T (h)1% 
C ' (a) 14% 
(d) 27% (b) 20% 
(C) 19% 
Genomförande under 1995 
I de franska SPD är miljöproblematiken mycket varierande på grund av regionernas stora 
olikheter. De gemenskapsmedel som satsas på miljöfrågor uppgår sammanlagt till nära 323 
miljoner ecu (15% av anslagen till mål 1 i Frankrike). Ide utomeuropeiska franska departementen 
står vattenfrågor högst på prioriteringslistan. På Guadeloupe (där ERUF och EUGFJ tillsammans 
anslagit 39,6 miljoner ecu till miljöfrågor) gäller den största av EUGFJ medfinansierade investe­
ringen ett omfattande konstbevattningsprojekt. På Martinique (där ERUF.s miljöanslag uppgår 
till 50,5 miljoner ecu) är den främsta målsättningen skydd mot vatten och högt vattenstånd. På 
Réunion (där ERUF.s miljöanslag uppgår till 178,5 miljoner ecu) koncentreras anslagen på att 
hushålla med vattenresurserna för konstbevattningsändamål. I Guyana (där ERUF:s miljöanslag 
uppgår till 18,9 miljoner ecu) inriktas ungefär hälften av åtgärderna på renoveringen av vattenled­
ningssystemet. Därtill kommer 2 miljoner ecu från EUGFJ för att förbättra kunskapen om och 
skydda den tropiska skogens biologiska mångfald. På Korsika inriktas miljöskyddet (30,7 miljo­
ner ecu från ERUF) dels på sanering av kustområden och omhändertagande av hushållssopor 
(84% av miljöanslagen), dels på uppvärdering av kulturarvet särskilt restaurering av byggnader 
uppförda med traditionella material. I Nord-Pas-de-Calais till slut går den största delen av 
gemenskapens miljöstöd till återställande av övergivna industri- och stadsområden och till avgift-
ning av industrimark (29,1 miljoner ecu från ERUF) samt till miljöforskning och miljöteknik 
(11,3 miljoner ecu från ERUF) och till utbildning i miljöfrågor (0,9 miljoner ecu från ESF). 
Sjunde årsrapporten — Strukturfondenia 1995 51 
De 6 franska SPD (Korsika, Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion och Avesnes-Douai-
Valenciennes i Nord-Pas-de-Calais) godkändes av kommissionen i juli 1994 och får ett strukturstöd 
på sammanlagt 2,189 miljarder ecu. Dessa SPD kommer relativt långsamt i gång. Vad gäller 
uppföljning av stödet återstår problem i samband med övervakningen av gemenskapsprogrammen då 
den planerade samordningsenheten med Europa ännu inte inrättats. Det bör dock noteras att de 
nationella och regionala myndigheterna gör ansträngningar för att närmare definiera metoderna för 
projektförvaltning på lokal nivå och för att meddela information om projekturvalskriterier och 
projektförteckningar till övervakningskommittéerna. I tre regioner har ett system för utvärdering 
redan införts eller håller på att införas. 
I fråga om partnerskap bör noteras att ett seminarium med deltagande av regionala tjänstemän 
organiserades på Réunion den 21-23 november 1995 för att diskutera olika frågor i samband med 
genomförandet av gemenskapsprogrammen såsom förvaltning av strukturfonderna och utvecklings­
teknologi. 
År 1995 i programperioden 1994-1999 
Vad gäller det finansiella verkställandet, med undantag dock för Korsika och Martinique där 
fördröjningen är stor och inga finansiella åtgärder från ERUF verkställts under 1995, var de utgifter 
som deklarerats av samtliga regioner (Guadeloupe, Réunion, Nord-Pas-de-Calais och Guyana) 
tillräckligt stora för att tillåta kommissionen att göra åtaganden rörande 1995 års programanslag och 
betala ut det andra förskottet av 1994 års anslag. Emellertid har endast Guadeloupe och Guyana 
deklarerat utgifter (60% av 1994 års anslag) som var tillräckligt stora för att tillåta att det första 
förskottet på 1995 års anslag betalades ut. Vad gäller fiskerisektorn antogs färre än tio program för 
varje region, med undantag för Korsika, där programmet framskrider i tillfredsställande takt. 
Tabell 14: Mål 1 — Frankrike — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd, 
(1) Åtaganden. 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Hainaut 
SPD Korsika 
SPD Guadeloupe 
SPD Guyana 
SPD Martinique 
SPD Réunion 
TOTALT 1.339,6 
679.4 
794,2 
304,4 
620,7 
1.267,2 
5.005,4 440,0 
249.9 
344.8 
164,9 
329,8 
659,7 
2.189,2 9.4 
14,2 
54.0 
8,1 
24,4 
112,2 
222,4 69,9 
48,5 
100,6 
26,9 
57,6 
194,2 
497,6 16% 
19% 
29% 
16% 
17% 
29% 
23% 8,9 
10,5 
32,4 
7,6 
21,9 
66,2 
147,4 40,0 
27,4 
56,0 
17,0 
38,5 
107,9 
286,7 57% 
56% 
56% 
63% 
67% 
56% 
58% 
Avslutningsvis bör noteras att på begäran av de franska myndigheterna har för flera program från 
föregående programperiod 1989-1993 tidsfristen förlängts för utbetalning av nationella medel till 
slutmottagarna. 
IRLAND 
SPD-prograniplantring/Sr ptrtodenl 994-1999 
Prioriterade områden 
Produktionssektor (a) 
Ekonomisk infrastruktur (b) 
Mänskliga resurser (c) 
Lokal utveckling (d) 
Teknisk assistans (e) 
Totalt 
% Totalt 
2.508,0 
1.113,0 
1.732,0 
257,0 
10,0 
5.620,0 
100% ERUF 
1.099,0 
1.113,0 
160,0 
180,0 
10.0 
2.562,0 
46% ESF 
324.0 
1.572,0 
57,0 
1.953,0 
35% miljoner eci 
EUGFJ 
1.038,0 
20,0 
1.058,0 
19% FFU 
47,0 
47,0 
1% (d) 5% (e)o.2% 
(c) (a) 44% 
(b) 20% 
52 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Nya stödåtgärder som antogs 1995 
Den enda nya stödåtgärd som antogs under 1995 när det gäller Irland är stödet från ERUF till ett 
större projekt i den mening som avses i artikel 16.2 i samordningsförordningen, närmare bestämt 
sjukhuset i Tallaght. Stödet från ERUF uppgår till 39,4 miljoner ecu på en totalkostnad av 131,2 
miljoner ecu (dvs. 30%) ". Detta är första exemplet på en stödåtgärd från ERUF på hälsovårdsområ­
det på Irland och gäller konstruktion och utrustning av ett universitetssjukhus i Tallaght (Dublin­
området). Det nya sjukhuset kommer att ha 513 sängplatser och beräknas ge 1500 direkta och 1100 
indirekta arbetstillfällen. 
Genomförande under 1995 
Miljöfrågorna ingår som ett underområde i det prioriterade området "ekonomisk infrastruktur" 
inom GSR. Detta underområde har utformats som ett OP med 78 miljoner ecu ERUF-medel 
(1,4% av gemenskapens anslag). OP avser vattenförsörjning, rening av avloppsvatten, vattenled­
ningar, hantering av hushållssopor och farligt avfall, förvaltning och skydd av kustområden samt 
övervakning och forskning på miljöområdet. 
De irländska OP genomfördes i normal takt under 1995. Endast OP "industri" som även omfattar 
åtgärder inom livmedelsindustrin har blivit något försenat på grund av fördröjningar vid igångsätt­
ningen. Denna måttliga försening beräknas hämtas in under 1996 genom en ökad utbetalningsgrad. 
Utvecklingen är tillfredsställande vad gäller genomförandet av de kvantifierade målen (makro- och 
mikroekonömiska indikatorer) fastställa i GSR. Endast ett program, programmet om teknisk 
assistans (stöd från strukturfonderna: 10 miljoner ecu) återstod att godkänna vilket förväntades ske i 
början på 1996. 
OP jordbruk och landsbygdsutveckling håller på att genomföras för fullt, med undantag för några 
åtgärder. Utgifterna följer finansieringsplanen. Vissa åtgärder är mycket efterfrågade, särskilt 
åtgärderna för kontroll av föroreningar inom jordbruket. Andra åtgärder har skjutits upp på grund 
av bristande anslag. Under 1995 har en oberoende konsult undersökt systemet med kompensationsbi­
drag och balansen mellan inkomststöd och utvecklingsåtgärder. 
Inom fiskerisektorn godkändes sammanlagt 155 projekt med stöd från FFU på områden som 
modernisering av fiskeflottan, vattenbruk, saluföring av produkter och säljfrämjande åtgärder. 
Dessa projekt omfattar investeringar på sammanlagt 31 miljoner ecu. 
Övervakningen av stödåtgärderna sker på tre nivåer: övervakningskommittén för GSR, särskilda 
övervakningskommittéer för varje OP och åtta regionala myndighetskommittéer. Övervakningskom­
mittén för GSR består av företrädare för de berörda departementen, kommissionen och EIB. I 
övervakningskommittén för OP ingår företrädare för arbetsmarknadens parter och för de berörda 
tjänstemännen. Som ett exempel kan nämnas att samordningskommittén för åtgärder rörande 
mänskliga resurser, vars uppgift är att övervaka de övergripande åtgärder som har en inverkan på 
utbildningssystemets kvalitet och effektivitet, hade sitt första sammanträde under 1995. Därvid 
granskades utvecklingen av de åtgärder som medfinansieras av ESF inom hela GSR, samt utvecklin­
gen av åtgärderna rörande utbildning av yrkeslärare, jämställdhet och certifiering. På regional nivå 
deltar företrädare för ideella organisationer och lokalsamhällen i dessa kommittéer parallellt med 
företrädare för myndigheterna och offentliga förvaltningsorgan samt arbetsmarknadsparterna. Ö-
vervakningskommittéerna för de viktigaste OP bistås av externa, oberoende och permanenta utvär­
derare. Därutöver finns tre heltidsarbetande värderingsenheter och en fjärde enhet kommer att sättas 
upp i början av 1996. Dessa enheter kommer att utvärdera särskilda aspekter av GSR och OP och ger 
assistans till de externa utvärderarna. De kommer även att medverka vid genomgången i halvtid av 
samtliga program. 
Se även bilaga 6 "Större projekt som antogs 1995". 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 53 
Àr 1995 i programperioden 1994-1999 
Även om utbetalningarna under 1994 var under prognosen (513 miljoner ecu jämfört med beräknade 
771 miljoner) har förseningen till största delen hämtats in i slutet av 1995. Utbetalningarna från 
strukturfonderna under 1995 uppgick till 834 miljoner ecu jämfört med en ursprunglig budget på 856 
miljoner. Detta betyder att 85 % av anslagen för GSR:s första två år har betalats ut. 
Tabell 15: Mål 1 — Irland — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandear Totalkostnad Strukturstöd 
O) Åtaganden. 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/<I) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
SP Tallaght sjukhus | 131,2| 39,4| 39,4| 39.4] 100%| 31.5| 31.5| 80% 
1994 
OP Jordbruk, landsbygsutveckting 
OP Lokal utveckling ' 
OP Industri 
OP Ekonomisk infrastruktur 
OP Fiske 
OP Mänskliga resurser 
OP MiljOtjanster 
OP Turism 
OP Transport 
TOTALT 1.791,4 
420.1 
2.843.7 
319.6 
177,0 
2.362,3 
125,6 
805,9 
1.406,2 
10.383,1 956.7 
257.0 
1.029.0 
108,0 
78.0 
1.732.1 
78.0 
456,3 
888.0 
5.622,5 160,1 
33.6 
127.1 
10.3 
12.3 
266.1 
6.2 
51.5 
247.6 
954,2 299.4 
54,8 
261,1 
11.9 
20,5 
541.9 
24,0 
94,0 
333.2 
1.680,1 31% 
21% 
25% 
11% 
26% 
31% 
31% 
21% 
38% 
30% 178,6 
22,1 
102,9 
8,7 
10.6 
264,9 
10,3 
51.0 
175,8 
856,5 263.0 
32.7 
196.0 
9.5 
14.7 
481,6 
19,2 
77.2 
244.2 
1.369,6 88% 
60% 
75% 
80% 
72% 
89% 
80% 
82% 
73% 
82% 
ITALIEN 
SPD-protramplanerlngJSrptrtodenl99-t-1999 
miljoner ecu 
Prioriterade områden 
Kommunikationer (a) 
Industri, hantverk (b) 
Turism (c) 
Landsbygsutveckting (d) 
Fiske (c) 
Ekonomiska infrastrukturer (t) 
Mänskliga resurser (g) 
Teknisk assistans (h) 
Totalt 
% Totalt 
2.159,6 
3.707,5 
862,1 
2.340,7 
257.4 
3.235,9 
2.209,1 
87.7 
14.860,0 
' 100% ERUF 
2.159,6 
3.557,2 
774,6 
55.0 
2.992.5 
. 61.4 
59.7 
9.660,0 
65% ESF 
150,3 
87.5 
57.7 
24.4 
243.4 
2.147.7 
28.0 
2.739,0 
18% EUGFJ 
2.228.0 
2.228,0 
15% FFU 
233.0 
233,0 
2% (g) i5% (h) t% (a) is% 
(b) 24% 
(e)2% (d)ie% e»6*' 
I GSR för mål 1-områden i Italien (Mezzogiorno) beräknas utgifterna sammanlagt uppgå till 32,44 
miljarder ecu varav 14,860 utgör gemenskapsstöd. Programmet genomförs genom 13 multiregionala 
OP, 10 regionala OP och ett större projekt, vilka samtliga antogs under 1994 och 1995. 
Nya program som antogs 1995 
Under 1995 antogs totalt 11 stödåtgärder med ett finansiellt stöd från strukturfonderna på samman­
lagt 8,085 miljarder ecu. Sex av stödåtgärderna utgörs av regionala OP med ett gemenskapsstöd om 
4,289 miljarder ecu och fyra utgörs av regionala program. Ett av dessa, OP "industri", upptar hela 
26% av ERUF:s anslag till Mezzogiorno och avser bl.a. medfinansiering av Italiens allmänna system 
för stöd till produktionsinvesteringar. Slutligen antogs ett större projekt i Calabrien, Gioia Tauro-
projektet (40 miljoner ecu på en beräknad totalkostnad om 120 miljoner ecu)12. Detta s.k. större 
projekt i den mening som avses i artikel 16.2 i samordningsförordningen, syftar till att göra om Gioia 
Tauro-hamnen till en stor containerhamn inriktad på omlastning och att anpassa hamnens basinfra­
strukturer till utvecklingen av den internationella sjötransporten. Projektet förväntas skapa 1500 
direkta och indirekta arbetstillfällen. 
11 Se även bilaga 6 "Större projekt antagna under 1995" 
54 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Knappt 10% av ERUF:s samlade medel är ännu inte programlagda på nationell nivå. Det gäller bl.a. 
de multiregionala OP "energi", "miljö" och "teknisk assistans", multiregionala och regionala stödåt­
gärder som skall genomföras med globalt stöd (med inramning på nationell nivå), samt vissa större 
projekt (motorvägen Messina-Palermo). De åtaganden som kommer att belasta kommande år 
kommer således att betingas av att dessa stödåtgärder godkänns och av att framsteg görs i form av 
nationella utgifter när det gäller sådana program som redan är godkända. 
Genomförande under 1995 
Den försening som uppstod 1994 i genomförandet av GSR har delvis hämtats in under 1995. De 
svårigheter som Italien ställts inför i samband med användningen av gemenskapsmedel och som 
framträdde med all tydlighet under föregående programperiod, kan i första hand förklaras av det 
nationella förvaltningspolitiska systemets svagheter. I syfte att förbättra de allmänna förutsättning­
arna för genomförandet av gemenskapsåtgärder i Italien, tecknades ett avtal mellan kommissionen 
och den italienska regeringen den 26 juli 1995. I samband med konferensen mellan stat och regioner 
den 29 september 1995 utvidgades avtalet till de självstyrande regionerna och provinserna. Inom 
ramen för avtalet har den italienska regeringen förbundit sig att förstärka de centrala och regionala 
förvaltningsstrukturerna, att förbättra förfarandena för genomförandet av medfinansierade åtgär­
der, att öka den tekniska assistansen, bl.a. systemet för övervakning, utvärdering och kontroll av 
programmen, samt att garantera den finansiella täckningen av den nationella delen av programmen. 
Genomförandet av detta avtal är en grundläggande förutsättning för att gemenskapsmedlen skall 
komma till bättre användning under nuvarande programperiod. Vid utgången av 1995 kunde den 
italienska regeringen påvisa att en rad initiativ hade tagits, särskilt under andra halvåret rörande 
förvaltningsstrukturer, införande av ett nytt integrerat övervakningssystem, förfaringssätt vid val av 
externa experter och tillhandahållande av den nationella delen av medfinansieringen. Dessa initiativ 
återspeglar avtalets andemening och ger all anledning att förutse att förutsättningarna för förvaltnin­
gen av programmen kommer att förbättras. 
Miljön görs till föremål för två underområden till den italienska GSR, som båda omfattas av det 
prioriterade området "infrastrukturer". För det första gäller det vattenresurser (1,119 miljarder i 
bidrag från ERUF), där målet är att öka tillgången och förbättra fördelningen, minska läckaget i 
vattenledningarna samt rationalisera och underhålla konstruktionerna. För det andra gäller det 
miljöskydd (748 miljoner ecu i bidrag från ERUF och ESF), nämligen sanering av särskilt 
förfallna och förorenade områden, undanröjning av allvarliga miljöfarliga situationer, bevarande 
av naturarv och främjande av allmänna tjänster på miljöområdet (vatten och hushållssopor). 
Dessa två underområden står för 1,867 miljarder gemenskapsstöd eller 12,6% av anslagen i GSR. 
De genomförs för hälften av anslagen på multiregional nivå och för den andra hälften på regional 
nivå inom varje regionalt OP. På multiregional nivå antogs OPför vattenresurser under 1995 med 
ett stöd från ERUF på 871 miljoner ecu, medan OPför miljön förväntas antas under 1996 (48 
miljoner ecu stöd från ERUF). 
Stödåtgärderna från EUGFJ organiseras i de flesta programmen per produktionslinje och syftar till 
att medverka till moderniseringen av produktion och försäljning i enlighet med efterfrågan på 
marknaden. Åtgärder planeras även för att stödja alternativ till de traditionella jordbruksverksamhe­
terna, såsom turism i jordbruksmiljö, landsbygdsturism, småskalig förädling och direktförsäljning 
av typiskt traditionella gårdsprodukter. Dessutom innehåller programmen åtgärder på området för 
forskning och tjänster avsedda att sprida teknologisk kunskap och kunskap om moderna jordbruks­
metoder. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 55 
Vissa betydelsefulla resultat inom jordbruk och landsbygdsutveckling 
På Sardinien (OP antaget 1994): 
• Gemenskapsstöd beviljades till 1300 företag inom får- och getsektorn 
för att förbättra de sanitära och hygieniska förhållandena inom 
mjölkproduktionen. 
• 32 projekt för modernisering av kooperativ för osttillverkning. 
• 34 projekt för uppfödning och dressyr av det "angloarabiska sardiska 
" fullblodet i sektorn för landsbygdsturism. 
I Abruzzerna (OP antaget 1994) 
• Finansiering av 160 projekt för landsbygdsutveckling varav 110 inom 
landsbygdsturism. 
År 1995 i programperioden 1994-1999 
Vad gäller det finansiella genomförandet är nivån på de fondåtaganden som gjordes av kommissio­
nen tillfredsställande med hänsyn till de belopp som planerades i GSR, frånsett åtagandena från ESF 
som är mycket lägre än beräknat. 1995 års åtagandenivå är dock inte tillräckligt hög för att helt 
arbeta in den fördröjning som uppstod 1994 vilket förklarar varför bristen på åtaganden i slutet av 
1995 uppgick till 1,2 miljarder ecu. Vad gäller förverkligandet på fältet (dvs. utgifter gjorda av 
myndigheterna för genomförandet) är 1995 års situation för dessa program fortfarande mycket 
allvarlig. Utgifterna vid slutet av programperiodens andra år uppgick sammanlagt till endast 2°7o av 
de anslag som var planerade för hela sexårsperioden. 
Tabell 16: Mål 1 — Italien — Finansiellt genomförande av programmen (i miljoner ecu) 
Åtaganden 
1995 Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2V(1) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(?) % 
(3V(2) 
1995 
Regionala OP 
OP Abruzzerna 
OP Abruzzerna (1) 
OP Calabria (1) 
SP Gioia Tauro 
OP Campania 
OP Puglia 
OP Sicilien 
Multiregionala OP 
OP Industri och tjänster 
OP Kunskap om jordbruk (1) 
OP Vattenresurser 
OP Turism 333.4 
167,1 
482,0 
120.0 
2.890,8 
2.406,4 
2.603,1 
4.962,4 
231,4 
2.0083 
302,8 150,5 
83.9 
241,0 
40,0 
1.327,9 
1.148,4 
1337,2 
2.592.7 
162,0 
871,0 
130.0 75.0 
59,4 
76,2 
40,0 
124,0 
203,7 
189,4 
746,9 
34.4 
140,7 
22.2 91,5 
59.4 
76.2 
40,0 
177,2 
203,7 
189,4 
750,3 
34,4 
140.7 
22.2 61% 
71% 
32% 
100% 
13% 
18% 
14%| 
29% 
21% 
16% 
17% 37.5 
30.7 
41.8 
0,0 
63,2 
92,9 
74,1 
373.5 
17.2 
703 
11,1 45,8 
30,7 
41,8 
0,0 
89,8 
92.9 
74.1 
375,2 
17,2 
70,3 
11,1 50% 
52% 
55% 
0% 
51% 
46% 
39% 
50% 
50% 
50% 
50% 
WT Regionala OP 
OP Basilkata 
OP Calabria 
OPMolisa 
OP Sardinien 
Multiregionala OP 
OP "Akuta" sysselsattningsatgarder 
OP Utbildning av yrkeslarare 
OP Invandra/utbildning 
OP Utbildningsdepartementet 
OP Fiske 
OPFoU 
OP Telekommunikationer 
OP Järnvägstransport 
OP Teknisk assistans (2) 1.129,5 
1308,0 
522.7 
2.103.4 
524.0 
271.4 
29,5 
395.0 
560,0 
1.341.3 
1.076.1 
1.756.6 
112.1 5833 
580,3 
292,0 
967,1 
355,7 
184,0 
20,0 
254.0 
233,0 
784,0 
376.7 
701.0 
76.0 51.7 
1,0 
26.8 
50,9 
0,0 
0.0 
0,0 
48,9 
34,6 
8,2 
102,3 
192.6 
0.0 98,1 
72.9 
37.7 
170,6 
32.7 
16,9 
1.8 
68.5 
66,5 
65.9 
215,9 
385,2 
7.1 17% 
13% 
,13% 
18% 
9% 
9% 
9% 
27% 
29% 
8% 
57% 
55%| 
9% 293 
19.) 
15,5 
25,5 
0,0 
0.0 
0,0 
24,4 
0,0 
4.1 
34,1 
211,9 
0,0 52.4 
36,5 
19.3 
86.9 
16.3 
8.5 
0.9 
34.3 
16,0 
32.9 
90.9 
308.2 
3.5 53% 
50% 
51% 
51% 
50% 
50% 
50% 
50% 
24% 
50% 
42% 
80% 
50% 
Sl% TOTALT 27.637,4 13.491,6 2.228,6 3.024,7 22% 1.176,1 1555.4 
(1 ) OP med stod endast från EUGFJ 
(2) OP med stod endast från ESF 
Vad gäller GSR för första programperioden 1989-1993 var det otillfredsställande resultatet i sam­
band med användningen av gemenskapens fondmedel anledningen till att kommissionen och den 
italienska regeringen, inom ramen för avtalet av den 26 juli 1995, enades om en sista förlängning av 
tidsfristerna för de nationella åtagandena till den 31 december 1995. Eftersom den italienska 
56 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
regeringen vid 1995 års slut tagit olika initiativ för att omsätta avtalet i praktik bekräftades 
förlängningen av tidsfristen för utbetalning av gemenskapsmedel, varigenom de italienska myndighe­
terna får en frist på två år efter sista dagen för de nationella åtagandena för att göra motsvarande 
utbetalningar. Dessa förlängningar gjorde det möjligt för de italienska myndigheterna att fullfölja 
nästan samtliga nationella och regionala åtaganden för perioden 1989-1993 (100% för OP förvaltade 
av regeringen och 98,7 °7o för regionalt förvaltade OP), även om det fortfarande finns utrymme för 
förbättringar vad gäller betalningarna, bl.a. med avseende på regionalt förvaltade OP som i slutet av 
1995 i genomsnitt uppgick till storleksordningen 65% (från 44% för Apulien till 75% för Basilicata). 
NEDERLÄNDERNA 
SPD-prograniplantringJtrptrlodenl994-l999 
miljoner ecu 
Prioriterade områden 
Stod till näringslivet (a) 
Turism (b) 
Jordbruk, landsbygdsutveckling (c) 
Fiske (d) 
Mänskliga resurser (c) 
FOrefagsinfrastruktur (Q 
Transportinfrasiruktur (g) 
Forskning och utveckling (h) 
Teknisk assistans (1) 
Totalt 
% Totalt 
22.0 
5.2 
21.2 
8.2 
28.0 
17.0 
31,4 
14,4 
2,6 
150,0 
100% ERUF 
11.9 
4.3 
0,9 
16,5 
31.0 
14.4 
1.0 
80,0 
53% ESF 
10,1 
0.9 
27,1 
0.5 
0,4 
1.0 
40,0 
27% EUGFJ 
21,2 
0,3 
21,5 
14% FFU 
83 
0,3 
8,5 
6% (h) 10% <'>2% <a>15% 
(g) 
(e) 1«* 
Genomförande under 1995 
De SPD som antogs för Nederländerna den 21 juni 1994 avser Flevoland. Det sammanlagda 
strukturstödet uppgår till 150 miljoner ecu. Det största projektet i programmet är ombyggnaden av 
riksväg N27 till en motorväg (A27) för att förbättra förbindelserna mellan Flevoland och Nederlän­
dernas centrala och sydliga delar. Projektet genomförs enligt tidplanen. En annan del av programmet 
utgörs av åtgärden "sysselsättning" och ger möjligheten att bevilja stöd till sysselsättningsskapande 
företag som redan är etablerade eller etablerar sig i Flevoland. År 1995 har det totala antalet 
deltagare i stödåtgärder från ESF varit större än beräknat (1 788 jämfört med 985). Det regionala 
sysselsättningskontoret satte igång några av de viktigaste åtgärder som planerats inom SPD, vilket 
krävde intensiva förberedelser och inblandning av nya parter samtidigt som det förstärkte under­
byggnaden för de verksamheter som medfinansieras av ESF. 
Skydd av miljön utgör inget enskilt område inom SPD för Flevoland. Miljöåtgärderna är spridda 
över ett antal olika områden: jordbruk, turism, industri. Bidraget till miljöskydd kan dock 
uppskattas till 5 miljoner ecu (eller 3% av gemenskapens sammanlagda stöd) och går huvudsakli­
gen till åtgärder av följande slag: stöd till små och medelstora företag för att använda miljövänli-
gare och energisnålare metoder (1 miljon ecu), bekämpning av luft- och vattenföroreningar, 
minskad användning av bekämpningsmedel och ogräsbekämpningsmedel, bevarande av den 
biologiska mångfalden, förvaltning av grundvattnet från polder, avgiftning av Ketelmeer. 
Vad gäller övervakning och granskning av SPD:s effekter utvecklade regionen Flevoland nätverket 
DIN Çtargets-efforts network") för att följa upp SPD och mäta dess inverkan på Flevolands 
ekonomi. Programmet färdigställdes under 1995 och kommer att användas under 1996. De projekt 
som antogs före slutet av 1995, till exempel, förväntas skapa 1600 direkta nya arbetstillfällen, 3000 
indirekta fasta arbetstillfällen och nära 2800 tillfälliga arbetstillfällen. Målet är en nettoökning med 
15 000 arbetstillfällen mellan 1994 och 1999. Vidare utarbetade universitetet i Wageningen ett 
arbetsdokument om mycket stränga urvalskriterier för jordbruksprojekt, kriterier för utvärdering av 
innovativa projekt och sysselsättningseffekter inom jordbruk. Slutligen organiserades under 1995 ett 
seminarium med andra mål 1-områden för att utväxla erfarenheterna i samband med genomförandet 
av programmen. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 57 
År 1995 i programperioden 1994-1999 
Även det finansiella verkställandet av SPD fortgick på ett tillfredsställande sätt, vilket framgår av 
åtagandena på nationell nivå. Vad gäller EUGFJ har dock utbetalningarna blivit betydligt försenade 
på grund av tröghet vid igångsättningen av åtgärderna. I slutet av 1995 uppgick de offentliga 
utgifterna för åtgärder inom jordbruk till 1,3 miljoner ecu, medan utgiftsprognosen för 1994 och 
1995 sammanlagt uppgick till 24,8 miljoner ecu. Däremot vad gäller budgetanslag från ERUF 
överlämnade provinsen Flevoland i december 1995 en ansökan om åtagande av 1995 års anslag, 
vilket visar att samtliga planerade projekt utvecklas i normal takt. En liknande utveckling konstate­
rades vad gäller de åtgärder i fiskerisektorn som finansieras av FFU. 
Tabell 17: Mål 1 — Nederländerna — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd 
0) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Flevoland | 958,7| 150,0| 17.2| 37,2| 25%| 9.6| I9,6| 53% 
PORTUGAL 
Sr O-programplanering fbr ptrloitnl 994-1999 
Prioriterade områden 
Mänskliga resurser och sysselsättning (a) 
Konkurrenskraft (b) 
Livskvalitet (c) 
Regionala ekonomiska grundförutsättningar (d) 
Teknisk assistans (e) 
Totalt 
% Totalt 
3.059.6 
6.306.2 
1.264,0 
3.144,3 
205,9 
13.980,0 
100% ERUF 
918.0 
4.073,2 
936.0 
2.661,8 
134.9 
8.7233 
62% ESF 
2.141,6 
414,0 
328,0 
194,1 
71,0 
3.148,7 
23% miljoner eci 
EUGFJ 
1.637,0 
257.2 
1J943 
14% FFU 
182,0 
31.2 
213,2 
2% (C) 9% 
(b) 4fl% 
Under 1995 antagna stödåtgärder 
Kommissionen godkände endast en global åtgärd för stöd till kommunala investeringar under 1995. 
Överenskommelsen mellan kommissionen och det förmedlande organet undertecknades den 15 
november 1995. Den portugisiska GSR genomförs således genom 9 multiregionala OP och 7 
regionala OP, samtliga antagna under 1994, och en global stödåtgärd antagen under 1995. Dessa 
stödåtgärder utgör hela stödprogrammet inom ramen för GSR. 
Genomförande under 1995 
Utvecklingen under 1995 har på det hela taget varit tillfredsställande. I de flesta programmen har 
årets målsättningar uppfyllts. I vissa fall har genomförandet dock visat sig vara mindre positivt, men 
tack vare de portugisiska myndigheternas oavbrutna ansträngningar och övervakning på fältet 
förväntas förseningen i de olika programmen hämtas in. 
5H Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Miljöåtgärderna inom den portugisiska GSR ingår i det prioriterade området "livskvalitet", men 
även i de regionala utvecklingsprogrammen. Ett mycket omfattande finansiellt stöd har planerats i 
de regionala OP (1,056 miljarder ecu, 7,6% av GSR finansiella stöd) och avser huvudsakligen 
vattenförsörjning och -fördelning, uppsamling och behandling av hushållsavfall och avloppsvat­
ten, minskning avföroreningarna i floderna, skydd av kustområden och naturliga livsmiljöer och 
information till befolkningen. Inom ramen för prioriteringen av livskvaliteten omfattas miljö och 
återställande av stadsområden dessutom av ett OP med 559 miljoner ecu i bidrag från ERUF, som 
består av två underprogram. Underprogrammet miljö (260 miljoner ecu) avser åtgärder för 
bevarande och uppvärdering av naturarvet, förbättring av produktionsverksamhetens inverkan på 
miljön, information och utbildning samt teknisk assistans. Underprogrammet återställande av 
stadsområden (299 miljoner ecu) avser renovering av slumkvarter och förfallna områden, EXPO 
98 och teknisk assistans. 
Vad gäller redan antagna program bör noteras att 1995 års indexering medförde att två komplette­
rande anslag tilldelades, dels av EUGFJ-U på ett belopp av 39,1 miljoner ecu inom ramen för 
underprogrammet "jordbruk" för att åtgärda följderna av 1995 års långvariga torka, dels av ESF på 
ett belopp av 14,5 miljoner ecu inom ramen för OP "kunskap och innovation" för att förstärka 
yrkesundervisningen i underprogrammet "utbildning". 
Vad gäller genomförandegraden noteras en viss försening vid igångsättningen av OP för främjande 
av den internt genererade tillväxten ("intern utveckling"). Förseningen kan delvis förklaras av 
programmets nyskapande karaktär och behovet att upprätta nya rättsliga instrument för att decent­
ralisera programförvaltningen (överenskommelser med lokala utvecklingsorganisationer, banker, 
osv.). Det förväntades dock att flera underprogram och åtgärder inom detta OP (landsbygdscentra, 
historiska byar, stödsystem) i praktiken skulle kunna påbörjas i början av 1996. 
Inom OP "miljö och stadförnyelse" är genomförandegraden för underprogrammet "stadsförnyelse" 
mycket blygsam (16%), vilket beror på svårigheter i samband med tvångsinlösen av mark. 
Vad gäller programmet "handel" som ingår som ett led i OP för ekonomisk modernisering och som 
beräknas omplaneras beror den blygsamma genomförandegraden (20% för åren 1994-95) framför 
allt på den förberedelsetid som krävs för den typ av åtgärder som programmet avser att finansiera. I 
OP för ekonomisk modernisering ingår även underprogrammet "fiske" där första halvåret huvudsak­
ligen markerades av valet av möjliga stödmottagare och av de första ministeriella besluten till förmån 
för dessa, samt av att de planerade programmen igångsattes. Andra halvåret markerades av en ökad 
genomförandegrad samt av förberedelserna inför utvärderingen av de olika OP medan anbudsin-
fordringarna för att utse oberoende experter planerades till början av 1996. Övervakningskommittén 
hade sex sammanträden under denna period vilket bidrog till att påskynda genomförandet av de 
första åtgärderna. För att råda bot på den låga genomförandegraden under 1994 beslutade övervak-
ningskommittéen dock vid sina senaste sammanträden att planera om tidpunkterna för utbetalning. 
Vidare antogs en särskild FFU-åtgärd till förmån för de portugisiska sjömän som drabbades av att 
fiskeriavtalet med Marocko har upphört". Åtgärden avsåg finansiell ersättning för avbrott i verk­
samheten (från maj till november 1995) på grund av avtalets upphörande. Åtgärdens belopp är 
begränsat till 4,8 miljoner ecu. Vidare har anslag från FFU som redan beviljats Portugal inom ramen 
för GSR delvis omorienterats för att ersätta rederierna för fartygens tillfälliga stillestånd i enlighet 
med artikel 14 i förordning (EEG) nr 3699/93. För hela stilleståndperioden anslogs 4 miljoner ecu 
varav 3 belastar gemenskapens budget. 
Vad gäller underprogrammet "energi" som ingår i OP "infrastrukturer" beror förseningen i genom­
förandet på att vissa program som ursprungligen omfattades av dessa underprogram överfördes till 
gemenskapsinitiativet gemena-REGEN14 och framför allt på att de överförda projekten beräknades 
" Se kapitel I.A.5.2. Mål 5a fiske. 
14 Se kapitel I.B.l. Gemenskapsinitiativ. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 59 
ha en hög genomförandegrad under 1994 och 1995. I slutet av 1995 höll en omplanering på att 
genomföras för att anpassa prognosen för 1994 och 1995 till dessa överföringar. 
Vad gäller OP "teknisk assistans" till slut antog kommissionen beslutet om godkännande av detta 
program så sent som den 20 december 1994. Det sena godkännandet förklarar den låga genomföran­
degraden. ERUF:s anslag för 1994 avses överföras till 1996 och de portugisiska myndigheterna 
lämnade in en ansökan om omplanering av ESF-delen för att överföra outnyttjade anslag från 1994 
(8,2 miljoner ecu) till 1996 (4,1 miljoner ecu) och 1997 (4,1 miljoner ecu). 
Endast ett program ändrades under 1995 nämligen det redan nämnda OP "främjande av den 
regionala utvecklingspotentialen". Ändringen gjordes den 13 november 1995 som en följd av 
övervakningskommitténs beslut. Gemenskapsfinansieringen av programmet förblir oförändrad (595 
miljoner ecu varav 405 från ERUF, 81 från ESF och 109 från EUGFJ-U). Den viktigaste ändringen 
gäller införandet av ett stödsystem för små och medelstora företag vars främsta syfte är att främja 
skapandet av nya arbetstillfällen (uppskattningsvis 20 000). Systemet har mycket stor betydelse som 
incitament för de ekonomiska förhållandena på de orter och landsbygder som drabbats av utflyttning 
och andra utvecklingssvårigheter. De åtaganden som urprungligen gjordes i programmet, bl.a. 
inrättande av lokala utvecklingskontor (i syfte att stegvis uppnå större decentralisering och ett ökad 
partnerskap mellan offentliga och privata ekonomiska aktörer) och fler politiska åtgärder till förmån 
för medelstora städer (som ett led i utvecklingen av tätorter med strukturerande effekter på regional 
nivå) bekräftas i den reviderade versionen. 
År 1995 i programperioden 1994-1999 
På det hela taget är utvecklingen av den portugisiska GSR relativt tillfredsställande finansiellt sett. I 
genomsnitt uppgick genomförandegraden på fältet under 1995 till 85% för alla fonder sammantagna 
(93% för ERUF, 98% för ESF). Gemenskapens åtaganden utgör en tredjedel av hela periodens 
anslag. 
Tabell 18: Mål 1 — Portugal — Finansiellt genomförande av programmen (i miljoner ecu) 
Åtaganden 
1995 Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2Vd) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Multiregionala OP 
GB Stod till lokal investering 33,3 35.01 25.0J 25.01 lOOVJ 0,0l o.« 0% 
1994 
Regionala OP 
OP Azorerna 
OP Alentejo 
OP Algarva 
OP Centre 
OP Lissabon och Tagodalen 
OP Madeira 
OP None 
Multiregionala OP 
OP Miljö/stadsförnyelse 
OP Teknisk assistans 
OP Kunskap och innovation 
OP Utbildning och sysselsättning 
OP Infrastrukturer 
OP Ekonomisk modernisering 
OPPRINEST(l) 
OP Internt genererad utveckling 
OP Hälsovård och social integration 857,6 
250,6 
101,9 
490,5 
517,2 
665,2 
721,1 
973,7 
135.6 
2357,0 
1.9033 
3.915.8 
11.678,8 
40,0 
1331.8 
940.0 616.0 
182.0 
76,0 
362,0 
382,0 
369.3 
537,0 
559,0 
101,7 
1.675,0 
1384,6 
1.987.0 
4.319.2 
30.0 
595,0 
705,0 84.7 
.57.7 
24,9 
60,0 
94.0 
82.4 
97.8 
0,0 
U.O 
210,7 
219.3 
0.0 
284.3 
7.3 
14,0 
106,6 216,2 
78,6 
28,5 
126,0 
124,5 
148,6 
210,0 
55.1 
28.6 
587.6 
409.3 
618,5 
1.526.2 
223 
673 
276.5 35% 
43% 
37% 
35% 
33% 
40% 
39% 
10% 
28% 
35% 
30%| 
31% 
35% 
74% 
11% 
39% 96,9 
27,0 
15,9 
47,0 
65,1 
74.8 
77.8 
16,5 
8,2 
232,5 
251.8 
259,0 
403,8 
7.4 
11.1 
72,3 1813 
43.8 
18,8 
883 
89,5 
123.8 
148,3 
44,1 
17,0 
412,7 
346.7 
517.9 
998,4 
173 
37,7 
178,1 84% 
56% 
66% 
70% 
72% 
83% 
71% 
80% 
59% 
70% 
85% 
84% 
65% 
77% 
56% 
64% 
72% TOTALT 26.7133 13.9053 1379,7 4.548,8 33% 1.667,0 3.263,4 
(1) Statistisk infrastruktur 
60 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
FÖRENADE KUNGARIKET 
De miljöåtgärder som planeras i de brittiska SPD varierar beroende på olikheterna mellan de 
berörda regionerna. I Nordirland gäller miljöåtgärderna i huvudsak skydd av naturliga livsmiljöer 
(64,1 miljoner ecu, 5,2% anslag från SPD), men även utveckling av verksamheter som står i 
samband med miljön såsom företagsservice, produktkvalitet eller forskning och utveckling (19 
miljoner ecu), bevarandet av kultur-arvet (8,1 miljoner ecu) och stadsförnyelse (25,5 miljoner ecu) 
samt energibesparande åtgärder iföretagen (5 miljoner ecu). I Merseyside inriktas miljöåtgärder­
na (45 miljoner ecu eller 5,5% av anslagen inom SPD) på bearbetning av industriavfall, utveckling 
av ren teknik och miljökunskap iföretagen (13 miljoner ecu från ERUF och ESF) samt återstäl­
lande av förfallna stadsområden och skydd av den naturliga livsmiljön och kulturarvet (29 
miljoner ecu från ERUF). Miljöåtgärderna i Highlands och Islands (16,3 miljoner ecu, 5,2% av 
SPD-anslagen) finansieras av de tre fonderna, var och en enligt sin specifika karaktär: återan-
vändning av avfall och miljöforskning finansieras av ERUF (7,6 miljoner ecu), ett projekt för 
skydd av den naturliga livsmiljön finansieras av EUGFJ (7,1 miljoner ecu) och utbildning 
finansieras av ESF (1,6 miljoner ecu). 
Gemenskapens sammanlagda miljöstöd i Förenade kungariket uppgår till ungefär 146 miljoner 
ecu eller 6% av alla anslag. 
Genomförande under 1995 
Genomförandet av SPD i Förenade kungarikets områden inom mål 1 (Nordirland, Highlands och 
området Enterprise Islands samt Merseyside) stämmer väl överens med de programlagda planerna. 
SPD-programplanerlngförperiodenl994-1999 
Nordirland 
Prioriterade områden 
Ekonomisk utveckling (a) 
Gemenskaperna (b) 
Minskad perificitel (c) 
Jordbruk och fiske (d) 
MiljO (e) 
Teknisk assistans (Q 
Totalt 
% Totalt 
315,1 
315,8 
321,2 
215,0 
64,1 
1.6 
1.232,8 
100% ERUF 
199,3 
90.6 
321.2 
64,1 
1.6 
676,8 
55% miljoner ecu 
ESF 
115,8 
225.2 
13,0 
354,0 
29% EUGFJ 
186,9 
186,9 
15% FFU 
15,1 
15,1 
1% (e) 5% (O013* 
(d) 
(c) (a) 26% 
(b) 26% 
Nordirland Efter en långsam start hämtade utgiftstakten in förseningen under 1995 vilket innebär att 
det ursprungliga målet beräknas uppfyllas under löpet av 1996. Sektorn med de största förseningarna 
är energisektorn (området "minskad perifericitet") där utgifterna för ett större projekt, samman­
kopplingen av elnätet mellan Skottland och Nordirland fördröjs av offentliga enkäter. À andra sidan 
hade vid slutet av 1995 stora framsteg gjorts på området för miljötjänster. Som en följd av reformen 
av jordbrukspolitiken har investeringsklimatet inom jordbruk blivit bra och flera fick åtgärder 
skjutas upp på grund av bristande anslag eftersom samtliga anslag tilldelats åtgärder inom jordbruk. 
Sedan våldsamheterna upphörde i början av hösten 1994 ökade efterfrågan på investeringar inom 
turism och i projekt som omfattas av åtgärden om fysisk och social miljö avseende försoning mellan 
gemenskaperna och stadsförnyelse (område "gemenskaperna"). Ytterliga fondmedel tilldelades dessa 
åtgärder med anledning av övervakningskommitténs sammanträde i november 1995. Vidare gjordes 
ett första steg för att avgöra om SPD behövde omorienteras på grund av denna utveckling, vilket var 
den brittiska regeringens avsikt under förberedelserna till initiativet PEACE som godkändes i juli 
19951S. Slutligen, vad avser utvärderingen av SPD, enades man vid övervakningskommitténs samm­
anträde i november om att utse en extern utvärderare. Ytterligare externa utvärderare kommer att 
utses för de olika områdena, med undantag för miljötjänster. 
15 Se kapitel I.B.l. gemenskapsinitiativ. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 61 
SPD-prograuq>lanerlngfirperiodenl994-1999 
Highlands and Islands 
Prioriterade områden 
Företagsutveckling (a) 
Turism, kultur (b) 
MiljO (c) 
Jordbrukssektor (d) 
Gcmenskapsutveckling (e) 
Kommunikationer, tjänster (f) 
Teknisk assistans (g) 
Totalt 
% Totalt 
72.1 
24.2 
16,3 
68,7 
46,9 
79.7 
3.1 
311,0 
100% ERUF 
543 
22,0 
7.6 
13.9 
79.7 
2,5 
180,0 
58% ESF 
17.8 
23 
1.6 
33.0 
0,6 
553 
18% miljoner ect 
EUGFJ 
7.1 
48,9 
56,0 
- 18% FFU 
19,8 
19,8 
6% (0 
(e) (g) i% (a) 23% 
(0) 22% 
Highlands och området Enterprise Islands. Sedan SPD godkändes 1994 presenterades 1 500 projekt 
varav 604 blev antagna. Betydande framsteg har uppnåtts om man ser till det ökade antalet deltagare 
i programmet: de antagna projekten innebär att fler än 130 organisationer kommer att beviljas stöd 
från ERUF och ESF. Nätet "Highlands och området Enterprise Islands" har beviljats en tredjedel av 
dessa två fonders tillgängliga medel. Stödåtgärderna från ERUF är särskilt omfattande på öarna på 
Västkusten, Caithness, Sutherland och Argyll och genomförs med hjälp av ett antal program avsedda 
att utveckla kommunikationer, turism och företag. Med hänsyn till åtagandena är programmen 
mycket långt framskridna inom turism och kulturarv, medan utvecklingen är långsammare på andra 
områden (forskning och utveckling, företagens tillgång till information, assistans genom rådgivning) 
samtidigt som åtgärderna inom jordbruk utvecklar sig på ett tillfredsställande sätt förutom på 
området miljö och skog. Vad gäller betalningar uppstod förseningar mellan fasen för projektens 
godkännande och utgiftsdeklarationerna. De ansvariga myndigheterna har åtagit sig att vidta 
lämpliga åtgärder under 1996 för att undvika att förseningarna förvärras. Vad gäller stödet från FFU 
däremot har alla åtgärder satts i gång och fortgår på ett tillfredsställande sätt. Under 1995 saman­
trädde två övervakningskommittéer och fyra förvaltningskommittéer för att utvärdera projekten 
innan de godkänns. I november 1995 beslutade övervakningskommittén att ompröva föreskrifterna 
för programmets genomförande för att i enlighet med den s.k. "bottom up" principen främja ett 
större deltagande av lokala aktörer. Ett antal lokala enheter kommer att sättas upp för att undersöka 
de projekt som framförs i deras respektive områden samt hur de lokala strategierna passar in i SPD:s 
övergripande målsättning. Därtill kommer att övervakningskommittén påbörjade olika studier om 
teman som utvärdering av inverkan på miljön, BNP och arbetsmarknaden. 
SPD-programplaiterlngflrperioienl994-1999 
Merseyside 
Prioriterade områden 
Stora företag (a) 
Lokala företag (b) 
Teknologisk utveckling (c) 
Kultur (d) 
Åtgärder för befolkningen (e) 
Teknisk assistans (0 
Totalt 
% Totalt 
186,0 
149,0 
62,0 
54.0 
361.0 
4.0 
816,0 
100% ERUF 
178.0 
106.0 
42.0 
38.0 
109.0 
2,0 
475,0 
58% miljoner ect 
ESF 
8.0 
40,0 
20.0 
16.0 
252,0 
2.0 
338,0 
41% EUGFJ 
3.0 
3,0 
0% (fl 0.50% 
(a) 23% 
(e) 
(b) «* 
(d) 7% (c) '* 
Merseyside. Övervakningskommittén sammanträdde fem gånger under det gånga året medan de 
tekniska kommittéerna som bär huvudansvaret för projekturvalet hade tio sammanträden. Ett 
poängsystem infördes för att avgöra vilka åtgärder som kan få stöd av ERUF och 688 åtgärder 
antogs till ett belopp på sammanlagt 45 miljoner ecu. Inom ramen för den ekonomiska utvecklingen 
på lokal nivå definierades 38 ytterst fattiga områden som målområde. För dessa områden upprätta­
des ett lokalt partnerskap bestående av det lokala samhället och de viktigaste organ som berörs av 
programmet och utarbetades en särskild utveckUngsstrategi. På industriområdet har drygt 500 
projekt lämnats in hos ERUF. Efter tillämpningen av ett urvalsförfarande på två nivåer och ett 
poängsystem antogs 181 av dessa projekt. Därutöver godkändes ett omfattande innovationsprojekt 
för utveckling av små och medelstora företag. Det gäller ett stöd på 18,9 miljoner ecu till en särskild 
investeringsfond för Merseyside med målsättningen att förbättra kapitalmarkandens sätt att fungera 
62 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
genom inrättandet av tre investeringsfonder med sammanlagt 29,4 miljoner ecu till sitt förfogande. 
Ansökan om kommissionens godkännande har inlämnats och fonden förväntas börja sin verksamhet 
1996. Ett annat viktigt projekt som godkändes är "Chevasse Park Media Factory" med syfte att 
förvalta lokaler och tillhandahålla utbildning för att främja tillväxten av företag i kommunikations­
sektorn. Åtgärden förväntas bidra till upprättandet av ett verksamhetscentrum inom kultur och 
kommunikation i närheten av Liverpools stadskärna, som bl.a. omfattar "Liverpool Institute of 
Performing Arts" som redan erhöll finansiellt stöd inom ramen för det föregående programmet. 
Föreskrifterna för ansökan om finansiering från ERUF och utvärderingen av dessa reviderades i 
partnerskap: infordran av projekt kommer att ske kontinuerligt under hela året och strängare 
kriterier kommer att tillämpas vid projektutvärdering, bl.a. på miljöområdet. Förutom övervak­
ningskommittéernas normala sammanträden organiserade de lokala partners två strategidagar där 
drygt 100 personer deltog. Under dessa dagar behandlades programmets genomförande mer ingåen­
de och förbättrades underlaget för de strategiska valen genom inrättandet av tekniska arbetsgrupper. 
Vad gäller utvärderingen genomfördes en analys av de ekonomiska förhållandena i Merseyside som 
resulterade i rekommendationer för programmets förverkligande och belyste den ekonomiska till­
växtpotentialen i Merseyside samt nödvändigheten att hjälpa invånarna i de minst gynnade områden 
att få eller återfå en plats på arbetsmarknaden. 
År 1995 i programperioden 1994-1999 
Vad gäller Merseyside fortgår det finansiella verkställandet (åtaganden och betalningar) i normal takt 
med avseende på ESF, medan utvecklingen är mindre snabb när det gäller ËRUF och EUGFJ. Vad 
avser ERUF var betalningsansökningarna blygsamma, trots att 65 % av de sammanlagda tillgängliga 
medlen i princip redan hade godkänts i slutet av 1995. Samma konstaterande kan göras vad gäller 
Highlands och Islands. Det finansiella verkställandet (åtaganden och betalningar) fortgår normalt 
för ESF och FFU, medan utvecklingen är långsammare för EUGFJ och ERUF. Den 31 december 
1995 uppgick ERUF:s åtagandegrad till cirka 30% av de disponibla medlen, medan procentsatsen för 
betalningsansökningarna var mycket lägre. I december 1995 ändrades den finansiella planeringska­
lendern för att möjliggöra åtaganden utifrån ERUF:s 1995 års anslag. 
Tabell 19: Mål 1 — Förenade kungariket — Finansiellt verkställande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2W1) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Highlands and Islands 
SPD Nordirland 
SPD Merseyside 
TOTALT 1.012,4 
2.658.3 
2.000,0 
5.670,7 311,0 
1332.8 
816,0 
2.359,8 39,1 
129.3 
50,2 
218,6 81,9 
288,3 
162,1 
5323 26% 
23% 
20% 
23% 16.6 
102,8 
44,5 
163,8 40.7 
190.2 
100.5 
331,4 50% 
66% 
62% 
62% 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
3. Mål 2 
Tabell 20: Översikt av OP/SPD för mål 2 antagna under 1994 och 1995 (i miljoner ecu) 63 
SPD ANTAGNA 1994 
Medtcmfital/rcglon ESF Medlemiitat/reglon OPANTACNA 1995 
Btlfkn 160,0 130,0 30,0 Spanien 1.130,0 •70,1 »9.9 
I4.it 
1.0 
107.9 
1.4 
JU 
5.1 
58.1 
39.7 Aubange 
Utge 
Umbourg 
Tumhoul 
Danmark 
Lolland 
Sona Jylland U 
88.5 
46.8 
23.4 0.9 
75.3 
35.1 
18.7 
S6.0 444 
9.5 
46.5 7.0 
37.2 
733,0 513,7 0.4 
13,2 
11.7 
4J_ 
IM 
24 
94 
2I9J Aragon 
Baltartmo 
Kalalonlen 
La Rioja 
Madrid 
Kavorra 
Batklen 
Multirtgionalt 64,2 
10.4 
510.1 
11.» 
145.0 
22.8 
325.9 
39.7 49.4 
8.8 
402.2 
104 
113.7 
17.7 
267.8 
0.0 
Baytm 
Berlin 
Brtmtn 
lient 
Sachsen-Anholl 
S'ordrhein-H'est/alen 
Rhttnlond-Palatinat 
Saarland 
Schleswlg-Holsleln 
Altaet 
Aquitaine 
Auvergne 
Basst-Normandit 
Bourgogne 
Bretagne 
Centre 
Champagnt-Ardtnnt 
Franche-Comté 
Haute-Normandie 
Languedoc-Roussillon 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Nord-Pas-de-Calais 
Payi de la Lolrr 
Picardie 
Pollou-Chartnles 
Provenct-Alpts-Cite d'Azur 
Mone-Alpei 
Emilia Romagna 
Friuli-VeneloJulla 
Lmh 
Uguria 
Lombardia 
Marche 
Pitmonle 
Totcana 
Umbria 
Aoila 
l'enelo 
Luxemburg 
Nederländerna 
Arhnem-Nijmegen 
Cronmgen-Drenthe 
T*cnte-Overijscl 
Zuld-Limhurg 
Ztiid-Ooil Brabant 
F»renade kungariket 
East London and the Lee Volley 
EaslMldlondt 
Eastern Scotland 
Gibraltar 
Greater Manchester, Lancashire, Cheshire 
Industrial South Wales 
North East England 
Plymouth 
Thanel 
If est Cumbria and Fumess 
WestMtdlands 
Western Scotland 
Yorkshire and llumhtrslde 14.7 
158.3 
46.9 
21.3 
42.5 
361.4 
23.5 
49,1 
15.4 9,5 
102.1 
.30,5 
18.3 
29.8 
263.8 
153 
34,4 
10.0 
1.763,2 1.452,6 
19.6 
107,1 
61.1 
57.8 
49,4 
89.7 
243 
77,5 
47.8 
146,0 
70.5 
127,4 
42.6 
318.1 
135.9 
122.4 
53,3 
113.1 
99.7 16.1 
91.5 
50.6 
46,6 
42,0 
77,6 
204 
62.1 
413 
112.1 
59.9 
102.9 
34.6 
265.5 
109,6 
98.8 
43.6 
95.7 
813 
«84,0 542^ 
12,0 
24.0 
64,0 
96,0 
23,0 
21.0 
205,0 
127.0 
35,0 
6.0 
71.0 9.6 
18.4 
523 
67.5 
18,8 
17.9 
164,0 
103.0 
274 
5.8 
57,6 
7,0 6,0 
300,0 206,0 
36,0 
76,0 
58,0 
43.0 
67.0 39.4 
48.6 
39,4 
31.7 
47,0 
2.142,0 1.606,9 
74.0 
79,0 
121,0 
5.0 
329.0 
188,0 
308.0 
29,0 
14.0 
25,0 
371,0 
286.0 
313,0 Î5.S 
59,3 
96,8 
4.1 
230,3 
141,0 
231,0 
23.3 
U.9 
18,8 
278,0 
222.9 
234.0 5.1 
56.2 
16.4 
3.0 
12.7 
97,6 
84 
14.7 
5.4 
310,6 
3.5 
15.6 
10.5 
11.3 
7.4 
12,1 
3.7 
15.4 
6.6 
33,9 
10.6 
244 
8.0 
52,6 
26.3 
23.6 
9.7 
17.4 
17.9 
141,7 
2.4 
5.6 
11.8 
284 
4.2 
3.1 
41.0 
24,0 
74 
03 
13,4 
1.0 
94,0 
16.6 
27.5 
18.6 
11.3 
20,0 
535,1 
18,5 
19.8 
24.2 
0.9 
98.7 
47.0 
77,0 
5.7 
2.1 
63 
93,0 
63,1 
79.0 TOTALT 1995 1.130,0 
toon 870,1 
77X 259,9 
23ti 
TOTALT 1994 5.8454 
lOOH 4.501,7 
77* 1J43.4 
23* TOTALT 1994-1995 
X 6.9753 
100* 5.371,8 
77X 1.60341 
23*\ 
64 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
3.1. Genomförande av mål 2 under 1995 
Vad gäller mål 2 sattes programmen effektivt i gång under 1995 i de tolv medlemsstaterna (program­
mens första treårsfas löper från 1994 till 1996). Samtliga program (SPD) inom stödområde 2 samt 
GSR till Spanien antogs i slutet av 1994, medan endast de 8 OP för genomförandet av denna GSR 
och de samlade programplaneringsdokumenten för de nya medlemsstaterna antogs under 1995,6. För 
de femton medlemsstaterna uppgår antalet stödåtgärder inom stödområde 2 till 82: 8 OP inom GSR i 
Spanien och 74 SPD i de övriga medlemsstaterna. Det bör erinras om att 64 SPD hade antagits 1994 
vilket skall jämföras med 18 godkända stödåtgärder 1995 varav 10 berör de nya medlemsstaterna. 
Vad gäller samspelet mellan de två fonder som lämnar stöd till stödområde 2, ERUF och ESF, bör 
erinras om att dessa deltar gemensamt i samtliga program förutom ett (ESF:s multiregionala OP i 
Spanien). 
Tabell 21: Mål 2 — År 1995 i programperioden 1994-1996 (i miljoner ecu) 
Programlagt 
Antaget 
% antaget 
Åtaganden 1994-1995 
% av anslagen 
Betalningar 1994-1995 
% av anslagen B 
160,0 • 
160.0 
100% 
62.2 
39% 
29.3 
18% DK 
56.0' 
56,0 
100% 
30.3 
54% 
20,0 
36% D 
733,0 • 
733.0 
100% 
286.9 
39% 
156.9 
21% E 
1.130.0 •• 
1.130,0 
100% 
659,2 
58% 
448,0 
40% F 
1.7633 * 
1.763,2 
100% 
904,4 
51% 
423,3 
24% I 
684,0 • 
684,0 
100% 
299.9 
44% 
150.0 
22% L 
7.0* 
7.0 
100% 
8,0 
114% 
4.0 
57% N 
300.0» 
300,0 
100% 
105,0 
35% 
52.5 
18% AT 
101,0 • 
101,0 
100% 
54,1 
54% 
21,4 
21% Fl 
69,2 • 
693 
100% 
31.1 
45% 
15,6 
22% SE 
160.0 • 
160,0 
100% 
105,8 
66% 
38.1 
24% UK 
2.142.0 • 
2.142.0 
100% 
1350,0 
58% 
518,9 
24% Totalt 
7305.4 
7.305.4 
100% 
3.796,9 
52% 
1.877.8 
26% 
' Programlagt i SPD 
1 Programlagt i GSR 
Genomförandegraden för mål 2 under perioden 1994-1995 bör analyseras ur olika perspektiv. 
Programmeringsdokumenten (i huvudsak SPD) har antagits till 100% och 52% av dessa anslag är 
redan föremål för åtaganden. Betalningarna efter dessa två år uppgår till en fjärdedel av anslagen. 
Vid första anblicken kan dessa resultat förefalla vara otillräckliga. De skall dock sättas i samband 
med tidpunkten för antagandet av de olika SPD och OP som i de allra flesta fall inföll under sista 
kvartalet av 1994 och i början av 1995. Anslagen förväntades därför upptas i betydligt snabbare takt 
under 1996. Situationen skiljer sig dock mycket från en medlemsstat till en annan eftersom åtagande­
na i förhållande till anslagen varierar från 35% (Nederländerna) till nästan 60% (Förenade kungari­
ket, t.o.m. 66% i Sverige) medan betalningarna i procent av anslagen pendlar mellan 20% (Belgien) 
och 57% (Luxemburg). 
'* Se kapitel I.A.7 De nya medlemsstaternas integration i strukturpolitiken. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 65 
Miljöhänsyn inom mål 2 
Stödet till en hållbar utveckling inom stödområde 2 tar sig många olika uttryck sedan området 
blivit föremål för en alldeles särskild uppmärksamhet under förberedelsen av programmen. För 
miljöåtgärder i strikt mening programlades 397 miljoner ecu i anslag för perioden 1994-1996 eller 
5,7% av de totala anslagen till områden inom mål 2. Därtill kommer investeringsstödet för 
återställande av industri- och stadsområden som uppgår till 956 miljoner ecu eller 14% av 
anslagen till områden inom mål 2 för perioden 1994-1996. Utöver dessa belopp kommer sedan 
anslagen för perioden 1997-1999. 
De största svårigheter som uppstår i regionerna inom området för mål 2 sammanhänger med deras 
tidigare eller nuvarande industriella verksamhet. Det gäller jord- eller grundvattenföroreningar 
förorsakade av industriell verksamhet eller bristande upparbetning av avfall och övergivna 
industri- och stadsområden. Miljöåtgärderna inriktas därför i huvudsak på bekämpning av 
föroreningar och incitament att använda miljövänliga förfaranden och anläggningar i samband 
med nya produktionsinvesteringar. Dessa åtgärder utgör mer än hälften (53%) av det direkta 
finansiella miljöstödet inom området för mål 2. En annan mycket stor del av stödet (41 %) är 
inriktad på vård och sanering av förfallna områden. 
På gnind av sin lika stora effektivitet pä längre sikt får stödet till investeringar i produktion, 
inklusive förebyggande åtgärder, en mycket framträdande plats inom ramen för mål 2. Det gäller 
incitament, i första hand riktade till små och medelstora företag, till förmån för miljövänliga 
produkter, tekniska metoder och energikällor, till användning av grön teknologi, forskning och 
utveckling på miljöområdet eller också ansträngningar för att genom yrkesutbildning öka medve­
tenheten om behovet att anpassa arbetskraften till produktionsförändringarna. 
Tabell 22: Mål 2 och miljön -
—1994 års priser) Fördelning av direkta miljöanslag 1994-1996 (EUR 9 — i miljoner ecu 
(C) 6% 
Miljörening, avfallshantering och ren teknik (a) 
Sanering av industri- och stadsomrâden (b) 
Utbildning och Övrigt (c) 
Totalt 210,8 
162,0 
24,2 
397,0 
(b) (a) 53% 
3.2. Genomgång per medlemsstat 
BELGIEN 
Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miltoner ecu) 
Fördelning per sektor : 
Produktionsmiljö (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Planering och rehabilitering (c) 
Miljöskydd (d) 
Teknisk assistans (e) 
Fördelning per fond : 
ERUF 
ESF 
Totalt 
4 SPD 
Medel per SPD | 130,0 
30,0 
160,0 76,0 
52,8 
18,8 
8,1 
4,1 
81% 
19% 
100% 
40,0 (c) 12% (d)5% (e) 3% 
(a) 47% 
(b) 33% 
66 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Genomförande i 1995 
Miljöåtgärderna ingår i ett område eller underområde inom varje SPD förutom för Aubange. 
Strukturfondernas stöd uppgår generellt sett till 22 miljoner ecu (14% av det sammanlagda stödet) 
varav 8 miljoner ecu gäller direkta miljöskyddsåtgärder. Den största delen av anslagen är avsedd 
för avfallshantering, medan en del går till åtgärder för sanering av övergivna industriområden. 
Det bör noteras att i Limburg och Turnhout ägnas en del av anslagen åt miljöforskning samt 
utbildning och sysselsättning på miljöforskningsområdet, närmare bestämt 5% av miljöanslagen 
(vilket belastar ESF). 
Strukturfondernas sammanlagda stöd till mål 2-områden i Belgien17 uppgår till 160 miljoner ecu och 
är programlagt i fyra SPD som antogs i december 1994. I Turnhout och Limburg har programmen 
blivit operativa. Vad gäller Turnhout, där prioriteten går till industri, tjänster och miljö gäller det 
största av de antagna projekten upprättandet av ett stöd-, demonstrations-, forsknings- och rådgiv­
ningscentrum avsett att hjälpa små och medelstora företag med utformning och tillämpning av 
miljövänliga produktions- och förvaltningsmetoder. Även i Limburg prioriteteras industri, tjänster 
och miljö och av de projekt som antogs är det största ett tekniskt projekt om främjande av och 
forskning kring nya material inom industrisektorn. I båda fallen har övervakningskommittén och 
förvaltningskommittén fungerat på ett tillfredsställande sätt. 
Vad gäller Liège däremot, där ekonomisk diversifiering, tekniska innovationer, höjningen av områ­
dets attraktionsvärde och Ökad sysselsättning prioriteras, har programmets genomförande blivit 
påtagligt försenat (under 1995 har inga åtaganden gjorts för ERUF:s anslag för 1995), särskilt vad 
gäller tekniska innovationer, utnyttjande av turistpotentialen och sanering av övergivna industriom­
råden. Åtgärder avsedda att tillvarata interna utvecklingsmöjligheter (informationsspridning till små 
och medelstora företag, assistans, stöd till företagsbildning) utvecklar sig däremot på ett tillfredsstäl­
lande sätt. Eftersom systemet för stöd till produktionsinvesteringar godkändes vid årets slut (13,7 
miljoner ecu från ERUF eller 18% av ERUF:s totala stöd) kommer denna åtgärd att kunna påbörjas. 
Redan då det beslutades 1994 blev programmet för Aubange föremål för ett engångsåtagande (1,3 
miljoner ecu). Åtagandet ändrades hösten 1995 då första övervakningskommittén beslutade att 
frångå den planerade åtgärden rörande företagsfastigheter för att i stället genomföra fyra åtgärder 
rörande infrastrukturer för företagsservice på området för det Europeiska utvecklingscentret, varav 
en i avvaktan på inrättandet av ett centrum för företagsgemensamma tjänster. 
År 1995 i programperioden 1994-1999 
Tabell 23: Mål 2- Belgien — Finansiellt verkställande av SPD (i miljoner ecu) 
Program ocb antagandeår Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Aubange 
SPD Liege 
SPD Limbourg 
SPDTumhout 
TOTALT 3.2 
314,2 
121,8 
58,1 
497,2 1.3 
88.5 
46,8 
23,4 
160,0 0,4 
4,2 
0,0 
0,0 
4,6 1.3 
22.5 
14.9 
23,4 
62,2 100% 
25% 
32% 
100% 
39% 0,5 
H.3 
0,0 
0.0 
11,7 0.5 
11,3 
7.5 
10,1 
29,3 37% 
50% 
50% 
43% 
47% 
" Aubange, Liège, Limburg och Turnhout. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 67 
DANMARK 
Samnutnfattning av programplaneringen 1994-1996 (miltoner ecu) 
Fördelning per sektor: 
Produktionsmiljö (a) 23,4 
Mänskliga resurser (b) - 31,6 
Teknisk assistans (c) 1,0 
Fördelning per fond: 
ERUFl 44^1 79% 
ESF 11,8 21% 
Totalt! 56,01 100% 
2 SPD 
Medel per SPD| 28,0 (a) 42% 
(b) 
56% 
Genomförande under 1995 
Miljöfrågor betraktas inte som ett enskilt prioriterat område inom det danska SPD. De ingår i de 
flesta områden som t.ex. företagsstöd där stöd ges till användning av ren teknik. 
I de två SPD som beslutades i december 1994 rörande stödberättigade områden i Danmark'• uppgår 
det sammanlagda stödet från strukturfonderna för perioden 1994-1996 till 56 miljoner ecu. Dessa två 
program utvecklades under gynnsamma förhållanden under 1995. Med anledning av övervaknings­
kommittéerna och med hänsyn till de ekonomiska förhållandena i de berörda områdena framträdde 
behovet av att öka ERUF:s stöd till investeringar i de befintliga små och medelstora företagen samt 
till nyetablering av företag särskilt på Norra Jylland. På grund av programmens finansiella framskri­
dande kunde åtaganden göras för Norra Jylland med ERUF:s budgetanslag för 1995 och 80% av 
dessa anslag utbetalas. Vad gäller SPD för Lolland har 50% av ERUF:s engångsanslag redan 
utbetalats. 
Tabell 24: Mål 2 — Danmark — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd 
(»> Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Lolland 
SPD Norra Jylland 
TOTALT 36,1 
185.3 
221,4 9.5 
46,5 
56,0 o.o 
6,0 
6,0 9,5 
20,8 
30,3 100% 
45% 
54% 0,0 
8,3 
8,3 4,3 
15,7 
20,0 45% 
76% 
66% 
'• Norra Jylland och Lolland. 
68 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
TYSKLAND 
Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) 
Fördelning per sektor: 
Produktionsmiljö (a) 245,0 
Mänskliga resurser (b) 293,0 
Planering och rehabilitering (c) 132,0 
Miljöskydd (d) 52,0 
Teknisk assistans (e) 11,0 
Fördelning per fond: 
ERUF 513,7 70% 
ESF 219,3 30% 
Totaltj 733»0| 100% 
9 SPD 
Medel per SPD| 81,4 (d) 7% (e) 2% (a) 33% 
(c) 18% 
(b) 40% 
Genomförande under 1995 
Miljöskyddet i de nio stödberättigade delstater som omfattas av mål 2 varierar från en delstat till 
en annan, men gemenskapens samlade stod uppgår till 198 miljoner ecu för både direkta (52 
miljoner ecu) och indirekta miljöåtgärder. Tillsammans med Luxemburg är Tyskland den med­
lemsstat med den proportionellt sett största budgeten för miljöskydd. I två av de stödberättigade 
delstaterna inom mål 2, Rheinland-Palatinat och Schleswig-Holstein, planerades inget struktur­
stöd för miljöskydd. Faktum är att gemenskapsstödet till dessa delstater är mycket lågt. Däremot 
satsas en betydande del av de finansiella medlen på miljön i delstaterna Berlin, Nordrhein-
Westfalen och Hesse som har större miljöproblem är de två förra delstaterna. Ett av de mest 
intressanta experimenten utförs i Nordrhein-Westfalen som koncentrerar sig på återställande av 
övergiven industrimark inom ramen för den internationella utställningen om stadsplanering 
C Internationale Bauaustellung Emscherpark"). Dessa industriområden omdestineras och gamla 
byggnader byggs om till teknikcentra, samtidigt som stöd ges till företag som är specialiserade på 
miljöfrågor. I delstaten Berlin finns dessutom en ny typ av program, det s.k. "Programmet för 
förbättring av miljön och r Initiativet för miljörelaterade ekonomiska verksamheter" där miljö­
frågor ingår som ett led i sociala eller ekonomiska program. Det bör noteras att stödet från ESF 
till sysselsättning och utbildning i denna delstat uppgår till 14 miljoner ecu. 
Vad avser programperioden 1994-1996 hade i december 1994 nio SPD godkänts för det tyska 
området inom mål 2". Dessa program avser att ge dessa områden ökad konkurrenskraft, att befästa 
och öka sysselsättningen, att återställa vissa markområden, att uppmuntra forskning och utveckling 
och omfattar vissa åtgärder för att skydda miljön. Strukturfondernas sammanlagda stöd uppgår till 
733 miljoner ecu. Varje delstat har sin egen utvecklingsstrategi och fastställer följaktligen själv de 
viktigaste aspekterna av sin strukturpolitik. 
'* Bayern, Västberlin, Bremen, Hesse, Sachsen-Anhalt, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Palatinat, Saarland, Schles­
wig-Holstein. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 69 
Exempel på åtgärder som genomförts eller håller på att genomföras i 
Tyskland 
Saarland: ett prioriterat område (stöd från ERUF: 3,5 miljoner ecu, 
totalkostnad: 14,8 miljoner ecu) gäller kunskaps- och teknologiöverfö­
ring. Detta kommer konkret till uttryck i att det institutionella samarbe­
tet främjas mellan "Zentrale fur Produktivität und Technologie" (ZPT), 
"'Kontaktstelle fur Wissens- und Technologitransfer" från Saarlands uni­
versitet (KWT) och "Institut des Technologietransfer" (FITT) från Hoch-
schule fur Technik und Wirtschaft. ZPT erbjuder råd och tjänster till 
små och medelstora företag och bistås av en tjänst för information till 
allmänheten om gemenskapens verksamhet och en informationstjänst 
om patent. En av FITT och KWT:s viktigaste uppgifter är att främja 
samarbetet mellan högskolor och små och medelstora företag (informa­
tionsspridning om högskoleutbildning, organisation av samarbetsåtgär-
der, konferenser och seminarier samt tillhandahållande av tjänster vid 
ansökan om stöd från offentliga stödprogram). 
Nordrhein- Westfalen: Tonvikten ligger på återställande av industriområ­
den och återanvändning av fabriksbyggnader för ekonomiska ändamål. 
Som exempel kan nämnas att på det gamla gruvområdet Zollverein XII i 
Essen har den gamla pannrumsbyggnaden byggts om till ett designcenter 
för hela Nordrhein-Westfalen (stöd från ERUF: 9,8 miljoner ecu, total­
kostnad 19,9 miljoner ecu). Genom saneringsarbetet i gruvorna har nära 
300 arbetslösa skaffat sig yrkeskompetens inom byggverksamheten (stöd 
från ESF: 2,1 miljoner ecu, totalkostnad: 6,4 miljoner ecu). 
Niedersachsen: Med anslag från mål 2 och från RESIDER-initiativet20 
(stöd från ERUF: 0,75 miljoner ecu inom mål 2 och 3,1 miljoner ecu 
inom RESIDER I, totalkostnad: 16,6 miljoner ecu) har två områden för 
företagsverksamhet byggts i Peine, i närheten av A2-motorvägen Hanno­
ver-Berlin. De erbjuder lokaler för administrativ och social verksamhet 
samt verkstäder. Ett av dessa områden, Peine II fick "Deutscher Städt-
ebaupreis 1995". Sammanlagt 23 företag har etablerat sig på dessa områ­
den varvid 500 nya arbetstillfällen skapades. På en av dessa platser 
erbjuder en kommunal entreprenör utbildningsverksamhet och arbetsträ-
ning huvudsakligen knuten till miljön i vilka 160 personer deltog 1994 
och som omfattas av stöd från ESF med ca. 0,55 miljoner ecu. 
År 1995 i programperioden 1994-1999 
När det gäller det finansiella genomförandet för 1995 kan konstateras att utbetalningsnivån är låg 
(55% av åtagandena, men endast 21% av anslagen). Detta beror på det relativt sena antagandet av 
SPD (december 1994) och på fördröjningar vid igångsättningen av de planerade stödåtgärderna för 
1995. 
Tabell 25: Mål 2- Tyskland — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Bayern 
SPD Berlin 
SPD Bremen 
SPD Hesse 
SPD Sachsen-Anhalt 
SPD Nordrhein-Westfalen 
SPD Rheinland-Palatinat 
SPD Saarland 
SPD Schleswig-Holstein 
TOTALT 33.5 
390,7 
172,5 
61.3 
126,4 
1.298,8 
49.0 
212,6 
32.0 
2.376,9 14.7 
158,3 
46,9 
21,3 
42,5 
361,4 
23,5 
49.1 
15,4 
733,0 0,0 
13,1 
2.6 
1.2 
6.5 
5.4 
3.1 
6.1 
o.o 
38,0 13,6 
49,2 
14.9 
21,3 
13,5 
115,0 
23,5 
20.5 
15,4 
286,9 93% 
31% 
32% 
100% 
32% 
32% 
100% 
42% 
100% 
39% 2.6 
»1.9 
4.2 
0,6 
3.2 
2.7 
1.5 
5,8 
0.0 
32,5 9,4 
29.9 
10.4 
10,6 
6,8 
57,5 
11.7 
12.9 
7.7 
156,9 69% 
61% 
69% 
50% 
50% 
50% 
50% 
63% 
50% 
55% 
Se kapitel I.B.l Gemenskapsinitiativ. 
70 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Vdare bör nämnas att programmen från föregående programfas 1992-1993 fortsattes och i de flesta 
fall avslutades 1995. Det gäller sju program som berör de sex delstaterna i väst vilka erhöll anslag på 
sammanlagt 303,2 miljoner ecu varav 266,4 miljoner från ERUF och 76,9 miljoner från ESF. I slutet 
av 1993 hade samtliga programmedel gjorts till föremål för åtaganden. År 1995 betalade kommissio­
nen sammanlagt 60,6 miljoner ecu till fyra program (Berlin, Sachsen-Anhalt, Rheinland och Nord­
rhein-Westfalen) vilket betyder att det utbetalda gemenskapsstödet för perioden 1992-1993 till de 
västliga delstaterna i slutet av 1995 uppgick till 185,6 miljoner ecu sammanlagt (82% av åtagandena). 
För OP Peine-Salzgitter (Sachsen-Anhalt) har ansökningarna om slutbetalning redan lämnats in, 
medan betalningsfristen har uppskjutits till den 31 december 1996 i två fall (Rheinland och Nord­
rhein-Westfalen) på grund av förseningar vid genomförandet av vissa projekt och i fallet för Berlin 
både på grund av svårigheter vid genomförandet av infrastrukturprojekten och på grund av att vissa 
privata investerares ansökningar om gemenskapsanslag lämnades in för sent. 
SPANIEN 
Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) 
Fördelning per sektor: 
Produktionsmiljö (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Planering och rehabilitering (c) 
Miljöskydd (d) 
Teknisk assistans (c) 
Fördelning per fond: 
ERUF 
ESF 
Totalt 870,1 
259,9 
1.130,0 
/ GSRAOP 
Medel per OPl 592,0 
317,0 
174,0 
40,0 
8,0 
77% 
23% 
100% 
141,3 (c) 15% (d) 4% (e)l% 
(b) 28% 
(a) 52% 
Genomförande under 1995 
Miljöskydd är ett prioriterat område inom GSR och programläggs genom ett OP med 40 miljoner 
ecu i anslag från ERUF som antogs 1995 (3,5% av de totala anslagen). De stödberättigade 
åtgärder som planeras i detta OP avser utrustning för att förebygga och behandla industriförore­
ningar, återställande av förfallna industriområden, övervakning av miljöns kvalitet samt infra­
strukturer för att förebygga och minska produktionens negativa effekter på miljön. 
Spanien är den enda medlemsstaten där de centrala myndigheterna har valt att programlägga 
stödåtgärderna inom området för mål 2 genom en GSR och operativa program. GSR antogs i slutet 
av 1994 och började genomföras under första halvåret 1995 då åtta OP godkändes, dvs. sju 
stödåtgärder från ERUF och ESF i var och en av de stödmottagande självstyrande gemenskaperna21 
plus det multiregionala programmet från ESF som innehåller GSR åtgärder för yrkesutbildning, där 
ansvaret för genomförandet ligger på de centrala myndigheterna. Strukturfondernas sammanlagda 
stöd till dessa åtta OP uppgår till 1,130 miljarder ecu. Vart och ett av de 8 OP ligger i linje med RGS 
prioriteringar: stöd till sysselsättning och företagens konkurrenskraft, miljöskydd, stöd till teknik­
forskning och innovationer, utveckling av transporter i förbindelse med ekonomisk verksamhet, 
lokal utveckling och stadsutveckling samt teknisk assistans. 
21 La Rioja, Aragon, Balearerna, Kalalonien, Navarra, Madrid och Baskien. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 71 
Tabell 26: Mål 2 — Spanien — Prioritering av program antagna 1995 (i miljoner ecu) 
Ara{«a 
ERUF 
ESF 
Baltarcr 
ERUF 
ESF 
Kaialoaica 
ERUF 
ESF 
Madrid 
ERUF 
ESF 
Navarra 
ERUF 
ESF 
La Rioja 
ERUF 
ESF 
Batkica 
ERUF 
ESF 
MvllriregMaall ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
Telalkotlaad SjrMftslllalag 
«ek tarctag«a> 
koakarrcaikraft 
21.) 
It. t 
11.7 
M 
U 
1.1 
167.0 
m.i 
1S.9 
*2.S 
9.0 
7.7 
1.3 
5.4 
J.J 
1.9 
131.6 
»1.1 
il. i 
10.» 
415,5 
1119.7 
111.1 
1JSI.1 . Miljö 
1 0.6 
0.6 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
1.1 
7.3 
0.0 
0,6 
0.0 
l,« 
/.* 0.0 
0.0 
o.o 
0.0 
29.3 
19.1 
0.0 
0,0 
39.5 
JS.J 
0,0 
79,0 Farakaiaf 
Uaovaliaacr 
«,5 
S.S 
1.0 
0.3 
0.0 
0.3 
20.S 
16.1 
26.6 
ll.t 
1.0 
4.5 
1.» 
l.i 
1.0 
0.7 
OJ 
11.0 
'.a 
111 
IM 
»IP 
3«.« 
J2.i 
M4A Traasportar 
17.0 
/7.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
162.9 
i«2.» 
0.0 
30.6 
JO.tf 
0.0 
5.1 
S.l 
0.0 
3.6 
0.0 
13.1 
»1.1 
0.0 
0,0 
302.2 
101.1 
0.0 
774.» Lakal 
alvtckliag 
9.3 
9.1 
0.0 
0.9 
0.9 
0.0 
130.9 
«7.4 
«3.3 
23.1 
11.1 
1.1 
2.2 
0.0 
1.1 
1.7 
1.1 
0.1 
55.9 
1.1 
0,0 
243,» 
/74.0 
69.» 
525,0 TckuUk 
asmlaat 
0,6 
0.3 
0./ 
0.4 
OJ 
0.1 
I.S 
0.4 
1.1 
1.6 
/.< 0.0 
0.3 
0.1 
0.1 
0.1 
0./ 
0.0 
3.1 
2.» 
0.2 
0,0 
7,6 
1.9 
1.7 
»,3 Slid fria 
ttraktar-
foadcraa 
«4a 
49.4 
14.* 
10,4 
*.» 
510,1 
402.2 
101.9 
145,0 
7/3.7 
32.3 
224 
n.i 
S.l 
ii,» 
V0.3 
1.4 
325.» 
2<7.« 
3Ä/ 
3»,7 
1.130,0 
«70./ 
239.0 
3.911,7 Oncatligl 
aallHcNl 
•lid 
73,1 
39.0 
14.9 
10,1 
«.* 
/.3 
«»64 
i/5.7 
»0.« 
162,1 
110.9 
J/.9 
2«,4 
20,1! 
5.» 
14,1 
/2.< 
A3 
361,0 
3/4.7 
53.-I 
4«J 
1-110,1 
7.062,3 
247.0 
-
I november och december höll övervakningskommittéerna för de olika programmen sitt första 
sammanträde i de regionala huvudstäderna, medan övervakningskommittén för GSR sammanträdde 
i Madrid i slutet av oktober. Det bör noteras att undantagsbestämmelser gäller för interventionen i 
Catalonien och Baskien med avseende på en respektive två av programmets åtgärder. 
År 1995 i programperioden 1994-1996 
De operativa programmens finansiella genomförande kan anses ha kommit anmärkningsvärt långt 
med tanke på att godkännandet av stödåtgärderna försenades och mot bakgrunden av att i princip ett 
planeringsår återstår men hela tre år för att slutreglera åtagandena och utbetalningen av nationella 
medel. Detta gäller dock inte för stödåtgärden i Aragon där de spanska myndigheterna på grund av 
fördröjningen i december 1995 tvingades att begära en omplanering för att förflytta programmets 
tyngdpunkt till 1996, medan det operativa programmet på Balearerna, i Navarra och La Rioja 
godkändes under förutsättning att gemenskapens totala anslagsbelopp gjordes till föremål för ett 
engångs åt ägande. 
Tabell 27: Mål 2 — Spanien — Finansiellt verkställande av programmen (i miljoner ecu) 
Program och antagandear Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) (2V(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
P)/(2) 
199S • 
Regionala OP 
OP Aragon 
OP Balearerna 
OP Katalonien 
OP La Rioja 
OP Madrid 
OP Navarra 
OP Baskien 
Multiregionala OP 
OP Multiregionalt 
TOTALT 199,3 
61,1 
1.994.0 
74,1 
398,8 
62.5 
1.033.4 
88,3 
3.911,7 64,2 
10,4 
510,1 
11,9 
145,0 
22.8 
325,9 
• 39,7 
1.130,0 13,9 
10.4 
289.0 
11.9 
79,1 
22,8 
192.4 
39,7 
659,2 13.9 
10,4 
289,0 
H.9 
79.1 
22,8 
192.4 
39,7 
659,2 ' 22% 
100% 
57% 
100% 
55% 
100% 
59% 
100% 
58% 6,9 
5,2 
220,4 
5,9 
29,5 
16.7 
148,4 
14,9 
448,0 6.9 
5,2 
220,4 
5,9 
29,5 
16.7 
148,4 
14,9 
448,0 50% 
50% 
76% 
50% 
37% 
73% 
77% 
38% 
68% 
72 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
I övrigt bör noteras att 1992-1993 års stödåtgärder inom GSR fortsatte under 1995. Enligt denna 
GSR som godkändes den 18 december 1992 uppgick gemenskapsstödet till 724 miljoner ecu (1992 års 
priser): sju OP med stöd från ERUF (520 miljoner ecu), sju OP med stöd från ESF (166,6 miljoner 
ecu), gemenskapsprogrammen RENA V AL och RESIDER i Baskien (34,2 miljoner ecu) och ett 
gemenskapsprogram RENA V AL i Cantabrien (3 miljoner ecu) som till slut inte blev genomfört och 
vars anslagsbelopp överfördes till motsvarande regionala OP. De fjorton OP grundade på nationella 
initiativ (sju för ERUF och sju för ESF) började genomföras i enlighet med målsättningen för GSR 
fem prioriterade områden, dvs. skapande och utveckling av produktionsverksamhet, skydd och 
förbättring av miljön, stöd till forskning, utveckling och utbildningsmaterial, förbättring av kommu­
nikationsnätet och teknisk assistans. Vad gäller de nio program som medfinansieras av ERUF 
avslutades alla åtaganden redan före den 31 december 1993, förutom för Aragon, Cantabrien och 
Madrid som fick förlängning till den 31 december 1994. Sista betalningsdagen för varje OP var den 
31 december 1995. I slutet av november 1995 bad de spanska myndigheterna kommissionen att 
förlänga tidsfristen till den 31 mars 1996 för programmen i Aragon och Madrid och till den 30 juni 
1996 för Cantabrien, vilket accepterades. 
FRANKRIKE 
Sanmutnfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) 
Fördelning per sektor 
Produktionsmiljö (a) 
Mänskliga resurser (b) 
Planering och rehabilitering (c) 
Miljöskydd (d) 
Teknisk assistans (d) 
Fördelning per fond 
ERUF 
ESF 
Totalt 1.452,6 
310,6 
1.763,2 
19 SPD 
Medel per SPD] 710,0 
614,0 
313,0 
103,0 
25,0 
82% 
18% 
100% 
92,8 <d)6% (e)i% 
(c) 18% (a)4o% 
(b) 35% 
Genomförande under 1995 
Miljöåtgärderna i Frankrike skiljer sig mycket från region till region. Det sammanlagda stödet 
från strukturfonderna uppgår till 234 miljoner ecu (varav 103 miljoner ecu till direkta miljös­
kyddsåtgärder) eller 13% av det totala stödet. Andelen varierar dock från 28% i Alsace till 3,5% i 
Pays de Loire och till och med 0% i Basse-Normandie. De flesta åtgärderna avser stadsförnyelse 
kompletterad med återställande av industriområden, huvudsakligen genom undanröjning av 
industriföroreningar. Picardie är ett ganska typiskt exempel: en stor del av gemenskapsstödet går 
till miljöprojekt (18%). Användning av ren teknik uppmuntras liksom rådgivning till företag inom 
ramen för Regionala miljö- och energifonden samtidigt som det finns medel för att finansiera 
sysselsättning och utbildning på miljöområdet. 
De 19 SPD rörande de franska områdena för mål 2" godkändes i december 1994 och samtliga 
övervakningskommittéer för dessa program var redan upprättade i slutet av mars 1995. Igångsättnin­
gen av programmen är i allmänhet tämligen långsam och det finns anledning att hysa viss oro för 
genomförandetakten. 
" Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bretagne, Bourgogne, Cemtre, Champagne-Ardenne, Franche-
Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Lorraine, Midi-Pyrénées, Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-Loire, 
Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur och Rhône-Alpes. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 73 
Vad gäller övervakning av stödåtgärderna infördes eller håller på att införas en struktur för 
utvärdering i sju av nitton regioner. Vad gäller övervakningssystemet finns det goda tecken på att 
uppföljningen förbättras i de flesta regionerna tack vare personalförstärkningen, vilket visar sig i 
kvalitetsförbättringen av de upplysningar som kommer in hos övervakningskommittéerna, bl.a. vad 
avser valet av projekt som görs till föremål för gemenskapsstöd. Inom ramen för partnerskapet 
organiserades på initiativ av DAT AR" ett sammanträde med de regionala parterna i maj 1995 för att 
utbyta erfarenheter på olika områden, särskilt utvärdering. 
År 1995 i programperioden 1994-1996 
Mot bakgrund av den utgiftsredogörelse om 1994 års budgetanslag som överlämnades till kommissio­
nen i slutet av 1995 kunde åtagandena rörande 1995 års anslag genomföras helt för elva av sjutton 
regioner", medan för tre regioner endast det första förskottet för 1995 kunde utbetalas. Detta 
innebär att nivån på de offentliga utgifterna med avseende på 1994 års programanslag är lägre än 
40% i sex regioner och lägre än 60% i fjorton regioner. Det bör understrykas att regionerna Rhône-
Alpes, Nord-Pas-de-Calais, Aquitaine, Bretagne, Champagne-Ardenne och Franche-Comté inte har 
deklarerat tillräckliga utgifter för att kunna ansöka om utbetalning av gemenskapsstöd eller om ett 
gemenskapsåtagande rörande 1995 års budgetmedel. Detta innebär att Frankrike vid utgången av 
1995 sammanlagt erhållit 348,3 miljoner ecu, om man sammanräknar första förskottet för 1995 och 
andra förskottet för 1994. Situationen är särskilt oroväckande eftersom programmen på nationell 
nivå måste vara fullständigt planerade och åtagna före slutet av 1996. 
Tabell 28: Mål 2 — Frankrike — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner'ecu) 
i 
i Program ock anlagandear Totalkostnad Strukturstöd 
(») Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2V(1) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
P)/(2) 
1994 
SPD Alsace 
SPD Aquitaine 
SPD Auvergne 
SPD Basse-Normandie 
SPD Bourgogne 
SPD Breugne 
SPD Centre 
SPD Champagne-Ardenne 
SPD Franche-Comtd 
SPD Haute-Normandie 
SPD Languedoc-Roussillon 
SPD Lorraine 
SPD Midi-Pyrénées 
SPD Nord-Pas-dc-Calais 
SPD Pays de la Loire 
SPD Picardie 
SPD Poitou-Charcntes 
SPD P.A.CA. (1) 
SPD Rhöne-Alpes 
TOTALT 46,0 
379,2 
126,0 
169.5 
130,4 
262,3 
108,4 
211,3 
111.7 
396.9 
219.S 
282.7 
151.3 
923,1 
321.7 
429.2 
130.7 
295,7 
316,7 
5.012,0 19.6 
107,1 
61,1 
57.8 
49,4 
89,7 
24.2 
77.5 
47,8 
146.0 
70.5 
127,4 
42,6 
318,1 
135.9 
122.4 
53.3 
113.1 
99.7 
1.763,2 0.0 
3.8 
193 
17.1 
13.9 
0,0 
0,0 
0,0 
2.1 
45,2 
19,9 
40,0 
13,6 
12,0 
41,9 
37.6 
17.1 
29.6 
0,0 
313,1 19.6 
37,9 
38.7 
35.5 
29.6 
28.5 
24,2 
24,6 
173 
91.6 
42.3 
80,4 
27.2 
114,1 
85.1 
76.5 
34.0 
65.6 
31.7 
904,4 100% 
35% 
63% 
61% 
60% 
32% 
100% 
32% 
36% 
63% 
60% 
63% 
64% 
36% 
63% 
62% 
64% 
58% 
32% 
51% 0,0 
2,6 
15,6 
12,2 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
1.1 
18.5 
5.7 
15.5 
2.1 
U.7 
22.9 
30,5 
6.7 
0.0 
0,0 
145,1 9,8 
19,6 
25,3 
21.3 
7.9 
143 
12.1 
123 
8.7 
41,7 
16.9 
35.7 
8.9 
62,8 
27,0 
49.9 
15.2 
18,0 
15,8 
4233 50% 
52% 
65% 
60% 
27% 
50% 
" 50% 
50% 
50% 
46% 
40% 
44% 
33% 
55% 
32% 
65% 
45% 
27% 
50% 
47% 
(1) Provence-Alpes-Cdie d'Azur 
Slutligen bör nämnas att kommissionen, på de franska myndigheternas begäran, beslutat att förlänga 
fristen för betalning av nationella medel till slutmottagarna vad gäller ett antal program som ingår i 
tidigare planeringsfaser (1989-1991 och 1992-1993). 
" Delegationen för fysisk planering och regionala åtgärder. 
u 17 och inte 19 eftersom två SPD, Alsace och Centre, redan vid antagandet gjorts till föremål för ett engångsåtagan-
de. 
74 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
ITALIEN 
Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) 
Fördelning per sektor : 
Miljöproduktion (a) 334,7 
Mänskliga resurser (b) 204,3 
Planering och rehabilitering (c) 86,0 
Miljöskydd (d) 48,4 
Teknisk assistans (e) 10,6 
Fördelning per fond: 
ERUF 542,3 79% 
ESF 141,7 21% 
Totalt! 684,01 100% 
USPD 
Medel per SPD | 62,2 (b) 30% 
Enligt den nya programperioden 1994-1996 uppgår det sammanlagda gemenskapstödet till de elva 
regionerna i norra och centrala Italien till 684 miljoner ecu". Samtliga SPD var redan godkända i 
slutet av 1994 med ett gemenskapsstöd som varierar från 56 miljoner ecu för Aosta till 205 miljoner 
ecu för Piemonte. Vad avser programmens innehåll bör påminnas om att sysselsättningsskapande 
åtgärder betonas mer än förut. Detta innebär stöd till små och medelstora företag för att införa ny 
teknik, inte bara genom stöd till FoU utan även genom teknologiöverföring (vetenskaps- och 
teknologiparker, innovativa tjänster till SME, särskilda utbildningsåtgärder, konsortiebildning mel­
lan producenter och potentiella användare av resultaten av forskning och innovation. Större upp­
märksamhet ägnas även åt uppvärdenng av mänskliga resurser som utgör ett särskilt område i varje 
program förutom i två regioner (Aosta och Lombardia). Detta område omfattar tvärgående åtgärder 
och/eller innovationsåtgärder rörande yrkesmässiga kvalifikationer, stöd till det ekonomiska syste­
met och experimentering med nya former av stöd. Det består av tre delar: uppvärdering av mänskliga 
resurser vad gäller arbetstagare i stora företag som hotas av arbetslöshet eller blivit arbetslösa, 
innovationsprojekt rörande utbildningsåtgärder i samband med nyanställningspotential (komplette­
rande åtgärder och lokala utvecklingsinitiativ), stärkande av utbildningssystemet. 
Skyddet av miljön får alldeles särskild uppmärksamhet. Stödet från strukturfonderna uppgår 
sammanlagt till 105 miljoner ecu (varav 48 miljoner ecu till direkta miljöåtgärder) eller 15% av det 
totala stödet. Det finns stora skillnader mellan regionerna eftersom finansieringen kan variera 
från noll (Emilia-Romagna) till 20% (Piemonte). Generellt sett koncentreras stödet i huvudsak på 
industriområdet bl.a. kontrollsystemen, miljöinfrastrukturer, återställande av övergivna områ­
den, program för stöd till investeringar i ren teknik och vissa särskilda utbildningsåtgärder. I 
Lombardia t.ex. anslås ett omfattande stöd till små och medelstora företag för modernisering av 
anläggningar för vattenrening och avfallshantering. I Piemonte går en stor del av finansieringen, 
förutom ren teknik, till lagring och återvinning av industriavfall och sanering av övergiven 
industrimark. 
Programmen präglas slutligen av ett ökat stöd till lokal utveckling genom en rad åtgärder som 
omfattar stödprogram för nya investeringar, tjänster, ekonomisk stimulans och nyskapande finan­
siella instrument. 
Genomförande under 1995 
Genomförandet av SPD påbörjades i de flesta regionerna så snart programmen blivit godkända. 
Resultaten skiljer sig dock mycket från en åtgärd till en annan. I regel har stödprogrammen för SME 
" Emilia-Romagna, Friuli-Veneto-Julia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Piemonte, Toscana, Umbria, Aosta, 
Veneto. 
Sjutuic årsrapporten — Strukturfonderna 1995 75 
(hantverk, turism, tjänster) varit mycket framgångsrika, med åtaganden som närmar sig 100% i ett 
stort antal regioner. Däremot behövs mer tid för de åtgärder som gäller nya infrastrukturer, även om 
antalet sökande var stort, på grund av det i italiensk lagstiftning omständliga offentliga anbudsför­
farandet. Vad gäller stödberättigade projekt bör observeras att urvalsförfarandet bidrog till ökad 
öppenhet och till iakttagande av principen att strukturstödet skall ge ett mervärde, eftersom endast 
projekt med de bästa utsikter till framgång antagits i enlighet med urvalskriterierna. 
Samtliga övervakningskommittéer för SPD sammanträdde under 1995 så att nödvändiga steg kunde 
tas för att frige de åtgärder som blockerats i samband med antagandet av SPD. Kommittéerna 
godkände de olika projekturvalskriterierna och infordrade förslag. När det ansågs vara nödvändigt 
har vissa kommittéer antagit korrigeringsåtgärder för att anpassa programmen till utvecklingen i den 
berörda regionen (Liguria, Toscana). 
År 1995 i programperioden 1994-1996 
Tabell 29: Mål 2 — Italien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd 
O) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Emilia-Romagna 
SPD Friuli-Veneto-Julia 
SPD Lazio 
SPD Liguria 
SPD Lombardia 
SPD Marche 
SPD Piemonte 
SPD Toscana 
SPD Umbria 
SPD Aosta 
SPD Veneto 
TOTALT 39,4 
104,8 
193,4 
274.7 
76,1 
57,0 
695.9 
485,1 
80,1 
15,4 
223.7 
2.245,7 12,0 
24,0 
64,0 
96,0 
23,0 
21,0 
205,0 
127,0 
35.0 
* 6,0 
71,0 
684,0 0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 12,0 
24.0 
20.3 
30,5 
23.0 
21,0 
65,1 
40,4 
35.0 
.6.0 
22.6 
299,9 100% 
100% 
32% 
32% 
100% 
100% 
32% 
32% 
100% 
100% 
32% 
44% 0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 6.0 
12.0 
10.2 
15,3 
11.5 
10,5 
32.6 
20.2 
17,5 
3,0 
11,3 
150,0 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
Vad gäller det finansiella genomförandet på nationell nivå är läget för utbetalningen av nationella 
medel mycket oroväckande på grund av den mycket låga genomförandegraden i slutet av 1995 
(mellan 0% och 8% av planerna för 1994-1996). 
När det gäller föregående programperiod bör i övrigt påpekas att första fasen för 1989-1991 har 
slutförts. Att utbetalningarna sammanlagt endast uppgår till mellan 80 och 90% av de disponibla 
anslagen (158 miljoner ecu) beror dels på svårigheter under inledningsfasen (långa och otydliga 
administrativa förfaranden, avbrott av projekt för vilka åtaganden redan hade gjorts), dels på lirans 
devalvering. Som en följd av devalveringen borde de nationella myndigheterna ha satsat ytterligare 
medel för att hela stödet från ERUF skulle kunna tas i anspråk, men detta ansågs inte vara 
nödvändigt av nationella budgetåtstramningsskäl. Varje region gjorde i sin slutrapport en första 
allmän bedömning av effekterna på ekonomi och sysselsättning. En mera komplett utvärdering i 
efterhand kommer dock att göras av en oberoende utvärderare som skall utses av kommissionen. I 
övrigt vidtogs informations- och publicitetsåtgärder för att förklara ESF verksamhet. 
Vad gäller andra fasen 1992-1993 omfattade de nio programmen ett gemenskapsstöd på sammanlagt 
183 miljoner ecu (ERUF 127 miljoner, ESF 56 miljoner). Den totala investering som följer av dessa 
program, inklusive nationella, offentliga och privata medel uppgår till 1 miljard ecu och har en 
multiplikatoreffekt på 5,7. Även om åtagandena på nationell nivå i nästan samtliga fall nådde 100% 
försenades genomförandet av att programmen antogs i slutet av 1992 och av de praktiska konsekven­
ser som detta medförde när det gäller utbetalningarna. Detta ledde till att sju regioner fick tillstånd 
att uppskjuta slutbetalningen i sex månader. I slutet av 1995 låg betalningsnivån i genomsnitt på 50% 
Då utgiftsnivån i regel ökar kraftigt under de senaste månaderna före sista betalningsdagen, finns all 
anledning att tro att situationen kommer att förbättras under 1996. 
76 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 
LUXEMBURG 
Samnmnfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) 
Fördelning per sektor 
Miljöproduktion (a) 1,0 
Mänskliga resurser (b) 2,0 
Planering och rehabilitering (c) 2,0 
Miljöskydd (d) 2^0 
Fördelning per fond 
ERUF 6,0 86% 
ESF 1,0 14% 
Totalt! 7,01 100% 
1SPD 
Medel per SPD| 7,0 (d) 29% (a) 14% 
(C) 29% (b) 28% 
Genomförande under 1995 
Skydd av miljön tilldelas proportionellt sett de största anslagen i SPD för mål 2 i Luxemburg eller 
30% av anslagen från strukturfonderna (2,2 miljoner ecu). Det gäller ett område inriktat på 
sanering av förfallna industriområden och avfallshantering. 
Åtgärderna inom det samlade programplaneringsdokument för Luxemburg som antogs 1994 har 
fortskridit relativt ojämnt. Vissa åtgärder utvecklar sig prognosenligt såsom iordningsställandet av 
områden med grundläggande infrastrukturer och förverkligandet av infrastrukturer för turism. De 
övriga åtgärderna har inte riktigt kommit i gång under 1995 på gnlnd av svårigheter under 
förberedelsefasen. Vissa anläggningar var planerade för 1996 (bl.a. projektet rörande igentäckandet 
av avfallsstationen Ronnieberg). 
Tabell 30: Mål 2 — Luxemburg — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) Program och antagandear Totalkostnad Strukturstöd 
(1) % 
(2Vd) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
¥ 8,0| 1I4%| M 4.01 50% SPD Luxemburg 20/71 7.0 
NEDERLÄNDERNA 
Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) 
Fördelning per sektor 
Miljöproduktion (a) 141,4 
Mänskliga resurser (b) 112,8 
Planering och rehabilitering (c) 41,5 
Miljöskydd (d) 5,0 
Teknisk assistons (c) 9,2 
Fördelning per fond: 
ERUF I 206,0 69% 
ESF 94,0 31% 
Totaltj 300,0| 100% 
5 SPD 
Medel per SPD | ~~6Öfi (c) 13% (d)2% (e)3% 
(b) 36% (a) 46% 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 77 
Genomförande under 1995 
Miljöåtgärderna i Nederländerna är mycket varierande. I tre av SPD (Groningen, Zuid-Oost 
Brabant, Zuid-Limburg) anslogs gemenskapsmedel till detta särskilda ändamål på ett belopp om 
13 miljoner ecu (5 miljoner för direkta åtgärder) eller 4,5% av det totala stödet. Åtgärderna är 
koncentrerade på förbättringen av stads- och industrimiljön och inriktas på att göra dessa 
områden mer attraktiva. 
Det totala stödet från strukturfonderna till de nederländska stödberättigade områden inom mål 226 
uppgår till 300 miljoner ecu i form av 5 SPD som antogs 1994. Generelt sett kan programmen under 
1995 anses ha inletts enligt förväntningarna, vilket framgår av gemenskapens åtagandegrad, men det 
praktiska genomförandet på fältet varierar från ett program till ett annat. Vad gäller Zuid-Oost 
Brabant började genomförandet av SPD långsamt på grund av att godkännandet försenades, men 
genomförandetakten ökade i slutet av 1995 så att i början av 1996 54% av de sammanlagda anslagen 
hade anvisats till godkända projekt (48% för ERUF och 66% för ESF). Bland dessa återfinns flera 
stora projekt som har väckt stort intresse hos privata investerare (ungefär 250 bolag berörs av detta). 
Vad gäller programmet Arnhem-Nijmegen uppgår de utgifter som gjorts av slutmottagarna samman­
lagt till 40% av totalkostnaden för 1994. Vad gäller ESF däremot hade endast 2 av 16,6 miljoner 
anvisats vilket medförde att en särskild arbetsgrupp inrättades för att se till att ett större antal projekt 
medfinansieras av ESF. Gruppen har gjort lovande framsteg. 
Stora framsteg i genomförandet 
I Zuidoost-Brabant kommer åtgärder för renovering av områden avsed­
da för nya ekonomiska verksamheter att vara fullbordade i början av 
1996 och förväntningarna är stora vad gäller KIC-projektet (Kennisinten-
sieve Industrie Clustering) om tekniskt samarbete inte enbart mellan 
företag i Zuidoost-Brabant utan även i Zuid-Limburg, som är ett annat 
mål 2-område, och norra och centrala Limburg, som är mål 5b-områden. 
I Arnhem/Nijmegen syftar programmet till att skapa 3 000 arbetstillfäl­
len och det totala antalet arbetstillfällen som skapats av projekt som 
godkänts hittils verkar antyda att målsättningen redan är uppfylld. 
/ Twente är det viktigaste projekt som godkändes 1995 det allmänna 
programmet för stöd till små och medelstora företag (totalkostnad 11,4 
miljoner ecu varav 8,5 miljoner täcks av bidrag från ERUF) som består 
av tre delar: stöd/rådgivning, investeringsbidrag och lån till innovations­
projekt. De första två delar godkändes av kommissionen våren 1995. 
Vad gäller SPD för Twente anslogs 43% av stödet från ERUF (39,4 miljoner ecu) till individuella 
projekt. Därigenom uppgår ERUFrs medfinansiering till 24 miljoner ecu. Följaktligen följs tidspla­
nen vad gäller åtagandena, men när det gäller utbetalningarna har det uppstått förseningar därför att 
1995 års anslag ännu inte har betalats ut. Situationen är jämförbar med Groningen-Drenthe. Ungefär 
40% av ERUF:s medel (48,6 miljoner ecu) har anvisats, men utbetalningarna är försenade och 1995 
års anslag förväntas betalas ut under 1996. Programmet för Zuid-Limburg slutligen började redan 
genomföras efter några månader, bl.a. därför att programmet är en ren fortsättning av tidigare 
program. I slutet av 1995 hade 32% av anslagen anvisats. På grund av att flera godkända projekt är 
relativt stora (bl.a. utveckling av områden och anläggningar avsedda för ekonomisk verksamhet) 
kommer de konkreta utbetalningarna att effektueras längre fram. 
" Zuidoost-Brabant, Arnhem-Nijmegen, Groningen-Drenthe, Twente och Zuid-Limburg. 
78 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
År 1995 i programperioden 1994-1996 
Tabell 31: Mål 2 — Nederländerna — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandear Totalkostnad Strukturstöd 
0) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) •% 
(2)/(l) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Arhnem-Nijmegen 
SPD Groningen-Drenthe 
SPD Twente-Overijsel 
SPD Zuid-Limburg 
SPD Zuid-Oost Drabant 
TOTALT 171,6 
252.7 
197,5 
130.3 
172,0 
924,1 56,0 
76.0 
58.0 
43.0 
67,0 
300,0 0.0 
9.1 
0.0 
0,0 
0.0 
9,1 17.9 
33,4 
18.6 
13,8 
21,4 
105,0 32% 
44% 
32% 
32% 
32% 
35% 0,0 
12,3 
0.0 
0.0 
0,0 
12,3 9,0 
16.7 
9,3 
6.9 
10.7 
52,5 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
FÖRENADE KUNGARIKET 
Sammanfattning av programplaneringen 1994-1996 (miljoner ecu) 
Fördelning per sektor: . 
Miljöproduktion (a) 1.038,0 
Mänskliga resurser (b) 755,0 
Planering och rehabilitering (c) 189,0 
Miljöskydd (d) 138,0 
Teknisk assistans (e) | 22,0 
Fördelning per fond: 
ERUFl 1.606,9 75% 
ESF 535,1 25% 
Totalt! 2.142,01 100% 
13 SPD 
Medel per SPD| ' 164,8 (d) 6% (e) 1% 
(b) a) 49% 
Genomförande under 1995 
Miljöskyddsåtgärder återfinns i nästan samtliga SPD. De tar cirka 138 miljoner ecu i anspråk eller 
6,5% av gemenskapsstödet. Även om de är av mycket skilda slag kan de grupperas i två områden. 
Många regioner vill förbättra sin image och koncentrerar därför sina åtgärder på förnyelse av 
innerstaden. Andra inriktar sina åtgärder på utveckling av ren teknik för att minska industriföro­
reningarna. 
Årets första månader ägnades mest åt att upprätta övervakningskommittéer för de tretton SPD" 
som godkändes i slutet av 1994 och att fastställa förfaranden och projekturvalskriterier. Övervak­
ningskommittéerna har inrättat olika undergrupper i varje region (arbetsgrupper, rådgivande grup­
per, osv.) för att ge stöd under programmets genomförande och särskilt vid projektutvärdering eller 
— urval. Grupperna är organiserade antingen på regional nivå eller nivån under (för hela Yorkshire-
Humberside t.ex. svarar en särskild rådgivande grupp för projekturvalet i tre stödberättigade 
områden, South Yorkshire, West Yorkshire och Humberside) eller sektorsvis (t.ex. en sektorsgrupp 
för var och en av programmens prioriteringar: snå och medelstora företag, FoU, lokal utveckling, 
osv. I samtliga dessa kommittéer finns företrädare för kommissionen. 
Eastern Scotland, Western Scotland, East Midlands, Gibraltar, East London & the Lee valley, Industrial South 
wales, North East England, Greater Manchester Lancashire Cheshire, Plymouth, Thanet, West Cumbria & 
Furness, West Midlands, Yorkshire & Humberside. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 79 
Nya arbetsmekanismer 
Övervakningskommittéerna och arbetsgrupperna får stöd av olika kans­
lier. Kommissionen har ansett det vara mycket viktigt att inrätta obero­
ende kanslier som ansvarar inför övervakningskommittén. Oberoende 
kanslier (externt anställd personal, struktur kostnader delvis finansierade 
genom teknisk assistans) har dock endast inrättats i Skottland vilket skett 
med stöd från lokala partners och givit mycket goda resultat. I England 
och Wales inrättades kanslier med personal från de regionala "Govern­
ment offices" eller "Welsh office" och i vissa fall med personal utsänd 
från partnerskapet och delvis betald med medel från teknisk assistans. 
I samtliga regioner antog övervakningskommittéerna tydliga projektur­
valskriterier. Alla projekt utvärderas enligt ett poängsystem grundad på 
urvalskriterier fastställda i samförstånd av respektive övervakningskom­
mitté. Ett av kriterierna är projektets kapacitet att skapa permanent 
sysselsättning. Andra kriterier är kostnads-effektivitetsförhållandet, pro­
jektets varaktighet, komplementariteten med andra projekt, osv. Projekt 
med ett stöd under 5 miljoner ecu granskas och väljs i regel av en 
arbetsgrupp som rapporterar till den berörda övervakningskommittén. 
Projekt på ett högre belopp skall i regel godkännas av övervakningskom­
mittén. 
Arbetsmekanismerna upprättades i samtliga regioner under februari-mars 1995. Tiden under resten 
av året ägnades framför allt åt att infordra projekt med regelbundna mellanrum och att välja ut 
dessa. Vad gäller de åtgärder som sorterar under ESF valdes projekten i varje region efter en enda 
anbudsinfordran och detsamma gäller för ERUF i fråga om de minst stora programmen. För större 
program har flera anbudsinf ordringar genomförts med omväxlande resultat. Som exempel kan 
nämnas att första anbudsinf ordran inom SPD för West Midlands resulterade i fler än 800 förslag. 
Svaren är olika beroende på vilken åtgärd det gäller. Ibland har de anvisade medlen snabbt kommit 
till användning i traditionella åtgärder som "industribyggnader och -områden" och "turistutveck­
ling". Mer nyskapande åtgärder såsom användning av ren teknik och lokal ekonomisk utveckling har 
inte utvecklat sig lika fort. Vissa sökanden, särskilt föreningar, möter ofta svårigheter när det gäller 
att finna den medfinansiering som behövs för att genomföra sina projekt. 
Övervakningskommittéerna har även funnit lösningar för vissa grundläggande frågor rörande ge­
nomförandet av SPD. Det gällde bl.a. genomförandet av de lämpligaste prioriteringarna med hänsyn 
till den lokala utvecklingen där programmen eftersträvar att främja ett närmande från botten till 
toppen ("bottom up") och bekämpa utestängningen av de mest utsatta sociala grupper som är 
koncentrerade till vissa områden inom varje region. Övervakningskommittéerna definierade dessa 
områden under 1995 i de fall dessa inte var definierade i SPD. Den mest koncentrerade målgruppen 
finns i Plymouth där 14% av befolkningen omfattas av mål 2-området. 
Vad gäller teknisk assistans beviljades visst stöd, t.ex. för att upprätta arbetsprogram eller förstärka 
kanslierna med utsänd personal från det utvidgade partnerskapet. 
Vad gäller övervakning och utvärdering började de lokala partners med att komplettera de basindi­
katorer som delvis saknades vid godkännandet av SPD i slutet av 1994.1 slutet av 1995 återstod det 
ännu att fastställa vissa viktiga indikatorer för ett antal stödområden. Utvärderingar av tidigare 
program (t.ex. Eastern Scotland) eller undersökningar rörande särskilda teman påbörjades och 
resultaten kommer att granskas av övervakningskommittéerna. Vidare inledde kommissionen under 
1995 en undersökning rörande den lokala ekonomiska utvecklingen i Förenade kungariket. I vissa 
regioner som North-East England organiserades särskilda seminarier för att sprida information om 
de möjligheter som erbjuds på detta område. 
80 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 
Ar 1995 i programperioden 1994-1996 
Tabell 32: Mål 2 — Förenade kungariket — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandear Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 1 Betalningar 
1995 1994-1995 
1 O) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD East London &. the Lee valley 
SPD East Midlands 
SPD Eastern Scotland 
SPD Gibraltar 
SPD Greater Manchester 
SPD Industrial south Wales 
SPD North east England 
SPD Plymouth 
SPD Thanet 
SPD West Cumbria & Fumess 
SPD West Midlands 
SPD Westcm Scotland 
SPD Yorkshire & Humberside 
TOTALT 191,3 
218,2 
293,0 
11,5 
814,5 
526.4 
723,7 
69,2 
69,1 
65,3 
938,4 
665,8 
813,7 
5.400,1 74,0 
79.0 
121,0 
5,0 
329,0 
188,0 
308,0 
29.0 
14,0 
25,0 
371,0 
286,0 
313,0 
2.142,0 6,1 
6,5 
40,1 
0,0 
32,7 
15.6 
95.7 
0,0 
0.0 
0,0 
123.0 
94,8 
103,8 
518,3 29.7 
31.7 
78,6 
5,0 
137,3 
75.3 
193,6 
29.0 
14,0 
25,0 
240,9 
185,7 
204,4 
1.250,0 40% 
40% 
65% 
100% 
42% 
40% 
63% 
100% 
100% 
100% 
65% 
65% 
65% 
58% 4,4 
5,8 
6,6 
0,0 
27,5 
14.3 
37.4 
0.0 
0.0 
0.0 
19.1 
18.5 
19.3 
153,0 16.1 
18,4 
25,9 
2.5 
79,8 
44,2 
86,3 
14.5 
7.0 
12.5 
78.1 
63.9 
69,6 
518,9 54% 
58% 
33% 
50% 
58% 
59% 
45% 
50% 
50% 
50% 
32% 
34% 
34% 
42% 
Generellt sett är resultatet av åtgärdsprogrammet mycket bra vad gäller strukturfondernas åtagande­
grad. Vid årets slut representerade de projekt som omfattades av ett principgodkännande ungefär 
hälften av de totala medel avsatta för detta ändamål. På utgiftssidan har framstegen dock inte varit 
lika stora. 
Det bör noteras att fyra SPD ändrades i december 1995 (Eastern Scotland, Western Scotland, 
Yorkshire och Humberside), bl.a. för att mera noggrant definiera bidraget från den privata sektorn 
och för att överföra ERUF:s och ESF:s icke förbrukade anslag från 1994 till 1995. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 81 
4. Mål 3 och 4 
4.1. Genomförande av mål 3 och 4 under 1995 
Samtliga program för den nya programperioden inom stödområde 3 är numera godkända, eftersom 
alla GSR, OP och SPD rörande de nio tidigare medlemsstaterna godkändes 1994 medan de tre SPD 
för de nya medlemsstaterna godkändes 1995". Följaktligen finns sammanlagt 4 GSR, 46 OP och 7 
SPD (varav tre rör de nya medlemsstaterna) för att genomföra mål 3. Även inom mål 4 godkändes 
samtliga program för de nio medlemsstaterna 1994, medan för de nya medlemsstaterna endast SPD 
för Sverige återstod att godkännas i slutet av 1995. Sammanlagt berör 9 SPD (varav två i de nya 
medlemsstaterna), en GSR och 5 OP stödområde 4. 
Genomförandet av mål 3 i medlemsstaterna under 1995 var tillfredsställande. Tonvikten lades på en 
fortsättning av de nya riktlinjerna för programperioden 1994-1999, som innebär att nya möjligheter 
till stödåtgärder införs både vad gäller målgrupp (alla personer som riskerar att bli utestängda från 
arbetsmarknaden) och typ av åtgärder (färdväg för integration i arbetslivet, system för grundutbild­
ning, vidareutbildning eller praktikutbildning). 
GSR och SPD inom stödområde 4 godkändes i december 1994 och därför kunde åtgärderna börja 
förberedas under 1995 i olika takt beroende på vilken medlemsstat det gällde. Ansträngningarna 
koncentrerades på spridning av information om inrättandet av partnerskap och projekturval, bl.a. 
genom seminarier och informationskampanjer. I vissa medlemsstater påbörjades dessa åtgärder 
redan under 1995 medan de i andra länder inte kommer att inledas förrän under 1996. Nyheterna vad 
gäller mål 4, särskilt förberedelsen av åtgärderna, såsom inrättandet av ett utvidgat partnerskap och 
kravet att iakkta konkurrensreglerna, medförde dock att genomförandet försenades jämfört med de 
ursprungliga planerna. 
Tabell 33: Mål 3 och 4- År 1995 i programperioden 1994/95-1996/99 (i miljoner ecu) 
| D I DK | V | E | F | t | L | N | AT | Fl | SE | UK | ToUlt 
Mil 3 (1994/95-1999 förutom UK: 1994-1996) 
Programlagt 
Antaget 
% 
Åtaganden 1994-1995 
% av anslagen 
Betalningar 1994-1995 
% av anslagen 396.2 •• 
400.9 
101% 
97,8 
24% 
74.5 
19% 263,0 • 
263,0 
100% 
85,0 
32% 
74.2 
28% 1.682,1 •• 
1.682.1 
100% 
307,8 
18% 
234,3 
14% 1.474,4 •• 
1.480.3 
100% 
426.6 
29% 
244.5 
17% 2.562,4 • 
2.562,4 
100% 
778,4 
30% 
• 503,7 
20% 1.316,3 •* 
1.300,1 
99% 
200,5 
15% 
1Ç0.2 
8% 20,7 •• 
20,7 
100% 
6.5 
31% 
5,6 
27% 922,8 * 
922,8 
100% 
282,3 
31% 
253.3 
.27% 334,0 • 
334,0 
100% 
64,1 
19% 
32,0 
10% 258,4 • 
258,4 
100% 
60,3 
23% 
30,2 
12% 347,0 • 
347.0 
100% 
73.0 
21% 
36.5 
11% 1.501,0 • 
1.501,0 
100% 
975,0 
65% 
818,6 
55% II.078,3 
11.072,7 
100% 
3.357,1 
30% 
2.407,6 
22% 
Mil 4 (1994/95-1996 förutom E, t, N, UK: 1994-1999) 
Programlagt 
Antaget 
% 
Åtaganden 1994-1995 
% av anslagen 
Betalningar 1994-1995 
% av anslagen 25.4 •• 
25.7 
101% 
4.6 
18% 
2.3 
9% 13,0* 
13,0 
100% 
6,0 
46% 
3.0 
23% 104,5 • 
104,5 
100% 
29,6 
28% 
14,8 
14% 368,6 • 
368,6 
100% 
118,1 
32% 
65,8 
18% 299,6* 
299,6 
100% 
95,4 
32% 
47,7 
16% 398,8 • 
398,8 
100% 
60,6 
15% 
30,3 
8% 0,9 • 
0,9 
99% 
0.5 
59% 
0,3 
38% 156,2 • 
156.2 
100% 
22,2 
14% 
11,1 
7% 61,0 * 
61,0 
100% 
11,7 
19% 
5,9 
10% 84,6» 
84,6 
100% 
14,8 
18% 
7,4 
9% 173,0 • 
0,0 
0% 
0,0 
0% 
0,0 
0% 329.7 * 
0.0 
0% 
0,0 
0% 
0,0 
0% 2.015.3 
1.512,9 
75% 
363,6 
24% 
188,7 
12% 
* Programlagt inom SPD 
*' Programlagt inom GSR 
Underanvändningen av ESF anslag för 1995" påpekades för övrigt av de olika instanserna inom 
gemenskapsinsitutionerna och medlemsstaterna. Brister och fördröjningar vid genomförandet i vissa 
medlemsstater, förseningar vid ett stort antal beslut är de viktigaste anledningar till denna situation. 
Situationen bör dock nyanseras beroende på vilket mål och vilken medlemsstat det är frågan om. En 
åtgärdsplan som berör både medlemsstaterna och kommissionen antogs för att förbättra genomför­
andet och ha bättre kontroll över den redan från 1996. 
Se kapitel I.A.7 Integration av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken. 
Se kapitel ILA Budgetgenomförande. 
82 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Miljöhänsyn inom mål 3 och 4 
Den specifika karaktären för mål 3 och 4, dvs. åtgärder som gäller de mänskliga resurserna och 
som är avsedda att bekämpa långtidsarbeslöshet samt underlätta integrationen i arbetslivet (mål 3) 
och anpassningen av arbetstagare till industriella förändringar (mål 4), medför att hänsynstagan­
det till miljöaspekter endast kan vara indirekt och gälla arbetserfarenhet och yrkesutbildning. På 
längre sikt bidrar dessa åtgärder dock till att anpassa löntagarna till nya arbetsformer och till att 
öka medborgarnas medvetenhet om miljöfrågor. Inom mål 3 ger ESF därför stöd till miljöåtgär­
der genom att medfinansiera sysselsättningsstödet. Stödet gäller miljöförbättrande åtgärder såsom 
sanering av industriområden, rening av floder och stränder och bevarande av naturmiljöer. Inom 
mål 4 rör det sig om stöd till åtgärder för yrkesutbildning och rådgivning rörande omorientering 
av arbetstagarnas yrkesfärdigheter med hänsyn till industriella förändringar. Dessa åtgärder syftar 
huvudsakligen till kompetensutveckling för att underlätta anpassningen till miljövänliga förfaran-
den som ofta ställer krav på större tekniska kvalifikationer. 
4.2. Presentation per medlemsstat 
BELGIEN 
Mil i - Prograntplanering 1994-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Integration av långtidsarbetslösa i yrkeslivet (a) 133,0 
Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) 84,8 
Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden 
(c) 124,6 
Lika mojligheter för män och kvinnor pä arbetsmarknaden (d) 26,4 
Stod till utbildnings- och integrationssystem (e) 27,4 
Totalt! 396,2 (d) ?% a) 34% 
(C) 31% 
(b) 21% 
Mål 3:1 Belgien omfattas programplaneringen inom mål 3 av en RGS och fem OP, samtliga antagna 
1994, där stödet från ESF uppgår till sammanlagt 396,2 miljoner ecu. De åtgärder som var planerade 
för 1995 utvecklade sig på ett tillfredsställande sätt. De olika övervakningskommittéerna för OP 
arbetar med de strukturer som behöver inrättas för att utnyttja den bästa färdvägen till integration i 
arbetslivet, vilket från och med 1997 kommer att vara ett av kriterierna för att få stöd. Arbetet 
kommer att bygga på slutsatserna från ett symposium som beräknas äga rum under 1996 och kretsar 
kring praktikanter som omfattas av stödåtgärder medfinansierade av ESF. Vidare arbetade övervak­
ningskommittéerna med att upprätta en kravspecifikation för utvärdering och utse oberoende 
utvärderare. 
Lokala delegationer i Bryssel. 
Initiativet till lokala delegationer kom från de olika kommuner som 
bildar storstadsområdet Bryssel, de offentliga organen för socialt stöd 
(CPAS, Centres Publics d'Aide Sociale) och vissa andra parter som 
önskade en samlad kraftansträngning för att stödja den lokalbefolkning 
som lever under svåra förhållanden. Åtgärderna går således inte efter 
någon enhetlig modell. De lokala delegationerna har till syfte att slopa 
gränserna mellan olika åtgärder och att sammanföra de olika kommuna­
la, regionala och federala åtgärderna och bestämmelserna för att komma 
närmare den lokala befolkningens verkliga levnadsförhållanden. De spe­
lar en viktig roll som lokala samordnare för att förbättra medborgarnas 
tillgång till åtgärder för återinförande i arbetslivet och främja utvecklin­
gen av vägar och genvägar till integration i arbetslivet. De lokala delega­
tionerna i Bryssel har upprättat mottagnings- och rådgivingstrukturer. 
Varje lokal delegation ger årligen en första social och yrkesinriktad 
rådgivning till mellan 300 och 600 människor. Det finns för närvarande 
nio sådana delegationer i de största kommunerna i storstadsområdet. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 83 
Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) 
Prioriterade onvåden ESF 
Föregripande av tendenserna pä arbetsmarknaden (a) 8,3 
Förbättring av utbildnings- och rådgivningssystemen (b) 6,4 
Vidareutveckling av satsningen på utbildning och rådgivning (c) 8,7 
övergripande åtgärder (d) 2^0 
Totalt 25,4 (d) B% 
(a) 33% 
(C) 34% 
(b) 25% 
Mål 4. Som för mål 3 omfattar även programplaneringen för mål 4 en GSR och fem OP, samtliga 
antagna 1994, med ett stöd från ESF på sammanlagt 25,4 miljoner ecu fram till 1996. Däremot har 
endast ett fåtal åtgärder kunnat organiseras under 1995 jämfört med de ursprungliga planerna. 
Anledningen är att övervakningskommittéerna för OP först önskade definiera projekturvalskriterier 
och urvalsförfaranden på ett noggrannare sätt för att undvika risken att komma bort från det 
specifika syftet för mål 4. Detta förberedelsearbete förväntas ge resultat under 1996. 
Tabell 34: Mål 3 och 4 — Belgien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandelr Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(U Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 . 
(3) % 
(3)/(2) 
niaia-^.^^mVM *,.. •* . . .*•.*,.?** \. >. -. ~ s. ,k*< A^-:'.V; y. ..''M^ÄJS-Ä 
1994 
OP Flamländska befolkningen 
OP Franska befolkningen 
OP Tysktalande befolkningen 
OP Bryssel huvudsladsomrade 
OP Arbetsmarknadsdepartementet 
Totalt 632.0 
361,7 
12,4 
32.7 
94.3 
1.133,0 188,3 
158.7 
5.5 
12.4 
36,0 
400,9 0,0 
25,9 
0,0 
1.9 
5,6 
33,4 30,4 
51,9 
0,8 
3.7 
10,9 
97,8 16% 
33% 
15% 
30% 
30% 
24% 9.4 
25,9 
0,1 
1.5 
5.5 
42,3 
MIM ••'Wfà$&të»$&&>x * ^w-^*<***v %.#*<*^^'-&*-*<t}-- ' " < **.* -vr'&c-•*<•?*v>sv,* *?w%$& 24,6 
38,9 
0,5 
2.4 
8.1 
74,5 
WÊ$ÊMÊisiÊ$Ê$Ê* 81% 
75% 
56% 
64% 
75% 
76% 
WÈmm 
1994 
OP Flamländska befolkningen 
OP Franska befolkningen 
OP Tysktalande befolkningen 
OP Bryssel huvudstadsomrade 
OP Arbetsmarknadsdepartementet 
Totalt 
TOTALT 45.1 
11.1 
0.6 
3,1 
6.9 
66,8 
1.199,8 18,3 
3.7 
0.3 
1,0 
2.6 
25,7 
426,6 0,0 
o.o 
0,0 
0,0 
0.0 0,0 
33,4 3.5 
0,2 
0,1 
0.3 
0,6 
4,6 
102,4 19% 
5% 
25% 
30% 
24% 
18% 
24% 0,0 
0,0 
0.0 
o.o 
0.0 0,0 
42,3 1.7 
0.1 
0,0 
0.1 
03 
2,3 
76,8 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
1SV» 
De åtgärder rörande mål 3 som medfinansierades under 1995 gäller kampen mot arbetslöshet och 
särskilt åtgärder för att främja sådana förfaranden för integration i arbetslivet där anpassad 
handledning på ett mer effektivt sätt kan ge de arbetslösa en varaktig sysselsättning. Genomförandet 
av det ambitiösa konceptet om en "färdväg till integration i arbetslivet" sker med stor framgång. De 
förseningar som uppstod i början 1994 har praktiskt taget hämtats in och genomförandegraden 
förväntas ligga lOOVo vid beräkningen av restbeloppen. Inom mål 4, som är mycket nyare både vad 
gäller tillvägagångssätt och inriktning, varierar de framgångsrika resultaten mycket mer beroende på 
vilken region av landet det gäller. Under 1995 genomfördes endast det federala OP enligt de 
ursprungliga planerna. 
DANMARK 
Mil 3 - Programplanering 1994-1999 (nuljoner ecu) 
Prioriterade områden 
Integration av ungdomar i yrkeslivet (a) 
Integration av arbetslösa och långtidsarbetslösa i yrkeslivet (b) 
Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden 
(c) 
Teknisk assistans (d) 
Totalt ESF 
55,0 
144,0 
58,5 
5.5 
263,0 22% 
(b) 55% 
K4 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Mål 3:1 Danmark gjordes mål 3 till föremål för ett enda SPD som antogs 1994 och som fick 41 
miljoner ecu i anslag 1995. SPD utgör ett komplement och ett stöd till den dynamiska sysselsättnings­
politik som förs i Danmark i och med att stödet koncentreras på ett mindre antal stödmottagare — 
färre än antalet officiellt bidragsberättigade arbetslösa — och på mer långsiktiga projekt än under 
föregående programperiod. Utfallet för 1995 visar att tillämpningen av koncentrationsprincipen ger 
goda resultat. 
Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden _^__^_______ 
Föregripande av tendenserna på arbetsmarknaden och av behovet av 
yrkesutbildning (a) 
Yrkesutbildning och -orientering, rådgivning (b) 
Förbättring av systemen för yrkesutbildning (c) 
Teknisk assistans (d) __ 
Totalt ESF 
1.9 
6,7 
3,9 
0.5 
13,0 (c) 30% 
(b) 51% 
Mål 4: Är 1995 var året då SPD 1994-1996 för första gången genomfördes under ett helt år. På grund 
av det försenade godkännandet av SPD kunde ingen verksamhet äga rum under 1994 vilket ledde till 
att ett anslag på 1 miljon ecu överfördes från 1994. Under 1995 gjordes åtaganden för 5 miljoner ecu. 
De åtgärder som omfattas av SPD syftar särskilt till att förbättra nuvarande system för övervakning 
av arbetsmarknaden och att hjälpa företagen att använda systemet på ett bättre sätt. Åtgärderna från 
ESF kan strategiskt sett delas in i två delar, dels utveckling av arbetsmarknadsinriktad yrkesutbild­
ning för dem som behöver det mest, som en komplettering av de möjligheter som det danska systemet 
erbjuder, dels sidan rådgivningstjänster till företag, särskilt små och medelstora sådana. Vad gäller 
övervakning inrättades den permanenta utvärderingskommittén enligt planerna i SPD. Kommittén 
medverkar till införande, tillämpning och utveckling av nya system för att föregripa och övervaka 
arbetsmarknadens behov. 
Undersökning av de datoriserade informationsutbytets effekter (EDE) 
Projektet syftar till att undersöka i vilken omfattning EDE kommer att 
ställa krav på ökad yrkeskompetens hos personalen och hur Överskottet 
av mänskliga resurser skall kunna användas i andra sammanhang. Den 
främsta målgruppen är den personal som direkt berörs av införandet av 
EDE. Ledningspersonalen kommer i andra hand. Första fasen av projek­
tet som påbörjades 1995 består i att samla information och definiera 
företagens nuvarande och framtida användning av EDE genom interna 
intervjuer och utnyttjande av erfarenheter från utlandet. Projektet finan­
sieras av ESF (39%), den nationella offentliga sektorn (339b) och den 
privata sektorn (28%). 
Tabell 35: Mål 3 och 4 — Danmark — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 85 
TYSKLAND 
Mål 3 - Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Integration i yrkeslivet av arbetslösa som hotas av långtidsarbetslöshet (a) 951,4 
Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) 441,7 
Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden 
(c) 78,1 
Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) 160,1 
Teknisk assistans och pilotprojekt (c) 50,7 
Totalt | 1.682,0 (b) 3fi« (a) 56% 
Mål 3:1 Tyskland omfattas programplaneringen inom mål 3 av en GSR och tolv OP (ett per delstat 
och ett OP på förbundsnivå) vilka antogs 1994 och sammanlagt erhåller ett stöd på 1,682 miljarder 
ecu från ESF. Är 1995 var året då dessa OP genomfördes för första gången under ett helt år. Detta 
förklarar varför endast 18% (48,2 miljoner ecu) av budgetanslagen för 1995 på sammanlagt 268,7 
miljoner ecu anvisades och varför åtagandena för 1994-1995 endast uppgår till 58% av vad som 
planerats. De flesta programmen kom inte riktigt i gång förrän under andra halvåret 1995. 
På förbundsnivå används ESF-anslagen inom mål 3 för att komplettera det nationella arbetsmar­
knadsstödet, dvs. den federala arbetsmarknadsstyrelsens {Bundesansta.lt fur Arbeit) program "AFG-
plus, som själv är en komplettering av det utbildnings- och sysselsättningsstöd som föreskrivs i 
"AFG" (Arbeitsförderungsgesetz eller lagen för främjande av sysselsättningen). Huvudpunkten i 
AFG-plus är stöd till deltagare i åtgärder för yrkesutbildning som inte är bidragsberättigande enligt 
AFG. Då stödet framför allt beviljas kvinnor bidrar AFG-plus programmet till ökad jämställdhet. 
På delstatsnivå är den mest betydelsefulla åtgärden i den nya raden av program skapandet eller 
utvecklingen av s.k. "soziale Betriebe" eller sociala företag. Syftet med dessa är att se till att mindre 
gynnade arbetslösa integreras i arbetslivet genom att bilda företag som efter en viss tid blir 
livskraftiga och oberoende av myndigheternas finansiella stöd. Dessa sociala företag har framför allt 
utvecklat sig i Niedersachsen och håller på att breda ut sig under något olika former till andra 
regioner inom landet. De kommer att ha stor betydelse vid utvärderingen av OP. 
Busskörkortsutbildning för kvinnor i Munster 
Projektet syftar till att ge lämplig utbildning till kvinnor som efter en 
period av arbetslöshet önskar återgå till arbetslivet som busschaufför. 
Halvtidsutbildningen är avsedd att ge dem möjligheten till deltidsarbete 
på ett område där kvinnorna är underrepresenterade. Genom att 
tyngdpunkten förskjutits från kravet på fysisk kraft till krav på kundser­
vice har den typen av yrken blivit mer attraktiv för kvinnor. Utbildnin­
gen pågår i 21 månader och omfattar såväl generella aspekter (körteknik, 
trafiksäkerhet och trafikregler, arbetsrätt, person- och godstransport, 
försäljningsmetoder, kontorsorganisation och användning av personda­
torer) som ett längre och delvis roterande praktikarbete som bereder 
möjligheten till kontakter med blivande arbetsgivare. 
Vad gäller genomförandet av OP, har det intensivare samarbete som planerades i GSR mellan den 
federala förvaltningens regionala avdelningar och delstaternas departement för sysselsättning och 
sociala frågor redan givit positiva resultat. I flera delstater ändrades delstatsprogrammens särskilda 
tillämpningföreskrifter för att bättre stämma överens med det federala programmet AFG-plus. 
Därtill kommer att de flesta programförvaltningsorganen har kunnat konstatera att programmens 
kvalitet på det hela taget har höjts genom tillämpningen av de kvalitativa kriterierna i GSR, som bl.a. 
föreskriver att projekten skall uppfylla lokala och regionala behov av yrkesmässig kompetens och ha 
största möjliga anknytning till företag som kan skapa sysselsättning. Även om de är påvisbara är 
framstegen dock långsamma och måste pådrivas genom programövervakning. På grund av de sociala 
86 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
parternas och de oberoende arbetsmarknadsexperternas medverkan i övervakningskommittéerna har 
debatten om vilka politiska val som skall göras blivit intensivare. Arbetsmarknadens parter i flera 
delstater medverkar vid valet av projekt eller anpassning av de regionala programmen. 
Slutligen har övervakningskommittéernas undergrupp "utvärdering" förberett halvtidsutvärderingar 
av mål 3 och 4 genom att fastställa kravspecifikationer och offentliggöra en anbudsinfordran. 
Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Föregripande av tendenserna på arbetsmarknaden och av behovet av 
yrkesutbildning (a) 11,4 
Utbildning och kompetensutveckling, yrkesorientering, rådgivning (b) 73,7 
Förbättring och utveckling av lampliga system för yrkesutbildning (c) 13,7 
Teknisk assistans (d) 5,7 
Totalt] 104,5 (c) 13% (d) 5% (a) 11% 
(b) 71% 
Mål 4:1 Tyskland genomförs mål 4 under perioden 1994-1996 med ett SPD om 104,5 miljoner ecu. 
Inledningen av stödåtgärderna försenades vilket innebär att de tyska myndigheternas utgifter för 
perioden 1994-1995 begränsades till 3 miljoner ecu. De oanvända budgetmedlen från 1994 och 1995 
kommer att överföras till 1997-1999. Förseningen beror främst på att "de minimis" principen rörande 
statligt stöd tillämpades under viss tid varvid de tyska myndigheterna fick bevisa att de planerade 
stödåtgärderna var förenliga med gemenskapens konkurrensregler. Detta innebär att samtliga åtgär­
der som planerades i SPD inte kunde genomföras förrän i maj-juni 1995. Förseningen beror också på 
det nya närmande som kännetecknar mål 4 och förutsätter att lämpliga strukturer införs för att 
garantera ett bra projekturval. Det bör noteras att de tyska myndigheterna arrangerade ett seminari­
um i Berlin den 6 och 7 juli 1995 för att fördjupa debatten om föregripandet av strukturanpassningar 
och av arbetstagarnas utbildningsbehov. Det var det första tematiska seminariet på europeisk nivå 
sedan mål 4-programmen påbörjades. 
Tabell 36: Mål 3 och 4 — Tyskland — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandclr Totalkostnad Strukturstöd 
0) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)1(1) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Mi"7< <*"""> """": .";" : : i"?:v£:\*^ < ; :< ;•< : : - ;"7; v:'*'T r^r1:;'"'' 0; 
1994 
Regionala OP 
OP Baden-Wurttemberg 
OP Bayem 
OP Berlin 
OP Bremen 
OP Hamburg 
OP liesse 
OP Sachsen-Anhalt 
OP Nordrhein-Weslfalen 
OP Rlieinland-Phalz 
OP Saarland 
OP Schleswig-I lolstein 
PO timltiregionula 
OP Förbundsrepubliken 
Totalt 115,8 
125,3 
113,0 
93,5 
£6,1 
135,4 
276,8 
674.8 
65,8 
90,9 
90,4 
2.589,7 
4.457,4 52.4 
56.5 
50.8 
39.5 
39.1 
49,6 
121,2 
280,6 
29,5 
40.9 
34.4 
887.6 
1.682.1 8.3 
0.0 
8,1 
6,3 
"" 0,0 
7.9 
0,0 
0,0 
5,0 
6.4 
6.1 
0,0 
48,2 16,4 
8.7 
15,9 
12,3 
6,0 
15,5 
18,6 
43,0 
10,2 
13.0 
12.2 
136.1 
307,8 31% 
15% 
31% 
31% 
15% 
31% 
15% 
15% 
34% 
32% 
35% 
15% 
18% 6.6 
2.6 
8.8 
6.8 
1.8 
6.2 
0,0 
12,9 
4.1 
7.1 
6.7 
40,8 
104,5 10.6 
6,9 
12,7 
9,9 
4,8 
10,0 
9,3 
34,4 
6.6 
10,4 
9,8 
108,8 
234,3 65% 
80% 
80% 
80% 
80% 
65% 
50% 
80% 
65% 
80% 
80% 
80% 
76% 
M«M • s > •** *"v ^ ; : - v , * 4 • • „-v 
1994 
SPD Tyskland 
Totalt 
TOTALT 255,3 
255,3 
4.712.7 104.5 
104,5 
1.786,6 0.0 
0,0 
48,2 29.6 
29,6 
337,4 28% 
28% 
19% 0.0 
0,0 
104,5 H.8 
14,8 
249,1 50% 
50% 
74% 
Det låga budgetgenomförandet förklaras främst av att det federala mål 3-programmet, som får mer 
än 50% stöd från ESF, finansierar nya åtgärder som dock inte kunnat sättas igång på fältet förrän 
beslutet om godkännande fattats. Därför har programmet inte kommit upp till en normal takt förrän 
under andra halvåret 1995.1 övrigt har genomförandet av programmen från föregående programfas 
fortsatt till slutet av 1995. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 87 
SPANIEN 
Mål 3- Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Integration i yrkeslivet av långtidsarbetslösa (a) 499,3 
Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) 725,8 
Integration av personer som hotas av ulestängning från arbetsmarknaden 
(c) 187,6 
Lika möjligheter fbr män och kvinnor pä arbetsmarknaden (d) 61,7 
Totalt 1.474,4 34% 
(b) 49% 
Mål 3: Vad gäller de spanska områden som inte omfattas av mål 1 programläggs stödåtgärderna 
inom mål 3 i en GSR där gemenskapsstödet uppgår till 1,474 miljarder ecu. Sammanlagt finns 11 OP, 
varav fyra (72% av totalbeloppet) förvaltas av nationella organ medan de sju övriga (28% av 
totalbeloppet) förvaltas av de självstyrande gemenskaperna. De disponibla anslagen för 1995 upp­
gick till storleksordningen 233,8 miljoner ecu, varav ungefär 90% gjorts till föremål för åtaganden. 
Den genomsnittliga genomförandegraden är tillfredsställande. När det gäller de två övervaknings-
kommittémöten som ägde rum 1995 har bl.a. övervakningskommitténs strategiska roll betonats när 
det gäller genomförandet av GSR och utvärderingen i mellantid, samt vikten av att kravspecifikatio­
nerna för utvärdering efter halva tiden fastställs av oberoende värderare. 
Stimulering av företagsamheten i Spanien 
Projektet "Escuela de Organization Industrial" upprättades, å ena sidan, 
för att medverka vid utformningen av ett projekt om nyetablering av 
företag inom ramen för den lokala potentialen och, å andra sidan, för att 
stimulera till företagsamhet och innovation genom teoretisk och praktisk 
utbildning. Därvid används ett kurspaket i tre delar för företagsledarut­
bildning (teori, praktik, handledning). Under praktikfasen utvecklar stu­
denterna ett förslag till företagsbildning med en projektledare som hand­
ledare (definition av produkt och marknad, analys av den lokala poten­
tialen, fastställande av strategin, osv.), medan slutfasen består av en 
formell presentation av hela projektet inklusive de uppgifter som behövs 
för att bedöma projektets livskraft. 
Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Föregripande, orientering, rådgivning (a) 36,9 
Fortbildning av arbetstagare (b) 308,4 
Teknisk assistans (c) 23,3 
Totalt! 368-6 (c) 6% (a) 10% 
Mål 4:1 Spanien omfattar programplaneringen inom mål 4 utanför målområde 1 ett SPD som antogs 
i slutet av 1994 för perioden 1994-1999 och en finansiering från ESF om 368,6 miljoner ecu. 
Genomförandet av detta SPD är kraftigt fördröjt eftersom endast 25% av 1994 års budgetmedel har 
förbrukats, vilket föranledde kommissionen i november 1995 att godkänna en ändring av SPD:s 
finansiella tidtabell för att överföra icke förbrukade medel från 1994 till 1995. Fördröjningen 
förklaras såväl av det försenade antagandet av SPD på grund av beslutsprocessen inom FORCEM, 
det partssammansatta organet för förvaltning och medfinansiering av mål 4. Vad gäller de åtgärder 
som genomfördes av FORCEM under 1994 med medfinansiering av ESF inom ramen för mål 4, dvs. 
utanför stödområde 1, framkom ett behov av att lägga tonvikten på utbildning för små och 
medelstora företag (färre än 250 arbetstagare), på de minst kvalificerade arbetstagarna och på 
jämställdhet. Två övervakningskommittémöten har ägt rum under 1995. 
88 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Tabell 37: Mål 3 och 4 — Spanien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandcar Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) V. Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) V. 
(3)/(2) 
Måf3'S*5Ä 
1994 
Regionala OP 
OP Aragon 
OP Balearema 
OP ICatalonien 
OP La Rioja 
OP Madrid 
OP Navarra 
OP Uaskicn 
PO multirej>ionatu 
OPINEM(I) 
OP Mullircgionall 
OP Universiteten 
OP Olika organ 
Totalt 45.1 
28,8 
210,3 
9.6 
250,2 
94,6 
279,2 
1.364,4 
730,6 
201,2 
75,6 
3.289,6 20,3 
12.9 
94,6 
4.3 
112,6 
42,6 
125,7 
614.0 
328,8 
90,5 
34,0 
1.480,3 o.o 
0.0 
15.6 
0,0 
18.4 
6,8 
20,7 
110,0 
35.5 
0.0 
0.0 
207,0 20,0 
12,9 
31,1 
4.3 
36,8 
13,4 
41,3 
167.1 
58,3 
7,3 
33.9 
426,6 99% 
100% 
33% 
100% 
33% 
32% 
33% 
27% 
18% 
8% 
100% 
29% 2.1 
0,0 
18,5 
0,6 
13,4 
6,7 
15,5 
83,6 
29.1 
0,0 
0,0 
169,7 2.6 
1.0 
23,0 
0.6 
22,6 
10,1 
25,9 
112.1 
40.5 
3.7 
2.4 
244,5 13% 
8% 
74% 
14% 
62% 
75% 
63% 
67% 
70% 
50% 
7% 
57% 
Mal4 - - - -' î ' Î - ~,^\ vv , ;,, 
1994 
SPD Spanien 
Totalt 
TOTALT 1.045,0 
1.045,0 
4.334,5 368.6 
368,6 
1.848,9 62,7 
62,7 
269,7 118.1 
118,1 
544,7 32% 
32% 
29% 38,1 
38,1 
207,8 65,8 
65,8 
310,4 56% 
56% 
57% 
(I) Institut national de l'Emploi 
FRANKRIKE 
Mål 3 - Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Integration i yrkeslivet av arbetslösa som hotas av långtidsarbetslöshet (a) 705,8 
Integration av unga arbetssökande i yrkeslivet (b) 987,2 
Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden 
(c) 714,2 
Lika möjl ighetcr för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) 17,9 
Teknisk assistans och pilotprojekt (e) 136,9 
Totalt! 2.562,0 (c) (d) 1% (e) 5% 
28% (a) 28% 
(b) 38% 
Mål 3: Genom ESF stödåtgärd inom mål 3 i Frankrike, som omfattas av ett SPD med 2,562 miljarder 
ecu stöd från ESF, infördes en nyhet i programplaneringen genom ett starkare engagemang från de 
s.k. collectivités territoriales både på det finansiella planet (40% av ESF anslag) och på programpla­
nerings- och förvaltningsnivå (decentralisering av regionala budgetanslag). Genomförandet av pro­
grammet under 1994 har släpat efter på planerna för det första året på grund av det försenade 
antagandet av SPD, reformen av det franska finansiella systemet, programplaneringen av stödåtgär­
der på nya områden och ett större engagemang av lokala samhällen än tidigare. Generellt sett har 
prioriteringen av långtidsarbetslösa dock utvecklat sig på ett tillfredsställande sätt. Åtgärderna för 
att främja ungdomens inträde till arbetslivet och jämställdhet har kommit igång långsammare och 
stött på vissa svårigheter under genomförandet. Prioriteringen av personer som hotas av utestän­
gning från arbetsmarknaden har stött på ännu större svårigheter än de två tidigare nämnda 
prioriteringarna. 
Den finansiella genomförandegraden för 1995 är högre än 1994 (73%). Eftersom de två övervak­
ningskommittéerna under sina möten 1995 inte gjorde några avstämningar rörande programmets 
framskridande under 1995, saknades vid upprättandet av denna rapport all information om kvalitati­
va resultat eller framtidsperspektiv. Dessutom har under 1995 vissa resonemang kring sysselsätt­
ningspolitiken börjat föras i Frankrike som kommer att påverka programplaneringen inom mål 3 
(avskaffande av vissa system, sammanslagningar, osv.). Kommissionen har upprepade gånger på­
mint om behovet av att snabbt sammankalla övervakningskommittén. Vad gäller utvärderingen 
antogs kravspecifikationerna och utsågs en utvärderare. Styrkommittén sammanträdde två gånger 
och förväntades avlämna en mellantidsrapport i slutet av juli 1996. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 89 
Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ~~\ ESF 
Föregripande av kompetens- och kvalifikationsbehov (a) 32,1 
Utveckling av utbildningsansträngningar (b) 227,8 
Förbättring av utbildningssystemen (c) 14,6 
Teknisk assistans (d) 25,1 
Totalt] 299,6 (c) s% (d) 8% (3) 11% 
(b) 76% 
Mål 4: Beslutet om att godkänna SPD inom mål 4 med ett stöd från ESF på 299,6 miljoner ecu, 
antogs i slutet av 1994. Eftersom projektinfordran inte genomfördes förrän i början av 1995 
påbörjades inga åtgärder under 1994 med 1994 års anslag. Med hänsyn till det nya målet 4 gjordes 
särskilda ansträngningar för att utveckla kommunikationsåtgärder (projektinfordran, spridning av 
tekniska medel och utbyte av erfarenheter) för att utbilda aktörerna, sensibilisera och informera de 
organ som bildar en länk till företagen, särskilt till små och medelstora företag (handelskammare, 
socioekonomiska organ, arbetsmarknadsparter). Under 1995 ägnades en stor del av tiden åt denna 
typ av verksamheter och därför började projekten inte presenteras förrän i slutet av 1995. 70 projekt 
godkändes på nationella nivå och 335 på regional nivå. Vad gäller utvärdering inrättades en 
styrkommitté i slutet av 1995 för att fastställa kravspecifikationerna för valet av utvärderare. 
Kompletterande åtgärder i samband med industriella förändringar i bil­
sektorn 
En producent av bilutrustning, Valéo Sécurité i departementet Nièvre, 
har utvecklat nya produkter och nya produktions- och organisationssy­
stem för att anpassa sig till de industriella förändringarna och för att 
hitta nya avsättningsmöjligheter. Som inramning för de nya utveck-
lingssttrategierna organiserades olika former av utbildning för de anställ­
da (produktionsteknik, användning av nya material, integrerad kvalitet­
sövervakning, försäljning och internationell marknadsföring) för att öka 
deras autonomi och ge dem en mer mångsidig kompetens. Dessa åtgärder 
inriktades på de anställda med de lägsta kvalifikationerna och var avsed­
da att öka deras kompetens med hänsyn till funktionens utveckling. ESF 
deltog i projektet, parallelt med staten, och svarade för 8% av den totala 
kostnaden medan företaget svarade för 84 %. 
Tabell 38: Mål 3 och 4 — Frankrike — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) Program och antagandcar Totalkostnad Strukturstöd 
O) V. Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Maliäilllli *" •.'''/'^'Oi * 
1994 
I 5.443 4] 2i62M 312,9[ SPD Frankrike 396,8 778,4) 30VJ[ 503,7] 65% 
mm 1994 
SPO Frankrike 
TOTALT] 834,5 
6.277,9 299.6 
2.862,0 OM 
15o\8l 95.4 
"873JJI |M32% 
31% OJOJ 
312,9] 47.7 SOVJ 
551,4 63%\ 
90 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
ITALIEN 
Mål 3 - Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Integration av långtidsarbetslösa i yrkeslivet (a) 424,2 
Grundutbildning och integration av ungdomar (b) 566,0 
Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden 
(c) 131,6 
Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) 105,3 
Stärkande av utbildningssystemen och arbetsförmedlingar (e) 92,1 
Totalt! 1.319,2 (a) 32% 
I Italien omfattas programplaneringen för mål 3 av ett GSR som antogs i augusti 1994 och 16 
regionala och multiregionala OP antagna i december 1994, medan programplaneringen för mål 4 
omfattas av ett SPD även det antaget i 1994. Först bör dock observeras att kommissionen 1995 
fattade beslutet att förlänga de finansiella åtagandena för vissa regionala och multiregionala OP för 
mål 3 och 4 avseende perioden 1990-1993, vilket medför att den nya och den gamla programplanerin­
gen förlöper parallellt och att vissa förseningar uppstod vad gäller genomförandet under 1995 av 
GSR prioriteringar inom mål 3 och av SPD inom mål 4 för andra programperioden. 
Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Föregripande, stöd till planeringen och förvaltningen av ett system för ~ 
fortbildning (a) 58,3 
Utbildning, anpassning av mänskliga resurser till strukturförändringar i 
produktionssystemen (b) 323,1 
Teknisk assistans (c) . *^'4 
Totalt! 398,8 (c) 4% (a)15% 
(b) 81% 
ESF har blivit en absolut nödvändig partner när det gäller att utveckla utbildningen i Italien. De 
flesta regionala utbildningssystemen är mycket beroende av gemenskapsstöd antingen i form av 
medfinansiering eller vad gäller inriktningen på utbildningen. Ett av särdragen för den nya program­
planeringen är att centralförvaltningen har fått större ansvar för stödåtgärdernas utveckling. Italien 
utvecklade för denna planeringsperiod ett system av förfaranden för projekturval genom anbudsin-
fordran, som visserligen garanterar en öppen och effektiv förvaltning av utbildningssystemen, men 
samtidigt ger upphov till förseningar vid programmets genomförande. Detta förklarar varför det 
dröjde till slutet av 1995 innan alla regioner och självstyrande provinser hade genomfört projekturva­
let på grundval av anbudinfordringar offentliggjorda i de officiella regionala tidningarna. De projekt 
som lämnats in avser dels utbildningsåtgärder och åtgärder i samband med skapandet av ny 
sysselsättning (mål 3), dels prospekteringsåtgärder avsedda att sprida resultaten av forskning kring 
föregripandet av företagens behov samt utbildningsåtgärder (mål 4). 
En viss försening uppstod vid genomförandet av de medfinansierade åtgärderna inom mål 3 och 4 
vilket ledde till att inga åtaganden eller betalningar gjordes 1995. 1995 års anslag kommer därför att 
överföras till senare år. Det är viktigt att understryka att mekanismen för medfinansiering, som var 
en av innovationerna och tidigare var behäftad med vissa brister, har reformerats. Man kan således 
förvänta sig vissa förbättringar i framtiden på den punkten. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 91 
Tabell 39: Mål 3 och 4 — Italien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
Regionala OP 
OP Bolzano 
OP Emilia-Romagna 
OP Friuli-Veneto-Julia 
OP Lazio 
OP Liguria 
OP Loinbardia 
OP Marche 
OP Piemonte 
OP Toscana 
OP Trenio 
OP Umbria 
OP Aosta 
OPVcnelo 
PO multiregionala 
OP Teknisk assistans 
OP lnnovationsatgtrder 
OP Utbildning 
Totalt •54,4 
409.8 
118,6 
271.7 
94,0 
389,1 
81.7 
271,6 
145,8 
62,7 
67,7 
27,6 
240,7 
77,8 
118,9 
456.8 
2.889,0 24.5 
184,4 
53,4 
122,3 
42,3 
175.1 
36,8 
122,2 
65,6 
28.2 
30,5 
12,4 
108.3 
35.0 
53,5 
205,6 
1.300,1 0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 3.7 
27.6 
8,0 
18,3 
6,3 
26.2 
5.5 
18,3 
9.8 
4,2 
4,6 
1.9 
16.2 
5.9 
9.0 
34,8 
200,5 15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
17% 
17% 
17% 
15% 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 1.8 
13.8 
4,0 
9,2 
3,2 
13,1 
2,8 
9,2 
4,9 
2.1 
2.3 
0.9 
8,1 
3.0 
4.5 
17.4 
100,2 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
1994 
SPD Arbetsmarknadsdepartementet 
Totalt 
TOTALT 886.1 
886,1 
3.775,1 398.8 
398,8 
1.698,8 0,0 
0,0 
0,0 60,6 
60,6 
261,1 15%| 0.0 
15% 0.0 
15%| 0,0 303 
30,3 
1303 50% 
50% 
50% 
LUXEMBURG 
Mål 3 - Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ^^ 
Integration i yrkeslivet av långtidsarbeLslösa (a) 5,5 
Integration av ungdomar i yrkeslivet (b) -3,1 
Integration av personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden 
(O 9-9 
Lika möjligheter fbr man och kvinnor på arbetsmarknaden (d) . 1.2 
övergripande åtgärder (e) 1 -__. 
Totaltl 20»7 (e) 4% (a) 27% 
(C) 48% (b) 15% 
SPD för mål 3 i Luxemburg innebär ett stöd på 20,7 miljoner ecu för perioden 1994-1999 och 
omfattar fem prioriterade områden med sammanlagt 14 utbildningsåtgärder som berör 421 personer. 
SPD för mål 4 är på 0,9 miljoner ecu och inriktas på målgrupper som lågkvalificerad arbetskraft, 
framför allt i sektorer där det finns dålig eller ingen tillgång till utbildning. 
Långtidsarbetslösheten blir dock ett allt större problem. Därför förstärktes stödet till de arbetslösa, 
med hjälp av ESF, genom att anställa socialarbetare och upprätta en ny serviceverksamhet "arbets-
förmedling-bearbetning-vägledning". Den finansiella genomförandegraden är mycket tillfredsställan­
de både vad gäller mål 3 och 4. 
Mål 4- Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ^ ESF 
Föregripande av tendenserna på arbetsmarknaden och av behovet av 
yrkesutbildning (a) 0,1 
Utbildning och kompetensutveckling, yrkesorientering, rådgivning (b) 0,5 
Förbättring och utveckling av lämpliga system fbr yrkesutbildning (c) 0,1 
övergripande åtgärder rörande samtliga SPD (d) 0,1 
Totalt) 0,9 (d) 13% (a) 12% 
(C) 13% 
(b) 62% 
92 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Tabell 40: Mål 3 och 4 — Luxemburg — Finansiellt genomförande av programmen (i miljoner ecu) 
Program och antagandeir Totalkostnad Strukturstöd 
0) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2V(I) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
hui'3"" ;% s . h * - , -; s v -,, >, t-.>+*, v ^,^ <~ * ^ 
1994 
OP Privata initiativtagare 
OP Offentliga initiativtagare 
Totalt 21.6 
24.4 
46,0 9.7 
11.0 
20,7 1.5 
1.8 
3,3 3.0 
3.5 
6,5 31% 
32% 
31% 1.7 
2.3 
4,0 2,5 
3.1 
5,6 83% 
90% 
87% 
M4U*iÖ%;&:^ 
1994 
SPD Offentliga initiativtagare 
Totalt 
TOTALT 2.3 
2.3 
48,3 0.9 
0,9 
21,6 0.3 
0.3 
3,6 0.5 
0,5 
7,0 0,59 
5?« 
32% 0,2 
0.2 
0.2 0,3 
0,3 
5,9 0.65 
65% 
85% 
NEDERLÄNDERNA 
Mål 3 - Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Utbildning (a) 480,0 
Arbetsförmedling (b) 120,0 
Väg till anspassning (c) 277,0 
Teknisk assistans (d) 46,0 
Totalt! 9231 (d) 5% 
(a) 52% 
Mål 3: Genomförandet av SPD för mål 3 som antogs 1994 påbörjades 1994 och kom upp till 
marschfart i början på 1995, så att de 143,8 miljoner ecu som var upptagna i finansieringsplanen för 
1995 kunde anslås helt och hållet. Den viktigaste åtgärd som genomfördes gällde den i SPD 
planerade utbildningen. Det gäller grundläggande och förberedande utbildning samt yrkesutbildning, 
kompletterad med praktiktjänst i företag eller i utbildningsanstalter med individuell handledning och 
orientering. Dessutom gjordes särskilda ansträngningar under 1995 för att genomföra programmets 
nya åtgärd "färdväg till anpassning" som genom sin integrerade utformning är särskilt avsedd för 
återinförande till arbetsmarknaden av personer som utestängts. Vidare genomförde Nederländerna 
en arbetsförmedlingsåtgärd. Dessa olika åtgärder inriktades särskilt på ett antal områden såsom 
utbildning, förberedelse till integration i yrkeslivet, samordnade initiativ för att förstärka samarbetet 
mellan de lokala myndigheterna, anställning av arbetskraft inom hälsovården och återinförandet till 
arbetslivet av delvis handikappade. Vidare genomfördes åtgärder rörande personalpooler och skaf­
fande av yrkeserfarenhet. För unga arbetslösa ordnades utbildningsåtgärder särskilt avsedda för de 
som slutat skolan i förtid, särskilda system för att garantera sysselsättning och en utvidgning av 
systemet med praktikutbildning. Slutligen fastade övervakningskommittén särskild vikt vid förbät­
tringen av urvalskriterier som antagits året innan men vållade problem för de programansvariga på 
grund av bristande klarhet. Under årets lopp har kommittén förfinat kvalitetskriterierna för att 
garantera att de bästa projekten väljs ut varvid de olika regioner får tillfälle att lägga till ett antal 
egna kriterier och förbättra projektens samstämmighet med regionalpolitiska åtgärder. Samtidigt 
påbörjades omstruktrureringsprocessen för de regionala arbetsförmedlingarna. 
Ett projekt för personer som drabbats av utestängning från arbetsmar­
knaden i Noord-Brabant 
Detta projekt, som till en början var ett försöksprojekt från provinsens 
kontor för sysselsättningsstöd, har lett till etableringen av ett kontor för 
individanpassad rådgivning till personer som drabbats av utestängning 
från arbetsmarknaden på grund av mentala problem. Dessa personer 
följs upp individuellt under hela utbildningsprocessen, vid anställnings-
sökandet och efter återanpassningen. På detta sätt tas dessa personer ur 
sin isolering och kan vissa av dem få ett arbete. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 93 
Mål 4 - Programplanering 1994-1996 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Främjande av intresset för utbildning (a) 13,0 
överensstämmelse mellan utbildning och behov (b) 29,1 
Utbildningsprogram (c) 106,7 
Teknisk assistans (d) 7,4 
Totaltj 1S6.2 (d) 5% (a) e% 
(c) 68% (b)19% 
Mål 4: Eftersom det nederländska SPD för mål 4 inte påbörjades förrän under andra halvåret 1995, 
hade vid 1995 års slut inga åtaganden gjorts. Den kraftiga förseningen beror på osäkerheten kring 
programmets tillämpningsföreskrifter och på nödvändigheten att under en övergångstid upprätta ett 
särskilt kontor inom arbetsmarknadsdepartementet. En konferens organiserades slutligen i juni 1995 
för att lansera programmet inom ramen för mål 430 och med anledning av denna presenterades 
officiellt en informationsbroschyr som vänder sig till eventuella initiativtagare. I mitten på året 
upprättades övervakningskommittén för SPD och antogs projekturvalskriterier. Nederländerna har 
dock stött på svårigheter när det gäller att finna lämplig medfinansiering och att använda befintliga 
resurser för att inrätta nya strukturer. Därför har den första raden av projekt inte kunnat presenteras 
förrän i slutet av 1995. 
Tabell 41: Mål 3 och 4 — Nederländerna — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Åtaganden 
1994-1995 
(2) Program och antagaudeir Totalkostnad 
cystpiw^r';^, <• r^~ Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 % 
(2V(1) Betalningar 
1995 
^'i^w^yw^VKvrij Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
a%%%%? "^""1 1994 
SPD Nederländerna j" M07-8I 
1994 
SPD Nederländerna 363.6T 156,2] 0,01 22,2 14%l 0.0] 11.1 50% 
TOTALT 1.771,4 1.079,0 143,8 3043 28% 142,6 264,4 87%| 
FÖRENADE KUNGARIKET 
Mål 3 - Programplanering 1994-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Integration i yrkeslivet av personer som varit arbetslösa i minst 6 månader 
(a) 566,0 
Integration i yrkeslivet av ungdomar under 25 år (b) 475,0 
Integration av personer som hotas av utcstängning från arbetsmarknaden 
(c) 353,0 
Lika möjligheter för män och kvinnor på arbetsmarknaden (d) 91,0 
Teknisk assistans (c) ' 
Totalt) LSOTÖ (C) 24% (d 6*__"J* (a) 37% 
Det bör påminnas om att endast mål 3 har gjorts till föremål för programplanering i Förenade 
kungariket genom ett SPD för perioden 1994-1996 på grund av att de brittiska myndigheterna inte 
önskade presentera ett program inom mål 4 för perioden 1994-1996. 
Mål 3: SPD inom mål 3 täcker perioden 1994-1996 och motsvarar anslag på sammanlagt 1,501 
miljarder ecu varav 497 anvisades 1995. SPD omfattar fyra prioriterade målgrupper vad gäller 
»• samtidigt med gemenskapsinitiativen EMPLOI och ADAPT (se även kapitel I.B.l Gemenskapsinitiativ). 
94 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
integration eller återinförande till arbetslivet: långtidsarbetslösa, okvalificerade eller lågkvaUficerade 
unga arbetstagare, personer som hotas av utestängning från arbetsmarknaden och de främsta 
potentiella mottagarna av stöd från jämställdhetsåtgärder. Varje prioriterad målgrupp görs till 
föremål för tre sorters åtgärder: yrkesorientering och rådgivning, utbildning och arbetssökande. 
Detta närmande möjliggör utvecklingen av integrerade projekt som erbjuder de berörda en strukture­
rad och väl avgränsad väg från ofullbordad skolgång eller arbetslöshet till lämpliga kvalifikationer 
och sysselsättning. Projekturvalet förvaltas av flera sorters organ (regering, lokala förvaltningar, 
"training and enterprise councils" och "local enterprise companies" i Skottland, högre utbildningsan­
stalter, universitet och välgörenhetsorganisationer). Den årliga finansieringsram som skall tilldelas 
varje organ, enligt prioritetsordning och typ av åtgärd, godkänns året innan av övervakningskom­
mittén. 
På grund av det försenade genomförandet under 1994 gjordes projektvalet under 1995 med retroak­
tiv verkan. Sedan projekten valts visade det sig dock att fördelningen mellan prioriteringarna och 
åtgärderna på det hela taget skilde sig från vad som planerats i SPD:s finansplan. Finansplanen fick 
därför revideras och därefter revideras ännu en gång när samma situation upprepades 1995. I det 
sista fallet var anledningen ett otillräckligt antal projekt på det prioriterade området "jämställdhet" 
och på området för direkt stöd till de fyra prioriterade arbetssökande målgrupperna. Det beslutades 
att koncentrera största delen av de finansiella medlen, dvs. 95%, på utbildningsåtgärder för de fyra 
prioriterade målgrupperna. 
Slutligen beslutade övervakningskommittén inom mål 3 att upprätta en permanent utvärderings­
grupp med uppgift att utarbeta, handlägga och övervaka utvärderingsförfarandet samt avlämna en 
rapport om detta. Utvärderingsprocessen grundas på analysen av de handlingar som inlämnats av 
deltagarna, på uppföljningen av stödmottagarna och på undersökningar som genomförs för ända­
målet. 
Tabell 42: Mål 3 och 4 — Föl-enade kungariket — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) Program och antagandcir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) % 
(2)/(l) Betaliiingar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Måt:3s 
1994 
| 3.898,91 1.501,01 975,0| 6S%| 436Ïf~ SPD Förenade kungariket,, 497,0| 818.6| 84% 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 95 
5. Mål 5a 
5.1. Mål 5a jordbruk 
Översikt av programplaneringen för 1994-1999 
Mål 5a är en grundläggande aspekt av gemenskapspolitiken för landsbygsutveckling31. Målet har 
övergripande karaktär och avser jordbruks verksamhet en på hela unionens territorium. Det är 
grundat på den gemensamma jordbrukspolitiken och utgör genom uppgiften att modernisera jord­
bruksstrukturerna och genom anslagen på 5,4 miljarder ecu" ett betydande bidrag till strukturfon­
dernas ansträngningar för ekonomisk och social sammahållning. Det bör erinras om att åtgärderna 
under mål 5a vidtas genom tillämpning av särskilda förordningar, varav de viktigaste är, vad gäller 
produktionsstrukturen, förordning (EEG) nr 2328/91 och, vad gäller bearbetning och saluföring av 
jordbruksprodukter, förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90. Dessa förordningar ändrades 
1994 genom förordning (EG) nr 2843/94 "3 som förenklade de tidigare bestämmelserna och ökade 
flexibiliteten när det gäller beviljande av stöd. 
Konkurrenskraft och sysselsättning. Förbättringen av jordbrukssektorns konkurrenskraft och bibe-
hållnadet av sysselsättningen främjas på alla nivåer, från jordbrukarens etablering utöver modernis­
ering av jordbruksföretaget till saluföring av produkterna. 
• Genom yrkesutbildning34 höjs den tekniska kunskapsnivån som behövs för att etablera sig som 
jordbrukare och för att bemöta de utmaningar som ständigt förändrande ekonomiska förutsätt­
ningar innebär. 
• Startstöd till unga jordbrukare33 bidrar till generationsförnyelse och motverkar en av jordbruks­
sektorns djupaste tendenser som skadar dess konkurrenskraft, nämligen föråldringen av den 
aktiva befolkningen. 
• Investeringsstöd till jordbruksföretag36 för modernisering av anläggningarna, rationalisering av 
produktionsprocessen och lönsamhetsökningar, diversifiering av företagets verksamhet, förbät­
tring av levnads- och arbetsvillkoren och bibehållandet av sysselsättningen. 
• Stöd till tjänsteverksamheten för jordbruksföretag37 (förvaltningstjänster, ömsesidigt stöd, bok­
föring) ger ett kvalitativt bidrag till ökad konkurrenskraft. 
• Stöd till producentsammanslutningar " för saluföring av produkter i områden med särskilda 
avsättningsproblem bidrar till att korrigera den balansen mellan olika regioner. 
• Investeringsstöd till bearbetning och saluföring av jord- och skogsprodukter39 bidrar till att 
modernisera den industriella och kommersiella verksamhet som bygger på jordbruksprodukter 
samtidigt som det garanterar en större avsättning för jordbrukarens produkter och ett deltagande 
i vinsterna från bearbetningen av dessa produkter. 
Innan kommissionen godkänner de konkreta åtgärder som föreslås av medlemsstaterna kontrolleras 
om dessa åtgärder är förenliga med andra åtgärder som omfattas av regionalpolitiska mål såsom mål 
1, 5b och 6 samt med övriga gemenskapspolitiska åtgärder såsom miljöpolitiken och den gemensam­
ma jordbrukspolitiken. Därvid åberopas ett antal villkor (urvalskriterier, sektorsvisa förbud och 
begränsningar, krav som skall uppfyllas, osv.) som är avsedda att garantera åtgärdernas samstäm-
11 Se även kapitel II.D.2. Strukturfonderna, gemenskapspolitik för jordbruk och landsbygdsutveckling. 
32 Ursprungliga anslag för perioden 1994-1999. 
" Se årsrapporten 1994. 
,4 Förordning (EEG) nr 2328/91, artikel 28. 
" Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 10 och 11. 
16 Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 5 till 9. 
" Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 13 till 16. 
" Förordning (EEG) nr 1360/78. 
" Förordningarna (EEG) nr 866/90 och 867/90. 
96 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
mighet med den gemensamma jordbrukspolitiken40. Att förebygga överskottsproduktion och att 
inrikta verksamheten på produkter som har normala avsättningsmöjligheter på marknaden är andra 
viktiga faktorer för att förbättra sektors konkurrenskraft. 
Miljöhänsyn i stödområde 5a jordbruk 
Inom ramen för anpassningen av jordbruksstrukturen får stödet från EUGFJ-U under mål 5a 
positiva miljöeffekter genom det stöd som ges till jordbruksföretag som investerar i miljöskydd 
och miljöförbättring. Vad gäller anpassning av strukturen för bearbetning och saluföring av 
jordbruksprodukter ändrade kommissionen 1994 urvalskriterierna för investeringarna för att 
främja investeringar i förädlingsindustrier kopplade till miljövänliga tekniska innovationer, före­
byggande avföroreningar och avfallshantering samt ekologiska jordbruksprodukter. 
Vidare bör hänsyn tas till inverkan på miljön av de kompletterande åtgärder inom reformen av 
jordbrukspoliken som antogs av rådet 1992. En av de tre åtgärder som finansieras av EUGFJ-G 
gäller produktionsmetoder inom jordbruk som är förenliga med miljöskydd- och naturvårdskra-
ven41. Förordningen innehåller bl.a. bestämmelser om begränsning av jordbruksproduktionen 
genom minskad användning av gödsel och bekämpningsmedel och om minskning av djurbesätt­
ningen eller av antalet djurenheter per hektar. 1 detta sammanhang betalades ett belopp om 484,5 
miljoner ecu till de tolv medlemsstaterna 1995. Enligt prognosen för 1996 kommer utgifterna att 
överstiga 1,3 miljarder ecu för de 15 medlemsstaterna. 
Territoriell balans och sysselsättning. Målet om en balanserad territoriell utveckling eftersträvs abl.a. 
genom särskilda åtgärder för bergsområden och andra mindre gynnade områden42. Åtgärderna 
syftar till att bibehålla jordbruksverksamheten i dessa områden genom att kompensera för de 
varaktiga naturbetingade nackdelar som verksamheten möter. De består huvudsakligen i beviljandet 
av kompensationsbidrag per produktionsenhet och gynnsammare former av investeringsstöd än i 
icke missgynnadede regioner. Dessa åtgärder bidrar till att bibehålla den sociala strukturen i dessa 
områden som är starkt avfolkningshotade och motverkar således arbetslöshet, utvandring från 
landsbygden och förvandling till ekonomiska öknar. 
40 Se kapitel II.D.2. Strukturfonderna, gemensam jordbrukspolitik och landsbygdsutveckling. 
41 Rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av den 30.6.1992, EGT nr L 215 av den 30.7.1992. 
4J Förordning (EEG) nr 2328/91, artiklarna 17 till 20. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 97 
Tabell 43: Ytstorlek på mindre gynnade områden (i tusentals hektar)enligt direktiv 75/268/EEG (situa­
tion i början av 1996) 
MEDLEMSSTAT 
Belgien 
Dauuiark 
Tyskland 
Grekland 
Spiiiiien 
Frankrike 
Frankrike (bOSf) 
Frankrike (DOM) 
Irland 
It-lieu 
Luxemburg 
NedcrUudcraa 
Portugal 
Förenade kungariket 
Totalt EUR 12 
Österrike 
Finland 
Sverige 
Totalt EUR 15 
•A UJA i de mindre gynnade områdena 
Bcrgsområdca 
(Art. 3.3) 
336 
3.914 
7.503 
5284 
5.197 
87 
5.218 
1.227 
23.482 
2047 
1.407 
526 
27.462 
35% Övriga mindre 
gynnade områden 
(Art. 3.4) 
273 
7.987 
964 
11.343 
7.809 
7.794 
15 
3.456 
3.405 
122 
2.056 
8.341 
45.756 
208 
536 
1.011 
47.511 
61% Mindre gynnade 
områden uied 
särskilda nackdelar 
(ArC 3.5) 
199 
402 
700 
804 
729 
75 
12 
218 
3 
111 
150 
1 
2.600 
164 
220 
333 
3.317 
4% Total UJA 
Mindre gynnade 
områden 
273 
0 
8.522 
5.280 
19.546 
13.897 
13.720 
177 
3.468 
8.841 
124 
111 
3.433 
8.342 
71.837 
2.419 
2.164 
1.869 
78.290 
100% Medlemsstat 
1.357 
2770 
17.012 
6 408 
26.330 
30 011 
29.834 
177 
4.892 
16.496 
127 
2.011 
3.998 
18.658 
130.070 
3.524 
2.549 
3.634 
139.777 Procentuell andel mindre 
gynnade områden 
per medlemsstat 
20% 
0% 
50% 
82% 
74% 
46% 
46% 
100% 
71% 
54% 
98% 
6% 
86% 
45% 
55% 
69% 
85% 
51% 
56% 
(I) UJA: utnyttjad jordbruksareal varav 'gemensamma marker* uppskattningsvis: 2 300 000 ha i .Grekland; 1 770 000 i Spanien; 
1 239 0001 Frankrike, 450 000 ha pi Irland; 1 550 000 ha i Italien; 700 000 ha i Portugal; I 220 000 ha i Förenade 
kungariket; 250 000 ha i Österrike; 100 000 ha i Sverige 
Medlemsstaternas val rörande programmen för 1994-1999: Samtliga åtgärder under mål 5a bildar en 
flexibel rättslig ram som tillåter medlemsstaterna att samtidigt välja de åtgärder och fastställa de 
tillämpningsföreskrifter som är mest lämpade med hänsyn till varje territoriums egna behov. Genom 
att utnyttja denna flexibilitet har medlemsstaterna kunnat prioritera de verksamhetsområden, jord­
brukskategorier och jordbruksområden som de ansåg vara mest angelägna. 
Medlemsstaternas val för 1994-1999 
Belgien Danmark Tyskland 
(f) 42% 25% 
(f) 24% 
(d) 
8% 
(C) 18% (a) 45% (f) 11% (a) 13% 
(C) 21% (b) 2% (e) 50% 
D Investeringar i företag (a) 
• Bearbetning och saluföring (c) 
• Bergsområden och mindre gynnade områden (c) H Producentsammanslutningar (b) 
O Utbildning och stödtjänster (d) 
0 Unga jordbrukare (0 (b) 5% 
(d) 1% 
98 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Spanien Frankrike Italien 
(f) 24% (a) 16% 
(e) 19% 
(d) 2% (c) 39% (f) 44% (a) 12% 
(b) 1% 
(e) 26% 15% (e) (f) 12% (a) 26% 
(d) 2% (c) 30% 
Luxemburg 
(f) 26% (a) 26% 0.3% Nederländerna 
4% 
(e) 44% (a) 56% Förenade Kungariket 
0.3% 5% 
(f) ... 0.1% 
(C) 63% 
D Investeringar i företag (a) 
• Bearbetning och saluföring (c) 
• Bergsområden och mindre gynnade områden (e) E3 Producentsammanslutningar (b) 
D Utbildning och stödtjänster (d) 
Q Unga jordbrukare (f) 
Utsikterna vad gäller genomförandet: Efter antagandet av programplaneringsdokumenten och ut­
giftsprognoserna för de nya medlemsstaterna43, fastställdes följande vägledande finansiella planering 
för perioden 1994-1999 med avseende på åtgärderna under mål 5a utanför stödområdet 1 och 644: 
Tabell 44: Mål 5a jordbruk — genomförandeprognos 1994-1999 (i miljoner ecu) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Spanien 
Frankrike 
Italien 
Luxemburg 
Österrike 0> 
Nederländerna 
Förenade 
kungariket 
Finland "' 
Sverige<u 
Totalt Totalt 
170,4 
127,0 
1.069,9 
326,0 
1.745,5 
680,0 
39,0 
385,8 
118,0 
361,0 
331,0 
90,1 
5.443,7 Produktion 140,4 
Saluföring och bearbetning 30,0 
Produktion 100,3 
Saluföring och bearbetning 26,7 
Produktion 851,7 
Saluföring och bearbetning 218,3 
Produktion 207,0 
Saluföring och bearbetning 119,0 
Produktion 1.486,6 
Saluföring och bearbetning 258,9 
Produktion 494,4 
Saluföring och bearbetning 185,6 
Produktion 37,3 
Saluföring och bearbetning 1,7 
Produktion 323,5 
Saluföring och bearbetning 62,3 
Produktion 78,8 
Saluföring och bearbetning 39,2 
Produktion 134.5 
Saluföring och bearbetning 226,5 
Produktion 287,9 
Saluföring och bearbetning . 43,1 
Produktion . 67,2 
Saluföring och bearbetning 22,9 
Produktion 4.209,6 
SalufOring och bearbetning 1.234,1 % 
82% 
18% 
79% 
21% 
80% 
20% 
63% 
37% 
85% 
15% 
73% 
27% 
96% 
4% 
84% 
16% 
67% 
33% 
37% 
63% 
87% 
13% 
75% 
25% 
77% 
23% 
^Period 1995-1999-
strukturpolitiken Se Sven kapitel I.A.7 Integration av de nya medlemsstaterna i 
För en utförligare redogörelse om de nya medlemsstaterna hänvisas till kapitel I.A.7. Integration av de nya 
medlemsstaterna i strukturpolitiken. 
I mål 1 och mål 6-områdena programläggs mål 5a-åtgärderna inom ramen för GSR/SPD. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 99 
Genomförande av mål 5a jordbruk under 1995 
Det fysiska genomförandet och det finansiella verkställandet under 1995 utanför stödområde 1 och 6 
framgår av följande tabell. 
Tabell 45: Mål 5a jordbruk —finansiellt genomförande 1995 (Åtaganden — / miljoner ecu) 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Spanien 
Frankrike 
Italien 
Luxemburg 
Österrike 
Nederländerna 
Finland 
Sverige 
Förenade kungariket (1) 
TOTALT Indirekta åtgärder 
"produktionsstrukturer" 
22,650 
16,731 
138,230 
19,920 
216,972 
5,188 
61,498 
4,889 
54,523 
13.721 
22,802 
577,124 Bearbetning och saluföring F. 
866/90 
7,583 
26,902 
1.176 
35,111 
0,283 
6,897 
77,952 Totalt 
30.233 
16.731 
165,132 
21,096 
252.083 
5,471 
61,498 
4.889 
61.420 
13.721 
22,802 
655,076 
(1) Reviderat SPD 
En stor del av programmen för bearbetning och saluföring godkändes och åtagandena i den första 
delen hade genomförts i slutet av 1994. Flera medlemsstater kunde dock inte få den andra delen 
(1995) före slutet av 1995 på grund av att programmen inte hade kommit tillräckligt långt. För 
Österrikes del påbörjades den första delen först i början av 1996. Sverige har inte planerat något 
belopp för 1995. 
Tabell 46: Mål 5a jordbruk — fysiskt genomförande 1994 (i miljoner ecu) 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg* 
Nederländerna 
Portugal 
Förenade kungariket 
TOTALT 
•Ar 1993 förutom för k Etabkring av unga 
jordbrukar (art. 10) 
. Antal stOdmottagare 
Mall 
72 
984 
705 
3.501 
159 
357 
718 
1.059 
7.555 
ompensali Utanför 
mill 
772 
438 
4.049 
1.212 
7.086 
1.495 
59 
15.111 
onsbidrag Totalt 
844 
438 
5.033 
705 
4.713 
7.245 
357 
2.213 
59 
0 
1.059 
0 
22.666 
år 1994 Investeringsstöd 
till unga jordbrukare 
Antal stödmottagare 
Må! 1 
26 
251 
1.890 
21 
290 
55 
4 
1.025 
8 
3.570 Utanför 
mall 
342 
. 420 
689 
753 
2.256 
412 
101 
90 
14 
5.077 Totalt 
368 
420 
689 
251 
2.643 
2.277 
290 
467 
101 
94 
1.025 
22 Investeringsstöd 
(art. 7) 
Antal stödmottagare 
Mill 
81 
2.466 
9.762 
57 
2.660 
273 
25 
2.353 
237 
8.6471 17.914 Utanför 
mill 
1.066 
1.436 
2.110 
3.277 
7.400 
1.696 
96 
858 
409 
18.348 Totalt 
1.147 
1.436 
2.110 
2.466 
13.039 
7.457 
2.660 
1.969 
96 
883 
2.353 
646 
36.262 Kompensationsbidrag 
(art. 19) 
Antal jordbruksföretag 
6.873 
140.612 
231.275 
187.538 
187.059 
140.612 
105.619 
39.056 
2.515 
3.901 
89.510 
60.912 
1.195.482 
År 1995 i programperioden 1994-1999 (i miljoner ecu) 
Tabell 47: Mål 5a jordbruk —finansiellt genomförande av programmen (i miljoner ecu) 
Programlagt 
Antaget 
% antaget 
Åtaganden 1994-1995 
% av anslagen 
Betalningar 1994-1995 
% av anslagen 0 
170.4 * 
170,4 
100% 
53,0 
31% 
16,5 
10% DK 
127,0 • 
127.0 
100% 
38,7 
30% 
19.2 
15% D 
1.069,9 * 
1.069.9 
100% 
322,7 
30% 
209,8 
20% £ 
326.0 • 
326,0 
100% 
101.9 
31% 
80,3 
25% F 
1.745,5 • 
1.745,5 
100% . 
678,6 
39% 
402,8 
23% I 
680,0 •• 
680,0 
100% 
117.5 
17% 
58,7 
9% L 
39.0 * 
39,0 
100% 
12,2 
31% 
5.4 
14% N 
118,0* 
118,0 
100% 
25,3 
21% 
12,2 
10% AT 
385,8 * 
385,8 
100% 
61,5 
16% 
30,7 
8% Fl 
331.0 » 
331.0 
100% 
61.4 
19% 
30.7 
9% SE 
90,1 * 
90.1 
100% 
13.7 
15% 
6,9 
8% UK 
361.0 * 
361,0 
100% 
85,2 
24% 
41,7 
12% Totalt 
5.443,7 
5.443,7 
100% 
1.571,6 
29% 
914,9 
17% 
Programlagl i SPD 
Programlagt i GSR fbr förordning (EEG) 866/90 
100 ^ Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
5.2. Mål 5a fiske 
Översikt av programplaneringen för 1994-1999 
För strukturanpassningen av fiskerisektorn används ett särskilt finansiellt instrument, FFU, och 
stödåtgärder som syftar till att skapa varaktig balans mellan marina tillgångar och fiskeriverksamhe-
ten samt att stödja och stärka hela den europeiska fiskerisektorn. Vad gäller anpassningen av 
fiskeanstfängningen medverkade FFU under 1995 till finansieringen av nedskärningen av den 
europeiska fiskeflottan, i enlighet med riktlinjerna i det fleråriga utvecklingsprogrammet 1993-1996, 
genom definitivt upphörande av fiskeverksamhet (genom skrotning, export eller bildande av gemen­
samma företag). I övrigt fortsatte ansträngningarna för att stärka den europeiska fiskeri- och 
vattenbrukssektorn, bl.a på områden som bearbetning och saluföring av produkter, vattenbruk och 
utrustning i fiskehamnar. 
Miljöhänsyn inom mål 5a fiske 
Flera åtgärder som delfinansieras av FFU, däribland anpassning av fiskeansträngningen, syftar till 
att minska fiskeverksamhetens påfrestningar på miljön och på de marina tillgångar som fortfaran­
de överexploateras. Det gäller à ena sidan stöd bl.a. till materiella investeringar för att skydda 
marina tillgångar i kustvattenområden, för att bevara vissa kustområden och modernisera utrust­
ningen i fiskehamnar, vattenbruk och förädlingsindustrin. A andra sidan har de tekniska bestäm­
melser som fastställs inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken för att skydda marina 
tillgångar och den marina miljön i allmänhet, en klart förebyggande miljöskyddseffekt. 
Mål 5a och skyddade havsområden 
Utveckling och bevarande av vissa kustområden utgör det fjärde stödområdet för FFU. Skyddade 
havsområden kan bildas med hjälp av fasta eller rörliga byggelement i form av konstgjorda rev, 
genom skapande av marina reservat, genom förbud mot fiskeriverksamhet, osv. Strukturstödet 
kommer att bidra till att skydda återväxten och förbättra livsvillkoren för och utvecklingen av 
tillgångarna i de berörda områdena. FFU:s planerade stöd till dessa projekt överstiger 30 miljoner 
ecu, varav 16 miljoner i Spanien. 
Mål 5a fiske omfattar endast de åtgärder som planeras utanför stödområde 1 och 6 (i de sistnämnda 
stödområdet ingår fiskeristödet i GSR/SPD). Det finns sammanlagt 12 program, varav nio i de 
gamla medlemsstaterna som antogs 1994 och tre i de nya medlemsstaterna som antogs 1995'5. 
Åtagandena för 1995 uppgår till 176,9 miljoner ecu och utbetalningarna till 81 miljoner ecu (varav 65 
miljoner respektive 19,1 miljoner gäller de nya medlemsstaterna). 
FFU:s stödåtgärder i mål 1-området genomförs med fem OP "fiske" samt genom avsnitten "fiskeri 
och vattenbruk" inom nio SPD och tre OP. Vad gäller mål 6 innehåller även de två SPD för Finland 
och Sverige ett avsnitt "fiskeri och vattenbruk". Detta medför att åtagandena under 1995 i mål 1-
området uppgår till 270,8 miljoner ecu och utbetalningarna till 81,3 miljoner ecu, medan åtagandena 
och utbetalningarna i mål 6-området uppgår till 1,4 respektive 0,7 miljoner ecu. 
45 Se kapitel I.A.7 Integration av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 101 
Tabell 48: Mål 5a fiske — prioriterade stödåtgärder i SPD, 1994-1999 (i miljoner ecu) 
Anpassning och omläggning av fiskeanstrangningen 
Övriga åtgärder rörande fiskeflottan 
Fömyelie och modernisering »v fiskeflottan 
Vattenbruk 
Skyddade havsområden 
Anläggningar i fiskehamnar 
Bearbetning och saluföring av produkter 
Såljframjtnde åtgärder 
Socioekonomiska åtgärder (2) 
Övriga åtgärder 
Totalt B 
5.2 
0.0 
7.9 
1.9 
0,7 
1.5 
5,9 
1.2 
prn 
0.2 
24,5 DK 
37,7 
o.o 
35.0 
9,2 
3.2 
9.8 
30.1 
7.2 
pm 
7,6 
139,9 D(l) 
6,8 
0,0 
12,3 
7,1 
0,0 
5.6 
39,4 
2.5 
pm 
1.8 
75,5 E 
40,6 
0,0 
35.9 
7,2 
1.8 
6.0 
23.9 
1.8 
pm 
2^ 
119,6 F 
16.2 
27,0 
20.3 
33,7 
0,0 
s.i 
54.8 
5.0 
pm 
24,8 
189,9 I 
35.4 
0,0 
33.6 
20,5 
1.2 
5.6 
28,1 
3.6 
pm 
6.4 
134,4 L 
0,0 
0,0 
0.0 
0,7 
0.0 
o.o 
0,3 
0.1 
pm 
0.0 
1.1 N 
8.0 
0,0 
2.2 
1.5 
0.0 
20,4 
8.5 
6,0 
pm 
0.0 
46,6 UK 
13.5 
18,5 
13.3 
3.8 
0,4 
4.3 
22.7 
12,1 
pm 
0,2 
88,7 Totalt 
163,4 
«5,5 
160,5 
85,6 
7,3 
«U 
213,7 
39,5 
pm 
43,4 
820.2 
( 1 ) lndexerade belopp. 
(2) Dessa åtgärder lär inforas av medlemsstaterna sedan förordning (EG) nr 3699/93 ändrades 1995. Stödbeloppet tor dessa åtgärder skall 
fastställas inom den globala utgiftsramen. 
Genomförande av mål 5a fiske 1995 
De viktigaste händelserna under 1995 var antagandet av socioekonomiska åtgärder, en särskild 
åtgärd till förmån för spanska och portugisiska fiskare och omplaneringen av FFU-anslagen för vissa 
medlemsstater. 
Socioekonomiska åtgärder för fiskare. Vid sidan om åtgärder för nedskärning av fiskeflottan och 
strukturförbättringar inom fiskeri och vattenbruk fick de åtgärder som finansieras av FFU en ny, 
socioekonomisk dimension. I kraft av en förordning som antogs av rådet i november46 kan FFU, på 
medlemsstaternas begäran, finansiera två typer av sociala åtgärder för att kompensera följderna av 
den djupgående omstruktureringen av denna sektor, särskilt förlusten av arbetstillfällen i samband 
med nedskärning av gemenskapens fiskeflotta. Det gäller stöd till de nationella system för förtidspen­
sionering av fiskare (under vissa förutsättningar vad gäller ålder och tjänstetid) och avgångsvederlag 
till yngre fiskare som tvingats överge sitt yrke på grund av nedläggningar. Dessa åtgärder uppfyller 
önskemål från flera medlemsstater, Europaparlamentet och branschorganisationer och kommer inte 
att kräva ökade anslag för strukturfonderna, eftersom de finansieras genom omplanering av anslag 
som redan beviljats FFU. 
Särskild åtgärd till förmån för spanska och portugisiska fiskare. Upphörandet av fiskeriavtalet med 
Marocko och faktum att ett nytt avtal saknas för tillfället, var anledningen till att cirka 700 fartyg, 
som var verksamma på vatten under marockansk suveränitet eller jurisdiktion, måste tas ur drift 
mellan maj och november 1995 i Spanien och Portugal. En särskild åtgärd bestående av en månatlig 
individanpassad ersättning infördes för att minska följderna av denna situation för de berörda 
besättningarna47. Åtgärden är begränsad till ett belopp på 31,8 miljoner ecu (27 miljoner för Spanien 
och 4,8 miljoner för Portugal), varav 23,85 miljoner belastar unionen. Dessutom har de av FFU 
redan beviljade anslagen till dessa två medlemstaterma delvis omplanerats för att ersätta rederierna 
för det tillfälliga avbrottet i fartygens verksamhet på grund av artikel 14 i förordning (EG) nr 
3699/93. Sammanlagt har 52 miljoner ecu anslagits för hela avbrottsperioden (48 miljoner för 
Spanien och 4 miljoner för Portugal) varav 39 miljoner belastar unionen. 
Omplanering av FFU-anslag. Det försenade antagandet av flera av FFU:s programplaneringsdoku­
ment 1994 och de svårigheter som uppstod i samband med införandet av ett helt nytt finansiellt 
instrument har i flera medlemsstater medfört en viss eftersläpning i förbrukningen av FFU:s anslag 
för 1994. För att undvika att eftersläpningen slår igenom hela programperioden beslutade kommis­
sionen i partnerskap med de åtta berörda medlemsstaterna att omplanera åtagandena genom 
överföring av en del av anslagen från 1994 till 1995. För Spanien, Italien, Nederländerna och 
44 Förordning (EG) nr 2791/95 av den 20.11.1995, EGT L 283, 25.11.1995. 
" Rådets beslut 95/451/EG av den 26.10.1995, EGT nr L 264, 7.11.1995. 
102 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Förenade kungariket gjordes omplaneringen inom ramen för mål 5a, medan en liknande omplane­
ring gjordes för Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Grekland och Portugal inom ramen för mål 
1. 
Anpassning av bestämmelserna. Förordningen (EG) nr 3699/93 om kriterier och förfaranden för 
gemenskapens strukturstöd inom fiskeri-och vattenbrukssektorn ändrades två gånger under 1995. 
Vid den första ändringen48 infördes bruttotonnage som beräkningsenhet (för att fastställa stödet vid 
definitivt upphörande). Den andra ändringen avser socioekonomiska åtgärder för fiskare (se ovan). 
Ett tredje förslag till ändring av rådets förordning lämnades in före årsslutet49, dels för att hålla 
bidraget för slutgiltig nedläggning av fartyg över trettio år gamla på en konstant nivå, dels för att 
fastställa ett kostnadstak för åtgärder rörande tillfälligt avbrott i fiskeriverksamheten. Vad gäller 
betalningsföreskrifterna för anslagen från FFU, antog kommissionen slutligen en ny förordning50 
som fastställer förfarandet för inlämning av halvårsvisa utgiftsrapporter samt årliga genomförande-
rapporter som skall ligga till grund för förskottbetalningar och slutregleringar. Dessa åtgärder syftar 
till att förenhetliga och rationalisera systemen för utbetalning av stöd från FFU samt att garantera 
större öppenhet. 
Ar 1995 i programperioden 1994-1999 
Tabell 49: Mål 5a fiske — år 1995 i programplaneringen 1994-1999 (i miljoner ecu) 
Programlagt 
Antaget 
% antaget 
Åtaganden 1994-1995 
% av anslagen 
Betalningar 1994-1995 
% av anslagen B 
24,5 
24,5 
100% 
4.1 
17% 
3,3 
13% DK 
139,9 
139,9 
100% 
46,6 
33% 
30.3 
22% D 
74,5 
74,5 
100% 
24,9 
33% 
16,1 
22% E 
119,6 
119,6 
100% 
39,8 
33% 
10,0 
8% F 
189,9 
189,9 
100% 
63,3 
33% 
41,1 
22% I 
134,4 
134,4 
100% 
44,8 
33% 
11,2 
8% L 
u 1.1 
100% 
1,1 
100% 
0,2 
15% N 
46,6 
46,6 
100% 
9,2 
20% 
6,2 
13% AT 
2,0 
2,0 
100% 
2,0 
100% 
0.2 
10% Fl 
23,0 
23,0 
100% 
23,0 
100% 
6,9 
30% SE 
40,0 
40,0 
100% 
40,0 
100% 
12,0 
30% UK 
88,7 
88,7 
100% 
14,8 
17% 
11.8 
13% Totalt 
884,2 
884,2 
100% 
313,4 
. . 35% 
149,3 
17% 
Presentation per medlemsstat 
Tabell 50: Mål 5a fiske —finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program och anlagandeir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Belgien 
SPD Danmark 
SPD Tyskland 
SPD Spanien 
SPD Frankrike 
SPD Italien 
SPD Luxemburg 
SPD Nederländerna 
SPD FOrenade kungariket 
TOTALT 91,9 
438,8 
369,2 
334,1 
843,0 
380,8 
3.7 
123,5 
240,8 
2.825,8 24,5 
139,9 
74,5 
119.6 
189.9 
134,4 
l.) 
46,6 
88.7 
819.2 o.o 
23,3 
12,5 
19,9 
31,6 
22,4 
0.9 
1.4 
0,0 
111,9 . 4.1 
46,6 
24,9 
39,8 
63,3 
44,8 
1.1 
9.2 
14.8 
248,4 17% 
33% 
33% 
33% 
33% 
33% 
100% 
20% 
17% 
30% 1.2 
18,6 
9.9 
0,0 
25,3 
0,0 
0,1 
2.3 
4.4 
61,9 3.3 
30,3 
16.1 
10,0 
41,1 
11.2 
0.2 
6.2 
11.8 
130,2 80% 
65% 
65% 
25% 
65% 
25% 
15% 
68% 
80% 
52% 
Belgien: FFU:s bidrag till SPD inom mål 5a i Belgien uppgår till 24,5 miljoner ecu för perioden 1994-
1999, varav 4,1 miljoner ecu avser 1994 och likaledes 4,1 miljoner ecu avser 1995. Programmet 
började genomföras 1995 vad gäller området för anpassning av fiskeransträngningen och modernis­
ering av fiskeflottan. 
41 Rådets förordning nr 1642/95 av den 29.6.1995, EGT nr L 155, 6.7.1995. 
" KOM(95) slutlig, 5.12.1995. 
" Kommissionens förordning (EG) nr 1796/95 av den 25 juli 1995, EGT nr L 174, 26.7.1995. 
103 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 1 
Danmark: I Danmark uppgick åtagandena för 1995 inom mål 5a fiske till 23,3 miljoner ecu. 
Overvakningskommitén sammanträdde två gånger under året och antog detaljerade kriterier för 
projekturval. Programmet började genomföras på ett tillfredsställande sätt. I Danmark pågick under 
1995 ett omfattande lagtiftningsarbete för att anpassa den nationella lagstiftningen till ordningen för 
strukturfonderna. De danska myndigheterna organiserade en viktig konferens i maj 1995 angående 
den danska fiskerisektorns framtid. 
Tyskland: År 1995 markerades av att två övervakningskommittéer inrättades som antog sin arbets­
ordning och sina projekturvalskriterier. Detta underlättade en snabb igångsättning av programmen 
(som antogs i december 1994) och ledde till att anslagen togs upp i tillfredsställande takt. Två 
tredjedelar av 1994 års budget har förverkligats vilket möjliggjorde åtaganden utifrån 1995 års 
budget och utbetalning av andra förskottet för 1994 och första förskottet för 1995 (totala utbetal­
ningar från FFU: 16,1 miljoner ecu på åtaganden om 24,9 miljoner ecu). 
Spanien: Eftersom det spanska SPD antogs den 22 december 1994 började det inte genomföras 
förrän under 1995. Programmet har förbrukat 25 Vo av 1994 års budgetanslag (summa utbetalningar 
från FFU: 10 miljoner ecu på ett åtagande om 19,9 miljoner ecu). En omplanering av programmet 
gjordes den 19 oktober 1995 varvid 15,1 miljoner ecu överfördes till 1995 års anslag så att 
kommissionen kunde börja göra åtaganden på 1995 års anslag. 
Frankrike: SPD antogs den 22 december 1994 och kunde därför inte börja genomföras förrän under 
1995. Programmets genomförande har dock varit tillfredsställande eftersom 649b av 1994 års anslag 
har förbrukats. Därigenom kunde verksamhetsårets andra förskott utbetalas och 1995 års anslag 
göras till föremål för åtaganden samt första förskottet för 1995 betalas ut inom den planerade 
tidsfristen (summa utbetalningar från FFU: 41,1 miljoner ecu på ett åtagande om 63,3 miljoner. 
Nationell delfinansiering: 42,5 miljoner ecu). 
Italien: Är 1995 markerades av svårigheten att uppta anslagen beroende på att den nationella 
delfinansieringen frigjordes för sent av interna administrativa skäl (försenat godkännande av beslutet 
från den interministeriella kommittén för ekonomiska programplanering; Sardinien opponerade sig 
mot beslutet).. På grund av dessa förseningar blev anslagen för den nationella delfinansieringen inte 
tillgängliga förrän i oktober 1995. Den 23 oktober 1995 godkände övervakningskommittéerna för de 
två FFU-programmen (mål 5a och mål 1) omplaneringen av 1994 års anslag för att anpassa dessa till 
det verkliga genomförandet och ge kommissionen möjligheten att göra åtaganden på 1995 års 
budget. Nästan alla finansierade projekt ingår i sista delen (1994) av det strukturstöd som betalas 
med FFU-anslag enligt förordning (EEG) nr 4028/86. 
Luxemburg: Programmets främsta målsättning är att stödja utvecklingen av vattenbruk och bearbet-
ning/saluföring av produkter från vattenbruk. Övervakningskommittén sammanträdde två gånger 
under 1995 och den främsta stödmottagaren har redan gjort omfattande investeringar för att öka och 
förbättra produktionen av fisk från vattenbruk. 
Nederländerna: Övervakningskommittén inrättades 1995. Efter antagandet av den egna arbetsord­
ningen och av projekturvalskriterier började det effektiva genomförandet av programmet med de 
första åtgärderna för definitivt upphörande av fiskeri verksamhet. Vidare underrättade de neder­
ländska myndigheterna övervakningskommittén om olika åtgärder som vidtogs på andra progra­
mområden såsom vattenbruk, bearbetning och saluföring av produkter, främjande av fiskprodukter. 
En finansiell omplanering beslutades dock den 29 november 1995 varvid 1994 års ursprungliga 
anslagsram (7,8 miljoner ecu) minskades med 1,2 miljoner ecu, medan 1995 års anslagsram höjdes 
från 7,8 till 14,3 miljoner ecu. 
104 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Förenade kungariket: SPD för mål 5a är inriktat på anpassning av fiskeansträngningen, moderniser­
ing och förbättring av fiskeflottans säkerhet, anpassning av bearbetningsindustrin och utveckling av 
hamnar. Motsvarande nationell lagstiftning antogs i juni 1995 och vissa FFU-åtgärder påbörjades i 
slutet av 1995. En översyn av SPD:s finansiella plan var nödvändig för att programlägga utgifterna 
på ett effektivare sätt över hela perioden, varvid 1994 års anslag minskades med 30Vo och 1995 års 
anslag höjdes i motsvarande mån. Övervakningskommittén antog projekturvalskriterier. En åtgärd 
för att ta fartyg ur drift pågår under perioden 1993-1998 och till dags dato har ungefär 7% av flottan 
tagits ur bruk. Siffran beräknas öka till 12 % mot slutet av 1998. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 105 
6. Mål 5b 
6.1. Översikt av programplaneringen 1994-1999 
Tabell 51: Mål 5b — stödberättigande areal och befolkning samt finansiella anslag per medlemsstat 1994-
1999 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Spanien 
Frankrike 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Förenade 
kungariket 
EUR 9 
Österrike 
Finland 
Sverige 
EUR 3 
Totalt Areal (km1) 
6.831 
8.374 
96.178 
85.223 
291.558 
80.486 
831 
5.405 
67.987 
642.873 
50.040 
95.219 
52.746 
198.005 
840.878 Befolkning iv (i tusental) 
448 
361 
7.823 
1.731 
9.759 
4.828 
30 
800 
2.841 
28.621 
2.276 
1.094 
754 
4.124 
32.745 Strukturstöd 
(miljoner ecu) 
78,1 
54,0 
1.229,0 
664,0 
2.239,4 
903,7 
6.0 
150,0 
820,5 
6.144,7 
411.0 
194,0 
138,0 
743,0 
6.887,7 
En granskning av de 78 SPD som antogs 1994 och 1995 för programperioden 1994-1999 inom mål 5b 
bekräftar att de viktigaste prioriteringar som fastställdes av kommissionen har beaktats. I artikel 4 i 
ramförordningen föreskrivs att "gemenskapens åtgärder skall vara sådana att de kompletterar eller 
bidrar till motsvarande nationella åtgärder" och därför har kommissionen anpassat stödet till varje 
medlemsstats och varje regions egna förutsättningar. 
Prioriteringar som är anpassade till nationella och regionala förhållanden 
Diversifiering av jordbruk, stöd till verksamhet på skogsområdet och genomförande av strukturer på 
landsbygden beviljas sammanlagt mer än 27Vo av gemenskapens anslag. Procentsatsen varierar 
kraftigt från en medlemsstat till en annan. Danmark, Spanien, Frankrike och Italien har presenterat 
program där anslagen till detta utvecklingsområde överstiger genomsnittet. Genom denna priorite­
ring kan jordbruksföretag i stödområdet 5b få stöd vid igångsättningen av projekt för att förbättra 
produktkvaliteten, bl.a. genom tillämpning av rådets förordning (EEG) nr 2081/92 om skydd för 
geografiska och ursprungsbeteckningar. I känsliga landsbygdsområden uppmuntras jordbrukare 
starkt att ta vara på den viktiga roll som de spelar när det gäller att utveckla turism (landsbygdstur­
ism) och bevara eller skydda miljön. Jordbrukarna uppmuntras att göra ansträngningar för att 
diversifiera sin produktion mot en bredare skala av olika produkter. Dessa målinriktade åtgärder 
som är anpassade till regionala och till och med till underregionala förhållanden utgör en nyttig 
komplettering av den gemensamma jordbrukspolitiken och eftersträvar att förstärka dess effekter M. 
Stöd till nybildning och utveckling av små och medelstora företag utgör det andra området för 
strukturstöd (25Vo av gemenskapens stöd). Detta område är viktigare för Belgien, Tyskland, Neder­
länderna, Finland och Förenade kungariket där anslagen ligger Över genomsnittet för gemenskapen. 
Genom denna prioriterade åtgärd är det möjligt att bibehålla handel och hantverksyrken i byarna 
vilket bidrar till att förbättra servicen till befolkningen på landsbygden. Produktionsverksamheten 
berörs också eftersom det finns anslag för att stödja de små och medelstora företagens direkta 
51 Se kapitel II.D.2 Strukturfonderna, gemensam jordbrukspolitik och landsbygdsutveckling. 
106 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
investeringar eller för att erbjuda dem goda utvecklings- eller etableringsvillkor (ekonomiska verk­
samhetsområden, industrifastigheter, osv.). Dessa stödåtgärder syftar främst till att ge små och 
medelstora företag på landsbygden möjligheten att utnyttja den inre marknadens positiva effekter. 
Investeringar i mänskliga resurser är det tredje område för strukturstöd. Nära 15 Vo. av gemenskapens 
anslag kommer att finansiera utbildningsåtgärder och nyanställningsstöd. Investeringar i "mänskliga 
resurser" skall vara oskiljaktligt förbundna med andra produktiva investeringar. En prioritering på 
landsbygden är att anpassa utbildningsåtgärderna till områdets och befolkningens särskilda förhål­
landen (låg befolkningstäthet, utvecklingsprojekt som ofta är mycket specifika och inte alltid 
överensstämmer med på förhand bestämda utbildningsmodeller). Kommissionen har insisterat starkt 
på att stödet på detta område i första hand går till utbildningspaket som utformas och används för 
att fylla verkliga behov och komplettera den lokala utvecklingskraften. 
Turism (inklusive ovan nämnda turism i jordbruksmiljö) upptar mer än 12Vo av gemenskapens 
anslag. I Danmark är detta det viktigaste stödområdet. Även Förenade kungariket och Italien 
beslutade att anvisa en stor del av sina anslag till detta stödområde, som för dem utgör den andra 
respektive den tredje prioriteringen. Målet är att öka och förbättra inkvarteringsmöjligheterna. Vid 
behov planeras kompletterande investeringar för att förstärka landbygdsområdets dragningskraft 
(iordningställande av sevärda platser, skyltning med turistinformation, uppvårdering av kultur-, 
byggnads- och naturarvet). Insatsen gäller marknadsföring av originella turistprodukter (turism med 
anknytning till kultur, upptäcktsfärder, friluftsaktiviteter, osv.). 
Miljöhänsyn inom mål 5b 
Miljöns kvalitet är ett av argumenten för att utveckla landsbygdsområdena. Det är en tillgång för 
ett stort antal aktiviteter inom turism och jordbruk som i sin tur kan öka denna tillgångs värde. 
Direkta investeringar i miljöprojekt inom stödområde 5b uppgår till 720,5 miljoner ecu för 
perioden 1994-1999 eller 11,7% av stödområdets samtliga anslag. De koncentreras i mycket stor 
utsträckning (56%) på framför allt förebyggande åtgärder vad gäller bevarande av naturmiljöer 
och biologisk mångfald. En stor del av investeringarna (30%) går även till direkta åtgärder för 
bekämpning avföroreningar. Mer konkret planeras till exempel införskaffande av utrustning och 
uppsättning av mottagningsstrukturer för utbildning i miljöskydd med anknytning till bl.a. 
utvecklingen av turism inom jordbruksmiljö (upptäcktsleder, utbildnings- och mottagningscen­
trer) eller till åtgärder för skydd av vattenmiljöer (inplantering av lax, återställande av skadade 
områden). Det bör noteras att gemenskapens åtgärder tar hänsyn till de särskilda krav som gäller 
för ekonomisk verksamhet i mycket känsliga områden (t.ex. vattenrika områden) genom att 
tilldela extra medel för att anpassa verksamheten till dessa förutsättningar. Dessutom uppmuntras 
sådana verksamheter som leder till diversifiering som bygger på en högkvalitativ miljö, som t.ex. 
tjänster med anknytning till forskning och utveckling på livsmedelsområdet, grön turism, ekolo­
giskt jordbruk eller naturbevarande. På landsbygden som i övriga områden uppmuntras små och 
medelstora företag att investera i miljövänliga produkter och tekniska metoder, förnybara former 
av energi samt energi- och vattenbesparande teknik. 
Tabell 52: Mål 5b och miljö — Fördelning av direkta miljöanslag 1994-1999 (EUR 9 — i miljoner ecu 
— 1994 års priser) 
Tabella 52: Obiettivo 5b ambiente - ripartizione degli stanziamenti destinati direttamente alVambien-
te, 1994-1999 (EUR 9 - milioni di ECU - prezzi 1994) 
Förvaltning av naturmiljö, landskap och biologisk mångfald (a) 
Miljörcning/avfallslianlcring (ren teknik, industriavfall) (b) 
Uppvärdering av skogen (c) 
Totalt 400,5 
216,2 
103,8 
720,5 
(b) _u„ (a) 56% 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 107 
En jämförelse mellan gemenskapsinvesteringarnas inverkan i de olika medlemsstaterna 
Kommissionens avsikter vad gäller gemenskapens investeringar i förhållande till den förväntade 
totala investeringen var av två olika slag. För det första, se till att de gemenskapsmedel som tilldelas 
de olika programmen genom en direkt hävstångseffekt förorsakar en betydande totalinvestering och, 
för det andra, undvika att gemenskapsstödet sprids över en stor rad offentliga stödåtgärder så att den 
kvalitativt mest betydelsefulla investering som möjliggjorts genom unionens stöd försvinner i mäng­
den. Vid en granskning av de finansiella planerna inom varje SPD visas att förhållandet mellan 
gemenskapsinvesteringen och den planerade totala investeringen har ett direkt samband med pro­
grammens innehåll (prioriterade områden, åtgärdernas innehåll, typ av åtgärder). I genomsnitt 
förväntas 1 ecu gemenskapsstöd ge upphov till 3,9 ecu investeringar. 
• Italien och Österrike har föreslagit program som innebär investeringar på mellan 5,2 och 6,5 ecu 
per ecu gemenskapsstöd. 
• I Finland, Belgien, Frankrike, Danmark, Nederländerna, Tyskland och Luxemburg förväntas den 
totala investeringen uppgå till mellan 3,2 och 4,3 ecu per ecu gemenskapsmedel. 
• I Förenade kungariket och Spanien beräknas investeringen uppgå till mellan 2,5 och 2,7 ecu per 
ecu gemenskapsmedel. 
108 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
6.2. Genomförande av mål 5b under 1995 
Tabell 53: Mål 5b och miljö — översikt av SPD antagna 1994 och 1995 (i miljoner ecu) 
SPD ANTACNA 1994 SfD ANTACNA W5 
Me-lemutat/Reçton TOTALT EUCFJ ERUF ESF Medtemitlal/Rcgktn ERUF 
Danmark tiA «4 »0.M Belgien 78,1 23,8 41,1 13.2 
Tyakland 
Bayti-n 
liesse 
Sochsen-Anhall 
Rheinland-P/alz 
SchUrxig-IlohUln 
Spanien \M1A *UA 4HA 
560,2 
80.8 
245,1 
111,3 
85.9 235.3 
42.0 
98.0 
44,5 
34,4 207.3 
32,3 
98.0 
44.5 
34.4 "1 Meetjesland 
Wallonien 
IVesthoek 10,3 
41.4 
26.4 3.5 
12,4 
7.9 
M7.~1 393.* 148,4 49,OjTYildand 
22.3 
I7.2J 
75jJ 145,-1 68,71 
Baden- H ontembtrg 
f/ordrhelnland-IVestJblene 
Saarland 74,9 
46,8 
24.1 42.4 
18.3 
7.9 5.2 
20.4 
15.5 
S*A 
27,4 
2.1.7 
7.5 i.r< 
8.7 
2.9 
18,4 
5l 
4.7 
8.7 
13.2 
li.2 
Ï7' 
il 
0.5 
27,9 
~i 
.4.3 
8.1 
9.9 
~76~3 
~\ 
5.1 
6.9 
1.8 
6.1 
8.0 
8.9 
33.3 
1S1.0 
HK Aragon 
Kololonlrrme 
La Hioja 
Madrid 
Navarro 
Baskien 298.6 
148.0 
38.9 
49.3 
56,6 
26.5 197.7 
88,6 
26,3 
24.3 
37,8 
19.1 72,8 
36.0 
10.1 
13.2 
12,1 
4.5 28.1 
»A 
2.C Spanien 46.1 M.7| 
Balearemo 
IM 1A 
11.7 
6.7 
3.0 Mast!)'Cintrai 
Massif des Pyrinées 12.71 
8.6 
239..N 105,71 «24 
«2J 
IDS.» 
Fnmkrik* 
Alsace 
Aquitaine 
Auvergne 
Baste-Normandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Centre 
Champagnt-Artltime 
Franehe-Coml4 
Haute-Normandie 
Lttnrvedoc-Roussillon 
Limousin 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Pays-ée-la-Loire 
Pollou-Charenles 
Provence-Alpts-Cole d'Azur 
Rhône-Alpes 
Bolzano 
Emlli'a-Romogna 
Laxio 
Lombardio 
Toseona 
Traita 
UmhriaOmbrie 
Aosta 
l'enelo 
Luxemburg 
Nederländerna 
¥ ritsland 
G roningen I Drtnthe 
Umbourg 
Overijssel 
Zeeland 
Förenade kungariket 
tast Anglic 
English Korthcm Uplands 
South n'est England 2,218,1 mA 
48.8 
225.3 
164,7 
133.3 
112.7 
186.3 
84,1 
29,3 
78.1 
1U 
119.9 
128.0 
96,8 
283.1 
122.0 
130.1 
95.0 
169.4 
««4,21 
43,0 
57.1 
145.7 
40.3 
133.0 
19.9 
75.5 
4.2 
145.6 
*.<H 
ISO.M 
68.7 
34,9 
19.1 
15.5 
11,8 
387,» 
60,0 
108.0 
219.0 19.0 
113,5 
80.3 
47.C 
61.2 
73.0 
36.1 
12.1 
34.3 
S.O 
63.5 
68.5 
36.3 
122.2 
47,0 
59,3 
46,0 
75.7 24.2 
81.5 
63.3 
61.3 
39.4 
91.1 
35.9 
• 4.2 
33.2 
4.8 
41.2 
39.1 
48J 
130.9 
57.7 
47,4 
38.7 
75,0 
305J 2W,4j 
19.9 
28.5 
70.0 
It, 
58.5 
9,2 
33.1 
2-7. 
65.5 
M 
5(1,61 
20.6 
11.5 
8,1 
4,8 
5.6 
78.6) 
10,5 
27.0 
41.1 17.9 
21-5 
51,5 
18,1 
56,1 
7.8 
32.6 
2.0 
56.8 
3,1 
*M 
43,5 
16.8 
8.1 
8.9 
4,6 
250,4} 
40.5 
64.8 
145.1 270JI 
30J 
21.1 
25.0 h'riuli-i 'entlo-Julia 
Ugurio 
Marche 
Piemonte 44,1! 
35.8 
76.2 
83.5 20.7 
13.3 
37.6 
34.1 
Firenadc kungariket 433.S 7I.«4 
12,1 
22.2 
12.0 
3.0 
10.6 
1.4 
15 J 
20.5 
12.2 
30.0 
17.3 
23.4 
10,3 
18,6 
~W 
~~5Ji 
7.1 
24,1 
4,0 
18,5 
2.8 
9.7 
0,0 
23J 
T* 
17,t 
6,6 
2.9 
1.8 
1.6 
58,(1 
S\C 
16 J 
32,8 Borders Region 
Central Scotland I Toyside 
Dumfries and Galloway 
English Midland Uplands 
Grampian 
Lincolnshire 
The Marches 
Woks 30.4 
25.4 
47.7 
12.2 
39.5 
53.7 
40.6 
184.0 3.7 
3.2 
6,4 
2.1 
4.8 
Î.5 
7.4 
35.6 
TOTALT W5 
% 9*4,2 
I00H 198,5 
3IU 17.8 
18,1 
30.5 
39.5 
184,61 
20.7 
17.1 
34.4 
8.2 
28.6 
36.2 
24.2 
115.1 
514,7 
S3H 
TOTALT 19941 5.180,5 
HI I00a 2.306,2 
4SH 1.113,5 
4IH 760,1 
ISH TOTALT I994-199S 
H 6.144,7 
lOOH 2.604,7 
41% 2.628,2 
43K 911,8 
ISH 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 109 
Under 1995 godkände kommissionen 30 SPD inom stödområde 5b, varav nio gäller de nya medlems­
staterna", vilket innebär att det totala antalet SPD-program som antogs för perioden 1994-1999 
uppgår till 78 (48 SPD godkändes 1994). Det bör noteras att bland de program som beslutades 1994 
och 1995 finns det 77 fall där tre fonder deltar (ERUF, EUGFJ och ESF) och endast ett (Val d'Aosta) 
där finansieringen kommer från två fonder (ERUF och EUGFJ). 
På ett mera generellt plan var 1995 året då flertalet SPD inom mål 5b effektivt satts i gång. Det rör 
sig om budgetanslag på 6,9 miljarder ecu för perioden 1994-1999. Dessutom gjordes stora ansträng­
ningar gentemot de nya medlemsstaterna (Österrike, Finland och Sverige) för att bestämma vilka 
områden som är stödberättigade, avgöra storleken på gemenskapsstödet, förbereda och anta de olika 
SPD samt organisera övervakningskommittéernas första sammanträden. 
Näst intill 6,750 miljarder ecu anslogs till programmen inom mål 5b och godkändes 1994 och 1995. 
Under dessa två år gjorde kommissionen åtaganden för 1,181 miljarder ecu (eller 17,5% av 
anslagsramen för 1994-1999) och betalade ut 662 miljoner ecu (eller 9,8*70 av anslagsramen). 
Omedelbart efter antagandet av de 78 SPD gjorde kommissionen ett första åtagande och betalade ut 
hälften av det. I takt med projektens konkreta framskridande på fältet påkallade regionerna följande 
betalningar och åtaganden. Bortsett från Österrike, Finland och Sverige där SPD godkändes senare, 
kan konstateras att 21 regioner varit i stånd att påkalla en andra utbetalning av gemenskapsmedel 
(andra förskottsbetalning av första delen av anslagsramen från EUGFJ, ERUF och ESF). 15 regioner 
påkallade den tredje utbetalningen av gemenskapsmedel (restbeloppet på första delen av anslagsra­
men) från EUGFJ och 13 från ERUF. Få regioner har påkallat den fjärde utbetalningen (andra 
förskottet på andra delen av anslagsramen): 5 från ERUF och 8 från EUGFJ. 
Tabell 54: Mal 5b — År 1995 i programperioden 1994-1999 (i miljoner ecu) 
Programlagt 
Antaget 
% antaget 
Åtaganden 1994-1995 
% av anslagen 
Betalningar 1994-1995 
% av anslagen B 
78.1 
78.1 
100% 
9.2 
12% 
4.6 
6% DK 
54,0 
54,0 
100% 
9.8 
18% 
5,7 
10% D 
1.229.0 
1.229.0 
100% 
261,7 
21% 
134.2 
11% E 
664.0 
664.0 
100% 
162,1 
24% 
118.4 
18% F 
2.239.4 
2.239.4 
100% 
373.2 
17% 
207.9 
9% I 
903.7 
903,7 
100% 
107.0 
12% 
53.5 
6% L 
6,0 
6.0 
100% 
0,8 
14% 
0.4 
7% N 
150.0 
150.0 
100% 
25,6 
17% 
12.6 
8% AT 
411.0 
411,0 
100% 
78,3 
19% 
39.2 
10% Fl 
194.0 
194,0 
100% 
32,8 
17% 
15.9 
8% SE 
138,0 
. o.o 
0% 
0.0 
0% 
0,0 
0% UK 
820.5 
820.5 
100% 
120,7 
15% 
69,4 
8% Totalt 
6.887,7 
6.749.7 
98% 
1.181,2 
' 18% 
661,9 
10% 
Vad gäller situationen för programmens framskridande bör först och främst observeras att det 
finansiella genomförandet behöver accelereras. Därför kommer ansträngningar att göras för att få 
anslagen att cirkulera bättre. Större inblandning av medfinansiärerna i varje sammanträde av 
övervakningskommittéerna bör uppmuntras. Om lämpligt bör målsättningen med integrationen av 
de tre fondernas verksamhet leda till ytterligare ansträngningar och konkreta resultat, där sambandet 
klart framgår mellan investeringar i mänskliga resurser och investeringar i produktiva sektorer. 
51 Se kapitel I.A.7 Integration av de nya medlemmstaterna i strukturpolitiken. 
110 Sjunde årsrapporten —- Strukturfonderna 1995 
6.3. Presentation per medlemsstat53 
BELGIEN 
Mål Sb - Programplanering 1994-1999 
Befolkning (1000 invånare) I 448 
Yta (km1) ] 6.831 
miljoner ecu 
TSPD Totalt] 7o\ï 
Genomsnitt per SPD ~ 26,0 
Fördelning per fond 
EUGFJ I 23^ 
ERUF 41,1 
ESFj KU (e) (9) 1% 
(d) 
(b) 26% O Jordbruk, skogsbruk, 
trädgårdsodling (a) 
O Ekonomisk stimulans och 
diversifiering (b) 
• Stabilisering av havsfisket 
(c) 
O Utveckling av turism (d) 
• Byarnas dragningskraft 
och livskvalitet (e) 
O Mänskliga resurser och 
utbildning (0 
• Teknisk assistans (g) 
Genomförande under 1995 
Kommissionen godkände tre SPD i början av 1995: i Flandern två program som berör områdena 
Westhoek och Meetjesland och i Wallonien ett program som avser sydöstra Belgien. Flandern och 
Wallonien ansvarar för genomförandet av dessa gemenskapsåtgärder som ger stor prioritet till 
utvecklingen av små och medelstora företag och industrier och till diversifiering inom jord- och 
skogsbruk. De tre övervakningskommittéerna sammanträdde under 1995. Förslag till utvärdrings-
och informationsprogram kommer att läggas fram vid nästa sammanträde. Noggranna projektur­
valskriterier har upprättats och meddelats kommitténs ledamöter. 
År 1995 i programperioden 1994-1999 
Tabell 55: Mål 5b — Belgien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program 
och 
antagandear Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Meetjesland 
Wallonien 
Westhoek 
TOTALT 34,2 
135,4 
96,6 
266,2 10,3 
41.4 
26,4 
78,1 1,2 
4,9 
3,1 
9,2 1,2 
4.9 
3,1 
9,2 12% 
12% 
12% 
12% 0,6 
2.4 
1.5 
4,6 0,6 
2,4 
1,5 
4,6 50% 
50% 
50% 
50% 
Programmens finansiella framskridande behöver accelereras 1996 eftersom kommissionen under 
1994 och 1995 endast gjort åtaganden för 12% och utbetalningar för 6% av hela periodens samlade 
anslag. 
" För en mer detaljerad framställning av prioriteringarna i programplaneringen per medlemsstat hänvisas till 
årsrapporten för 1994. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 \\\ 
DANMARK 
Mål Sb - Programplanering 1994-1999 
Befolkning (1000 invånare) 361 
Yta (km2) j 8-374 
miljoner ecu 
_____ Totalt! S4fi 
~ Genomsnitt per SPD | 54,0 
Fördelning per fond 
~ EUGFJ I 21.6 
ERUF 21,6 
ESi^ 10J (c) 
(b) 36% OOiversinering. miljöskydd 
(a) 
O Företagsutveckling (b) 
EJ Turism (c) 
B Teknisk assistans (dj 
Genomförande under 1995 
Kommissionen godkände SPD för Danmark den 21 december 1994 och fastställde samtidigt tre lika 
stora prioriteringar: diversifiering inom jord- och skogsbruk, diversifiering och utveckling av andra 
sektorer än jordbruk och utveckling av turism. Ansvaret för programmets genomförande ligger på 
det danska jordbruksdepartementet. Övervakningskommittén sammanträdde i slutet av 1995. Kom­
mitténs ledamöter informerades om projekturvalskriterierna. Beslut om utvärderings- och informa­
tionsprogrammen kommer att fattas 1996. 
År 1995 i programperioden 1994-1999 
Tabell 56: Mål 5b — Danmark —- Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program 
och 
antagandcir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) (2)/(l) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) (3)/(2) 
1994 
JK Danmark 201.5| 54.0 3.4 9,8 18% 5.7| 58% 
Sedan kommissionen gjort åtaganden för 10,5°7o av gemenskapens anslagsram utbetalades under 
1994 och 1995 18% av den totala ansiagramen för hela périodes. 
TYSKLAND 
Mål Sb - Programplanering 1994-1999 
Befolkning (1000 invånare) 
Yta (kmJ) 7.823 
96.178 
miljoner ecu 
8 SPD Totalt 
Genomsnitt per SPD 1229,0 
i 53,6 
Fördelning per fond 
EUGFJ 
ERUF 
ESF 522,9 
475.1 
231,0 (C) 13% (d) o,i% 
(a) «2% 
(b) UDiversifiaring och anpassning av 
jorobruksstruktur (a) 
EB Utveckling av andra sektorer än 
Jo/dbruk (b) 
• Utveckling av mänskliga resurser 
(c) 
Q Miljöskydd (saartand) (d) 
112 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Genomförande under 1995 
Mellan december 1994 och mars 1995 godkändes åtta SPD rörande områden i Tyskland. Program­
men ägnar det största utrymmet åt utveckling av små och medelstora företag och industrier, följt av 
det prioriterade området för diversifiering inom jord- och skogsbruk. För genomförandet av varje 
program vilar ansvaret på delstaterna. De åtta övervakningskommittéerna sammanträdde 1995. 
Noggranna projekturvalskriterier fastslogs inom ramen för de olika regionala stödsystem som 
används för att genomföra programmen. Arbetet med utvärdering i halvtid beräknas börja 1996 och 
avslutas 1997. 
Ar 1995 i programperioden 1994-1999 
Tabell 57: Mål 5b — Tyskland — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program 
och 
antagandefir Totalkostnad Strukturstöd 
0) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Baden-WOrttemberg 
Nordrhein-Westfalen 
Saarland 450.8 
117,9 
108.0 74,9 
46.8 
24.1 8,8 
5,5 
2,8 8.8 
5.5 
2.8 12% 
12% 
12% 4,4 
2,7 
1.7 4,4 
2.7 50% 
50% 
61% 
1994 
Bayem 
Hesse 
Sachsen-Anhalt 
Rheinland-Palatinat 
Schleswig-Holstein 
TOTALT 2.933,4 
232,3 
706,5 
426,8 
229.6 
5.205,3 560.2 
80.8 
245,1 
111,3 
85,9 
1.229,0 70,4 
14.1 
15,6 
8.0 
10,7 
135,8 135,5 
23,7 
44,4 
20,2 
20,9 
261,7 24% 
29% 
18% 
18% 
24% 
21% 34,9 
8,0 
11,3 
6,4 
1,8 
71,2 67.4 
• • 12,8 
25,7 
12.5 
7.0 
134,2 50% 
54% 
58% 
62% 
33% 
51% 
Det finansiella genomförandet fortgår på ett tillfredsställande sätt. Kommissionen gjorde åtaganden 
för 21% och utbetalningar för 11% av hela periodens samlade anslag. 
SPANIEN 
Mål Sb - Programplanering 1994-1999 
Befolkning (1000 invånare) 
Yta (km2) 1.731 
85.223 
miljoner ecu 
7 SPD Totalt 
Genomsnitt per SPD 
Fördelning per fond 
EUGFJ 
ERUF 
ESF 664,0 
94,9 
414,6 
160,8 
88,6 (e) 13% (a) 31* 
(d) io« 
(C) 22* 
(b) 24* O Basintrastruklurer (a) 
• Diversifiering av den ekonomiska 
verksamheten (b) 
• Skydd av naturresurser (c) 
D Förbättring tor 
landsbygdsboende (d) 
•Mänskliga resurser (e) 
Genomförande under 1995 
Samtliga SPD inom det spanska stödområde 5b godkändes 1994 förutom SPD för Balearerna (som 
godkändes den 18 januari 1995). Sammanlagt genomförs sju program. De inriktar sig på fem 
prioriteringar: basinfrastrukturer som är nödvändiga för den ekonomiska utvecklingen (vägar på 
landsbygden, elektrifiering och infrastrukturer för småskalig industri, skiftesomfördelning, konstbe­
vattning genom förbättring av befinliga bevattningssystem), ekonomisk diversifiering och skapande 
av sysselsättning (diversifiering inom jordbruk, kvalitetsfrämjande åtgärder, stöd till små och 
medelstora hantverks-, industri- och tjänsteföretag), skydd och uppvärdering av miljön (skydd och 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 113 
utökning av skogsmassiv, erosionsbekämpning, uppvärdering av skyddade naturmiljöer), förbättring 
av boendemiljön på landsbygden (förbättring av den lokala infrastrukturen och renovering av byar), 
mänskliga resurser (utbildning, anställningsstöd, förbättring av arbetsförmedlingen, förbättrad ve­
tenskaplig och teknisk kompetens). Ansvaret för genomförandet av programmen har lagts på de 
självstyrande gemenskaperna. 
Övervakningskommittéerna för dessa program inrättades under första halvåret 1995. Kommittéerna 
för Madrid och Balearerna sammanträdde för andra gången i slutet av 1995. En nationell övervak­
ningskommitté som svarar för samordning på nationell nivå av frågor som samtidigt berör flera SPD 
sammanträdde i juli och i december. 
År 1995 i programperioden 1994-1999 
Tabell 58: Mål 5b — Spanien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program 
och 
antagandefir Totalkostnad Strukturstöd 
0) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
om Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Balearerna | 146.9J 46,1| 8.2| 8,2| !8%| 6,8| 6,8J 82% 
1994 
Aragon 
Katalonicn 
La Rioja 
Madrid 
Navarra 
Baskicn 
TOTALT 763,6 
366,7 
166.5 
112,9 
161.0 
81.2 
1.798,7 298,6 
148.0 
38.9 
49,3 
56,6 
26,5 
664,0 41,0 
17,1 
1.9 
6,5 
10.1 
3,8 
88,6 78,8 
34,7 
6.2 
11.3 
16,4 
6,4 
162,1 26% 
23% 
16% 
23% 
29% 
24% 
1 24% 37,8 
15,8 
1,8 
5,4 
10,9 
3.2 
81,7 56,8 
24,6 
4.0 
7,8 
14.1 
4.6 
118,4 72% 
71% 
64% 
69% 
86% 
71% 
73% 
Generellt sett har 1995 varit ett mycket aktivt år med avseende på det finansiella verkställandet för att 
hämta in de förseningar som uppstod vid godkännandet av SPD 1994. Kommissionen gjorde 
åtaganden för 24% och utbetalningar för 18% av hela periodens samlade anslag. 
FRANKRIKE 
Mål Sb - Programplanering 1994-1999 
Befolkning (1000 invånare) I 9.759 
Yta (km3) | 291.558 
miljoner ecu 
20 SPD '• Total»! 2239~4 
Genomsnitt per SPD | 112.0 
Fördelning per fond 
EUGFJl rÖÖ7jf 
ERUF 939.4 
' ESfJ 292,9 (d) 2* (a) u% 
(c) O Diversifiering av jordbruk (a) 
• Ekonomisk utveckling (b) 
Q Landsbygdens dragningskraft (c) 
•Teknisk assistans (d) 
(b) sm 
Genomförande under 1995 
Arton SPD för Frankrike godkändes 1994 och ytterligare två program gällande Massif central och 
Pyrenéerna beslutades under första kvartalet av 1995. Ett särskilt program om teknisk assistans 
antogs i slutet av 1995. Samtliga program bekräftar att prioriteten går till diversifiering och 
exploatering av jord- och skogsbruksproduktion. I andra hand kommer området "diversifiering och 
utveckling av andra sektorer än jordbruk". Ansvaret för genomförandet av programmet ligger på 
regeringens företrädare i regionerna. 
114 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Under 1995 har övervakningskommittéerna sammanträtt trettio gånger. Vid dessa informerades 
samtliga samarbetsparter om de projekturvalskriterier som formaliserats i de olika tillämpningsdoku­
ment som utarbetats i varje region. De flesta kommittéerna granskade och föreslog utvärderingspro­
gram och utvärderare förväntas utses under första halvåret 1996 för att kunna påbörja arbetet med 
utvärdering i mellantid under andra halvåret. 
Ar 19951 programperioden 1994-1999 
Tabell 59: Mål 5b — Frankrike — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program 
och 
antagandefir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Massif Central 
Massif des Pyrénées 27,4 
17.8 12.7 
8.6 1.1 
1.1 1,1 
1.1 8% 
13% 0.5 
0.5, 0,5 
0.5 50% 
50% 
1994 
Alsace 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Centre 
Champagne-Ardenne 
Franche-Comté 
Haute-Normandie 
Languedoc-Roussillon 
Limousin 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Pays-de-la-Loire 
Poitou-Charentes 
P.A.C.A. (1) 
Rhône-Alpes 169.1 
762.4 
724,7 
433.4 
407.6 
510,6 
259,7 
100,1 
437,6 
32,9 
344,3 
560,8 
304.6 
849,9 
334,2 
450,8 
288.0 
| 844.5 48.8 
225,3 
164,7 
133,3 
112.7 
186,3 
84.1 
29.3 
78.1 
M.2 
119.9 
128,0 
96,8 
283,1 
122,0 
130.1 
95,0 
169,4 
TOTALTJ 7.860,4 2.239,4 0,2 
2,8 
25,7 
12.8 
20.4 
0.0 
1.1 
o.o 
6.9 
0,0 
o.o 
14,0 
1.4 
4.9 
12,5 
3,8 
0,3 
1.6 
110,5 6.7 
34,4 
44,9 
31.5 
29,7 
26,2 
5.1 
4,1 
13,9 
1,1 
11,7 
32.0 
10,2 
33.9 
27,8 
20,9 
12,1 
24,9 
373,2 14% 
15% 
27% 
24% 
26% 
14% 
6% 
14% 
18% 
10% 
10% 
25% 
11% 
12% 
23% 
16% 
13% 
15% 
17% o.o 
3.4 
19.0 
7,8 
9,4 
3.1 
0.5 
0.0 
4,8 
0,0 
0,0 
12,5 
1.2 
3.7 
4.2 
2,6 
1.9 
1.5 
76,6 3.3 
19.2 
28,6 
17.1 
14,1 
16,2 
2.5 
2,1 
8,3 
0.5 
5.8 
21.5 
5.6 
18,2 
11,8 
11.1 
7.8 
13.2 
207,9 48% 
56% 
64% 
54% 
47% 
62% 
49% 
50% 
60% 
50% 
50% 
67% 
55% 
54% 
42% 
53% 
65% 
53% 
56% 
(1) Provence-Alpes-Côle d'A_ur 
Vad gäller det finansiella genomförandet gjorde kommissionen åtaganden för 17% och utbetalningar 
för 9Vo av hela periodens samlade anslag. Fortsatta ansträngningar kommer att behövas för att 
hämta in den försening som till stor del beror på att programmen inte antogs förrän i slutet av 1994. 
ITALIEN 
Mål Sb - Programplanering 1994-1999 
Befolkning (1000 invånare) I 4.828 
Yta (km1) | 80.486 
miljoner ecu 
13 SPD Totalt I 903,7 
Genomsnitt per SPD 69.5 
Fördelning per fond 
EUGFJl 4ÏÔJ 
ERUF 370,3 
• ESFJ 122j6 (d) 12* {e) ,% (a) 32% 
(c) 
(b) 43% O Modernisering och 
diversifiering av Jordbruk 
(•) 
O Stärkande av sektorn 
utanför jordbruket (b) 
• Miljö (c) 
D Mänskliga resurser (d) 
•Teknisk assistans (e) 
Genomförande under 1995 
Under första kvartalet 1995 avslutades förfarandet med antagandet av de 13 italienska SPD. Dessa 
program visar att prioriteringen först går till diversifiering inom jord- och skogsbruk och sedan till 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 1!5 
utveckling av små och medelstora företag och industrier samt turism, medan ansträngningar har 
gjorts för att parallellt med utbildningsåtgärderna inom varje prioriterat område anta ett område 
som endast gäller uppvärdering av mänskliga resurser. Det bör noteras att de italienska programmen 
påkallar ett omfattande deltagande från den privata sektorn. Ansvaret för genomförandet av 
programmen har tilldelats de självstyrande områdena eller provinserna. 
Kommissionen deltog i sjutton övervakningskommittéer. Därvid ägnades stor vikt åt öppenheten i 
förfarandena och urvalskriterierna. Samtliga kommittéer har förberett och sedan antagit utvärde­
ringsprogrammen. Valet av oberoende utvärderare genom anbudsinfordran kommer att vara slutfört 
i mitten av 1996. Vidare har kommittéerna fattat beslut om program rörande informationsspridning 
och reklam. 
Ar 1995 i programperioden 1994-1999 
Tabell 60: Mål 5b — Italien — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program 
och 
antagandefir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
J 994-1995 
(2) % 
(2)/(ï) Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
199S 
Friuli-Vencto-Julia 
Liguria 
Marche 
Piemonte 273,4 
189.6 
429,9 
438.2 44,0 
35,8 
76,2 
83,5 5,2 
4.2 
8.9 
9.8 5.2 
4,2 
8.9 
9.8 12% 
12% 
12% 
12% 2,6 
2,! 
4.5 
4,9 2.6 
2,1 
4,5 
4,9 50% 
50% 
50% 
50% 
1994 
Bolzano 
Emiiia-Romagna 
Lazio 
Lombardia 
Toscana 
Trento 
Umbria 
Aosta 
Veneto 
TOTALT 157.1 
311.6 
514.9 
213.8 
744.9 
66,0 
341.9 
13.9 
1.033.2 
4.728,4 43,0 
57.1 
145.7 
40,3 
133,0 
19.9 
75,5 
4.2 
145,6 
903,7 0.0 
3.4 
0.0 
0,0 
0.0 
o.o 
0.0 
0.0 
0.0 
31,5 5,1 
6.8 
16,7 
4,8 
15,8 
1.1 
10,7 
0,6 
17.3 
107,0 12% 
12% 
11% 
12% 
12% 
6% 
14% 
14% 
12% 
12% 0,0 
1,7 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
15,8 2,6 
3.4 
8,3 
2.4 
7,9 
0.6 
5,4 
0,3 
. 8,6 
53,5 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
När det gäller det finansiella genomförandet under 1994-1995 genomförde kommissionen åtaganden 
för 12% och utbetalningar för 6% av gemenskapens anslag t? 11 italienska SPD. Som en följd av de 
anbudsinfordringar som gjordes 1995 och genom handläggningen av de projekt som presenterades 
förväntades förbrukningen av finansiella medel öka från och med 1996. 
LUXEMBURG 
Mål Sb - Programplanering 1994-1999 
Befolkning (1000 invånare) i 30 
Yta(km') | 83J 
miljoner ecu 
TSPD Totalt) Tfi 
Genomsnitt per SPD 6.0 
Fördelning per fond 
~ EUGFJ I ÏJ 
ERUF 3.1 
ESF 0.8 (a) 21% 
(c) O Förnyelse av jord- och skogsbruk 
(a) 
B Sysselsättning I industri- och 
tjänstesektorn (b) 
• Turism och livskvalitet (c) 
(b) 28% 
116 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Genomförande under 1995 
SPD rörande stödområde 5b i Luxemburg godkändes i december 1995. Programmet prioriterar 
skapandet och bibehållandet av arbetstillfällen i små och medelstora företag och industrier samt 
utveckling av turism och livskvalitet. Ansvaret för genomförandet av programmen Ugger hos 
jordbruksdepartementet. Övervakningskommitténs första sammanträde som skulle ha hållits under 
1995 senarelades till 1996. 
Ar 1995 i programperioden 1994-1999 
Tabell 61: Mål 5b — Luxemburg — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program 
och 
antagandefir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
Luxemburg m. 6,0 0,0 0.8| 14%| 0,2 0.4| 50% 
Vad gäller det finansiella genomförandet gjorde kommissionen åtaganden för 14% och utbetalningar 
för 7% av gemenskapens planerade anslag för perioden. 
NEDERLÄNDERNA 
Mål Sb - Programplanering 1994-1999 
Befolkning (1000 invånare) 
Yta (km1) 
miljoner ecu 
S SPD Totalt 
Genomsnitt per SPD 
Fördelning per fond 
EUGFJ 
ERUF 
ESF 800 
5.405 
150,0 
30,0 
50.6 
81,8 
17.6 (d) (e) 11% W 1* & 8* 
(c) 42% (b) 25% O Utveckling av jordbruk och 
trädgårdsodling (a) 
aForelagsetablering (b) 
• Turistisk infrastruktur (c) 
D Miljöskydd (d) 
• Mänskliga resurser (e) 
O Teknisk assistans (0 
Genomförande under 1995 
Vad gäller Nederländerna antogs fem SPD antogs av kommissionen i december 1994.1 stödåtgärder­
na prioriteras stöd till små och medelstora företag och industrier och till skydd av miljön. Ansvaret 
för genomförandet av programmen åvilar regionerna. 
Kommissionen deltog i åtta övervakningskommittéer under 1995. Med anledning av dessa kommit­
téer lämnades information om projekturvalskriterierna. Utvärderingsprogrammen är under förbere­
dande och förväntas leda till anbudsinfordringar under 1996. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 117 
Ar 1995 i programperioden 1994-1999 
Tabell 62: Mål 5b — Nederländerna — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program 
och 
antagandefir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 1 Betalningar 
1995 1994-1995 
1 (3) % 
(3)/(2) 
l994 
Friesland 
Groningcn / Drenthe 
Limburg 
Overijsscl 
Zeeland 
TOTALT 266.9 
157.4 
48,4 
70.2 
49.2 
592,1 68.7 
34,9 
19,1 
15,5 
11,8 
150,0 4.5 
0.0 
o.o 
1.4 
1.4 
" 7_3 12.7 
4,2 
2,3 
3.3 
3.2 
25,6 18% 
12% 
12% 
21% 
27% 
17% 4.1 
1.7 
0,4 
1,2 
2,0 
9,5 5,2 
2,1 
!.i 
. 1,6 
2,5 
12,6 41% 
50% 
50% 
50% 
79% 
49% 
Mellan 1994 och 1995 uppgick kommissionens åtaganden till 17% och utbetalningarna till 8% av 
gemenskapens planerade anslag för hela perioden. 
FÖRENADE KUNGARIKET 
Mål Sb - Programplanering 1994-1999 
Befolkning (1000 invånare) 2.341 
Yta (km*) | 67.987 
miljoner ecu 
11 SPD Totalt I 820,5 
• Genomsnitt per SPD | ~ 74,6 
Fördelning per fond 
EUGFJ j ÏSÏJ 
ERUF 535,0 
ESFJ 134,3 W (t) 1% 
(e) 3%j (a) 
(c) Q Diversifiering av jordbruk (a) 
Q Foretag (ej inom jordbruk) (b) 
H Turism (c) 
D Miljöskydd (d) 
il Mänskliga resurser (e) 
OTeknisk assistans (0 
(b) 55% 
Genomförande under 1995 
Elva SPD antogs i slutet av 1994 och i början av 1995 för Förelade kungariket. I regel ges stor 
prioritet till stöd till små och medelstora företag och indust 1er samt till utveckling av turism. 
Ansvaret för programmens genomförande ligger hos de statliga myndigheterna. 
Arton sammanträden av övervakningskommittéerna organiserades under 1995. Därvid informerades 
kommittéernas ledamöter om projekturvalskriterierna. Utvärderingsprogrammen förväntas var: 
färdiga 1996. 
118 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
År 1995 i programperioden 1994-1999 
Tabell 63: Mål 5b — Förenade kungariket — Finansiellt genomförande av SPD (i miljoner ecu) 
Program 
och 
antagandefir Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 Betalningar 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
199S 
Beders Region 
Central Scotland /Tayside 
Dumfries and Galloway 
English Midland Uplands 
Grampian 
Lincolnshire 
The Marches 
Wales 76.6 
64.0 
125.3 
33.3 
96,2 
133,6 
90,8 
483.4 30.4 
25.4 
47,7 
12,2 
39.5 
53.7 
40.6 
184,0 7.7 
3,8 
6.7 
1.4 
5.6 
7.5 
6,2 
27,1 7,7 
3.8 
6.7 
1.4 
5,6 
7.5 
6.2 
27.1 25% 
15% 
14% 
12% 
14% 
14% 
15% 
15% 3.1 
2.0 
3.6 
0.7 
2.9 
4.0 
3.4 
15.3 3,1 
2,0 
3,6 
0,7 
2,9 
4,0 
3,4 
15,3 41% 
54% 
54% 
52% 
52% 
53% 
55% 
56% 
1994 
East Anglia 
English Northern Uplands 
South West England 
TOTALT 132,4 
262,3 
514,5 
2.012,3 60,0 
108.0 
219,0 
820,5 1.4 
2,2 
5.1 
74,6 8.6 
15.0 
31.2 
120,7 14% 
14% 
14% 
15% 1,0 
1.7 
8.8 
46,4 4,6 
8,1 
21.8 
69,4 53% 
54% 
70% 
58% 
Vad gäller det finansiella genomförande gjorde kommissionen åtaganden för 15% och utbetalningar 
för 8% av gemenskapens planerade anslag för hela perioden. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 119 
7. Integreringen av de nya medlemsstaterna i strukturpolitiken 
Man bör komma ihåg att integreringen av de nya medlemsstaterna i gemenskapens strukturpolitik 
har varit en viktig del i anslutningsförhandlingarna under 1994, och att denna integrering i stort sett 
är reglerad genom själva anslutningsakten. Akten förutser skapandet av en nytt mål inom struktur­
fonderna, mål 6, för regioner med mycket låg befolkningstäthet, och att den österrikiska regionen 
Burgenland omfattas av mål 1, och akten fastställer per medlemsstat dels de avsedda finansiella 
bidragen för mål 1 (Österrike) och mål 6 (Finland och Sverige), dels för mål 2 och 5b totalt sett. 
Anslutningsakten fastställer inte förteckningen över de regioner som omfattas av mål 2 och 5b eller 
fördelningen av bidragen för mål 2 och 5b, vilket ligger på kommissionen att fastställa och som tog 
dessa beslut under 199554. 
De verksamheter som hänförs till de nya medlemsstaterna har under 1995 i hög grad varit förknippa­
de med förberedelserna av samtliga programdokument under olika m. ättningar för genomförandet 
av programmen, med tanke på tillämpningen av gemenskapsregler i dessa länder från och med 1 
januari 1995. Det har därför bedömts vara lämpligt att i en särskild sektion presentera prioriteringar­
na för de olika programmen i dessa länder medan för de övriga medlemsstaterna så koncentrerar sig 
årsrapporten på genomförandet och förverkligandet under 1995. Däremot bör understrykas den 
snabbhet med vilken nästan samtliga program för ingripanden per mål har godkänts under 1995, 
vilket har lett till att en betydande andel av dem har kunnat påbörjas innan slutet av 1995. 
För de tre nya medlemsstaterna rör det sig totalt om 35 programdokument som har godkänts under 
1995, varav 17 för Österrike, 9 för Finland och 9 för Sverige. De enda som återstår att godkänna vid 
slutet av året är sex SPD för Sverige, ett för mål 4 och fem för mål 5b. Mål 2 och 5b har flest 
godkända program (10), därefter följt av mål 5b (9), sedan av mål 5a jordbruk (5). För de andra 
målen så har ett SPD per medlemsstat godkänts (mål 1:1, mål 3: 3, mål 4: 2, mål 5a fiske: 3, mål 6: 
2). 
Omsorgen att bevara en hållbar utveckling 
Österrike, Finland och Sverige är miljömedvetna länder. Miljösituationen i samtliga tre nya 
medlemsstater är mycket god. De norra delarna av Sverige och Finland (de glesbefolkade mål 6-
regionerna) erkänns i synnerhet som en av de sista naturliga vildmarkerna som är kvar i Europa 
och som befinner sig i ett nästan ofördärvat skick. Österrike har några av Europas vackraste 
bergstrakter. 
Den allmänna opinionens stora känslighet för miljöfrågor har lett till en väl utvecklad miljölag­
stiftning i vart och ett av dessa medlemsstater. I de finska och svenska områdena som omfattas av 
mål 6 och 2 är förmodligen det huvudsakliga miljöproblemet det tänkbara hotet från föroreningar 
över gränserna. Viss skada orsakas genom försurning av mark och vatten. En annan viktig fråga i 
dessa två länder är den hållbara exploateringen av naturtillgångar. I Österrike är f rmodligen de 
viktigaste miljöfrågorna skyddet av naturmiljön i bergstrakterna mot föroreningar från ira. 'spor­
ter och främjande av hållbara turismformer. 
Miljön som en horisontell fråga i samtliga program: 
Ett gemensamt drag i samtliga program i de nya medlemsstaterna är synen på miljön som ett 
horisontellt tema som förstärker alla åtgärder. I de flesta åtgärderna används miljöhänsyn som ett 
horisontellt kriterium i samtliga svenska program. Det är förstås inte möjligt att översätta 
engagemanget att prioritera åtgärder som bidrar till en hållbar utveckling eller till en förbättring 
av miljövillkoren i finansiella termer. 
54 För en längre redogörelse kring de strukturella aspekterna kring utvidgningen under 1994, se Årsrapport för 1994. 
120 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
7.1. Mål 1 och 6 
Mall 
ÖSTERRIKE 
Den österrikiska regionen Burgenland är den enda regionen i de tre nya medlemsstaterna som 
omfattas av mål 1. Under 1995 motsvarade den genomsnittliga bruttonationalprodukten i denna 
region, som gränsar till tre länder i Centraleuropa, ca. 70% av gemenskapens genomsnitt. De 270 000 
invånarna lever huvudsakligen i landsbygdsområden på en yta av 4 000 km2. Det SPD som 
presenterades för kommissionen den 20 april 1995 godkändes den 15 november 1995. Det förutser ett 
bidrag från strukturfonderna om 165,6 miljoner ecu för en total investeringsvolym om 831,4 
miljoner ecu. 
Mål 1: Österrike - programplanering 199S-1999 
Prioriterade områden 
Handel och industri(a) 
Forskning och utveckling (b) 
Turism (c) 
Jordbruk och milj6 (d) 
Främjande av ökning och subiliict iv 
arbettlitir-llcn (c) 
Teknisk assistans (t) 
Tolall Total 
kostnad 
360,9 
82.6 
1*1,5 
125.0 
63,0 
»31,4 Strukturstöd 
Totult 
56,8 
15.5 
3>.7 
K2 
26,3 
4,1 
165,4 ERUF 
53.8 
12.5 
38.7 
0.7 
2,0 
107,6 ESF 
3.0 
3.0 
25.6 
1.5 
33,1 EUGFJ 
24.2 
0.6 
24.8 Offentligt 
nationellt 
bidrag 
11-1.4 
26.9 
63.2 
48,2 
26.7 
4.2 
213,6 Privat 
bltliug 
189,7 
40.2 
89,6 
52.6 
10.0 
• 382,1 (e) 8% (0 !% 
(d) 
(c) (a) 43% 
(b) to* 
Det regionala utvecklingsprogrammets allmänna mål är dels att i Centraleuropa skapa en dynamisk 
region i sektorerna industri, handel, turism och jordbruk, och dels att minska de interna ekonomiska 
skillnaderna med hjälp av en jämnare livskvalitet inom hela regionen. De finansiella medlen kommer 
att möjliggöra skapandet av 7 300 nya arbetstillfällen (6 000 inom industrin, 1 000 inom små och 
medelstora företag kopplade till teknologier samt 300 inom teknikcenter). 
Några större allmänna inriktningar: 
• Särskild uppmärksamhet ges till möjligheter att öka potentialen för 
sysselsättning av kvinnor, lågutbildad arbetskraft och de unga i områ­
den som framförallt är landsbygd och som utgör ett väsentligt hjälp­
medel för att få befolkningen att stanna kvar och minska avbefolknin-
gen. 
• Verksamhet för utbildning av och ökning av kvalifikationer hos den 
lokala arbetskraften syftar till att svara på regionens behov beträffan­
de utbildning av entreprenörer för små och medelstora företag, inom 
tekniska områden och utvecklingen av den lokala ekonomin. 
• I internationalisering, samarbete och nätverksbyggande, vilket åter­
speglar Burgenlands geografiska läge och dess samarbete med Ungern 
och andra länder i Central- och Östeuropa. 
• Bevarandet av en unik miljö: åtgärden "skyddet av naturen och 
miljön" (0,8 miljoner ecu från strukturfonderna, totalkostnad: 2,26 
miljoner ecu) förutser medfinansiering av projekt i skyddade områden 
och landskap som är turistattraktioner, ekologiska programmet för 
Burgenland, upprensningsprogrammet i Neusiedlersee, nationalpar­
ken Neusiedlersee-Seewinkel och programmet för skydd av utsatta 
biotoper och levande områden. 
De möjligheterna som den nya situationen i Centraleuropa och Österrikes medlemskap i Europeiska 
unionen ger bör utnyttjas fullt ut till fördel för regionen Burgenland mellan 1995 och 1999. 
Tillväxtpotentialen i grannländerna och andra regioner i Österrike bör ha en mycket gynnsam 
påverkan på framtidsutsikterna för de norra och centrala delarna av Burgenland. Den södra delen av 
regionen gynnas inte av samma externa stimulans och bör räkna med en särskild insats för 
utvecklingen av sin inhemska potential (i synnerhet kurortsturism) genom att maximalt utnyttja 
samarbetet över gränserna. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 121 
Tabell 64: Mål 1 — Österrike — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) 
Program och antagandeår 
• Totalkostnad Strukturstöd 
0) Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
199S 
SPD Durgenland | 831,4| 165,6| 28.8| 17%| 14.4| 50% 
Mål 6 
Mål 6 infördes genom anslutningsakten och syftar till utvecklingen av områden som är litet 
befolkade, dvs. med en befolkningstäthet som har högst 8 invånare per km2. De områden som 
omfattas av mål 6 i Finland och Sverige har definierats i protokoll nr 6 i anslutningsakten. Den 
allmänna regeln är att åtgärderna i förordningarna om strukturfonden*.. och i synnerhet de som är 
tillämpbara på mål 1, också tillämpas på mål 6. 
Tabell 65: Mål 6 i Finland och Sverige — basstatistiskt 
Finland 
Sverige 
TOTALT Totalbefolkning i 
mål 6 
840.000 
449.000 
Ï.289.000 % av nationella 
befolkningen 
17% 
5% 
. Total yta under 
mål 6 (km2) 
206.000 
241.640 
447.640 % av nationens 
yta 
60% 
50% 
-
FINLAND 
De finska regionerna som omfattas av mål 6 täcker en sammanhängande yta som består av 
regionerna i Lappland, Kainuu, norra Karelen och södra Savo, delar av regionerna norra och 
centrala Österbotten, norra Savo samt centrala Finland. Den genomsnittliga befolkningstätheten är 4 
invånare/km2. I dessa regioner har den konsekutiva ökningen av arbetslösheten från krisen under 
1990-talet skärpt deras traditionella problem, nämligen en progressiv befolkningsminskning och en 
utflyttning från landsbygden till städerna. Samtliga regioner .är dessutom mycket beroende av 
jordbrukssektorn och skogsbruket, medan den offentliga förvaltningen och industribasen är obalan­
serad, koncentrerad på några stora företag inom skogs- och metallindustrin samt kemiska produkter. 
För övrigt finns det relativt få små och medelstora företag och arbetstillfällen som förlorats inom den 
offentliga förvaltningen påverkar kvinnorna mer än mannen. 
SPD för mål 6 presenterades för kommissionen den 8 mars 1995 och godkändes den 11 juli .995 
Dess strategi är att utveckla dessa regioners styrkor som är skogsprodukter och skogsbruk, specialise­
rade sektorer inom jordbruket, metallindustrin, elektronikindustrin och turismen. Den syftar till att 
skapa en starkare bas bestående av små och medelstora företag, genom att utnyttja till skapande av 
företag inom den lokala industrin och privata tjänster, såväl som utbildning samt forskning och 
utveckling. Programmet syftar även till att använda fullt ut de erbjudna möjligheterna som ges 
genom nya teknologier, i synnerhet inom telekommunikationsområdet, för att överbrygga de långa 
avstånden. I förhållande till betydelsen av jordbruket, särskilt i de södra delarna i regionen, bör ca. 
en fjärdedel av programmets bidrag anslås till stöd som främjar jordbrukare under rubriken 
stödsystem till jordbruket i mindre gynnade områden (mål 5a). Programmet innehåller också 
stödåtgärder från ESF för arbetslösa och till utbildning. ESF finansierar även projekt som hänför sig 
till informationssamhället. 
Under förhandlingarna med de finska myndigheterna antogs ett visst antal ändringar jämfört med de 
program som ursprungligen presenterades. Nivån på samfinansieringen från gemenskapen för de 
mindre gynnade regionerna har minskat för att frigöra bidragen för utvecklingen. Projekt för 
basinfrastruktur har övergivits och åtgärder för mänskliga resurser inom sektorn informationssam-
122 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
hållet har förstärkts. Slutligen har ett visst antal mer blygsamma åtgärder omgrupperats i ett flexibelt 
paket för landsbygdsutveckling, som kommer att finansiera väsentligen lokala projekt inom ett stort 
antal områden, däri inbegripet projekten för sameminoriteten i norra Lappland. 
Mål 6: Finlund - Programplanering 199S-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden 
Handel t a industri (a) 
Utveckling av mänskliga resurser (b) 
lordbruk. skogsbruk, fiske, 
landsbygdsutveckling och miljö (c) 
Teknisk assistera (d) 
Totalt Total 
kostnad 
513.4 
189.8 
604.5 
18,4 
1.326,1 Strukturstöd 
Toioll 
153,7 
87.9 
209,1 
9.2 
459,9 ERUF 
16,7 
18.6 
3,4 
172,5 ESF 
19,9 
71.2 
12.6 
2.1 
105,8 EUGFJ 
0,0 
0,0 
174,0 
3,6 
177,6 FFU 
0,0 
0.0 
3.9 
0,1 
4,0 Offentligt 
nutionellt 
bidrag 
153,7 
87.9 
280.5 
9.2 
S31,3 Priva! 
bidrag 
206.0 
14.0 
114,9 
334,9 (d) 1% 
(C) «6% (b) 14% 
Det slutliga programmet består av tre prioriterade inriktningar: industriell utveckling, skapande av 
företag och investeringar i befintliga företag, mänskliga resurser, vilket inbegriper utbildning och 
rådgivning till arbetslösa, forskning samt informationssamhället, jordbruket, skogsbruket, fisket, 
landsbygdsutvecklingen och miljön. Gemenskapsbidraget för programmet uppgår till 459,9 miljoner 
ecu (varav en betydande del från EUGFJ, 39%, som förklaras av betydelsen av utbetalningar av 
kompénsationsbelopp) av en total utgift om 1,326 miljarder ecu. 
Åtgärder som gynnar miljön: 
Under inriktningen som gynnar den industriella utvecklingen såväl som under rubriken som 
särskilt är inriktad på miljöskyddet, förutser det finska SPD miljöåtgärder med ett gemenskapsbi­
drag om 14,4 miljoner ecu: 
• / det första fallet handlar det om att uppmuntra användningen av bioenergi och andra 
förnybara energikällor och att utveckla infrastrukturer och energinät (bidrag från strukturfon­
derna: 8 miljoner ecu, totalkostnad: 35,3 miljoner ecu). Detta gäller, bland annat, investering­
ar i metoder för energiproduktion som respekterar miljön (förnybara energikällor, minskning 
av utsläpp, etc.) och åtgärder för en rationell energianvändning, 
• Åtgärden för att skydda miljön förutser förbättringen av kvaliteten hos vattenledningssystem, 
förbättring av avfallshanteringen, utvecklingen av återanvändning, miljöskyddet hos turistcen­
ter, investeringar i naturreservat, miljöstudier, miljöhanteringsplaner, etc. (bidrag från struk­
turfonderna: 6,4 miljoner ecu, total kostnad: 16 miljoner ecu). 
Programmets målsättningar är framförallt att minska arbetslösheten med 2% varje år och att 
anställa 8 000 arbetslösa i ett område som under 1994 hade 90 600 arbetslösa (24% av den aktiva 
befolkningen), öka antalet arbetstillfällen i privata tjänstesektorer och i industrin till 135 000 
(117 500 under 1994), och minska med 5% skillnaden mellan den lokala bruttonationalprodukten 
och det nationella genomsnittet (eller minska skillnaden från 20% till 15%). 
Förvaltningen av SPD dela mellan regionerna och den centrala myndigheten. Varje region har 
godkänt sitt eget program som den genomför i enlighet med gemensamma förfaranden och urvalskri­
terier för projekten, genom en intermediär som är en regional förvaltningskommitté bestående av 
representanter från regionen, ministeriernas lokala förvaltningar och arbetsmarknadens parter. Det 
är anledningen till att programmet är integrerat i ett enda SPD avsett för en enda övervakningskom­
mitté. Två sammanträden har ägt rum i övervakningskommittén, i september och november 1995. 
SVERIGE 
De regioner som omfattas av mål 6 i Sverige, belägna i norra delen av landet, är sju till antalet, ett 
helt landskap (Jämtland) och delar av sex landskap (Värmland, Kopparberg, Gävleborg, Västernorr­
land, Västerbotten, Norrbotten). Deras befolkningstäthet är 2 invånare/km2. Som helhet karaktäri­
seras dessa regioner av små bebyggda samhällen skilda åt genom stora avstånd, där en tredjedel av 
befolkningen lever mycket utspritt utanför dessa center. Denna lilla befolkning inne i landet och det 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 123 
starka beroendet som det medför gentemot kustområdena har till följd ett starkt behov av infrastruk­
tur och en social solidaritet. Arbetslösheten uppgår till 13% och sysselsättningen är starkt beroende 
av den offentliga sektorn, i synnerhet sysselsättning för kvinnor. Skogsbruket och gruvindustrin som 
är på tillbakagång är den andra källan till sysselsättning. 
SPD godkändes av kommissionen den 6 november 1995, och förutser ett bidrag från strukturfonder­
na om 252 miljoner ecu, med en total kostnad om 635 miljoner ecu. Programmets målsättning är att 
möjliggöra att övervinna de problem som förknippas med ett avlägset läge för dessa regioner, med 
minskad sysselsättning i traditionella industrier (särskilt gruvorna) och obalanser i befolkningen på 
grund av att kvinnor och unga har lämnat regionerna. Programmet syftar till att utveckla regionens 
styrkor, nämligen en bevarad miljö, rikliga naturresurser och infrastrukturer som är relativt välut­
vecklade. SPD försöker alltså att gynna skapande av sysselsättning i den privata sektorn, för att 
minska arbetslösheten och kompensera de förutsedda förlorade arbetstillfällena i den offentliga 
sektorn som framförallt kommer att påverka kvinnorna. Livskraften i '* små och mycket utspridda 
samhällena kommer att bero på deras möjlighet att skapa nya arbeten och bibehålla en attraktiv 
region för boende och arbete. 
Mål 6: Sverige - Programplanering 199S-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden 
Arbeten, handel och industri (a) 
Främjande av kunskap (b) 
Jordbruk, fiske och naturtillgångar (c) 
Landbygdsutveckling och gemenskapurbete 
W 
Samebefolkning (e) 
Tckninsk assistans (!) 
Totalt Total 
kostnad 
269,4 
102.7 
151.5 
«5.4 
15.7 
10,3 
. «35,0 Strukturstöd 
Totalt 
12,6 
4B.8 
66.1 
41,7 
7.6 
5.2 ERUF 
58.3 
35,7 
12.5 
13.7 
0.0 
2.5 
252,0 j 122,6 ESF 
20.9 
13.1 
6,0 
Î0.0 
2,6 
i.3 
62,9 EUGFJ 
3.5 
0.0 
43.6 
I.Q 
5.0 
1.2 
«1,4 FFU 
o,c 
0,0 
4.0 
0,0 
0.0 
0.1 
4,1 Offentligt 
nationellt 
bidrag 
60,2 
40,4 
61,0 
41.7 
7.6 
5.2 
• 236,1 Privat 
bidrag 
106,6 
13,5 
24.4 
2.0 
0.5 
147,0 (a) -o* 
(C) 2«% 
Programstrategin, som kretsar kring fem prioriteringar, baserar sig även på ett visst antal horisontel­
la ämnen, nämligen att ta tillvara informationsteknologin på samtliga socioekonomiska verksamhet­
sområden, garantera jämställdhet mellan män och kvinnor, bevara den exceptionella naturmiljön 
och kulturarvet, utnyttja regionens konkurrensfördelar, öka människornas kvalifikationer och kom­
petenser. En rad åtgärder har också antagits för att hjälpa företagen och öka deras konkurrenskraft, 
utveckla potentialen i FoU såväl som informationsteknologier, utveckla jordbruks- och naturtill­
gångarna med respekt för miljön, utveckla turismen, uppmuntra de lokala initiativen och Öka nivån 
på utbildning och kvalifikationer. Den särskilda prioriteringen beträffande samebefolkningen kom­
mer att möjliggöra att deras miljö och traditionella levnadsbetingelser, renavem, bevaras. 
Åtgärder som gynnar miljön: 
Det svenska SPD förutser två åtgärder med ett gemenskapsbidrag om 6 miljoner ecu: 
• För naturtillgångar och landskapets bevarande handlar det om åtgärder för åter användning, 
förbättring av vatten- och avloppssystem, skydd av särskilda områden, forskning och pilotpro­
jekt för ett miljövänligt jordbruk, och utvecklingen av bättre förvaltningssystem för miljön 
(bidrag från strukturfonderna: 4 miljoner ecu, total kostnad: 8 miljoner ecu). 
• För att utveckla miljöexpertisen, förutses stöd till utbildning inom miljöteknologier, utbildning 
av jordbrukare och skogsägare i miljöförvaltning, utbildning i återanvändning i industrin och 
handeln, nya vattenteknologier, och information inom turismnäringen kring "allmänhetens 
rättigheter i landskapet" ('Allemansrätt") (bidrag från strukturfonderna: 2 miljoner ecu, total 
kostnad: 4 miljoner ecu). 
Programmets allmänna målsättningar är att skapa och/eller bevara ca. 9 500 arbeten, minska 
skillnaden mellan bruttonationalprodukt per capita i regionen (exklusive energiproduktion) och det 
nationella genomsnittet, skapa 900 nya företag och öka kunskapen kring informationsteknologier. 
Den största delen av programbudgeten (80%) kommer att verkställas av regionala förvaltningskom­
mittéer som härrör från redan befintliga lokala och regionala strukturer. Vissa åtgärdrr, exempelvis 
124 Sjunde årsrapporten — Strukturfondenia 1995 
åtgärder under mål 5a kommer att ledas av centrala byråer, medan samerna kommer att erhålla ett 
globalt bidrag. Det första sammanträdet i övervakningskommittén av SPD ägde rum i december 1995 
och godkännandet och genomförandet av projekten påbörjades från och med 1995. 
Tabell 66: Mål 6 — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) 
Program lagt 
Antaget 
% 
Åtaganden 1995 
% av anslagen 
Betalningar 
% av anslagen Finland 
459,9 
459,9 
100% 
81,0 
18% 
40,5 
9% Sverige 
252.0 
252.0 
100% 
44,9 
18% 
22,5 
9% Totalt 
711,9 
711,9 
100% 
125,9 
18% 
63,0 
9% 
7.2. Mål 2 
I enlighet med förordningarna om strukturfonderna och bestämmelserna i Anslutningsakterna för 
Österrike, Finland och Sverige, och efter enhälligt godkännande i Rådgivande kommittén för 
utveckling och omställning av regioner, godkände kommissionen den 22 februari för Österrike och 
Finland» och den 10 maj 1995 för Sverige" förteckningen över de områden som omfattas av mål 2. 
Tabell 67: Mål 2 i de nya medlemsstaterna ••— basstatistik 
Österrike 
Finland 
Sverige Antal regioner 
4 
6 
5 Total befolkning 
i mål 2 
640.000 
790.000 
970.000 0/ 
/© 
av totala 
8% 
15% 
11% Totala ytan under 
mål 2 (km2) 
8.692 
17.000 
35.325 % 
av totala ytan 
10% 
5% 
8% 
ÖSTERRIKE 
De österrikiska myndigheterna presenterade förslagen för de fyra österrikiska regionerna för mål 2 
(Steiermark, Nieder-Österreich, Ober-Österreich och Voralberg) den 26 april 1995 och kommissionen 
godkände SPD den 15 november 1995. Dessa program omfattar perioden 1995-1999. Deras totala 
kostnad uppgår till 816 miljoner ecu, varav 101 miljoner ecu är bidrag från strukturfonderna. 
Tabell 68: Mål 2 — Österrike — Finansiell fördelning per region och fond (miljoner ecu) 
SPD 
• 
Steiermark 
Nieder-Österreich ' 
Ober-Österreich 
Vorarlbcrg 
Totalt Total 
kor' vi 
463,4 
199,2 
67.0 
86.6 
816,1 Strukturstöd 
Totalt 
58.0 
22.4 
10,8 
9,9 
101,0 ERUF 
38.8 
17.9 
7.1 
6,4 
70,2 ^ ESF 
19.2 
4,5 
3,6 
3,5 
30,8 Offentligt 
nationellt 
bidrag 
123,7 
33,7 
18,7 
12,0 
188,2 Privat 
bidrag 
281,7 
143,0 
37,5 
64.7 
526,9 
SPD baseras på en strategi för att modernisera och diversifiera ekonomin i dessa regioner, som har 
drabbats av den snabba nedgången i sektorerna järn- och metallindustrin, stål och textilindustrin. 
Tyngdpunkten är lagd på skapandet av nya företag och förstärkningen av befintliga företag (i 
synnerhet de små och medelstora företagen) tack vare utveckling av nya tekniska kompetensområ-
" EGTnr L 51 av den 8.3.1995. 
" EGT nr L 123 av den 3.6.1995. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 125 
den. Ca. 60% av de tillgängliga resurserna är avsatta för att förstärka industrin och hantverk såväl 
som de motsvarande tekniska kompetenserna. 30% kommer att gå till finansiering av åtgärder för 
utbildning av mänskliga resurser och 7% till utveckling och främjande av turismen. Man uppskattar 
att de finansiella åtgärderna under dessa fyra SPD kommer att möjliggöra skapandet och bibehållan­
det av 11 000 arbeten. 
Mål 2: Österrike - programplaneringen 1995-1999 
Prioriterade områden 
Investeringar i fbiciagen (inklusive lurism) (a) 
Foil, nyskapande, tekniköverföring (b) 
Slödinfrasuuklur Tor verksamheter (c) 
Utbildning och omskolning (d) 
Teknisk assisians (c) 
TOTALT Total 
kostnad 
573,4 
84.4 
76.6 
7J,6 
6,1 
316,1 Strukturstöd 
Totalt 
40.8 
10,2 
16.7 
30.5 
2.8 
101,0 ERUF 
40,8 
10.2 
16,7 
0.0 
2,5 
70,1 ESF 
0,0 
0.0 
0.0 
30.5 
0.3 
30,8 Offentligt 
nationellt 
bidrag 
84.9 
23.2 
35,1 
41,7 
3,3 
1884 Privat 
bidrag 
447,7 
51.0 
24,8 
3,4 
0,0 
526,9 (d) 9% (e) 1% 
(a) 7H 
Ett integrerat hänsynstagande till miljön 
Skyddet av miljön utgör en integrerad del av SPD och ingår i stödet till introduktion av rena 
teknologier och användningen av alternativa energikällor. 
• 1 Steiermark planeras två åtgärder som utgör en del av två olika prioriterade inriktningar 
(investeringar i industri och turism, tekniköverföring och rådgivning) stöd för investeringar i 
företag för skydd av miljön och en rådgivning beträffande energibesparing och miljötekniker. 
• / Voralbergförutses en åtgärd för att förbättra kunnandet genom ett stöd som riktas till 
pilotprojekt och åtgärder som främjar en rationell energianvändning och produktionstekniker 
som respekterar miljön ytterligare. 
• / Nieder-Österreich förutses en miljöåtgärd i tre delar: inom ramen för den ekonomiska 
omstruktureringen, stöd för investeringar i företagen (rationell energianvändning, minskning 
av industriavfall och luftföroreningar, etc), inom ramen för rådgivning till företagen, rådgiv­
ning till de små och medelstora företagen (avfallsbehandling, minskning av utsläpp, revision, 
etc), inom ramen för ekonomiska infrastrukturer, investeringar i förnyelsebara energikällor 
(solenergi, biomassa, vind, vattenkraftbaser ad elektricitet, etc). 
För övrigt förutses speciella åtgärder för återinförande av kvinnor på arbetsmarknaden, särskilt i 
Nieder-Österreich och Ober-Österreich. Den tekniska assistansen kommer slutligen att förstärka och 
förverkliga regionala förvaltningsstrukturer som möjliggör utvecklingen och lanseringen av idéer till 
nyskapande projekt, såväl som samordningen av insatser inom regional utveckling. 
Tabell 69: Mål 2 — Österrike — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) 
Program och antagandeir Total 
kostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
SPD Nieder-östérreich 
SPD Ober-Österreich 
SPD Steiermark 
SPD Voralberg 
TOTALT 199,2 
67,0 
463,4 
86,6 
816,1 22,4 
10,8 
58,0 
9,9 
101,0 22,4 
10,8 
11,1 
9.9 
54,1 100% 
100% 
19% 
100% 
54% 7.6 
3,9 
5,6 
4,3 
21,4 34% 
37% 
50% 
44% 
40% 
FINLAND 
Sex industriområden omfattas av mål 2 i Finland. Programplaneringen integreras i ett enda SPD för 
1995-1996 där de finska myndigheterna har valt att presentera ett nytt program för perioden 1997-
1999. Tre av områdena är kustområden (delar av regionerna Satakunta och Varsinais Suomi på 
västkusten, Itä-Uusimaa och Kymenlaakso vid östra delen av Finska viken och Kokkola utmed 
nordvästra kusten) och tre andra områden finns inne i landet i regionerna Päjät-Häme (Lahti), i 
126 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
centrala Finland (Jyväskylä) och södra Karelien (Lappeenranta). Det största problemet i dessa 
områden är en hög arbetslöshet (23% i genomsnitt under 1994 mot 20% för landet i genomsnitt), 
som beror på strukturförändringar och den konstanta minskningen av arbetstillfällen i viktiga 
industrier, som domineras av stora företag i sektorer som skogsprodukter, metall och kemiproduk­
ter. Den strukturella nedgången av arbetstillfällen i dessa industrier har accelererats av kollapsen i 
handeln med Ryssland efter 1990. 
Beroendet av några stora arbetsgivare utgör en svag punkt i dessa regioner. SPD lägger därför 
tyngdpunkten på diversifiering och utveckling av små och medelstora företag. Utöver stödet till 
skapandet av nya företag uppmuntrar programmet utvecklingen av befintliga små och medelstora 
företag tack vare investeringar, forskning, utveckling av nya produkter och förbättring av kompeten­
serna kring teknologier och marknadsföring. Därav betydelsen av utbildning och nätverksbyggande 
med andra små och medelstora företag eller företag som är större (grupperad utveckling). Slutligen 
syftar programmet till att utveckla Finlands roll som ingång till Ryssland och de baltiska staterna, i 
synnerhet genom de prioriterade investeringarna som inriktas på de hamnar som används för 
transithandeln. 
Mål 2: Finlund - programplaneringen 1995-1999 
Prioriterade områden 
Utveckling av företagen (a) 
Kompetens och teknologier (b) 
Miljö, infrastruktur och turism (c) 
Teknisk assistans (d) 
TOTALT Total 
kostnad 
172.8 
45.6 
61,8 
2.8 
283,0 Strukturstöd 
Totalt 
36,6 
16,3 
14,9 
1.4 
69^ ERUF 
30.5 
8,7 
•14.9 
l.l 
SS4 ESF 
6.1 
7.6 
0.0 
0.3 
14,0 Offentligt 
nationellt 
bidrag 
49.4 
20.1 
37,0 
1.4 
107,9 Privat 
bidrag 
86.8 
9.2 
9.9 
105^ (c) (d) i% 
(b) 
Programmet presenterades för kommissionen den 8 mars 1995 och godkändes den 11 juli 1995. Den 
har tre prioriterade inriktningar, nämligen utveckling av företagen, utveckling av kompetens och 
teknologier, miljö, infrastruktur och turism. Gemenskapsbidraget är 69,2 miljoner ecu där totalkost­
naden är 283 miljoner ecu. Programmets målsättningar är en nettoökning på ca. 10 000 arbeten i 
industri- och tjänstesektorerna i dessa regioner, en minskning av arbetslösheten gentemot det 
nationella genomsnittet, en tillväxt på 3% av antalet små och medelstora företag och en ökning på 
3% av antalet små och medelstora företag som exporterar. 
Två åtgärder för miljöskydd: 
Den ena införs i inriktningen för utveckling av kompetenser och teknologier, och den andra i 
miljöinriktningen: 
• Åtgärden "utveckling och tillämpning av miljöteknologier" (0,3 miljoner ecu från strukturfon­
derna och en totalkostnad om 1,1 miljoner ecu) förutser ett stöd för inhämtning och spridning 
av information kring "gröna" teknologier, utveckling av produkter och produktionsmetoder 
som respekterar miljön, studier och till miljöforskning samt samarbetet mellan företagen på 
miljöområdet. 
• Åtgärden "skydd av miljön och stadsrenovering" (6,9 miljoner från strukturfonderna och en 
totalkostnad om 30 miljoner ecu) förutser ett stöd för renovering och användning av tomma 
industribyggnader, förbättring av miljön i stadskärnor, till medvetenhetskampanjer kring 
miljöfrågor, forskning och utveckling av avfallsbehandling. 
Programförvaltningen delas mellan regionerna och den centrala myndigheten. Varje område har 
godkänt sitt eget program som det genomför i enlighet med en gemensamma procedurer och 
urvalskriterier, regionala ministeriekontor och arbetsmarknadens parter. Det är skälet varför pro­
grammet är integrerat i ett enda programplaneringsdokument med en enda nationell övervaknings­
kommitté. Två möten i övervakningskommittén har ägt rum i september och november 1995. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 127 
Tabell 70: Mål 2 — Finland — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) 
Program och antagandear Total 
kostnad Strukturstöd 1 Åtaganden 
(1) 1995 
1 (2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
199S 
SPD Finland | 283,0} 69.2| 31,1| 45%| 15,6| 50% 
SVERIGE 
Förslagen för de fem svenska regionerna som omfattas av mål 2 (Ångermanlandskusten, Bergslagen, 
Blekinge, Fyrstadsregionen och norra Norrlandskusten med en total befolkning på 970 000 invånare) 
presenterades för kommissionen den 16 juni 1995 och de fem SPD godkändes den 22 november 1995. 
De omfattar perioden 1995-1999. De fem regionerna utmärker sig genom ett starkt beroende vad 
gäller traditionella industrier (skogsbruk, gruvindustri, mekanisk industri), dominerade av en eller 
två stora arbetsgivare på den lokala arbetsmarknaden, en svag företagsamhet, en utflyttningstrend 
och en åldrande befolkning. Programmen förutser ett totalt bidrag från strukturfonderna på 160 
miljoner ecu, där den totala kostnaden är något mer än 800 miljoner ecu. 
Den huvudsakliga utmaningen som bör tacklas i dessa regioner är att skapa nya arbetstillfällen, för 
att kompensera för förlusten nyligen i de traditionella industrisektorerna och de förutsedda förlorade 
arbetstillfällena i den offentliga sektorn. Den viktigaste målsättningen i SPD är att modernisera och 
diversifiera den regionala ekonomin för att utgöra en stabil bas för skapande av arbetstillfällen i den 
privata sektorn. De fem programmen inriktar sig på förbättringen av företagsmiljön i de berörda 
regionerna och kring förstärkningen av de små och medelstora företagen i produktionssektorn och 
tjänster för företagen. De syftar också till att utveckla turistverksamheter, genom att basera sig på 
det rika kulturarvet och natursköna områden i dessa regioner. Man uppskattar att genomförandet av 
programmen kommer att skapa 21 000 nya arbetstillfällen. 
Tabell 71: Mål 2 — Sverige — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) 
SPD 
Ångermanlandskusten 
Bergslagen 
Blekinge 
Fyrstad 
Norra Norrlandskusten 
Totalt Total 
kostnad 
89,5 
321,4 
85,8 
145,5 
161,0 
803,2 Strukturstöd 
Totalt 
18,0 
67,0 
15,0 
24,0 
36,0 
160,0 ERUF 
14,2 
47,5 
12,3 
19,0 
28,7 
121,7 ESF 
3,8 
19.5 
2,7 
5,0 
7,3 
38,3 Offentligt 
nationellt 
bidrag 
29,5 
150,9 
33,1 
56,0 
83,0 
.352,5 Privat 
bidrag 
42,0 
103,5 
37,7 
65,5 
42,0 
290,7 
För att uppnå dessa strategiska målsättningar koncentreras prioriteringarna på utvecklingen av 
företag och industrier, turismen och de mänskliga resurserna. För att uppmuntra till diversifiering 
och öka konkurrenskraften hos företagen och deras exportpotential, kommer stöd att gå till 
rådgivningstjänster, nätverksbyggande och verksamheter inom forskning och utbildning. För att 
stimulera nyskapande hos de små och medelstora företagen, förutser SPD ett stöd för nätverksbyg­
gande bland företagen, till samarbete mellan företagen och kunskapspoler och utbildning av perso­
nal. Insatser kommer också att spridas ut för att attrahera investeringar (omstrukturering och 
upprensning av industriområden samt marknadsföringsaktiviteter). Slutligen kommer programmen 
att stödja åtgärder för utveckling av turistverksamheter (exempelvis små infrastrukturer för turism, 
organisering av kulturella evenemang som värderar det rika arvet i dessa regioner, utveckUng av nya 
attraktioner). Dessa prioriteringar baserar sig på de horisontella inriktningarna, framförallt utveck-
Ungen av informationsteknologier, främjande av jämställdhet mellan män och kvinnor, bevarande 
av miljön och ökningen av kvalifikationer och kompetenser. 
128 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Åtgärder som gynnar miljön: 
De förutses i varje svenskt SPD och gäller följande: 
• Renovering och upprensning av övergivna industriområden och strukturer (Bergslagen: ERUF: 
3 miljoner ecu, totalkostnad: 16 miljoner ecu), 
• Stöd till utveckling av produkter som respekterar miljön och introduktion av rena teknologier 
hos de små och medelstora företagen (Fyrstadsregionen: ERUF: 0,6 miljoner ecu, totalkost­
nad: 3,6 miljoner ecu), 
• Stöd för bevarande och underhåll av det nationella arvet (Fyrstadsregionen: ERUF: 1,6 
miljoner ecu, totalkostnad: 9,1 miljoner ecu, norra Norrlandskusten: ERUF: 1,8 miljoner ecu, 
totalkostnad: 8,7 miljoner ecu). 
De huvudsakliga mottagarna av dessa program kommer att vara de små och medelstora företagen, 
kandidaterna tiU att skapa företag, kommunerna, olika lokala organisationer och utbildnings- och 
forskningsinstitutioner. 
Mål 2: Sverige - programplaneringen 199S-1999 
Prioriterade områden 
Utveckling av företagen (•) 
Nyskapande, forakning och utveckling (b) 
Miljon for företagen, turism, lokal utveckling (c) 
Utbildning, kvalifikationer (d) 
Teknisk auisuns (e) 
TOTALT Total 
kostnad 
453.1 
86.7 
157.1 
97.2 
9.1 
1034 Strukturstöd 
Totalt 
79.5 
17.8 
13,1 
24.3 
4.6 
»0,0 ERUF 
63.5 
17,8 
30.1 
«.2 
3.4 
121,7 ESF 
16 
0,0 
3 
18,1 
1.2 
38,3 Offentligt 
nationellt 
bidrag 
171,7 
39.8 
(9,6 
46,9 
4.5 
352,5 Privat 
bidrag 
201.9 
29,1 
33.7 
26,0 
0,0 
290,7 (d) 12% 
(c) 
(b)" 11% 
Programplaneringen utförs inom ramen för ett partnerskap som inkluderar kommissionen, regerin­
gen, de lokala och regionala myndigheterna som representerar alla lokala intressen, däri inkluderat 
arbetsmarknadens parter, genom ett system av förvaltningskommittéer som underordnas en allmän 
övervakningskommitté för SPD. Det första mötet för dessa fem övervakningskommittéer för SPD 
höUs i december 1995. 
Tabell 72: Mål 2 — Sverige — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) 
Program och antagandear Total 
kostnad Strukturstöd 
O) Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2)/(D Betalningar 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
199S 
SPD Ångermanlandskusten 
SPD Bergslagen 
SPD Blekinge 
SPD Fyrstadsregionen 
SPD Norra Norrlandskusten 
TOTALT 89,5 
321,4 
85,8 
145,5 
161,0 
803,2 18,0 
67,0 
15,0 
24,0 
36,0 
160,0 18,0 
12,8 
15,0 
24,0 
36,0 
105,8 100% 
19% 
100% 
100% 
100% 
66% 6,2 
6,4 
5,0 
8,2 
12,3 
38,1 34% 
50% 
34% 
34% 
34% 
36% 
7.3. Mål 3 och 4 
Som för de övriga målen utmärktes 1995 av, vad gäller målen 3 och 4, upprättande av SPD i de nya 
medlemsstaterna genom aktiva partnerskap. 
Tabell 73: Mål 3 och 4 — Sverige — Indikativ fördelning av anslagen till de nya medlemsstaterna 
(miljoner ecu) 
Österrike 
Finland 
Sverige 
Totalt Mål 3 och 4 
395.0 
343.0 
520,0 
1.258,0 Mål 3 
334,0 
258,4 
347,0 
939,4 Mål 4 
61,0 
84,6 
173,0 
318,6 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 129 
ÖSTERRIKE 
De österrikiska SPD för mål 3 och 4 godkändes i juli 1995. De motsvarar ett totalt bidrag från ESF 
på 395 miljoner ecu och genomförs under arbetsmarknads- och socialministeriets allmänna ansvar, i 
synnerhet genom intermediären arbetsmarknadsstyrelsen och federala socialtjänster. Programmen 
omfattar perioden 1995-1999. 
Mål 3: Programplanering 1995-1999 (ndljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Stöd för kategorier som har drabbats av strukturomvandlingar (a) 25,8 
Införande av långtidsarbetslösa, äldre människor och personer som hotas av 
utestängning (b) 113,8 
Integrering av handikappade (c) 95,2 
Hjälp till integrering av unga (d) 22,9 
Främjande av jämnstfllldhet mellan män och kvinnor (e) 61,1 
Teknisk assistans (Q 15,2 
Totalt 334,0 (e) 
(d) 7% (f) 5% (a) 8% 
18% 
(C) 29% (b) 33% 
Mål 3: Under rubriken mål 3 kommer en särskild prioritering att ges åt stödet till befolkningsgrupper 
som är särskilt drabbade av accelerationen i den ekonomiska utvecklingen till följd av anslutningen 
till Europeiska unionen. Bidraget från ESF — fullföljande och fördjupande av den österrikiska 
arbetsmarknadspolitiken — kommer att i huvudsak fokuseras på långtidsarbetslösa, äldre människor 
och personer som hotas av social utslagning. Ett viktigt stöd kommer att vara att uppmuntra 
arbetslösa handikappade att återinträda på arbetsmarknaden. Kompletterande åtgärder kommer att 
slutligen beslutas om för att främja jämställdheten mellan män och kvinnor, såväl som integreringen 
av unga på arbetsmarknaden. 
Mål 4: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden 
Förutseende av trender på arbetsmarknaden och återställning av 
utbildningsnivån (a) 
Yrkesutbildning (b) 
Förbättring och utveckling av utbildningssystemen (c) 
Teknisk assistans (d) 
Totalt ESF 
4.5 
46,0 
8,4 
2,1 
61,0 (c) 14% {d) 3% (3) 7% 
Mål 4: SPD för mål 4 har som huvudsakligt mål att hjälpa arbetskraften att anpassa sig till den 
industrieUa utvecklingen och till nya produktionsmetoder. I enlighetet med koncentrationsprincipen 
inriktas åtgärderna på personalen i små och medelstora företag. De gäller de äldre arbetarna, som 
saknar utbildning och har föråldriga kvalifikationer, arbetare i nyckelpositioner, tulltjänstemän, 
deltidsarbetslösa samt säsongsarbetare. Eftersom detta tillvägagångssätt utgör en nyhet i arbetsmar­
knadspolitiken i Österrike, så kommer ingripandena att utvärderas efter två år och om det är 
nödvändigt att anpassas och bytas ut. 
Genomförandet a Y dessa program under 1995 har underlättats av de österrikiska myndigheternas 
beslut att söka kontakt med initiativtagarna bakom projekten. De sociala och ekonomiska effekterna 
kommer dock först att kunna ses under 1996. 
130 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Tabell 74: Mål 3 och 4 — Österrike — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) 
Program 
och 
antagandeår Total 
kostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Mål 3 
1995 
SPD Österrike 779,3 334,0 64,1 19% 32,0 50% 
MâH " " ^ . ' 
1995 
SPD Österrike 
TOTALT 171,4 
950,6 61,0 
395,0 11,7 
75,8 19% 
19% 5,9 
37,9 50% 
50% 
FINLAND 
Finland är den första av de nya medlemsstaterna för vilken ESF-programmet godkändes. Det finska 
SPD för mål 3 och 4 godkändes den 25 juli 1995 och förutser ett totalt stöd från ESF på 343 miljoner 
ecu. Stödet från ESF motsvarar 7% av de nationella resurserna för åtgärder som gynnar sysselsätt­
ningen. Eftersom Finland är en av de länder i Europa som har kommit längst inom undervisning, 
utbildning och arbetsmarknadspolitik, intar åtgärderna och programmen under ESF en viktig plats 
vad gäller nyskapande åtgärder. 
Vad gäller genomförandet så har övervakningskommittéer bildats för varje mål, och vart och en av 
dem har redan träffats. För övrigt har flertalet seminarier, förberedande möten och arbetsgrupper 
redan organiserats. Bestämmelserna kring uppföljning och utvärdering kommer att färdigställas med 
de finska myndigheterna, och övervakningskommittéerna kommer att uttala sig under första halvå­
ret 1996. Det är arbetsmarknadsministern som tillförsäkrar samordningen av ingripanden som utförs 
under mål 3 och 4. Han koordinerar samtidigt med de relevanta myndigheterna de åtgärder som 
hänför sig till mänskliga resurser för samtliga mål, och han har ansvaret för utförandet av flertalet 
horisontella program under ESF. Upprättandet av budgeten och de nationella reglerna tillförsäkrar 
en stor spridning av de beslutsprocedurer som tillämpas på projekt under ESF. 
Mål 3: SPD är inriktat på kampen mot arbetslösheten och aktiveringen av den ekonomiska tillväxten 
genom skapandet av små och medelstora företag. Ca. 97 400 personer bör gynnas av planerade 
åtgärder under mål 3. 
Mål 3: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden ESF 
Väg för återinförande (a) 110,0 
Skapande av arbetstillfällen och utveckling av mänskliga resurser hos små 
och medelstora företag (b) 61,5 
Ungas behov beträffande arbetstillfällen (c) 82,2 
Åtgärder för Aland (d) 0,8 
Teknisk assistans (e) 3,9 
Totalt| 258,4 (c) 32% 42% 
(b) 24% 
I början av 1995 skyndade de finska myndigheterna på lanseringen av programmet genom att införa 
ett "förfarande för förstaprioritering". Utarbetandet av nya arbetsmetoder och praktiska modeller, 
den administrativa proceduren och genomförandet av nödvändiga hjälpmedel hade tagit mer tid än 
vad som hade förutsetts. Projektunderlagen var flest till antalet i slutet av hösten. Totalt startade 204 
projekt under 1995. Sammanställningen för 1995 kan sägas vara tillfredsställande om man tar i 
beräkning de inneboende svårigheterna under det första året. 
Mål 4: Mål 4 kommer att erhålla ett totalt bidrag på 84,6 miljoner ecu för perioden 1995-1999. Det 
innehåller tre prioriterade områden och bör gynna 34 500 människor. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 131 
Mål 4: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden 
Förutseende av utvecklingar i yrkeslivet (a) 
Utbildning och omskolning, yrkesvägledning och rådgivning (b) 
Utveckling av kunskap och nyskapande nätverk (c) 
Åtgärder för Aland (d) 
Teknisk assistans (e) ^ 
Totalt ESF 
7,6 
47,5 
25,5 
0,2 
3,8 
84,6 (c) (d) o.2%<e) 4% <aV 9% 
30% 
(b) 57% 
Starten av programmet för mål 4 gick snabbare än planerat och snabbare än för merparten av 
medlemsstaterna. Det enda problemet finns i koncentrationen av finansiering och projekt kring ett 
fåtal åtgärder, särskilt åtgärden för utveckling av praktiska kunskaper hos personalen, den viktigaste 
i SPD och den enda som har startat fullt ut. De andra åtgärderna återfinns ännu enbart i ett fåtal 
projekt. Totalt startade 81 projekt under 1995. 
Tabell 75: Mål 3 och 4 — Finland — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) 
Program 
och 
antagandeår Total 
kostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 
(3) OJ 
/o 
(3)/(2) 
Måfav/ ;^vi>v ' '" * * * . ' ^' * •*- ' > • * ' - - '* 
1995 
SPD Finland 926,0 258,4 60,3 23% 30,2 50% 
MåK ••o~y*x». ,*s ^ %'-.'-;-, ; x. 
1995 
SPD Finland 
TOTALT 301,5 
L227.5 84^6 
343,0 14,8 
75,2 18% 
22% 7,4 
37,6 50% 
50% 
SVERIGE 
Mål 3: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden 
Integrering av unga på arbetsmarknaden (a) 
Kamp mot långtidsarbetslösheten (b) 
Tillträde på arbetsmarknaden för peroncr som riskerar utestängning (c) 
Teknisk assistans (d) 
Totalt ESF 
96,6 
173.1 
63,3 
14,0 
347,0 (c) 18% (d) 4% 
(a) 28% 
(b) 50% 
Mål 3: Sverige presenterade i april 1995 sitt SPD för mål 3 för kommissionen, som godkände SPD 
den 6 december 1995. Dess genomförande startade först under 1996 men det överenskoms att 
bidraget betalas ut från ESF retroaktivt till projekt som omfattas och startades efter den 1 juli 1995. 
Delfinansieringen från ESF kommer att koncentreras på de mest effektiva och nyskapande åtgärder­
na för tillträde för personer som hotas mest av utslagning på arbetsmarknaden. Ca. 150 000 personer 
bör dra nytta av programmet under mål 3 mellan 1995 och 1999. 
Mål 4: Programplanering 1995-1999 (miljoner ecu) 
Prioriterade områden 
Förutseende, planering och utveckling (a) 
Kompetenshöjning, yrkesvägledning och rådgivning (b) 
Strukturer för samarbete och överföring, nätverk (c) 
Teknisk assistans (d) 
Totalt ESF 
26,0 
112,4 
26,0 
173,0 (c) 15% (d) 5% (a) 15% 
132 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Mål 4: SPD för mål 4 presenterades för kommissionen av de svenska myndigheterna i april 1995, 
men godkändes först i februari 1996. Till följd av detta så kommer finansieringen från ESF att 
endast ges till projekt som startas under perioden 1996-1999. Programmet kommer huvudsakligen att 
fokusera på nyskapande anpassningsåtgärder som riktar sig till personer i små och medelstora 
företag med färre än 50 personer. SPD utgör en sammanhängande helhet där varje åtgärd leder till 
eUer öppnar dörren för en annan. Det makroekonomiska planerandet dubbleras i både planerande 
och fastställande av företagens yrkesbehov. Detta tillvägagångssätt omfattar utarbetandet av indivi­
duella företagsplaner, kontinuerlig utbildning av yrkesgrupper och — den viktigaste åtgärden — öka 
värdet på personalens kompetenser samt framförallt kompetenserna hos arbetare som hotas av 
uppsägning. En sista åtgärd främjar inrättandet av nätverk mellan arbetare, företag och övergångs-
strukturer. Notera att en del som är maximerad till 15% av medlen som är avsatt för de viktigaste 
åtgärderna kommer att vara reserverad för projekt som på kommunal eller landskapsnivå vänder sig 
till personalen i de små och medelstora företagen inom den offentliga vårdsektorn. För övrigt är 
omsorgen för jämställdhet mellan män och kvinnor underliggande i samtliga åtgärder. Det totala 
antalet mottagare kommer att vara omkring 240 000 under perioden 1996-1999. 
Tabell 76: Mål 3 — Sverige — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) 
Program 
och 
antagandeår Total 
kostnad Strukturstöd 
0) Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
MW3;:^- '*,:.' - ' -
1995 
SPD Sverige • 771,0 347,0 73,0 21% 36,5 50% 
7.4. Mål 5a 
Mål 5a jordbruk 
Bestämmelserna kring genomförande av utbetalningarna för de nya medlemsstaterna under mål 5a 
jordbruk, utanför de områden som omfattas av mål 1, 5b och 6 såväl som prioriteringarna i 
förhållande till verksamhetsområden, kategorier av jordbrukare och områden, godkändes under 
1995. 
Tabell 77: Mål 5a jordbruk — Genomförandeprognos 1995-1999 (miljoner ecu) 
Österrike 
Finland 
Sverige 
Totalt . Totalt 
385,8 
331,0 
90,1 
806,9 Produktion 323,5 
Saluföring och bearbetning 62,3 
Produktion 287,9 
Saluföring och bearbetning 43,1 
Produktion 67,2 
Saluföring och bearbetning 22,9 
Produktion 678,6 
Saluföring och bearbetning 1283 % 
84% 
16% 
87% 
13% 
75% 
25% 
84% 
16% 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 133 
Mål 5a jordbruk — valen i medlemsstaterna, 1995-1999 
Österrike 
(012% (a)l1% 
(e) 57% (b) 3% 
(d)i% (C) 27% 
(e 66% Finland 
(a) 12% (b) 0.9% 
(f) 7% \ _. 
(e) 78% 
• Investeringar i förelag (a) 
• Bearbetning och saluföring (c) 
DBergsområden och mindre gynnade områden (e) O Producentsammanslutningar (b) 
O Utbildning och stödtjänster (d) 
D Unga jordbrukare (0 
Mål 5a fiske 
Efter förberedelserna som startade 1994 har de tre programmen för Sverige, Finland och Österrike 
under mål 5a fiske för perioden 1995-1999 godkänts under 1995. För Sverige och Finland så 
innehåller SPD för mål 6 också en rubrik "fiske". 
Tabell 78: Mål Sa fiske — prioriterade SPD-åtgärder (miljoner ecu) 
Ändring och omställning av fiskeansträngningar 
Andra åtgärder för fiskeflottan 
Förnyelse och modernisering av flottan 
Vattenbruk 
Skyddade marina områden 
Hamnutrustningar 
Bearbetning och saluföring av produkter 
Marknadsföring av produkter 
Socioekonomiska åtgärder 
Andra åtgärder 
Totalt Österrike 
1.05 
0,87 
0,04 
pm 
2,0 Finland 
4,1 
2,4 
6,0 
0,5 
1,0 
6.5 
2,2 
pm 
0,3 
23,0 Sverige 
4,0 
12,0 
5,1 
1,9 
2,2 
9,0 
2,2 
pm 
3,6 
40,0 Strukturstöd 
8,1 
0,0 
14,4 
12,2 
2,4 
3,2 
16,4 
4,4 
pm 
3,9 
65,0 
(1) Dessa iigärdcr kan introduceras av medlemsstaterna eAer ändring av förordning (EC) nr 3699/93 under 1995. 
Beloppet för dess* åtgärder skall bestämmas inom den totala finansiela ramen. 
Tabell 79: Mål 5a fiske — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) 
Program och antagandeår 
1995 
SPD Österrike 
SPD Finland 
SPD Sverige 
Totalt Total kostnad 
22,5 
81,9 
115,9 
220,3 Strukturstöd 
O) 
2,0 
23,0 
40,0 
65,0 Åtaganden 
1995 
(2) 
2,0 
23,0 
40,0 
65,0 % 
(2)/(D 
100% 
100% 
100% 
100% Betalningar 
1995 
(3) 
0,2 
6,9 
12,0 
19,1 (3)/(2) 
10% 
30% 
30% 
29% 
ÖSTERRIKE 
SPD för mål 5a fiske (utanför mål 1-områden) godkändes den 26 juli 1995 och förutser ett belopp 
från FFU på 2 miljoner ecu för perioden 1995-1999. Det gäller huvudsakligen sektorerna vattenbruk 
samt förädling och saluföring av produkter. Ett första möte i övervakningskommittén hölls i oktober 
1995 under vilket den interna förordningen för kommittén och urvalskriterierna för projekten 
fastställdes. De österrikiska myndigheterna hade redan då påbörjat de första åtgärderna för genom­
förandet av programmet. 
134 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
FINLAND 
SPD för mål 5a i Finland omfattar samtliga åtgärder som gynnar fisket utanför mål 6-områden. Den 
indikativa finansieringsplanen förutser en total investering på 82 miljoner ecu för perioden 1995-
1999, varav 23 miljoner ecu är bidrag från FFU. Programmet godkändes den 28 juli 1995 och 
innehåller åtta olika slags ingripanden, i synnerhet ändringen på fiskesatsningarna, modernisering av 
flottan, akvakultur och förädling av produkter. Det första mötet i övervakningskommittén, vars 
medlemmar är fem representanter från olika fiskeriorganisationer, hölls i december 1995. Även om 
ett litet antal projekt redan hade godkänts så är metoden för ingripande genom planering ny och det 
kommer att behövas en viss tid för de finska myndigheterna och övervakningskommittén att anpassa 
procedurer och kontrollera genomförandet av programmet. 
SVERIGE 
Det svenska programmet för mål 5a fiske utanför mål 6-områden godkändes den 8 november 1995. 
Bidraget från FFU till programmet är 40 miljoner ecu och dess huvudsakliga målsättning är att följa 
med ändringen och moderniseringen av fiskeflottan, såväl som den kvalitativa och kvantitativa 
utvecklingen av förädlingsindustrin. Övervakningskommittén, som kommer att ansvara för åtgärder­
na under mål 5a för hela landet, däri inbegripet mål 6-områden förutom de finansiella frågorna, höll 
sitt konstituerande möte i december 1995. Vid detta möte godkändes urvalskriterierna för projekten, 
vilket har möjliggjort att programmet kunnat starta i början av 1996. 
7.5. Mål 5b 
Innan SPD för mål 5b godkändes har förhandsbedömningar av programmen för mål 5b genomförts 
för de tre nya medlemsstaterna. De inriktar sig på ett program för Finlands fastland som omfattar 14 
områden och ett program för Åland, 7 program för Österrike och 5 program för Sverige. Målsättnin­
gen bakom dessa utvärderingar var att möjliggöra för kommissionen att bättre lära känna behoven i 
dessa regioner, deras potentialer och utvecklingsprioriteringar för jordbruket och landsbygden. 
Bidraget från utvärderingarna har framförallt inriktat sig på följande punkter, nämligen en tydligare 
definition av programstrategin och kvantifieringen av målen, i synnerhet vad beträffar avkastningen 
och sysselsättningen, en respekt för regionaliseringsprincipen, framförallt för Finlands fastland där 
ett enda program presenterades för samtliga mål 5b-regioner, fastställande av fysiska indikatorer 
samt indikatorer för prestanda, mätning av inverkan på landsbygdsområden av effekterna från 
tillämpningen av en gemensam jordbrukspolitik. Dessa studier har dessutom varit ett användbart 
instrument för kommissionens tjänster under förhandlingen av programmen. 
Tabell 80: Mål 5b — SPD antagna under 1995 i de nya medlemsstaterna (miljoner ecu) 
Medel mss ta t/Region 
Österrike 
Kärnten 
Nieder-Österreich 
Ober-Österreich 
Salzburg 
Steiermark 
Tyrolen 
Vorarlberg 
Finland 
Finlandfostlandet 
Åland 
Totalt 
% Total 
kostnad 
2.679,9 
404,8 
762,7 
539,3 
104,3 
629,1 
181,3 
58.3 
624,1 
613,8 
10,3 
3.304,0 Struktur 
stöd 
411,0 
58,0 
111,6 
98,5 
16,0 
85,3 
34,4 
7,2 
194,0 
191,4 
2,6 
605,0 
100% EUGFJ 
164,2 
20.9 
44,6 
41,3 
6,4 
34,1 
13,8 
3,1 
66,7 
65,5 
1,2 
230,9 
38% ERUF 
175,0 
28,9 
46,7 
41,3 
7,0 
34,1 
13,8 
3,1 
94,5 
93,4 
1,2 
269,5 
45% ESF 
71,8 
8,2 
20,3 
15,9 
2,6 
17,1 
6,9 
1.0 
32,8 
32,5 
0,3 
104,6 
17% 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 135 
ÖSTERRIKE 
Befolkning (1000 inv) 
Yta (km2) 2.276 
50.040 
miljoner ecu 
7 SPD Totalt 
Genomsnitt per SPD 
Fördelning mellan fonder 
EUGFJ 
ERUF 
ESF 411,0 
58,7 
164,2 
175.0 
71,8 (e) 
(d) 17% (9> 1% (a) 28% 
(C) 8% (b) 28% Q Diversifiering och utveckling av 
jordbruk och skogsbruk (•) 
O Diversifiering och utveckling av 
sektorer utanför jordbruket (b) 
• Miljöskydd <c) 
DTurism (d) 
• Lokal utveckling av byar (c) 
O Mänskliga resurser (0 
• Teknisk assistans (g) 
Kommissionen godkände i början på året förteckningen över österrikiska mål 5b-områden, på 
samma sätt som gemenskapsbidragens belopp, dvs. 411 miljoner ecu för perioden 1995-1999. De 7 
SPD godkändes den 4 december 1995. Dessa program bestämmer prioriteringen av jordbrukets 
diversifiering såväl som stödet till små och medelstora företag. De påtalar betydelsen av en insats 
från privata investerare. Ansvaret för deras genomförande är anförtrott åt länderna. Vad gäller 
utbetalningarna under 1995 har kommissionen bundit upp 19% och betalat ut 9% av gemenskapens 
planerade anslag för hela perioden. 
Tabell 81: Mål 5b — Österrike — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) 
Program och antagandeår Total kostnad Strukturstöd 
O) Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
SPD Kamlen 
SPD Nieder-Österreich 
SPD Ober-Österreich 
SPD Salzburg 
SPD Steiermark 
SPD Tyrolen 
SPD Vorarlberg 
TOTALT 404.8 
762,7 
539,3 
104,3 
629,1 
181,3 
58,3 
2.679,9 58,0 
111,6 
98,5 
16,0 
85,3 
34,4 
7.2 
411,0 11,0 
21,2 
18.9 
3,1 
16,2 
6,6 
1,4 
78,3 . 19% 
19% 
19% 
19% 
19% 
19% 
19% 
19% 5,5 
10,6 
9,4 
1,5 
8.1 
3,3 
0,7 
39,2 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
FINLAND 
Befolkning (1000 inv) I 1.094 
Yta (km1) | 95.219 
miljoner ecu 
2 SPD Totalt] ÎHÔ 
Genomsnitt per SPD 97,0 
Fördelning mellan fonder 
" EUGFJ I 66/7 
ERUF 94.5 
ESFJ 32£ (g) i* 
(b) 41% O Diversifier ing och utveckling av 
jordbruk och skogsbruk (a) 
O Diversifiering och utveckling av 
sektorer ulanlor jordbruket (b) 
• Miljöskydd (c) 
OTurisrn (d) 
• Lokal utveckling av byar (e) 
• Mänskliga resurser (0 
• Teknisk assistans (g) 
Avgränsningen av mål 5b-områden i Finland och beloppen som anslås från gemenskapen, 194 
miljoner ecu för perioden 1995-1999, godkändes av kommissionen i januari och februari 1995. 
Utkasten till SPD hade redan presenterats av de finska myndigheterna den 8 mars 1995 och 
kommissionen godkände de två programmen den 13 november 1995. Varje program har utformats 
för att ta med de geografiska och socioekonomiska dragen för varje område som berörs, där ett 
program planeras för Åland och de övriga för fastlandet (de senare programmen innehåller 14 
136 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
regionala rubriker). Den första prioriteringen av programmen gäller stödet till små och medelstora 
företag. Den andra syftar till diversifiering av jordbruket och skogsbruket. För Åland utgör turismen 
den viktigaste utvecklingsinriktningen. 
Ansvaret för genomförandet har anförtrotts på regional nivå åt "regionala råd" och på nationell nivå 
åt Inrikesministeriet. Övervakningskommittéerna upprättades den 11 och 13 december 1995, medan 
kommissionen under 1995 har fortsatt att binda upp 17% och betala ut 8% av gemenskapens 
planerade anslag för hela perioden för dessa två SPD. 
Tabell 82: Mål 5b — Finland — Finansiellt genomförande av SPD (miljoner ecu) 
Program och antagandeir Total kostnad Strukturstöd 
0) Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
SPD Finlandfastlandet 
SPD Aland 
TOTALT 613.8 
10,3 
624,0 191,4 
2,6 
194,0 30,5 
2,3 
32,8 16% 
89% 
17% 15,2 
0,7 
15,9 50% 
30% 
49% 
SVERIGE 
Befolkning (1000 inv) j 754 
Yta (km2) J 52.746 
miljoner ecu 
TSPD Totalt I 138,0 
Genomsnitt per SPD [ 27,6 (9) 
(0 21% 2% (a) 17% 
(c) 5% (b) 38S • Diversifiering och utveckling av-
jordbruk och skogsbruk (a) 
B Diversifiering och utveckling av 
sektorer utanför jordbruket (b) 
• Miljöskydd (c) 
•Turism (d) 
• Lokal utveckling av byar (e) 
• Mänskliga resurser (0 
•Teknisk assistans (g) 
Valet av svenska mål 5b-områden slutfördes av kommissionen den 18 april 1995. Dessa områden har 
särdraget att ha en mycket låg befolkningstäthet (14 invånare/km2). Det handlar om tre områden på 
fastlandet (Sydöstra Sverige och Västerbotten/Gävle/Dalarna, ett område med mycket skog och har 
en mycket utspridd befolkning, västra Sverige, som karaktäriseras av en åldrande befolkning och en 
kontinuerlig utflyttning av unga människor) och två öområden (Skärgården, ögrupp med 300 
bebodda öar som lider av isolering, en äldre befolkning och en utflyttning av unga människor, samt 
ön Gotland, den största ön i Sverige vars lokala produktion är isolerad från viktiga marknader men 
vars kulturarv och exceptionella natur kan värdesättas). Fördelningen av bidrag beslutades av 
kommissionen den 22 mars 1995 och inriktar sig på 138 miljoner ecu för perioden 1995-1999. De fem 
SPD presenterades för kommissionen under 1995 och bör slutföras under 1996. 
Sjunde ursrapporten — Strukturfonderna 1995 137 
B. ÖVRIGA ÅTGÄRDER 
1. Gemenskapsinitiativ 
1.1. Inledning 
Ett inledande år för programmen 
Året 1995 har huvudsakligen utmärkts av godkännandet av merparten av programmen och av 
förslaget om fördelning av budgetreserven för initiativen. Totalt har 263 program godkänts av 
kommissionen under 1995, eller ca. två tredjedelar av de 401 program som de femton medlemsstater­
na har lämnat in. Detta motsvarar 81% (9,540 miljarder ecu) av det ursprungliga totalbeloppet som 
hade anslagits för tolv medlemsstater för perioden 1994-1999 (11,729 miljarder ecu) och 42% (157,7 
miljoner ecu) av det anslagna beloppet för de tre nya medlemsstaterna för perioden 1995-1999 (376 
miljoner ecu). Av samtliga program är 45 program avsedda för de tre nya medlemsstaterna (14 
program under INTERREG och 31 övriga program). Fördelningen per initiativ för de nya medlems­
staterna beslutades först i april 1995, där endast åtta gemenskapsinitiativ godkändes 19951. 
Tabell 83: Antal presenterade och antagna program under 1995 
B 
OK 
0 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
N 
P 
UK 
EUR 12 
AT 
Fl 
SE 
EUR IS 
Inttrrcg/ 
Rcgen 
Peace 
Totalt ADAPT 
(A) 
2 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
2 
14 
1 
1 
1 
17 
17 fl» 
2 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
2 
14 
1 
1 
1 
17 
17 Employment 
(A) 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
! 
3 
3 (B) 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
1 
3 
3 LEADER 
(A) 
4 
M 
1 
17 
20 
1 
21 
1 
4 
1 
5 
90 
8 
2 
2 
102 
102 (B) 
0 
0 
13 
1 
17 
II 
1 
12 
1 
4 
1 
5 
66 
1 
0 
0 
67 
«7 PESCA 
(A) 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
4 
6 
• 
6 (B) 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
C 
1 
• 
1 
0 
1 
4 
0 
0 
4 
• 
4 PME 
(A) 
2 
1 
16 
1 
1 
3 
1 
1 
1 
1 
1 
i 
34 
1 
2 
1 
38 
38 (B) 
1 
0 
9 
1 
0 
3 
1 
0 
0 
1 
1 
4 
21 
0 
0 
0 
21 
21 REGIS 
(A) 
-
• 
" 
1 
4 
• 
-
1 
6 
• 
6 
6 (B) 
• 
• 
-
1 
1 
1 
3 
3 
3 RECI1AR 
(A) 
2 
7 
1 
1 
7 
2 
• 
1 
8 
29 
1 
30 
30 (B) 
2 
6 
1 
0 
6 
2 
1 
8 
26 
0 
26 
26 KONVER 
(A) 
3 
1 
16 
1 
1 
17 
1 
I 
1 
1 
1 
44 
1 
45 
45 w 3 
• 1 
13 
1 
0 
17 
0 
C 
0 
t 
1 
37 
0 
37 
37 RESIDER 
(A) 
2 
9 
1 
1 
7 
1 
1 
1 
0 
3 
26 
1 
27 
27 (B) 
2 
8 
1 
0 
5 
0 
0 
1 
0 
2 
19 
0 
19 
19 RETEX-
(A) 
2 
t 
1 
1 
1 
1 
2 
. 
1 
1 
2 
20 
1 
21 
21 (B) 
1 
4 
1 
0 
1 
0 
2 
1 
0 
2 
12 
0 
12 
12 URBAN 
(A) 
3 
1 
10 
.1 
1 
8 
1 
1 
1 
2 
1 
10 
40 
1 
1 
1 
43 
43 (B) 
2 
1 
8 
1 
1 
0 
0 
0 
1 
2 
1 
1 
18 
1 
0 
0 
19 
19 Totalt 
(A) 
20 
5 
81 
8 
25 
69 
5 
31 
6 
12 
8 
37 
307 
15 
8 
8 
338 
62 
1 
401 (B) 
" 13 
3 
62 
8 
20 
46 
3 
18 
3 
11 
7 
26 
220 
4 
2 
2 
228 
34 
1 
263 
(A) Föreslagna program 1995 
(B) Antagna program 1995 
* Däri inkluderat de program som antogs 1993 och ändrades 1995 
Proceduren för godkännande av program har varit långsam. Antalet initiativ (13) och program som 
härrör från dem (cirka 400) för samtliga strukturfonder, där anledningen till att proceduren 
bromsades upp i början berodde till viss del på att vissa medlemsstater lämnade in regionvisa 
program. Detta har förstärkts av kommissionens omsorg att godkänna program av hög kvalitet, som 
överensstämmer med gemenskapsinitiativen och som på så sätt skiljer dem från GSR/SPD. Dessa 
olika initiativ syftar till: 
• Att genomföra åtgärder av experimentellt slag och som kan överföras mellan regionerna i en 
medlemsstat och från en medlemsstat till en annan (erfarenhetsutbyte, bästa tillgängliga metoder), 
' Se punkt 1.3. Gemenskapsinitiativen i de nya medlemsstaterna. 
138 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
• och att göra de ledda åtgärderna mer synliga på plats och att tydligt visa upp det intresse som 
unionen har för de svaga målgrupperna (som vid behandlingen av stadsfrågor eller jämställdhet) 
eller av känsliga teman (som omställningen och omstruktureringen av industriella regioner på 
tillbakagång). 
Gemenskapsinitiativ och miljön: 
Hänsynstagandet till miljön i gemenskapsinitiativen är ett återkommande tema, som prioriterade 
åtgärder i sin helhet eller som en styrka för utvecklingen och nyskapandet på lokal eller regional 
nivå. Detta hänsynstagande är inte nytt då ENV1REG startades redan 1990, med 580 miljoner ecu 
avsedda för de minst utvecklade kustområdena och som gällde vattenrening och avfallshantering, 
hantering av nedskräpning och skydd av områdenas biotoper1. Sedan 1994 är åtgärder som 
finansierats under ENVIREG inkluderade i GSR och SPD, vilket är ett tecken på det nya 
systematiska hänsynstagandet till miljön i strukturella åtgärder. 
Den "andra generationen" gemenskapsinitiativ inkluderar också denna dimension. Om det är svårt 
att uppskatta de belopp som har avsatts speciellt för miljön inom gemenskapsinitiativen under 
perioden 1994-1999, så förutser merparten av dem nya och integrerade åtgärder som gäller miljön. 
Gemenskapsinitiativen som gäller industriell omställning, RECHAR, RESIDER, RETEX och 
KONVER, syftar särskilt till återställande och återanvändning av gamla byggnader — inom 
gruvindustrin, stålindustrin, textilindustrin eller den militära industrin — / svårt nedgångna 
industriområden*. Stadsmiljön utgör en av de grundläggande inriktningarna för godkända pro­
gram inom URBAN. På samma sätt som för landsbygdsmiljön är LEADER särskilt inriktat på 
förbättringen av livet på landsbygden och främjar integrerade åtgärder för restauration av platser 
och byar. REGIS planerar på ett särskilt sätt åtgärder inom mycket avlägsna regioner, såsom 
skötseln av kustområden, behandling av förorenat vatten och stads- och industriavfall, eller vidare 
förhindrandet av naturkatastrofer. Under SME är ett av de prioriterade områdena stödet för 
hänsyn till miljön och en rationell energianvändning hos små och medelstora företag, särskilt 
genom att utveckla teknologier och produktionsprocesser som inte förorenar. Slutligen möjliggör 
INTERREGIIfinansiering av en rad samarbetsåtgårder över gränserna tillsammans med rationell 
användning av naturtillgångar, åtgärder som gäller gemensam skötsel av naturreservat, utveckling 
av förnybara energikällor, gemensam utveckling av infrastrukturenför vattenrening, förebyggan­
de och kontroll av miljöutsläpp, bortforsling av avfall och övervakning av miljönormer i nya 
industrier i gränsområden. Delen REGEN möjliggör förverkligandet av energinät, uttrycklig 
prioritering av åtgärder för introduktion av naturgas som tillåter en minskning av utsläpp i 
samband med energiförbrukningen. 
Förslag till fördelning av budgetreserven för 1995 
Den 4 oktober godkände kommissionen ett förslag till fördelning av reserven för gemenskapsinitiati­
ven (1,665 miljarder ecu) för perioden fram till slutet av 1999. Denna reserv motsvarar dels ett 
belopp, som är disponibelt efter ett tidigare godkännande från 1994 av riktlinjerna för de 13 
gemenskapsinitiativen för de tolv medlemsstaterna, och dels av några finansiella justeringar som 
tillkom däremellan. Den 2 november 1995 föreslog kommissionen också förändringar i inriktningar­
na av URBAN, EMPLOYMENT (delen "Integra") och ADAPT (delen "Bis") och ett nytt initiativ 
INTERREG II C. 
2 Se kapitel IV.C. Utvärdering av gemenskapsinitiativen. 
1 För mer detaljer, se längre fram beskrivningen av godkända program under 1995. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 139 
Tabell 84: Sammanfattning av kommissionens beslut angående gemenskapsinitiativen under 1994-1995 
(miljoner ecu) 
Datum 
juillet 1994 
Oktober 1994 
décembre 1994 
avril 1995 
Maj 1995 
Januari 1995 
Oktober 1995 Beslut 
- Totalt belopp för gemenskapsinitiativen (9%) 
- Belopp för 13 gemenskapsinitiativ 
(fördelning per medlemsstat för 9 gemenskapsinitiativ) 
(fördelning per tema för 4 "industriella" gemenskapsinitiativ) 
(justering av RETEX) 
Som resultat därav: tillgänglig resery för gemenskapsinitiativ 
- Justering för Spanien, Irland, Norge och Förenade Kungariket 
Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ 
- Justering per medlemsstat för Rechar, Résider, Retex 
- Tilläggsfördelning till Résider Luxemburg 
Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ 
- Fördelning per medlemsstat av Konver 
- Fördelning för Spanien 
Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ 
- Rådets förordning Textil Portugal (1) 
Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ 
- Fördelning till Peace 
Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ 
• Reserv för nya medlemsstater 
Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ 
• Förslag till fördelning mellan gemenskapsinitiativen och 
medlemsstaterna av reserven (12 medlemsstaterna) 
- Förslag till fördelning mellan gemenskapsinitiativen och 
medlcmstatema av reserven (3 medlemsstater) 
Som resultat därav: tillgänglig reserv för gemenskapsinitiativ Belopp (1994 
års priser) 
13.467,0 
-11.872,5 
(9.950,5) 
(1.916,8) 
(5.2) 
1.594,5 
-250,0 
1.344,5 
(1.416,8) 
-5,1 
1.339,4 
(500,0) 
-50,0 
1.289,4 
+400,0 
1.689,4 
-98,4 
1.591,0 Belopp (1995 
års priser) 
1.613,7 
51,3 
1.665,0 
-1.613,7 
-51.3 
0,0 
(1) Programmet Textilbeklädnadf i Portugal, som ursprungligen beslutades 1993 av kommissionen som gemenskapsinitiativ för 
att stödja denna sektor i Portugal, har överförts under 1994 till Rubrik 3 om finansicla framtidsutsikter och utgör en särskild 
överföring har medfört att motsvarande belopp har återinförts i reserven för gemenskapsinitiativen. Detta program under 1995, 
pi rådsförordning. Denna motsvarande budgetpost, har haft ett åtagande på 80 miljoner ecu och utbetalningar på 40 miljoner 
ecu. 
Förslaget till fördelning av detta belopp har styrts av omsorgen att koncentrera sig på vissa teman, 
nämhgen industriella omstruktureringar, mänskliga resurser, stads- och landsbygdsutveckling samt 
fysisk planering, vilket motsvarar Europaparlamentets önskemål. Hänsyn har också tagits till de 
inriktningar som fastställdes vid toppmötet i Edinburg samt till de avsatta medlen för mål 1. 
Fördelningen av reserven på de tre inriktningarna ser ut på följande sätt: 
• Inriktningen " industriella omstruktureringar" syftar till en diversifiering av regioner som är starkt 
beroende av sektorerna textil/beklädnad, kol, stål eller upprustningsindustrin. I detta samman­
hang har kommissionen föreslagit att förstärka vart och ett av fyra initiativ (RETEX, RECHAR, 
RESIDER och KONVER) och att förlänga dem till 1999. 
• Inriktningen "mänskliga resurser" syftar till att bidra 
— till utvecklingen av arbetstillfällen genom förstärkningen av gemenskapsinitiativen EMPLOY­
MENT, ADAPT, KONVER, RECHAR, RESIDER, RETEX, URBAN, LEADER och PES-
CA, 
— förstärkningen av åtgärder som främjar jämställdhet genom dels delen "Now" i EMPLOY­
MENT och förändringar i inriktningen hos URBAN, och dels förstärkningen av åtgärder som 
främjar anställning av yngre personer genom delen "Youthstart" i EMPLOYMENT, 
— kampen mot social utslagning, däri inbegripet kampen mot racism och främlingshat genom 
den nya delen " Integra" i EMPLOYMENT, 
— till den yrkesverksamma befolkningens anpassning till informationssamhället, tack vare att en 
kompletterande grupp åtgärder inkluderas (ADAPT "Bis"), 
140 ^ Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
• Inriktningen " stads- och landsbygdsutveckling samt fysisk planering" har ett tvåfaldigt syfte: 
— Förstärka åtgärder som gynnar städer, särskilt medelstora städer (en förändring i det hänseen­
det har planerats av inriktningarna för initiativet URBAN, och en budget om 140 miljoner ecu 
kommer att anslås), där tyngdpunkten alltjämt bibehålls på landsbygdsutvecklingen (230 
miljoner ecu ytterligare till LEADER II), 
— Nytt samarbete av transnationell art för vilken kommissionen har föreslagit att ett nytt 
initiativ antas: INTERREG II " C ". 
Förstärkningen av URBAN: Kommissionen har föreslagit att tyngdpunkten läggs på medelstora 
städer såväl som på prioriterade stadsteman, såsom långtidsarbetslöshet, jämställdhet mellan män 
och kvinnor och stadsmiljö. 
En ny del INTERREG II "C" (415 miljoner ecu): Detta nya initiativ är uteslutande avsett för 
europeisk fysisk planering och skiljer sig en aning från samarbetet över gränserna som stöddes av den 
första delen av INTERREG. Storleken på de berörda områdena visar på detta, då det här handlar 
om ett samarbete mellan länderna (och inte Över gränserna) över stora områden och som berör 
området mer på djupet än vad endast gränsområden gör och endast frågor kring fysisk planering. 
Tre aspekter kan urskiljas, nämligen de allmänna åtgärderna för samarbete mellan länderna inom 
fysisk planering, förebyggande av översvämningar genom samarbete mellan länderna samt kampen 
mot torkan. Den första aspekten föreslår ett globalt tillvägagångssätt, medan de andra gäller mer 
speciella behov. Det väsentliga är att ge medlemsstaterna och regionerna en ny impuls för att 
tillsammans definiera en strategi som leder till att garantera en harmonisk utveckling — dvs. en 
balanserad fördelning av ekonomiska verksamheter och mänskliga resurser — i de stora gemensam­
ma nationella områdena, såväl som att genomföra konkreta åtgärder parallellt för detta ändamål. 
Dessa stora områden kan exempelvis vara kring Östersjön, Alperna, Medelhavet, Atlantkusten. På 
så sätt kommer det att vara möjligt att visa i konkreta termer på ett mervärde av ett sådant samarbete 
mellan länderna. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 141 
INTERREG IIC och miljön: fysisk planering och vattenhantering 
Rapporten Europe 2000+ har visat på det rådande sambandet som finns mellan skyddet av 
naturtillgångar och den fysiska planeringen, dvs. den geografiska fördelningen av verksamheter. 
Den fysiska planeringen är i sfälva verket ett av de viktigaste områdena vad gäller bevarande, 
skydd och förbättring av milfön, såväl som det kloka och rationella användandet av naturtillgång­
ar. Artikel 130 s ifördraget refererar för övrigt till detta. Speciellt för vattentillgångarna är att 
dessa tillgångar är mycket ojämt fördelade över gemenskapens yta, vilket har ofrånkomliga 
konseRvenser på verksamheterna för de regioner som saknar dessa resurser. På samma sätt har 
lokaliseringen och/eller koncentrationen av ekonomiska verksamheter påverkat, och vissa fall 
allvarligt, underjordiska reservoarer och flodområden, och nödvändigheten för ett samarbete 
mellan länderna har uppkommit för att mynna ut i ett gemensamt utnyttjande. Vad gäller 
havsvatten, och särskilt i kustområdena, så uppenbaras också behovet av ett globall och integrerat 
territorialt angreppssätt för att bevara såväl utvecklingen som naturtillgångarna i dessa områden. 
För att bidra till genomförandet av gemensamma tillvägagångssätt mellan länderna på dessa 
områden har kommissionen förberett ett förslag till ny del i initiativet INTERREG II under 1995. 
Målsättningarna för INTERREG II C finns uttryckligen inom strävandet efter hållbara utveck­
lingsstrategier och i strävandet efter en justering avfördelningen av verksamheter inom gemenska­
pen. Denna målsättning kommer att innehålla tre delar: 
• Samarbete mellan länderna kring åtgärder för fysisk planering, som bör vara sammanhängan­
de med den hållbara utvecklingen i den berörda transnationella regionen, och som i synnerhet 
genomförs via en identifiering av känsliga zoner på miljöområdet och av en förbättring av den 
territoriala påverkan från gemenskapspolitiken (i synnerhet transporter), 
• Förebyggande av översvämningar genom samarbete mellan länderna, som framförallt kommer 
att ta formen av gemensamma planer för skötseln av flodområden och förebyggande åtgärder 
mot översvämningar, 
• Kampen mot torkan, genom hållbara territoriella utvecklingsåtgärder som begränsar en alltför 
hög vattenförbrukning och främjar en rationell fördelning av vattenresurserna. 
Vad beträffar kustområdena har kommissionen under 1995 lagt fram ett meddelande i samband 
med detta*. 
Vart och ett av de teman som nämns ovan — industriella omstruktureringar, mänskliga resurser, 
stads- och landsbygdsutveckling samt fysisk planering — har fördelats per initiativ och medlemsstat i 
enlighet med artikel 12 i förordningen om strukturfonder och enligt de kriterier om ursprunglig 
fördelning av samtliga gemenskapsinitiativ från 1994. 
Tabell 85: Fördelning av reserven per initiativ, föreslagna av kommissionen 1995 (miljoner ecu) 
Industriell initiativ: 380,0 
Retex 45,0 
Rechar 45,0 
Résider 45,0 
Konver 245,0 
Employment 100,0 
Adapt-Bis 170,0 
InterreglIC 415,0 
Samarbete mellan länderna 100,0 
Torka 150,0 
Översvämningar 165,0 
Urban 140,0 
Leader 230,0 
Pesca 30,0 
TOTALT I L66S,0" 
4 Se kapitel I.B.2 Nyskapande åtgärder och teknisk assistans. 
142 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Detta förslag till fördelning av reserven presenterades för Europaparlamentet den 17 oktober 1995 
och för förvaltningskommittén för gemenskapsinitiativen under ett första informationsmöte den 12 
december 1995s. Det skall utgöra basen för ett formellt beslut från kommissionen i början av 19966. 
1995 i programplanering 1994-1997/19991 
Tabell 86: Gemenskapsinitiativ — 1995 i programplanering 1994-1997/1999 (miljoner ecu) 
| ADAPT | Employment | LEADER | PESCA | SME | REGIS | KEC1IAK| KONVER|RESII)ER| RETEX-1 UUI1AN jlNTERKEG" | Totalt 
EUR 12 
Programlagi (1994 1rs priser) 
Anlaget 
% anlaget 
Åtaganden 1994-1995 
V. av anslagen 
Utbetalningar 1994-1995 
% av anslagen 1.402.0 
1.402,3 
I00V. 
265.1 
19% 
132.6 
9% 1.452,0 
1.451.3 
100% 
236.0 
16% 
117,8 
8% 1.447.0 • 
1.243,6' 
86% 
466,8 • 
38% 
132.4 • 
11% 257,0 • 
253,0 • 
98% 
53,1 • 
21% 
17,2 • 
7% 1.027,0 • 
491.3 • 
48% 
203,5 • 
41% 
67,7 • 
14% 600,0 
456,5 
76% 
58,8 
13% 
22,0 
5% 406,0 
328,0 
81% 
172,5 
53% 
75.6 
23% 506.0 
352,1 
70% 
238,2 
68% 
87,3 
25% 520,0 
284.2 
55% 
177,1 
62% 
78,3 
28% 522,0 
512.1 
98% 
165,1 
32% 
75,5 
15% 651.0 
375.0 
58% 
150,5 
40% 
54,7 
15% 2.939.0 
2.390,8 
81% 
561,8 
24% 
234,4 
10% 11.729,0 
9.540.2 
81% 
2.748,7 
29% 
1.095,5 
11% 
EUR3 
Programlagi (1994 års priser) 
Antaget 
V, antaget 
Åtaganden 1994-1995 
% av anslagen 
Utbetalningar 1994-1995 
% av anslagen 42.5 
42,5 
100% 
42.5 
100% 
20,0 
47% 72,9 
72,9 
100% 
72.9 
100% 
36,4 
50% 62.1 
2.6 
4% 
2,0 
78% 
• 0.3 
13% 6.5 
0,0 
0% 
0,0 
0% 
0,0 
0% 36.3 
0.0 
0% 
0.0 
0% 
0.0 
0% -1.8 
0,0 
0% 
0.0 
0% 
0.0 
0% 33 
0,0 
0% 
0.0 
0% 
0,0 
0% 5,1 
0.0 
0% 
0.0 
0% 
0.0 
0% 2,6 
0.0 
0% 
0.0 
0% 
0,0 
0% 17,0 
9,8 
57% 
6,8 
70% 
3.4 
35% 125.9 
30,0 
24% 
23,5 
78% 
7.0 
23% 376,0 
157.7 
42% 
147.7 
94% 
67.3 
43% 
• Däri inbegripet n.lvcrk 
•• Inkluderar endast bidrag under perioden 1994-1997 
• •• pari inbegripet Peace 
Förseningen under 1994 av godkännandet av programmen har i stora delar hämtats igen under 1995. 
81% av de planerade bidragen fram till 1999 var godkända i slutet av 1995, i form av program, och i 
vissa fall 100% eller mycket nära 100% för vissa initiativ (ADAPT, EMPLOYMENT, PESCA, 
RETEX). De initiativ som har avancerat minst är SME, RESIDER och URBAN. Nivån på åtagan­
den, som är nära förknippade med godkännandenivån i början av planeringen, överensstämmer 
också med denna återhämtning. Utbetalningarna har däremot inte avancerat mycket, vilket är 
normalt då programmen inte har nått fram till sina slutliga förmånstagare i slutet av 1995, på grund 
av denna inledande fas. 
I förhandlingarna kring godkännandet av programmen och när de genomfördes har kommissionen 
övervakat så att gemenskapsinitiativen bidrar med ett mervärde till strukturfondernas verksamheter 
jämfört med utförda verksamheter i GSR/SPD. På så sätt uppmuntrar kommissionen till verksanhe-
ter mellan länderna och till nya verksamheter. För övrigt skall kommissionen tillförsäkra samordnin­
gen och spridningen på gemenskapsnivå av lokala verksamheter som förtjänar att delas av andra 
regioner. Det är i detta syfte som kommissionen studerar möjligheten att från och med 1996 lansera 
europeiska nätverk för spridning av gemenskapsinitiativ. 
5 Se kapitel III.A.4 Yttrande från kommittéer. 
* Fördelningen av reserven och ändringarna av inriktningarna av initiativen URBAN, INTERREG II, ADAPT och 
EMPLOYMENT har antagits av kommissionen den 8 maj 1996. 
7 Beloppen i tabellen och i resten av kapitlet motsvarar de belopp som planerats efter justeringar, innan fördelning av 
reserven för gemenskapsivitiativen som det inte fattades beslut om förrän 1996. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 143 
Tabell 87: Sammanfattning av de program som har antagits under 1994 och 1995 — EUR15 (miljoner 
ecu) 
Gemenskaps­
initiativ 
(antal program) 
ÄDATTflfl 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike (1) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxemburg (1) 
Nederländerna (1) 
Österrike (1) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige (I) 
Förenade kungarike (2) 
£MnL0VMI-Nr(_7y 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike (1) 
Irland (I) 
Italien (1) 
Luxemburg (1) 
Nederlåndema (1) 
Österrike (1) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige (l) 
Förenade kungarike (2) 
Wrnmtm 
Tyskland (13) 
Grekland (1) 
Spanien (17) 
Frankrike (11) 
Irland (1) 
Italien (12) 
Luxemburg (1) 
Nederlåndema (4) 
Österrike (1) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (5) 
PESCA. na 
Belgien (1) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike (1) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Nederländerna (1) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (1) Total 
kostnad 
3M0J 
91.9 
65,7 
480,4 
44,6 
403,2 
622,5 
28.3 
360,5 
0.8 
142,8 
25,8 
29,2 
42,9 
21.7 
650,6 
_.7_8.7 
70,2 
20,7 
297,5 
83,1 
576,8 
384,4 
99,5 
589,1 
0,6 
90.9 
49.4 
55,6 
66.3 
39.9 
314,9 
3.43924 
382,4 
263,6 
1.161.9 
319.0 
165,6 
436.0 
4,8 
35,2 
6.5 
156,8 
160.4 
«05,9 
4.3 
48.6 
62,0 
54,6 
95.7 
81,3 
12,2 
81,2 
34,2 
47.2 
84,7 Strukturstöd 
Totalt 
1.444,9 
31,2 
29,5 
228,8 
30,1 
256,4 
249,7 
21,2 
190,0 
0,3 
57.6 
11.6 
21.0 
19,7 
11.3 
286,6 
L524,_ 
32,1 
10,6 
156,8 
64,4 
386.6 
146.5 
76.1 
348.7 
0.3 
42,4 
23,0 
40.3 
29,2 
20,7 
146,5 
L_M2,4 
169,8 
148,0 
354,8 
122,9 
67.9 
183,2 
1.0 
8.5 
2,6 
117.6 
66,2 
ZS-,43 
2.0 
16.4 
23.0 
27,1 
41,5 
28,3 
6.7 
34.2 
10.8 
25.6 
37,4 ERUF 
52 _5 
0,0 
0,0 
o.o 
3.5 
25,6 
23,3 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
0,0 
SS? 
0,0 
0,0 
0,0 
5,8 
38,7 
0,6 
4.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
5.1 
o.o 
0.0 
1.0 
554,8 
59,9 
68,2 
162,8 
59,5 
41,0 
68,7 
0,5 
4.4 
0.9 
47,4 
41,5 
a*,? 
0,0 
5,0 
18,0 
18.2 
11,9 
2,4 
2,4 
26,5 
4.8 
5.8 
22,0 ESF 
S.391,4 
31.2 
29.5 
228.8 
26,6 
230.8 
226.4 
21,2 
190.0 
0,3 
57,6 
11.6 
21,0 
19,7 
11,3 
286,6 
i.*_iy> 
32.1 
10.6 
156,8 
58,6 
347,9 
145,9 
72,1 
348,7 
0,3 
42,4 
23,0 
35,2 
29,2 
20,7 
145,5 
320,4 
16,9 
7.0 
29.3 
15,3 
8,7 
24,6 
0,0 
0,3 
0,6 
5.7 
11,9 
33,S 
0,0 
4.1 
2.4 
0.3 
8.4 
7,1 
0,7 
1.4 
0.1 
2,1 
7.1 EUGFJ 
0,D 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
o.o 
0.0 
0,0 
o.o 
0,0 
0.0 
0.0 
0,D 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
o.o 
:5fi7,_ 
93,0 
72.7 
162,7 
48,1 
18,2 
89,9 
0.5 
3.8 
1.1 
64,5 
12.8 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
— FFU 
0,1) 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
o.o 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
o.o 
0.0 
0,0 
•0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
o.o 
0,0 
1*2,3 
2,0 
7,3 
2.6 
8,5 
21,3 
18,8 
3,7 
6.3 
5,8 
17,7 
8.4 Till 
målområde 
1/6 
413,5 
3.8 
0,0 
63.1 
30,1 
151,7 
7,1 
21.2 
76,7 
o.o 
0,0 
0,4 
21,0 
3,0 
0,5 
34.9 
925,2 
9,5 
0.0 
68,9 
64,4 
386,6 
5.9 
76.1 
246,8 
0,0 
1.2 
0,8 
40,3 
0,0 
1,0 
23,7 
SS-,1 
82,1 
148,0 
296,0 
3,0 
67,9 
143,5 
0,0 
2,1 
2,6 
117,6 
23,3 
Mfl 
0,0 
0,0 
13,1 
27,1 
29,1 
0.3 
6.7 
19.0 
2,0 
25,6 
6.1 % till 
målområde 
1/6 
29% 
12% 
0% 
28% 
100% 
59% 
3% 
100% 
40% 
0% 
0% 
3% 
100% 
15% 
4% 
12% 
«1% 
30% 
0% 
44% 
100% 
100% 
4% 
100% 
71% 
0% 
3% 
3% 
100% 
0% 
5% 
16% 
?ï% 
48% 
100% 
83% 
2% 
100% 
78% 
0% 
25% 
100% 
100% 
35% 
Sfii 
0% 
0% 
57% 
100% 
70% 
1% 
100% 
56% 
19% 
100% 
16% 
144 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Gemenskaps­
initiativ 
(antal program) 
SMÉW2J) 
Belgien (1) 
Tyskland (9) 
Grekland (1) 
Frankrike (3) 
Irland (1) 
Nederländerna (1) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (4) 
RECîStë) 
Spanien (1) 
Frankrike (1) 
Portugal (1) 
RECHAR (26") 
Belgien (2) 
Tyskland (6) 
Grekland (1) 
Frankrike (6) 
Italien (2) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (8) 
KONVJERfa^ 
Belgien (3) 
Danmark (1) 
Tyskland (13) 
Grekland (I) 
Frankrike (17) 
Portugal (I) 
Förenade kungariket (1) 
R&SIIJEÄtttfl 
Belgien (2) 
Tyskland (8) 
Grekland (I) 
Frankrike (5) 
Nederländerna (1) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (2) 
RETKXaS)" 
Belgien (1) 
Tyskland (7) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike (1) 
Irland (1) 
Italien (2) 
Nederländerna (1) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (2) 
URfcAtffrT) 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (8) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Luxemburg (1) 
Nederlåndema (2) 
Österrike (1) , 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (1) Total 
kostnad 
JJJ25.S 
14.2 
356,3 
156,9 
139,2 
53,2 
26,9 
235,9 
43,0 
75-1,5 
385,5 
209,2 
156,8 
•900,2 
58,1 
400,8 
2,0 
39,4 
34,1 
1.1 
364,6 
«82x7 
30.4 
5,3 
342,3 
20,3 
244,1 
10,7 
230,6 
340,6 
. 52,9 
558,3 
8,9 
105,8 
51,5 
10,8 
52.5 
l_7S6.I 
6,0 
284,3 
145,3 
361.1 
79.3 
22,5 
249,2 
3.5 
526.8 
78.2 
•ms 
26,6 
3.0 
270,1 
67,2 
248,7 
1.0 
87,9 
31.9 
62.0 
24,5 
41$,9 
3.888J Strukturstöd 
Totalt 
49iy3 
9.4 
156,8 
83,3 
58,5 
28.8 
10,3 
124,0 
• 20.1 
456,5 
216.9 
115,6 
124.0 
324,6 
15.7 
128,4 
1.5 
16.7 
1.7 
0,9 
163.2 
3S2.1 
11.5 
2.4 
144,5 
12,9 
71,0 
7.9 
101.9 
284,2 
24,4 
164.3 
4.7 
42,6 
18,1 
6,9 
23.2 
592,7 
3,0 
65,9 
87,5 
90,4 
28.9 
11,4 
79,0 
1,0 
189,0 
36.6 
aso 
8.2 
1.5 
86.4 
45.2 
162.6 
0,5 
9.3 
9.8 
44,3 
17.0 
300.-
2J20,» 
TOTALT-(29J) j _M32,4j 9.774,8 ERUF 
445,-4 
7.5 
139.0 
74,4 
56,0 
26,5 
9.5 
113.7 
18,8 
3*4,4 
205,0 
63,4 
116,0 
266,0. 
11,6 
101.7 
1,4 
15.5 
1,7 
0,9 
133.2 
• 299,8 
9.9 
1.6 
122,9 
11,5 
64,4 
7,9 
81.6 
234,4 
24,4 
127,0 
4,1 
38,1 
• 14,7 
6,9 
19,1 
559,5 
2.0 
59.8 
78.0 
87,3 
24,3 
9,2 
79,0 
1.0 
189,0 
30,0 
»<*,<? 
6.3 
1,3 
74,8 
34,1 
144,9 
0,4 
7,9 
6.8 
35,3 
8.1 
J48.3 
J,*WJ ESF 
45,9 
1.9 
17,8 
9.0 
2.5 
2.3 
0,8 
10,3 
1,3 
2*,7 
0,0 
28,7 
0,0 
€2,1 
4.1 
26.6 
0,2 
1,2 
0.0 
0.0 
30.1 
S2<4 
1,6 
0.8 
21.6 
1.4 
6.6 
0,0 
20,4 
*9t8 
0,0 
37,3 
0,6 
4,5 
3,4 
0.0 
4,1 
»j2 
1.0 
6.1 
9.5 
3.1 
4.6 
2.3 
0.0 
0,0 
0,0 
6.6 
«4+« 
2,0 
0.2 
11,6 
11.1 
17.7 
0,1 
1.4 
2,9 
9,0 
8,8 EUGFJ 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
42,5 
12,0 
22,9 
8,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
o.o 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
o,o 
o.o 
o.o 
0.0 
o.o 
0,0 
0,0 
o.c 
0,C 
o.c 
22,4 
tDSJ FFU 
o,e 
0,0 
o.o 
o.o 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,6 
o.o 
0,6 
o.o 
M 
o.o 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
- B,« 
0,0 
•0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
o>Q 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
D,e 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
<M> 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
i,5 
{ u 
3.341,3J JL38S,l| 741^j «17,0 Till 
målområde 
1/6 
402,1 
8,5 
136,7 
83,3 
9.3 
28.8 
2 2 
124,0 
9,2 
456,5 
216.9 
115.6 
124,0 
tXfi 
0,9 
54,0 
1.5 
0,0 
0,8 
0,9 
2,9 
«7,5 
0,0 
0.0 
59,0 
12,9 
0,0 
7.9 
7.7 
46<fi 
9,0 
26.0 
4,7 
0,0 
0,0 
6.9 
0.0 
433,4 
3,0 
51.4 
87,5 
50,7 
0,0 
11,4 
39,4 
0,0 
189,0 
5,0 
»15.D 
5.7 
0,0 
70,3 
45.2 
132.6 
0,0 
0.0 
0.0 
44.3 
17,0 
»0,0 
»825,7 % till 
målområde 
1/6 
«2% 
90% 
87% 
100% 
16% 
100% 
22% 
100% 
46% 
L«0% 
100% 
100% 
100% 
-9*4 
6% 
42% 
100% 
0% 
46% 
100% 
2% 
25% 
0% 
0% 
41% 
100% 
0% 
100% 
8% 
1-6 *> 
37% 
16% 
100% 
0% 
0% 
100% 
0% 
74% 
100% 
. 78% 
100% 
56% 
0% 
100% 
50% 
0% 
100% 
14% 
«2% 
69% 
0% 
81% 
100% 
82% 
0% 
0% 
0% 
100% 
100% 
__% 
-.2*_,«j «4% 
' Däri inbegripet 11 program som godkändes under 1993, varav 5 har ändrats under 1995 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 145 
1.2. Översikt per initiativ i de tolv medlemsstaterna 
ADAPT (1994-1999) 
ADAPT (1,402 miljarder ecu): inom det nya mål 4 syftar ADAPT till att underlätta arbetskraftens 
anpassning till strukturförändringar i industrin, att hjälpa företagen att öka sin produktivitet, och att 
främja utvecklingen av nya verksamheter. De planerade åtgärderna omfattar följande områden, 
nämligen utbildning, rådgivning och yrkesvägledning, föregripa och främja nya möjligheter till syssel­
sättning, anpassning av strukturer och bidragssystem, information, spridning och ökad medvetenhet. 
Det genomsnittliga bidraget per åtgärd och land är sådant att åtgärder för utbildning, rådgivning och 
yrkesvägledning kommer att uppgå till 43% av det anslagna beloppet till samtliga medlemsstater. De 
viktigaste förmånstagarna är anställda som har påverkats av industriella förändringar, oavsett om de 
hotas av uppsägning eller redan har blivit uppsagda till följd av omorganisation i sina företag. 
Kommissionen antog de 14 första programmen under ADAPT i maj 1995, där programmen för de 
tre nya medlemsstaterna antogs i december 1995*. Bland de finansierade åtgärderna kommer de som 
gäller föregripanden, främjande av nätverk och skapande av sysselsättning att stå för 25%. De andra 
gäller anpassning av former och bidragssystem (20%), och verksamheter för information, spridning 
och ökad medvetenhet (12%). Under den första urvalsfasen av projekt var det totala antalet 
projektförslag 3 600. Antalet ADAPT-projekt som kommer att godkännas och vars genomförande 
kommer att påbörjas från februari 1995 uppskattas till 1 400. 
Tabell 88: Program inom Adapt som har antagits under 1995 — EUR 12 (miljoner ecu) 
Medlems 
stat 
(antal program) 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike (1) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxemburg (1) 
Nederländerna (1) 
Portugal (1) 
FOrenade kungariket (2) 
Totalt (14) Total 
kostnad 
91,9 
65,7 
480,4 
44,6 
403,2 
622,5 
28,3 
360,5 
0,8 
142,8 
29,2 
650,6 
2.920,5 Strukturstöd 
0) 
31,2 
29,5 
228,8 
30,1 
256,4 
249,7 
21,2 
190,0 
0,3 
57,6 
21,0 
286.6 
1.402,3 Åtaganden 
1995 
(2) 
5,7 
5,3 
42,9 
7,1 
48,1 
46,9 
3,9 
36,1 
0,1 
11,5 
4,0 
53,5 
265,1 % 
(2)/(D 
18% 
18% 
19% 
24% 
19% 
19% 
18% 
19% 
18% 
20% 
19% 
19% 
19% Betalningar 
1995 
(3) 
2,8 
2,7 
21,5 
3,6 
24,0 
23,5 
1.9 
18,1 
0,0 
5,8 
2,0 
26,7 
132,6 % 
(3)/(2) 
50% 
50% 
50% 
50% 
• 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
Belgien: I Flandern har tyngdpunkten lagts mer på förbättring av kvalifikationerna för anställda än 
på de mer tekniska aspekterna av anpassningen till förändringarna. Valloniet har prioriterat förbät­
tringen av den allmänna kvalifikationsnivån och företagens konkurrenskraft samt utarbetandet av 
nya åtgärder för att skapa sysselsättning. 
Danmark: Programmet lägger tyngdpunkten på introduktion av nya teknologier, nya material och 
nya organisationsformer för arbetet såväl som nya kvalitetsstyrningssystem och flextidsarbete. 
Tyskland: Programmet berör två centrala teman, dels förbättringen av basutbildningar och dels 
sättet på vilket dessa kan bidra till att förstärka konkurrenskraften hos de små och medelstora 
företagen. I de nya delstaterna kommer företräde att ges till sektorerna byggnation, distribution, 
miljöskydd och utbildning för att skapa nya företag. 
Grekland: Programmet syftar till utbildning av yrkesgrupper för att skapa och utnyttja gemensamma 
tjänster, utbildning av lärare, bidrag till information av hög kvalitet till vissa samhällsgrupper, 
* Se längre fram 1.3. Gemenskapsinitiativen i de tre nya medlemsstaterna. 
146 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
bidrag till projekt för utveckling av mindre företag såväl som till nya projekt i företagsform, som kan 
dela på produktutveckling, anskaffning av råmaterial och utbildning. 
Spanien: Programmet har som målgrupp anställda som måste uppdatera sina utbildningar eller 
omskola sig för nya eller nyligen skapade arbeten, anställda som har anställts nyligen och som är i 
behov av utbildning, anställda som har ett arbete för vilket ett kvalitetstyrningssystem har installe­
rats, för anställda som hotas av uppsägning eller tillfällig arbetslöshet, chefer och ägare av små och 
medelstora företag samt oberoende anställda och medlemmar av kooperativ. 
Frankrike: Programmet planerar en förstärkning av ansträngningarna att förutse industriella förän­
dringar på det lokala planet, bidrag till utbildning av anställda i små och medelstora företag och 
skapande av nya arbetsformer. 
Italien: Regionernas ansvar för såväl urvalet av projekt som genomförandet av ADAPT är ett 
särdrag i det italienska programmet. Det gäller i synnerhet att upprätthålla en nationell plan som 
syftar till att inrätta ett modernt, kontinuerligt och effektivt utbildningssystem. Den första fasen 
(1994-1996) omfattar främjande av utbildning i företagen, omfokusera samhällets kapacitet till 
vidareutbildning, skapandet av observationsorgan, bidrag till utbildningsgrupper och omskolning 
avicke kvalificerade anställda. 
Irland: Programmet inriktar sig på den otillräckliga nivån på investering i utbildning hos de irländska 
företagen, på bristen i utbildningssystem i företagen, på behovet av olika och nya tillvägagångssätt i 
utbildningen, på avsaknaden av utbildning hos de mycket små företagen och bristen på band mellan 
företagen och utbildningsinstitutionerna. 
Luxemburg: Programmet planerar en förbättring av systemen för utveckling av mänskliga resurser 
hos de små och medelstora företagen samt nya databaser och nätverk som tillåter dem en bättre 
tillgång till information och en bättre användning av den. 
Nederländerna: Tyngdpunkten är lagd på de små och medelstora företagen och de nya företagen 
åtnjuter en särskild uppmärksamhet som möjliga skapare av nya arbetstillfällen. 
Portugal: Programmet inriktar sig på en förbättring av nivån på basutbildning och utbildning av 
arbetskraften som fortfarande är låg, modernisering av produktionskapaciteten, förstärkning av 
utbildningssystemen och yrkesutbildningen, bidrag till att modernisera och anpassa företagen och till 
följd därav, skapandet av sysselsättning. 
Förenade kungariket: De två brittiska programmen (Storbritannien och Nordirland) inriktar sig på 
de små och medelstora företagen. De uppvisar fortsatt lågt antal nyanställningar i de stora företagen 
och en ökning av antalet nyanställningar i de små och medelstora företagen (särskilt de som har 
mindre än 50 anställda) och mer speciellt i de verksamhetsområden som är i expansion som tjänster, 
turism och kultur. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 147 
EMPLOYMENT och MÄNSKLIGA RESURSER (1994-1999) 
EMPLOYMENT och MÄNSKLIGA RESURSER (1,452 miljarder ecu) syftar, genom utveckling av 
mänskliga resurser och tack vare ett integrerat tillvägagångssätt, till att stödja nyanställningar och att 
främja solidaritet och jämställdhet på arbetsmarknaden. Den omfattar tre delar, var och en med sin 
egen budget: 
• NOW (361 miljoner ecu) upprätthåller utvecklingen av tillvägagångssätt och nyskapande och 
effektivare utbildningsverktyg och tillträde för kvinnor till arbetsmarknaden, 
• HORIZON 0'31,1 miljoner ecu) uppmuntrar tillträde av handikappade och mindre gynnade perso­
ner till arbetsmarknaden för att bekämpa utslagning, 
• YOUTHSTART (319,3 miljoner ecu) gynnar tillträdet till arbetsmarknaden av unga personer som 
saknar formella kvalifikationer. Varje del fogas samman kring fyra stora kategorier av åtgärder: 
i) åtgärder som huvudsakligen syftar till att förbättra kvaliteten i utbildningssystem, yrkesvägled­
ning, rådgivning och sysselsättning, 
ii) utbildningsåtgärder, som inte enbart riktar sig till målgrupperna, utan också till de aktörer som 
påverkar kvaliteten av målgruppernas tillträde till arbetsmarknaden, 
iii) stödåtgärder för skapande av sysselsättning och verksamheter, 
iv) åtgärder för ökad medvetenhet såväl för behandlade problem 
som för verksamheter som leds inom EMPLOYMENT. 
För EMPLOYMENT precis som för ADAPT har nästan två år gått av förhandlingar och förberedel­
ser mellan dels de ursprungliga inriktningarna från kommissionen (februari 1994) och dels presenta­
tioner av projekt från medlemsstaterna (slutet av 1995) och start av åtgärder på plats. 1995 har 
utmärkts av två stora händelser, nämligen förhandlingen av programmen för de nya medlemsstater­
na som godkändes av kommissionen den 8 december9 och den första urvalsfasen av projekt för hela 
unionen, där samtliga program för de tolv (2 i Belgien, 2 i Förenade kungariket, och ett i vart och ett 
av de övriga medlemsstaterna) godkändes redan i slutet av 1994. Totalt sett har 2 364 projekt valts ut: 
763 för NOW 1.133 för Horizon (mer än 930 projekt för Horizon-handikappade och cirka 200 
projekt för Horizon-mindre gynnade personer) samt 464 för Youthstart. Dessa siffror bör dock 
behandlas med försiktighetr eftersom någon bekräftelse av informationen från nationella myndighe­
ter som är ansvariga för urvalet inte hade gjorts vid tryckningen av denna rapport. Projekten har 
valts ut i enlighet med fastslagna prioriteringar i varje medlemsstats program. Genom att samman­
ställa de allmänna prioriteringarna och målsättningarna i EMPLOYMENT samt de nationella 
omständigheterna så anger dessa program de mål som kommer att prioriteras och det sätt på vilket 
projektresultaten kommer att vara kopplade till den allmänna politiken samt till genomförandet. 
Notera att ett stort antal transnationella tekniska assistansprogram startades under 1995 för att 
hjälpa kommissionen såväl som de nationella och regionala myndigheterna i genomförandet av 
initiativen och i synnerhet att utveckla en transnational dimension. Oavsett om det rör sig om 
EMPLOYMENT eller ADAPT så har nationella bidragsstrukturer skapats i samtliga medlemsstater 
under de första månaderna av 1995. En organisation för teknisk assistans på gemenskapsnivå — 
Europs — har utsetts från och med 1 maj 1995 som resultat av en offentlig upphandling10. Dessa 
former för teknisk assistans på nationell nivå och gemenskapsnivå kommer framöver att ha egen 
personal och vara fullständigt operativa. 
Vad gäller programuppföljningen så har uppföljningskommitteer bildats under 1995 i varje med­
lemsstat, men det bör nämnas att även om merparten av antalet medlemsstater har särskilda 
uppföljningskommitteer för vart och ett av initiativen EMPLOYMENT och ADAPT, så har vissa 
omgrupperat dem och andra medlemsstater har sammanfört uppföljningskommitteerna kommittéer­
na för de viktigaste programmen under mål 3 och 4. Mer än 50 uppföljningskommittemöten har 
redan ägt rum. 
* Se längre fram 1.3. Gemenskapsinitiativen i de tre nya medlemsstaterna. 
10 Se kapitel I.B.2. Nya verksamheter och teknisk assistans. 
148 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Tabell 89: Genomförandegrad för programmen Employment — EUR12 (miljoner ecu) 
Medlems 
stat 
(antal program) Total 
kostnad Strukturstöd 
O) Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Program antagna 1994 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (I) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Frankrike (1) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxemburg (1) 
Nederländerna (1) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (2) 
Totalt (14) 70,2 
20,7 
297,5 
83,1 
576,8 
384,4 
99,5 
589,1 
0.6 
90,9 
55,6 
314,9 
2.583,2 32,1 
10,6 
156,8 
64,4 
386,6 
146,5 
76,1 
348,7 
0,3 
42,4 
40,3 
146,5 
1.451,3 21,7 
1,6 
23,1 
8,0 
58,6 
22,3 
7,6 
51,5 
0,3 
4,2 
5,7 
31,4 
236,0 68% 
15% 
15% 
12% 
15% 
15% 
10% 
15% 
100% 
10% 
14% 
21% 
16% 10,8 
0,8 
11,6 
4,0 
29,3 
11,1 
3,6 
25,7 
0,2 
2,1 
2,8 
15,7 
117,8 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
47% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
Delen NOW: De främsta aktörerna i NOW som deltar i utbildningen, anställningen och tillträdet för 
kvinnor till yrken, är regionala eller lokala myndigheter organisationer för främjande av jämställd­
het, utbildnings- och informationscentert fackföreningar privata företag och kvinnoorganisationer. 
De finansierade verksamheterna inom EMPLOYMENT-NOW gäller fyra målsättningar: 
Minska den horisontella och vertikala segregationen på arbetsmarknaden genom att förbättra 
tillträdet för kvinnor till sektorer som erbjuder framtidsyrken och som har en stark tillväxtpoten­
tial. På så sätt har företräde getts i det danska programmet till kampen mot tendensen till en 
växande marginalisering av kvinnor på arbetsmarknaden. I Grekland är en av de prioriterade 
målsättningarna att uppmuntra kvinnors deltagande i icke traditionella sektorer inom ekonomin. 
Programmen i Flandern i Belgien syftar till att uppmuntra unga kvinnor att välja utbildningspro­
gram som kan leda till framtidsyrken. Vad gäller programmet i Förenade kungariket så prioriterar 
det utbildningsmetoder, där tyngdpunkten inte längre har lagts på tillträde för kvinnor till 
arbetsmarknaden men på deras utveckling på arbetsmarknaden. 
Bättre förena anställning och familjeansvar. Det tyska programmet prioriterar förenandet mellan 
att ha ett arbete och familjeansvar, genom en ny arbetsorganisation, barnpassning och återinfö­
rande av kvinnor på arbetsmarknaden efter att ha ägnat en tid åt att uppfostra barnen, 
• främja företagsandan och kvinnors skapande av ny sysselsättning, i synnerhet tack vare finansiel­
la bidragssystem för företagsetableringar. Det är den huvudsakliga inriktningen i det franska 
programmet, 
• öka medvetenheten hos företagen, fackföreningarna och andra viktiga aktörer. På detta sätt 
syftar det holländska programmet till att öka kvinnors närvaro i fackföreningar och yrkesorgani­
sationer, och det portugisiska programmet att öka medvetenheten av jämställdhet i ett samhälle i 
förändring hos offentliga och privata organisationer. 
Delen Horizon: Horizon har som mål att förbättra kvaliteten i utbildningen och att skapa sysselsätt­
ning för handikappade och personer som hotas av social utslagning. I flera fall har denna dubbla 
målsättning lett till att medlemsstaterna har infört strategier anpassade till särskilda behov hos dessa 
kategorier av människor. 
Horizon-handikappade: Medlemsstaternas program återspeglar skillnaden i strategier och nationella 
prioriteringar. Två områden av ingripanden kan urskiljas: 
• Utveckling av system för utbildning, yrkesvägledning, rådgivning och sysselsättning, såväl som 
organisationen av fortbildning. I Danmark där projekt prioriteras som syftar till att integrerara 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 149 
handikappade i yrkesutbildningen (i synnerhet högre utbildning och fortbildning), med 
tyngdpunkt på användningen av nya teknologier, såväl som på anpassningen av arbetsplatser och 
förbättringen av villkor för basutbildningen och yrkesutbildningen, 
• Skapande av sysselsättning och startbidrag till företag, kooperativ och partnerskap mellan den 
offentliga och privata sektorn. De franska och italienska programmen lägger exempelvis betonin­
gen på integrering av handikappade på arbetsmarknaden, genom det personliga tillträdet till 
anställning genom att vädja till lokala myndigheter. I Flandern i Belgien är anpassningen av 
arbetsplatsen och användningen av nya teknologier såväl som utvecklingen av fjärrarbete priorite­
rade, och de individualiserade tillvägagångssätten inom förskoleutbildning, yrkesutbildningar 
såväl som stödet i den första anställningsfasen särskilt gynnat. I Tyskland, där kvinnorna har 
varit underrepresenterade i det tidigare Horizonprogrammet, prioriterar programmet projekt som 
svarar mot behoven hos handikappade kvinnor som önskar tillträde till arbetsmarknaden. På 
Irland kommer det att vidtas en serie åtgärder för positiv diskriminering som syftar till att 
underlätta integreringen av handikappade på arbetsmarknaden. I Grekland kommer slutligen en 
särskild insats att inrikta sig på samarbete över gränserna som syftar till att etablera tillvägagångs­
sätt och regler beträffande fjärrarbete för särskilda uppgifter. 
Horizon-mindre gynnade personer: Programmen EMPLOYMENT innehåller en detaljerad lista av 
prioriterade åtgärder för mindre gynnade grupper i samtliga medlemsstater, förutom i Finland, 
Sverige och Luxemburg. Precis som inriktningarna i Horizon-mindre gynnade personer omfattar ett 
stort urval av målgrupper, så har medlemsstaterna generellt beslutat att inte begränsa valet av 
målgrupper. De planerade åtgärderna riktar sig lika mycket till målgrupper ;som på sökandet efter 
nyskapande metoder: 
• När det gäller målgrupperna har ett visst antal medlemsstater kommit överens om att prioritera 
invandrare, i synnerhet i Nederländerna, Danmark och Portugal, medan knarkproblemet ges 
| Ökad prioritering i Italien, Spanien, Nederländerna och Portugal. Ett betydande antal medlems-
i stater prioriterar också utbildningsinsatser för lärare, oavsett om det rör sig om utbildning av 
personer som är ansvariga för mänskliga resurser, organisation av utbildning för specialister 
(socialarbetare,yrkesrådgivare, etc.) eller utarbettande av nya yrkesprofiler (lokala utvecklings­
agenter, skolsociologer, etc), 
• Vissa tillvägagångssätt erbjuder en gynnsam plats för nyskapande och för erfarenhetsutbyte över 
gränserna. På så sätt är kunskapen kring ett strukturerat tillträde till arbetsmarknaden hädanefter 
allmänt accepterat. Tyngdpunkten är lagd på ett individualiserat tillvägagångssätt eller på skapan­
det av strukturer som möjliggör, som i Belgien, ett ökat tillträde till sysselsättning. I Frankrike 
och Portugal så har inhämtningen av baskunskaper (läsning och språkutbildning) prioriterats 
först, medan det i Tyskland, Grekland och Nederländerna har föreslagits olika former av 
förhandsinformation om yrkesvägledning eller yrkeserfarenhet, för att utveckla anlagen att leta 
efter ett arbete (Förenade kungariket) eller att integrera sig på en verklig arbetsplats (Frankrike). 
Inom området skapande av sysselsättning skulle ett viktigt försöksarbete kunna ledas. Några 
medlemsstater har prioriterat utvecklingen av partnerskap mellan projekten och sysselsättning 
lokalt eller åt skapandet av lokala partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn. Som 
exempel kan nämnas deltagandet av lokala företag i återinförandet av fångar, som har utbildats 
inom ett projekt, på arbetsmarknaden. Företag skulle kunna delta i att utveckla av samhällsföre­
tag och kooperativ eller lokala stödkontor för startstöd. Parallellt omfattar en mycket tillämpad 
yrkesvägledning i att förbereda mindre gynnade personer att arbeta i sektorer som har nyanställ­
ningsbehov. Utbildningsprogrammen är särskilt inriktade på sektorerna miljö, fritid och turism, 
hälsa och sociala tjänster. Notera också omsorgen vid förberedelse av anpassningen till nya typer 
av arbeten med samtidig förstärkning av utbildningsnivåerna. På så sätt erbjuder vissa medlems­
stater, som Danmark, en förberedelse till flextidsarbete, fjärrarbete, deltidsarbete, etc. 
Även om framtidsanalyser för målgrupperna avslöjar svårigheter förknippade med koncentrationen 
av handikappade till vissa geografiska områden, och särskilt i tätbebyggda områden, använder sig 
inte medlemsstaterna av lokalisering som ett prioriterat kriterium. Metoden för lokala partnerskap är 
150 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
ändå underförstått nödvändig för att skapa strukturerade vägar för stöd till samhällsföretagen eller 
till uppstartande av mikroföretag. I det avseendet bekräftar en första grupp av godkända projekt att 
ett stort antal av dem leds av lokala partnerskap. 
Delen Youthstart: Youthstart inom initiativet EMPLOYMENT syftar till att stimulera genomföran­
det av åtgärder som riktar sig till de unga i samtliga medlemsstater. För att uppnå detta mål måste 
Youthstart garantera tillgången till en lämplig utbildning och tillträde till arbetsmarknaden för 
samtliga unga genom effektiva tjänster. Medlemsstaterna har för den skull godkänt två tillväga­
gångssätt: 
• Nyskapande, för att förbättra den allmänna yrkesutbildningen på ett sätt som gör den mer 
tillgänglig för ungdomarna, särskilt de minst kvalificerade av dem, och bättre anpassad till 
arbetsmarknaden genom att lägga tyngdpunkten på praktikprogram. Det franska programmet 
syftar exempelvis till att förstärka och förbättra utbildningens kvalitet i omgångar, genom att 
etablera närmare band mellan den teoretiska utbildningen och praktiska utbildningsperioder i 
företagen, såväl som att utveckla förmågan hos handledare i företaget. I programmet föreslås 
också att ge den varvade utbildningen en europeisk dimension genom perioder i olika medlemssta­
ter, 
• Skräddarsydd utbildning. Irland prioriterar förskoleprojekt, medan det danska programmet 
tänker utveckla och prova specialundervisning utanför den förmäla skolundervisningen. Målet är 
att stimulera den individuella motivationen och det personliga initiativkraften vad beträffar 
utbildningen. I Grekland har tyngdpunkten lagts på nya utbildningsmetoder, utbildning av lärare 
vad gäller yrkesvägledning och stöd, självutvärdering, grupparbeten och kommunikationsmeto­
der. På samma sätt planerar programmet i Flandern i Belgien att utbilda lärare för att tidigt 
identifiera ungdomar som befinner sig i svårigheter. 
För övrigt vill flera program riva kulturella och språkliga hinder som etniska minoriteter och unga 
invandrare möter, när det gäller tillträde till och befordran på arbetsmarknaden. Det tyska program­
met prioriterar exempelvis projekt som information och rådgivning till unga invandrare på deras 
modersmål. De flesta programmen prioriterar förbättring av kvaliteten på yrkesvägledningen och 
rådgivningen, för att ge en mer sammanhängande och bättre koordinerad tjänst, som koncentreras 
på förmåga och individuella behov. I Danmark kommer rådgivningen och yrkesvägledningen för 
unga under deras sista år i den obligatoriska skolgången att förbättras och utökas, och kräva en 
interaktion mellan utbildning, vidareutbildning och arbetsmarknaden, såväl som på integreringen av 
lokala stödfunktioner som gemensamma yrkesväglednings- och rådgivningscenter. 
Inom inriktningen för Youthstart har medlemsstaterna formellt inbjudits att studera medlen för att 
hjälpa de unga att utöva ett fristående yrke. I exempelvis Belgien kommer en utbildning ledarskap 
och juridisk rådgivning att ges till ungdomar önskar starta egna företag. Grekland kommer att 
koncentrera stöd till lokala sysselsättningsinitiativ som utvecklas och leds av ungdomarna själva. 
Nordirlands program syftar tack vare Youthstart till att mobilisera ungdomars förmåga att skapa 
arbetstillfällen i landsbygdsområden genom att förlita sig på lokala resurser. 
De olika programmen visar upp en stort urval av initiativ som är avsedda att minska de institutionella 
och administrativa hindren i ett nytt användande av Youthstart. På så sätt är skapandet av nätverk 
mellan den offentliga och privata sektorn på lokal och regional nivå prioriterat i Italien, medan 
Nederländerna kommer att koncentrera sina ansträngningar på samarbetet mellan utbildning, vidar­
eutbildning och offentliga myndigheter (polisväsendet och organisationer som representerar etniska 
minoriteter). 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 151 
LEADER II (1994-1999) 
LEADER (1,447 miljarder ecu) syftar till att stödja utvecklingsprojekt på landsbygden som har skapats 
och leds av lokala parter på landsbygden och som lägger tyngdpunkten på nyskapande, demonstra­
tions- och överföringsverksamheter. Programmet syftar till att främja en stor inblandning av lokalbe­
folkningen, föreningar, kollektiv som tillsammans bör definiera och genomföra en sammanhängande 
utvecklingsstrategi som är anpassad till det berörda områdets särdrag. Detta översätts i att LEADER II 
endast kan ge finansiellt bidrag till två kategorier av mottagare: lokala aktionsgrupper (grupper av 
offentliga och privata parter som gemensamt utarbetar en utvecklingsstrategi) eller andra grupper av 
aktörer (kollektiv, rådgivande kontor, kooperativ, etc.) på villkoret att deras verksamhet inkluderas 
inom ramen för det lokala områdets utveckling. LEADER II stödjer också samarbetsprojekt över 
gränserna och uppmuntrar erfarenhetsutbyte och kunskapsöverföring genom lokala europeiska nät­
verk för landsbygdsutveckling (ett indikativt belopp om 2,5% har avsatts för att finansiera verksamhe­
terna kring gemenskapsnätverk och nationella nätverk). LEADER II tillämpas i landsbygdsområden 
under mål 1, 5b och 6 (900 miljoner ecu har avsatts till mål 1). 
Kommissionen har mottagit 102 programförslag för genomförandet av LEADER II från de 15 
medlemsstaterna (90 för de tolv medlemsstaterna). Kommissionen har sett till att dessa förslag 
kommer att underkastas en bred konsultation mellan de lokala aktörerna, i enlighet med inriktningen 
på LEADER II. 67 program och globala stöd har godkänts (66 för de tolv medlemsstaterna), och 35 
återstår fortfarande att godkännas (24 för de tolv och 11 för de nya medlemsstaterna). 
Tabell 90: Program under Leader II som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) 
Medlems 
stat 
(antal program) 
Tyskland (13) 
Grekland (1) 
Spanien (17) 
Frankrike (II) 
Irland (1) 
Italien (12) 
Luxemburg (1) 
Nederländerna (4) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (5) 
Nätverk 
Totalt (66) Total 
kostnad 
382,4 
263,6 
1.161,9 
319,0 
165,6 
436,0 
4,8 
35,2 
156,8 
160,4 
3.085,6 Strukturstöd 
169,8 
148,0 
354,8 
122,9 
67,9 
183,2 
1,0 
8,5 
117,6 
66,2 
1.239,9 Åtaganden 
1995 
(2) 
124,6 
22,6 
112,1 
95,6 
7,5 
28,6 
1.0 
8,2 
6,7 
56,2 
3,7 
466,8 % 
(2V(1) 
73% 
15% 
32% 
78% 
11% 
16% 
100% 
97% 
6% 
85% 
38% Betalningar 
1995 
(3) 
38,8 
11,3 
34,9 
15,5 
3,8 
14,0 
0,4 
2,5 
3,6 
4,8 
2,9 
132,4 - % 
(3)/(2) 
31% 
50% 
31% 
16% 
50% 
49% 
40% 
30% 
53% 
9% 
77% 
28% 
Dessa program innehåller i de flesta fallen de tre planerade åtgärderna som återfinns i meddelandet 
som fastställer kommissionens inriktningar för LEADER II, vilka är 
• "inhämtande av kompetens": I områdena där den lokala utvecklingen är något nytt, tillåter denna 
åtgärd finansiering av informationsverksamhet och mobilisering av befolkningen, diagnos av 
området i syfte att identifiera styrkorna och svagheterna i det berörda området och utarbetande av 
en utvecklingsstrategi, 
• "nyskapande landsbygdsprogram": Denna åtgärd tillåter finansiering av utvecklingsstrategier som 
har utarbetats av lokala aktörer för det berörda området, 
• "gränsöverskridande samarbete" : Målsättningen är att underlätta genomförandet av gemensamma 
projekt av lokala aktionsgrupper eller grupper som består av aktörer från flera medlemsstater. 
Vad beträffar de planerade verksamheterna så kan de grupperas i tre större kategorier: 
• Förstärkning av identiteten i områdena: det handlar om verksamheter som renovering av arkitek­
turarvet (Asturias) och små stadskärnor (Irland), främjandet av traditionellt kunnande (Portugal, 
Aragon), spridningen av lokala produkter eller naturarvet (East Anglia, Italien, Luxemburg, 
Grekland, Portugal) eller, i större sammanhang, bidraget till lokala gemenskaper (Förenade 
kungariket), 
152 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
• Verksamhet för att etablera nätverk: nätverk för turisterbjudanden (Bourgogne) eller föreningar 
(Limousin), nätverk för jordbrukare och distributionsbolag (Hessen), nätverk för tjänster till 
befolkningen, som förenar små stadskärnor och landsbygdsområden runt dessa (LanguedocRous-
sillon), skapandet av tjänstecenter för företagen (Luxemburg), 
• Stöd till av nya verksamhetsformer som i vissa fall baserar sig på användandet av nya kommuni­
kationsteknologier, som fjärrarbete (norra Uppland) eller upprättandet av bokningssystem för 
turism på landsbygden (Grekland, Portugal). 
LEADER och landsbygdsmiljön: 
Inom ramen för en hållbar utvecklingspolitik, så bör LEADER integrera hänsyn till miljön. Den 
ekonomiska utvecklingen bör ta hänsyn till naturarvet, som är en väsentlig styrka för lands­
bygdsområdena, särskilt de minst utvecklade. Flera verksamheter som har en inverkan på miljön 
på den lokala nivån genomförs i landsbygdsmiljö. Att bevara en angenäm livsform är en viktig 
faktor för bibehållandet av befolkningen eller inflyttning av nya människor till landsbygden. Flera 
kategorier av åtgärder genom LEADER-programmen spelar en roll för miljön: 
• Den ekologiska skötseln av landsbygden. Det handlar om att skydda eller att återställa 
naturarvet. I Danmark har gruppen Danish Islands stött en verksamhet av blomstrande byar. I 
Belgien har gruppen Hageland planerat och lett, på ett ekologiskt sätt, vissa naturåtgärder i 
landskapet (planterat häckar, skapat myrar, underhåll av träd, etc. 
• Avfallshantering genom minskning av utsläpp, återanvändning av avfall eller energiproduktion 
baserad på biomassa. I Frankrike har gruppen Buech-Durance deltagit i installationen av en 
mobil sopstation som behandlar hushållsavfall. På Irland återvinner gruppen Cavan och 
Monaghan avfall från en svampodling för att göra kompost. I Spanien har gruppen Sierra de 
Bejar Francia färdigställt ett nytt integrerat reningssystem för avfall från oljekvarnar, vars 
avfall används som bränsle eller fett. I Grekland stödjer gruppen Thebes verksamheter som 
syftar till energiproduktion baserad på biomassa som är avsedd för uppvärmning. 
• Skyddet av ekosystem: att bättre hantera naturresurserna, skydda faunan och floran samt 
känsliga naturområden. Flera grupper har prioriterat skogsplantering: I Orense och Sierra de 
Gata i Spanien, i Toscana i Italien... I Grekland bidrar gruppen Thessalonique till att ta vara 
på en biotop som underlättar fortplantningen av häger. Gruppen Mytilene har åtagit sig 
arbeten för att skydda en fossilerad skog, 
• ekoturismen: naturarvet är en grundläggande del för att utveckla turismen på landsbygden. Det 
behövs ytterligare kapacitet för mottagningsresurser och förslag till aktivitetsprogram. I Tys­
kland har gruppen i regionen Daun skapat en rundtur med geologiska upptäckter inriktad på 
vulkanerna i Eifelmassivet. På Irland utvecklar gruppen Bally Houra fritidsverksamheter i 
regionens bergsområden. 
Utvecklingen av ekologiskt jordbruk, såväl som utbildningsverksamheter, öka medvetenhet av 
eller rådgivning spelar också en viktig roll. I Frankrike stödjer gruppen Haut-Allier ett center för 
information och studier om ekologi och miljö kring floder och gruppen Est-Mayennais planerar 
ett permanent center för undervisning kring miljön. I Skottland deltar gruppen Loch Aber i 
uppstartandet av ett center för att tyda naturarvet i närheten av ett fågelreservat. 
Kommissionen har också valt ut, efter en anbudsinfodran, den organisation som kommer att ta hand 
om den administrativa skötseln och genomförandet av Europeiska observationsorganet för nyska­
pande och landsbygdsutveckling, vars roll är att identifiera, beskriva, utvärdera och underlätta 
överföringen av nyskapande på landsbygden. 
PESCA (1994-1999) 
PESCA (257 miljoner ecu) spelar en kompletterande roll till de tillgängliga strukturbidragen i GSR tack 
vare bidragen till omställningen för fiskare och diversifieringen av industrier i förädlingskedjan. De 
planerade verksamheterna syftar till diversifieringen av verksamheter inom fiskerinäringen (turism, 
hantverk), förbättringen av yrkeskvalifikationer hos fiskare till havs, eller ytterligare till att öka värdet 
på fiskeriprodukter och förbättra marknadsföringskanalerna. PESCA tillämpas i huvudsak i områden 
som är beroende av fiske och som befinner sig i områden som omfattas av mål 1, 2 och 5b, där hälften 
av beloppen är avsedda för regioner i mkl 1. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Fyra PESCA-program (Italien, Frankrike, Nederländerna och Förenade kungariket) har godkänts 
under 1995, medan sju program hade godkänts i slutet av 1994. Det sena godkännandet av 
programmen, såväl som en viss komplexitet i .förvaltningsrutinerna, förklarar nivån på de belopp 
som har utnyttjats. Vad gäller åtagandena så har 64% av 1995 års budgeterade belopp betalats ut 
(28,3 miljoner ecu av 45 miljoner, fördelade på Frankrike, Italien och Förenade kungariket) medan 
endast 17% av förutsedda belopp har betalats ut (5,3 miljoner ecu av 31,9 miljoner, fördelade på 
Nederländerna, Italien och Förenade kungariket). 
Tabell 91: Pesca-programmen som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) 
Medlems I Total 
stat kostnad 
(antal program) j Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2)/(0 Betalningar 
1995 
(3) 0/ 
/o 
(3)/(2) 
Antagna program under 1995 
Frankrike (1) 
Italien (1) 
Nederländerna (1) 
Förenade kungariket (1) 81,3 
81,2 
34,2 
84,7 28,3 
34,2 
10,8 
37,4 18,8 
4,4 
1,2 
5,1 66% 
13% 
11% 
14% 0,0 
2,2 
0,6 
2,5 0% 
50% 
50% 
50% 
Antagna program under 1994 
Belgien (1) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Irland (1) 
Portugal (1) 
Totalt (11) 4,3 
48,6 
62,0 
54,6 
95,7 
12,2 
47,2 
605,9 2,0 
16,4 
23,0 
27,1 
41,5 
6,7 
25,6 
253,0 0,3 
2,7 
3,8 
4,5 
6,9 
1.1 
4,3 
53,1 17% 
17% 
17% 
17% 
17% 
17% 
17% 
21% 0,2 
1.4 
1,9 
2,3 
3,5 
0,6 
2,1 
17,2 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
32% 
1 flertalet medlemsstater skall valet av projekt fortfarande påbörjas eller så startades det i slutet av 
1995, förutom på Irland där 22 projekt redan har godkänts av nationella myndigheter. På grund av 
komplexiteten i de planerade verksamheterna och interventioner från flera fonder, har detta lett till 
att de nationella myndigheterna i Grekland inriktar sig på att finna en intermediär organisation för 
skötseln. Vad gäller de franska utomeuropeiska departementen, där verksamheter under PESCA 
grupperas under gemenskapsinitiativet REGIS, har endast programmet för Réunion godkänts i 
december 1995. De svenska och finska programmen presenterades för kommissionen i slutet av 
1995". 
SME (1994-1999) 
SME (1,027 miljarder ecu) svarar på behovet av en anpassning av de små och medelstora företagen till 
trycket från den inre marknaden och ekonomins globalisering. Detta initiativ fullföljer också, samti­
digt som det anpassar de tidigare initiativen STRIDE (förstärkning av den tekniska potentialen i 
mindre gynnade regioner), PRISMA (förbättring av tjänster till företagen) och TELEMATIQUE 
(användning av avancerade telekommunikationstjänster). SME vänder sig i synnerhet till områden som 
omfattas av mål 1, för vilka 80% av beloppen är avsedda. De åtgärder som främjas syftar till att 
förbättra produktions- och organisationssystemen i företagen, bättre ta hänsyn till miljön, utveckla 
samarbeten och nätverk mellan små och medelstora företag, eller vidare att stärka samarbetet mellan 
forskningscentra, center för kunskapsöverföring, universitet och små och medelstora företag. 
Då initiativet SME är ett nytt intiativ för perioden 1994-1999, så har programförslagen från 
medlemsstaterna omarbetats mycket för att'garantera att detta initiativs inriktningar respekteras. 
Dessa omarbetningar har i synnerhet inriktat sig på nyskapande aspekter och syftar till att internatio­
nalisera SME. De har haft som konsekvens att förhandlingsperioden har förlängts. Av de 38 
programmen som har presenterats av de femton medlemsstaterna, har 21 godkänts under 1995 
(återstår ett program i Belgien, 6 i Tyskland, ett i Förenade kungariket, program som inte är 
regionvisa i Danmark, Spanien, Italien och Luxemburg, och 4 program i de tre nya medlemsstater­
na). 
Se längre fram 1.3. Gemenskapsinitiativen i de tre nya medlemsstaterna. 
154 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Tabell 92: SME-program som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) 
Medlems 
stat 
(anta! program) 
Belgien (1) 
Tyskland (9) 
Grekland (1) 
Frankrike (3) 
Irland (1) 
Nederländerna (1) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (4) 
Totalt (21) Total 
kostnad 
14,2 
356,3 
156,9 
139,2 
53,2 
26,9 
235,9 
43,0 
1.025,5 Strukturstöd 
(1) 
9,4 
156,8 
83,3 
58,5 
28,8 
10,3 
124,0 
20,1 
491,3 Åtaganden 
1995 
(2) 
7,5 
101,2 
10,5 
15,4 
26,5 
9,5 
13,2 
19,7 
203,5 % 
(2)/(D 
80%o 
65% 
13% 
26% 
92% 
92% 
11% 
98%o 
41% Betalningar 
1995 
(3) 
2,2 
30,9 
5,2 
4,6 
7,9 
2,9 
6,6 
7,3 
67,7 % 
(3)/(2) 
30% 
' 30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
50% 
37% 
33% 
Belgien: Det godkända programmet gäller Valloniet och kommer att kompletteras av ett program för 
Flandern. Det är uppbyggt kring två centrala ideer, nämligen förstärkningen av samordningen och 
stödnätverk till de små och medelstora företagen och förstärkningen av gemensamma tjänster till de 
små och medelstora företagen. 
Satsa på skapandet av nätverk och tjänster för de små och medelstora 
företagen: 
Det vallonska programmet organiseras kring två huvudlinjer: 
1. Samordningen av stöd och nätverksbyggande, genom: 
• en verksamhet för att samordna tjänsteorganisationer för små och 
medelstora företag för att främja erfarenhetsutbyte och synergier, 
• upprättande av samordningsgrupper. 
2. Gemensamma tjänster till de små och medelstora företagen, genom: 
• skapandet av ett finansiellt forum för att studera villkoren för 
tillgången till finansieringskällor, 
• teknologiska verksamheter, som särskilt syftar till att samordna 
och utvärdera vissa åtgärder för de små och medelstora företagen, 
• öka den dynamiska kraften hos de små och medelstora företagen, 
med beaktande av behoven av att hitta samarbetsparter, miljökrav, 
informationsteknologier och kvalitetskrav. 
Tyskland: Nio program har godkänts för att stödja de små och medelstora företagen i industri- och 
tjänstesektorer. Fem program gäller de gamla delstaterna (5 återstår ännu att godkännas) och fyra 
gäller de nya delstaterna. Det har visat sig vara svårt för de tyska små och medelstora företagen att 
utarbeta dessa program, på grund av svårigheter att harmonisera och samordna på det nationella 
planet, vilket har lett till avsevärda förseningar. Som exempel på planerade genomföranden kan 
nämnas hantering av miljön och energikällor (Berlin, bidrag från strukturfonderna på 0,615 miljoner 
ecu). Det handlar dels om att färdigställa strategier avsedda att informera företagen om medel för att 
spara energi och att minska C02-utsläppen, och dels att tillhandahålla verktyget "Eco-Audit" till 
företagen. 
Grekland: Programmets huvudsakliga målsättning är att främja internationaliseringen av de grekiska 
små och medelstora företagen genom en gruppolitik, och underlätta för dem att få tillgång till den 
finansiella marknaden genom främjande av finansiella verktyg (riskkapital, ömsesidiga garantier) 
och genom införandet av en kvalitetspolitik (certifiering, standarder och harmonisering). 
Frankrike: Tre program har godkänts. Beträffande de två programmen i områden som omfattas av 
mål 1 (Korsika och Nord-Pasde-Calais) så kommer investeringen om 40,9 miljoner ecu att förlita sig 
på ett gemenskapsbidrag om 9,3 miljoner ecu vilket tillåter finansieringen av immateriella investe­
ringar hos de små och medelstora företagen, stöd till gemensamma åtgärder och förbättring av den 
tekniska miljön i Nord-Pas-de-Calais. På Korsika kommer verksamheten att inrikta sig på bildandet 
av nyskapande företag, utvecklingen av nya kommunikationsformer och samarbeten mellan företa­
gen för att underlätta tillgången till nya marknader, och utvecklingen av kompetenser för ekonomisk 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 155 
utveckling. Programmet för områden som omfattas av mål 2 och 5b (gemenskapsbidrag: 49,2 
miljoner ecu, totalkostnad: 98,3 miljoner ecu) kommer att möjliggöra att en garantifond upprättas 
som är avsedd för de små och medelstora företagen som har partnerskapsprojekt eller nyskapande 
projekt, att modernisering och nyskapande gemensamma projekt främjas inom förlängningen av 
programmet STRIDE, och att skapa partnerskap mellan europeiska företag på olika områden. 
Irland: Programmet är särskilt inriktat på de små och medelstora företag som har färre än 50 
anställda eller har en omsättning som är mindre än 3,7 miljoner ecu. Det koncentrerar sig på 
tillgången till finansiering och krediter, tillgång till den offentliga upphandlingsmarknaden, anpass­
ning av tjänsteföretag till den inre marknaden, spridningen av bästa tillgängliga metoder samt 
förbättring av kunskapsnivån och miljön i företagen. 
Nederländerna: Programmet omfattar samtliga holländska regioner som omfattas av mål 1 och 2 och 
syftar till att förbättra konkurrenskraften hos de små och medelstora företagen genom att förstärka 
de regionala produktionsformerna. De fem prioriterade områdena omfattar därför utvecklingen av 
produktionssystem och teknologiskt nyskapande, samarbete mellan de små och medelstora företagen 
och forskningscener, skapande av nätverk för små och medelstora företag, yrkesutbildning, teknisk 
assistans och utbyte över gränserna. 
Portugal: Det portugisiska programmet är det viktigaste småföretagsprogrammet i finansiella termer 
som godkändes under 1995. Det omfattar hela Portugal och inkluderar åtgärder avsedda för dels 
förbättring av konkurrenskraften och moderniseringen av portugisiska små och medelstora företag, 
basen för en produktiv ekonomi i landet, och dels förbättring av företagens miljö och i synnerhet 
genom utbildning samt finansiella verktyg. 
Förenade kungariket: Fyra program har godkänts (Highlands and Islands, Lowland Scotland, 
Wales, Nordirland) och där ett program för England fortfarande återstår att godkännas. Exempelvis 
motsvarar programmet för Highlands and Islands ett gemenskapsbidrag på ca. 3 miljoner ecu för 
små och medelstora företag i en region som verkar i en geografiskt mycket svår och annorlunda miljö 
jämfört med flertalet av de europeiska regionerna. Programmet syftar därför till att motverka risken 
av isolering jämfört med den europeiska ekonomiska strömningen, genom att prioritera stöd till 
tjänster för de små och medelstora företagen, en kvalitetsutbildning samt ett samarbete mellan 
företagen. 
REGIS (1994-1999) 
REGIS (600 miljoner ecu) har som mål att förbättra integrationen i gemenskapens mest avlägsna 
regioner. Det sammanför vissa verksamheter i de gamla programmen POSEIDOM, POSEIMA och 
POSEICAN, såväl som åtgärder från andra gemenskapsinitiativ som genomförs i avlägset belägna 
regioner, för att möjliggöra för dem att fullt ut delta i transnationella samarbetsnätverk. Programmets 
åtgärder syftar till diversifieringen av ekonomiska verksamheter, förstärkning av band med övriga 
unionen, samarbete mellan avlägset belägna regioner, förebyggande av naturkatastrofer samt yrkesut­
bildning. 
De tre medlemsstaterna som deltar i initiativet REGIS är Portugal, Spanien och Frankrike. Under 
1995 presenterade Portugal ett program för Madeira och Azorerna, Spanien ett program för 
Kanarieöarna och Frankrike fyra program för de franska utomeuropeiska departementen. De 
portugisiska och spanska programmen godkändes under 1995 medan för Frankrike så godkändes 
endast programmet för Réunion (återstår därför att godkänna programmen för Guadeloupe, Marti­
nique och franska Guyana i slutet av 1995). 
156 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Tabell 93: Programmen under Regis som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) 
Medlems 
stat 
(antal program) 
Spanien (1) 
Frankrike (1) 
Portugal (1) 
Totalt (3) Total 
kostnad 
385,5 
209,2 
156,8 
751,5 Strukturstöd 
(I) 
216,9 
115,6 
124,0 
456,5 Åtaganden 
1995 
(2) 
28,0 
8,8 
22,0 
58,8 % 
(2)/0) 
13% 
8% 
18% 
13% Betalningar 
1995 
(3) 
0,0 
4,4 
17,6 
22,0 (3)/(2) 
0% 
50% 
80% 
37% 
Spanien: Programmet förutser ett gemenskapsbidrag om 216,9 miljoner ecu. 
Ett program för Kanarieöarna: 
De huvudsakliga målsättningarna i gemenskapsinitiativet REGIS är di­
versifieringen av de ekonomiska verksamheterna, den tekniska utvecklin­
gen och att rätta till obalansen i ekonomin på grund av avståndet, genom 
att utveckla turism som är förenlig med miljön och kulturarvet, förstärk­
ning av banden med övriga gemenskapen och andra avlägset belägna 
regioner, samt yrkesutbildning och sysselsättning. 
Tio åtgärder är planerade, nämligen lokal utveckling (14%), främjande 
av turism (21*70), infrastruktur för stöd till den ekonomiska verksasheten 
(22%), utveckling av den ekonomiska väven (11 %), URBAN Las Palmas 
(4%), URBAN Santa Cruz de Tenerife (4%), regionalt samarbete 
(0,3%), industriell utvecklingsplan för små och medelstora företag 
(19%), utvärdering, uppföljning och teknisk assistans (0,7%). Struktur­
fonderna finansierar 56% av programmet. 
Frankrike: Programmet för Réunion inriktar sig på främjande av ekonomiska verksamheter, utveck­
lingen av kommunikationer och regionalt och interregionalt samarbete, lokal utveckling, miljökon­
troll och förebyggande av naturkatastrofer, såväl som utbildning för bättre kvalifikationer och för 
jämställdhet på arbetsmarknaden. 
Portugal: Programmet avser främjandet av en grupp av prioriterade åtgärder inom området basin­
frastruktur (flygplats på Maderia), utveckling av den lokala potentialen (till exempel energiproduk­
tion i Azorerna), interregionalt samarbete och främjande av jordbruket. 
RECHAR II (1994-1997) 
RECHAR II (406 miljoner ecu), för att fullfölja målet att stödja omställningen i de regioner som mest 
berörs av tillbakagången i kolindustrin, ges prioriteritet till miljöskydd, nya ekonomiska verksanheter 
och mänskliga resurser. De planerade åtgärderna syftar till en rehabilitering av miljön och gamla 
gruvbyggnader, främjande av nya verksamheter (särskilt i de små och medelstora företagen), stöd till 
organisationer som arbetar med ekonomisk omställning och regionalutveckling eller vidare stöd till 
utbildning och sysselsättning (särskilt i de små och medelstora företagen). 
30 program har lämnats in av medlemsstaterna under initiativet RECHAR. Förhandlingarna och 
godkännandet av dessa program har underlättats av den samlade erfarenheten från den tidigare 
perioden (1990-1993). Det är skälet till att nästan samtliga program har godkänts, dvs. 26, där endast 
fyra återstår att godkännas under 1996 (ett i Tyskland, ett i Frankrike, ett i Österrike och det icke-
regionaliserade programmet i Spanien). 
Sjutule årsrapporten — Strukturfonderna 1995 157 
Tabell 94: Programmen under Rechar II som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) 
Medlems 
stat 
(antal program) 
Belgien (2) 
Tyskland (6) 
Grekland (1) 
Frankrike (6) 
Italien (2) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (8) 
Totalt (26) Total 
kostnad 
58,1 
400,8 
2,0 
39,4 
34,1 
1.1 
364,6 
900,2 Strukturstöd 
(1) 
15,7 
128,4 
1,5 
16.7 
1.7 
0.9 
163,2 
328,0 Åtaganden 
1995 
(2) 
15,7 
55,9 
1.4 
15,5 
.1.7 
0,9 
81,6 
172,5 % 
(2)/(l) 
100% 
44% 
90% 
93% 
100% 
100% 
50% 
53% Betalningar 
1995 
(3) 
7,8 
26,8 
0,7 
1.8 
0,4 
0.3 
37,8 
75,6 % 
(3)/(2) 
50% 
48% 
50% 
12% 
23% 
30% 
46% 
44% 
Belgien: De två programmen i Valloniet gäller regionen Charleroi (Châtelet) och i Flandern regionen 
Limburg. Beträffande Châtelet har programmet tillägnats verksamheter för omstrukturering av 
vattendistributionsnät som har försämrats på grund av intensiv utvinning i kolgruvorna. Dessa 
verksamheter fullföljer de som redan har åtagits inom ramen för RECHAR I. I Limburg prioriteras 
omställningen av de ekonomiska infrastrukturerna, modernisering av sociala strukturer samt ekono­
misk och social integration av arbetskraften. 
Tyskland: Sex program har godkänts, och endast ett program (Brandenburg) återstår att godkännas i 
slutet av året. Tre program gäller de nya delstaterna och tre de västra delstaterna, där programmet 
för Nordrhein-Westfalen är det viktigaste finansiellt sett av samtliga program under RECHAR. 
Programmen innehåller huvudsakligen åtgärder för miljösanering, främjandet av nya ekonomiska 
verksamheter såväl som bibehållande av den rådande arbetskraften. Programmet för Nordrhein-
Westfalen syftar till att diversifiera verksamhetssektorerna och att förstärka de intermediära ekono­
miska verksamheterna. För att förstärka konkurrenskraften hos de små och medelstora företagen 
kommer dels skapandet av nya marknader, genom inkörning av nya processer och försäljning av nya 
produkter, att stödjas, och dels genom förbättring av tillgången till de senaste teknologierna. 
Genomförandet av programmet i Nordrhein-Westfalen förväntas trygga 5 400 arbeten. 
Grekland: Programmet RECHAR, som täcker den industriella axeln Kozani-Ptolemaida i norra 
Grekland, har som huvudsaklig målsättning att förbättra miljön i områden som har försämrats på 
grund av utvinning av lignit. I övrigt förutser programmet en åtgärd för yrkesförändring för 
arbetslösa eller anställda som hotas av uppsägning. 
Frankrike: De sex godkända programmen i Frankrike erhåller ett gemenskapsbidrag om ca. 17 
miljoner ecu, varav 11 miljoner i Lorraine (kommunerna Boulay, Forbach och Sarreguemines), 
bidrag som i synnerhet inriktas på främjande av de berörda gruvområdena. Bland de planerade 
verksamheterna kan understrykas utvecklingen av industriell turism genom utvärdering av industriar­
vet och särskilt fullföljandet av skötseln av gruvmuseet i Blanzy (området Montceau-les-Mines, 
Bourgogne). För övrigt kommer verksamheten att inrikta sig på främjande av gruvområden i 
Gardane (Bouches-du-Rhône), Albi-Carmeaux (Tarn) och i Lorraine (återutnyttjande av det som 
legat i träda, omstrukturering av stadscentra, turism, etc.) samt på skapandet av en välkomnande 
miljö och infrastruktur som gynnar omställningen i områdena Aies (Gard) och Mure (Isère). 
Italien: Två program har godkänts under 1995 (Sardinien, Toscana). Programmet för Sardinien, som 
förutser en investering om 1,6 miljoner ecu gäller kolgruveområdet i Sulcis-Iglesiente och omfattar en 
enda åtgärd kring förbättring av miljön så att små och medelstora företag etablerar sig. Vad 
beträffar Toscana så är det berörda kolgruveområdet Santa Barbara och programmet är karakterise­
rat av en mycket stark inriktning på den privata sektorn, då dess bidrag förutses stå för närmare 95% 
av finansieringen (35,6 miljoner ecu). Detta program är också skapat med en enda åtgärd för 
diversifiering av den lokala väven av små och medelstora företag, vilken innehåller beviljande av 
räntesubventioner till företag som kan presentera investeringsprojekt inom områden som nyskapan­
de teknik, energi och miljöskydd. 
158 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Portugal: Programmet syftar till att finansiera verksamheter som gynnar regionen Castelo de Paiva 
(norra regionen), som har drabbats av att kolgruvorna stängts. Förutom bidraget till infrastrukturer 
som är nödvändiga för utvecklingen av andra verksamheter, så är målsättningarna för detta program 
att förbättra miljön och ge teknisk assistans till ekonomiska verksanheter. 
Förenade kungariket: Åtta program under RECHAR har godkänts under 1995. Programmen för 
Yorkshire och East Midlands är med ungefär hälften av det totala bidraget de viktigaste av dessa, 
men där andra kolgruveområden i England och Skottland också är berättigade. De andra betydande 
programmen är de för Wales och nordöstra England. 
KONVER (1994-1997) 
KONVER (506 miljoner ecu) är efterföljaren till verksamhetsprogrammen PERIFRA I och II (bidrag 
till projekt av demonstrationskaraktär vad gäller militär omställning), vars första genomförandeår var 
1993. Programmet löper nu över flera år och har som målsättning att stödja den ekonomiska 
diversifieringen i områden som är starkt beroende av försvarsindustrin, tack vare en omställning av 
verksamheter som förknippas med denna sektor och främjande av kommersiellt livskraftiga verksam­
heter i samtliga industrisektorer, med undantag för verksamheter som kan ha en militär tillämpning. 
Åtminstone 50% av bidraget är avsett för regioner inom områdena som omfattas av mål 1, 2 och 5b. 
På grund av förseningarna i samband med den finansiella fördelningen mellan medlemsstaterna och 
etableringen av godkända områden inom ramen för detta initiativ12, så har också medlemsstaternas 
presentationer av programmen försenats. 37 program har godkänts under 1995, merparten i slutet av 
december, och 8 program återstår att godkänna i slutet av 1995 (3 i Tyskland, och de icke-
regionaliserade programmen i Spanien, Italien, Luxemburg, Nederländerna och Sverige). De motsva­
rar 70% av det totala anslagna beloppet för detta initativ. 
Tabell 95: Programmen under Konver som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) 
Medlems 
stat 
(antal program) 
Belgien (3) 
Danmark (I) 
Tyskland (13) 
Grekland (1) 
Frankrike (17) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (1) 
Totalt (37) Total 
kostnad 
30,4 
5,3 
342,3 
20,3 
244,1 
10,7 
230.6 
883,7 Strukturstöd 
0) 
11,5 
2,4 
144,5 
12,9 
71,0 
7,9 
101.9 
352,1 Åtaganden 
1995 
(2) 
11,5 
2,4 
130,6 
11,5 
64,4 
7,9 
10,0 
238,2 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
90% 
89% 
91% 
100% 
10% 
68% Betalningar 
1995 
(3) 
5.7 
1,2 
38,7 
5,7 
32,0 
3,9 
0.0 
87,3 % 
(3K(2) 
50% 
50% 
30% 
50% 
50% 
50% 
0% 
37% 
Belgien: De tre belgiska regionerna drar vardera fördel av ett program. I Flandern (Briigge, Leuven, 
Turnhout, Tongeren och Hasselt) gäller de planerade åtgärderna främjandet av ekonomin och stödet 
till miljön. I regionen Brussel är det en kasern som skall upprustas och ändras om för att inrymma 
nya ekonomiska verksamheter (hantverk, små affärer, konstcenter). I Valloniet täcker programmet 
en del av områdena som omfattas av mål 1, 2 och 5b och syftar till att öka dynamiken i väven av små 
och medelstora företag samt att utveckla en turistnäring efter upprustningen av nedlagda områden 
och att omskola sektorns anställda. 
Danmark: Programmet omfattar två områden, Karup mitt i Jylland och Köpenhamn, som inte täcks 
av målområden. De planerade åtgärderna gäller tjänster och stöd för teknisk utveckling i små och 
medelstora företag, främjande av turism och miljön, och omskolning av tjänstemän genom utbild­
ning. 
" Genomfört i december 1994, se årsrapporten 1994. 
Sjuiule årsrapporten — Strukturfonderna 1995 159 
Tyskland: Tyskland är, med 144,5 miljoner ecu i bidrag från strukturfonderna som godkändes under 
1995 och med 13 program, den största mottagaren av initiativet KONVER. Som exempel kan 
nämnas programmet för Nordrhein-Westfalen, det viktigaste programmet i de västra delstaterna, 
som inom ramen för sin inriktning planerar omställning av områden, konstruktion av tekniska 
centret Cartec på den gamla platsen "Churchill-Barracks" i Lippstadt. I Rödinghausen kommer 
byggnaden "Birdwood Barracks", som framöver är ledig, att byggas om till en kommersiell byggnad 
och i staden Minden kommer en gammal krigsskola att göras om till en plats för utbildning inom 
handelsekonomi. 
Grekland: Programmet har som huvudsaklig målsättning att ställa om ekonomiska verksamheter 
som förknippas med försvarsindustrin, såväl som omställning till livskraftiga kommersiella företag 
inom samtliga industrisektorer. 
Frankrike: De 17 franska programmen gäller 57 arbetsområden, varav 23 befinner sig utanför de 
områden som omfattas av mål 2 och 5b. Det gäller i allmänhet program vars bidrag är mindre än 5 
miljoner ecu, där det största programmet (Aquitaine) erhåller 13,2 miljoner ecu. 9% av bidragen 
från strukturfonderna tillägnas åtgärder för utbildning. 31% av den totala investeringen tillägnas 
restaurering av militära områden och områden som har påverkats av minskningen i militär verksam­
het, för att gynna etablering av små och medelstora företag. Därefter kommer renoveringen och 
moderniseringen av sociala och ekonomiska infrastrukturer (14%). Den största delen av stödet 
(46%) gäller åtgärder till fördel för små och medelstora företag, med en prioritering på åtgärder som 
syftar till att förbättra miljön för företagen. I sin helhet utgör programmen förstärkningar av 
programmen i mål 2-områden som har genomförts i det berörda området eller i ett angränsande 
område (med undantag för Ile de France, Limousin och Aquitaine). 
Portugal: Programmets huvudsakliga målsättningar är stödet till ekonomin i regioner som är 
beroende av försvarsindustrin (exempelvis Azorerna, Alentejo, Lissabon), för att rehabilitera militä­
ra områden i syfte att utveckla nya verksamheter och till förbättringen av miljön kring militära 
områden. 
Förenade kungariket: Ett enda program som gäller Storbritannien, Nordirland och Gibraltar har 
godkänts. Det förutser närmare 50% av bidragen för investeringar i områden utanför målområdena 
för att ta hänsyn till särskilda problem som beror på nedgången i försvarsindustrin. Åtgärderna 
kommer att inriktas på diversifieringen av den ekonomiska basen i de berörda områdena, med en 
tyngdpunkt lagd på förbättringen av miljön. En annan aspekt är tekniköverföringen som bör 
möjliggöra användandet av viktiga kunskapssystem i försvarssektorn för att diversifiera och nyskapa 
i små och medelstora industriföretag. Beträffande uppföljningen så ligger ansvaret på en övervak­
ningskommitté, där programmet är uppdelat i 14 delprogram för varje område och där vart och ett 
leds av en arbetsgrupp, som består av representanter från ministerier och lokala organisation, såväl 
som från kommissionen. 
RESIDER II (1994-1997) 
RESIDER 7/(520 miljoner ecu) fortsätter åtgärderna under RESIDER I, dvs. stödet till omställningen i 
stålindustriområdena. Detta initiativ ger, som RECHAR II, prioritet åt miljöskydd, nya ekonomiska 
verksamheter och mänskliga resurser, för att skynda på anpassningen av områden berörda av om­
välvningen i deras ekonomiska villkor. De planerade åtgärderna är av samma storlek som åtgärderna 
under RECHAR II. 
27 program lämnades in 1995 av medlemsstaterna under initiativet RESIDER (varav ett från 
Österrike). Tack vare den erhållna erfarenheten mellan 1990 och 1993 så kunde godkännandet av 
dessa program nästan helt och hållet ske under 1995, dvs. 19 program godkändes (ett program för 
Portugal godkändes från och med 1994), och endast 8 program återstår att godkännas i slutet av 1995 
(ett för Tyskland, 2 för Frankrike, ett för Förenade kungariket, och de icke regionvisa programmen 
för Spanien, Italien, Luxemburg och Österrike). 
160 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Tabell 96: Programmen under Résider som har antagits under 1994 och 1995 — EUR12 (miljoner ecu) 
Medlems 
stat 
(antal program) Total 
kostnad Strukturstöd 
O) Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2V(1) Betalningar 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Antagna program under 1995 
Belgien (2) 
Tyskland (8) 
Grekland (1) 
Frankrike (5) 
Nederländerna (1) 
Förenade kungariket (2) 52,9 
558,3 
8,9 
105,8 
51,5 
52,5 24,4 
164,3 
4,7 
42,6 
18,1 
23,2 23,7 
62,5 
4,1 
38,6 
18,1 
23,2 97% 
38% 
88% 
91% 
100% 
100% 5,6 
31,2 
2,1 
17,5 
7.4 
11,6 24% 
50% 
50% 
45% 
41% 
50% 
Antagna program under 1994 
Portugal (1) 
Totalt (20) 10,8 
840,6 6.9] 6,9 
284,2] 177,1 100% 
62% 2,9 
78,3 42% 
44% 
Belgien: De två godkända programmen gäller områdena Charleroi och Liege, två områden som har 
starkt drabbats av nedgången i stålindustrin (arbetslösheten är över 20% under 1994 i Charleroi och 
närmare 10 000 arbetstillfällen har förlorats mellan 1978 och 1993 i Liege). Varje program förutser 
en åtgärd för att förbättra miljön och/eller rehabilitera områden. Dessutom planeras diversifiering 
av den ekonomiska väven, skapandet av en igångsättningsfond för de företag som befinner sig i ett 
uppstartningsskede eller under omorganisation, bidrag till infrastrukturen för mottagning av företa­
gen genom att utrusta och skapa livskraftiga verksamhetsområden för hantverk och tjänster, 
förbättring av utrustning på forskningscenter och främjande av teknologist nyskapande. 
Tyskland: Åtta program har godkänts och endast ett program (Brandenburg) återstår att godkännas 
under 1996. En av de huvudsakliga inriktningarna är återställandet av övergivna industriområden 
och deras omställning till en ny ekonomisk användning. De planerade bidragen kommer dels att 
tillåta att nya områden frigörs för industriella och kommersiella företag, och dels att industri- och 
handelsverksamhet integreras i stadsplanerna samtidigt som miljön förbättras. Nordrhein-Westfalen 
genomför på så sätt inom ramen för "Internationale Bauausstellung-IBA-"Emscher Park", en 
övergripande stadsrenovering i en del av Ruhrområdet som är särskilt missgynnat samtidigt som 
stränga ekologiska- och stadsregler följs (strukturfondsbidrag: 25,9 miljoner ecu). Detta program 
bör möjliggöra att 6 500 arbetstillfällen tryggas. 
Grekland: Programmet täcker tre områden, ett nära Tessaloniki och det andra nära Volos och det 
tredje i närheten av Aten, och har som huvudsaklig målsättning att rehabilitera förstörd miljö och 
omplacera ekonomiska verksamheter i stålindustriområden. För övrigt förutser programmet en 
åtgärd för yrkesvägledning till arbetslösa eller anställda som hotas av uppsägning. 
Frankrike: De fem godkända programmen (två återstår att godkännas i slutet av 1995 för Nord-Pas-
de-Calais och Normandie) koncentrerar mer än 70% bidragen till departementen i Meurthe-et-
Moselle, Moselle och till tre distrikt utmed Meuse (Etain, Spincourt och Verdun-Est) i Lorraine. Den 
allmänna målsättningen är omställning av dessa områden till ett dynamiskt skapande av sysselsätt­
ning och en förbättring av livskvaliteten. Dessa program förutser utvecklingsåtgärder för gemensam­
ma inrättningar, såsom skötseln av ett industriellt vidareutbildningscenter i de gamla stålindustriom­
rådena (Le Creusot) eller omvandlingen av en gammal industribyggnad till utställningshall (Ugine). 
Förbättringen av miljön och stadens attraktionskraft är en annan inriktning, där ett exempel är 
reningen av vatten (Lorraine) eller grundandet av en "framstående pol" för teknik och kunnande 
(Lorraine). Skapandet och utvecklingen av företag genom ett bättre mottagande och kommunala 
tjänster drar också nytta av flertalet åtgärder, som förverkligandet av logistikområden som åtföljer 
verksamheter i hamnar och på land (Fos-sur-Mer), eller rehabiliteringen av industriell mark som inte 
används för att ta emot nya verksamheter för utveckling av teknologiska nätverk och tekniköverfö­
ring (Picardie). 
Nederländerna: Ett program gäller IJmond, ett område som har drabbats av nedgången i stålindu­
strin och andra industrisektorer, i synnerhet fisket. Det syftar huvudsakligen till att utöka den 
ekonomiska basen i regionen och borde skapa 2.000 permanenta arbeten. Åtgärderna gäller sanering 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 161 
av industriområden och utveckling av nya anläggningar och områden, utveckling av infrastruktur för 
logistik (hamninstallationer), nyskapande i företagen (plan för bidrag till små och medelstora 
företag, riskkapital, startbidrag, nätverk för små och medelstora företag), utbildning och arbetsmar­
knaden (yrkesvägledning, observatorium, kunskapsöverföring), och en åtgärdsplan som gynnar 
turismen. 
Portugal: Programmet RESIDER i Portugal är det första godkända programmet under detta initiativ 
sedan 1994. Dess målsättningar är att snabba upp den ekonomiska omställningen i regionen Setubal, 
som har särskilt drabbats av omstruktureringen i stålindustrin, underlätta återinförandet av arbetslö­
sa på arbetsmarknaden eller personer som riskerar att bli arbetslösa och främja skapandet och 
utvecklingen av nya ekonomiska verksamheter som genererar arbeten tillsammans med utvecklandet 
av materiella och mänskliga resurser. I slutet av 1995 hade detta program uppnått en grad av 
genomförande för 1994-1995 på 69% av verkliga offentliga utgifter jämfört med budgeterade 
offentliga utgifter. 
Förenade kungariket: De två programmen som godkändes under 1995 (ett program för England 
återstod att godkännas) gäller Wales och västra Skottland. Dessa program syftar såväl till att 
komplettera övriga program i dessa regioner såväl som SPD för mål 2 som gäller västra Skottland. 
RETEX (1994-1997) 
RETEX (522 miljoner ecu) lanserades 1992 för att stödja den ekonomiska diversifieringen i områden 
som var starkt beroende av textil-och beklädnadsindustrin, och har sedan förlängts under 1994 fram till 
1997 och har utökats till vissa nya berättigade områden som omfattas av mål 1, 2 och 5b. Åtgärderna 
som stöds är till exempel rådgivning och icke produktiv utrustning som förbättrar kunskapen i 
företagen, stödet till lokala företagsgrupper och samarbetsåtgärder, eller utbildning av personal i 
företagen och tjänster till företagen. 
De nya bidragen under RETEX som har tilldelats från och med 1994 till nya områden som omfattas 
av mål 1, 2 och 5b har åtföljts av betydande omarbetningar för flertalet av de under 1993 godkända 
programmen. Nya program har också lämnats in. På så sätt har 21 program under RETEX 
presenterats för kommissionen under 1995, varav 7 program har godkänts och 5 befintliga program 
har ändrats. Totalt sett har 12 program godkänts eller ändrats under 1995. Det totala beloppet för de 
18 godkända programmen under RETEX motsvarar 98% av det budgeterade beloppet för detta 
initiativ under perioden 1994-1997. 
162 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Tabell 97: Programlagt för Retex under 1995 — EUR 12 (miljoner ecu) 
Antagna program 
1995 
Tyskland 
Sachsen 
Thûringen 
Niedtrsachsen 
Belgien • Vallonien 
Nederländerna • Twente 
Förenade kungariket 
Nordirland 
Storbrittanien 
Antagna program 
1993 
och ändrade 1995 
Tyskland 
Frankrike 
Italien 
Mål 1-områden 
Mål 2 och Sb-områden 
Grekland 
Antagna program 
1993 
Tyskland 
RlieInland i Nordrhein-Westfalen 
Baden- Wurtemberg 
Hessen 
Spanien 
Irland 
Portugal Bidrag 
1994-1997 
O) 
- 53,2 
41.9 
9,6 
1.8 
3.0 
1.0 
36,6 
4,2 
32,4 
Bidrag 
1993 
(1993 års 
priser) Bidrag 
1994-1997 Bidrag 
1993-1997 
(1) 
1,3 7,6 8,8 
4.0 24.9 28,9 
12,1 66,9 79,0 
7,9 31,5 39,4 
4.2 35.5 39,6 
12.1 75,4 87,5 
Bidrag 
1993 
(1993 års 
priser) Bidrag 
1994-1997 
(1993 års 
priser) Bidrag 
1993-1997 
(1993 års 
priser) (1) 
0.7 3,1 3,7 
0.2 1.4 1.6 
0.2 0,6 0,8 
0.3 1,1 1,4 
18.1 72.3 90.4 
2.3 9.1 11.4 
30,0 159.0 189,0 Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2)/(l) 
13.1 25% 
3.7 9% 
• 8.2 86% 
1.2 67% 
3,0 100% 
1,0 100% 
30,0 82% 
3.8 89% 
26.2 81% 
Åtaganden 
1993-1995 
(2) % 
(2)/(D 
8.8 100% 
7.0 24% 
12.1 15% 
7.9 20% 
4,2 10% 
11.8 13% 
Åtaganden 
1993-1995 
(2) % 
(2)/(D 
0,9 25% 
0.2 11% 
0.2 28% 
0,5 90% 
38,5 43% 
6,9 61% 
111,4 59% Betalningar 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
6.6 50% 
1.8 50% 
4,1 50% 
0,6 50% 
1.5 50% 
0,5 50% 
14.1 47% 
1.9 50% 
12.2 47% 
Betalningar 
1993-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1,0 11% 
3.4 49% 
6.0 50% 
3,9 50% 
2.1 50% 
9.1 78% 
Betalningar 
1993-1995 
(3) % 
(3V(2) 
0,6 59% 
0.1 50% 
0.1 50% 
0,4 65% 
34,2 89% 
4.1 59% 
63,1 57% 
Belgien: Programmet RETEX som godkändes 1995 gäller Valloniet (Hainaut), där ett annat program 
planeras för Flandern. De två viktigaste inriktningarna är åtgärder för diversifiering av små och 
medelstora företags verksamheter genom utvecklingen av inhemska möjligheter (assistans och infor­
mation inom ramen för en byrå som hjälper till att lägga upp den nya ekonomin, rekrytering av 
arbetsledning i företagen, anlitandet av externa konsulter för att öppna upp nya marknader) och 
förbättring av arbetskraftens kvalifikationer (utbildningsåtgärder inom nya teknologier, inre och 
yttre rörlighet, uppmuntran till samarbete mellan utbildningscenter och företag). 
Tyskland: Fyra program under RETEX för Bayern, Baden-Wurtemberg, Nordrhein-Westfalen och 
Hessen godkändes under 1993. Programmet för Bayern har under 1995 erhållit tillaggsbidrag för 
perioden 1995-1997. Ett beslut att öka bidragen har också planerats för 1996 till fördel för Baden-
Wurtemberg, medan det inte är planerat för Hessen eller NordrheinWestfalen. För övrigt har tre nya 
program godkänts under 1995 för Niedersachsen, Thûringen och Sachsen för perioden 1994-1997. 
Det är alltså totalt sju program under RETEX som löper i Tyskland, med ett totalt strukturfondsbi­
drag om 63,8 miljoner ecu mellan 1994 och 1997. 
Spanien: Programmet RETEX omfattar perioden 1993-1997 och godkändes från och med 1993. Det 
gäller delvis områden som omfattas av mål 1, 2 och 5b i de 11 spanska regionerna. Ett tillägg till 
gemenskapsbidraget på 0,8 miljoner ecu planeras för perioden 1994-1997. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 163 
Diversifiering av regioner som är beroende av textil- och beklädnadssek­
torn i Spanien: 
Programmet RETEX i Spanien omfattar områden som tillhör 11 regio­
ner (Andalusien, Aragon, Castilla-Leön, Castilla-La Mancha, Cataluna, 
Extremadura, Galicien, La Rioja, Madrid, Murcia och Valencia) och 
utmärker sig genom den uppnådda nivån på partnerskap (åtgärderna 
som hänför sig till regionala och lokala myndigheter motsvarar 59% av 
gemenskapsbidraget). Det består av fem delprogram: 
• "Företagens konkurrenskraft" (41%) med räckvidd över flera regio­
ner, genomförd av industridepartementet inom ramen för åtgärder för 
att anpassa sig till internationell konkurrens och diversifiering av 
områden som är beroende av textil- och beklädnadsindustrin. 
• "Förbättring av den industriella väven" (54%) med regional eller lokal 
räckvidd. Detta delprogram syftar till att bygga upp grupper som 
entusiasmerar och ger råd samt företagsgrupper, genomförande av 
studier för råd och diagnostik, färdigställande av moderniseringspla­
ner och spridning av nya produktionsmetoder. 
• "Tillgång till riskkapital och lån för företagen" (4%), också med en 
regional eller lokal räckvidd. 
• "Yrkesutbildning" (1%), med regional och lokal räckvidd. 
• Uppföljning och utvärdering. 
Frankrike: Programmet RETEX för 1994-1997 ändrar det program som godkändes 1993. Denna 
ändring tillåter en betydande utökning av antalet områden, som gått från 21.till 53 sysselsättningsom­
råden mellan 1993 och 1994-1997, såväl som en omorientering av ingripanden som gynnar diversifie-
ringsprojekt, medan ett ingripande bibehålls i företagen i textilsektorn på maximalt 30% av medlen 
från strukturfonderna. 
Irland: Programmet som godkändes 1993 omfattar perioden 1993-1997. Det är särskilt framtaget för 
att tackla ett visst antal strukturella svagheter i den irländska textilindustrin. 
Italien: Två program, ett för de italienska mål 1 regionerna och det andra för områden som omfattas 
av mål 2 och 5b, har godkänts under 1995. De ändrar de två programmen som löpte fram till 1993, 
nämhgen innehållet i flera regional åtgärder och den årliga fördelningen av gemenskapsbidragen. 
Dessa två program utmärker sig genom ett starkt deltagande av den privata sektorn, med närmare 
30% i områden som omfattas av mål 1 och 52% i de regioner som omfattas av mål 2 och 5b. 
Nederländerna: Programmet som godkändes 1995, omfattar perioden 1994-1997 och gäller regionen 
Twente. Målsättningen är att förstärka konkurrenskraften hos små och medelstora företag i regionen 
inom såväl som utanför textil- och beklädnadssektorn, och därför har programmet endast en 
prioritering som är fokuserad på nyskapande forskning inom området företagsorganisation, genom 
att ge särskild uppmärksamhet till kvalitetskontroll, hantering av miljön, arbetsvillkor och strategisk 
företagsledning. 
Portugal: Detta program som godkändes 1993 är det viktigaste programmet under RETEX i 
finansiella termer. Det syftar till att diversifiera produktionsstrukturen i regioner som har drabbats 
av omstruktureringen i textilsektorn och att modernisera denna sektor i regioner där denna indu­
striella verksamhet är starkt koncentrerad. Vid slutet av 1995 hade 51% av de verkliga offentliga 
utgifterna förbrukats jämfört med de budgeterade offentliga utgifterna. 
Förenade kungariket: Två program har godkänts under 1995, ett för Nordirland och det andra för 
resten av landet. Programmet för Storbritannien omfattar nio områden som omfattas av mål 1, 2 och 
5b, där särskilda regionala strategier kompletterar programmet för vissa. Åtgärderna koncentrerar 
sig på diversifieringen av den ekonomiska basen i regionerna genom införandet av nya teknologier 
såväl som nya produkter. Ett program för utbildning och omskolning syftar till att underlätta 
vägledningen till fristående arbeten såväl som till skapande av företag. Dessutom planeras särskilda 
åtgärder som gynnar miljön. På så sätt kommer projekt i Yorkshire och Humberside samt i East 
Midlands att bidra till behandling av flytande avfall för att förbättra dessa områdens image. 
164 Sjunde arsra{>poricn — Strukturfonderna 1995 
URBAN (1994-1999) 
URBAN (651 miljoner ecu) syftar till att bidra till sökandet efter lösningar på problemet till krisen i 
flertalet stadsområden, genom att stödja åtgärder för att ge ny ekonomisk och social livskraft genom 
lanseringen av nya ekonomiska verksamheter, åtgärder för att renovera infrastrukturer och utrustning­
ar på det sociala, hälso- och säkerhetsområdet, främjande av lokala arbetstillfällen och förbättring av 
miljön kopplat till tidigare åtgärder. Projekten bör vara av demonstrativ karaktär för andra stadsom­
råden och utgöra del av långsiktiga integreringsstrategier. Två tredjedelar av bidraget planeras för 
regioner som omfattas av mål 1, där den återstående tredjedelen ges till områden som omfattas av mål 
2. 
Under initiativet URBAN har medlemsstaterna presenterat ca. 130 kandiderande städer, varav 86 
städer har valts ut. Vissa program har presenterats på nationell nivå och grupperar de olika städerna i 
den berörda medlemsstaten. På grund av detta så finns det endast 43 program, varav 19 hade 
godkänts innan slutet av 1995. Det återstår att godkänna 24 program i slutet av 1995 (ett i Belgien, 
två i Tyskland, 8 franska program, det irländska programmet och det italienska programmet som 
inte är régionaliserade, 9 program i Förenade kungariket och 2 program i de nya medlemsstaterna). 
URBAN och stadsmiljön: 
De stadsdelar som åsyftas genom initiativet URBAN konfronteras av särskilt dåliga villkor vad 
beträffar miljö. Det visar sig exempelvis i övergivna områden och nedsmutsade ytor, avsaknaden 
av gröna ytor och en grundläggande infrastruktur, en mycket liten rörlighet hos de lokala 
invånarna. Det integrerade tillvägagångssättet hos URBAN har en miljödimension och en tydlig 
hållbar utvecklingsdimension. Initiativet hade tydligt visat upp miljön söm en av nycklarna till 
lösningarna till problematiken i de berörda stadsdelarna. Flertalet åtgärder inom de integrerade 
programmen under URBAN syftar alltså till att förbättra infrastrukturen och miljön, exempelvis 
renoveringen av byggnader för att anpassa dem till nya ekonomiska och sociala verksamheter, 
rehabilitering av allmänna ytor, särskilt gröna områden, rationell energianvändning eller vidare 
tillhandahållande av kultur- eller rekreationstjänster som respekterar boendet. Inom ramen för 
nya planerade inriktningar för förstärkandet av URBAN, tack vare fördelningen av gemenskaps­
initiativens reserv13, så kommer en ännu tydligare uppmärksamhet att läggas på problemet i 
stadsmiljön. 
Tabell 98: Program under Urban som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) 
Medlems 
stat 
(antal program) 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (8) 
Grekland (1) 
Spanien (1) 
Luxemburg (1) 
Nederländerna (2) 
Portugal (1) 
Förenade kungariket (1) 
Totalt (18) Total 
kostnad 
26,6 
3,0 
270,1 
67,2 
248,7 
1.0 
87,9 
62,0 
24,5 
791,0 Strukturstöd 
(I) 
8,2 
1.5 
86,4 
45,2 
162,6 
0,5 
9,3 
44,3 
17,0 
375,0 Åtaganden 
1995 
'(2) 
8,2 
1.3 
79,0 
4.5 
22,8 
0,5 
7,9 
9,2 
17,0 
150,5 % 
(2)/(l) 
100% 
88% 
91% 
10% 
14% 
100% 
85% 
21% 
100% 
40% Betalningar 
1995 
(3) 
4.1 
0,4 
23,2 
1,7 
11,4 
0,0 
2,4 
4,6 
6.9 
54,7 % 
(3)/(2) 
50% 
30% 
29% 
38% 
50% 
8% 
30% 
50% 
40% 
36% 
Belgien: Två program har godkänts och endast ett program för Bryssel kvarstår att godkännas. Det 
område som omfattas av programmet i Antwerpen är den nordöstra stadsdelen från 1800-talet 
omkring centralstationen. Programmet syftar till att skapa nya arbeten, förbättra säkerheten, 
vidareutbildningen och utbildningen samt stadsplanering. Programmet för Charleroi gäller stadsde­
len Foucault, som karaktäriseras av en låg utbildningsnivå, en försämrad boendemiljö, en hög 
" Se punkt 1.1 Introduktion — Förslag till fördelning av reserven för 1995. 
Sjunde årsrapporten—Strukturfonderna 1995 165 
arbetslöshet, brottslighet och narkotika. De planerade åtgärderna syftar till att förstärka stadsdelens 
attraktionskraft (etablering av ett permanent kongress- och konferenscenter, inrättande av en 
paviljong för att främja staden och dess produkter), att framkalla en ny sektoriell utveckling genom 
skapandet av ett center för tecknade serier, att planera om hela stadsdelen och att särskilt förbättra 
trafiken på gatorna och för gående på trottoarerna och att kvalificera om stadsdelen socialt genom 
en samling samfinansierade åtgärder genom den Europeiska socialfonden och vilket leds i partners­
kap tillsammans med "det offentliga centret för socialstöd" i Charleroi och "den regionala delegatio­
nen för tillträde och sysselsättning" (MIREC). 
Danmark: Programmet gäller staden Ålborg (förorten Thistedvej) på norra Jylland, som omfattas av 
mål 2. Staden har drabbats av en betydande arbetslöshet, en svår trafik och otillräckliga sociala och 
kulturella tjänster. Programmet kommer att inriktas på ett enda projekt, ett center för hållbar 
stadsutveckling, som syftar till att modernisera förorten Thistedvej genom att uppmuntra en hållbar 
industritillväxt som är finansiellt stabil samt genom att uppmuntra invånarna i området. 
Tyskland: Åtta program har godkänts (Berlin, Brandenburg, Rostock, Magdeburg, Chemnitz, 
Erfurt, Bremen, Duisburg), varav sex gäller de nya delstaterna och två de västra delstaterna. Ett 
tredje program för Saarland borde godkännas under 1996. Inom ramen för programmet för 
Duisburg-Marxloh kommer exempelvis ett utvecklingsprojekt " Stadtteilwirtschaft" att färdigställas, 
såväl som lättfattliga åtgärder och stöd som syftar till att garantera den existerande potentialen i 
stadsdelen samt att skapa nya företag. Målsättningen är i synnerhet att stoppa utflyttningen av små 
företag och att räkna samman möjligheterna för att skapa nya företag av nyskapande karaktär. 
Grekland: Programmet omfattar sex projekt (belägna i Drapetsona-Keratsini och Peristeri i Attica, 
Nea-Ionia i Volos, i Patras [i sydöst], i Tessaloniki [öst] och i Syros [Ermopolis]) som vart och ett 
utgör ett delprogram och har en demonstrativ karaktär för andra stadsområden, genom nyskapande 
åtgärder som har inkluderats i en integrerad stadsstrategi på lång sikt. Målsättningen bakom vart och 
ett av dessa delprogram är igångsättningen av nya lokala ekonomiska verksamheter, som i gengäld 
bör framkalla att sociala åtgärder (anställning som gynnar lokalbefolkningen, sanitär utrustning, 
etc.) och åtgärder i städer (infrastrukturer och miljöåtgärder förbundna med ekonomiska verksam­
heter) genomförs som är nödvändiga för att förbättra levnadsvillkoren i de berörda områdena och 
för befolkningen. 
Spanien: Det spanska programmet är det viktigaste programmet under URBAN i finansiella termer 
som har godkänts under 1995. Det förutser förverkligandet av 17 projekt i stadsdelar med mer än 100 
000 invånare (se tabell nedan), projekt som gäller en ekonomisk och social revitalisering, renovering 
av byggnader och förbättring av miljöinfrastruktur och andra infrastrukturer. Projekten försöker 
också att inkludera nyskapande åtgärder för behandling av socialt utslagna och kriminalitet. Boende­
föreningar kommer att delta i programmets genomförande och teknisk assistans kommer att insistera 
på erfarenhetsutbyte i Spanien och i Europa. Slutligen kommer ansvaret för den dagliga skötseln av 
programmet att ligga på lokala och regionala myndigheter i nära samarbete med ekonomi- och 
finansdepartementet, som har det övergripande ansvaret för programmet. 
166 Sjunde årsrapporten — Sirukturfoiulerna 1995 
Tabell 99: Urban — Finansiering av programmet i Spanien (miljoner ecu) 
Total 
kostnad Strukturfo 
ndcr ERUF ESF 
Mål l-områden 
Cadiz 
Malaga 
Huclva 
Sevilla 
Badajoz 
Cartagena 
Valencia 
Toledo 
Valladolid 
Salamanca 
Langreo 
La Corufia 
Vigo 14,3 
14.3 
14,4 
14.3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14.3 
14,3 
14,3 10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 7,0 
10,0 
8,0 
9,1 
7,6 
9,0 
10,0 
8,0 
10,0 
9.9 
8,8 
9,1 
8,1 3.0 
0,0 
2,0 
0,9 
2,4 
1.0 
2,0 
0,1 
1.2 
0,9 
1,9 
Mål 2-områden 
Sabadell 
Badalona 
Baracaldo 13,4 
6,6 
20,0 6,7 
3,3 
10,0 6.1 
2,3 
9,4 0,6 
1.0 
0,6 
Utanför målområde 
Madrid 
Totalt städer 
Utvärdering, hantering 
TOTALT 20,0 
245,8 
2,9 
248,7 10,0 
750,0 
2,6 
162,6 10,0 
142,3 
2,6 
144,9 -
17,7 
0,0 
17,7 
Nederländerna: Två program har godkänts under 1995. URBAN Haag är ett program för Schilders-
wijk, en stadsdel på 149 hektar som byggdes under andra hälften av 1800-talet. Det syftar till att 
förstärka ekonomin i stadsdelen, skapa nya möjligheter till arbete för lokalbefolkningen och minska 
otryggheten. URBAN Amsterdam vänder sig till Amsterdam-Bijlmermeer, ett område på 7 km2, i 
stadsdelen Amsterdam Zuidoost. Programmet syftar till att återuppliva området genom åtgärder 
som inriktar sig på nyskapande markanvändning, socioekonomisk och administrativ förnyelse. 
Portugal: Programmet URBAN för Portugal har utarbetats på ett nationellt plan, och inte på 
stadsnivå, och det förutser fyra projekt i stadsregionen Lissabon och två i Oporto. Åtgärderna 
innehåller inte enbart små infrastrukturprojekt utan också en mängd åtgärder som är avsedda att 
stimulera lokala initiativ och intresset från samhället. Man kan endast förvänta sig en svag inverkan 
på skapande och bibehållande av arbeten, men levnadsvillkoren borde förbättras märkbart. Vissa 
åtgärder kommer att vara särskilt uppenbara, exempelvis för omgivningarna runt Casal Ventoso i 
Lissabon. 
Förenade kungariket: Endast programmet för Nordirland godkändes under 1995, medan nio andra 
projekt presenterades av de brittiska myndigheterna för bidrag från strukturfonderna på nära 80 
miljoner ecu. Vid slutet av 1995 väntade kommissionen på reviderade program. Vad beträffar 
programmet för Nordirland så gäller det Belfast och Londonderry. I båda fallen förenar de katolska 
och protestantiska områdena varandras ansträngningar för att lansera en förnyelseprocess i deras 
områden. I Belfast kommer tyngdpunkten att läggas på att skapa arbeten för föräldrar och särskilt 
kvinnor, samt på bidrag för återinförandet av unga arbetslösa. I Londonderry kommer projekt för 
stadsrenovering och en tillväxt i ekonomin, som föreslås från allmänheten, att åtnjuta ett finansiellt 
bidrag och utbildningsåtgärder. 
INTERREG II (1994-1999) 
INTERREG II (2,939 miljarder ecu) omfattar två olika delar som motsvarar de tidigare initiativen 
INTERREG I och REGEN, dels gränsöverskridande samarbete och stödet till inre och yttre gränsom­
råden (2,4 miljarder ecu, varav 75% till mål 1-områden) och dels färdigställandet (500 miljoner ecu) av 
energinäten, för att koppla dem till de större europeiska näten. För gränserna mot Central- och 
Östeuropa så har ett program inom ramen för PHARE godkänts under 1994 mellan länderna i Central-
och Östeuropa och medlemsstaterna i gemenskapen. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 167 
Av 62 presenterade program under INTERREG II från de femton medlemsstaterna har totalt 34 
godkänts, tre inom delen REGEN och 31 inom delen gränsöverskridande samarbete. Detta motsva­
rar ca. 77% av det totala beloppet för de presenterade programmen. Det är de viktigaste program­
men finansiellt sett som godkändes under 1995. Samarbetsformerna över gränserna har utvecklats 
jämfört med den första programperioden 1990-1993, och kommissionen har finansierat några 
åtgärder som Europeiska föreningen för gränsregioner. En praktisk guide för att underlätta organi­
sationen av samarbetet över gränserna bör för övrigt ha presenterats i september. 
Delen REGEN: 
Tabell 100: Programmen under Interrg/Regen som har antagits under 1995 — EUR12 (miljoner ecu) 
Interreg/Regen 
Spanien/Portugal 
Grekland/Italien (el) 
Grekland: FirdigU-llinde av 
energinåt 
Totalt Total 
kostnad 
548,2 
189.4 
450,0 
1.117,6 Strukturstöd 
(1) 
220.0 
75,8 
180,0 
475,8 Åtaganden 
1995 
(2) 
61.9 
. 45.0 
111,2 % 
(2)/(l) 
28% 
6% 
25% 
23% Betalningar 
1995 
(3) 
43.5 
2.1 
4.5 
50,2 . % 
(3)/(2) 
70% 
50% 
10% 
45% 
REGEN Spanien/Portugal: Programmets målsättning är finansieringen av den sista arbetsetappen 
för mottagnings- och transportsystemet för naturgas i Portugal och etableringen av förbindelser 
mellan transportsystemen för naturgas i Portugal och Spanien. Dessa projekt inkluderas i utvecklin­
gen av transeuropeiska energinäten med syfte att diversifiera energiförsörjningen för de två medlems­
staterna, med en gynnsam effekt på miljön och en förbättring av konkurrenskraften i ekonomier som 
är inblandade. I slutet av 1995 kommer detta program att ha uppnått, för 1994-1995, en genomföran­
degrad på 42% av verkliga offentliga utgifter jämfört med budgeterade offentliga utgifter. 
REGEN Grekland/Italien (elektricitet): Detta program gäller fullbordandet av förbindelser mellan 
de italienska och grekiska eldistributionsnäten och fullföljer förverkligandet av initiativet REGEN i 
den föregående perioden. Bidragen anslås helt och hållet till mål 1-områden. 
Ett projekt som inkluderas i förverkligandet av den inre marknaden: 
Programmet INTERREG/REGEN mellan Italien och Grekland, för en 
förbindelse mellan elnäten i dessa två medlemsstater, förutser en total 
investering på 204 miljoner ecu och en finansiering från gemenskapen 
(ERUF) på 75,8 miljoner ecu (189,4 miljoner täcks dock av program­
met). Det förutser 
• byggnation av två stationer för konvertering mellan växelström och 
likström, 
• förverkligandet av en luftburen likströmsledning för kopplingen mel­
lan dessa två stationer, 
• färdigställandet av en 160 km lång undervattenskabel för transport av 
600 MW mellan Porto Badisco (Italien) och Aetos (Grekland). 
Detta program bidrar inte enbart till samarbetet över gränserna i Grek­
land och Italien, men också till förverkligandet av den inre marknaden, i 
synnerhet på energiområdet och minskningen av energiberoendet vad 
gäller olja, såväl som till miljöpolitiken i gemenskapen (minskning av 
S02 och C02). 
REGEN Grekland "färdigställandet av energinät": Detta program gäller färdigställandet av arbeten 
för mottagning och transportnät för introduktionen av naturgas i Grekland och införlivas genom 
fortsättningen av finansierade åtgärder under rubriken REGEN mellan 1989 och 1993. Projektet i sin 
helhet har varit finansierat av ERUF som stort projekt "Naturgas" inom ramen för det första 
grekiska GSR mellan 1989 och 1993. Programmet inriktar sig på den huvudsakliga högtryckslednin-
168 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
gen för transport av rysk naturgas till den bulgariska gränsen och fram till Aten, de viktigaste 
grenledningarna för gas under högt tryck och arbeten för mottagning, behandling och transport av 
algerisk flytande gas (LNG) genom ledning. 
Tabell 101: Programmen under Interreg H-gränsöverskridande samarbete som har godkänts under 1995 
— EUR12 (miljoner ecu) 
Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 
(2) V. 
(2)/(l) Betalningar 
1995 
• (3) % 
(3)/(2) 
Mellan medlemsstater: 
Belgien/Nederländerna: Euregio Sclieldemond 
Belgien/Nederländerna: Middengebied 
Tyskland /Nederländerna/Belgien: Euregio Maas-Rhen 
Danmark/Tyskland: Fyns Amt/K.E.R.N. 
Danmark/Tyskland: Syjylland/Planungsraum V 
Danmark/Tyskland: Storstiom/Ostholstein/Lubeck 
TyskJan_/Frankrike:Rheinland-Pfal2/Saarland/Lorraine 
Frankrike/Tyskland: PAMINA 
Tyskland/Luxemburg: Euregio 
Tyskland/Nederländerna: Ems-Dollard 
Tyskland/Nederländerna: Euregio 
Tyskland/Nederländerna: Euregio Rhen-Maas-Nord 
Tyskland/Nederländerna: Euregio Rhen-Waal 
Irland/Förenade kungariket: Nordirland 
Irland/Förenade kungariket: Wales 
Spanien/Portugal 22,8 
66,3 
71.9 
3,6 
22,2 
10,4 
46,5 
22,1 
30,9 
62,7 
53,6 
12,8 
23,1 
261,7 
142.8 
755,3 11.1 
32.4 
35.7 
1,8 
11,1 
5.2 
23,3 
11,1 
8,0 
_2,5 
22.0 
6.4 
11.5 
• 157.0 
84,1 
552.0 9.8 
29.2 
33,5 
1.4 
8,3 
4.1 
22.3 
10.1 
8.0 
22.5 
22.0 
6,4 
11.5 
26.9 
10.9 
75.0 88% 
90% 
94% 
80% 
74% 
79% 
96% 
. 91% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
17% 
13% 
14% • 2.9 
8.8 
10,0 
0.4 
2.5 
1.2 
6.7 
3.0 
2.4 
6.7 
6.6 
1.9 
3.5 
13,4 
5.5 
44,6 30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
50% 
50% 
59% 
Mellan medlemsstater och tredje land: 
Danmark/Östersjön 
Tyskland/Tjeckien: Bayem 
Tyskland/Polen: Brandenburg 
Tyskland/Polen: Mecklenburg-Västra Pommern 
Tyskland/Polen/Tjeckien: Sachsen 
Grekland/Albanien/Bulgarien 
Tyskland/Frankrike/Schweiz: Oberhein-center-syd 
Tyskland/Schweiz: Bodensee 
Frankrike/Schweiz: Franche-Compte 
Frankrike/Schweiz: Rhône-Alpes 
Förenade kungariket/Marocko: Gibraltar 4,6 
42,2 
120,0 
84.1 
215,7 
459.4 
49,9 
9,7 
14.2 
11.6 
1.7 2.0 
16,8 
72.0 
63.1 
146.5 
277.0 
24.6 
4.9 
7.1 
5.4 
• 0,7 1.8 
16.8 
10,1 
8,0 
16,6 
28,1 
23.4 
4.9 
7.1 
0,6 
0,5 90% 
100% 
" 14% 
13% 
11% 
10% 
95% 
100% 
100% 
11% 
66% 0,5 
5.4 
5.0 
4.0 
8.3 
14.0 
7,0 
2.4 
2,2 
0,2 
0,0 30% 
32% 
50% 
S0% 
50% 
50% 
30% 
50% 
31% 
30% 
0% 
Totalt I 2.621,9| 1.61S,0| 419,-| 26%| 169,4| 40% 
Delen gränsöverskridande samarbete: 
Programmen under delen gränsöverskridande samarbete i INTERREG II har utgjort en viktig del i 
de program som har godkänts under 1995. 59 program presenterades, varav 31 godkändes och 27 
återstår att godkännas i slutet av året, varav lO för de nya medlemsstaterna. Det bör noteras att med 
införandet av INTERREG II och utvidgningen av Europeiska unionen med tre nya medlemsstater, så 
har betydelsen av samarbete över gränserna ökat väsentligt. Vad gäller de östra gränserna i unionen, 
så har kommissionen, medlemsstaterna och länderna i Central- och Östeuropa, som berörs av det 
gemensamma åtgärderna i programmen INTERREG och PHARE "gränsöverskridande samarbete", 
genomfört gemensamma mekanismer och instrument som syftar till att förbättra samarbetet dem 
emellan. 
Programmen som godkändes under 1995 mellan medlemsstaterna 
Mellan Belgien och Nederländerna har två program godkänts med ett totalt bidrag från strukturfon­
derna på 43,5 miljoner ecu (total investering: 89,1 miljoner ecu). Dessa två program gäller Euregio 
Scheldemond (Zeeland [NLj/Flandern - öst och Flandern-väst [delvis] [B]), och området Middenge­
bied (Antwerpen, Limburg och Leuven [delvis] [B]/Nordbrabant, Limburg [NL]). Förutom att 
förstärka samarbetet över gränserna har varje program ett utvecklingsmål, i det första programmet 
att stimulera en socioekonomisk utveckling som är hållbar och av hög kvalitet, och i det andra 
programmet att förstärka den ekonomiska basen i gränsområdet. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 ] 69 
Mellan Belgien, Nederländerna och Tyskland finns ett program "Euregio Maas-Rhen" som gäller 
områden där vissa delvis omfattas av mål 2 eller 5b. Det koordineras av Euregio Maas/Rhen, en 
holländsk stiftelse som har en lång erfarenhet av att samarbeta över gränserna, av delstaternas 
regeringar och de federala myndigheterna på tyska sidan, såväl som av de holländska och belgiska 
nationella ministerierna. Detta program har fogats samman kring fem inriktningar: ekonomisk, 
teknisk och nyskapande utveckling (28%), miljö, natur och områden (27%), fysisk planering (15%), 
sociokulturell integration (15%), och utveckling av kvalifikationer samt arbetsmarknad (11%) såväl 
som teknisk assistans (5%). 
Mellan Danmark och Tyskland har tre program beslutats, med ett bidrag från strukturfonderna på 
18,1 miljoner ecu (totalkostnad: 36,2 miljoner ecu). Det gäller tre regioner med olika geografiska 
karaktärer, nämligen området Planungsraum V (Nordfriesland, Schleswig-Flensburg, Flensburg)-
SonderJyllands Amt, som är den enda landgränsen mellan Tyskland och Danmark och för vilken 
gemenskapen har under senare år finansierat med framgång flera samarbetsprojekt över gränserna, 
området Ostholstein/LùbeckStorstroms Amt, en havsregion som har strukturella problem och som 
redan omfattades av INTERREG I, och slutligen området "K.E.R.N." (Kiel, Eckernförde, Rends-
burg, Neumunster)-Fyns Amt, som omfattas av INTERREG för första gången. Strategierna för 
dessa tre program är aningen olika, dels därför att vissa strukturer över gränserna redan har 
etablerats medan andra är relativt nya, och dels därför att gränsen antingen är över land eller gäller 
havsregioner. De planerade åtgärderna syftar i synnerhet till att utveckla små och medelstora företag, 
forskning och utveckling samt utbildning, och för de två första programmen att förena energi och 
miljö, såväl som för de två sistnämnda programmen att utveckla turismen. 
Mellan Frankrike och Tyskland har två program godkänts med ett totalt bidrag på 34,3 miljoner ecu. 
Programmet mellan Saarland, Lorraine och Palatinat förutser, tillsammans med programmet IN­
TERREG mellan Tyskland och Luxemburg, byggandet av ett "EuroManagement-Center", som 
kommer att erbjuda europeiska seminarier för entreprenörer som intresserar sig för den europeiska 
marknaden. Under perioden 1991-1993 har en gemensam fransk-tysk finansiell institution, "Saarlän-
dische Investitionskredietbank (SIKB)", bildats på basis av en överenskommelse mellan de tre 
regionerna och Frankrike, och denna överenskommelse har förnyats under den nuvarande perioden. 
Det andra programmet gäller regionerna södra Palatinat, Mittlerer Oberrhein och Nord-Alsace 
("PAMINA"), och syftar till att förstärka integreringen av detta område genom åtgärder för 
ekonomisk utveckling, fysisk planering, utveckling av naturtillgångar och miljön, social sammanhåll­
ning och kultur samt utbildning. Inom ramen för de sistnämnda områdena så är åtgärderna för 
första gången delfinansierade av Europeiska socialfonden. 
Mellan Luxemburg och Tyskland finns ett program för regioner som delvis omfattas av mål 2 och 5b. 
En gemensam administration av projekten och de finansiella medlen har redan införts alltsedan 
programmet INTERREG I. Det förlängs genom detta program. En serie av avgränsade åtgärder 
planeras, nämligen miljöskydd (32%), ekonomisk, teknisk och nyskapande utveckling (19%) och 
turism (19%). 
Mellan Nederländerna och Tyskland har fyra program godkänts med ett totalt belopp på 62,4 
miljoner ecu. Programmet Ems-Dollard består av en kompletterande åtgärd för att göra upp 
program för mål 2 eller mål 5b i dessa regioner. Jämfört med programmet INTERREG I, som 
koncentrerades på turismsektorn, syftar det aktuella programmet till att förbättra konkurrenskraften 
hos företagen och att dra till sig nya investeringar (bland annat infrastruktur [35%], turism [29%] 
och ekonomisk utveckling [15%]). De tre andra programmen, Euregio, Euregio Rhen-Waal och 
Euregio Rhen-Maas-Nord gäller områden som delvis omfattas av mål 2 eller 5b. De förutser en 
begränsad serie åtgärder, nämligen ekonomisk, teknisk och nyskapande utveckling (35%), utveckling 
av kvalifikationer och arbetsmarknaden (17%), fysisk planering (14%) och sociokulturell integration 
(13%). Varje program administreras på ett oberoende sätt. De har utvecklats av Euregios som kan 
dra fördel av en erfarenhet på tio år vad gäller gränsöverskridande samarbete, delstaternas regeringar 
och de federala myndigheterna på tyska sidan, såväl som kungliga ministerier på holländska sidan. 
170 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Mellan Irland och Förenade kungariket har två program godkänts under 1995 med ett totalt bidrag 
från strukturfonderna på 241 miljoner ecu. Det första gäller samarbetet mellan Irland och Nordir­
land och efterträder ett program under INTERREG I, jämfört med vilken den kommer att ge mycket 
mer tyngd åt inhemska projekt över gränserna och till mindre infrastrukturer som direkt gynnar 
området. Det andra programmet gäller områden som omfattades för första gången av INTERREG, 
nämligen östra kusten på Irland och två områden i Wales (Gwynedd och Dy fed). Det gäller dels 
havsutveckling i dessa regioner med en koncentration på hamnarna och tillgången till hamnarna 
(huvudsakligen på Irland) och dels deras allmänna ekonomiska utveckling genom att endast stödja 
tillhörande projekt inom ekonomiska och kommersiella områden, turism och kultur samt mänskliga 
resurser. 
Tillfälliga samarbetsformer mellan Irland och Förenade kungariket: 
Varje program under INTERREG förutser etableringen av tillfälliga 
samarbetsformer. För programmet Irland-Nordirland har en ansvarig 
utsetts för programutvecklingen i syfte att dra nytta av sin synbarhet och 
tjäna som länk mellan lokala grupper, centrala administrationer i de två 
medlemsstaterna och ansvariga för andra strukturfondsprogram i områ­
det. På samma sätt har en lokal samordningsgrupp (bestående av två 
koordinatorer i Wales och ansvariga för de tre berörda regionala myn­
digheterna på Irland) inrättats för programmet Irland-Wales för att 
stödja skapandet av partnerskap och ekonomiska utvecklingsprojekt. 
Mellan Portugal och Spanien består programmet INTERREG II av åtgärder som syftar till att 
avhjälpa särskilda problem i gränsområdet, som är ett resultat av att dess läge är relativt isolerat 
jämfört med nationella ekonomier och resten av Europeiska unionen. Strategin fokuseras på den 
inhemska utvecklingen över gränsen och förstärkningen av ekonomiska och miljömässiga infrastruk­
turer. De planerade projekten syftar också till att främja en balanserad ekonomisk och social 
utveckling på vardera sida om gränsen, att bibehålla befolkningen, förverkliga en gränsöverskridan­
de regionalplan och att stödja skapandet av gränsöverskridande samarbetsmekanismer. Vid slutet av 
1995 hade detta program uppnått, för 1994-1995, en genomförande grad på 38% vad gäller verkliga 
offentliga utgifter jämfört med budgeterade offentliga utgifter. 
Programmen som godkändes under 1995 med tredje land 
Med länderna runt Östersjön har ett program godkänts mellan Danmark och regioner runt Östers­
jön, där målsättningen är att fortsätta utvecklingen av samarbetet mellan länet Bornholm (Danmark) 
och andra Östersjöregioner. 
Ett samarbete under INTERREG i Östersjön: 
Programmet som godkändes i november 1995 stödjer samarbetet över 
gränsen mellan ön Bornholm (som omfattas av mål 5b) och regionerna 
runt Östersjön, huvudsakligen i Polen och i de baltiska staterna. Åtgär­
derna syftar till: 
• utvecklingen av de små och medelstora företagen genom en rådgivan­
de organisations verksamhet på det kommersiella och industriella 
området, 
• förverkligandet av strukturer över gränserna, som består av arbets­
grupper och konferenser som syftar till att uppmuntra både bilateralt 
och multilateralt samarbete, 
• samarbetet på området kommunikation och media, med målsättnin­
gen att utveckla nya verksamheter för "Baltic Media Centre" på 
Bornholm, 
• yrkesutbildning som är nödvändig för etableringen och utvecklingen 
av samarbetet. 
Sjunde årsrapporten — Strukiurfondenui 1995 171 
Med länderna i Central- och Östeuropa har fyra program, i vilka de tyska regionerna deltar, 
godkänts under 1995 och med en totalfinansiering från strukturfonderna på 298,3 miljoner ecu. 
Dessa program samordnas med ingripanden från PHARE. Två program gäller gränsen Tyskland-
Polen, en inriktar sig på tre stater (Tyskland, Polen och Tjeckien), och ett program gäller gränsen 
Bayern-Tjeckien. De tre första programmen (Mecklenburg-Västra Pommern/Polen, Brandenburg-
/Polen och Sachsen/Polen/Tjeckien) syftar till att minska särskilda strukturella svagheter I gränsre­
gionerna i Polen och Tjeckien. Bidragen koncentreras på infrastrukturer och miljön, på den 
ekonomiska utvecklingen (däri inkluderat utvecklingen av turismen) och jordbruket, på mänskliga 
resurser såväl som teknisk assistans. Från och med 1995 har ett stort antal projekt kunnat sättas 
igång. Vad beträffar programmet Bayern/Tjeckien så koncentreras det på den socioekonomiska 
utvecklingen, i synnerhet turism och ekonomiska samarbete (44%), transporter, infrastruktur och 
miljöskydd (34%), mänskliga resurser (12%) såväl som fysisk planering och teknisk assistans (10%). 
Representanter för Tjeckien kommer att vara medlemmar i övervakningskommittén. För första 
gången kommer på så sätt representanter från ett land i Centraleuropa att vara nära inbegripna i 
genomförandet av ett program i ett gemensamt område. Notera att detta program har skapats som 
ett resultat av delen "gränsöverskridande samarbete" i programmet PHARE för Tjeckien å ena sidan, 
och programmet INTERREG II i Sachsen/Polen/Tjeckien å andra sidan. Detta har möjliggjort 
frigörandet av en likartad riktlinje från Pommern till Passau beträffande sammansättningen av 
övervaknings- och pilotkommitteerna. 
För övrigt har ett program mellan Grekland och Albanien å ena sidan och Bulgarien å andra sidan 
godkänts och ingår inom ramen för de samarbetsprotokoll över gränserna som har ingåtts med de 
albanska och bulgariska myndigheterna, som också finansieras av PHARE l*. Åtgärderna syftar inte 
enbart till infrastrukturer inom transport, telekommunikation och energi, som är absolut nödvändi­
ga för att knyta dessa tredje länder till de transeuropeiska nätverken (exempelvis Via Egnatia), men 
också till åtgärder inom områden som industri, turism, miljö, jordbruk, lokal utveckUng och 
mänskliga resurser. Programmet innehåller också några samarbetsåtgärder (erfarenhetsutbyte inom 
utbildning, hantering av vattenresurser, etc.) med Cypern och vissa länder i Mellanöstern (Egypten, 
Israel, etc). 
Med Schweiz har fyra program godkänts där Frankrike, Tyskland och Österrike är angränsande 
parter, med ett totalt gemenskapsbidrag på 41,9 miljoner ecu. Mellan Frankrike, Tyskland och 
Schweiz koncentrerar sig programmet Rhen övre/syd, som var fallet under det första fasen av 
INTERREG, på samarbete inom ekonomi, miljö, utbildning och turism. Åtgärderna som främjar 
samarbete kring yrkesutbildning och hälsa kommer dessutom att integreras. Uppföljningskommitten 
har under ett av sina första möten beslutat att inrätta ett nytt informations- och rådgivningskontor 
vid gränsenBreisach/Neuf-Brisach (två andra informationskontor finns redan i de södra och norra 
delarna av området). Dessa kontor har som uppgift att informera och ge råd till befolkningen samt 
privata och offentliga organisationer om grannlandet. Mellan Tyskland och Schweiz är programmet 
Hochrhein-Bodensee, som lanserades under INTERREG I, numera utökat till följd av utvidgningen 
med en österrikisk gränsregion, Voralberg, som på så sätt utgör ett nytt program Alpenrhein-
Bodensee-Hochrhein med lika mycket en inre som yttre del. Bara den tyska sidan hade godkänt 
programmet 1995, med ett belopp om 4,9 miljoner ecu. Slutligen har två program godkänts mellan 
Frankrike och Schweiz, som gäller på franska sidan Franche-Comte och den andra regionen Rhone-
Alpes. Det godkända bidraget under 1995 (277 miLjoner ecu) bd'r kompLetteras under. 
Med Marocko har ett program med Gibraltar godkänts som komplement till de kompletterande 
ingripandena från mål 2 på Gibraltar. Åtgärderna för detta program — infrastruktur, studier och 
pilotprojekt för samarbete, samarbete inom yrkesutbildning och vidareutbildning — syftar till att ge 
ett mervärde till samarbetet mellan företagen på Gibraltar och de marockanska företagen, där en 
multiplikatoreffekt för gränshandeln förväntas på medellång sikt. Programmets övervakningskom­
mitté, i vilken den marockanska regeringen kommer att ha observatörsstatus, kommer att vara 
ansvarig för övervakningen av valet av individuella projekt. 
14 Det godkända bidraget under 1995 (227 miljoner ecu) bör komp! r as under 199r med ett tilläggsbidrag från 
EUGFJ (32,8 miljoner ecu). 
172 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 
PEACE (1994-1997) 
Kommissionen godkände den 28 juli initiativet PEACE för fred och försoning mellan Nordirland 
och de angränsande grevskapen på Irland. Under våren 1995 tillät tre stora konferenser, i dessa 
regioner, att konsultera intresserade parter och personligheter som har erfarenhet av att återställa 
dialogen och den ömsesidiga förståelsen, vilket på så sätt underlättade det snabba godkännandet av 
programmet. Deltagandet från strukturfonderna till programmet är 300 miljoner ecu med en 
totalkostnad på ca. 416 miljoner ecu mellan 1995 och 1997, där ett tilläggsbidrag bör slutligen 
beslutas om för perioden 1998-1999. Hela Nordirland och sex angränsande grevskap på Irland 
omfattas av programmet. 
Tabell 101 a: Program under PEACE (miljoner ecu) 
Peace 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
Totalt 
Nordirland 
Irland Totalkostnad 
-
415,9 
. Strukturstöd 
(1) 
148,3 
127,8 
22.4 
1,5 
300,0 
240,0 
60,0 Åtaganden 
1995 
(2) 
18,7 
11,0 
1,3 
0,1 
31,1 
. % 
(2)/(l) 
13% 
9% 
6% 
9% 
10% 
. Betalningar 
1995 
(3) 
8,6 
5.5 
0,6 
0,07 
14,8 
. % 
(3)/(2) 
46% 
50% 
50% 
50% 
48% 
_ 
Programmets målsättning är att stödja befästandet av konfliktens upphörande på Nordirland genom 
att ge de ekonomiska och sociala lokala aktörerna de nödvändiga resurserna för förändringen av 
utvecklingen till en hållbar fred. Målsättningen är att främja den sociala anpassningen av personer 
med marginella ekonomiska och sociala villkor och att stimulera den ekonomiska tillväxten i 
områden som har drabbats hårdast i konflikten. Detta görs genom sju delprogram, nämligen 
regenereringen av stads- och landsbygdsområden, sysselsättning, samarbete över gränsen, kampen 
mot social utslagning, främjande av produktiva investeringar och industriell utveckling, upprättande 
av partnerskap och teknisk assistans. För att ta med så stort antal personer som möjligt i beslutspro­
cessen och genomförandet är resursfördelningen mycket decentraliserad. 43% av resurserna kommer 
att fördelas av intermediära halvstatliga organisationer (finansiella organisationer och kooperativ), 
varav en gränsöverskridande organisation, som kommer att spela en stor roll i projektvalet och 
fördelningen av medel. Ansvaret för 15% av resurserna vilar bland annat på 26 nybildade distrikt-
partnerskap, som bör inkludera valda representanter från kommunalfullmäktige, representanter från 
lokala och frivilliga organisationer, och representanter från den privata sektorn eller andra, däri 
inbegripet lokala stadgeenliga byråer. 
Det huvudsakliga genomförandet under 1995 har varit etablerandet av nya strukturer. Kontrakten 
mellan kommissionen och de åtta intermediära organisationerna undertecknades i december 1995 
och en politisk stötesten beträffande inrättandet av distriktspartnerskap har tagits bort. För övrigt 
har den nödvändiga samordningen mellan olika finansiella organisationer och myndigheterna ge­
nomförts. Allt detta har möjliggjort en snabb framryckning som har lett till att de första bidragen 
har betalats ut, godkännande för distriktspartnerskapen och åtagande av en större informations- och 
reklamkampanj. 
1.3. Gemenskapsinitiativen för de nya medlemsstaterna 
I april 1995 godkände kommissionen ett meddelande för genomförandet av gemenskapsinitiativen i 
de tre nya medlemsstaterna, som fastställde en indikativ fördelning av bidragen mellan initiativen 
och medlemsstaterna. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 173 
Tabell 102: Gemenskapsinitiativ i de nya medlemsstaterna 
(miljoner ecu) Indikativ fördelning av anslagen 1995-1999 
ADAPT 
EMPLOYMENT 
LEADER 
PESCA 
Industriella förändringar 
-varav RECHAR 
- varav RESIDER 
- varav RETEX 
- varav KONVER 
- varav SME 
URBAN 
INTERREG 
Reserv 
TOTALT Österrike 
11,6 
23,0 
23,3 
18.2 
1.8 
5.1 
2.6 
8.7 
9,8 
42,7 
17,5 
146,1 Finland 
19,7 
29,2 
24,7 
3,0 
10,8 
10,8 
• 3,9 
43.7 
18.4 
153,4 Sverige 
11,3 
20,7 
14,2 
3,5 
20,0 
3.3 
. 16.8 
3,4 
39,5 
15,3 
127,8 Totalt 
42,5 
72,9 
62,1 
6,5 
49,1 
1.8 
5,1 
2,6 
3,3 
36,3 
17,0 
125,9 
51,3 
427,2 
Varje ny medlemsstat kommer att delta på olika sätt i gemenskapsinitiativen. Österrike kommer inte 
att delta i KONVER, PESCA och REGIS. Finland kommer inte att delta i RECHAR, RESIDER, 
RETEX, KONVER och REGIS. Sverige kommer inte att delta i RECHAR, RESIDER, RETEX och 
REGIS. De tre medlemsstaterna befinner sig också i en annorlunda situation beträffande sina 
programs godkännande. Österrike har godkänt 4 av 15 presenterade program (varav hälften under 
LEADER). Finland har godkänt 2 av 8 presenterade program, och Sverige 2 av 7. 
Tabell 103: Gemenskapsinitiativ i de nya medlemsstaterna — Program som har antagits under 1995 
(miljoner ecu) 
Gemenskapsinitiativ 
(antal program) Totalkostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalningar 
1995 
(3) % 
(3)/(2) •* 
ADAPT 
ötcrrikc (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
Totalt 25,8 
42,9 
21,7 
90,4 11,6 
19,7 
11,3 
42,5 11,6 
19,7 
11,3 
42,5 100% 
100% 
100% 
100% 5,8 
8,6 
5,6 
. 20,0 50% 
44% 
50% 
47% 
EMPLOYMENT 
ötcrrikc (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
Totalt 49,4 
66,3 
39,9 
155,5 23,0 
29,2 
20,7 
72,9 23,0 
29,2 
20,7 
72,9 100% 
100% 
100% 
100% 11,5 
14,6 
10,3 
36,4 50% 
50% 
50% 
50% 
LEADER 
ötcrrikc (1) . | 6,5| 2,6| 2,0] 78%| 0,3| 16% 
URBAN 
ötcrrikc (1) | 31,9| 9,8| 6,8| 70%| 3,4| 50% 
INTERREC 
OsterrikeAJngcm 
Östcnikc/Tjcckicn 
Österrike/Slovakien 
Östcrrikc/Slovcnien 
Totalt 28,2 
12,1 
16,0 
22,6 
78,9 11,0 
4,5 
5,5 
9,0 
30,0 8,8 
3,9 
4,9 
5,9 
23,5 80% 
88% 
88% 
65% 
78% 2,6 
1.2 
1.5 
1,8 
7,0 30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
ADAPT 
Programmen i de tre nya medlemsstaterna (en per medlemsstat) förbereddes tillsammans med 
kommissionen under andra halvåret och godkändes i december, vilket möjliggör för initiativtagarna 
till projekten att delta fullt ut i initiativet ADAPT från och med dess början. Exempelvis har Finland 
prioriterat stödet till produktivitetsökning och sysselsättning. Tyngdpunkten kommer att ligga på 
internationalisering av företagen (i synnerhet de små och medelstora företagen), främjande av 
174 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
fjärrarbete och flextidsarbete, förbättring av planeringen av utbildningen, fj ärr undervisningen och 
främjande av införandet av nya teknologier i företagen samt upprättandet av databaser för arbets­
marknadstjänster. Det österrikiska programmet prioriterar skapandet av lokala nätverk som förenar 
de små och medelstora företagen och offentliga och privata utbildningsinstitutioner. I Sverige har 
programmet slutligen som målsättning att finna nya metoder och strukturer som möjliggör för 
tjänstemännen och deras företag att förutse de förändringar som de måste konfrontera. Tyngdpunk­
ten är lagd, precis som i Österrike, på gemensamt arbete i kompletterande organisationer (företag, 
forskningscenter, lokala aktörer, etc.) såväl som på beaktandet av särskilda behov hos kvinnor på 
arbetsmarknaden och på informationsteknologins potential. 
EMPLOYMENT 
De tre nya medlemsstaterna har fått sina EMPLOYMENT-program godkända under 1995. Varje 
nationellt program beskriver de särskilda prioriteringarna för vart och ett av delarna i initiativet. Vad 
beträffar delen Horizon-handikappade kommer det österrikiska programmet att stödja genomföran­
det av flexibla system för utbildning (lärarutbildning i användningen av multimedia, fjärrundervis-
ning, datorstödd undervisning), medan i Sverige kommer en av prioriteringarna att gälla färdigstäl­
landet av modeller för integrering av åtgärder för rådgivning, utbildning, sysselsättning och företag, 
för att organisera en oavbruten kedja av kompetenser och erfarenheter som omsätts i arbetstillfällen. 
Vad gäller Horizon-mindre gynnade personer bör noteras att Sverige och Finland inte har valt att 
strikt definiera målgruppen, men att Sverige ger en klar prioritet åt invandrare medan Finland 
föreslår olika förutbildningar inom yrkesvägledning och yrkeserfarenhet. Finland ger för övrigt 
prioritet till utveckling av partnerskap mellan projekten och lokal sysselsättning, medan Österrike 
lägger tyngdpunkten på sysselsättningsprogram som kombineras med stödtjänster som syftar till att 
öka målgruppernas tillit till sig själva. 
Sverige har under delen NOW planerat en mängd större åtgärder, bland vilka kan nämnas uppmun­
tran till företag som startas av kvinnor eller kvinnors karriärval inom områden som betraktas som 
"maskulina". Denna prioritering återfinns också i Finland, där man för övrigt lägger tyngdpunkten 
på, precis som i Österrike, att förena yrkeslivet och familjelivet, exempelvis genom att främja 
flextidsarbete och god barnomsorg. 
De tre medlemsstaterna lägger under delen Youthstart tyngdpunkten på en varierad mängd åtgärder 
för att bemöta alla de svårigheter som ungdomarna ställs inför. Prioriteringarna omfattar såväl 
utbildning som praktik i företag. På så sätt syftar de österrikiska och svenska programmen till att 
skapa en introduktionsbana som beaktar såväl de sociala problemen som utbildningsproblem hos 
ungdomar och främjar samarbetet mellan aktörer på den lokala nivån. Det finska programmet lägger 
bland annat tyngdpunkten på införskaffandet av praktisk erfarenhet i de "ungdomsverkstäder" som 
redan finns i landet. Det forskar i synnerhet kring ungdomar som har "flera svårigheter", medan det 
svenska programmet refererar särskilt till unga invandrare som en prioriterad målgrupp. 
LEADER 
Ett enda program under LEADER godkändes 1995 för de nya medlemsstaterna och det gäller 
Österrike (Burgenland) medan det totalt sett presenterade 12 program (åtta för Österrike, två för 
Finland och två för Sverige). Programmet för Burgenland godkändes av kommissionen den 21 
december och bör följas av 7 andra program i Österrike. De utvalda projekten bör vara nyskapande, 
demonstrativa och överförbara. Tyngdpunkten ligger på en mobilisering av den lokala befolkningen. 
PESCA 
Programmet PESCA i de nya medlemsstaternat Finland och Sverige (Österrike deltar inte i detta 
initiativ) har inte kunnat godkännas under 1995, men förberedelserna var redan långt framskridna 
och deras godkännande är planerade till början av 1996. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 175 
URBAN 
Österrike är det enda nya medlemslandet som har godkänt ett program under URBAN (det finns 
endast ett program URBAN i Österrike). De österrikiska myndigheterna presenterade den 17 juli ett 
programförslag för staden Wien, som godkändes av kommissionen den 21 december. Programmet 
gäller en stadsdel i centrum, vars befolkning är 130 000. Det kommer att finansiera ett integrerat 
paket av ekonomiska, sociala och infrastrukturella åtgärder. Programmet baserar sig på kvantifiera-
de mål som inkluderar skapandet av 400 nya arbetstillfällen, renoveringen och den nya användningen 
av mellan 7 000 och 10 000 m2 affärslokaler och utbildning eller återanställning av 3 000 personer. 
INTERREG II 
Österrike är det enda av de tre nya medlemsstaterna som har fått programmen under INTERREG 
godkända under 1995. Ca. en tredjedel av de totala tillgängliga resurserna för gemenskapsinitiativen i 
Österrike avser INTERREG. Österrike har en lång gräns med Tyskland och Italien men också med 
fyra länder i Centraleuropa, och landet lägger, precis som gemenskapens, stor vikt vid dessa nya yttre 
gränser för unionen. Det är därför som man har beslutat att koncentrera den större delen av bidraget 
under INTERREG II (30 miljoner ecu) på fyra program kring de yttre gränserna. Förslagen för dessa 
fyra program presenterades den 17 juli och godkändes den 21 december. Den viktigaste målsättnin­
gen är att, tillsammans med programmet PHARE hjälpa anpassningen i de gemensamma gränsområ­
dena inom det nya europeiska området, och främja det bilaterala samarbetet på den lokala och 
regionala nivån genom upprättandet av samarbetsnätverk. Närmare 60% av den totala finansierin­
gen för de fyra programmen avsätts till förbättring av samarbetet och den ekonomiska utvecklingen. 
De tekniska infrastrukturerna, mänskliga resurserna miljöskyddet och studier över gränserna är 
andra prioriteringar. Dessa program under INTERREG II spelar en viktig strategisk roll inför 
förberedelserna av en framtida utvidgning av unionen. Även om de tillgängliga re surserna är relativt 
blygsamma r så är de åtgärder som kommer att dra nytta av en finansiering ett uttryck för 
engagemanget hos de berörda parterna att förbättra samarbetet och kontakterna över gränserna. 
176 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Gemenskapsinitiativ och miljön i Österrike: 
Samtliga gemenskapsinitiativ som godkändes under 1995 för Österrike planerar åtgärder för 
milfön, direkt eller indirekt: 
LEADER: Bland prioriteringarna i programmet Burgenland kan nämnas bevarandet och värdes­
ättandet av miljön. I södra Burgenland planeras skapandet av ett försäljningscenter för ekologiska 
produkter. 
URBAN: Det finns inga särskilda miljöåtgärder i programmet, men flera av åtgärderna har en 
stark "miljöinriktning". Under prioriteringen "omskolning och nyanställning" är ett av de viktiga­
ste projekten det som finansierar saneringen av ett övergivet kvarter för att inkvartera ett center 
för företag som arbetar med solenergi (utbildning kommer att tillhandahållas kring solteknik och 
andra miljöteknologier), prioriteringen "urbion" syftar till att förbättra den fysiska miljön i 
området (renovering av Stadtbahnbögen, en förbättring av offentliga platser inklusive grönområ­
den). Miljödelen i programmet kan uppskattas till åtminstone enffärdedel av det totala tillgängli­
ga EU-bidraget (eller ca. 2,5 miljoner ecu från strukturfonderna). 
INTERREG II: Samtliga program innehåller konkreta åtgärder för miljöskydd. Skälet är tvåfal-
digt, nämligen den geografiska placeringen av den tidigare "järnridån" lämnade naturen närmast 
orörd i stora delar av gränsområdena, miljöförstöringen i de angränsande länderna är ett allvarligt 
hot mot utvecklingen av nya ekonomiska verksambeter, särskilt av grön turism för vilken höga 
förväntningar finns i gränsregionerna. Åtgärderna är följande: 
• INTERREG Österrike-Slovenien: Samarbete för bevarande av natur och miljöprogram över 
gränserna (studier, undersökningar och pilotprogram, exempelvis att modernisera ekologiskt 
alpina skyddade platser, skydd av vattenreservat, flodskydd), vattenekonomi och hydraulik, 
naturskydd och naturparker över gränserna. 
• INTERREG Österrike-Tjeckien: Miljö och energi, inklusive överföring av miljökunskap och 
rådgivning, användning av förnyelsebar energi, turism kommer att utvecklas som grön turism, 
däri inbegripet turismerbjudanden för att förstärka förståelsen för naturen och i ett miljö­
sammanhang, jordbruksåtgärder inkluderar rehabilitering av skadade skogar. 
• INTERREG Österrike-Slovakien: Prioriteringen "Miljö" inkluderar åtgärder för tekniskt mil­
jöskydd, miljö och energirådgivning samt naturskydd. 
• INTERREG Österrike-Ungern: prioriteringen "Miljö och natur" stödjer utvidgningen och 
skapandet av nationalparker over gränserna. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 ni 
1.4. Summering per medlemsstat (EUR 12)1} 
Tabell 104: Gemenskapsinitiativ — Sammanfattning av finansiella anslag per medlemsstat, 1994-1999 
(innan fördelning av reserven och ef ter justeringar — 1994 års priser) 
Medlemsstat 
D 
DK 
D 
EL 
E 
F 
1RL 
1 
L 
N 
P 
UK 
Réseaux 
TOTAL 
* däri inbegrip* INTERREC* 
82 
18 
402 
595 
S6S 
246 
160 
347 
4 
72 
340 
109 
0 
2.939 
t Peace ADAPT 
31 
30 
229 
30 
256 
250 
21 
190 
0 
58 
21 
287 
0 
1.402 Employment 
32 
11 
157 
64 
387 
147 
76 
349 
0 
42 
40 
147 
0 
1.452 LEADER 
8 
8 
174 
146 
350 
187 
67 
282 
1 
8 
116 
65 
34 
•1.447 PESCA 
2 
16 
23 
27 
42 
28 
7 
34 
0 
11 
26 
37 
5 
257 SME 
12 
3 
183 
82 
248 
58 
28 
188 
0 
10 
122 
67 
25 
1.027 REC1S 
0 
0 
0 
0 
214 
262 
0 
0 
0 
0 
124 
0 
0 
600 KECIIAK 
16 
0 
159 
2 
34 
33 
0 
2 
0 
0 
1 
161 
0 
406 KONVER 
11 
2 
219 
13 
23 
70 
0 
45 
0 
12 
8 
101 
0 
506 RESIDER 
24 
0 
191 
5 
72 
62 
0 
84 
12 
18 
7 
45 
0 
520 RETEX 
4 
0 
68 
75 
75 
25 
9 
67 
0 
1 
162 
36 
0 
522 (miljoner ecu) 
URBAN 
11 
2 
97 
45 
160 
55 
16 
115 
I 
9 
44 
97 
0 
651 TOTALT 
234 
89 
1.902 
1.083 
2.425 
1.421 
384 
1.703 
19 
242 
1.010 
1.152 
64 
11.729 
BELGIEN 
Belgien deltar i samtliga gemenskapsinitiativ förutom REGIS, vilket motsvarar 16 nationella pro­
gram godkända under 1994 och 1995 och tre program under INTERREG. Vid slutet av 1995 återstod 
ytterligare ett program att godkännas för vart och ett av följande initiativ: URBAN, RETEX, SME, 
INTERREG (med Frankrike) och LEADER. 
DANMARK 
Mellan 1994 och 1995 så godkändes fem program på nationell nivå i Danmark, såväl som fyra 
program under INTERREG. Tre program återstod att godkännas, programmen SME och LEADER 
samt ett program under INTERREG med Sverige. Danmark planerar sålunda att delta i sju 
gemenskapsinitiativ, URBAN, KONVER, EMPLOYMENT, ADAPT, SME, PESCA, LEADER 
och INTERREG. 
TYSKLAND 
Den större delen av programmen kunde godkännas av kommissionen under 1995. Godkännandet av 
dessa program har tidvis varit svår, på grund av det faktum att de planerade åtgärderna inte alltid var 
tillräckligt specifierade (i synnerhet deras komplement till andra program i mål 2-områden) och att 
indikatorer nödvändiga för utvärderingen saknade precision. Totalt sett har 67 program godkänts 
för genomförande på nationell nivå, för samtliga initiativ sånär som REGIS, till vilka 17 program 
skall läggas till under INTERREG. Vid slutet av 1995 så återstod fortfarande totalt 19 program att 
godkännas, för LEADER, URBAN, RECHAR, RESIDER, RETEX, SME och KONVER. I de nya 
delstaterna som helt och hållet omfattas av mål 1 har 8 gemenskapsinitiativ, som väsentligen 
finansieras genom bidrag från ERUF, genomförts regionalvis. Det handlar om KONVER, RESI­
DER, RECHAR, RETEX, SME, URBAN, LEADER och INTERREG. De motsvarar en finansie­
ring från strukturfonderna på 817 miljoner ecu (80% av bidragen från ERUF), vars genomförande 
planeras genom 38 program. Under 1995 har 31 (28 på nationell nivå och 3 INTERREG-program) av 
dessa 38 program godkänts (de sju återstående gäller Brandenburg [5], SachsenAnhalt [1] och 
Sachsen [11). 
Det bör påpekas att under 1995 så har ett betydande antal program motsvarande den första 
planeringsperioden fortsatt att erhålla finansiellt stöd vad gäller utbetalningar, därför att detta var i 
regel möjligt för programmen under perioden 1991-1994 fram till slutet av 1995. I de västra 
För en mer detaljerad presentation av gemenskapsinitiativen för varje medlemsstat, se Bilaga 3 — Tabell 2. 
178 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
delstaterna är situationen ganska annorlunda för initiativen, där vissa program avslutades under 
1995 och där utbetalningsperioderna förlängdes för andra, medan för samtliga program är det 
utbetalda beloppet för dessa program ganska begränsat. Vad gäller INTERREG I löper utbetalnings­
perioden ut i slutet av 1995, men för tre program (P AMIN A, Oberrhein-Mitte-Sud och Tyskland-
/Schweiz/Österrike/f.d. Tjeckoslovakien) har en förlängning av utbetalningsperioden överenskom-
mits (fram till 31 december 1996 för de två förstnämnda och fram till 30 juni 1996 för det 
sistnämnda). Programmen under STRIDE har erhållit ett blygsamt belopp (0,117 miljoner ecu), där 
deras resultat visar på en kraftig förstärkning av möjligheterna till forskning, teknologi och nyska­
pande i de berörda regionerna och på så sätt i en större användning av moderna teknologier. Vad 
gäller RECHAR I så har ett av de två programmen, det för Nordrhein-Westfalen, avslutats under 
1995 (sista utbetalningen på 23,1 miljoner ecu begärdes i februari). Totalt kommer Rheinland i 
Nordrhein-Westfalen att erhålla 54,1 miljoner ecu från ERUF under detta program. Programmet 
RECHAR I i Saarland pågick fortfarande med ett slutbelopp att betala ut på 1,4 miljoner ecu (av ett 
totalbidrag om 7,5 miljoner). Vad gäller RESIDER I så avslutades också programmet för Nordrhein-
Westfalen under 1995. Det sista beloppet som betalades ut under 1995 motsvarade 15,7 miljoner ecu 
och det totala bidraget från ERUF var 31,1 miljoner ecu. 
Slutligen uppvisar programmen under KONVER I en mycket stor försening, på grund av att de 
godkändes först i slutet av 1993 och en motsvarande senareläggning av åtagandena till den 30 juni 
1994. Som konsekvens därav och till följd av långa och svåra procedurer för programplaneringen har 
utbetalningstidpunkten för tio program16 fastställts till den 31 december 1995 och för sex andra17 
framflyttats till 1996. Intressanta genomföranden av omställning av områden och militära byggnader 
till ett väsentligt ekonomiskt användande, som är en av de viktigaste inriktningarna i KONVER, har 
utförts i Tyskland. I Rheinland-Pfalz har exempelvis ena delen av den gamla flygbasen i Zwei-
briicken förändrats till en civilflygplats och den andra delen till ett center för industriell och 
hantverksverksamhet. En kommunal grupp har bildats för att utföra förändringsarbeten av flygplat­
sen. På så sätt har start- och landningsbanan fortsatt kunna användas och flera tjänster har skapats 
för utbildning av olika slags yrken inom flygtrafiken såväl som en industri- och hantverkspark. 
GREKLAND 
Grekland deltar i samtliga initiativ förutom REGIS, och samtliga program (ett per initiativ) godkän­
des under 1995, förutom programmen under EMPLOYMENT och PESCA som godkändes under 
1994. Det rör sig om 10 program som genomförs på nationell nivå, till vilka 3 INTERREG-program 
skall läggas (två REGEN och ett för samarbete över gränserna). 
SPANIEN 
Spanien drar nytta av samtliga gemenskapsinitiativ under perioden 1994-1999. Varje ingripande 
genomförs av ett enskilt program på nationell nivå, förutom LEADER (17 program, varav 10 i mål 
1-områden). Efter de tre godkända programmen under 1993-1994 (RETEX, PESCA och EMPLOY­
MENT) har 22 program godkänts under 1995, nämligen två INTERREG (ett samarbete över 
gränserna och ett REGEN), URBAN, ADAPT, REGIS och 17 program under LEADER. Totalt sett 
genomförs 23 program i Spanien på nationell nivå och två INTERREG. Sex program återstår att 
beslutas om (INTERREG Spanien-Frankrike, INTERREG Spanien-Marocko, RECHAR, RESI­
DER, SME och KONVER) och som var under förberedelse i slutet av 1995. 
" Hamburg, Saarland, Baden Wurtemberg, Berlin, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Brandenburg, Sachsen, Sachsen-
Anhalt, Thûringen 
" Rheinland-Pfalz, Bayern, Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hessen, Mecklenburg-Västra pommern. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 179 
FRANKRIKE 
De franska myndigheterna presenterade 85 programförslag mellan 1994 och 1995, där samtliga utom 
fem var regionvisa (EMPLOYMENT, ADAPT, RETEX, SME för målområden 2 och 5b samt 
PESCA) och gällde samtliga initiativ. Av dessa 85 program hade kommissionen redan godkänt 
programmet EMPLOYMENT under 1994, och under 1995 godkändes 54 program (46 på nationell 
nivå), och 33 återstod att besluta om där merparten av dessa var i slutfasen i slutet av året. Dessa 51 
program gäller fem INTERREG, sex RECHAR II, fem RESIDER, förändringen av programmet 
under RETEX, tre program under SME, ett REGIS, samtliga program under KONVER, program­
met under PESCA, programmet under ADAPT och elva program under LEADER. 
IRLAND 
Samtliga program för Irland förutom URBAN (planerat bidrag från strukturfonderna om 15,8 
miljoner ecu) godkändes 1995, dvs. SME, ADAPT och LEADER, till vilka programmet RETEX 
skall läggas som godkändes 1993, programmen EMPLOYMENT och PESCA som godkändes 1994, 
såväl som programmet PEACE och de två INTERREG-programmen i vilka Irland deltar. Irland 
deltar inte i initiativen RECHAR, RESIDER, KONVER och REGIS. 
ITALIEN 
18 program godkändes 1995 för Italien, efter att programmet EMPLOYMENT godkändes 1994. 
Detta gäller initiativen RECHAR, RETEX (en programförändring godkändes 1993), ADAPT, 
LEADER och PESCA, där de inlämnade programmen för URBAN, RESIDER, SME och KONVER 
fortfarande skall godkännas under 1996. Till dessa program skall två program under INTERREG-
delen REGEN läggas till, som också godkändes 1995. Italien deltar i samtliga gemenskapsinitiativ 
förutom REGIS. 
LUXEMBURG 
Endast tre program godkändes för Luxemburg under 1995 (URBAN, ADAPT och LEADER) där ett 
program EMPLOYMENT redan hade godkänts 1994. Tre program återstod att godkännas för 
RESIDER, SME och KONVER. Luxemburg deltar också i ett INTERREG-program men deltar 
däremot inte i fyra av initiativen, dvs. RECHAR, RETEX, REGIS och PESCA. 
NEDERLÄNDERNA 
De godkända programmen under 1995 för Nederländerna är elva till antalet och gäller samtliga 
initiativ förutom EMPLOYMENT, där programmet godkändes 1994, och RECHAR samt REGIS i 
vilka Nederländerna inte deltar. Vad gäller INTERREG finns sju program för Nederländerna. Vid 
slutet av 1995 återstod endast programmet KONVER att godkänna. 
PORTUGAL 
Portugal deltar i samtliga initiativ för vilka samtliga program har godkänts, oavsett om det var 1993 
(RETEX), 1994 (RESIDER, EMPLOYMENT och PESCA) eller 1995 (de övriga). Det är totalt 11 
program som genomförs på nationell nivå, ett program per initiativ, som gäller denna medlemsstat 
till vilka man bör lägga till två INTERREG-program, ett för delen REGEN och det andra för delen 
gränsöverskridande samarbete. 
180 Sjunde årsrapporten — Strukturfotulerna 1995 
FÖRENADE KUNGARIKET 
Förenade kungariket deltar i samtliga gemenskapsinitiativ förutom REGIS, såväl som i programmet 
PEACE som främjar Nordirland. Totalt sett godkändes 28 olika nationella program under 1995, 
förutom de två programmen EMPLOYMENT som antogs från och med 1994. De tre INTERREG-
programmen som godkändes 1995 också skall ta med i beräkningen. Elva andra program har 
presenterats, ett RESIDER, ett SME och nio URBAN, för vilka de inledda förhandlingarna mellan 
kommissionen och de brittiska myndigheterna har lett till olika förändringar av projekten. Vid slutet 
av 1995 hade framsteg gjorts i riktning mot deras godkännande. Vad gäller mer speciellt Nordirland, 
som omfattas av mål 1, så har samtliga regionvisa program som gäller PEACE, RETEX, SME, 
EMPLOYMENT, ADAPT och LEADER, godkänts under 1995. Regionen främjas också av pro­
grammen KONVER och PESCA, som gäller hela det Förenade kungariket. 
Beträffande genomförandet av initiativen i det Förenade kungariket så har mekanismerna redan 
färdigställts för några av dem. I vissa fall har förvaltningskommittéer godkänt nya procedurer såsom 
projektgrupper för godkännande av projekt. I detta sammanhang måste en åtskiljning göras mellan 
de program för vilka en övervakningskommitté på tillfällig basis har bildats (nationella uppföljnings­
kommitteer för KONVER, RETEX, EMPLOYMENT, ADAPT, PESCA) och de programm som 
inte har behövt bilda en särskild uppföljningskommitte, där övervakningskommittéerna för SPD 
(mål 1 och 2) också garanterar uppföljningen av gemenskapsinitiativen. I denna sistnämnda pro­
gramkategori mellan programmen RECHAR, där varje program är en förlängning av en prioritering 
i SPD för dessa regioner, har de motsvarande uppföljningskommitteerna en allmän övervakningsroll 
för genomförandet av de olika gemenskapsprogrammen i den berörda regionen, inklusive program­
men. Genomförandet på plats lyder under förvaltningskommitterna för RECHAR som uttrycker det 
lokala partnerskapet i gruvdistrikten. På samma sätt som för RESIDER har en partnerskapsstruktur 
liknande den för RECHAR genomförts med en stark tyngdpunkt på inverkan på lokala myndigheter 
och organisationer. I västra Skottland (Lanarkshire) så har exempelvis strategin tagits fram i 
partnerskap mellan programförvaltningsgruppen, som omfattar utvecklingsbyrån i Lanarkshire, 
lokala myndigheter, regionala rådet i Strathclyde, östra Kilbride utvecklingsbolag, Nationella skotts-
ka företag och Skotska byrån. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 181 
2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd 
Alla strukturfonderna, liksom Fonden för fiskets utveckling, kan finansiera egna åtgärder som avser 
utredningar, pilotverksamhet eller tekniskt bistånd. För varje fond gäller en maximiram för denna 
finansiering uttryckt som en viss procentandel av det årliga anslaget: 1,5 % för ERUF, 1 % för 
EUGFJ, 0,5 % för ESF och 2 % för FFU". 
2.1. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artiklarna 7 och 10 i ERUF-förordningen 
Nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningen 
Artikel 10 i ERUF-förordningen medger finansiering av bland annat utredningar och pilotprojekt av 
nyskapande karaktär som syftar till ekonomisk och social utveckling. Under 1994 systematiserades 
och fastställdes prioriteringarna för dessa stödåtgärder, för vilka sammanlagt 395 miljoner ecu står 
till förfogande under perioden 1995-199919. 1995 ägnades sedan åt att lansera åtgärderna. 
Tabell 105: Nyskapande åtgärder (artikel 10 i ERUF-förordningen) — insatsområden 1995-1999 (milj. 
ecu) 
Område 
Interregionalt samarbete 180,0 
- internt interregionalt samarbete 110,0 
- externt interregionalt samarbete 70,0 
Nyskapande åtgärder för regional 90,0 
utveckling 
- främjande av nyskapande teknologi, 
- informationssamhället, 
• kultur och ekonomisk utveckling, 
- nya arbetstillfällen (särskilt i naromràdet) 
Fysisk planering 45,0 
Pilotprojekt för stadsomrâden 80,0 
Totalt! 395,0 
När det gällt att lansera den nya programperioden för nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF 
har kommissionen framför allt arbetat efter följande riktlinjer: 
— Förbättrad insyn i urvalet av projekt genom systematisk tillämpning av förslagsinfordringar. 
—- Närmare förbindelse mellan de politiskt ansvariga på olika lokala maktnivåer och arbetsmarkna­
dens parter. 
— Ökad medverkan från medlemsstaternas sida i uppföljningen och utvärderingen av pilotprojekten 
för att främja en vidare spridning av projektens nyskapande karaktär i det regionalpolitiska 
programarbetet. 
Under hösten 1995 offentliggjorde kommissionen en serie förslagsinfordringar i syfte att genomföra 
åtgärder som finansieras med stöd av artikel 10. Förslagsinfordringarna faller inom de huvudkatego­
rier som angetts ovan och gäller fem områden: informationssamhället, teknologiöverföring, nya 
sysselsättningstillfällen, nätverk för ekonomisk utveckling på kulturområdet samt pilotprojekt i 
städer. 
Nyskapande åtgärder för regional utveckling: De förslagsinfordringar enligt artikel 10 som gällde 
informationssamhället och teknologiöverföring har förberetts genom två serier pilotprojekt. Den ena 
" För principer och ändringar som infördes i samband med revideringen av vissa förordningar 1993 hänvisas till 
årsrapporten 1994. 
" Se Årsrapport 1994. 
182 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
serien, som finansieras av ERUF och ESF tillsammans", är ett pilotprojektprogram på 20 miljoner 
ecu som syftar till att ta fram regionala strategier för utveckling av informationssamhället i sex 
regioner (Nord-Pas-de-Calais, Sachsen, Nordvästra England, Centrala Makedonien, Piemonte och 
Valencia). Det prioriterade målet är att översätta begreppet informationssamhället i praktisk verklig­
het ute i regionerna med hjälp av demonstration av tjänster och nya tillämpningar, stark stimulans 
till deltagande från användarnas sida och spridning av goda erfarenheter, särskilt till de mindre 
gynnade regionerna. Förslagsinfordringarna väntas resultera i att 150 projekt väljs ut under 1996. 
Den andra serien består av åtta pilotprojekt under namnet regionala teknikplaner och gäller 
strategier för regional förnyelse i åtta regioner (Lorraine, Sachsen, Wales, Limburg, Norte (Portu­
gal), Abruzzerna, Centrala Makedonien, Kastilien-Léon). Budgeten är på 15 miljoner ecu. Syftet 
med de regionala förnyelsestrategierna är att försöka komma fram till på vilket sätt samarbetet 
mellan de små och medelstora företagen, forskningen och den offentliga förvaltningen bäst kan 
främjas i syfte att bedöma företagens teknikbehov lokalt och den regionala kompetens och utveck­
lingspotential som kan öka regionens förmåga till förnyelse. 
Fysisk planering och en integrerad, hållbar utveckling av kustområdena 
Rapporten Europa 2000+ och rapporten "Mot en hållbar utveckling"2l, som redovisar hur långt 
det femte handlingsprogrammet för miljön har framskridit, har belyst hotbilden när det gäller en 
miljömässigt hållbar utveckling i gemenskapens kustområden. I syfte att föreslå åtgärder inom en 
integrerad plan för utveckling och bevarande av naturtillgångarna antog kommissionen den 31 
oktober 1995 ett meddelande om en integrerad utveckling av kustområdena71.1 detta meddelande 
redovisas situationen i kustområdena, erinras om skälen till gemenskapens agerande och fastställs 
grunderna för ett demonstrationsprogram. Programmet, som faller inom ramen för såväl det 
femte handlingsprogrammet för miljön som förberedelsearbetet för ett europeiskt angreppssätt 
när det gäller den fysiska planeringen, har två syften: 
— Att klarlägga villkoren för en hållbar utveckling av kustområdena i alla deras olika former och 
att därvid särskilt uppmärksamma modeller för nyskapande och former för samråd mellan 
olika kompetensnivåer samt organisatoriska lösningar som kan underlätta en samordning 
mellan olika sektorsåtgärder. 
— Att stimulera till debatt mellan huvudaktörerna när det gäller utvecklingen av kustområdena i 
syfte att underlätta ett samförstånd på olika beslutsnivåer. 
Urvalet av demonstrationsprojekt planeras ske 1996. Stor vikt kommer att läggas vid att erfaren­
heterna från programmet förs vidare, särskilt till de minst gynnade områdena. Stödet från ERUF 
kan utgå på två olika sätt: antingen enligt artikel 10 i ERUF-förordningen inom ramen för stödet 
till fysisk planering, eller via det nya gemenskapsinitiativet Interreg II C", eftersom en integrerad 
planering av kustområdena skulle kunna vara ett viktigt inslag i programmen för tvärnationellt 
samarbete mellan medlemsstater som har kustgräns. 
Pilotprojekt i städer: Liksom i fråga om nyskapande åtgärder för lokal utveckling lanserade 
kommissionen under 1995 också det nya programmet för pilotprojekt i städer 1995-1999, som 
kommer att göra det möjligt att samfinansiera 25-30 projekt i medlemsstaterna. Förslagsinfordringen 
offentliggjordes i november 1995 och presenterades i december vid ett Directoria-möte (se nedan). 
Fristen för att inlämna förslag utsattes till april 1996. Det bör understrykas att denna förslagsinf ord-
ran särskilt, bland andra möjliga teman, tar upp miljöförbättring. Som illustrerande exempel anges 
skapandet av grönområden, avfallshantering, återvinning samt utnyttjandet av förnybar energi. 
Vidare bör erinras om att 32 av projekten från programperioden 1989-1993 fortfarande pågick 1995. 
Kommissionen fortsatte att bevilja tekniskt bistånd till och följa upp dessa. En del av projekten 
beräknades vara avslutade före årets utgång, andra måste förlängas på grund av oväntade svårigheter 
(översvämningar, arkeologiska fynd, förändrad lagstiftning etc). Samtliga projekt går emellertid in i 
sin slutfas och merparten kommer sannolikt att avslutas under 1996. 
10 Se 2.2 nedan: Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 6 i ESF-förordningen. 
" KOM(95)624 slutlig av den 10 januari 1996. 
"KOM(95)511. 
" Se kapitel I B.l Gemenskapsinitiativ. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 183 
Ekonomiska samarbetsåtgärder: För att göra det möjligt för aktörerna inom ekonomisk utveckling 
och interregionalt samarbete att hitta samarbetspartners när de skall arbeta fram ett pilotprojekt 
organiserade kommissionen i december 1995 ett Directoria-möte i Bryssel, i vilket mer än 500 
delegationer från lokala och regionala myndigheter inom EU deltog. Detta möte följde på ett första 
Directoria-möte i mars 1995, som ägnades åt att presentera gemenskapsprogram av särskilt intresse 
för myndigheterna ute i landet. 
Liksom tidigare år organiserades 1995 dessutom, och finansierades enligt artikel 1024, två Europarte-
nariat-möten. Denna åtgärd till förmån för små och medelstora företag kompletterades med fjorton 
nya "European Business innovation Centres" (BIC) 1995 i stödberättigade områden, bland annat i de 
nya medlemsstaterna. Små och medelstora företag kan genom dessa lättare få tillgång till den 
rådgivning som behövs vid etableringen eller när de skall utvecklas. Kommissionen satte också i gång 
ett pilotexperiment som avsåg fyra orter i närheten av större byggnadsprojekt (i Belgien, Frankrike, 
Grekland och Portugal) med sikte på lokal utveckling och ekonomiska följdeffekter på platsen. 
Tekniskt bistånd enligt artikel 7 i ERUF-förordningen 
Enligt artikel 7 i ERUF-förordningen kan ERUF finansiera förberedelser, uppföljning och utvärde­
ring av sitt stöd och även utredningar och information om gemenskapens regionalt inriktade 
verksamhet. Utgifterna för kompletteringsåtgärder som kommissionen tagit initiativ till enligt artikel 
7 i ERUF-förordningen ökade 1995 jämfört med 1994. Åtagandena uppgick till 14 miljoner ecu 
(0,11 °7o av anslaget till ERUF) jämfört med 12 miljoner ecu 1994 (också de.tta 0,11 °7o av anslaget). 
Tabell 106: Åtgärder finansierade 1995 med stöd av artikel 7 i ERUF-förordningen 
ecu) åtaganden (milj. 
ERUF 
Åtgärder för förberedande och övervakning 1,0 7% 
Utvärdering 3,0 21% 
Regionala studier 1,3 9% 
Konferenser, möten, seminarium 0,4 3% 
Information och reklam 4,9 35% 
Teknisk assistans och utrustning 3j4 24% 
Totaltj 14,o| 100% 
De utvärderingar (21 °?o) som sattes igång under 1995 gäller stödet från strukturfonderna under 
programperioden 1989-1993 och även en del av gemenskapsinitiativen. Tack vare de regionalt 
inriktade utredningarna (9 %) har nyttig kunskap om den regionala problematiken kommit fram, 
som bland annat kommer att läggas till grund för den första treårsrapporten om den ekonomiska och 
sociala sammanhållningen. Bland de olika konferenser och symposier som fått stöd (3 %) förtjänar 
exempelvis att nämnas en konferens om "Europaintegrationen och den fysiska planeringen i det 
Stora Europa" som organiserades tillsammans med Europarådet i Prag. Genom olika publicitetsåt­
gärder och en ny informations- och kommunikationsstrategi (35 %) har kommissionen kunnat 
fortsätta sin strävan att öka insynen i gemenskapens regionalpolitik". Liksom under tidigare 
budgetår har merparten av åtgärderna genomförts till förmån för flera (eller samtliga) medlemssta­
ter. 
2.2. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 6 i ESF-förordningen 
Artikel 6 i ESF-förordningen medger finansiering av olika typer av nyskapande åtgärder, tekniskt 
bistånd samt pilot- och demonstrationsprojekt inom yrkesutbildning och sysselsättningsutveckling. 
Stöd kan också ges till uppföljning och utvärdering av åtgärder som finansierats av EFS. 
u Se kapitel II D.4 Strukturfonderna och de små och medelstora företag. 
25 Se kapitel III D Information och kommunikation samt spridning av goda erfarenheter. 
184 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Vad gäller nyskapande åtgärder utmärktes år 1995 av två parallella aktiviteter, dels igångsättningen 
av de projekt som valts ut för budgetåret 1994, dels urvalet av projekt som finansieras över budgeten 
1995. Efter en förslagsinfordran 1994 godkändes i mars 1995 32 projekt för de tolv medlemsstaterna. 
Projekten gäller tre prioriterade teman: sökandet efter en mera sysselsättningsintensiv tillväxtmodell, 
förbättring av arbetsmarknadens funktionssätt samt förstärkning av utbildningssystemen. Huvudde­
len av projekten gäller förstärkningen av utbildningssystemen. Det handlar om allt från etablering av 
lokala mobila utbildningscentra (Grekland) till partnerskap i syfte att öka sysselsättningen bland 
funktionshindrade. Den totala kostnaden för projekten uppgår för de tolv medlemsstaterna till 32 
miljoner ecu. Det totala bidraget från EFS är på 18 miljoner ecu (56 %). De första utbetalningarna 
(50 °/o av EFS:s stödåtagande) kunde verkställas i augusti 1995. 
Budgetåret 1995 inleddes med förslagsinfordringar i maj och juni 1995. I oktober, då fristen för att 
inkomma med förslag till kommissionen löpte ut, hade 169 projekt inlämnats. Förslagen har 
bedömts dels av en extern expertjury, som valts ut bland kandidater som föreslagits av medlemssta­
terna, dels av kommissionens egen personal. Bedömningen utmynnade i en preliminär förteckning 
med 61 utvalda projekt. Den beräknade budgeten uppgår till totalt 62 miljoner ecu och EFS:s bidrag 
till 27 miljoner ecu. 
Det bör understrykas att när det gäller nyskapande åtgärder för regional utveckling som finansieras 
med stöd av artikel 10 i ERUF-förordningen så sker det, såvitt gäller integrationen av begreppet 
informationssamhället i de regionala utvecklingsprogrammen för mindre gynnade regioner, en 
samfinansiering med stöd av artikel 6 i EFS-förordningen och artikel 10 i ERUF-förordningen". 
Totalt kommer därmed 20 miljoner ecu att stå till förfogande för denna satsning (ERUF: 15 miljoner 
ecu, ESF: 5 miljoner). Två olika program kommer att stödjas, dels arbetet med att ta fram regionala 
strategier för informationssamhället (inklusive sysselsättningsaspekter och frågor som gäller de 
mänskliga resurserna), dels lanseringen av tvärregionala tillämpningar som har en nyskapande effekt 
och ett demonstrationsvärde i de mindre gynnade regionerna. EFS kommer att koncentrera sig på 
nätverk som utvecklar projekt med anknytning till temana sysselsättning, utbildning och arbetsmar­
knadsförvaltning. Tillämpningarna skulle till exempel kunna gälla distansundervisning med hjälp av 
informations- och kommunikationsteknologi eller utnyttjandet av dessa teknologier för att på ett 
mera effektivt sätt sätta institutioner och lokala aktörer på arbetsmarknaden å ena sidan, arbetssö­
kande å andra sidan i förbindelse med varandra. Projekten kommer att starta andra halvåret 1996. 
De tekniska stödåtgärderna ingår i regel i program som finansieras under de olika målen eller 
gemenskapsinitiativen. Det stöd som kommissionen själv tar initiativ till utnyttjas för att hjälpa 
kommissionen att fullfölja sina aktiviteter. Det gäller särskilt genomförandet av initiativen Emploi 
och Adapt, för vilka en extern stödstruktur, som benämns Europs och förvaltas av ett företag på 
kontraktsbasis, har inrättats från och med maj 1995. Denna struktur, som valts ut efter ett 
anbudsförfarande, förfogar över en årlig budget på 5,573 miljoner ecu. Dess viktigaste funktion 1995 
var att biträda kommissionen i urvalet av programförslag. Europs har framför allt till uppgift att 
genomföra analyser av innehållet i gemenskapsinitiativen Emploi och Adapt och att hjälpa till att ta 
fram och sprida information om dessa gemenskapsinitiativ. Efter ett anbudsförfarande har vidare en 
mellanliggande stödstruktur, som är specialiserad på public relations och kommunikationsaktivite­
ter, valts ut för att svara för informations- och kommunikationsverksamhet rörande EFS. 
Tabell 107: Åtgärder finansierade 1995 med stöd av artikel 6 i EFS-förordningen (milj. ecu) 
Nyskapande åtgärder, studier 
Teknisk assistans 
TOTALT Åtaganden 
18,0 
8,0 
26,0 % 
69% 
31% 
100% Utbetalningar 
9,0 
9,9 
18,9 
Se 2.1 ovan: Nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningen 
utvekcling. nyskapande åtgärder för regional 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 185 
2.3. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen 
Enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen kan följande åtgärder finansieras: 
— "Bedömning, uppföljning, tekniskt bistånd och utredningar av allmän karaktär". Åtgärder som 
gäller tekniskt bistånd kan initieras av kommissionen eller av en behörig nationell eller regional 
myndighet. Utredningar kan endast föreslås på initiativ av kommissionen enligt de prioriteringar 
som görs inom dess enheter. 
— "Genomförandet av pilotprojekt som rör anpassningen av jordbruksstrukturerna och främjandet 
av landsbygdsutveckling". Pilotprojekten syftar till praktisk tillämpning, i liten skala, av fors­
kningsresultat vars exploatering framstår som lovande. 
— "Genomförandet av demonstrationsprojekt som syftar till att påvisa de faktiska möjligheter som 
ryms inom system, metoder och produktionstekniker som ligger i linje med målen för den 
gemensamma jordbrukspolitiken". Demonstrationsprojekten genomförs i nästan normal skala 
och skall stödja sig på resultat som redan giltigförklarats på forskningsnivå. 
— "Åtgärder som är nödvändiga för att sprida resultatet av experiment samt arbeten som gäller 
landsbygdsutveckling och förbättring av jordbruksstrukturerna." 
Sammanfattning av finansierade åtgärder 1989-1995 
Eftersom det inte gjorts någon redovisning i tidigare årsrapporter av de åtgärder som vidtagits sedan 
1989 med stöd av artikel 8 i EUGFJ-förordningen, har det bedömts lämpligt-att göra det här, särskilt 
som den "första generationens" projekt i vissa fall fortfarande pågick 1995 och detta år var 
igångsättningsåret för den "andra generationens" projekt. 
Tabell 108: Åtgärder finansierade 1989-1995 med stöd av artikel 8 i EUGJF-förordningen (milj. ecu) 
Teknisk assistans, utvärdering, studier 
Pilot- och demonstrationsprojekt 
Spridning 
Totalt Antal 
projekt 
51 
78 
8 
137 EUGFJ 
19,2 
51,6 
1,8 
72,6 % 
26% 
71% 
2% 
. 100% 
Utvärderingarna, uppföljningen, det tekniska biståndet och utredningarna avsåg 1989-1995 i första 
hand förhandsbedömningen av program (6 projekt) och utvärderingen i efterhand av särskilda 
förordningar (7 projekt). Det tekniska biståndet gällde i huvudsak genomförandet av gemenskaps-
förordningar och uppföljningen av dessa (19 projekt). 19 utredningar av allmän karaktär slutligen 
har också initierats av kommissionen. 
Pilot- och demonstrationsprojekten har gällt olika jordbruks- och landsbygdssektorer. De projekt 
som knutit an till frågor om diversifiering inom jordbruket och ökad produktförädling har till stor 
del avsett annat än livsmedelsproduktion (utveckling av skogsbruk och turism på landsbygden samt 
fysisk planering), men också främjandet av traditionella kvalitetsprodukter. 
Pilotprojekt på jordbruksmiljöområdet: 
EUGJF:s experiment- och demonstrationsprojekt erbjuder ett lämpligt fält för att testa olika 
metoder som syftar till att förena jordbruksproduktion med en miljömässigt hållbar utveckling av 
landsbygden. De åtgärder som finansierats mellan 1989 och 1995 i detta syfte har därför gällt 
demonstrationen av mera miljöanpassade metoder och inrättandet av experimentbondgårdar som 
syftar till att visa hur det går att genomföra å ena sidan exploateringssystem som integrerar 
miljöfrågorna, å andra sidan en förvaltning av landsbygden. 
186 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 
Aåtgärdema för kunskaps- och erfarenhetsspridning slutligen har i huvudsak gällt finansiering av 
broschyrer och organiserandet av seminarier i syfte att sprida information om gemenskapens politik 
när det gäller landsbygdsutveckling och kunskaper och erfarenheter som kan främja en förbättring 
av jordbruksstrukturerna. 
1995: ett overgàngsàr för EUGFJ:s pilot- och demonstrationsprojekt 
I en strävan att säkerställa ökad information om de experiment- och pilotprojekt som finansieras 
med stöd av artikel 8 i EUGFJ-förordningen offentliggjordes i oktober 1994 en förslagsinfordran 
(fristen för inlämnande av förslag löpte ut den 31 mars 1995), som gällde fyra prioriterade områden: 
produktion av andra jordbruksprodukter än livsmedel, jordbruksmiljöfrågor, skogsfrågor och 
landsbygdsutveckling. 583 förslag ingavs som bedömdes av oberoende experter och av kommissio­
nens egen personal under loppet av 1995. De projekt som valdes ut kommer att finansieras över 1996 
års budget. Det bör noteras att denna förslagsinfordran endast gällde pilot- och demonstrationspro-
! jekt. De projekt som gäller utvärdering, tekniskt bistånd, uppföljning, utredningar samt kunskaps-
! och erfarenhetsöverföring (projekt som initierats av kommissionen eller nationella, regionala och 
! lokala myndigheter) finansieras utanför detta förfarande (sex utredningsprojekt och projekt för 
; tekniskt bistånd 1995). 
2.4. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd med stöd av artikel 4 i FFU-förordningen 
Liksom övriga strukturfonder kan FFU, på grundval av artikel 4 i sin förordning, finansiera 
utredningar, experiment- och demonstrationsprojekt, tjänster och tekniskt bistånd, initiativ till 
kunskaps- och erfarenhetsöverföring etc. 1995 anslogs totalt 2,05 miljoner ecu till åtgärder av detta 
slag. 
Tabell 109: Åtgärder finansierade 1995 med stöd av artikel 4 i FFU-förordningen (milj. ecu) 
I FFU I % 
Studier 1,5 71% 
Skrifter 0,0 2% 
Teknisk assistans 0__ 27% 
Totalt! 2,1 100% 
Vad beträffar utredningarna har tretton stycken satts i gång efter förslagsinf ordan. De gäller bland 
annat uppgiftsinsamling för biologiska syften, sambandet mellan fiske och miljö, socio-ekonomiska 
frågor, fisketeknologi, vattenkvaliteten för musselodling och kvalitetscertifiering av fiskeprodukter. 
Vad gäller det tekniska biståndet har stödet medverkat till en uppdatering och demonstration av 
"EU-registret över fiskefartyg", till förberedelsearbetet inför POP IV (Flerårsprogram 1997-2000 
med riktlinjer för en anpassning av fiskeansträngningen) och till igångsättningen av systemet 
"Infosys" med datorstödd uppföljning och utvärdering av strukturåtgärder som finansierats av FFU. 
De publikationer som finansierats med stöd av artikel 4 slutligen är rapporten "Vattenbruk och 
miljön" samt broschyrer med information om strukturåtgärder till stöd för fiske och vattenbruk, 
vilka distribueras till samtliga medlemsstater. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 187 
KAPITEL II 
BUDGETGENOMFÖRANDE 
KONTROLLER OCH EKONOMISK FÖRVALTNING 
SAMORDNING AV DE OLIKA FINANSIEMNGSINSTRUMENTEN 
KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIGA GEMENSKAPSPROGRAM 
Sjuiule årsrapporten — Strukturfonderna 1995 189 
A. BUDGETGENOMFÖRANDE AVSEENDE STRUKTURFONDERNA 
Under budgetåret antogs en ändrings- och tilläggsbudget som syftade till att ställa till förfogande de 
anslag som skrivits in i reserven för de tre nya medlemsstaterna och att inrätta särskilda budgetposter 
för GSR/SPD inom mål 6. För ERUF innebar ändrings- och tilläggsbudgeten en förstärkning av 
åtagandebemyndigandet med sammanlagt 261 miljoner ecu och av betalningsbemyndigandet med 
130 miljoner ecu, dvs. en ökning med 2 % i förhållande till ursprungsbudgeten. 
1. Budgetgenomförande 1995 
1.1. Allmänt budgetgenomförande 1995 
Syftet med detta avsnitt är att granska budgetgenomförandet 1995 i dess helhet, dvs. de anslag som 
avser programperioden 1994-1999 men också utnyttjandet av anslag som hänför sig till tidigare 
perioder. En åtskillnad görs dock mellan nya anslag i 1995 års budget och medel som överförts från 
1994 till 1995 års budget. 
Tabell 110: Ursprung och användning av åtagandebemyndigandena 1995 (milj. ecu) 
I CSR CCÄ CCÄ.CCÄGemenskaps- Övergångs- TOTALT 
EURF ESF EUGFJ FFU initiativ -tg-rdcr 
Ursprungsbudget 10.592,70 6.443,80 3.315.80 • 438.95 2.144.00 242.00 23.177,25 
Omfördelade anslag -129.70 -54,80 -192.80 0.05 378,00 0.00 0,75 
Tilläggs-och ändringsbudget 221.41 317.11 251,10 12,28 80.20 8.90 891,00 
Anslag totalt 1995 10.684,41 6.706.11 3.374,10 451.28 2.602.20 250.90 24.069,00 
Ateruppforda anslag 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 
Överförda anslag ;_ OfiQ 4^63 0,00 OfiO 313,58 '20,90 339,11 (1) 
Disponibla anslag 10.684,41 6.710,74 3.374.10 451,28 2.915,78 271,80 24.408,11 (2) 
lanspråktaget 10.566,05 5.125.25 3.348.33 451,23 2.666.65 111.92 22.269,43 
Ytnyttjandegrad 99% 76% 99% 100% 91% 41% 91% 
Icke iansprAktagna anslag 118.36 1.585,49 25.77 0,05 249,13 159,88 2.138,68 
Till 1996 överförda anslag 0,00 4,32 0,00 0,00 20,41 45,88 70,63 
Frigjorda Åtaganden som åter gjorts 
disponibla 5,44 
Anslag som skall återuppfons senare år 118,06 1.584,79 25,58 0,22 228,71 115,42 2.072,78 
Frångångna åtaganden | 283.75 99.28 28,66 48.49 31.34 42,03 533,56 
(1) därav var 7,5 milj ecu blockerade fram till den 31.3.1995. 
(2) 24.400,6 milj ecu efter avdrag av de 7,5 milj som blockerats. 
Tabell 111: Anslagsutnyttjande 1995 (exkl. anslag som överförts eller återuppförts från 1994 till 1995 
milj. ecu) 
Budgtl poller 
Mall 
Mål 2 
Mål 3 
Mål 4 
Mål Sa jordbruk (exkl. mål 1 och Sb) 
Mål Sa jordbruk (inom mål Sb) 
Mål 5a fiske 
MålSb 
Mali 
övcrgångsåtglrder och nyskapande 
åtgärder 
Gemenskapsinitiativ 
Bedrigeribeklmpning 
F.d. BRO 
Totalt Disponibla anslag (A) 
Augindtn UlbeUlningarj 
15.190,88 
1.978.20 
2.013.51 
365.39 
294,76 
384.72 
178,97 
680.80 
125.92 
250.90 
2.602.20 
0.75 12.550,17 
2.252,60 
1.756,76 
188.20 
462,03 
295,50 
134,60 
948.90 
76,24 
376.65 
2.107,15 
0,77 
52,00 
21.201,55 Anslagsulnflfjanét (B) 
Auganden Utbetalningar 
14.517.77 
1.734.74 
1.606,59 
94.50 
282,60 
373.31 
178,97 
571,86 
125.92 
93.90 
2.357,71 
0.06 
0,00 11.877,54 
1.091,05 
1.474,72 
54.11 
316.64 
288.26 
91,63 
437,85 
62.96 
183.87 
1.320.06 
0.13 
16.01 
21.937,92 17.214,84 Till 1996 och förda anslag (Q 
Auginden UlbtUlningiir] 
0,00 
0,00 
4.32 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
0.00 
38.74 
20,41 
0,00 
0,00 116.00 
20,50 
73.00 
0,00 
44.50 
12,39 
0.00 
0,00 
0,00 
10,00 
184.36 
0.00 
113,06 
63,47 573,81 Outnytljandc anslag (A)-(B)-(Q 
Åtagande Utbetalningar 
673,11 
243.46 
402,59 
270,89 
14,16 
11.41 
0,00 
108,94 
0.00 
118.26 
224.08 
0.69 
0.00 556.62 
1.141.05 
209.03 
134,08 
100,89 
-5,15 
42.97 
511.05 
13,28 
182,78 
602,73 
0,64 
-77.07 
2.067,61 3.412,90] 
För alla åtgärder och alla fonder sammantaget innebar 1995 att kommissionen gjorde åtaganden på 
totalt 21,938 miljarder ecu och verkställde betalningar på 17,215 miljarder ecu över anslagen för 
1995. Härtill kommer 331,6 miljoner ecu i åtagandebemyndiganden över anslag som överförts från 
1994. Dessa siffor skall jämföras med disponibla medel för åtaganden på 24,069 miljarder ecu 
(24,408 miljarder inklusive överförda anslag) och för betalningsbemyndiganden på 21,202 miljarder. 
190 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Totalt 2,131 miljarder ecu för åtaganden (2,139 miljarder inklusive överförda anslag) och 3,987 
miljarder ecu för utbetalningar blev inte utnyttjade. Av de icke utnyttjade medlen överfördes 63,5 
miljoner ecu för åtagandebemyndiganden och 573,8 miljoner ecu för betalningsbemyndiganden till 
1996 års budget. 2,072 miljarder ecu för åtaganden kommer att återuppföras på budgeten under 
senare budgetår. 
Tabell 112: Anslagsutnyttjande 1995 per budgetpost (exkl. överförda och ateruppforda anslag) 
~~ Åtaganden Budgetpost Benämning Utbetalningar 
GSR 
O D W B2-100 
B2-I000 
B2-I001 
B2-1002 
B2-1003 
B2-1004 
B2-1010 GSR 
Mål I 
Mål 5a (utanför mål 1- och 5b-områden) 
Mål 5a (inom mål 5b-områden) 
MålSb 
Mål 6 
Bedrngeribekämpning 2.395.179.999 
282.599.220 
373.305.787 
249.500.000 
47.740.000 
10.000 
Totalt EUGFJ 3J48.335.006 1.694.819.384 
316.643.872 
288.255.362 
207.015.401 
23.870.000 
7.500 
2.530.611.520 
tu B2-110 
B2-1100 
B2-1101 
B2-1102 
B2-I110 GSR 
Mall 
Mål 5a 
Mål 6 
Bedrägeribekimpning 
Totalt EFU 270.833.000 
178.967.000 
1.430.000 
451.230.000 155.710.334 
91.628.181 
715.000 
248.053.514 
CO 
w B2-120 
B2-1200 
B2-1201 
B2-1202 
B2-1203 
B2-1210 
B2-130 
B2-1300 
B2-1301 
B2-1302 
B2-1303 
B2-1304 
B2-1305 
B2-I31 GSR 
Mall 
Mål 2 
Mål 5b 
Mål 6 
Bedrägeribekämpning 
Totalt ERUF. 
GSR 
Mall 
Mål 2 
Mål 3 
Mål 4 
Mål 5 
Mål 6 
Bedrägeribekimpning 8.960.795.036 
1.332.611.700. 
228.388.044 
44.260.X)00 
30.000 
10.566.084.780 
2.890.964.235 
402.127.449 
1.606.593.025 
94.500.000 
93.970.958 
32.490.000 
19.000 
Totalt ESF 5.120.664.667 7.379.713.350 
815.617.460 
156.122.460 
22.130.000 
37.106 
8J73.620.376 
2.647.301.618 
275.434.338 
1.474.721.111 
54.111.428 
74.715.824 
16.245.000 
81.000 
4.542.610.319 
} Vf^s V^^^/Q^^^^W^M^Ê^^W^M. iijfffjfi^jfjH); 
B21400 
B2Î4O0 
B21400 
B2I400 
B2I41 
B214I0 
B2I4I0 
B2I410 
B2I4I0 PESCA (omitrnktorering av ilskesektorn) 
ESF 
FFU 
ERUF 
Totalt PESCA 
Interregionalt samarbete 
ESF 
EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 
Totalt INTERREG 964.000 
20.760.036 
6.552.899 
28.276.935 
4.745.000 
7.010.000 
334.460.500 
346.215.500 482.000 
1.564.518 
3.276.449 
5J2Î.967 
2.372.500 
4.030.200 
218.259.850 
224.662.550 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 191 
Budgetpost Benämning Åtaganden Utbetalningar 
>. vt B2I412 
B21412 
B21412 
B21412 
B2I42 
B21420 
B2I420 
B21421 
B2142I 
B21422 
B21422 
B21423 
B21423 
B2143 
B21430 
B21430 
B2I431 
B21431 
B21432 
B21432 
B21433 
B21433 
B2144 
B21440 
B21440 
B21440 
B214S 
B21450 
B21450 
B2I46 
B21460 
B21460 
B2I460 
B2H7 
B21470 
B2I470 ESF 
EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 
Totalt PEACE 
Sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser 
ESF 
ERUF 
Totalt NOW 
ESF 
ERUF 
Totalt HORIZON 
ESF 
ERUF 
Totalt YOUTHSTART 
ESF 
ERUF 
Totalt ADAPT 
Industriell omstrukturering 
ESF 
ERUF 
Totalt RECHAR 
ESF 
ERUF 
Totalt RESIDER 
ESF 
ERUF 
Totalt KONVER 
ESF 
ERUF 
Totalt RETEX 
REGIS II (de yttersta randomridena) 
EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 
Totalt REGIS 
URBAN (områden i städer) 
ESF 
ERUF 
Totalt URBAN 
LEADER II (landsbygdsutveckling) 
ESF 
EUGFJ-U ' 
ERUF 
Totalt LEADER 
SME-initiativet 
ESF 
ERUF 
Totalt SME 
ESF 
EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 
Totalt gemenskapsinitiativ 10.963.000 
1.271.000 
137.000 
15.014.000 
27J85.000 
26.728.815 
1.626.298 
28.355.113 
51.908.658 
3.110.964 
55.019.622 
22.813.724 
1.463.454 
24.277.178 
297.622.306 
10.041.768 
307.664.074 
23.002.000 
148.660.161 
171.662.161 
11.258.000 
143.470.500 
154.728.500 
10.654.000 
227.568.000 
238.222.000 
2.047.000 
162.776.410 
164.823.410 
36.777.000 
36.777.000 
14.285.177 
121.611.382 
135.896.559 
2.965.637 
221.085.705 
217.026.189 
441.077.531 
13.937.000 
183.390.000 
197-127.000 
493.894.317 
229.366.705 
20.897.036 
1.613.549.525 
2J57.707.583 5.481.500 
635.500 
68.500 
7.507.000 
13.692.500 
13.364.407 
713.149 
14.077,556 
25.954.329 
1.455.482 
27.409.811 
11.406.861 
731.727 
12.138.588 
147.600.000 
5.020.884 
152.620.884 
11.501.000 
63.672.168 
75.173.168 
5.629.000 
71.390.850 
77.019.850 
5.327.000 
82.004.885 
87 J31.885 
1.023.500 
74.335.571 
75J59.071 
22.020.400 
22.020.400 
7.142.588 
46.574.610 
53.717.198 
2.882.818 
67.106.871 
62.719.602 
132.709.291 
6.968.500 
60.739.701 
67.708.201 
247.136.003 
71.772.571 
1.633.018 
720.422.327 
1.040.963.920 
192 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Budgetpost Benämning Åtaganden Utbetalningar 
«r 8 
t^-c 
__ « —3 B2I48 
B2148 
B2148 
B2148 
B2-180 
B2-181 
B2-182 
B2-183 
B2I900 
B21900 
B21900 
B21900 
B21900 ÖVRIGA ÅTGÄRDER 
ESF 
EUGFJ-U 
ERUF 
RESERV 
Totalt Åtgärder från tidigare perioder 
EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 
ESF 10.867.167 
13.371.419 
30.980.969 
38.677.505 
Totalt övergångsitgärder och nyskapande åtgärder 93.897.060 
ESF 
EUGFJ-U 
FFU 
ERUF 
RESERV 
Totalt F.d. BRD 
(*) Utbetalningar avseende perioden 1989-1993. 51.654.647 
19.827.041 
207.616.049 
0 
279.097.737 
42.062.926 
12.772.210 
82.322.392 
46.709.165 
183.866.694 
0 
14.938.560 
1.073.579 
0 
0 
16.012.139 
Tabell 113: Åtaganden 1995 (exkl. överförda och ateruppforda anslag — milj. ecu) 
Totalt disponibelt 
Totalt iaaspriktagcl 
X 
ERUF 
ESF 
EUCFJ 
FFU 
% TOTALT 
24.0-8,25 (1) 
21.93736 (2) 
91.1SS 
12.210,59 (2) 
5.653,22 (2) 
3.588,56 (2) 
485,50 
100% CSK 
Mill 
15.190.88 
14.517,77 
96% 
8.960,80 
2.890,96 
2.395.18 
270,83 
66% Mil 2 
1.978,20 
1.734,74 
• 88% 
1332.61 
402.13 
8% Mil 3 
2.013.51 
1.606,59 
80% 
1.606.59 
7% MIN 
365.39 
9430 
26% 
94,50 
0% Mil Sa 
860.45 
834,87 
97% 
655,91 
178,97 
4% Mil 5b 
680,80 
571,86 
84% 
228.39 
93,97 
249.50 
3% Mil 6 
125,92 
125,92 
100% 
44,26 
32,49 
47.74 
1,43 
1% Totalt 
GSR 
21.215,15 (I) 
19.486,26 (2) 
92% 
10.566,05 (2) 
5.120.65 (2) 
3.348,33 (2) 
451.23 
89% övcrgings-
itgirdcr 
250,90 
93,90 
37% 
30.98 
38.68 
10,87 
13.37 
0% Gemenskaps­
initiativ 
2.602.20 
2.357,71 
91% 
1.613.55 
493.89 
229.37 
20,90 
11% V. 
100% 
S6% 
26% 
16% 
2% 
• 
(1) Exkl. 0,750 milj. ecu i disponibelt anslag för bedrageribekampning. 
(2) Exkl. 0.059 milj. ecu i stodalagandc (or bcdrlgeribek-mpning (0.030 ERUF, 0,019 ESF och 0,010 EUGFJ). 
Under 1995 antogs programmen inom gemenskapsinitiativen, programmen för de nya medlemssta­
terna och några program inom de olika målen som återstod att godkänna. De nya åtagandena 
utgjorde emellertid inte den största delen av budgetverksamheten 1995, som i stället återspeglade 
igångsättningen av de åtgärdsprogram på nationellt inititativ (GSR/SPD) som beslutats 1994. Det 
faktum att igångsättningen skedde över två år förklarar för övrigt varför åtagandebemyndigandena 
inte togs helt i anspråk. Detta motsvarar 91 °7o dvs 21 938 miljarder ecu av de disponibla anslagen 
1995 för innevarande programplaneringsperiod. Arbetet med att ta fram de samlade programplane­
ringsdokumenten och det faktum att dessa dokument antogs mot slutet av 1994 återverkade på 
budgetgenomförandet 1995. Kravet att 40 % av det föregående årets delanslag skall ha utnyttjats 
innan delanslaget för nästa år får-betalas ut ledde nämligen till viss overksamhet eftersom den 
uteblivna genomförandet 1994 återverkade på 1995. Detta krav förstärks av systemet med de samlade 
programplaneringsdokumenten. Visserligen har dessa dokument inneburit att man kan börja utnytt­
ja det första årets delanslag snabbare, men det rör sig här om väsentlig högre belopp än för de 
operativa programmen inom GSR, vilket innebär att ett högre genomförandegrad i fortsättningen 
måste nås, innan delanslaget för det efterföljande året kan tas i anspråk. 
Budgetgenomförandet varierade i relativt hög grad mellan de olika målen. Endast för mål 6 var 
anslagsutnyttjandet 100 °7o, och det berodde på att ett mycket litet antal program blev helt godkända. 
För mål 1 och mål 5a utnyttjades disponibla anslag till mer än 95 %, och för mål 2 och mål 5b låg 
utnyttjandet kring 85 %. Endast för mål 3 och mål 4 förelåg stora svårigheter att utnyttja åtagande-
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 193 
bemyndigandet (80 % resp. 26 %). Skillnaderna uppvägs emellertid till stor del om man ser till 
genomförandet totalt, eftersom mål 1, för vilket anslagsutnyttjandet 1995 var relativt tillfredsställan­
de (673 miljoner ecu outnyttjat av 15,190 miljarder disponibelt), ensamt representerar två tredjedelar 
av åtagandena 1995, medan andelen för övriga mål varierade mellan 0,4 % (mål 4) och 8 % (mål 2). 
Vad så gäller övriga åtgärder gjordes inom gemenskapsinitiativen åtaganden på sammanlagt 2,358 
miljarder ecu (exkl. överförda och ateruppforda anslag), vilket innebar att 244,5 miljoner kvarstod 
outnyttjat, motsvarande 9 % av disponibla anslag 1995. Härigenom har eftersläpningen från 1994 
till stor del inhämtats, vilket tagit sig uttryck i gemenskapsinitiativens relativa andel av åtagandena 
1995 på närmare 11 %. 
Tabell 114: Utbetalningar 1995 (exkl. överförda och ateruppforda anslag — milj. ecu) 
Totalt disponibelt 
Totalt iaaspriktagcl 
% 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU TOTALT 
20.678.79 (1) 
16.919,60 (2) 
11.82% 
9.17633 (2) 
4.836,37 (2) 
2.644,44 (2) 
262,46 
100% CSK 
Mil 1 
12.550,17 
IU77.54 
9S% 
7.379.71 
2.647,30 
1.694,82 
155,7! 
70% Mil 2 
2.252,60 
1.091,05 
48% 
815,62 
275.43 
6% Mil 3 
1.756,76 
1.474,72 
84% 
1.474.72 
9% Mil 4 
188,20 
54,11 
29% 
54,11 
0% Mil 5a 
892,13 
696,53 
78% 
604,90 
91.63 
4% MilSb 
948,90 
437,85 
46% 
156,12 
74.72 
207,02 
3% Mil 6 
76,24 
62,96 
83% 
22,13 
16,25 
23,87 
0,72 
0% Totalt 
CSM 
18.664.99 (1) 
15.694,77 (2) 
84% 
8.373,58 (2) 
4.542.53 (2) 
2.530.60 (2) 
248,05 
93% övcrgings 
itgariler 
376.65 
183,87 
49% 
82.32 
46.71 
42,06 
12.77 
1% Gemenskaps 
initiativ 
1.585.15 
1.040,96 
66% 
720,42 
247.14 
71.77 
1.63 
6% V. 
100% 
54% 
29% 
16% 
2% 
(1) Exkl. 0,765 milj. ecu fbr bedrägeribekimpning och 522 milj. ecu frän reserven fbr åtgärder avseende tidigare perioder 
(2) Exkl. 0,126 milj. ecu fbr bedrageribekampning (ERUF 0,037. ESF 0,081 och EUGFJ 0,008) samt 279.098 milj.ecu frän reserven for .(garder avseende tidigare perioder 
och 16.012 milj. ecu för f. d. BRD. 
För betalningbemyndigandena uppgick det utnyttjande beloppet 1995 till totalt 16,920 miljarder ecu 
eller 82 % av disponibla anslag (20,679 miljarder). Det icke utnyttjade beloppet var därmed 3,759 
miljarder ecu. Anslagsutnyttjandet är ett tecken på att programmen fortfarande går ganska sakta 
framåt av det skäl som anges ovan, nämligen att de godkändes i omgångar mellan slutet av 1994 och 
1995. Det bör också understrykas att gemenskapens utbetalningar är beroende av programgenomför­
andet på nationell nivå. Sedan ett program antagits och åtagande gjorts beträffande det årliga 
delanslaget följt av utbetalningen av ett första förskott, kan nämligen en andra utbetalning inte ske 
från kommissionens sida förrän medlemsstaten kan styrka att de slutliga mottagarna verkligen har 
haft utgifter motsvarande minst hälften av det första förskottet. För program som ibland antogs i 
mitten av 1995 eller till och med i slutet av året var det alltså svårt att verkställa de betalningar som 
från början skrivits in i budgeten. 
Skillnaderna i anslagsutnyttjande mellan de olika målen var klart större för betalningarna än för 
åtagandena. Endast för mål 1 låg utnyttjandet av disponibla anslag närmare 95 %. För de andra 
målen var siffran antingen runt 80 % (mål 3, mål 5a och mål 6) eller under 50 % (mål 2 och mål 5b), 
i något fall under 30 °7o (mål 4). Det faktum, återigen, att mål 1 svarar för 70 °7o av betalningsbemyn­
diganden förklarar varför anslagsutnyttjandet globalt sett uppgick till 82 %. Vad gemenskapsinitiati­
ven beträffar återspeglar utnyttjandet av betalningsbemyndiganden (66 °7o) det faktum att 1995 
ägnades åt att godkänna programmen och att det faktiska genomförandet ännu inte kommit igång i 
full skala. 
Föregående stycken har redovisat genomförandet av nya anslag i budgeten för 1995 som avser 
genomförandet av den andra programperioden, dvs. exklusive överförda och ateruppforda anslag. 
De åtagandebemyndiganden som överfördes eller återuppfördes mellan 1994 och 1995 ' och utnyttja-
1 Som huvudregel förfaller åtagandebemyndiganden och betalningsanslag som inte har tagits i anspråk vid utgången 
av det budgetår för vilket de beviljats. Beslut kan emellertid fattas om att de skall överföras, men endast till 
påföljande budgetår och enligt följande regler: för åtagandebemyndiganden får överföring ske till den del de 
motsvarar åtaganden som kommer att ingås före den 31 mars påföljande budgetår, och för betalningsanslag får 
överföring ske när godkända anslag är slut. Att medel inte tagits i anspråk ett visst budgetår sammanhänger normalt 
med att åtaganden har frångåtts, vilket innebär att anslaget förfaller. För dessa medel kan emellertid ett återuppfö-
rande av motsvarande åtagandebemyndigande ske för att det ursprungligen planerade programmet skall kunna 
genomföras. 
194 Sjunde årsrapporten — Slrukturfoiulerna 1995 
des 1995 utgör i alla händelser en liten volym (339,1 miljoner ecu) i förhållande till hela budgetge­
nomförandet. För ESF:s del rörde det sig om 4,6 miljoner ecu för mål 2 (utnyttjandegrad 100 %). 
Framför allt berördes gemenskapsinitiativen, där beloppet i fråga var 313,6 miljoner ecu (268,9 
miljoner ecu från ERUF, 18,3 miljoner från ESF, 20,6 miljoner från EUGFJ och 1,2 miljoner från 
FFU), samt nyskapande åtgärder och omställningsåtgärder med 20,9 miljoner ecu (varav 18 miljoner 
ecu från ESF). Sammanlagt gjordes åtaganden 1995 på 331,6 miljoner ecu från överförda eller 
ateruppforda anslag på totalt 339,1 miljoner ecu (98 %). 
En icke försumbar volym betalningar verkställdes också för åtgärder som beslutats före 1994 och 
som alltså hänför sig till den första programplaneringsperioden 1989-1993, ibland ännu tidigare. 
Sammanlagt rör det sig om 1,835 miljarder ecu, varav 1,551 miljarder gällde åtaganden från 
perioden 1989-1993.1 regel var det fråga om normala utbetalningar i samband med att åtgärder från 
den första perioden avslutades. Det bör erinras om att de åtaganden som beviljats för dessa åtgärder 
visserligen skulle ha betalats ut före utgången av 1993 (om inte programmen eventuellt förlängts), 
men att medlemsstaterna i regel haft två år på sig, dvs. fram till den 31 december 1995, att verkställa 
betalningarna till de slutliga mottagarna och ytterligare sex månader, alltså fram till senast den 30 
juni 1996, att sända in utgiftsbestyrkandena till kommissionen. Dessa utbetalningar från kommissio­
nens sida 1995 återspeglar alltså avslutandet av program från den första programperioden. 
Tabell 115: Betalningar 1995 som gällde åtgärder från tiden före den andra programperioden (inkl. 
överförda och ateruppforda anslag — milj. ecu) 
~'>W>M&- , " •g^'&fffSg "!_______MW_> ÄiuO ^3U4X$Ä-\' v- ? 
mWi \t ,«s* «ocw M****; g&slftflftH V1WHHM WR __!______ -wm-'jfofe#*l* vr$<*u 
< 1994 730.81 279.99 0) 75,50 1.086,30(2) 224,25 21,00 245,25 198,11 (0 8,50 8,50 (2) 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRJL 
I 
L 
N 
P 
UK 549,09 
0,00 
34,84 
80,05 
50,83 
0,03 
242,74 
139,73 
0,86 278,00 
5,20 (3) 
0.00 
90,88 
13,14 
0,27 
91,49 
77,03 
0,00 133,40 
30,00 p) 
25.90 
41,80 
13,40 
9,50 
8,60 
2,30 
1,90 15,88 
1.10 (3) 
0,92 
6,83 
0,00 
4,71 
0,75 
1,25 
0,34 976,37 
36.30 
61,65 
219.55 
77.37 
14.50 
343.58 
220.31 
3.10 224,25 
15,41 
0.44 
80.65 
17,85 
23,25 
14,73 
5,19 
9.19 
57.53 20.53 
3,39 
0,29 
5,21 
0,15 
11,01 
0,49 
0,00 
0,00 
0,00 244.78 
18,80 
0,73 
85.86 
18,01 
34,26 
15,21 
5,19 
9.19 
57,53 198,11 
16,89 
17,36 
27,22 
14,11 
0,00 
83,84 
0.00 
0.00 
38,70 49,5 
4,2 
0.0 
5,9 
1.1 
20.7 
11.6 
0,1 
2,8 
3.1 8.05 
0,07 
0,10 
1,27 
.1.80 
0,00 
0.00 
0.00 
1.28 
3.53 57,55 
4,27 
0,10 
7.17 
2,90 
20,70 
11,60 
0,10 
4,08 
6,63 
mmmMlÊimiimÊimmM 
< 1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
1RL 
I 
L 
N 
P 
UK HS 20,86 
20,86 
1.05 
0,21 
0.45 
0.28 
2.93 
12,46 
0.00 
0.90 
2.57 17.32 
17.31 
0,96 
0,00 
.10,70 
1.26 
3.78 
0,62 
0,00 
0.00 
0.00 (O 
36,10 
2,80 
0,00 
3,60 
2,20 
17,80 
8,10 
0,00 
1,60 
0,00 — 
38,17 (2) 
74,27 
4,81 
0.21 
14,76 
3,73 
24,51 
21,18 
0.00 
2.50 
2.57 975,92 
794,19 
16,47 
0,65 
81.11 
34,84 
98,18 
77.0! 
0,03 
269,93 
5.19 
10,10 
139,73 
60,96 516,42 
513,96 
21,23 
17,65 
48,33 
0.00 
106,39 
. 27,93 
0,27 
176.43 
0,00 
0,00 
77,03 
38.70 221,70 
219,00 
7,00 
0.00 
39,50 
25,90 
45,10 
51,90 
9,50 
28,30 
0,10 
4.40 
2,30 
5,00 82,92 
23.93 
0,07 
0,10 
237 
0,92 
8,63 
0,00 
4,71 
0,75 
0.00 
1,28 
1,25 
3,87 1.835,13 
1.551,09 
44.77 
18,40 
171,31 
61,65 
258,31 
156.84 
14,50 
475,41 
5,29 
15,78 
220,31 
108.52 
(1) En fördelning pi olika mil av de utbetalningar från EUGFJ som avser åtaganden från liden före 1989 har inte varit möjlig. 
(2) Exkl. utbetalningar från EUGFJ (se ovan). 
(3) F. d. BRD (budgetpost 02-1900). 
(4) Ingen utbetalning för mål 4 har verkställts. 
Sjunde arsrapportei — Strukturfonderna 1995 195 
Tabell 116: Outnyttjade anslag per den 31 december 1995 (milj. ecu) 
Åtaganden som 
ilentår i slutet 
a*199S 
Åtaganden som 
ålentår ar 
anslagen 199$ 
Åtaganden som 
återstår av 
anslagen 1994 
Åtaganden som 
återstår av 
anslagen fort 
1994 ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
CSF 
EUGFJ 
FFU 
tRUF . 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU Milt 
13.77636 
1.723.20 
2.631.38 
1.121.05 
593.72 
7.539,44 
4.612.46 
U45.99 
1.262.87 
241.12 
2.021,43 
1.415,48 
367,73 
174,71 
63.45 
4.215,49 
2.62S.26 
917.67 
390,40 
282,16 M1I2 
2.694.83 
2.202.91 
491,92 
1.092,77 
838.39 
254.31 
828,96 
718.46 
110.51 
773,10 
646,06 
127,03 M1I3 
1.48441 
1.484.» 
635,63 
635.63 
31344 
313.84 
535,41 
535.41 M114 
174,95 
174,95 
68,22 
68.22 
106,74 
106,74 
0,00 
0,00 MilSt 
974,1» 
784,73 
189,46 
617,29 
491.83 
125,46 
192,49 
151.11 
40,68 
164,41 
141,09 
23.32 MllSb 
923,10 
377.22 
143.44 
402.44 
332,00 
136.31 
50,15 
144.84 
118,89 
90,00 
28,89 
472,22 
150.91 
63,70 
257,61 
0,00 M1I6 
62,96 
22.13 
16.25 
23.87 
0,72 
62.96 
22.13 
16.25 
23.87 
0.72 Totilt 
mil 
20.091,27 
11.325.46 
4.942.13 
3.039.09 
713.90 
l0.3-m.31 
5.679.29 
2.371,31 
1.923.41 
374.2V 
3.582J4 
2.223,93 
927,70 
326.58 
104.13 
6.160,63 
3.422,24 
1643,82 
789,10 
30S.48 Crmciukipi-
Inltiiltv 
2.704,65 
1.608,77 
12042 
975.66 övtrgincs-
ilgiriler 
377.S8 
51,46 
86,69 
239,42 F.d. DDR 
254,32 
0.00 
0.00 
2S4J2 Dcdri.cri-
btkimpning 
0,05 
0,02 
0,03 
0,00 TOTALT 
slutet 
tv 1995 
23.427,87 
12.008,56 
3.789.28 
7.630,03 V. 
100% 
5IV. 
16% 
33% 
Den ökning av de disponibla åtagandebemyndigandena som skett som en följd av dels besluten i 
Edinburgh, dels överföringarna från 1994, och det ofullständiga utnyttjandet av betalningsbemyn-
digandena har fått en omedelbar konsekvens vad gäller storleken på de betalningsbemyndiganden 
som återstod att utnyttja vid årets utgång. Anslagsutnyttjandet var 1995 i själva verket 46 % mot 
54 °7o 1994, vilket medförde en ökning av totalt outnyttjade medel från 15 till 23,428 miljarder ecu 
mellan 1993 och 1995. Ökningen beror emellertid på ett lägre utnyttjande av betalningsbemyndigan-
dena under pågående budgetår (dvs. 1995, men detta gällde även för 1994) och inte på ett långsam­
mare infriande av åtaganden från föregående år. I slutet av 1995, när programmen håller på att 
avslutas, utgör de outnyttjade anslagen för den första programperioden en tredjedel av de totala 
utnyttjade anslagen. I samband med detta bör det noteras att på grund av att ett stort antal program 
från den första perioden avslutades under 1995 så har infriandenivån när det gäller åtaganden från 
tidigare år ökat. Sammantaget, för alla mål och alla fonder, har 85 °7o av de åtaganden som gjordes 
1992 och 1994 redan blivit föremål för utbetalning. 
Vad beträffar respektive fonds relativa andel av det sammanlagda stöd som i slutet av 1995 ännu 
återstod att betala ut stod ERUF för 56 °7o, ESF för 25 <7o, EUGFJ för 15 % och FFU för 4 °7o. 
j Siffrorna skiljer sig inte mycket från 1994 års siffror (ERUF 56 °7o, ESF 27 *7o, EUGFJ 13 % och 
i FFU 4 %). Däremot kan man konstatera en förändring i förhållande till den första programperioden 
I i så motto att ERUF:s andel minskat väsentligt (från 68 °7o 1989 till 56 % 1993), medan EUGJF:s 
; ökat (från 11 % 1989 till 13 % 1993). EFS:s andel ökade mellan 1989 och 1995 men minskade mellan 
1993 och 1995 (20 °7o 1989, 27 °7o 1993), vilket också gällde för FFU (0,5 % 1989, 5 % 1993). 
1.2. Budgetgenomförande för de enskilda fonderna 1995 avseende programperioden 1994-1999 
Detta avsnitt har till syfte att granska utnyttjandet av de anslag som avser perioden 1994-1999 
förutom den del av genomförandet som avser tidigare åtgärder. Även outnyttjade anslag från 1994 
som överförts till budgeten 1995 beaktas alltså. 
De olika fondernas andel av det samlade genomförandet av strukturfonderna varierade något efter 
anslagstyp, även om proportionerna förblir desamma (se tabellerna 113 och 114). ERUF:s andel var 
ungefär 55 °7o, men den var något högre för åtagandebemyndigandena (55,7 °7o) och något lägre för 
betalningsbemyndigandena (54,2 °7o). Ungefär detsamma gällde för EUGFJ, vars andel av struktur­
fondernas verksamhet låg kring 16 %, men som svarade för 16,4 % av åtagandena och 15,6 °7o av 
utbetalningarna. Detsamma gällde FFU (2,2 % av åtagandena, 1,5 °/o av utbetalningarna). ESF 
däremot var mera dynamisk när det gällde att genomföra betalningarna (ESF svarade för 28,6 % av 
fonderna totalt sett) än åtagandena (25,8 % av fonderna totalt sett). 
196 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Tabell 117: Genomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och ateruppforda anslag 
— milj. ecu) 
Totalt 
%(2V(J) Disponibelt 
1995 (1) (a) 
21.219,78 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
ERL 
IT 
L 
N . 
AT 
P 
Fl 
SE 
UK Åtaganden 1995 
Mil 1 Mil 2 Mil 3 Mil 4 Mil SaA Mil 5aP Mål 5b Mil 6 
14.513,10 1.739,37 1.567,90 94,50 655,07 177,02 571,86 125,92 
8,97 4,63 '33,39 - 30,23 - 9,16 
6,00 41,00 5,00 16,73 23,28 3,36 
2.022.55 38,01 48.22 - 165.14 12,46 135,77 
2.653,04 - - -
4.778,90 659,21 206,97 62,70 21,09 19.90 88.58 
222.47 313,09 396,80 - 252,08 31.62 110.46 
954.21 -
• 2.228.63 " - - - 22,37 31.50 
3,29 0,27 5,47 0,89 
17,20 9,15 143,83 - 4.88 1.40 7,31 
28,80 54.15 64,06 11,70 61,50 2.00 78,33 
1.379,72 - - - - - -
31.10 60,33 14,83 61.42 23.00 32,81 81,00 
105,78 73.00 - 13.73 40,00 - . 44,92 
218.60 518,25 497,00 . - • 22,80 0,11 74,59 Totalt (2) (b) 
19.444,74 
92% 
86,38 
95,37 
2.422,15 
2.653,04 
5.837,35 
1.326,52 
954,21 
2.282,50 
9,92 
183,77 
300,54 
1.379,72 
304,49 
277.43 
1.331,35 
Totalt 
v.(2y<n Disponibelt 
1995 (l)(c) 
18.932,14 
B 
DK 
D 
EL 
e 
F 
IRL 
IT 
L 
N 
AT 
P 
Fl 
SE 
UK Utbetalningar 1995 
Mil 1 Mil 2 Mil 3 Mil 4 Mil 5aA Mil 5aP Mil 5b Mil 6 
10.794,61 885,91 1.349,82 54,11 554,63 81,02 363,41 62,96 
29,57 11.75 42.33 - 12,74 1,29 4.58 
8,35 39,04 2,50 16.49 18,63 ' 2,45 
1.251,97 32,52 ' 104,48 - 160,90 9,93 71,21 
1.705,79 ....... 
3.779,30 447.96 169.65 38,13 27,64 - 81,69 
140,37 145,06 312.88 - 242,14 25.31 76,57 
856,47 ....... 
1.176,13 - - - . - '> 15.75 
4.00 0.21 2.01 - 0,21 
9,56 12.30 142.57 - 1,96 2,33 9,45 
14.40 21.42 32,03 5,85 30.75 0,20 39.16 
1.667,23 - ' -
15,55 30,17 7,42 30,71 6,90 15,94 40,50 
38,06 36.50 - 6,86 12,00 - 22,46 
163.81 152.96 436,17 - 22,43 4,43 46,39 Totalt (2) (d) 
14.146,47 
75% 
102,26 
87,46 
1.631.01 
1.705.79 
4.544.37 
942.33 
856.47 
1.191,88 
6,43 
178,17 
143.81 
1.667.23 
147,19 
115,88 
826,18 
(a) Exkl. 0,75 miljoner ecu av anslag dUponibU for bekämpning av bcdrlgeri 
(b) Exkl. 0,059 miljoner ecu av iug-ndebemyn-ig-ndena for bekämpning av bcdrlgeri 
(c) ExkL 0.765 miijoaer ecu av anslag disponibla (or bekämpning av bcdrlgeri och S22 miljoner ecu for ilglrdsrescrven 
(d) ExkL 0.126 miljoner ecu av beulningsbemrndigandena (or bekämpning av bcdrlgeri och 279,098 miljoner ecu för reserven (or tidigare åtgärder och 
16,012 miljoner for Cd. OsttjsUUnd. 
Sjutulc årsrapporten — Strukturfonderna 1995 197 
ERUF 
Tabell 118: ERUF: Genomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och ateruppforda 
anslag — milj. ecu) 
Mil 1 
Mil 2 
Mål 5b 
Mil 6 
Totalt (*) Åtaganden 1995 
Disponibelt (1) 
9.021,26 
1.332,64 
285,95 
44,26 
10.684,11 Mil 1 Mil 2 Mil 5b Mil 6 
8.960.80 
- 1.332,61 
- 228,39 
- 44,26 Totalt (2) 
8.960,80 
1.332,61 
228,39 
44,26 
10.566,06 % 
(2)/(I) 
99% 
100% 
80% 
100% 
99% Utbetalningar 1995 
Mil 1 Mil 2 Mil 5b Mil 6 
6.651,15 
- 611,01 
- 135.13 
- 22.13 
.______—-—---______________—_—___ Totalt 
6.651,15 
611,01 
135,13 
22,13 
7.419,42 
1,97 
921,90 
1.812,99 
3.202.10 
96.22 
• 498.13 
1.558.98 
10.00 
19.96 
709.83 
128.71 0.00 
6.00 
20.33 
545,10 
261.90 
0,00 
0.00 
0.09 
38.91 
24,80 
83,22 
352,26 4,82 
3,36 
49,48 
25.22 
45,02 
12,41 
0.00 
1,94 
33.34 
16.03 
0,00 
36.78 22,40 
21,86 6,79 
9,36 
991,71 
.812,99 
.772.42 
403,14 
498.13 
.571,39 
0,00 
12,03 
92,21 
709,83 
63,23 
105,08 
517,75 20,77 
452,44 
1.131,50 
2.517,66 
37,65 
391,45 
878,35 
4,29 
9,98 
1.123,93 
83,14 9.43 
8.35 
15,63 
395,86 
98.97 
0.00 
0.00 
7.77 
13.80 
12,40 
26,78 
22,03 2,41 
2,45 
15,54 
26.00 
27,77 
6,20 
0.21 
7,40 
16,67 
7,78 
0,00. 
22,68 11,20 
10.93 32.61 
10,80 
483,61 
1.131,50 
2.939,51 
164.38 
391,45 
884,55 
0.21 
19.46 
40,45 
1.123,93 
31,38 
37,71 
127,85 
(*) Exkl. 0,3 miljoner ecu av disponibla anslag Toe bekämpning av bedrägeri och 0,03 miljoner ecu tagande och 0,037 miljoner ecu betalningar 
Det totala anslagsutnyttjandet 1995 uppgick för ERUF:s vidkommande till 12,211 miljarder ecu i 
åtaganden och 9,176 miljarder ecu i utbetalningar (se tabellerna 113 och 114). För GSR/SPD 
(budgetkapitel B2-120) togs 10,566 miljarder ecu i anspråk för åtagandebemyndiganden och 8,374 
miljarder ecu för betalningbemyndigande. Utnyttjandenivån var alltså 99 °7o respektive 87 °7o av de 
totala anslagen (efter ändrings- och tilläggsbudget och anslagsomfördelningar). Vad gäller utbetal-
ningsbemyndigandena avsåg en del tiden före 1994. Utbetalningarna avseende perioden 1994-1999 
enbart uppgick till 7,419 miljarder ecu. Transaktioner avseende GSR/SPD svarade för 87 °7o av 
ERUF: s åtaganden och för 91 °7o av dess utbetalningsbemyndiganden. 
En betydande del av åtagandena berodde ännu 1995 direkt på att nya stöd godkänts, i huvudsak för 
Italien och de tre nya medlemssstaterna. I slutet av 1995 hade dock nästan alla de planerade 
åtgärderna inom målen 1, 2 och 6 godkänts. För mål 1 gjordes stora framsteg i genomförandet, vilket 
visade sig i en betydande kapacitet att absorbera åtagandebemyndiganden (mer än 99 °7o av disponi­
bla anslag). Motsvarande budgetpost för ERUF (B2-1200) har för övrigt förstärkts med 627 miljoner 
ecu i åtagandebemyndigande utöver det ursprungliga totalbeloppet (inklusive ändringsbudget). För­
stärkningen skedde med hjälp av medel disponibla för ERUF från budgetposter för andra mål (2, 5b 
och 6). Samtidigt visade det sig att de ursprungligen beräknade medlen till ERUF för övriga mål var 
större än nödvändigt. Förutom ovannämnda förstärkning av mål 1 gjordes därför i samband med 
den årliga globala omfördelningen en överföring på 130 miljoner ecu från mål 2 till initiativet 
Leader. 
Vad gäller utnyttjandet av betalningsbemyndigandena avseende perioden 1994-1999 svarade mål 1 
för 6,651 miljarder ecu. Även här låg utnyttjandet av disponibla anslag för mål 1 kring 99 °7o. 
Däremot var förmågan att absorberbera betalningsbemyndigandena begränsad för mål 2 och mål 5b, 
och detta i kombination med avsaknaden av alternativa möjligheter att använda medlen ledde till att 
1,253 miljarder ecu kvarstod outnyttjade vid budgetårets slut. 
Vad beträffar gemenskapsinitiativen uppgick anslagsutnyttjandet för ERUF.s vidkommande (kapitel 
B2-14 i budgeten) totalt, inklusive överförda och ateruppforda anslag, till 1,882 miljarder ecu vad 
gäller åtagandebemyndiganden och 928 miljoner ecu vad gäller betalningsbemyndiganden, motsva­
rande 96 % respektive 70 °7o av de totala anslagen (efter ändrings- och tilläggsbudget och omfördel­
ningar). Vad gäller anslagen för 1995 enbart (exkl. överförda och ateruppforda anslag) svarade 
gemenskapsinitiativen för 1,614 miljarder ecu i åtaganden (13 °7o av ERUF:s verksamhet) och 720,4 
miljoner ecu i utbetalningar (8 °7o). 
198 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
ERUF:s anslag till initiativ av regional karaktär (Interreg, Peace, Regis, Industriell omställning, 
Urban, Små och medelstora företag) utnyttjades såvitt gäller åtaganden till 100 °7o. Med ett fåtal 
undantag gällde alla åtagandena nya program som godkänts. En betydande del av åtagandena gälide 
stöd i form av ett enda åtagande (program för vilka stödbeloppet understiger den fastställda 
miniminivån 40 miljoner ecu). Detta ökade väsentligt kapaciteten att absorbera åtagandebemyndig­
anden och ledde till att ERUF fick ett anslagstillskott på 552 miljoner ecu för ytterligare åtaganden. 
Förstärkningen kunde genomföras dels med hjälp av den årliga globala omfördelningen, som 
frigjorde medel från budgetposterna för GSR/SPD, dels i princip tack vare omfördelningar inom 
kapitlet Gemenskapsinitiativ från anslag stod till ESF:s förfogande. Vad beträffar initiativen Em­
ployment och Adapt bör noteras att ERUF:s deltagande i programmen har blivit mindre omfattande 
relativt sett än vad som från början förutsågs vid budgetplaneringen, vilket fått till följd att anslagen 
till ERUF har blivit för stora, både vad gäller åtaganden och utbetalningar. 
Betalningsbemyndiganden för gemenskapsinitiativen var i början av budgetåret 1995 större än 
nödvändigt. Mycket få program godkändes nämligen 1994, vilket ledde till ett underutnyttjande av 
åtagandebemyndigandena 1994. Detta underutnyttjande fick, om man ser till betalningsbemyndigan­
den 1995 i förhållande till åtagandena 1994, till följd att anslagen endast delvis kunde förbrukas. 
Vad så slutligen gäller utnyttjandet av ERUF:s anslag för övergångsåtgärder och nyskapande 
åtgärder 1995 (budgetposten B2-1820) användes 31 miljoner ecu för åtaganden och 82,3 miljoner ecu 
för utbetalningar, motsvarande 23 % respektive 40 °7o av de ursprungliga anslagen (efter ändrings­
budget och omfördelningar). Från denna budgetpost finansieras åtgärder som kommissionen god­
känner med stöd av artiklarna 7 och 10 i ERUF-förordningen och artikel Î6 i förordningen om 
samordning av strukturfonderna. Ekonomiskt mest betydande är de åtgärder som vidtas med stöd av 
artikel 10 i ERUF-förordningen. För att säkerställa största möjliga insyn när det gäller godkännandet 
av dessa åtgärder beslutade kommissionen 1995 att tillämpa ett särskilt förfarande2. I och med att 
detta förfarande godkändes först under senare delen av året kunde anbudsförfarandet inte inledas 
förrän 1996. Anslagna medel för åtgärderna kunde därför inte utnyttjas 1995. 
ESF 
Tabell 119: ESF: budgetgenomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och aterupp­
forda anslag — milj. ecu) ; 
Mill 
Mil 2 
Mil 3 
Mil 4 
Mil 5b 
Mil 6 
Totalt (*) Åtaganden 1995 
Disponibelt (1) 
3503,61 
650,19 
2013.51 
365,39 
145,35 
32,49 
6710,54 ' Mill Mil 2 Mil 3 Mil 4 Mil 5b Mil 6 
2.886,29 - -
- 406,76 -
- 1.567,90 
- 94.50 
- 93,97 
- 32.49 Totalt (2) 
2.886,29 
406,76 
1.567,90 
94,50 
93,97 
32,49 
5.081,91 % 
<2)/<D 
82% 
63% 
78% 
26% 
65% 
100% 
76% Utbetalningar 1995 
Mill Mil 2 Mil 3 Mit 4 Mil 5b Mil 6 
2.470,76 - - - - -
- 274.90 .... 
- 1.349.82 
- 54,11 
- 57,40 
- 16,25 Totalt 
2.470,76 
274,90 
1_U9,82 
5-1,11 
57,40 
16,25 
4.223,24 
0.00 
0,00 
9.06 
I5..4 
- 6,30 
- 22,56 
58.87 165,99 33.39 0.00 1.55 
41.00 5,00 0,00 
48,22 0,00 5,10 
206,97 62,70 5,30 
396,80 0,00 29,73 
0.00 0.00 3.27 
3.29 0,27 0,00 
143.83 0,00 0,92 
64,06 11,70 13,68 
60.33 14,83 5,18 21,10 
73,00 0,00 0,00 11.39 
497,00 - 29,24 39.57 
46.00 
677.05 
368,56 
1.226,83 
593,36 
295,13 
226,66 
3.56 
158,81 
109,72 
370,86 
107,74 
106,95 
751,10 7.41 2.32 
0.00 
16,89 476,56 
253,46 
765.90 52.10 
95.74 
293,97 
80,79 
3,46 
2.52 
437.67 46,09 
0,00 
0.00 
4,53 
7,62 
- 3,15 
- 11,28 
53,27 130,93 42.33 
39,04 
104,48 
169,65 
312,88 
0,00 
4,00 
142,57 
32,03 
30,17 
36,50 
436,17 0,00 
2.50 
0,00 
38,13 
0,00 
0,00 
0,21 
C.00 
5,85 
7,42 
0,00 0,77 
0,00 
4,26 
3,21 
18,21 
1,64 
0,00 
0,46 
6,84 
2,59 
0,00 
19,42 10,55 
5,70 52.83 
41,54 
602,19 
253.46 
1.028.99 
472,92 
293,97 
82,43 
4,21 
151,02 
54,86 
437,67 
53,88 
53.48 
639,79 
(•) E~vl. 0,2 miljoner ecu «v oupoMbla amlag Px bekJwnpninf, tv bedrägeri. °.°I9 miljoner ecu iuganden och 0,011 miljoner ecu bculningv 
Se kapitel I B.2 Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 199 
ESF:s totala anslagsutnyttjande var 1995 5,653 miljarder ecu vad gäller åtaganden och 4 836 
miljarder ecu vad gäller betalningar (se tabellerna 113 och 114). Vad beträffar åtagandebemyndigan­
dena representerade detta 6,710 miljarder ecu ett utnyttjande av det totalt disponibla bemyndigandet 
på 76 °7o. GSR/SPD för perioden 1994-1999 (budgetpost B2-130) svarade för 5,082 miljarder ecu av 
åtagandena (90 % av ESF:s åtaganden 1995). Av de totala åtagandena avsåg 4,6 miljoner ecu 
bemyndiganden som överförts från 1994 till 1995 och som utnyttjades till 100 °7o. Detta betydande 
, underutnyttjande, som emellertid bör nyanseras efter mål och medlemsstat, förklaras framför allt av 
; följande: 
' • Underutnyttjandet av 1995 års delanslag för åtaganden (totalt 1,448 miljarder ecu) beror i 
huvudsak på att besluten i många fall blivit fördröjda och på de förseningar i genomförande och 
omprogrammering till senare budgetår som detta i sin tur lett till. Ï vissa fall har situationen också 
förvärrats av svårigheter ute på fältet att, när det varit fråga om fler fondsprogram, samordna 
insatser från olika fonder. 
• För alla målen sammantaget uppgick delanslagen för 1995 enligt den ursprungliga finansierings­
planen till 6,529 miljarder ecu, vilket är det belopp som ESF, bortsett från eventuella omprogram-
meringar, borde ha utnyttjat. Budgeten för 1995, som togs upp med 6,710 miljarder ecu, 
representerade därför redan i sig ett överskjutande belopp på 181 miljoner ecu. 
Underutnyttjandet är särskilt stort för Italien (28 °7o av åtagandebemyndigandet 1995 utnyttjades), 
men även för Belgien (35 °7o) och Tyskland (66 %). Graden av genomförande varierar också 
väsentligt mellan de olika målen: vad gäller mål 4 utnyttjades endast ca 27 % av delanslaget för år 
j 1995, medan siffran var ca 86 °/o för mål 1, 76 °7o för mål 3, 74 °7o för mål 2 och 57 °7o för mål 5b, 
i trots att det i de två sistnämnda fallen gjordes åtaganden i form av ett engångsanslag för vissa SPD 
1 och operativa program som godkändes 1995. Anslagen för mål 6 var de enda som utnyttjades till 
! 100 °7o. 
i 
| 
| Betalningsbemyndigandena utnyttjades med 4,223 miljarder ecu avseende perioden 1994-1999 (94 % 
! av ESF:s totala utbetalningar). Det globala utnyttjandet av disponibla anslag för GSR/SPD, 
inklusive betalningar som hänförde sig till perioderna före 1994, uppgick till 81 °7o, vilket innebar att 
1,117 miljarder ecu kvarstod outnyttjat. 
Vad beträffar gemenskapsinitiativen (B2-140), som svarade för 493,9 miljoner av ESF:s åtaganden 
(9 % av de totala) och 247,1 miljoner^ecu av fondens utbetalningar (5 %), var ESF:s anslagsutnytt­
jande 82 % för åtaganden och 46 °7o för betalningar. Även här skiljer sig situationen ganska mycket 
, åt mellan de olika initiativen. Vad beträffar inititivet "Mänskliga resurser" bör först understrykas att 
åtagandebemyndigandet för Adapt togs i anspråk till 100 % och betalningsbemyndigandet till 86 % 
på grund av att alla programmen inom gemenskapsinitiativen godkändes 1995. För Employment 
utnyttjades det disponibla åtagandebemyndigandet inte till mer än 80 % (betalningsbemyndigandet 
till 32 °7o), vilket innebar att 26 miljoner ecu kvarstod outnyttjat vid 1995 års utgång, framför allt 
beroende på att fem programbeslut sköts upp till 1996. För övriga initaitiv där ESF medverkar var 
anslagsutnyttjandet endast 56 % för åtaganden och 33 °7b för betalningar. En samverkan mellan 
följande faktorer förklarar detta: 
• Totalt finns ca 300 program inom gemenskapsinitiativen och ESF deltar i ca 230 av dessa. Ett så 
stort antal program kan inte annat än leda till blockeringar i förvaltning och kontroll. 
• Problemen har förstärkts av att dessa gemenskapsinitiativsprogram, trots kommissionens an­
strängningar, godkändes mot slutet av 1995 (det visade sig mycket svårt att planera dessa 
aktiviteter). 
• Till skillnad från övriga fonder föreskrivs i ESF-förordningen att medlemsstaternas ansökningar 
om stöd skall inlämnas på elektronisk väg. De myndigheter i medlemsstaterna som handlägger 
ESF-frågorna informerades sent om detta eller var sena med att anpassa sig till kravet. 
Vad beträffar genomförandet av nyskapande åtgärder enligt artikel 6 i ESF-förordningen (38,7 
miljoner ecu motsvarande 0,6 % av de totala åtagandena) utnyttjades de 18 miljoner ecu i åtagande-
bemyndigande som överförts från 1994 till 100 %. För 61 projekt till ett sammanlagt belopp på 26,8 
2(X) Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
miljoner ecu kunde däremot nödvändiga beslut inte fattas före budgetårets utgång, vilket gjorde att 
beloppet fick överföras till budgetåret 1996. , 
EUGJF 
Tabell 120: EUGFJ: budgetgenomförande 1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och ate­
ruppforda anslag — milj. ecu) 
Mål 1 
Mål 5a 
Mål 5b 
Mål 6 
Totalt,*) Åtaganden 1995 
Disponibelt (1) 
2395.18 
681.48 
249,50 
47,74 
3373,90 Mål 1 Mål 5a Mål 5b Mål 6 
2.395.18 
655,07 - ' 
- 249.50 
- 47,74 Tutalt (2) 
2.395,18 
655,07 
249,50 
47,74 
3.347,49 % 
(2)1(1) 
100% 
96% 
100% 
100% 
99% Utbetalningar 199S 
Mål 1 Mål 5a Må! 5b Mål 6 
K591.42 • 
554,63 
- 170,89 
- 23,87 Totalt 
1.591,42 
554,63 
170,89 
23,87 
2.340,81 
482,60 
452,19 
571.12 
9,50 
154,76 
411,69 30,23 
16,73 
165,13 
21,10 
252,08 
0,00 
5.47 
4,89 
61,50 
61,42 
13.72 
22,80 2,79 
0,00 
81,19 
58,06 
35,70 
15,83 
0,00 
4,45 
31,30 
11,60 
0,00 
8,57 36,80 
10,94 40,02 
16,73 
728,92 
452,19 
650.28 
297.28 
154,76 
427,52 
5,47 
9,34 
96,60 
275,10 
109,82 
24,66 
58,79 1,39 
314,87 
315,50 
454,79 
6,12 
S 67,06 
216,99 
0,53 
1.90 
86,53 
25,75 12,74 1,40 
16,49 0,00 
160,90 51.41 
27,64 
242.14 52,48 
30,59 
0,00 7,91 
2,0 i 0,00 
1,96 1,59 
30,75 15,65 
30,71 
6,86 
22,43 5,56 18.40 
0,00 5,47 
4.29 
Exit!. 0.2 miljoner ecu av ditponibta anslag for bekämpning av bedrageri, 0,01 miljoner ecu åtaganden och 0,008 miljoner ecu utbetalningar 15.53 
16,49 
527,18 
315,50 
534,91 
278,85 
167,06 
224,90 
2,01 
4,08 
48,30 
86,53 
54.67 
12.33 
52,47 
Budgeten för utvecklingssektionen vid EUGFJ 1995 togs i anspråk med 3,589 miljarder ecu för 
åtaganden och 2,644 miljarder ecu för betalningar (tabellerna 113 och 114), vilket motsvarar ett 
budgetutnyttjande på 97 % respektive 83 °7o. Vad beträffar åtagandebemyndigandet bör noteras att 
en överföring ägde rum 1995 från EUGFJ till övriga fonder via omfördelningsförfarandet. Överfö­
ringen var på 183 miljoner ecu och avsåg framför allt gemenskapsinitiativen. Anledningen var att det 
hade uppkommit behov för program som godkändes under året men inte var kända när anslagen 
fördes upp i budgeten. Vad beträffar betalningsbemyndigandet skedde endast en obetydlig medelsö­
verföring från EUGFJ till övriga fonder (32,5 miljoner ecu). Av de medel som togs i anspråk 1995 
avsåg åtaganden på 3,347 miljarder ecu (93 °7o av EUGFJ:s totala) och utbetalningar på 2,530 
miljarder ecu (96 % av de totala) GSR/SPD. Åtagandeutnyttjandet för dessa medel uppgick till 
99°7o. 
Detta anslagsutnyttjande innebar att 94,9 miljoner ecu för åtaganden inte togs i anspråk, som gällde 
följande: 
• Mål 5a (25,6 miljoner ecu outnyttjat, motsvarande 4 °7o av disponibla anslag) på grund av 
försenat godkännande av två marknadsföringsprogram i Österrike och Italien. 
• Gemenskapsinitiativ (49 miljoner ecu outnyttjat, varav 29,8 miljoner för Leader, motsvarande 
16 % av disponibla anslag). Vad beträffar Leader berodde utnyttjandenivån på att vissa medlems­
stater föredragit att använda sig av systemet med åtaganden i form av årliga delanslag hellre än ett 
enda åtagande för hela stödbeloppet, medan de disponibla anslagen beräknats på grundval av 
engångsåtaganden för alla medlemsstaterna. Vad beträffar övriga initiativ som EUGFJ deltar i 
visade det sig att beviljade anslag var större än behoven enligt finansieringsplanen. Dessutom 
inträffade förseningar i programgodkännandet. 
• Övergångsåtgärder (20,3 miljoner ecu outnyttjat, motsvarande 65 % av disponibla anslag). 
Åtagandena för åtgärder enligt artikel 8 i EUGFJ-förordningen var praktiskt taget noll (0,6 
miljoner ecu jämfört med beräknat mer än 20 miljoner ecu), beroende på förseningar i förhands­
bedömningen av projekten. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 201 
Vad beträffar betalningsbemyndigandet förklaras utnyttjandet på 83 % (553 miljoner ecu outnyttjat) 
av att programmen från den första programperioden genomförts långsamt och inte avslutats inom 
beräknad tid. Detta gällde både mål 5b (utbetalt 36,1 miljoner ecu, motsvarande 16 % av anslagsbe­
lopp som återstod att betala vid 1995 års ingång på 228 miljoner ecu) och programmen för 
marknadsföring/omställning inom mål 5a (utbetalt 94 miljoner ecu, motsvarande 22 % av anslags­
belopp som återstod att betala vid 1995 års ingång på 431 miljoner ecu). Detta har lett till att 
kommissionen beslutat förlänga den frist inom vilken utbetalningarna för dessa program skall ske. 
Budgetgenomförandet för EUGFJ varierar relativt mycket mellan de olika målen. Mål 1 fortsätter 
att utgöra den mest betydande posten (72 % av åtagandena för GSR/SPD och 68 % av betalningar­
na) och uppvisar som helhet en viss dynamik när det gäller att absorbera medel (alla program inom 
GSR förutom två antogs 1995), även om situationen skiljer sig åt från den ena till den andra 
medlemsstaten. GSR för mål 1 var i själva verket under 1995 lokomotivet när det gällde att utnyttja 
EUGFJ:s medel. Det berodde på att vissa medlemsstater (Grekland, Spanien, Tyskland) ansökte om 
att få utnyttja delanslagen för 1996, vilket gjorde det möjligt att utnyttja en del av de medel som inte 
använts för målen 5a och 5b. Totalt togs därmed 2,395 miljarder ecu i anspråk mot beräknat 2,250 
miljarder ecu för budgetåret 1995. 
Som nämndes i det föregående var budgetutnyttjandet relativt sett lägst för målen 5a och 5b. Det 
beror på att majoriteten av programmen antogs i november och december 1994, resterande program 
under 1995 (vid årets utgång hade alla program för de tolv medlemsländerna utom två godkänts). 
Medlemsstaterna hade alltså ingen möjlighet att lämna in ansökningar om stöd och utbetalningar 
från 1995 års delanslag. 
Vad beträffar mål 5a beviljades stöd med 655,1 miljoner ecu motsvarande 62 % av de 1,057 
miljarder ecu som anslagits i budgeten. Utnyttjandegraden skall emellertid ses mot bakgrund av att 
anslagen beräknats utifrån antagandet att en del av bidragen från EUGFJ för medlemsstaternas 
kostnader 1993 — således från föregående programperiod -- skulle betalas ut 1995. Bidragen 
utbetalades emellertid i sin helhet under 1994, och budgetgenomförandet 1995 gällde därmed endast 
åtaganden för den nya perioden. Utnyttjade 655,9 miljoner ecu skall ställas mot det beräknade 
beloppet för 1995 års delanslag för de nya programmen, som uppgick till 958 miljoner ecu. 
Anslagsutnyttjandet ökar då till 68 %. 
I siffran 655,9 miljoner ecu ingår åtaganden om stöd dels till "indirekt programplanering" (i 
huvudsak förordning nr 2328/91) på 578 miljoner ecu, dels till marknadsförings/omställningsåtgär­
der (förordning m 866/90) på 78 miljoner ecu. I den förstnämnda siffran ingår åtaganden till förmån 
för de tre nya medlemsstaterna med 129,7 miljoner ecu (22 %) och för de tolv på 448,3 miljoner ecu 
(78 %). Siffran 448,3 miljoner motsvarar 75 % av disponibla anslag för de tolv 1995 på 594 miljoner 
ecu, vilket förklaras av att genomförandet 1994 blev lägre än planerat i Spanien, Frankrike, Italien 
och Nederländerna. Vad beträffar stödet till marknadsförings/omställningsåtgärder (78 miljoner 
ecu) var endast 8,4 miljoner (11 %) hänförliga till planerade delanslag för 1995 (varav 6,9 miljoner 
för Finland). Resten utgjordes av stödåtaganden från delanslagen för år 1994 avseende den nya 
perioden, som inte hann godkännas 1994 men som godkändes i början av 1995. 
Samma situation utmärker anslagen till mål 5b. Här var utnyttjandet 249,5 miljoner ecu av.från 
början upptagna 507,5 miljoner ecu, dvs, en utnyttjandegrad på 49 °7o. Endast 170 miljoner ecu 
(68 %) av det ianspråktagna beloppet motsvarar stödåtaganden som planerats för 1995, varav 42,9 
miljoner ecu (25 °7o av de 170 miljonerna) gick till Österrike och Finland. Resterande åtaganden 1995 
(75,9 miljoner ecu) gällde delanslag som planerats för 1994 men som utnyttjats i början av 1995 till 
följd av förseningar i programgodkännandet. De enda medlemsstater som utnyttjade delanslagen för 
1995 var Spanien, Tyskland för vissa delstater (Bayern, Hessen, Niedersachsen, Rheinland-Pfalz och 
Schleswig-Holstein), Frankrike för en mycket liten del av sina program (Auvergne, Bourgogne, 
Limousin) samt Nederländerna (Frisien och Zeeland). 
Utnyttjandet skiljer sig väsentligt åt mellan de olika medlemsstaterna. När det gäller stödåtaganden 
ligger Tyskland i täten (728,9 miljoner ecu) följt av Spanien (650,3 miljoner), medan situationen när 
202 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
det gäller utbetalningar är den lätt omvända (527,2 miljoner respektive 534,9 miljoner ecu). Det vore 
emellertid förhastat att redan nu dra några slutsatser med tanke på att åren 1994 och 1995 var de år 
då programmen godkändes, i olika takt allt efter mål och medlemsstat. Det är emellertid viktigt att 
understryka att de förseningar som konstaterats för vissa medlemsstater (Frankrike för mål 1 och 5b, 
Italien och Förenade kungariket för mål 5b) kan vara svåra att ta igen under kommande budgetår. 
Programmen för de nya medlemsstaterna har till stor del antagits och anslag beviljades 1995 med 
231,1 miljoner ecu. Samtliga SPD för målen 1 och 6 och hela den "indirekta programplaneringen" 
för mål 5a har sålunda antagits och åtaganden har gjorts. Inom ramen för förordning nr 866/90 
gjordes endast åtaganden avseende Finland 1995 och inom ramen för mål 5b gällde åtagandena 
Österrike och Finland. 
Inom ramen för initiativet Leader slutligen godkändes ett stort antal program, vilket representerar 
236 miljoner ecu i stödåtaganden (221 miljoner exkl. överförda och ateruppforda medel). 
FFU 
Tabell 121: FFU:Genomfärande 1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och ateruppforda 
anslag — miljoner ecu) 
Mål 1 
Mål 5a 
Mål 6 
Totalt (*) Åtaganden 1995 
Disponibelt (1) 
270,83 
178,97 
1,43 
451,23 Mål 1 Mål 5a Mål 6 
270,83 
177,02 
1,43 Totalt (2) 
270,83 
177,02 
1,43 
449,28 % 
(2)/(ï) 
100% 
99% 
100% 
100% Utbetalningar 1995 
Mål 1 Mål 5a Mål 6 
81,27 -
81,02 
0,72 Totalt 
81,27 
81,02 
0,72 
163,01 
(•) Exkl. 0,05 miljoner ecu av disponibla anslag for bekämpning av bedrageri 
1995 var det andra programåret för FFU, utom i de tre nya medlemsstaterna. För att nära följa det 
faktiska programgenomförandet ute på fältet antog kommissionen förordning (EG) nr 1796/95 av 
den 25 juli 1995 om genomförandebestämmelser för stöd som beviljats av FFU. Budgeterade 
åtagandebemyndiganden utnyttjades till 100 °7o och vissa åtaganden måste överföras till 1996 års 
budget. FFU:s åtaganden uppgick till sammanlagt 485,5 miljoner ecu (se tabell 113), varav 449,3 
miljoner avsåg GSR/SPD, som utgjorde 93 % av FFU:s verksamhet. Utbetalningarna 1995 uppgick 
till totalt 262,5 miljoner ecu, varav 163 miljoner ecu avsåg GSR/SPD för perioden 1994-1999, dvs. 
94 % av av FFU:s utbetalningar. 
För initiativet Pesca var 1995 det andra programåret för de sju program som antogs i slutet av 1994 
och det första för övriga program (Nederländerna, Frankrike, Italien, Förenade kungariket). Åta­
gandena uppgick 1995 till 28,2 miljoner ecu jämfört med budgeterat 45 miljoner. De icke utnyttjade 
medlen 1995 gällde ERUF och ESF, medan anslagen från FFU utnyttjades i sin helhet (20,7 miljoner 
ecu). Av betalningsbemyndigandet på 31,9 miljoner ecu ianspråktogs endast 5,3 miljoner (varav 0,6 
miljoner i Nederländerna, 2,2 i Italien och 2,5 miljoner i Förenade kungariket). Det förhållandet att 
det tog lång tid innan programmen inom gemenskapsinitiativen hade godkänts och de komplicerade 
förvaltningsmekanismerna kan möjligen förklara det relativt låga anslagsutnyttjandet för FFU i 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 203 
förhållandet till den föregående perioden. Problemen kommer förmodligen att lösa sig under 1996. 
Eftersläpningen på 24 miljoner när det gäller åtaganden skall tas igen över budgetarna för åren 1997 
— 1999. 
För att förenkla förvaltningen har åtagandena när det gäller de tre FFU-programmen inom mål 5a 
för de nya medlemsstaterna skett i form av engångsanslag. Två andra programbeslut har ändrats för 
att göra det möjligt att bevilja engångsanslag. Sex program har måst omplaneras med hänsyn till 
vissa förseningar i genomförandet 1994. Detta gäller Italien (målen 1 och 5a), Spanien (målen 1 och 
5a), Förenade kungariket (mål 5a) och Nederländerna (mål 5a). I Tyskland har däremot mål 1-
programmet omplanerats av det skälet att anslagen förbrukats snabbare än vad som från början var 
förutsett. 
2. Budgetgenomförande avseende programperioden 1994-1999 
2.1. Budgetgenomförande 1994-1995 
Tabell 122: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och aterupp­
forda anslag 1995 — miljoner ecu) 
Totalt 
%avo) Disponibelt 
1994-95 (1) (a) 
40.266,37 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
IT 
L 
N 
AT 
P 
Fl 
SE 
UK Åtaganden 1994-95 
Mål 1 Mål 2 Mil 3 Mål 4 Mål 5aA Mål 5aP Mål 5b Mål 6 
27.268,56 3.796,91 3.357,11 363,63 1.387,32 313,45v 1.181,25 125,92 
107,00 62,16 97.76 4,63 53,03 4,08 9,16 
30,29 85,00 6.00 38,67 46,59 9,79 
3.892,08 286,85 307,77 29,61 322,72 24,87 261,74 
4.572,22 - - - - - -
8.317,41 659,21 426,59 118,10 77,41 39,83 162,09 
497,67 904,39 778,40 95,39 518,73 63,27 373,18 
1.709,66 - - - . . . 
3.024,80 299,95 200,47 60,61 117,47 44,77 107,00 
7,97 6.46 0,53 . 12,22 1,10 0,84 
37,20 105,02 282.27 22.23 25,27 9,16 25.61 
28,80 54,15 64,06 11,70 61,50 2,00 78,33 
4.549,40 - - - - -
31,10 60,33 14,83 61,42 23,00 32,81 81,00 
105,78 73,00 - 13,72 40JOO - 44,92 
532,32 1.250,05 975,00 - 85,16 14.78 120.70 Totalt (2) (b) 
37.794,15 
94% 
337,82 
216.34 
5.125.65 
4.572.22 
9.800,64 
3.231,03 
1.709.66 
3.855.07 
29,12 
506,76 
300.54 
4.549,40 
304,49 
277,42 
2.978,01 
Totalt 
% row Disponibelt 
1994-95(1) (c) 
35-529,48 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
QU­
IT 
L 
N 
AT 
P 
FI 
SE 
UK Utbetalningar 1994-95 
Mål 1 Mål 2 Mil 3 Mål 4 Mål 5_A Mil 5aP Mål 5b Mål 6 
17.754,80 1.877,84 2.407,64 188,68 730,60 149,28 661,85 62,96 
79,77 29,31 74,51 2,32 . 16,51 3.33 4.58 
19.99 74,24 3.00 19,19 30,29 5,66 
2.470,05 156,94 234,26 14,81 209.82 16,13* 134,20 
2.791.66 - - - - - - -
5.549,60 447,96 244,54 65,83 55,81 9,97 118,44 
279,66 423,29 503,68 47,70 242,97 41.13 207,93 
1.399,16 ....... 
1.555,47 149,97 100,23 30,31 58,73 11,20 53.50 
3,99 5,59 0,34 5,37 0,11 0,42 
19,63 52,51 253,32 11,12 12,15 6,21 12,56 
14.40 21.42 32,03 5.85 30,75 0,20 39,16 
3.264,05 ....... 
15,55 30,17 7,42 30,71 6,90 15.94 40,50 
38,06 36,50 - 6,86 12,00 - • 22,46 
331.36 518,85 818,57 - 41.73 11,82 69,45 Totalt (2) (d) 
23.833,64 
67% 
210.34 
152.37 
3.236,20 
2.791,66 
6.492,14 
1.746,36 
1.399,16 
1.959.41 
15.81 
367,50 
143.81 
3.264,05 
147.19 
115,88 
1.791.78 
(a) Exkl. 1.5 miljoner ecu av disponibla anslag fbr bekämpning av bedrägeri och 44,232 miljoner ecu i budgetpost B2-I000 (Strukturell» åtgärder i 
samband med den gemensamma marknadspolitiken) «om inte fördelades per mal 1994. 
0>) Exkl. 0,174 miljoner ecu av åtagandcbemyndtgandcna fbr bcklmpning av bedrägeri, 43,65 miljoner ecu för mil Sa jordbruk i budgetpost B2-I00O 
och 356,6 miljoner ecu återbetalningar enligt förordning (EEC) nr 2328/91 (endast 1994). 
(c) Exkl. 0,99 miljoner ecu av disponibla anslag fbr bekämpning av bedrägeri. 61 miljoner ecu i budgetpost B2-I000som inte fördelades per mil 1994 
och 322 miljoner ecu for reserven för tidigare ilgirder. 
(d) ExkL 0,126 miljoner ecu av beulningsbcrnyndigandeni fbr bcklmpning av bcdrlgeri, 279,098 miljoner ecu för reserven för tidigare algirder. 16,012 
miljooer for f.d. Östtyskland, 43,65 miljoner fbr mil Si jordbruk enligt budgetpost B2-I000 och 417,02 miljoner fbr ilcrbeulningar enligt förordning 
(EEG) nr 2328/91 (endast 1994). 
204 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Åtagandebemyndigandena avseende den nya programperioden utnyttjandes, om man ser till fonder­
na sammantaget, till 90 % 1994 och 91 °7o 1995, vilket innebär att det vart och ett av budgetåren 
kvarstod ett outnyttjat belopp på ca 2 miljarder ecu (2 miljarder 1994, 2,1 miljarder 1995). 1994 och 
1995 uppgår utnyttjandegraden av disponibla medel till 94 °7o för GSR/SPD enligt de olika målen. 
Vid en jämförelse med de två första åren av programperioden 1989-1999 måste konstateras att 
resultatet är mindre gott. Åren 1989-1993 var dock anslagsutnyttjandet mycket högt och låg på över 
99 °7o 1989 och 1991-1993 (men endast 93,7 °7o 1990). 
Det kan erinras om att nästan samtliga fonder kunde utnyttja sina anslag till GSR/SPD till inemot 
99 °7o 1994. Endast ESF tog bara 95 °/o av sina medel i anspråk (272 miljoner ecu outnyttjat). Det 
viktigaste skälet till att anslagen inte utnyttjades 1994 var förseningar när det. gällde godkännandet av 
gemenskapsinitiativen. Endast 12 % av anslagen till dessa utnyttjades, vilket innebar att 1 697 
miljarder ecu kvarstod outnyttjat. Härav överfördes 339,1 miljoner till 1995. 311,6 miljoner av dessa 
ianspråktogs under 1995. 
Betalningsbemyndigandena utnyttjades till 75 % 1994. Det icke ianspråktagna beloppet var 4,8 
miljarder. En förbättring inträdde alltså 1995, eftersom utnyttjandet då var 82 % och det outnyttja­
de beloppet 3 759 miljarder. Detta hänger samman med att det effektiva genomförandet av 
programmen inleddes 1995. 
2.2. Budgetgenomförande 1994-1995 för de enskilda fonderna avseende perioden 1994-1999 
ERUF 
Tabell 123: ERUF: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och 
ateruppforda anslag — miljoner ecu) 
Mål 1 
Mil 2 
Mål 5b 
Mil 6 
Totalt (*) Atangandcn 1994-95 
Disponibelt (1) 
16.766.42 
2.932,64 
581,95 
44,26 
20.325,27 Mål 1 Mål 2 Mil 5b Mål 6 
16.705,60 
- 2.931,52 
- 485,60 
- 44,26 Totalt (2) 
16.705,60 
2.931,52 
485,60 
44,26 
20.166,97 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
83% 
100% 
99% Utbetalningar 
Mil 1 Mil 2 Mil 5b Mil 6 
10.626,76 
- 1.375,72 
- 257.48 
- 22,13 Totalt 
10.626,76 
1375,72 
257,48 
22,13 
12.282,09 
67,93 
1.844,97 
3.151,22 
5367,19 
236,69 
* 748,60 
2.018,14 
24,30 
19,96 
2.925,37 
301,24 49.12 4,82 
24.84 5,93 
198,05 99,04 
545.10 
751.68 44,65 
157,11 
239.29 43,86 
6,03 0,43 
66.95 14.02 
38,91 33.34 
24.80 16.03 
83.22 0,00 
903.52 66.36 22.40 
21,86 121,87 
30,77 
2.142,06 
3.151.22 
5.956.94 
1.145,48 
748,60 
2.301,29 
6.46 
105,27 
92,21 
2.925.37 
63,23 
105.08 
1.271,13 53,75 
1.027,06 
1.847.77 
3.582,35 
107.89 
568,45 
1.087,57 
11,44 
9.98 
2.161.09 
169.41 24.39 ' 
17,77 
104,49 
395,86 
326.44 
119,65 
3,01 
33.48 
13.80 
12.40 
26.78 
297.66 11,20 
10,93 80.55 
21,51 
1.171,87 
1.847,77 
4.013,93 
518.14 
568,45 
1.229,15 
3,22 
52.32 
40.45 
2.161.09 
31.38 
37.71 
504,55 
(•) Exkl 0,6 miljoner ecu av disponibla anslag fbr bekämpning av bedrageri, 0.045 miljoner ecu åtaganden och 0,037 miljoner ecu utbetalningar. 
Jämfört med anslagen i de finansiella tabellerna för 1994 och 1995 uppvisade ERUF i slutet av 1995 
en lätt eftersläpning vad gäller åtaganden för GSR/SPD med totalt sett 1,3 °7o eller med 265 miljoner 
ecu. Denna globala eftersläpning är emellertid ett resultat av flera olika faktorer. För mål 1 ligger 
ERUF totalt sett före när det gäller åtagandena jämfört med de finansiella planerna. Det rör sig om 
526 miljoner ecu, eller 3 °7o. Framför allt ligger man före i genomförandet när det gäller Grekland, 
Spanien, Irland och Portugal, som har ett överutnyttjande på sammanlagt 1,701 miljarder ecu. I 
gengäld föreligger förseningar för Belgien, Tyskland, Franrike, Italien och Förenade kungariket. För 
dessa fem medlemsstater ligger underutnyttjandet på totalt 1,178 miljarder ecu. 
För mål 2 däremot ligger ERUF efter när det gäller åtagandena i förhållande till finansieringsplaner­
na med 650 miljoner ecu eller med 18 °7o. Det viktigaste skälet är att åtgärderna till större delen 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 205 
beslutades i slutet av 1994 och under 1995. Denna takt i godkännandet har alltså inte medgett att 
programmen avancerat tillräckligt mycket för att det andra delanslaget i stödåtagandet skall kunna 
tas i anspråk. För vissa insatser har åtagandena gjorts i form av ett engångsanslag med tillämpning av 
artikel 20.3 i samordningsförordningen (EEG nr 2082/93). Anslagsutnyttjandet har därigenom 
kunnat förbättras något. Förseningarna i genomförandet gäller i huvudsak Belgien, Tyskland, 
Frankrike, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket, och underutnyttjandet uppgår till 
sammanlagt 709 miljoner ecu. Det enda överutnyttjande som förekom gällde Österrike, Luxemburg 
och Sverige och berodde på att insatserna i fråga skett i form av åtaganden med ett engångsanslag. 
Vad beträffar mål 5a finns för ERUF globalt sett en eftersläpning när det gäller åtagandena i 
förhållande till finansieringsplanerna på 305 miljoner ecu eller med 39 %. I stort är anledningen 
densamma som angetts ovan för mål 2. Förseningarna i genomförandet gäller merparten av med­
lemsstaterna, framför allt Frankrike, Italien och Förenade kungariket. Dessa tre medlemsstater 
representerade tillsammans ett underutnyttjande på 244 miljoner ecu. Spanien samt Danmark, 
Österrike och Finland, som beslutade om sina åtgärder 1995, är de medlemsstater för vilka tillfreds­
ställande framsteg i programgenomförandet kan noteras. 
! Åtgärderna inom mål 6 godkändes 1995. Åtaganden har gjorts med de belopp som ingår i de första 
' delanslagen. Någon avvikelse i förhållande till planerna föreligger alltså inte. 
i 
i Vad så slutligen beträffar programmen inom gemenskapsinitiativen — och här skall beaktas att 
! mycket få gemenskapsinitiativprogram antogs 1994 —• återspeglar anslagsutnyttjandet för ERUF 
I budgetåret 1995 de framsteg som gjordes i fråga om dessa åtgärder under åren 1994 och 1995. För de 
j regionalt inriktade initiativen noteras totalt sett en eftersläpning i förhållande till de vägledande 
| planerna (för alla fonder sammantaget) på 833 miljoner ecu eller 32 %. Eftersom det finansiella 
I genomförandet av dessa initiativ är direkt knutet till programbesluten, har utnyttjandet av åtagande­
bemyndigandet i hög grad påverkats av antalet nya program som omfattas av åtagande i form av 
engångsanslag. Det går därför inte att med utgångspunkt i budgetgenomförandet när det gäller 
åtagandebemyndigandena dra några tillförlitliga slutsatser om de framsteg som gjorts i fråga om det 
finansiella genomförandet av gemenskapsinitiativen. 
ESF 
Tabell 124: ESF: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och 
ateruppforda anslag — milj. ecu) 
MUl 
MU2 
MU3 
MU4 
Mil Sb 
MU6 
Totalt (•) Åtaganden 1994-95 
Disponibelt (1) 
6572.80 
1187,19 
3822.31 
634.59 
256,95 
32,49 
12506.33 Mil 1 M412 Mil 3 Mil 4 Mål 5b Mil 6 
5.780.37 - -
- 86S.39 -
- 3.357,11 
- 363,63 
- 180,31 
- 32,49 Totalt (2) 
5.780J7 
865J9 
3J57.U 
363,63 
180,31 
32,49 
10.579 Jl % 
(2V(D 
88% 
73% 
88% 
57% 
70% 
100% 
85% Utbetalningar 1994-1995 
Mil 1 Mil 2 Mil 3 MU 4 MU Sb Mil 6 
4.08430 - .... 
- 502,13 .... 
- 2.407.64 
- 188.68 
- 100,57 
- 16,25 Totalt 
4.084 JO 
502,13 
2.407,64 
188,68 
100^7 
16,25 
7.299,57 
24,70 13.04 
- 5,45 
1.166,51 88,80 
684,71 
1.666.10 114.11 
185.46 152,71 
619,31 
462.35 60,66 
1,94 
8,20 38.07 
5.04 15,24 
79S.89 
- 6,30 
- 22.S6 
162,11 346.S3 97,76 4,63 1,55 
85,00 6.00 1.29 
307,77 29,61 27,46 
426,59 118,10 13,29 
778,40 95,39 64,71 
200.47 60,61 14,3$ 
6,46 0,53 0,11 
282.27 22,23 2,22 
64,06 11.70 13,68 
60.33 14.83 S.I8 21,10 
73.00 0,00 0,00 11,39 
975,00 - 36,47 141,68 
97,74 
1.620,15 
684,71 
2.338,18 
1.276,67 
619.31 
798,44 
9,04 
352,99 
109,72 
79S.89 
107,74 
106.95 
1.520.11 19,76 
852,73 
411.53 
1.166,94 
130.65 
539.76 
200.27 
5,06 
2.52 
650,18 4.93 
2,23 
52,45 
52,10 
96,85 
30,33 
0.97 
19.03 
7.62 
3.1S 
11,28 
221,20 74.51 2,32. 0,77 
74.24 3.00 0.64 
234.26 14,81 15.44 
244.54 65.83 7,21 
503.68 47.70 35.70 
100.23 30.31 7.18 
5.59 0.34 0,05 
253,32 11.12 1.11 
32.03 5,85 6.84 
30,17 7.42 2.59 
36.50 0,00 0,00 
818,57 - 23,04 10,55 
Î.70 102.29 
80.11 
1.169,69 
411,53 
1.S36.62 
814.58 
539,76 
368,32 
6,95 
289.64 
54,86 
650,18 
53.88 
53,48 
1.167,70 
v dHfoniëti ttuUg for bekämpning sv bedrägeri. 0,119 miljoner ecu åtaganden oefc 0.0a l miljoner ecu betalning-' 
206 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Budgetgenomförandet för de två åren 1994 och 1995 sammantaget visar sig vid en granskning vara 
bättre än resultatet för bara år 1995. Åtagandebemyndigandena utnyttjades till 85 % för alla målen 
sammantaget, vilket illustrerar det faktum att programmen är upplagda över flera år. 
För de olika målen och medlemsstaterna är skillnaden emellertid inte så stor jämfört med 1995. Mål 1 
är — förutom mål 6 som helt genomförts — det mål vars anslag tagits mest i anspråk, vare sig det 
gäller disponibla anslag (83 %), delanslaget för 1995 (86 °/o) eller det samlade delanslaget för 1994-
1995 (91 °7o). Bakom siffrorna döljer sig emellertid stora eftersläpningar i två medlemsstater (Italien 
och Förenade kungariket). För mål 3 gäller förseningar i genomförandet i Tyskland (18 °7o av 
finansieringsplanen för 1995 och 58 °7o av finansieringsplanen för 1994-1995) och, i mindre mån, 
Belgien (53 °7o av finansieringsplanen för 1995). Delanslaget 1995 avseende mål 4a utnyttjades över 
huvud taget inte alls i Belgien, Tyskland, Frankrike, Italien och Nederländerna och inte heller i 
Sverige. 1995 fattades flera beslut som gällde SPD och operativa program inom målen 2 och 5b, där 
det var fråga om åtaganden i form av engångsanslag. Trots att detta bidrog till att höja anslagsut­
nyttjandet var detta synnerligen lågt, praktiskt taget obefintligt, i Danmark (mål 2 och mål 5b), 
Tyskland (mål 2 och mål 5b), Spanien (mål 5b), Frankrike (mål 2), Italien (mål 2 och mål 5b), 
Luxemburg (mål 5b) och Nederländerna (mål 2 och mål 5b). 
Vad beträffar gemenskapsinitiativen Employment och Adapt fattades besluten om godkännande av 
programmen i slutet av december 1994 för det förra och i maj 19^5 för det senare. Medlemsstaterna 
imitkade sig sedan under de månader som följde på att finna samarbetspartner över gränserna. Det 
var alltså först i mitten av 1995 som de första kontrakten med initiativtagare till projekt kunde 
undertecknas. Detta förklarar varför anslagen inte utnyttjades 1994, liksom den relativt låga utnytt­
jandegraden 1995. 
EUGFJ 
Tabell 125: EUGFJ: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1999 (inkl. överförda och 
ateruppforda anslag 1995 — miljoner ecu) 
Mill 
Mil 5a 
Mil 5b 
Mil 6 
Totalt * Åtaganden 1994-95 
Disponibelt (1) 
4275,92 
1769.48 
515,41 
47,74 
6608.55 Mil! Mil 5a»» Mil 5b Mil 6 
4.275,75 -
- 1.387,32 
- 515,34 
- 47,74 Totalt (2) 
4.275,75 
1.387_32 
515,34 
47,74 
6.226,15 % 
(2)/(D 
100% 
78% 
100% 
100% 
94% Utbetalningar 1994-1995 
Mil 1 Mil 5a*»» Mil 5b Mil 6 
2.844,47 ... 
730,60 
- 303,81 
- 23,87 Totalt 
2.844,47 
730,60 
303,81 
23,87 
3.902,74 
0 
DK 
D 
EL 
E 
F' 
1RL 
I 
L 
N 
AT 
P 
Fl 
SE 
UK 14.00 53.03 2,79 
38,67 2,57 
861,60 322,72 135,24 
699,19 
• 979,67 77,41 104,15 
69,21 518,73 151,36 
332,56 
477,78 117,47 48.78 
12,22 0,30 
1,90 25,27 9.37 
3.80 61,50 31,30 
776,14 
61,42 11,60 36,80 
13.72 0.00 10,94 
59,91 85,16 17.87 69,82 
41.24 
1.319.56 
699,19 
1.161,23 
739,30 
332,56 
644,03 
12,52 
36,54 
96,60 
776,14 
109,82 
24,66 
162,94 6,08 16,51 1,40 
19,19 1,29 
578,67 209.82 78.44 
518,12 
691,08 55,81 75,52 
37,65 242,97 88,42 
285,46 
251,65 58,73 24,39 
5,37 0.15 
1.55 12,15 4,05 
1,90 30,75 15,65 
419,63 - - -
30,71 5,56 18,40 
6,86 0,00 5,47 
52.69 41.73 8.93 23.99 
20,48 
866,93 
518,12 
822,41 
369.04 
285,46 
334.77 
5,52 
17,75 
48,30 
419,63 
54,67 
12,33 
103.35 
1 Exkl. 0,4 miljoner ecu av disponibla anslag tor bekämpning av bedrägeri, 6,010 miljoner ecu ilaganden, 0,008 miljoner ecu utbetalningar. 
' Exkl. 43,65 miljoner ecu i budgetpost B2-I000 (Strukturella åtgärder i samband med den gemensamma marknadspolitiken) och 3S6,6 miljoner ecu 
återbetalningar enligt förordning (EEG) nr 2328/91 (endast 1994). 
" Exkl. 41,65 miljoner ecu i budgetpost B2-I000 och 417,02 miljoner i återbetalningar enligt förordning (EEG) nr 2328/91 (endast 1994). 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 207 
Jämfört med anslagen i de finansiella tabellerna för 1994 och 1995 uppvisade utvecklingssektionen 
vid EUGFJ i slutet av 1995 ett nästan totalt utnyttjande med en lätt eftersläpning vad gäller 
åtaganden för GSR/SPD med totalt sett 0,4 % eller med 25,6 miljoner ecu. Denna globala situation 
är emellertid ett resultat av flera olika faktorer. Mål 1 ligger totalt sett före när det gäller åtagandena 
jämfört med de finansiella planerna. Det rör sig om 790 miljoner ecu, eller 23 %. Framför allt ligger 
man före i genomförandet när det gäller Grekland, Spanien, Irland och Portugal. I gengäld 
föreligger förseningar för Frankrike och Italien. Mål 5a ligger efter när det gäller åtagandena i 
förhållande till finansieringsplanerna med 115 miljoner ecu eller med 8 %. De viktigaste skälen är ett 
allmänt underutnyttjande, särskilt i Italien, för förordning nr 2328/91 (jordbruksstrukturer) och en 
generell eftersläpning på ett år, med undantag för Spanien och Luxemburg, i genomförandet av de 
OP som föreskrivs i förordning 866/90 (saluföring och bearbetning) Vad beträffar mål 5b finns för 
EUGFJ globalt sett en eftersläpning när det gäller åtagandena i förhållande till finansieringsplanerna 
på 25 miljoner ecu eller med 32 % på grund av en allmän eftersläpning i genomförandet av OP, med 
undantag för Spanien och Tyskland. Åtgärderna inom mål 6 antogs 1995. Åtaganden har gjorts med 
de belopp som ingår i de första delanslagen. Någon avvikelse i förhållande till planerna föreligger 
alltså inte. Vad så slutligen beträffar programmen inom gemenskapsinitiativen, särskilt Leader, 
återspeglar anslagsutnyttjandet för budgetåret 1995 de framsteg som gjordes i fråga om dessa 
åtgärder under åren 1994 och 1995, med tanke på att mycket få gemenskapsinitiativprogram antogs 
1994. 
FFU 
Tabell 126: FFU: Budgetgenomförande 1994-1995 avseende perioden 1994-1995 (inkl. överför­
da och ateruppförda anslag 1995 — miljoner ecu) 
Måll 
Mål 5a 
Mål 6 
Totalt (*) Engagements 1994-95 
Disponibelt (1) 
506.84 
317.97 
1,43 
826.23 Mål ! Måi 5a Mål 6 
506.84 
313,45 
1,43 Totalt (2) 
506,84 
313,45 
1,43 
821,71 % 
(2)/(l) 
100% 
99% 
100% 
99% Utbetalningar 1994-95 
Mål 1 Mål 5a Mål 6 
. 199.28 
149,28 
0,72 Totalt 
199,28 
149,28 
0,72 
349,28 
(•) Exkl. 0,6 miljoner ecu iv disponibla enslig för bekämpning ev bedrägeri, 0,045 miljoner ecu åtaganden och 0,037 miljoner ecu utbetalningar. 
Utnyttjandegraden av medel från FFU är tillfredställande för 1994-1995 eftersom den utgör 99 % av 
disponibla åtagandebemyndiganden för GSR/SPD (4,5 miljoner ecu, outnyttjade). När det gäller 
betalningarna hade, vad beträffar mål 1, i slutet av 1995 199,3 miljoner ecu betalats ut av 506,8 
miljoner i åtaganden mellan 1994 och 1995, eller 30 %. Detta är en rimlig genomförandenivå med 
tanke på att programperioden förkortats genom programgodkännnandet i slutet av 1994. På 
motsvarande sätt hade, vad gäller mål 5a Fiske, 151,6 miljoner ecu utbetalats i slutet av 1995 av 317,8 
miljoner i åtaganden 1994-1995, dvs. 48 %, vilket är ett tillfredsställande resultat. För mål 6 var 1995 
det första programåret och siffrorna acceptabla (0,72 miljoner ecu utbetalat av 1,43 miljoner i 
åtaganden, dvs. 50 %). Vad beträffar Pesca, slutligen, ianspråktogs 53,1 miljoner ecu av åtagande-
bemyndigandet, dvs. 65 %. På utbetalningssidan var siffran 17,2 miljoner ecu utbetalat mot 53,1 
miljoner i åtaganden, dvs. 32 %. 
208 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
B. KONTROLLER OCH FINANSIELL FÖRVALTNING 
Såsom ansvarig enligt artikel 205 i fördraget för genomförandet av gemenskapsbudgeten i dess 
helhet, däribland alltså för strukturfondernas budget, övervakar kommissionen att genomförandet 
sker på ett regelrätt och effektivt sätt, särskilt som budgetgenomförandet är ett avgörande element 
för effektiviteten och trovärdigheten i gemenskapens strukturåtgärder. I denna strävan måste 
emellertid hänsyn tas till att det är medlemsstaterna som, i enlighet med den princip om subsidiaritet 
och partnerskap som gäller för strukturfonderna, ansvarar för förvaltningen på platsen av program­
men och projekten. I och med att den andra programperioden (1994-1999) inleddes och strukturfon­
derna fick ökade anslag har kommissionen emellertid skärpt sin vaksamhet när det gäller kvaliteten 
på sina egna och medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. Alla aktörer är för övrigt 
medvetna om behovet av detta. Vid det informella ministermötet i Strasbourg i mars 1995 till 
exempel enades kommissionen och medlemsstaterna om behovet av förbättrad och förstärkt kontroll 
och förvaltning av strukturfonderna. Kommissionäsledamoten Monika Wulf-Mathies, som ansvarar 
för regionalpolitik och sammanhållning, överlämnade därefter i maj 1995 en skrivelse till medlems­
staterna, där vikten av förbättringar i systemet för den finansiella förvaltningen av gemenskapsstödet 
och av kontroll-och utvärderingsverksamheten på nytt understryks. Medlemsstaterna uppmanas att 
vidta lämpliga åtgärder för att garantera att dessa krav uppfylls. För kommissionens del har 
vaksamheten tagit sig uttryck dels i att den byggt ut den kontrollverksamhet på platsen som utförts 
sedan 1994 och som fortsatte även 1995, dels i att kommissionen, som åtgärd av mera genomgripan­
de natur, påbörjat ett arbete med att rationalisera och förbättra den finansiella kontrollen. 
1. Kontroller 
1.1. Kontroller utförda av de enheter inom kommissionen som ansvarar för strukturfonderna 
Kommissionens roll är att se till att lämpliga system för uppföljning och finansiell förvaltning av 
programmen har införts i medlemsstaterna. Kommissionen genomför därför kontroller ute på fältet 
och granskar systemen i syfte att säkerställa att strukturfondsstödet har använts på ett korrekt sätt. 
Det bör emellertid understrykas att det enligt artikel 23.1 i förordning (EEG) nr 4253/88 i första 
hand ankommer på medlemsstaterna att se till att gemenskapsstödet används korrekt och att 
förebygga oegentligheter. Det är de söm ansvarar för att de utgiftsbestyrkanden som överlämnas till 
kommissionen är tillförlitliga och att de utgifter som uppstår i samband med programgenomförandet 
är stödberättigande. Varje strukturfond blir föremål för kontroller, som utförs av den enhet som har 
ansvaret för respektive fond. Dessa kontroller syftar alltid till att dels kontrollera att kontroll- och 
förvaltningssystemen i medlemsstaterna är tillförlitliga, dels kontrollera regelmässigheten i de utgif­
ter som uppstår i samband med programmet. Under 1995 skedde en ökad samordning dels mellan 
dessa kontroller, dels med de kontroller som utförs av Finanskontrollen, UCLAF ' och revisionsrät­
ten. 
ERUF: För ERUF:s del genomfördes 20 kontrollbesök på platsen under 1995 (ett vardera i Danmark 
och Nederländerna, två i Frankrike, Italien och Förenade kungariket, tre i Spanien och Portugal och 
fyra i Tyskland). I enlighet med artikel 23 i förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse 
informeras medlemsstaterna om kontrollprogrammen. Kontrollerna syftar i första hand till att 
bekräfta att det finns ett effektivt system för förvaltning och intern kontroll av åtgärderna och att 
den information som överlämnas till kommissionen är tillförlitlig (särskilt utgiftbestyrkandena). I 
andra hand syftar de till att kontrollera att stödet från ERUF utnyttjas på ett riktigt sätt och att 
bokföringen är korrekt, att allt sker lagenligt och formellt riktigt och att den finansiella förvaltnin­
gen är god. När programmet för kontrollbesöken fastställs tas alltid hänsyn till bland annat de 
kontroller som utförts av Finanskontrollen och revisionsrätten, resultatet av riskanalyserna samt 
resultatet av tidigare utförda kontroller. 
1 Kommissionens enhet för bedrägeribekämpning. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 209 
Kontrollerna ger belägg för att punktvisa eller systematiska oriktigheter mycket ofta förekommer i 
samband med transaktionerna på fältet. I allmänhet rör det sig om att de utgiftsbestyrkanden som 
ligger till grund för förskott och utbetalningar från gemenskapen inte är tillförlitliga, samt svaga 
punkter i vissa interna kontrollprocedurer som inte i tillräcklig grad anpassats till gemenskapens 
bestämmelser. Ofta förekommer det att utgiftsdeklarationerna innefattar utgifter som inte kan 
finansieras av ERUF (till exempel löner eller driftskostnader för ministerier och andra offentliga 
institutioner). I utgiftsbelopp som styrkts såsom faktiska händer att det ingår beräknade framtida, 
fiktiva utgifter. Ibland överlämnas stödmottagarnas utgiftsdeklarationer i bestyrkt skick till kommis­
sionen av de myndigheter som utsetts av medlemsstaterna utan att någon intern kontroll förekommit, 
vilket leder till oriktigheter och formella fel. I många regioner respekteras vidare inte gemenskapens 
bestämmelser om offentlig upphandling till fullo och programmeringen av åtgärderna följs inte upp, 
eller utvärderas inte tillräckligt noga. De juridiska och finansiella åtagandena och utbetalningarna 
fastställs sålunda i vissa fall inte inom de tidsfrister som angetts i beslutet om att bevilja stöd. 
ESF: Liksom för ERUF, och i likhet med vad som sker varje år, översändes före 1995 års ingång ett 
samordnat kontrollprogram till medlemsstaterna. Programmet genomfördes planenligt. Totalt 73 
kontrollbesök genomfördes, varav 10 % var besök som inte planlagts tillsammans med UCLAF. 
Generellt sett var kontrollerna inriktade på förvaltningssystemen, och tack vare dessa kontroller 
kunde vissa svagheter hos nationella, regionala och lokala myndigheter påvisas. Dessa svaga punkter 
analyseras inom ramen för partnerskapet och lösningar diskuteras som kan leda till en god förvalt­
ning av gemenskapsmedlen och de nationella medlen. Punktvis har kontrollerna inneburit att icke 
stödberättigande kostnader (t.ex. finansiella omkostnader) kunnat påvisas, liksom åtgärder som inte 
kan finansieras av ESF, räkenskapshandlingar som ur skattesynpunkt inte är acceptabla, fall då 
medlemsstatens mervärdeskattebestämmelser inte respekterats, åsidosättande av reglerna för god 
finansförvaltning (orimligt stora kostnader) etc. Några fall av bedrägeri uppdagades också i samband 
med kontrollerna. Dessa fall är för närvarande föremål för rättslig undersökning från de nationella 
myndigheternas sida. 
EUGFJ: Antalet kontrollbesök som avsåg utnyttjandet av bidragen från EUGFJ ökade väsentligt 
1995 jämfört med 1994 (21). Det rörde sig nämligen om 35 inspektioner organiserade på initiativ 
antingen av de enheter som ansvarar för EUGFJ eller av Finanskontrollen för de berörda medlems­
staterna. Revisionen inriktades dels på de system som införts, dels på enskilda bokföringsposter, där 
det gällde att kontrollera överensstämmelsen med gemenskapens regler. Prioritet gavs åt program 
och åtgärdet från den första programperioden 1989-1993, för vilka åtagandena skulle verkställas före 
1993 års utgång eller, om förlängning skett, 1994 eller 1995. I överensstämmelse med artikel 23 i 
förordning (EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse uppmanades medlemsstaterna på nytt att öka 
antalet egna kontrollbesök och att regelbundet informera kommissionen om resultatet av kontroller­
na. 
De system som merparten av medlemsstaterna nu infört för att kontrollera de uppgivna utgifterna är 
i regel väl etablerade. Icke desto mindre har svagheter och oriktigheter upptäckts som gäller, om inte 
alla, så åtminstone vissa medlemsstater och vissa åtgärder. Utan anspråk på att ge en uttömmande 
redovisning kan nämnas tveksamhet beträffande giltigheten av vissa åtaganden som ingåtts före den 
fastställda periodens utgång, att publicitet och information om EUGFJ:s samfinansiering saknats, 
att gemenskapens bestämmelser om offentlig upphandling inte respekterats, att stöd beviljats för icke 
stödberättigande utgifter, att kontrollåtgärderna varit olämpliga och otillräckliga, att betydande 
förseningar i utbetalningarna till de slutliga stödmottagarna förekommit, att omräkningskurserna 
tillämpats på ett felaktigt sätt och att risk förelegat för dubbelfinansiering från olika gemenskapskäl­
lor. 
FFU: De enheter som ansvarar för FFU genomförde under 1995 sex kontrollbesök (ett vardera i 
Grekland, Frankrike, Italien och Förenade kungariket samt två i Spanien) i syfte att kontrollera 20 
projekt som finansierats med stöd av tidigare gällande bestämmelser (förordningarna (EEG) nr 
4028/86 och 4042/89). Kontrollerna avseende FFU skall inte inledas förrän 1996. Vid besöken 
upptäcktes oriktigheter i fyra medlemsstater. I Frankrike (La Seyne-sur-Mer och Saint-André) 
stoppades ett vattenbruksprojekt av stödmottagaren själv (ett beslut om att eventuellt återkalla 
210 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
stödet bereds för närvarande), och ytterligare ett visade sig innefatta icke stödberättigande utgifter. I 
Grekland (Thessalonikien, Halkidiki och Aten) hade en fabrik för produktförädling ännu inte tagits i 
drift (en rapport har begärts av medlemsstaten till 1996), och vad gäller ett projekt för åluppfödning 
har medlemsstaten i fråga uppmanats att genomföra en ingående kontroll av det stödmottagande 
företaget och av byggnadsföretaget. I Spanien (Madrid) befanns ett förädlingsföretag ha uppgett icke 
stödberättigande utgifter till ett mindre belopp. I Italien slutligen (Neapel och Bari) upptäcktes i ett 
av de tre förädlings/marknadsföringsprojekt som kontrollerades väsentliga förseningar i genomför­
andet. UCLAF deltog i de kontrollbesök som gjordes i Grekland och i Madrid. Inga större 
oriktigheter upptäcktes i samband med övriga kontrollbesök, som ägde rum i Lugo (Galicien, 
Spanien) där projekten gällde fartygsbyggen, och Skottland, där det var fråga om sex vattenbruks­
projekt. 
För alla fonderna gäller att resultatet av varje kontroll i regel delges den berörda medlemsstaten, som 
uppmärksammas på bristerna och uppmanas att ändra förfarandena på grundval av gällande 
bestämmelser. I flertalet fall uppmanar kommissionen också den utsedda myndigheten i medlemssta­
ten att lämna in en ny, vederbörligen ändrad utgiftsdeklaration, och kommissionen gör också de 
nödvändiga finansiella justeringarna. Kommissionens enheter kan emellertid — om situationen 
kräver det — blockera alla nya finansiella överföringar. De föreslår då medlemsstaten, med stöd av 
gällande bestämmelser, vissa generella eller punktvisa lösningar som innebär att gemenskapens 
bestämmelser och de nationella bestämmelserna skall respekteras och följer sedan hur dessa genom­
förs. När ett rättsligt förfarande inletts i ett förmodat fall av bedrägeri inställer kommissionen tills 
vidare alla utbetalningar till projektet i avvaktan på att proceduren skall ha avslutats, för att sedan 
kunna vidta nödvändiga åtgärder (dvs. betala ut, minska eller dra tillbaka stödet). — Den viktigaste 
effekten av dessa kontrollbesök är ändå den pedagogiska roll de spelar när det gäller att få de 
myndigheter och regionala organ som ansvarar för förvaltning och intern kontroll av strukturfonder­
na att ändra rutiner och praxis som inte överensstämmer med bestämmelserna. 
Kommissionens enheter erinrar regelbundet medlemsstaternas myndigheter om att det är nödvändigt 
att på alla administrativa nivåer tillämpa de bestämmelser om finansiellt genomförande som tagits in 
i kommissionens beslut om godkännande av programmen. De enheter som ansvarar för fonderna har 
dessutom 1995 lagt ökad vikt vid uppföljningen av resultatet av revisionsrättens kontrollbesök 
(sektorsbrev, årsrapport), liksom av Finanskontrollens kontroller, och har även intensifierat sina 
kontakter med UCLAF. Alla dessa enheter har vidare deltagit i diskussionerna inom kommissionen 
om vilka utgifter som skall vara stödberättigande2. 
Kontrollverksamheten har också förstärkts av genomförandet av kommissionens förordning (EG) nr 
1681/94 om oriktigheter och återvinning av belopp som har utbetalats felaktigt i samband med 
finansieringen av strukturpolitiken. Allmänt kan sägas att situationen långt ifrån är tillfredsställan­
de3 när det gäller den information som överlämnas av medlemsstaterna. Kommissionen fortsätter 
nämligen att registrera många fall av oriktigheter som den inte underrättats om. 
Avslutningsvis bör erinras om att kommissionen i oktober 1995 på Europaparlamentets begäran lade 
fram en rapport om oriktigheter i förvaltningen av strukturfonderna i de nya tyska delstaterna4 
under perioden 1991-1993. Rapporten påvisade bland annat att de oriktigheter och förmodade 
bedrägerier som upptäckts, liksom svagheterna i förvaltnings-och kontrollsystemen, den bristande 
kännedomen om gemenskapsbestämmelserna och bristerna i den administrativa organisationen, 
berodde på den exceptionella politiska, ekonomiska och administrativa situation som de nya tyska 
delstaterna präglades av under denna övergångsperiod. Av rapporten framgår också de åtgärder som 
vidtagits av kommissionen och medlemsstaten för att komma till rätta med och förebygga dessa 
oriktigheter. 
2 Se avsnitt 1.2 nedan, Kontroller utförda av Finanskontrollen. 
J Se Årsrapporten 1995 om "Skyddet av gemenskapens finansiella intressen (KOM(96)173 slutlig)" 
4EGTnrL353, 17.12.1990. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 211 
1.2. Kontroller utförda av Finanskontrollen 
Finanskontrollen inriktade sin kontroll av strukturfonderna 1995 efter de pågående diskussionerna 
om åtgärder för att förbättra finansförvaltningen5. Verksamheten bedrevs med sikte på en rationali­
sering av kontrollerna innefattande bland annat dels en prövning av tillämpligheten av stickprovssy­
stemet när det gäller attesteringarna inom kommissionen, dels större tonvikt vid kontrollen av de 
system som etablerats i medlemsstaterna. 
Finanskontrollen utförde under 1995 86 kontroller på platsen. Det kontrollerade utgiftsbeloppet i 
form av kontrollåtgärder uppgick totalt till storleksordningen 7,250 miljarder ecu. Kontrollprogram­
met syftade i första hand till att säkerställa strukturfondernas lagliga, korrekta och effektiva 
transaktioner och samtidigt komplettera den revisionsakt för varje fond och varje medlemsstat som 
Finanskontrollen förfogar över, samt uppdatera den revisionsrapport över systemen som upprättades 
1994. Kontrollerna har därför i huvudsak gått ut på att granska, enligt den kontrollmetodik som 
tagits fram inom Finanskontrollen, de förvaltnings-och kontrollsystem som införts i medlemsstater­
na för samtliga fonder. Ett relativt vanligt konstaterande är att de utgiftsbestyrkanden som utfärdas 
av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna inte alltid grundar sig på ett tillförlitligt och 
tillfredsställande kontrollsystem. Det har särskilt visat sig att kontrollen av att utgifterna är stödbe­
rättigande är otillräcklig på olika nivåer för handläggning av den ekonomiska information som de 
slutliga stödmottagarna överlämnar. I samband med ett stort antal stickprovskontroller på projektni­
vå har därför vissa utgifter underkänts såsom icke stödberättigande. Det har bland annat rört sig om 
inköp av begagnad materiel, allmänna omkostnader eller personalkostnader som uppkommit utanför 
de stödberättigade perioderna, intäkter som inte bokförts samtidigt som avdrag görs för deklarerade 
utgifter, metoder för omräkning av utgifterna till ecu som inte är förenliga med förordningen (ESF), 
inköp av mark, finansiella åtaganden som inte är förenliga med eller inte ligger inom de frister som 
fastställts i programmen (EUGFJ), etc. 
För att på bästa sätt utnyttja resurserna vid de olika myndigheter som är engagerade i kontrollverk­
samheten och i linje med kommissionens riktlinjer inom ramen för SEM 2000, fördes under 1995 
förhandlingar om att utsträcka de samarbetsprotokoll, som slutits mellan kommissionen och de 
berörda nationella kontrollinstanserna, till nya medlemsstater. I och med att ett särskilt kontrollsam­
ordningsorgan inrättats inom det grekiska finansministeriet kunde ett protokoll med Grekland 
undertecknas i april 1995. Med hjälp av de ingående diskussioner som förts med Nederländerna 
kommer protokollen att kunna anpassas till de centraliserade eller decentraliserade kontrollsystem 
som finns i liknande medlemsstater (särskilt Förenade kungariket, Sverige och Finland) samt i 
medlemsstater med federal struktur (Belgien, Tyskland och Österrike). Vad gäller existerande 
protokoll har en samordning i praktiken av kontrollerna kunnat genomföras med Frankrike, Italien 
och Spanien enligt de samordningsplaner som diskuterades och fastställdes i början av året. 
Det har framgått av de kontroller av systemen som genomfördes mellan 1992 och 1994 och av den 
rapport som sedan upprättades (se ovan), att frågan om vad som utgör stödberättigande utgifter 
utgör ett speciellt problem. Det beror på att de förordningar som reglerar strukturfondernas 
verksamhet inte närmare definierar begreppet stödberättigande utgifter, och även om formuleringar­
na i besluten om godkännande av olika slags åtgärder innehåller standardklausuler när det gäller 
vissa allmänna frågor (utgiftsåtaganden och utbetalda utgifter, verifikationsunderlag, begreppet 
slutlig stödmottagare, den tidsperiod under vilken stöd får utgå m.m.), ger de i fråga om vissa 
utgiftsposter eller särskilda utgiftsslag inga precisa riktlinjer. Kommissionen inledde därför under 
1995 fördjupade diskussioner för att klarlägga vissa komplicerade frågor när det gäller om utgifter 
skall vara stödberättigande eller inte. Den enhetsövergripande arbetsgrupp under Finanskontrollens 
ledning som inrättades i detta syfte i september 1994 har gjort en första sammanställning med 
slutsatser, som preciserar och harmoniserar strukturfondernas syn i fråga om vissa utgiftsslag såsom 
till exempel begagnad materiel, amorteringar, mervärdeskatt, bankräntor, stödberättigad period och 
' Se avsnitt 2 nedan, Förbättrad finansiell förvaltning. 
212 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
begreppet slutlig stödmottagare. Arbetet har framför allt gått ut på att fastställa klara, överskådhga 
och kontrollerbara tillvägagångssätt för inrättandet av olika finansieringsformer som till exempel 
riskkapitalfonder (riktlinjer antogs av kommissionen i juli 1995) och garantifonder. Flera frågor om 
vad som skall anses som stödberättigande återstod att utreda under 1996 (investeringar i fast 
egendom och mark till exempel). Frågan om stödberättigande utgifter har härefter tagits upp på 
dagordningen för den grupp personliga företrädare för de europeiska finansministrarna som inrät­
tats som ett led i det arbete på att förbättra den finansiella förvaltningen som redovisas i det 
följande. 
2. Förbättrad finansiell förvaltning 
När den nya gruppen kommissionsledamöter trädde i funktion beslöts att internt inom kommissio­
nen diskutera hur kommissionens finansiella förvaltning kan förstärkas. Denna diskussion, som 
inleddes 1995 och är indelad i tre etapper, har i hög grad berört de enheter som ansvarar för 
strukturfonderna. Den första etappen har bestått i att inom nuvarande ram konsolidera det interna 
förvaltningssystemet via en rationalisering av kommissionens rutiner och finansenheter. Det har här 
gällt att ge budget-och finansenheterna en mera effektiv struktur, att utbilda personalen bättre och 
att modernisera de administrativa hjälpmedlen, allt detta för att rationalisera finansförvaltningen, 
möjliggöra en bättre utvärdering av gemenskapsprogrammen och effektivt ta till vara de synpunkter 
som framförts av andra gemenskapsinsitutioner i budgetfrågor. Den andra etappen syftar till en 
mera substantiell reform av rutinerna och av den interna organisationen,».särskilt i syfte att utveckla 
en större öppenhet och tydlighet när det gäller de budgetmässiga valmöjligheterna och att införa 
rutiner för utvärdering av vidtagna åtgärder. Dessa två etapper igångsattes successivt under 1995 och 
har löpt parallellt under hela året. 
| Den tredje etappen av arbetet inleddes i slutet av 1995 och kommer att fortsätta under 1996. Den 
; syftar till att förstärka och utveckla partnerskapet med medlemsstaterna på de områden där dessa 
! påtagit sig förvaltningsuppgifter avseende gemenskapsstödet. I första hand gäller detta alltså struk-
! turfonderna. En diskussion har inletts på ministernivå inom olika områden som rör organisationen 
! och förvaltningen av gemenskapsstödet i medlemsstaterna i syfte att säkerställa en sund och effektiv 
förvaltning. Diskussionerna syftar till att förbättra samarbetet mellan kommissionen och medlems­
staterna och avser framför allt, såvitt gäller strukturfonderna direkt, frågan om en gemensam, tydlig 
och av alla accepterad definition av vilka utgifter som skall vara stödberättigande och kunna 
samfinansieras av strukturfonderna. Denna diskussion kommer att vara avgörande för programmens 
omedelbara framtid, såväl vad gäller kontrollen av dem som deras utveckling i ekonomiskt och 
administrativt hänseende. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 213 
C. SAMORDNING MELLAN DE OLIKA FINANSIERINGSORGANEN 
1. Sammanhâllningsfonden 
Sammanhàllningsfonden, strukturfonderna och miljön: 
Sammanhâllningsfonden är, vid sidan av strukturfonderna, ett viktigt finansieringsinstrument när 
det gäller att stödja miljöprojekt. I den förordning som reglerar fondens verksamhet slås fast att 
lämplig jämvikt måste eftersträvas mellan infrastrukturprojekt på transportområdet och miljö­
projekt, fondens två kompetensområden. 16 miljarder ecu har beräknats för perioden 1993-1999, 
och redan under de två första första verksamhetsåren (1993-1994) anslog sammanhàllningsfonden 
45 °/o av de krediter som då beviljades till miljöprojekt. För perioden som helhet kommer målet 
om lika fördelning mellan miljö och transport att eftersträvas. Projekten gäller till exempel 
förvaltning av vattentillgångar, hantering av avloppsvatten och avfallsdestruktion. I samtliga fall 
eftersträvar kommissionen största möjliga sammanhållning och samordning mellan sammanhåll-
ningsfondens och strukturfondernas finansiering. 
Behovet av samordning mellan de insatser som görs av sammanhållningsfonden, strukturfonderna, 
EIB och övriga finansieringsorgan som verkar inom miljösektorn och sektorn transeuropeiska 
transportnät framhålls i ingressen till rådets förordning om inrättande av en sammanhållningsfond1. 
I artikel 1 anges att sammanhållningsfonden får bidra till finansieringen av projektstadier som är 
tekniskt och finansiellt fristående. Kommissionen skall i detta sammanhang se till att ingen utgifts­
post för ett av sammanhållningsfonden finansierat projekt som består av flera stadier samtidigt 
uppbär stöd från strukturfonderna. I artikel 9 i förordningen om sammanhållningsfonden (ackum-
ulering och överlappning) stadgas vidare att ingen utgiftspost får uppbära stöd samtidigt från 
sammanhållningsfonden och strukturfonderna, och att det sammanlagda stödet från sammanhåll­
ningsfonden och övrigt gemenskapsstöd till ett projekt inte får överstiga 90 % av de totala utgifterna 
för projektet. Denna bestämmelse innebär alltså inte förbud mot en kombination av olika stöd som 
ger separata bidrag till ett större projekt, förutsatt att de utgifter som avser ett visst projektstadium 
kan klart definieras till tid och rum. 
Syftet är att möjliggöra för sammanhållningsfonden att, tillsammans med framför allt ERUF, 
medverka i förverkligandet av två eller flera stadier av ett globalt projekt. Samordningen av 
tillgängliga gemenskapsstöd bidrar i själva verket till att öka effekten av stöden, särskilt de som 
gäller transeuropeiska transportnät, och till att påskynda förverkligandet av näten. Det krävs därför 
ett nära samarbete mellan finansieringsorganen när det gäller att fastställa projektstadierna, och på 
fysisk och finansiell uppföljning av projekten. Eftersom det förekommer att strukturfonderna, 
särskilt ERUF och i mindre utsträckning EUGFJ, ombeds bidra med stöd till projekt som gäller 
miljön och de transeuropeiska näten vidtas åtgärder för att undvika dubbelfinansiering. 
Dessa åtgärder avser för det första rutiner för samordning. Kommissionen har framför allt strävat 
efter att få till stånd ett generellt samarbete i arbetet med att ta fram gemenskapens stödramar i syfte 
att åstadkomma den fördubbling i fast penningvärde av stödet inom mål 1 till mottagarländerna för 
stöd från sammanhållningsfonden som beslutats av Europeiska rådet i Edinburgh. I finansieringspla­
nerna för gemenskapens stödramar anges därför uttryckligen de resurser som beviljats av samman­
hållningsfonden2. Vad gäller exempelvis Spanien, där endast vissa regioner är stödberättigade för 
mål 1, har 7,950 miljarder ecu ur sammanhållningsfondens anslag skrivits in i stödramen för mål 1 
under perioden 1993-1999. Beloppet har fastställts på grundval av Edinburgh-målet. I enlighet med 
principerna om subsidaritet och partnerskap ankommer det på den nationella regeringen och 
uppföljningskommittén för GSR inom mål 1 att föreslå lämpliga projekt som garanterar en fördub­
bling av stödet från sammanhållningsfonden till de minst gynnade områdena i Spanien. Såsom "icke-
regional" fond inhämtar sammanhållningsfonden normalt inte ett regionaliserat faktamaterial. 
' Rådets förordning (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994, EGT nr L 130, 25.5.1994. 
1 Se Årsrapport 1994. 
214 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
För det andra måste en än större uppmärksamhet ägnas åt konkret projektsamordning, eftersom 
strukturfonderna i huvudsak ingriper i form av program, medan sammanhållningsfonden finansierar 
individuella projekt eller grupper av projekt. Vissa samordningsrutiner infördes i samband med att 
det finansiella sammanhållningsorgan som föregick sammanhållningsfonden trädde i kraft, i syfte att 
säkerställa att projekt eller projektstadier för vilka stöd söktes inte redan hade getts in till struktur­
fonderna. Kommissionen är skyldig att samråda med de enheter som ansvarar för förvaltningen av 
strukturfonderna innan den fattar beslut om att bevilja stöd från sammanhållningsfonden. Vidare 
har kontrollåtgärder införts för att säkerställa att ingen utgiftspost kan finansieras samtidigt av 
strukturfonderna och sammanhållningsfonden. Hittills har dessa rutiner fungerat tillfredsställande. 
Ingen oenighet har förelegat mellan de enheter som ansvarar för förvaltningen av strukturfonderna 
respektive av sammanhållningsfonden, och inget fall av dubbelfinansiering har förekommit. I vissa 
fall har medlemsstaterna ansökt om stöd för olika stadier av samma projekt hos två olika stödorgan, 
men detta förfarande är förenligt med bestämmelserna. 
Ett stort projekt i Portugal: 
Motorvägen Cruz-Braga i Portugal ingick från början i gemenskapens 
stödramar för perioden 1994-1999 och skulle enligt planerna finansieras 
av ERUF. Sedan sammanhållningsfonden trätt i kraft bedömde man att 
denna investering, som föll inom ramen för de transeuropeiska trans­
portnäten, i stället borde finansieras av sammanhållningsfonden, vilket 
gav ERUF ökat utrymme att bevilja stöd inom transportsektorn. Den 
andra etappen av motorvägsbygget utgick därför ur det operativa pro­
grammet för ERUF och togs med i sammanhållningsfondens finansie­
ring. Stödsatsen vid finansieringen ligger då, i enlighet med bestämmel­
serna i artikel 7 i förordningen om sammanhållningsfonden, på en högre 
nivå. För att undvika en eventuell överlappning mellan gemenskapsstö­
den identifierade kommissionens enheter i samarbete med de nationella 
myndigheterna först två separata projektstadier, varvid man använde sig 
av fysiska indikatorer. På den finansiella sidan fastställdes därefter den 
dag från och med vilken ansökningar om utbetalning och verifikaten 
skulle accepteras av sammanhållningsfonden. Samtidigt med att stödet 
överfördes från ERUF till sammanhållningsfonden förstärkte kommis­
sionen också sina kontroller. Under fyra månader genomfördes två 
kontrollbesök av kommissionen. Det är uppenbart att det administrativa 
arbetet med att förvalta projekt som omfattar flera stadier är mindre 
betungande om stadierna är klart åtskilda. 
Kommissionen undersöker för närvarande hur de fyra berörda medlems­
staterna (Spanien, Grekland, Irland och Portugal) kan engageras närma­
re i denna samordning, eftersom urvalet av individuella projekt inom 
ramen för de operativa programmen i regel görs på regional programpla­
neringsnivå. 
2. EIB 
EIB bekräftade under 1995 att ekonomisk och social sammanhållning fortsätter att ha högsta 
prioritet för banken. Målet om ekonomisk och social sammanhållning har också stadfästs i Fördra­
get om Europeiska unionen. Av totalt 21,4 miljarder ecu i beviljade lån (en ökning med 7,5 % 
jämfört med 1994 mot en ökning med 1,6 % mellan 1993 och 1994) beviljades 18,782 miljarder inom 
gemenskapen, en ökning med 5,2 % i förhållande till 1994, medan en minskning med 2 % noterades 
mellan 1993 och 1994. 12,144 miljarder ecu anslogs till regioner med eftersläpande utveckling eller 
som drabbats av industriell nedgång. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 215 
Tabell 127: EIB: Finansiering till förmån för regional utveckling (milj. ecu) 
EIB:s totala verksamhet inom gemenskapen (1) 
Regional utveckling 
Mål 1 
Länder som tar emot stöd från 
Sammanhållningsfonden 1995 
18.782 
12.144 
68% 
5.881 
48% 
4.648 
38% 1994 
17 682 
12.035 
72% 
5.748 
48% 
4.746 
39% 1993 
16 779 
12462 
74% 
7.228 
58% 
6.142 
34% 
(1) Beviljat finansieringsbelopp, dvs tecknade individuella lån och anslag avsedda 
för pågående globallån. 
Koncentrationen av utlåningen till förmån för investeringar i regionala utvecklingsområden avtog 
1993 (72 °7o 1994 mot 74 °/o 1993) och minskade ytterligare under 1995 (68 °/o). I motsats till den 
ökningstendens som noterades under perioden 1989-1993 låg bankens insatser till förmån för 
regional utveckling, även om de var större i absoluta tal, relativt sett under den nivå som nåddes 
1992. Trots denna uppbromsning fortsätter ekonomisk och social sammanhållning att vara det 
område som EIB ger högsta prioritet. 
Sammantaget för regioner med eftersläpande utveckling (mål 1) uppgick EIB:s utlåning till 5,881 
miljarder ecu, vilket utgjorde 48 °/o av det totala beloppet för regional utveckling (48 % också 1994 
och 58 % 1993). Även här kan noteras en fortsatt minskning i förhållande till 1993 och i förhållande 
till perioden 1989-1993. Finansieringen i de fyra medlemsstater som får ta emot stöd från samman­
hållningsfonden (Grekland, Spanien, Irland och Portugal) uppgick till 4,648 miljarder ecu, vilket 
utgjorde 26 % av bankens totala finansiering inom gemenskapen (28 % 1994, 37 % 1993) och 38 % 
av den sammanlagda finansieringen till förmån för regional utveckling (39 °/o 1994). 
Tabell 128: EIB: Finansieringen till förmån för regional utveckling fördelad på olika sektorer 
Regional utveckling | Totalt | % 
Energi 2.009 16,5% 
Transport 4.385 . 36,1% 
Telekommunikationer 885 7,3% 
Miljö och andra infrastrukturer 1.614 13,3% 
Industrijordbruk och tjänster 3.251 26,8% 
Totalt! 12.1441 1ÖÖ% 
Fördelningen mellan individuella lån och globala lån bekräftar den återhämtning som skett i fråga 
om beviljandet av globala krediter, vilka minskade väsentligt under 1993, med i gengäld en lätt 
nedgång för de individuella lånen. 
3. EKSG 
I kraft av artikel 56 i EKGS-fördraget förfogar kommissionen över ett låneinstrument till förmån för 
omställningsinvesteringar som skapar nya arbetstillfällen i regioner som drabbats av en nedgång i 
verksamhet och sysselsättning inom kol- och stålsektorn. Lånen kan förenas med en räntesubvention 
på högst 3 °7o under fem år. Det regionala syftet med dessa lån och samordningen av lånen med 
strukturfonderna har stegvis förstärkts genom operationella bestämmelser som utfärdats av kommis­
sionen sedan 1990\ Syftet med dessa bestämmelser är särskilt att öka koncentrationen av lån i 
områden som är stödberättigade för de regionala målen inom GSR och gemenskapsinitiativen Rechar 
och Résider. 
* EGT nr C 188/9, 28.7.1990, EGT nr C 59/4, 6.3.1992 samt kommissionens beslut E/1967/94 av den 12 december 
1994. 
216 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
De nya EKSG-lån för omställningsåtgärder som godkändes av kommissionen 1995 och som rådet gav 
sitt samtycke till i februari 1996 uppgår till 394,4 miljoner ecu och avser tillskapandet av ca 27 000 
arbetstillfällen. För räntenedsättningar på pågående lån beviljades 11,45 miljoner ecu över EKSG:s 
budget 1995. Kommissionen betalade samma år ut 102 omställningslån, varav 95 globala lån på 
sammanlagt 196 miljoner ecu och 7 direkta lån på 64,2 miljoner ecu. 
4. Europeiska investeringsfonden 
Europeiska investeringsfonden inrättades i juni 1993 och har till uppgift att stödja investeringar på 
lång och medellång sikt genom att bevilja långsiktiga garantier för lån och investeringar i transeuro­
peiska nät samt små och medelstora företag. 
1995 garanterades en lånevolym på 686,8 miljoner ecu, varav 116,46 miljoner gällde faktiskt 
undertecknade transaktioner. TEN-projekt svarade för 94 % av den totalt tecknade volymen, varav 
17 °fo avsåg transport, 26 % telekommunikationer och 51 % energi. Projekt som gällde små och 
medelstora företag utgjorde 6 % av transaktionerna. 
5. EES finansiella mekanism 
Genom avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet inrättades en finansiell mekan­
ism, vars syfte är att stödja gemenskapens mål om ekonomisk och social sammanhållning. Den 
finansieras av EFTA-länderna och förvaltas av EIB. Omfattningen av denna finansiella mekan­
ism fastställs i protokoll nr 38 till avtalet. Det totala stödbeloppet uppgår till 500 miljoner ecu 
för perioden 1994-1998. Räntesubventioner på 2 °/o per år skall beviljas för en lånevolym på 
totalt 1,5 miljarder ecu under 10 år. De länder som skall omfattas av stödet från den finansiella 
mekanismen är Grekland, Irland, Nordirland, Portugal och de spanska mål 1-områdena (under 
perioden 1989-1993). 
Till följd av Österrikes, Finland och Sveriges anslutning till EU utgår de tre ländernas bidrag till 
EES finansiella mekanism numera över gemenskapens budget. Kommissionen är därför repre­
senterad i den kommitté för den finansiella mekanismen som har till uppdrag att godkänna 
projekt. 
Under 1995 beviljades räntesubventioner för lån på 302,4 miljoner ecu som gäller 7 projekt i 
Spanien och 1 projekt i Grekland. Kommittén beviljade vidare stöd med 68 miljoner ecu till 4 
projekt i Grekland och 3 projekt i Spanien. Projekten faller inom tre bidragsberättigade 
områden: transport, miljö samt utbildning och undervisning. 
Containerterminalen i Pireus: ett exempel på stöd från flera olika gemen­
skapsorgan 
Hamnen i Pireus är den viktigaste infarten för fartyg till Ättika, en 
region där omkring hälften av den grekiska befolkningen bor. Sjötrans­
port har på senare tid fått ökad betydelse i Grekland, vars import till mer 
än 90 % sker via havet. Pireus är en av de två grekiska hamnar som 
förfogar över en terminal som är speciellt anpassad för containers. Ett av 
de tre hamnområdena, Ikonion, har redan en containerterminal, och 
ytterligare ett, Ikonoin II, är delvis färdigställt. Inom ramen för EES 
finansiella mekanism har 12,1 miljoner ecu beviljats för att färdigställa 
den andra terminalen, vilket kommer att väsentligt öka kapaciteten för 
containertrafik i hamnen. Ett lån på 42,9 miljoner ecu har vidare bevil­
jats av EIB. Detta lån är förenat med en räntesubvention på 2 % under 
tio år. Sammanhàllningsfonden slutligen deltar också i projektet med ett 
bidrag på 15 miljoner ecu som skall bidra till färdigställandet av kajmu­
ren och inköp av kranar, traktorer och annan specialutrustning. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 217 
D. KOMPLEMENTARITET MED ÖVRIG GEMENSKAPSPOLITIK 
Inledning 
Strävan att uppnå komplementaritet mellan strukturåtgärderna och gemenskapens sektorspolitik i 
övrigt är ett krav enligt förordningar om strukturfonderna (artikel 7 i ramförordningen) och något 
som måste granskas inom ramen för denna årsrapport. Det är också en strävan som har förstärkts 
under 1995. Valet av miljön som särskilt tema för rapporten är ett utslag av denna strävan, som gör 
sig gällande ur olika synvinklar och på olika nivåer. Från lagstiftnings-och stadgemässig synpunkt 
fortsatte den ökade satsningen på samordning och förutseende i syfte att förebygga och bestraffa 
överträdelser av konkurrensreglerna och reglerna för offentlig upphandling, särskilt på miljöområ­
det. Ur finansiell stödsynpunkt kompletterar strukturfonderna samtidigt pågående gemenskapsinitia­
tiv på vissa områden, t.ex. lika möjligheter för män och kvinnor, stödet till små och medelstora 
företag, de transeuropeiska näten samt forskning och teknisk utveckling. 
Inom kommissionen har vidare möjligheterna att få till stånd en ökad samverkan mellan gemenska­
pens olika politikområden och strukturfonderna börjat diskuteras. Kommissionen uppmanar också 
medlemsstaterna och de myndigheter som genomför programmen att i sin tur ta till vara dessa 
möjligheter. Komplementariteten mellan gemenskapsåtgärderna måste beaktas både när program­
men görs upp — och alltsedan översynen av förordningarna 1993 garanteras att så skall ske — och 
när programmen genomförs på fältet. Kommissionen uppmanar sålunda medlemsstaterna att på alla 
administrativa nivåer och i alla faser av genomförandet (särskilt inom uppföljningskommittéerna 
samt vid kontraktstilldelningen i samband med offentlig upphandling och tillämpningen av stödsy­
stemen) bemöda sig särskilt om att minska riskerna för överträdelse av gemenskapsbestämmelserna. 
Kommissionen diskuterade under 1995 också utformningen av rekommendationer som innebär att 
viss problematik från andra områden av gemenskapspolitiken integreras i gällande planer för 
strukturfonderna. Dessa diskussioner utmynnade i flera meddelanden från kommissionen, ett om 
sammanhållningspolitiken och miljön, ett om en heltäckande utveckling av kustområdena1, ett om 
struktur- och sysselsättningsåtgärder2 och ett om främjande av lokala initiativ för utveckling och 
sysselsättning. Andra meddelanden höll fortfarande på att beredas, bland annat ett om aspekterna 
lika möjligheter integreras i gemenskapens samtliga politikområden. Eftersom miljötemat behandlas 
genomgående i denna rapport, tas detta ämne inte upp i det här avsnittet. 
Ett sysselsåttningspolitiskt verktyg 
Som tidigare påpekats i denna rapport är strukturfonderna gemenskapens främsta vapen i kampen 
mot arbetslösheten. Av de fem prioriteringar som förespråkades vid Europeiska rådets möte i Essen 
är tre, nämligen förbättringen av yrkesutbildningen, höjningen av effektiviteten på arbetsmarknaden 
och åtgärderna för att underlätta integreringen i arbetsmarknaden av de grupper som drabbats 
hårdast av arbetslösheten, en direkt angelägenhet för strukturfonderna. Den höga prioriteringen av 
dessa åtgärder bekräftades vid Europeiska rådets möten i Cannes och Madrid som också stödde 
kommissionens förslag avseende lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ. 
Strukturfonderna är det viktigaste verktyget i detta sammanhang, i synnerhet vad beträffar mål 3 och 
4 för Europeiska socialfonden (ESF), samt i de regionala målen (mål 1, 2 och 5b) för alla fonder. 
Kommissionen lade under året i fråga fram en serie dokument som innehåller förslag på hur 
Europeiska rådets sysselsättningsprioriteringar skall genomföras. I juni 1995 antog kommissionen ett 
meddelande om en europeisk strategi för stöd till lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ i 
1 För dessa meddelanden, se kapitel LA. 1.2. En större integration av miljöfrågor och kapitel I.C.2. Nyskapande 
åtgärder och tekniskt bistånd. 
2 Detta meddelande lades först fram i samband med det informella ministermötet i Madrid (30.11-1.12 1995) och 
offentliggjordes sedan 1996 (KOM(96)109 slutlig av den 30 mars 1996). Se inledningen. C. Sysselsättningen — ett 
stort nederlag för unionen. 
218 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
vilket man föreslår hur denna process skall stödjas och hur resultaten skall spridas via strukturfon­
dernas uppföljningskommittéter. I meddelandet från oktober om en europeisk sysselsättningsstrategi 
placeras strukturfonderna i centrum av denna strategi, som för övrigt beskrivs i meddelandet 
"Strukturpolitik och sysselsättning" (se nedan). 
Karaktären på de åtgärder som direkt syftar till att höja arbetsmarknadens effektivitet (stödet till 
yrkesutbildning, till exempel) gör det svårt att mäta resultaten. Ändå har strukturfonderna gjort en 
stor ansträngning för att anpassa sig till de problemområden som prioriterades vid toppmötet i 
Essen. 
1. Strukturfonderna, lika möjligheter och kampen mot utslagning 
Kampen mot utslagningen och för lika möjligheter ingår bland de prioriteringar för gemenskapspoli­
tiken som slogs fast i Essen och sedan bekräftades i Cannes och Madrid. ESF:s medverkan i denna 
strävan sker i huvudsak inom mål 3 men också inom de regionala målen (målen 1, 2 och 5b), även om 
det här sker på ett sätt som är mindre lätt att urskilja. 
Strukturfonderna och kampen mot utslagningen 
ESF skall i sitt arbete inom mål 3 prioritera kampen mot utslagningen. 5,6 miljarder ecu kommer att 
;anslås under perioden 1994-1999 för detta ändamål. Till skillnad mot vad som tidigare gällde 
i försöker man nu angripa utslagningsfenomenet i dess helhet och inte som ett tillägg till andra 
! åtgärder. Särskild vikt läggs vid återinträdet på arbetsmarknaden och därmed vid utbildningsåtgär-
j der. För första gången betraktar ESF nu integrerade program för återinslussning som stödberättigan-
| de, vare sig det rör sig om en reintegrering på arbetsmarknaden eller i samhället. Det finansiella 
! stödet från gemenskapen ges därför både för kompletteringsåtgärder och egentliga utbildningsåtgär­
der. 
Strukturfonderna och lika möjligheter 
1993 gjordes vissa ändringar i de förordningar som reglerar strukturfondernas verksamhet på så sätt 
att skyldigheten att respektera principen om lika möjligheter utvidgades till att gälla alla insatser från 
fondernas sida. I besluten om att godkänna programmen har en standardklausul införts för att 
garantera att denna skyldighet iakttas. Två angreppssätt tillämpas i programmen, olika i olika 
medlemsstater. En del medlemsstater, t.ex. Förenade kungariket, Tyskland och Spanien, har inklu­
derat särskilda åtgärder för kvinnor i programmen, andra har föredragit ett mera övergripande 
angreppssätt och kontrollerar genom precisa bedömningsindikatorer vilka effekter detta får i fråga 
om lika möjligheter. Särskilt gäller detta Frankrike. Uppskattningsvis minst 2 <7o av bidragen inom 
mål 1 och inom mål 3 reserveras för denna prioritering, vilket innebär totalt 785 miljoner ecu för 
perioden 1994-1999. För det stöd som utgår i landsbygdsområden enligt mål 5b har frågan om lika 
möjligheter mellan män och kvinnor en växande betydelse. I många regioner härrör nämligen mer än 
40 % av hushållsinkomsterna från aktiviteter som ligger utanför den egentliga jordbruksdriften, 
aktiviteter som nästan alltid utförs av kvinnor. Denna verksamhet skapar välstånd och sysselsättning 
och bidrar till att upprätthålla och utveckla en dynamisk ekonomi. Vad beträffar programmet Now 
från perioden 1991-1993 har detta återinförts och förstärkts inom ramen för initiativet Emploi som 
löper under perioden 1994-1999. Delprogrammet Now har där fått en budget på 361 miljoner ecu 
från ESF och är inriktat på utformningen av, försöksverksamhet med och genomförandet av nya 
utbildnings- och sysselsättningslösningar för kvinnor3. Ett prioriterat mål för Emploi-Now är att ta 
till vara de positiva resultaten av projekt som finansierats inom ramen för GSR. 
3 Se kapitel 1 B.l Gemenskapsinitiativen: analys av medlemsstaternas program. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 219 
1995 inrättades vidare bland kommissionens ledamöter en särskild grupp med benämningen "Lika 
möjligheter" med kommissionens ordförande Jacques Santer som ordförande. En enhetsövergripan-
de arbetsgrupp bildades också, som har tagit fram ett förslag till meddelande från kommissionen till 
parlamentet och rådet med titeln "Att integrera lika möjligheter mellan kvinnor och män i all 
gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder". I detta dokument finns ett avsnitt om strukturfon­
derna — det viktigaste finansieringsinstrumentet när det gäller att bidra till genomförandet av denna 
EU-prioritering. De diskussioner som inletts om indikatorer och mätmetoder för att utröna i vad 
mån jämlikhetsprincipen har beaktats i det aktuella programarbetet bör dock fortsätta. I dessa 
diskussioner har föreslagits att man skall fastställa grundläggande indikatorer för vissa typer av 
åtgärder som har positiva effekter i jämlikhetshänseende i syfte att definiera lämpliga kriterier för 
projekturvalet som uppföljningskommittéerna kan använda sig av. En utvärdering av horisontell 
karaktär har nu satts i gång som skall belysa hur denna dimension i praktiken genomförs av 
strukturfonderna. Kommissionen skall också utarbeta metodologiska riktlinjer för uppföljnings-
kommittéernas arbete. Allt det arbete som hittills utförts talar för en förstärkning av sammanhållnin­
gen och komplementariteten mellan de olika gemenskapsåtgärderna. 
2. Strukturfonderna, den gemensamma jordbrukspolitiken och landsbygdsutvecklingen 
Strukturfonderna och den gemensamma jordbrukspolitiken 
Eftersom jordbruket fortfarande är en av de viktigaste näringarna i många gemenskapsregioner 
omfattar de flesta programmen för perioden 1994-1999 åtgärder på jordbruksområdet. Därför är det 
nödvändigt att dels övervaka att medlemsstaternas förslag till åtgärder i utvecklingsplanerna för 
jordbruksområdena såväl inom mål 1 som inom mål 5b är förenliga med riktlinjerna för den 
gemensamma jordbrukspolitiken, dels beakta det bidrag som jordbruksåtgärderna ger till den 
ekonomiska utvecklingen. Särskilt i fråga om mål 5b har jordbruksåtgärderna i de samlade program­
planeringsdokumenten utformats just med beaktande av denna nödvändiga komplementaritet mellan 
jordbruksreformen och landsbygdsutvecklingen. Dokumenten tar hänsyn till olikheterna i jordbru­
ken i mål 5b-områdena (i fråga om struktur, kollektiva organisationsformer, traditioner och kunnan­
de, geografiskt läge, närhet eller avstånd till marknaderna). Dessa strukturella skillnader har sin 
motsvarighet i skillnader när det gäller lösningarna, så att det skall bli möjligt för det enskilda 
jordbruksföretaget att anpassa sig till marknaden och utvidga sitt produktsortiment eller tjänsteut­
bud (landsbygdsturism, miljö) samtidigt som det försöker hålla sina produktionskostnader nere. 
Även om de planerade åtgärderna möjliggör för ett tillräckligt stort antal jordbrukare att stanna kvar 
och bidrar till den socioekonomiska utvecklingen av landsbygdsområdena, har kommissionen velat 
skaffa sig vissa garantier. Så snart ett nationellt stödsystem föreslås prövas sålunda alltid att stödet är 
förenligt med den gemensamma jordbrukspolitiken och med bestämmelserna om statliga stödåtgär­
der. Framför allt har kommissionen granskat åtgärder som gäller tillämpning av ny teknik, energibe­
sparing, kvalitetsbefrämjande åtgärder m.m. Kommissionen har på till exempel bevattningsområdet 
prioriterat åtgärder som går ut på att förbättra befintliga anläggningar i syfte att undvika vattenför­
luster genom avdunstning, läckage etc. utan att det påverkar det bevattnade områdets storlek. I de 
fall det visat sig att ny areal har berörts har kommissionen mycket snävt begränsat utvidgningarna 
och begärt in upplysningar om de planerade odlingsprogrammen. 
Ett likadant angreppssätt eftersträvas i fråga om mål 5a, både vad gäller produktionsstrukturer och 
marknadsföringsorganisation. För att inte jämvikten på marknaden skall rubbas är investeringsstöd 
som leder till ökad produktion förbjudna (detta gäller griskött, ägg och fjäderfä). Inom nötköttsek­
torn har begränsningsvillkor införts. När det gäller förädling och marknadsföring av jordbrukspro­
dukter har kommissionen fastställt beslutskriterier som är förenliga med riktlinjerna för gemen­
skapspolitiken, särskilt den gemensamma jordbrukspolitiken. Inom vissa sektorer är investeringsstöd 
förbjudna eller tillåtna endast inom snäva gränser och då i förbindelse med en neddragning av 
befintlig kapacitet. Syftet är att en modernisering och rationalisering skall ske inom de aktuella 
sektorerna (nötkött, griskött etc, vissa frukter och förädlade grönsaker). 
220 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Problemen på landsbygden 
Gemenskapen har alltsedan strukturfondsreformen 1988 vidtagit särskilda åtgärder till förmån för 
landsbygdsområdena. Landsbygden håller i grunden på att förändras och utsätts i ökande utsträck­
ning för påfrestningar som hotar en redan bräcklig jämvikt. Områden som till övervägande del 
utgörs av landsbygd representerar sammantaget mer än 80 °7o av gemenskapens territorium och mer 
än en fjärdedel av befolkningen. Levnadsnivån och miljön i landbygdskommunerna hotas alltmer, 
medan jordbruket, den viktigaste aktiviteten i ett stort antal jordbruksområden, genomgår en kris 
som hotar själva grundvalen för dessa områdens existens. Minskad ekonomisk aktivitet, en åldrande 
befolkning, utflyttningen av de unga, indragningen — i brist på tillräckligt stort befolkningsunderlag 
— av service som är nödvändig för livskvalitén och avfolkningen är några exempel på de problem 
som hotar vissa landsbygdsområden. 
I artikel 130a i fördraget stadgas att gemenskapen skall, i syfte att stärka den sociala och ekonomiska 
sammanhållningen, sträva efter att "minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsni­
våer och eftersläpningen i de minst gynnade regionerna, inbegripet landsbygdsområdena." För att 
stödja landbygdsområdena bör deras relativa fördelar tas till vara och alla komponenterna i det 
ekonomiska och sociala livet beaktas. Det betyder att man jämsides, med jordbruksproblematiken 
också måste ta itu med alla de andra komponenterna i landsbygdstillvaron som är nödvändiga för att 
skapa en integrerad och livskraftig landsbygdsekonomi och god "livskvalitet". Att jordbruket 
upprätthålls i ett visst antal jordbrukområden är ofta en förutsättning för områdenas överlevnad och 
ställer krav på samordning av olika åtgärder, såsom den gemensamma organisationen av marknader-
; na, produktdiversifiering, produktkvalitetsförbättringar samt fortsatta åtgärder på växtskyddsområ-
! det och inom forskningen. Samtidigt måste ansträngningarna att modernisera och anpassa jord-
: bruksstrukturerna fortsätta så att jordbruksföretagen kan bli konkurrenskraftiga och naturområde-
; na bevaras inom ramen för en miljöskyddspolitik. 
i 
Sedan åtskilliga år tillbaka minskar emellertid sysselsättningen inom jordbruket kontinuerligt. Den 
aktiva jordbruksbefolkningen utgör nu endast 5,5 % av den totalt yrkesverksamma befolkningen, 
medan den ännu i början av 1960-talet utgjorde 20 %. Utflyttningen till städerna utgör ingen lösning 
i den mån den ihållande arbetslösheten bromsar nyanställningar och de problem som redan finns 
förvärras. Dessutom riskerar utflyttningen från landsbygden att avfolka vissa områden och därige­
nom hota jämvikten inom EU:s område som helhet. En flersektoriell gemenskapspolitik för lands­
bygdsutveckling måste därför bidra till att det sociala nätet kan bevaras och till att livskraftiga 
landsbygdskommuner kan utvecklas. Detta är skälet till att alternativa lösningar att hålla kvar 
befolkningen måste eftersträvas. Så långt där är möjligt bör nya arbetstillfällen skapas utanför 
jordbruket inom sektorer såsom turism, hantverk, små och medelstora företag, utbytestjänster, 
upprustning av byar samt underhåll av den naturliga miljön och av de många byggnadsverk som är 
en del av det historiska arvet. 
Denna utvecklingspolitik för landsbygdsområdena bör genomföras inom hela gemenskapens områ­
de. De finansiella resurserna inom ramen för mål 5 a kan bidra, liksom kompletteringsåtgärder inom 
ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Ansträngningarna bör i första hand 
inriktas på de hårdast drabbade och ekonomiskt minst utvecklade regionerna. Stödet bör därför 
koncentreras på mål 1-, mål 6 — och mål 5b-områdena inom ramen för såväl GSR/SPD som 
gemenskapsinitiativen, särskilt Leader. Under perioden 1989-1993 anslogs ca 15 miljarder ecu till 
landsbygdsutveckling. Dubbelt så mycket beräknas utgå under perioden 1994-1999. 
3. Strukturfonderna och den gemensamma fiskeripolitiken 
Alltsedan 1994, då den gemensamma fiskeripolitiken integrerades i strukturfondsstödet, har alla 
stödåtgärder för fisket (såväl GSR/SPD som initiativet Pesca) haft dubbla syften. Dels syftar de till 
att säkerställa överlevnaden och en hållbar utveckling av fisket genom att anpassa fiskeansträngning­
arna efter de minskande fisketillgångarna. Dels bidrar dessa instrument till ökad ekonomisk och 
social sammanhållning genom att bevilja stöd som syftar till att stärka de olika komponenterna i 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 221 
fiskeriorganisationen — fiskeflottan, vattenbruk, produktförädling och marknadsföring och utrust­
ning i hamnarna. FFU-finansierade åtgärder som avser fiskeflottan skall respektera målen i de 
fleråriga orienteringsprogrammen (POP), som begränsar varje medlemsstats fiskeansträngning. I 
synnerhet får stöd till nybyggnad av fiskefartyg endast beviljas om mellanliggande och slutliga mål i 
POP respekteras. 
4. Strukturfonderna och de små och medelstora företagen 
De operativa program som godkänts för 1994-1999 återspeglar, vad gäller stödet till små och 
medelstora företag och hantverk, den betydelse gemenskapen tillmäter dessa företag. I medeltal 
anslås 10 % av ERUF:s medel till särskilda åtgärder till förmån för små och medelstora företag4. 
Gemenskapsinitiativet SME vidare bidrar till att förbättra småföretagens kunnande, och Adapt, som 
syftar till att främja sysselsättningen och arbetskraftens anpassning till de industriella förändringar­
na, kommer sannolikt också små och medelstora företag tillgodo. 
Under 1995 godkändes merparten av programmen inom gemenskapsinitiativet SME (1 miljard ecu, 
varav 800 miljoner för mål 1-områden). Inom ramen för uppföljningskommittéernas arbete kommer 
kommissionen att tillse att, bland de ekonomiska och sociala parterna, representanter för de små och 
medelstora företagen inbjuds att delta i genomförandet av programmen. Syftet är att på så sätt knyta 
dem närmare till gemenskapsprogrammen i enlighet med förslagen i den rapport som kommissionen 
överlämnade till Europeiska rådet i Madrid5. Kommissionen underströk där de små och medelstora 
företagens betydelse som dynamisk källa till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft i Europeiska 
unionen. Det kan nämnas att de enheter inom kommissionen som svarar för företagspolitiska frågor 
deltar i programuppföljningskommittéer som särskilt angår små och medelstora företag, såsom 
industri- och tjänstekommittéer, framför allt i de länder som omfattas av mål 1 (Irland, Portugal och 
Grekland), samt i kommittéerna inom initiativet SME. 
EUROPARTENARIATET — en träff punkt för europeiska företag 
Två EUROPARTENARIAT-möten organiserades 1995 i Tyskland och i 
Portugal. Dessa arrangemang syftar till att främja samarbetet och att 
etablera kontakter mellan företag i områden som är stödberättigade för 
målen 1, 2, 5b och 6 och företag i andra medlemsstater och i tredje land. 
Vid EUROPARTENARIATET i Nordrhein-Westfalen (Dortmund, 20-
21 mars 1995) deltog ca 5 000 besökare från 54 länder. 357 tyska företag 
hade omkring 10 000 affärssamtal med de 2 000 besökande små och 
medelstora företagen. Av dessa kom 200 från länder som ingår i Obero­
ende staters samvälde. 
EUROPARTENARIATET i Portugal (Lissabon, 24-25 november 1995) 
var också en stor framgång. 406 portugisiska företag sammanträffade 
med omkring 2 000 små och medelstora företag vid 13 000 kontakttillfäl­
len. 
Kommissionen stöder också deltagandet i dessa arrangemang av företag 
från Öst- och Centraleuropa, Oberoende staters samvälde och Medelhav­
sområdet. 
5. Strukturfonderna och teknisk forskning och utveckling 
1995 innebar en fortsättning av den verksamhet som inleddes 1993 med kommissionens meddelande 
"Sammanhållning och teknisk forsknings- och utvecklingspolitik" '. Detta meddelande tog sig redan 
* Se Årsrapport 1994. 
5 Kommissionens rapport om De små och medelstora företagens roll som dynamisk källa för sysselsättning, tillväxt 
och konkurrenskraft i Europeiska unionen (SEC(95)2097). 
«KOM(93)203, 12.5.1993. 
222 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
1994 uttryck i ett ökat hänsynstagande till social och ekonomisk sammanhållning i det fjärde 
ramprogrammet för forskning och, när det gäller strukturfonderna, till forskningsaspekter och den 
tekniska utvecklingen. Stödet från strukturfonderna till forskning och teknisk utveckling har ökat 
påtagligt i volym (delvis beroende på att budgetanslaget till strukturfonderna nästan fördubblats för 
perioden 1994-1999), men även procentuellt sett jämfört med föregående period7. Det kan erinras om 
att dessa åtgärder utgör 5 % av gemenskapsstödet inom mål 1 och 12 °/o inom mål 2. I ESF-
förordningen i dess ändrade utformning stadgas vidare att ESF skall stödja utbildningsåtgärder inom 
forskning, vetenskap och teknik inom ramen för målen 1, 2 och 5b. 
Under 1995 sattes merparten av programmen inom gemenskapsinitiativen SME och Adapt i gång. 
Initativet SME gör det möjligt att finansiera åtgärder som främjar ett samarbete på FoU-området 
mellan småföretagen själva eller mellan dessa och forskningscentra, centra för tekniköverföring, 
universitet och utbildningscentra. Initiativet Adapt (1,5 miljarder ecu, varav 400 miljoner för mål 1-
områden) stöder bland annat samarbete och utbyte mellan företag samt forskning som gäller 
tekniköverföring till företag och yrkesutbildningsorganisationer. Härtill kommer nyskapande åtgär­
der enligt artikel 10 i ERUF-förordningen. Inom ramen för denna inleddes under första halvåret 
1995 förslagsinfordringar som gällde utvecklingen av regionala förnyelsestrategier, regionala strate­
gier för utvecklingen av informationssamhället samt interregionala nät för utvecklingen av särskilda 
tillämpningar avseende informationssamhället*. Budgeten 1995-1999 för dessa åtgärder uppgår till 20 
miljoner ecu för informationssamhället och 15 miljoner ecu för samarbetsåtgärder som främjar 
nyskapande och tekniköverföring. 
I enlighet med meddelandet från år 1993 beaktas vidare i det fjärde ramprogrammet för forskning 
kravet på ekonomisk och social sammanhållning, särskilt inom det tredje delprogrammet (Spridning 
och utnyttjande av forskningsresultat) och det fjärde (Forskarutbildning och forskares rörlighet). 
Vad gäller det förstnämnda är nu 18 av totalt 52 innovationscentra i funktion i mål 1-områdena och 
ett i ett mål 6-område. Merparten av mål 2- och mål 5-områdena täcks av detta nät av innovations­
centra. Inom ramen för de forskarinriktade åtgärderna ställs talrika möjligheter till förfogande för 
forskare i de mindre gynnade regionerna, särskilt i mål 1- och mål 6-områden. Stipendier kan ges 
under ytterligare ett år för att främja forskarnas återgång till sitt ursprungliga laboratorium och 
finansiering kan ske av forskningsbesök på hög nivå i dessa regioner. Nätverk mellan mindre 
gynnade regioner och mer utvecklade regioner kan främjas. När det det är fråga om ansökningar om 
tillträde till större installationer kan valet ske med beaktande av effekten på den vetenskapliga och 
tekniska potentialen i de mindre gynnade regionerna. Stöd kan ges för att främja ett deltagande från 
de mindre gynnade regionernas sida i Eurokonferenserna. En utvärdering äger regelbundet rum av de 
framsteg som görs inom programmet beträffande sammanhållning (en särskild arbetsgrupp med 
uppgift att svara för sådan uppföljning inrättades 1995). 
6. Strukturfonderna och de transeuropeiska näten 
Strukturfonderna fortsätter att anslå en betydande del av sin budget till finansieringen av de olika 
transeuropeiska näten9. I och med att det har inrättats en "instrumentpanel" för att följa upp det 
finansiella stödet från olika gemenskapsorgan och likaså ett flerårigt programplaneringsförfarande 
för transport-TEN, kommer en bättre samordning och sammanhållning mellan de olika stödformer­
na att kunna komma till stånd. Vad gäller genomförandet av de transeuropeiska näten präglades 
1995 framför allt av antagandet av finansieringsförordningen10. I denna förordning fastställs villko­
ren och förfarandet vid beviljandet av finansiellt stöd från gemenskapen till projekt av gemensamt 
intresse inom ramen för de transeuropeiska näten för transporter, telekommunikationer och energi. 
Enligt förordningen skall en budget på 2,345 miljarder ecu gälla för perioden 1995-1999. 
' Se Årsrapport 1994. 
• Se kapitel I B.2 Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. 
* Se Årsrapport 1994. 
10 Rådets förordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 223 
Transeuropeiska transportnät 
Utbyggnaden av de transeuropeiska transportnäten, som delvis skall avhälpa bristen i randområdena 
på infrastrukturer och förbindelser med de centrala delarna av gemenskapens område, hänger nära 
samman med den gemensamma transportpolitikenl '. Gemenskapens medverkan på det här området 
skall ske enligt riktlinjer med syfte att främja förverkligandet av två grundläggande mål, nämligen 
den inre marknaden och den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Näten skall speciellt 
förbinda isolerade regioner, öar och randområden med gemenskapens centrala områden. Enligt 
bestämmelserna i ämnet i fördraget (avdelning XII, artiklarna 129b, 129c och 129c) skall målen, 
prioriteringarna och de stora handlingslinjerna slås fast i dessa riktlinjer, som också skall definiera 
projekt av gemensamt intresse. De samlade förslagen har intagits i gemenskapens riktlinjer för 
utvecklingen av det transeuropeiska transporttnätet, som godkändes vid andrabehandlingen i Euro­
paparlamentet i december 1995.1 dessa riktlinjer ses multimodala transporter som en av de lösningar 
som bör väljas för att stärka miljöskyddet. I riktlinjerna identifieras också följande komponenter i 
utbyggnaden av de transeuropeiska transportnäten: 
• Vägnätet (75 000 km), varav 20 000 km skall anläggas eller planeras under de närmaste tio åren. 
40 % av arbetena skall verkställas i randområdena. 
• Järnvägsnätet (73 000 km fram till år 2010), där målet är att undanröja flaskhalsar i de centrala 
områdena och förbättra kvaliteten på nätet i randområdena (utrustning, elektrifiering, nya 
anslutningslinjer etc). 
• Hamnarna. För medlemsstaterna i randområdena är det viktigt att hamnarna fungerar väl, likaså 
nätet för information och sjötrafikledning. Den framtida förbättringen .av detta nät (förbättrad 
säkerhet och effektivitet samtidigt som miljön i ekologiskt känsliga områden skyddas) berör 
direkt länderna i randområdena. 
• Flygplatsnätet, som framför allt har en roll att spela när det gäller möjligheterna att nå randområ­
dena, och det stegvisa genomförandet av ett nät för flygtrafikledning. Avsaknaden av ett sådant 
nät för närvarande är mycket kännbar i vissa randområden. 
Gemenskapens finansiella medverkan sker med stöd av den finansieringsförordning som nämndes i 
det föregående. Finansieringen sker i form av samfinansiering av genomför bar hetsstudier, lånega­
rantier och räntesubventioner, samt, i de fall det är motiverat, direkta investeringsbidrag som 
kompletterar de medel som medlemsstaterna anslår. Enligt den godkända budgetplanen har 1,8 
miljarder ecu anslagits för finansieringen av transportprojekt, särskilt de 14 projekt som identifiera­
des som prioriterade av Europeiska rådet i Essen12. 1995 beviljades 240 miljoner ecu. I syfte att 
maximera effekterna av gemenskapsstödet har kommissionen föreslagit ett vägledande flerårspro-
gram för perioden 1996-1999. Denna budget för transport-TEN kompletterar stödet från struktur­
fonderna (särskilt GSR), som finansierar vissa sträckor av transport-TEN (i Spanien, Irland och 
Italien) och stödet från sammanhållningsfonden, som också finansierar vissa TEN-avsnitt i de. 
stödberättigade medlemsstaterna. Sammanhållningen av alla dessa insatser sker via samråd och 
kontakter mellan kommissionens olika enheter. ERUF och sammanhållningsfonden bidrar i hög 
grad till genomförandet av projekt av gemensamt intresse, bland annat projekt som gäller de 
transeuropeiska näten. Härigenom kan bristen på infrastrukturer, som är ett av hindren för den fria 
rörligheten för personer och varor och från gemenskapens utkanter, lindras. ERUF samfinansierar 
också anslutningssträckor till TEN. Genom sina ansträngningar att stödja projekt som gäller olika 
transportmedel är dessa två fonder ett av de viktiga instrument som gemenskapen förfogar över när 
det gäller att bygga ut det transeuropeiska nätet och uppnå målet för detta, nämligen en hållbar 
rörlighet som är förenlig med gemenskapens miljöpolitik. 
" Denna politik redovisas i kommissionens meddelande "Den framtida utvecklingen av den gemensamma transport-
politiken (KOM(92)595). Till de centrala inslagen hör politiken för de transeuropeiska näten men också behovet av 
en integrering av miljöskyddet i transporterna. 
11 Se Årsrapport 1994. 
224 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Transeuropeiska energinät 
Riktlinjerna för de transeuropeiska näten för gas och elektricitet godkändes av Europaparlamentet 
vid andrabehandlingen den 26 oktober 1995 då också särskilda åtgärder rörande energi-TEN 
godkändes. Strukturfonderna medverkar, via GSR/SPD men även Interreg II, i betydande grad till 
utvecklingen av de transeuropeiska energinäten. Med stöd av delprogrammet Regen inom Interreg 
beviljade kommissionen 1995 ett betydande bidrag till utvecklingen av gasnäten i Grekland och på 
den iberiska halvön13. Dessa projekt ingår bland de tio projekt inom energisektorn som fastställdes 
som prioriterade av Europeiska rådet i Essen i december 1994. Ett grundläggande mål för politiken 
när det gäller energi-TEN är enligt artikel 129b i fördraget att bidra till ekonomisk och social 
sammanhållning och särskilt att förbinda randområdena med gemenskapens centrala områden. Som 
ett led i genomförandet av denna politik beviljade kommissionen 1995 12,2 miljoner ecu för 
samfinansiering av utredningar rörande energinäten, varav 6,5 miljoner ecu (53 %) för projekt i 
områden med eftersläpande utveckling. 
Transeuropeiska telekommunikationsnät 
På telekommunikationsområdet slutligen antogs riktlinjerna för TEN-RNIS den 19 oktober 1995. I 
dessa riktlinjer fastställs den allmänna ram som skall gälla för finansieringen av gemenskapsåtgärder 
avseende RNIS. 
7. Strukturfonderna och öppenhet i den offentliga upphandlingen 
i Respekten för gemenskapens bestämmelser om offentlig upphandling är ett av de krav som uttryckli-
] gen nämns i artikel 7 i den ramförordning som gäller för strukturfonderna. Kommissionen övervakar 
! på två olika sätt att gällande regler följs, dels i samband med ansökningar om samfinansiering, dels i 
! samband med att den utövar sin kontroll över fonderna och då övervakar att bestämmelserna 
respekterats. På grund framför allt av principen om partnerskap och programplanering utövas i det 
förra fallet förhandskontrollen av att bestämmelserna i fördraget och direktiven om offentlig 
upphandling iakttagits endast när det är fråga om större projekt på mer än 25 miljoner ecu. När 
programmen genomförs är det via uppföljningskommittéerna som kommissionen kan kontrollera att 
reglerna om offentlig upphandling har respekterats. På grund av det stora antalet projekt kan 
kommissionen emellertid inte genomföra en systematisk kontroll. Det ankommer i själva verket i 
första hand på de ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna att i samband med tilldelningen av 
offentliga kontrakt som gäller programgenomförandet systematiskt kontrollera att reglerna om 
offentlig upphandling har iakttagits. Vid kontrollbesök14 på platsen hör respekten för bestämmelser­
na om offentlig upphandling till det som systematiskt kontrolleras. I samband med behandlingen av 
tvisteärenden som aktualiserats på grund av att bestämmelserna om offentlig upphandling överträtts 
ingriper kommissionen dessutom i fråga om finansieringarna i de fall samfinansiering från gemen­
skapens sida är involverad. 1995 ledde några större tvisteärenden till att det kunde konstateras att 
bidrag från gemenskapen var inblandade. 
Trots dessa olika informationskällor är osäkerheten fortfarande stor och riskerna för diskriminering 
betydande. Systemet i sig — samfinansiering av program och inte av projekt — innebär att 
kontrollen av att den offentliga upphandlingen sker regelmässigt i huvudsak måste utföras av de 
nationella myndigheter som genomför programmen och svarar för projekturvalet. Kommissionen 
överväger ändå att vidta åtgärder för att förbättra situationen. Det gäller i första hand att säkerställa 
att direktiven har införlivats i den nationella lagstiftningen på ett korrekt sätt. En lösning som också 
bör prövas och diskuteras med medlemsstaterna skulle kunna vara att ett intyg om att reglerna om 
" Se kapitel I Cl Gemenskapsinitiativ. 
14 Se kapitel II B: Kontroller och finansiell förvaltning. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 225 
offentlig upphandling respekterats skall utfärdas till den som tilldelar kontrakten, att det inrättas ett 
organ som skall kontrollera tillämpliga bestämmelser på området och att den enhet som tilldelar 
kontrakten skall göras ansvarig när det är fråga om gemenskapsfinansiering. En sådan lösning skulle 
vila på subsidiaritetens och partnerskapets grund. Det är i alla händelser nödvändigt att gå vidare i 
utvecklingen av kontrollsystemet, så att ökad kunskap kan nås om Kur den offentliga upphandling 
som finansieras går till, och så att kontrollen kan bli mera preventiv och mindre repressiv. 
8. Strukturfonderna och konkurrenspolitiken 
Kommissionen utövar med stöd av artiklarna 92 och 93 i fördraget kontroll över statliga företagsstöd 
i den mån dessa snedvrider konkurrensen och påverkar handeln mellan medlemsstaterna. I de 
kriterier som kommissionen använder sig av vid sin bedömning av stöden tillmäts den ekonomiska 
och sociala sammanhållningen stor betydelse, vilket också bekräftas av de texter med allmän 
räckvidd som antogs 1995. I riktlinjerna för sysselsättningsstöd15 erinras sålunda om att dessa stöd 
kan få en positiv förhandsbedömning om de syftar till att skapa nya arbetstillfällen i en mindre 
gynnad region. Vidare stadgas i gemenskapsramen för statliga stöd till forskning och utveckling16 att 
vissa tillägg skall ske när stödprojekten genomförs i stödområden. Men det är också viktigt att 
kommissionen ser till att dess strukturpolitik ligger i linje med konkurrenspolitiken, eftersom 
företagsstödet utgör en betydande del av strukturåtgärderna. För att säkerställa denna samstämmig­
het granskar kommissionen de stödåtgärder som ingår i programplaneringsdokumenten och kontrol­
lerar särskilt att de nationella motsvarigheterna till gemenskapens finansiering ryms inom de system 
som godkänts av kommissionen i enlighet med artiklarna 92 och 93 i fördraget. 
De åtgärder för ökad samstämmighet mellan konkurrenspolitiken och strukturpolitiken som inleddes 
199417 fortsatte under 1995. För det första kunde översynen av kartorna över områden som är 
berättigade till regionalt stöd på det nationella planet i Spanien och Belgien slutföras. Förutom att 
dessa kartor respekterar tidsplanen för programplaneringen för de olika målen för strukturfonderna, 
ger de bättre samstämmighet mellan å ena sidan de områden som mottar nationella stöd, å andra 
sidan de områden som kan komma i fråga för stöd från strukturfonderna. För det andra inlämnade 
de tre nya medlemsstaterna Österrike, Finland och Sverige sina förteckningar över de system som 
omfattas av samfinansiering från gemenskapens sida till kommissionen. En del av systemen har 
accepterats som de är, eftersom de godkändes 1994 inom ramen för avtalet om Europeiska ekono­
miska samarbetsområdet. Andra, som hade införts innan EES-avtalet trädde i kraft, har ändrats i 
enlighet med gemenskapens konkurrensregler. Kartorna över regionala stöd i de nya medlemsstater­
na kunde sålunda även de godkännas 1995. Det förhållandet att det kvarstår några områden som är 
stödberättigade enligt mål 1, 2, 5b och 6 men inte tagits med av en medlemsstat på dess karta över 
regionala stöd utesluter inte samfinansiering av företagsstöd från strukturfondernas sida. De stödsy­
stem som godkänns i dessa stödberättigade områden bör då vara förenliga med bestämmelserna om 
stöd till små och medelstora företag och till de riktigt små företagen eller också ingå i horisontella 
system för miljöstöd eller stöd till forskning och utveckling. Den ökade samordningen av beslutsför­
farandet när det gäller å ena sidan strukturfondsstöd, å andra sidan statliga stöd fortsätter att vara 
fruktbärande i den mån det leder till ett snabbare beslutsfattande när det gäller att bevilja stöd från 
strukturfonderna. 
15 EGT nr C 334, 12.12.1995. 
'«EGT nr C 45, 17.2.1996. 
" Se Årsrapport 1994. 
226 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
9. Strukturpolitik och allmän utbildning och yrkesutbildning 
1995 var det första året för gemenskapens nya generation av åtgärdsprogram inom allmän utbildning 
och yrkesutbildning. Dessa nya åtgärdsprogram, nämligen Socrates18 och Leonardo da Vinci19, 
antogs av rådet på grundval av artiklarna 126 och 127 i Fördraget om Europeiska unionen. Båda 
programmen kräver ett sammanhängande eller komplementerande genomförande med andra gemen­
skapsinitiativ och gemenskapsprogram. Dessutom fastställs det i artikel 8 i rådets beslut om upprät­
tande av programmet Leonardo da Vinci att "inom ramen för sitt ansvar för att genomföra 
gemenskapens stödramar skall medlemsstaterna fritt kunna fastställa sammanhang mellan'detta 
program och strukturfonderna". 
Betoningen på sammanhang och komplementaritet är självklar mot bakgrund av utvecklingen efter 
Europeiska rådets möte i Essen som satte allmän utbildning och yrkesutbildning överst på den 
politiska dagordningen som nyckelfaktorer för sysselsättning och konkurrenskraft. Resultaten av 
innovativa utbildnings- och yrkesutbildningsprojekt måste få inflytande på strukturfondernas all­
männa finansieringspolitik. 
Praktiska åtgärder har vidtagits för att säkerställa komplementaritet mellan gemenskapsinitiativen 
Adapt och Employment och Leonardo da Vinci-programmet. De tjänstegrenar inom kommissionen 
som är ansvariga för dessa program utarbetade i mars 1995 ett ramdokument om komplementaritet 
som beskrev ramarna för de åtgärder som skall vidtas. Syftet med åtgärderna var dels att undvika 
dubbelfinansiering och dels att dra nytta av komplementerande genomförande av båda dessa 
program. 
" Europaparlamentets och rådets beslut 819/95/EG av den 14 mars 1995 om upprättande av gemenskapens 
åtgärdsprogram "Socrates". 
•• Rådets beslut 94/819/EG av den 6 december 1994 om upprättande av ett åtgärdsprogram för genomförandet av en 
yrkesutbildningspolitik för Europeiska gemenskapen. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfondens 1995 227 
KAPITEL III 
INTERINSTITUTIONELL DIALOG, REGIONALT PARTNERSKAP 
DIALOGEN MED EKONOMISKA OCH SOCIALA PARTNER 
INFORMATION OCH KOMMUNIKATION 
229 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
A. INTERINSTITUTIONELL DIALOG 
Genomförandet av strukturfonderna ger upphov till en ständig och mycket skiftande dialog mellan 
kommissionen och övriga gemenskapsinstitutioner. Och denna dialog växer i omfattning, både vad 
gäller antalet inbegripna parter och de frågor som behandlas. Diskussionsformerna har stor spänn­
vidd och omfattar allt från rent informationsutbyte — som nu äger rum systematiskt mellan 
kommissionen och framför allt Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Region­
kommittén — till antagandet av officiella skrivelser till andra institutioner i form av, från kommis­
sionen, meddelanden och, från de andra institutionerna, yttranden och resolutioner. Dialogen sker 
främst genom sammanträffanden i formella (t.ex. Europaparlamentets sammanträden eller utskotts­
sammanträden, ministermöten etc), eller informella (seminarier och gemensamma arbetsgrupper) 
sammanhang samt på politisk eller teknisk nivå (mellan organisatoriska enheter och inom de olika 
kommittéerna för strukturfonderna). 
De frågor som tas upp via denna mångfald av kontakter sträcker sig självfallet över ett mycket vitt 
fält. Här ingick 1995 naturligtvis det som var de stora frågorna under året för strukturfonderna och 
för den ekonomiska och sociala sammanhållningen, nämligen antagandet av programmen i de nya 
medlemsstaterna och det nya gemenskapsinitiativet Peace för försoning och fred på Nordirland, 
förberedelsen av kommissionens beslut om fördelning av anslagsreserven för gemenskapsinitiativen 
och samrådet i anslutning härtill, arbetet med att förbereda den andra programfasen för mål 2 under 
perioden 1997-1999 och synpunkterna på den Femte rapporten om den socioekonomiska utvecklin­
gen i regionerna (som antogs 1994). Frågorna gällde också genomförandet av strukturfonderna, t.ex. 
deras effektivitet och utvärderingen av dem, framstegen i det praktiska och finansiella genomföran­
det av åtgärdsprogrammen och de regionala myndigheternas och de ekonomiska och sociala parter­
nas medverkan. Men diskussionerna gällde också frågor i kringmiljön för strukturfonderna, t.ex. 
sambandet med utvecklingen av en fysisk planering på europeisk nivå och strukturfondernas bidrag 
\ till främjandet av nya arbetstillfällen. 
1. Dialogen med Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén 
1.1. Europaparlamentet 
Under 1995 pågick en kontinuerlig och givande dialog mellan kommissionen och Europaparlamen­
tet. Inledningsvis bör erinras om att alla programplaneringsdokument som gäller strukturåtgärder 
överlämnas till parlamentet i enlighet med den " uppförandekod" som undertecknades av kommissio­
nen och Europaparlamentet i juli 1993. Dialogen mellan kommissionen och Europaparlamentet sker 
framför allt genom de resolutioner och yttranden om strukturpolitiken som parlamentet antar på 
initiativ av parlamentets fackutskott och genom att representanter för kommissionen regelbundet 
närvarar vid utskottssammanträdena. 
På det regionalpolitiska området yttrade sig parlamentet 1995 om flera insatser från strukturfonder­
na: stödet till Portugal för ett särskilt program för moderniseringen av landets textil- och bekläd­
nadsindustri •, det särskilda programmet för stöd till freds- och försoningssträvandena på Nordirland 
(initiativet Peace)2, kommissionens förslag om att undantagsvis bevilja gemenskapsstöd till återupp­
byggnaden av områden som drabbats av cyklonen över Madeira i oktober 1994 och förslaget till 
beslut om nedsatta tullavgifter på rom framställt enligt traditionella metoder i de franska utomeuro­
peiska departementen. 
Parlamentet yttrade sig också över Femte rapporten om den socioekonomiska situationen och 
utvecklingen i gemenskapens regioner. Parlamentet konstaterar i sitt yttrande att de ekonomiska och 
' Detta program antogs ursprungligen 1993 som gemenskapsinitiativet Textil-Portugal, men överfördes sedan till 
rubrik 3 i budgetplanen (se Årsrapport 1994 och kapitel I B.l Gemenskapsinitiativ. 
2 Se kapitel I B.l Gemenskapsinitiativ. 
210 
. Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
sociala skillnaderna fortfarande, trots att situationen generellt sett förbättrats i regionerna, är stora 
och anser att en prövning bör ske av vilka faktorer som inverkar negativt och bidrar till att öka 
orättvisorna. Parlamentet kräver också en utvärdering av strukturåtgärderna och det finansiella 
stödet och förstärkta kontrollåtgärder och påföljder i de fall stödet utnyttjats felaktigt. Parlamentet 
begär också en utredning av kriterierna för stödberättigande från strukturfonderna i syfte att 
säkerställa ökad effektivitet och av effekterna av EU:s framtida utvidgning. Parlamentet antog 
vidare en resolution med anledning av meddelandet "Europa 2000+ " och kräver i den bland annat 
att 1996 års regeringskonferens skall ta initiativ till att nödvändiga bestämmelser för att genomföra 
en fysisk planering på europeisk nivå införs i Fördraget om Europeiska unionen. Dessa bestämmelser 
bör särskilt innefatta antagandet av gemensamma riktlinjer som garanterar sammanhållning och 
komplementaritet mellan olika delar av gemenskapspolitiken, en förstärkning av politiken för de 
transeuropeiska näten och ett regelverk som underlättar gränsöverskridande och interregionalt 
samarbete. 
Kommissionen ställde sig under året sig till fullt förfogande när det gällde att inför utskottet för 
regionalpolitik redogöra för genomförandet av strukturpolitiken. Efter att först ha redogjort för det 
regionalpolitiska arbetsprogrammet för 1995 informerade sålunda kommissionsledamoten M. Wulf-
Mathies, som inom kommissionen ansvarar för frågor om regionalpolitik och sammanhållning, 
parlamentets ledamöter om resultatet av det informella ministermötet i Strasbourg den 30-31 mars 
19953 och om kommissionens förslag till beslut om fördelningen av anslagsreserven för gemenskaps­
initiativ4. Hon redogjorde också för det gränsöverskridande samarbetet och för länken mellan 
; ekonomisk och social sammanhållning och den ekonomiska och monetära unionen. I sistnämnda 
! fråga uttalade sig också kommissionsledamoten Y.-T. de Silguy, som inom kommissionen ansvarar 
i för ekonomiska och monetära frågor. Före årets utgång presenterade Wulf-Mathies vidare kommis-
j sionens arbetsprogram för år 1996, riktlinjerna för stödet i mål 2-områdena för perioden 1997-1999 
! samt meddelandet "Sammanhållningspolitik och miljö"s. Generaldirektören för regionalpolititik och 
; sammanhållning redogjorde för verksamheten inom finansieringsorganet för sammanhållning — 
föregångaren till sammanhållningsfonden — under åren 1993-1994 och presenterade innehållet i 
meddelandet om de nya regionala programmen för strukturfondernas mål 1 och mål 2. 
Vad särskilt gäller ESF fortsatte den arbetsgrupp som inrättades i slutet av 1994 mellan Europaparla­
mentets utskott för socialfrågor och ESF sin verksamhet under hela 1995. Detta flexibla organ, som 
består av å ena sidan fem ledamöter från utskottet för socialfrågor, å andra sidan direktören för ESF 
och fondens enhetschefer, sammanträdde i medeltal en gång per månad under 1995. De frågor som 
diskuterades var av övergripande natur såsom budgetgenomförandet, genomförandet av åtgärdspro­
grammen, utvärderingen och gemenskapsinitiativen, men också mer specifika frågor som till exempel 
nyskapande åtgärder enligt artikel 6 i ESF-förordningen, informationssamhället, revisionsrättens 
rapport, m.m. Arbetsgruppen besökte också Italien för att skaffa sig en direkt uppfattning om 
åtgärder som samfinansieras där av ESF. 
Vad beträffar frågor om jordbruk och landsbygdsutveckling ägde ett åsiktsutbyte rum i samband 
med utarbetandet av yttrandet över Femte årsrapporten för strukturfonderna (1993). Diskussionen 
gällde genomförandet inom de olika berörda målen (1, 5a, 5b) och inom gemenskapsinitiativet 
Leader av en politik för landsbygdsutveckling i Europeiska unionen. Svårigheterna att upprätthålla 
sysselsättningen på landsbygden och att diversifiera näringsverksamheten både inom jordbruket och 
inom sektorer utanför jordbruket samt behovet av hänsyn till naturvård och miljöskydd påtalades, 
liksom problem av mera administrativ karaktär såsom betalningssystemet och de ekonomiska och 
sociala parternas medverkan. Yttranden avgavs också om avgränsningen i de tre nya medlemsstater­
na av mindre gynnade bergsområden och jordbruksområden enligt bestämmelserna i rådets direktiv 
75/268/EEG av den 28 april 1975 om jordbruket i bergsområden och vissa mindre gynnade 
områden. Vad gäller gemenskapsinitiativen yttrade sig parlamentet över genomförandet i de tre nya 
' Se kapitel III A.3 Informella möten mellan ministrarna för regionalpolitik och fysisk planering. 
4 Se kapitel I B. 1 Gemenskapsinitiativ. 
5 Se kapitlel LA. 1.2. En större integration av miljöfråger. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 231 
medlemsstaterna, om anslagsfördelningen mellan initiativen och om fördelningen av anslagsreserven 
för de tolv gamla medlemsstaterna. 
Dialogen mellan kommissionen och parlamentets fiskeriutskott pågår också kontinuerligt. Efter att 
ha begärt socioekonomiska åtgärder till förmån för yrkesfiskare hälsade Europaparlamentet med 
stor tillfredsställelse att åtgärder hade antagits under året6. Kommissionsledamoten E. Bonino, som 
inom kommissionen ansvarar för fiskerifrågor, redovisade kommissionens ståndpunkt i frågan vid 
parlamentets plenarsammanträde i september 1995. Dialogen mellan kommissionen och parlamentets 
fiskeriutskott berikades under 1995 ytterligare genom ämnesinriktade diskussionsseminarier,'bland 
annat om strukturpolitiken till stöd för sektorn (San José de Compostela, 2-3 oktober 1995). 
1.2. Ekonomiska och sociala kommittén 
Kommissionen följer uppmärksamt arbetet inom Ekonomiska och sociala kommittén och deltar på 
alla nivåer, såväl politiska som tekniska, i kommitténs arbete. Under 1995 fortsatte kommissionen 
sina kontakter och studerade noga alla kommitténs yttranden. På det regionalpolitiska området blev 
tre rapporter från kommissionen föremål för yttranden från kommittén. Det gällde Femte årsrappor­
ten om genomförandet av reformen av strukturfonderna (1993), Femte rapporten om den socioeko­
nomiska situationen i regionerna samt Årsrapporten för finansieringsorganet för sammanhållning 
| (1993-1994). Kommissionen har tagit del av kommitténs kommentarer och förslag i yttrandena och 
i framfört sina synpunkter till kommittén. Kommittén antog också ett yttrande om initiativet Peace. 
| 
I sina initiativyttranden har kommittén valt att uppmärksamma "den framtida sammanhållningen" 
för den händelse en ny utvidgning kommer att ske. Vad gäller de lokala utvecklingsinitiativen erinrar 
kommittén om fördelarna med lokal utveckling från ekonomisk, fysisk och social synpunkt. I fråga 
om den fysiska planeringen uttalar sig kommittén om framtidsstudien "Europa 2000 + " och i detta 
sammanhang även om "Fysisk planering och interregional samarbete i Medelhavsområdet" utifrån 
perspektivet ökad ekonomisk och social sammanhållning. Kommittén ansluter sig i stor utsträckning 
till de synpunkter som framförs av kommissionen i meddelandet "Europa 2000 +". Kommittén 
understryker även den stora betydelsen av att det utvecklas en gemenskapssyn i fråga om den fysiska 
planeringen. Från denna synpunkt stödjer kommittén mycket bestämt en utveckling av det transna-
tionella samarbetet inom ramen för översynen av initiativet Interreg II7, liksom ansträngningarna 
inom kommittén för fysisk utveckling att utarbeta ett program för utveckling av gemenskapens 
område (SDEC). Ekonomiska och sociala kommittén uttalar sig slutligen för att den fysiska 
planeringspolitiken skall skrivas in i Fördraget om Europeiska unionen. 
Parallellt härmed har, vad beträffar ESF, dialogen fortsatt under 1995, och representanter för 
kommissionen har bland annat deltagit i kommitténs arbete rörande arbetsmarknadsfrågor och 
genomförandet av strukturfonderna. Detsamma gäller fiskeriområdet, där kommittén dessutom 
avgett två enhälliga yttranden i vilka den ställer sig positiv till två ändringar* i FFU-förordningen 
FFU (ändring av måttenheten för bruttotonnage och socioekonomiska åtgärder för yrkesfiskare). 
2. Regionkommittén 
Under 1995 fastställde kommissionen formerna för en fördjupad dialog med Regionkommittén 
genom att föreslå ett mycket brett upplagt samarbete på grundval av ett årligt samrådsprogram som 
går utöver de fem områden som förutsetts i fördraget och omfattar inte endast lagstiftningsförslag 
utan också samråd i det beredningsskede som föregår förslagen. I ett anförande inför plenarsamman­
trädet i september 1995 redogjorde M. Wulf-Mathies för sin syn på informationssamhället som 
* Se kapitel I A.5.2 Mål 5a Fiskeri. 
7 Se kapitel I B.l Gemenskapsinitiativ. 
• Se kapitel I A.5.2 Mål 5a Fiskeri. 
232 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
medel att stärka sammanhållningen i gemenskapen och underströk den roll medlemsstaterna och de 
regionala och lokala myndigheterna bör spela för att säkerställa att alla regioner blir delaktiga i 
informationssamhället på ett rättvist sätt. 
Kommittén tog ställning till ett antal aktuella frågor som direkt eller indirekt rör regionalpolitiken 
och sammanhållningspolitiken. Kommittén yttrade sig bland annat på eget initiativ om gemenskaps­
initiativet Peace, om stadsutvecklingen, om nyskapande åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordnin-
gen och om årsrapporten för sammanhållningsfonden (1994). I ett initiativyttrande om de regionala 
och lokala myndigheternas roll inom ramen för strukturfondernas partnerskapsprincip föreslår 
kommittén, samtidigt som den konstaterar att framsteg gjorts i tillämpningen av principen, att de 
territoriella myndigheterna skall anknytas närmare till genomförandet av strukturåtgärderna. Kom­
mittén föreslår att artikel 4 i strukturfondförordningen ändras så att också regionala och lokala 
myndigheter formellt omfattas av partnerskapet*. 
Regionkommittén avgav också ett utförligt yttrande över kommissionens meddelande "Europa 
2000 + ". Kommittén ställer sig mycket positiv till meddelandet och delar de viktigaste slutsatserna i 
det. Kommittén uttalar sig bland annat till förmån för en fysisk planering på gemenskapsnivå, vars 
första konkreta uttryck bör vara utarbetandet av SDEC. Den bekräftar det förslag som redan 
framförts i kommitténs yttrande över översynen av Fördraget om Europeiska unionen, nämligen att 
den fysiska planeringen, liksom det interregionala, gränsöverskridande och transnationella samarbe­
tet, bör skrivas in i fördraget. 
Två yttranden slutligen berörde direkt landsbygden. Det ena gällde utvecklingen av landsbygdsturism 
och "föreslår en bättre sammanhållning av gemenskapens åtgärder och en harmonisering av den 
nationella politiken för utvecklingen av landsbygdsturism". Det andra gällde Europaöverenskommel­
sen om bergsregioner som utarbetats av Kongressen för lokala och regionala myndigheter i Europa 
(Europarådet). Kommittén föreslår i detta yttrande att Europeiska unionen och dess medlemsstater 
1 skall ansluta sig till överenskommelsen. Landsbygdsproblematiken togs också upp i andra yttranden, 
bland annat i ett över meddelandet "Europa 2000 + " och ett annat om "Åtgärder för att motverka de 
socioekonomiska och miljömässiga följderna av torkan i Sydeuropa". 
3. Informella möten mellan ministrarna för regionalpolitik och fysisk planering 
Ministrarna för regionalpolitik och fysisk planering höll under året två informella möten, det ena i 
Strasbourg den 30-31 mars 1995 under franskt ordförandeskap, det andra i Madrid 30 november — 1 
december 1995 under spanskt ordförandeskap. 
Vad först gäller regionalpolitiken sammanfattade mötet i Strasbourg läget när det gäller genomför­
andet av de regionalpolitiska åtgärderna för perioden 1994-1999. Ministrarna gjorde en bedömning, 
av resultatet av arbetet 1994 med att fastställa programmen inom målen 1, 2 och 5b och uttalade sig 
om de nödvändiga förutsättningarna för att stödet från strukturfonderna skall bli framgångsrikt 
under de påföljande åren. Flera punkter underströks om vilka enighet rådde. Främjandet av varaktig 
sysselsättning skall prioriteras, och i denna prioritering måste alla parter och alla berörda sektorer 
mobiliseras. Generellt sett måste stödet koncentreras till vissa viktigare prioriteringar som till fullo 
beaktar unionens politiska riktlinjer. Det är slutligen absolut nödvändigt att se till att strukturfond-
medlen utnyttjas effektivt, vare sig det skall ske genom en mer ingående övervakning, fristående 
utvärderingar som är så heltäckande som möjligt eller förstärkning av den finansiella kontrollen. 
Ökad effektivitet för fonderna är en gemensam uppgift för medlemsstaterna och kommissionen. 
Ministrarna enades i Strasbourg om tid och plats för en diskussion om hur strukturfonderna kan få 
ännu större effekter på sysselsättningen. Fortsatta diskussioner kommer också att äga rum om hur 
partnerskapet kan fungera bättre och berikas bland annat i syfte att ytterligare stärka prioriteringen 
av sysselsättningen. 
' Se kapitel III B Regionalt partnerskap. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 233 
Vid mötet i Madrid den 30 november och 1 december 1995 diskuterade ministrarna förberedelserna 
av de nya programmen inom mål 2 för perioden 1997-1999'°. En överväldigande majoritet bland 
ministrarna var positivt inställd till ett fortsatt angreppssätt i linje med det som gäller för den första 
etappen 1994-1996. De slog emellertid fast att ansträngningar borde göras för att förhöja effektivite­
ten i strukturfonderna genom att koncentrera resurserna till de områden som har störst behov av 
dem. Ministrarna och kommissionen enades också om att de åtgärder som samfinansieras av 
strukturfonderna bör bidra i betydande mån till att skapa arbetstillfällen i mål 2-områdena. De ansåg 
att de nya programmen inom mål 2 bör gälla forskning/utveckling, miljöskydd och främjande av 
lika möjligheter med beaktande av den individuella situationen i varje region och av dess speciella 
behov. 
Vad så gäller den fysiska planeringen fördjupades under mötena de diskussioner som tidigare ägt 
rum11. Diskussionerna koncentrerades kring tre viktiga, sinsemellan förbundna frågor: utarbetandet 
av SDEC, igångsättningen av projekt för transnationellt samarbete inom fysisk planering samt 
frågan om den räckvidd som en strategi för fysisk planering på gemenskapsnivå lämpligen bör ges. 
Vid mötet i Strasbourg presenterades "trendscenarios" över det europeiska territoriet, dvs. en 
framåtblickande vision i kartografisk form av hur detta område kommer att utvecklas om de 
politiska förutsättningarna förblir oförändrade. Denna övning utgjorde en första etapp i en utökad 
förståelse för de särdrag som olika delar av gemenskapens område har. Diskussionerna i frågan 
fördjupades ytterligare i Madrid. De första inslagen i de politiska lösningar som föreslagits av 
! medlemsstaterna presenterades vid mötet som upptakt till den praktiska tillämpningen på det egna 
I området av de principer som uttalats vid mötet i Leipzig ett år tidigare. Ministrarna kom också 
! överens om att under 1997 behandla ett första officiellt SDEC-projekt. 
| I fråga om transnationellt samarbete om fysisk planering underströk ministrarna vid de två mötena 
i den stora vikt de fäster vid det nya gemenskapsinitiativet Interreg II12. Kommissionsledamoten M. 
| Wulf-Mathies presenterade slutligen två diskussionspapper om en framtida fysisk planering på 
i gemenskapsnivå, det ena om de politiska och institutionella förutsättningarna för en fysisk planering 
av det europeiska området, det andra om den europeiska dimensionen av den fysiska planeringen. 
4. Yttranden från kommittéerna 
Verksamheten inom de fem kommittéer som biträder kommissionen vid genomförandet av struktur­
fonderna13 ökade i omfattning under 1995 och gällde i huvudsak två frågor, antagandet av program­
men i de tre nya medlemsstaterna och genomförandet av strukturfonderna. 
Rådgivande kommittén för utveckling och omvandling av regioner sammanträffade tre gånger, blev 
föremål för skriftligt samrådsförfarande två gånger och avgav sammanlagt sexton yttranden, varav 
tre via det skriftliga förfarandet. Yttrandena, som alla var enhälliga och tillstyrkande, gällde 
programmen för de nya medlemstaterna, först förteckningen över stödberättigade områden för mål 
2, därefter de egentliga samlade programplaneringsdokumenten för målen 1, 2 och 6. Vad gäller 
genomförandet av strukturfonderna informerades kommittén av kommissionen om riktlinjerna för 
igångsättningen av åtgärder enligt artikel 10 i ERUF-förordningenM. Härefter utarbetades och 
utdelades till kommitténs ledamöter en Vägledning för nyskapande åtgärder. Vidare diskuterades 
utvecklingen av en fysisk planering på EU-nivå, bland annat med ledning av de impulser som de 
" Enligt artikel 9 i ramförordningen för strukturfonderna skall programarbete för mål 2 ske i två successiva etapper 
om tre år vardera (1994-1006 och 1997-1999). Vid utgången av den första etappen skall kommissionen, i nära 
samråd med medlemsstaterna, lägga fram förslag till ändring av de stödberättigade områdena. 
" Här hänvisas särskilt till mötena i Korfu och Leipzig (1994), som omnämnts i Sjätte årsrapporten (1994). 
,J Se kapitel I B.l Ge Gemenskapsinitiativ. 
11 Enligt artikel 17 i rådets ramförordning om strukturfonderna (förordning (EEG) nr 2052/88 i dess ändrade lydelse). 
" Se kapitel I B.2 Nyskapande åtygärder och tekniskt bistånd. 
234 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
informella mötena mellan de ansvariga ministrarna på området13 gett. Ett givande åsiktsutbyte ägde 
också rum kring olika aspekter på genomförandet av principerna och programmen, såsom utvärde­
ringen av de regionalpolitiska åtgärderna, kontrollen av additionalitetsprincipen, kommissionens 
interna rutiner för godkännande av programmen, de finansiella oriktigheter som konstaterats i 
förvaltningen av strukturfonderna och genomförandet av bestämmelserna om information och 
offentlighet. Genom dessa diskussioner har det varit möjligt för kommissionen och medlemsstaterna 
att informera om sina mål och om de utmaningar som var och en har att möta, vilket gör det lättare 
att identifiera de punkter som måste förbättras för att stödet, särskilt stödet från ERUF, skall kunna 
genomföras effektivt. 
Även ESF-kommittén var mycket aktiv under 1995. Sedan mandattiden för tre av ledamöterna löpt 
ut förnyades kommitténs sammansättning genom ett beslut av rådet i oktober 1995. Kommittén höll 
fem sammanträden och avgav i samband härmed, i enlighet med gällande bestämmelser, yttranden 
över kommissionens förslag till beslut om GSR/SPD. I huvudsak gällde dessa de nya medlemsstater­
na. Som rådgivande kommitté för frågor om omvandling och utveckling av regionerna behandlade 
ESF-kommmittén vidare inom ramen för partnerskapet övergripande frågor med anknytning till 
genomförandet av strukturfonderna, såsom budgetgenomförandet, oriktigheter som anmälts av 
medlemsstaterna och identifieringen av de slutliga stödmottagarna. De mera framåtblickande diskus­
sionerna gällde bland annat gemenskapsinitiativet Peace, framstegen i genomförandet av gemen­
skapsinitiativen, riktlinjerna för sysselsättningsstödet, inriktningen av genomförandet av åtgärderna 
inom den sociala dialogen och nyskapande åtgärder enligt artikel 6 i ESF-förordningen. Sedan nya 
impulser getts arbetet ägnade sig kommittén också åt att fastställa ett arbetsprogram för 1996.1 syfte 
I att främja ett mer aktivt deltagande från kommittéledamöternas sida diskuterades också frågan om 
i att tillsätta en särskild arbetsgrupp som skall bidra till det arbete som kommer att aktualiseras med 
j anledning av slutsatserna från Europeiska rådet i Essen och åtgärdsplanerna på sysselsättningsområ-
| det. 
| Även förvaltningskommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling (STAR-kommittén) 
; sammanträde ofta 1995, nämligen 11 gånger. Sammanlagt 180 tillstyrkande yttranden avgavs över 
! åtgärder som förelades kommittén. Kommittén knöts nära till arbetet med den nya fasen av mål 5b. 
Information om framstegen i fråga om SPD för mål 5b togs sålunda upp som punkt på dagordningen 
för varje sammanträde. Vidare avgav kommittén enhälliga, tillstyrkande yttranden över alla de SPD 
inom mål 5b som lades fram 1995 och över förslagen till beslut om att godkänna dessa. Kommitténs 
yttrande begärdes också i en rad andra frågor, dels om åtgärder inom mål 5a (bland annat de nya 
programmen för förädling och avsättning av jordbruksprodukter), dels'om kompletteringsåtgärder 
inom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (särskilt åtgärder på jordbruksmiljöområ­
det). 
Ständiga förvaltningskommittén för fiskeristrukturer sammanträdde sex gånger under 1995, och alla 
strukturåtgärder som gällde sektorn förelades kommittén. Sammanlagt avgav kommittén sex till­
styrkande yttranden, varav fem var enhälliga och gällde SPD för mål 5a- Fiskeri och mål 6 i de nya 
medlemsstaterna, och ett gällde den nya förordningen om regler för utbetalning av stöd från FFU1 *. 
Förvaltningskommittén för gemenskapsinitiativ slutligen sammanträdde i slutet av 1995 för en första 
diskussion om fördelningen av anslagsreserven för gemenskapsinitiativen och om de ändrade riktlin­
jerna för de fyra initiativen Interreg II, Urban, Emploi och Adapt. Avsikten var att ha en 
orienterande diskussion innan Europaparlamentet skulle avge sitt yttrande i början av 1996 och 
kommittén sedan antog sitt formella yttrande. Kommissionen fick vid detta sammanträde tillfälle att 
redogöra för de prioriteringar som varit styrande för förslaget till fördelning av anslagsreserven", 
och medlemsstaternas delegationer hade möjlighet att ge uttryck för sina synpunkter, vilka kommis­
sionen förband sig att beakta så långt möjligt. Kommissionen informerade vid detta sammanträde 
också medlemsstaterna om riktlinjerna för samfinansiering av de nationella näten inom ramen för 
Leader II. 
" Se punkt 3 ovan. 
'«Kommissionens förordning (EG) nr 1796/95 av den 25 juli 1995, EGT nr L 174, 26.7.1995. 
17 Se kapitel I B.l Gemenskapsinitiativ. 
Sjunde årsrapporten—Strukturfonderna 1995 235 
B. REGIONALT PARTNERSKAP 
1. Översikt 
I och med att programverksamheten kom i gång effektivt 1995 gick övervakningen av stödet genom 
partnerskapet på regional nivå in i ett aktivt skede (inom ramen för mål 5b till exempel kan nämnas 
att det ägde rum 86 sammanträden med regionala övervakningskommittéer). Det har därför ansetts 
lämpligt att i denna rapport redovisa hur partnerskapet och programövervakningen har lagts upp på 
regional nivå. Uppgifterna i föregående årsrapport om arbetet med att ta fram de nya programmen 
illustrerar mångfalden administrativa strukturer i EU:s regioner och medlemsstater och deras olika 
sätt att fungera. Ett effektivt fungerande regionalt partnerskap när det gäller stödet från strukturfon­
derna är naturligtvis beroende av denna institutionella och politiska mångfald. De uppgifter som för 
närvarande föreligger om inrättandet av förvaltnings- och övervakningsorgan bekräftar först och 
främst ett brett deltagande från de regionala myndigheternas sida. Detta innebär en förbättring 
jämfört med föregående programperiod. Situationen skiljer sig mera åt vad gäller övriga regionala 
och lokala partner, särskilt lokala, allt efter institutionell och finansiell kompetens. I några fall 
består dock de organ som medverkar i övervakningen av åtgärderna av lokala myndigheter eller av 
representanter för sådana myndigheter. 
Miljömyndigheternas medverkan 
Alltsedan strukturfondförordningen ändrades 1993 föreligger skyldighet att knyta miljömyndig­
heterna till förberedelserna och genomförandet av programmen. Deras roll är särskilt viktig när 
det gäller att säkerställa att gemenskapens bestämmelser på miljöområdet iakttas. Av programpla­
neringsdokumenten skall framgå de åtgärder som vidtagits för att genomföra denna anknytning. 
Även i kommissionens meddelande "Sammanhållningspolitik och miljö" 1 understryks miljömyn­
digheternas betydelse vid genomförandet av strukturåtgärderna. Av bestämmelserna i förordning­
arna följer bland annat att miljöorganen skall ingå i övervakningskommittéerna för de olika 
programmen, särskilt när programmen omfattar åtgärder som påverkar miljön. 
När det gäller genomförandet av strukturstödet är övervakningskommittéerna den viktigaste formen 
för utövandet av partnerskapet, vare sig det är fråga om nationell, regional eller kanske tvärregional 
nivå. Sättet att arbeta i dessa kommittéer, som sammanträder minst två gånger per år för varje 
stödform (GSR, åtgärdsprogram, globalt stöd etc), är i regel tillfredsställande och ger olika 
regionala och lokala partner full möjlighet att knytas till arbetet. Det skall emellertid erkännas att det 
regelverk inom vilket partnerskapet utövas innebär att procedurerna på nationell nivå och på 
gemenskapsnivå (olika samrådsnivåer, tidsfrister, mångfalden stödområden etc.) är ganska kompli­
cerade. 
Denna komplexitet kan i vissa fall avskräcka en del berörda parter från att medverka fullt ut och 
aktivt. Enligt kommissionens mening kan vissa förenklingar införas när det gäller förvaltningen av 
strukturfonderna. Samtidigt innebär kravet på god förvaltning av strukturfondernas medel att det 
måste finnas rutiner som garanterar att resurserna används effektivt och att kontroller sker. En 
betydande del av arbetet i dessa kommittéer ägnas normalt åt finansiell övervakning och åt genomfö­
rande av stödet. Det finns anledning att förstärka de mer övergripande analyserna av de strategier 
som tillämpas, liksom analysen av resultatet och effekterna av åtgärderna. Eftersom kommittéernas 
uppdrag i hög grad är åtgärdsinriktat är deras arbete inte alltid organiserat så att de lätt kan stödja 
mål, eller i förekommande fall förslag till ändrade mål, som under programmens gång beslutas av 
gemenskapens institutioner (till exempel meddelandena om sysselsättning, miljö, lika möjligheter 
m.m.). 
Den enkätundersökning om det regionala partnerskapet som utförts av Regionkommittén2 och dess 
yttrande i frågan bekräftar i stora delar denna analys. Kommittén konstaterar särskilt att "med få 
Se kapitel I A. 1.2 Förstärkt integrering av miljöhänsyn. 
Initiativyttrande nr 234/95 av den 20 juli 1995: "De regionala och lokala myndigheternas roll inom ramen för 
strukturfondernas partnerskapsprincip". 
236 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
undantag är de lokala och regionala myndigheterna i dag mer involverade än de var under föregåen­
de programperiod" (punkt 17). Kommittén understryker att partnerskapet förutsätter en "politisk 
vilja" och redovisar "fördelarna med*att parterna nära involveras i arbetet" (punkt 36). Kommittén 
anser emellertid att det är nödvändigt att "förenkla hela regelverket för strukturfonderna" (punkt 
23). Bland de förslag som framförs av Regionkommittén bör några särskilt framhållas: 
• Programplaneringsdokumenten bör undertecknas gemensamt av berörda parter (staten, regionen, 
kommissionen). Denna rutin tillämpades tidigare i samband med de integrerade programmen i 
Medelhavsområdet och är av uppenbart stort politiskt intresse, samtidigt som den skulle vara 
relativt betungande att genomföra. 
• Åtgärder bör vidtas för att minska "bristen på tydlighet i förordningarna vad gäller partnerska-
pets uppgifter". Detta intressanta förslag går kanske inte att tillämpa omedelbart, men kommis­
sionen medger att det är välgrundat. Oklara formuleringar i förordningarna när det gäller 
ansvarsfördelningen vid genomförandet av stödet riskerar i vissa fall att negativt påverka både 
tydlighet och insyn och ett tillfredsställande genomförande av åtgärderna på fältet. 
• Lokala och regionala myndigheter bör formellt läggas till i artikel 4 i förordning (EEG) 2052/88 i 
dess ändrade lydelse, "för dessa har demokratisk legitimitet att representera regionala och lokala 
behov och prioriteringar". Artikel 4 nämner i själva verket redan "myndigheter och behöriga 
organ... utsedda av medlemsstaten på nationell, regional, lokal eller annan nivå". 
Allmänt sett ansluter sig kommissionen till de synpunkter som syftar till ett bättre fungerande 
regionalt partnerskap, men är också medveten om de begränsningar som följer av hänsynen till 
subsidiaritet, effektivitet och de olika parternas institutionella, juridiska och finansiella kompetens. 
2. Genomförandet av det regionala partnerskapet I medlemsstaterna3 
Belgien: Inom ramen för landets federala struktur förvaltas, verkställs och övervakas programmen 
under de två regionernas, Valloniens och Flanderns, ansvar. Övervakningskommittéernas samman­
träden leds av det federala utrikesministeriet. Granskningen av projekten och prövningen av om de 
uppfyller kraven för att vara stödberättigade och respekterar gemenskapens bestämmelser sker inom 
tekniska kommittéer. Kommissionen får närvara vid kommittésammanträdena utan rösträtt men kan 
framföra tekniska synpunkter. Endast för Valloniens del har bestämmelser om kommissionens 
deltagande i de tekniska kommittéerna skrivits in i tillämpningsföreskrifterna till programmen. Ett 
första urval av projekt sker i annat sammanhang, nämligen inom urvalskommittén, där kommissio­
nen inte deltar. På grundval av detta första urval organiseras sedan de tekniska kommittéerna, som 
sammanträder två gånger per år före övervakningskommittérnas sammanträden. I övervaknings­
kommittén för mål 5a Fiskeri är båda regionerna, den vallonska och den flamländska, representera­
de. 
Danmark: Liksom i Belgien organiseras i Danmark tekniska kommittéer parallellt med övervak­
ningskommittéerna. De tekniska kommittéerna sammanträdde sju gånger under 1995. Kommissio­
nen får närvara — vilket hittills inte förekommit — men endast som observatör. 
Tyskland: För de nya delstaterna och Östberlin (mål 1) genomförs GSR av en interregional övervak­
ningskommitté som täcker flera fonder, av horisontella underkommittéer och i varje delstat av en 
underkommitté för flera fonder. Den interregionala, fondövergripande övervakningskommittén 
sammanträdde två gånger under 1995. Den diskuterade då allmänna frågor om genomförandet av 
GSR, inrättade underkommittéerna i delstaterna och antog riktlinjer för de tekniska stödåtgärderna. 
När det gäller fiskerisektorn (mål 5a), där stödet inte är geografiskt bundet, deltar i flera medlemsstater de regionala 
representanterna som fullvärdiga medlemmar av övervakningskommittéerna. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfondens 1995 237 
Samtliga underkommittéer i delstaterna sammanträdde 1995, och i juni 1995 organiserade kommis­
sionen ett informationsseminarium där vissa praktiska och finansiella genomförandefrågor diskute­
rades, liksom åtgärder för att få till stånd ett ökat hänsynstagande till gemenskapspolitiken. 
För mål 2 har också särskilda lösningar införts. Vid sidan av den övervakningskommitté på federal 
nivå som täcker alla delstater och alla fonder, har kommissionen föreslagit att underkommittéer skall 
inrättas i delstaterna för program där gemenskapsstödet uppgår till mer än 40 miljoner ecu. Dessa 
kommittéer skall se till att programövervakningen på regional nivå blir effektiv och skall fungera 
enligt partnerskapsprincipen. Förhandlingarna med de nationella myndigheterna i frågan hade ännu 
inte avslutats i slutet av 1995. Det bör noteras att ansvarsområdet för övervakningskommittén och, 
om de inrättas, underkommittéerna för mål'2 omfattar programmen både inom mål 2 och inom 
gemenskapsinitiativen (utom Interregprogrammen, för vilka övervakningskommittéer inrättats på 
grund av deras speciella syften). I ett särskilt fall, delstaten Berlin, svarar en enda underkommitté, 
som redan sammanträtt en gång i slutet av 1995, för programmen både inom mål 2 (Västberlin) och 
inom mål 1 (Östberlin), inklusive de gemenskapsinitiativ som fastställts för Berlin. 
Vad så slutligen gäller mål 5b har ansvaret för genomförandet av de enskilda programmen lagts på 
delstaterna. För stödet inom fiskerisektorn är delstaterna representerade i två övervakningskommit­
téer. Nio delstater deltar i kommittén för mål 5a och sex delstater samt Berlin (östra delen) i 
kommittén för mål 1. 
Spanien: De regionala övervakningskommittéerna hade vardera två sammanträden 1995 för pro­
grammen inom mål 1 och ett sammanträde för programmen inom mål 2 och mål 5b. De regionala 
myndigheterna har medverkat i utarbetandet av prioriteringarna för stödet inom GSR för målen 1 
och 2 och i arbetet med att ta fram de regionala åtgärdsprogrammen. Deras andel av stödet från 
strukturfonderna varierar beroende på ansvarsområde, aktuell strukturfond och vad för slags 
åtgärder som skall genomföras. En mindre del av gemenskapsstödet har avsatts för lokala myndighe­
ter, även om dessa inte var involverade i utarbetandet av GSR. Av det stöd inom mål 1 som godkänts 
och/eller planerats utgör sålunda åtgärder som hör till de självständiga provinsernas och de lokala 
myndigheternas ansvarsområde 35 °7o respektive 10 % av det totala ERUF-stödet inom GSR, och för 
stödet inom mål 2 var siffran 48 % respektive 16 %. De regionala myndigheterna deltar också i de 
regionala övervakningskommittéerna för mål 1 och mål 2, som täcker flera fonder. Däremot är de 
lokala myndigheterna inte alltid representerade i dessa, utom i mål 2-kommittén för Baskien (de tre 
Diputaciones Forales ingår där som medlemmar) och motsvarande kommitté för Balearerna (tre 
kommittémedlemmar representerar samtliga elva stödmottagande kommuner) samt i kommittéerna 
för åtgärdsprogrammen "Lokal miljö" och "Lokal utveckling" inom mål 1. 
När det gäller mål 5b har i vissa regioner önskan att knyta de lokala myndigheterna till programge­
nomförandet tagit sig uttryck i att de "Regionala råden" och "Föreningarna för jordbruk i bergstrak­
terna" fullt involverats i programarbetet. Varje självstyrande provins slutligen är representerad när 
det gäller stödet inom fiskerisektorn, antingen i övervakningskommittén för mål 5a (sex provinser) 
eller i övervakningskommittén för fiskeri inom mål 1 (elva provinser). 
Frankrike: För stödet inom mål 1 och mål 2 leds övervakningskommittéerna av regionens prefekt och 
består av representanter för lokala och regionala myndigheter (regionråd, landsting, kommuner), för 
statliga regionala organ och för kommissionen. Samtliga kommittéer (fem för mål 1, 19 för mål 2) 
hade inrättats och börjat sammanträda 1995. För mål 5b har ansvaret för programgenomförandet 
lagts på statliga regionala organ, men i varje övervakningskommitté ingår också företrädare för 
lokala och regionala myndigheter och för ekonomiska och sociala parter. För att ta hänsyn till de 
stora skillnaderna inom vissa regioner som omfattar ett stort mål 5b-område ingår det i vissa 
program åtgärder (eller delåtgärder) som genomförs på tvärregional nivå (i samarbete mellan 
departmenten). Syftet är att få till stånd ett ökat engagemang från de lokala myndigheternas sida. 
Alla kustregioner slutligen ingår som fullvärdiga medlemmar av övervakningskommittén för initiati­
vet Pesca. 
238 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Irland: När det gäller förvaltningen och administrationen av strukturfonderna betraktas Irland som 
en enda "region", en enda enhet. De åtta regionala myndigheterna ansvarar emellertid för övervak­
ningen av strukturfondernas utgifter i den egna regionen. Med jämna mellanrum organiseras därför 
möten mellan dessa myndigheter och den nationella administrationen för att diskutera hur genom­
förandet framskrider. De regionala myndigheterna kommer också att knytas till den mellanliggande 
utvärdering av GSR som skall äga rum 1996. De regionala myndigheterna är vidare representerade 
vid det särskilda möte som organiseras efter de ordinarie sammanträdena med övervakningskom­
mittén för GSR. Övervakningskommmittén på regional nivå består av lokala folkvalda, av represent­
anter för välgörenhetsorganisationer och lokala myndigheter samt av företrädare för offentliga 
myndigheter och parterna på arbetsmarknaden. 
Italien: De regionala myndigheterna i Italien har huvudansvaret för genomförandet av åtgärdspro­
grammen och spelar därför en viktig roll i genomförandet av åtgärder som samfinansieras av 
strukturfonderna, särskilt inom ramen för mål 1 (Mezzogiorno). Omkring hälften av de gemenskaps­
medel som beräknats för GSR inom mål 1 förvaltas av regionala myndigheter. Regionerna deltar 
också i program som förvaltas centralt. När det gäller mål 2 har ansvaret för programgenomförandet 
lagts på regionerna, och för mål 5b ligger det på regionerna och de självständiga provinserna. Vad 
gäller FFU-stödet till fiskerisektorn inom mål 1 deltar sex regioner (Abruzzerna, Basilicata, Kalab-
rien, Apuglien, Sicilien och Sardinien) i övervakningskommittén för FFU-stödet inom mål 1, medan 
den självständiga provinsen Trento deltar i övervakningskommittén för mål 5a. 
Dialogen mellan kommissionen, staten och regionerna har generellt sett utvecklats på ett tillfredsstäl­
lande sätt. Den information som överlämnats av de regionala myndigheter som ansvarar för 
programgenomförandet har överlag varit av god kvalitet, och samråd med övervakningskommittéer­
na har skett i tillräcklig omfattning. I linje med den överenskommelse som träffades mellan 
kommissionen och den italienska regeringen i juli 19954 har vidare betydande ansträngningar gjorts 
för att organisatoriskt förstärka de regionala strukturer som skall genomföra stödet. Sålunda har 
"cabine di regia"', motsvarigheten till de nationella "cabine di regia" inrättats i samtliga regioner på 
såväl politisk som administrativ nivå, med uppgift att samordna de olika enheter som är involverade i 
genomförandet av prioriteringarna eller av särskilda åtgärder inom programmen. Inrättandet av 
dessa cabine di regia har gått snabbare i mål 2-områdena än i de andra regionerna. 
Nederländerna: För samtliga stödberättigade mål 1- och mål 2-områden leds arbetet med att förvalta 
och övervaka programmen av den nationella myndigheten för utveckling av handel och industri, som 
sorterar under ministeriet för handel och industri. Denna myndighet godkänner slutligt bland annat 
de projekt som skall samfinansieras av ERUF. Projekten har dessförinnan valts ut av en teknisk 
kommitté, i vilken kommissionen får delta som observatör. Vid övervakmngskommittéernas samm­
anträden, där kommissionen deltar, informeras den bland annat om de projekt som valts ut för 
samfinansiering och om de som avvisats. Detta sker i form av ett dokument i vilket projekten och 
deras finansiella effekter redovisas. — När det gäller mål 5b har ansvaret för programgenomförandet 
lagts på regionerna. 
Österrike: Under 1995 tillämpades det regionala partnerskapet i Österrike i arbetet med att ta fram de 
nya programmen. Vad gäller mål 1 och mål 2 utarbetades programmen av ett partnerskap bestående 
av nationella, regionala och lokala myndigheter. Ett utvidgat partnerskap, i vilket kommissionen och 
även de sociala parterna skall ingå, kommer senare att tillämpas inom övervakningskommittérna för 
SPD. 
Portugal: Denna medlemsstat är i sin helhet stödberättigad för mål 1 och har en föga regionaliserad 
områdesstruktur. Från kommissionens sida har på nytt understrukits inför de portugisiska myndig­
heterna att kommissionen lägger stor vikt vid att principen om partnerskap med de regionala 
myndigheterna tillämpas. I och med inrättandet 1995 av regionala rådgivande kommittéer med 
uppgift att övervaka genomförandet av de regionala åtgärdsprogrammen kommer sannolikt en 
4 Se kapitel I A.2 Mål 1. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 239 
förbättring att inträda jämfört med vad som hittills gällt. Det bör nämnas att representanter för de 
självständiga provinserna Azorerna och Maderia deltar som observatörer i övervakningskommittén 
för åtgärdsprogrammet "fiskeri". 
Finland: Ett mycket omfattande partnerskap utvecklades i Finland i samband med arbetet med att ta 
fram de nya programplaneringsdokumenten. När det gällde mål 2 och mål 6 utarbetades och 
genomfördes SPD i en pyramidformad struktur. Den första etappen omfattade programberedningen 
i var och en av de berörda regionerna. De centrala myndigheterna sammanförde härefter de 
regionala projekten i ett enda program, som antogs av kommissionen i form av SPD som för varje 
mål täckte hela landet och upptog en beräknad fördelning av anslagen mellan åtgärder och olika 
regioner. Vart och ett av dessa två SPD övervakas av en kommitté bestående av representanter för 
samtliga regioner, för de ministerier som ansvarar för finansieringen samt för kommissionen och 
arbetsmarknadens parter. I regionerna har ansvaret för att förvalta programmet lagts på en regional 
förvaltningskommitté bestående av företrädare för regionen, för de centrala ministeriernas lokala 
förvaltningar och för arbetsmarknadens parter. Den regionala förvaltningskommittén skall fastställa 
en egen plan för programgenomförandet i regionen på grundval av den plan som ursprungligen 
ingavs till de centrala myndigheterna. Besluten om projektfinansiering fattas till stor del av de 
centrala ministeriernas lokala förvaltningar eller av ministerierna själva. Den regionala förvaltnings­
kommittén skall emellertid granska och godkänna alla projekt, vilket gör att den har kontroll över 
genomförandet och får möjlighet att i stor utsträckning besluta om hur SPD skall genomföras i den 
egna regionen. 
På motsvarande sätt är genomförandet av programmen inom målen 3 och 4 mycket decentraliserat. 
Det finska arbetsmarknadsministeriet svarar för samordningen av åtgärder inom alla målen som 
gäller mänskliga resurser och ansvarar för genomförandet av merparten av de övergripande pro­
grammen inom ESF. Andra ministerier, i huvudsak undervisningsministeriet och handels- och 
industriministeriet, ansvarar också för vissa uppgifter, medan kommunala myndigheter, arbetsmar­
knadens parter och icke-statliga organisationer deltar i genomförandet av ESF-åtgärder på regional 
och lokal nivå. På projektnivå innebär budget fastställandet och de nationella bestämmelserna att 
projekt som samfinansieras av ESF blir föremål för ett brett beslutsförfarande. För de horisontella 
programmen är beslutsförfarandet decentraliserat inom arbetsmarknadsministeriet och övriga berör­
da ministerier (handel och industri, jordbruk). På regional nivå granskas alla projekt som ingår i de 
regionala stödprogrammen, innan beslut slutligt fattas av de behöriga myndigheterna, av rådgivande 
kommittéer i arbetsmarknadsområdena och regionala förvaltningskommittéer, som på så sätt ser till 
att åtgärderna integreras. Enligt ESF skall ett konkret samarbete ske med intressegrupperna, 
regionerna, kommunerna, universitet och andra undervisningsorgan, arbetsmarknadsorgan och 
näringslivets företrädare. Flertalet projekt i programmen genomförs sålunda genom partnerskap. 
Sverige: De regionala parterna i Sverige har varit fullt involverade i arbetet med att ta fram de 
program som överlämnats till kommissionen. Bland dessa parter ingår representanter för lokala och 
regionala myndigheter, landsting, arbetsgivarorganisationer, fackföreningar, finansiella organisatio­
ner, jordbruks- och miljöintressen, lokala föreningar m.m. De kommer att vara representerade i 
övervakningskommittéerna för SPD, liksom regeringsdepartementen och kommissionen. Merparten 
av budgeten för programmen (80 %) kommer vidare att genomföras av regionala förvaltningskom­
mittéer som bygger på existerande lokala och regionala strukturer. Vissa åtgärder, till exempel 
åtgärderna inom mål 5a, kommer att förvaltas av centrala myndigheter. Samebefolkningen kommer 
att ges ett globalt stöd. 
Förenade kungariket: Det regionala partnerskapet har förstärkts i de program som antogs 1994. För 
varje GSR, vare sig det rör sig om mål 1, mål 2 eller mål 5b, har en övervakningskommitté inrättats 
på regional nivå med den regionala direktören för "Government Office" som ordförande. I kom­
mittén ingår representanter för alla viktiga intresserade parter, särskilt berörda ministerier (miljö, 
handel och industri, transport, undervisning och arbetsmarknad, jordbruk) samt för kommissionen. 
Lokala myndigheter, yrkesutbildnings- och utbildningssektorn samt den privata sektorn är också 
representerade i övervakningskommittéerna. Antalet kommittéledamöter uppgår till allt från fem à 
sex (Gibraltar) till inemot ett fyrtiotal i andra regioner (till exempel i East Midlands). De lokala 
240 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
myndigheterna spelar en viktig roll i kommittéerna, där de i regel innehar en tredjedel av platserna. I 
allmänhet representeras de på tjänstemannanivå, även om det också förekommer att folkvalda ingår. 
Speciellt för programmen inom mål 2 har kommissionen kraftfullt framhållit inför de brittiska 
myndigheterna att de måste åtgärda bristen på folkvalda (folkvalda förekommer i endast fyra av de 
sexton övervakningskommittéerna för mål 1 och mål 2) liksom bristen på företrädare för de 
ekonomiska och sociala parterna, vars representation i kommittéerna den brittiska centralregeringen 
motsatt sig. I några fall har ett sådant utvidgat partnerskap kunnat tillämpas i blygsam skala tack 
vare ad /ioc-sammanträden som organiserats av övervakningskommittéernas ordföranden. 
Organisationerna för stadsutveckling och de regionala och lokala utvecklingskontoren är också 
representerade. Nämnas bör också den roll* som, i mindre utsträckning, spelas av föreningar, 
miljöorganisationer (såsom National Rivers Authority och Scottish Natural Heritage) och i vissa fall 
större lokala företag. Den privata sektorn engageras ofta via deltagande av branschorganisationer 
eller andra organ såsom Railtrack och Training and Enterprise Councils (som spelar en viktig roll i 
England och Wales) samt Local Enterprise Councils (behöriga myndigheter i Skottland). Dessutom 
deltar representanter för den lokala högre undervisningen (universitet) och undervisningen på 
gymnasienivå (över 16 år). 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 241 
C. DIALOGEN MED EKONOMISKA OCH SOCIALA PARTER 
1. Det sociala och ekonomiska partnerskapet i övervakningen av strukturstöden 
Kommissionen har i samband med övervakningen av programmen inom ramen för strukturfonderna 
och framför allt i anslutning till övervakningskommittéernas sammanträden understrukit vikten av 
ett ökat deltagande av de sociala och ekonomiska parterna, dvs. av näringslivets och arbetsmarkna­
dens organisationer. Dessa parter, som också eftersträvar ekonomisk och social utveckling, kan ge 
värdefulla bidrag till genomförandet av programmen i sina respektive regioner. De sociala parterna 
är involverade på olika sätt i medlemsstaterna, allt efter sina institutionella, juridiska och finansiella 
befogenheter och beroende på vilket mål för strukturfonderna det är fråga om. 
1.1. Översikt 
Under 1995 fullföljde och kompletterade kommissionen sin undersökning av hur de ekonomiska och 
sociala parterna engagerats i genomförandet och övervakningen av strukturåtgärderna. Generellt sett 
kan fyra huvudlinjer urskiljas: 
• De ekonomiska och sociala parterna deltar på ett effektivt sätt i övervakningskommittéerna. 
Detta gäller bara för en obetydlig del av gemenskapsstödet, men i fråga om övervakningen av 
ESF-stödet inom målen 3 och 4 medverkar de sociala parterna så gott som genomgående. 
• De sociala och ekonomiska parterna deltar inte direkt i övervakningskommittéerna men är 
representerade i dessa via till exempel de nationella eller regionala ekonomiska och sociala 
organen. 
• De ekonomiska och sociala parterna deltar varken direkt eller indirekt i övervakningskommittéer­
na. Kompletterande aktiviteter (informationsmöten, rådgivande kommittéer, seminarier etc.) för 
parterna har emellertid förutsetts äga rum, i vissa fall i systematisk form, för att de skall få 
möjlighet att informera sig om genomförandet och framföra synpunkter och förslag. 
• Inga speciella åtgärder har förutsetts för att knyta de ekonomiska och sociala parterna till 
genomförandet och övervakningen av strukturstödet. Detta gäller fortfarande för en betydande 
del av de bidrag som utgår från gemenskapen. 
Utvecklingen under senare tid synes ge belägg för att de myndigheter som ansvarar för genomföran­
det av strukturstödet är mera benägna att knyta fler parter och aktörer till övervakningen av 
gemenskapens strukturåtgärder. Kommissionen stöder i detta syfte alla kompletterande informa­
tions-, samråds- och samarbetsåtgärder som organiseras av de ansvariga myndigheterna för att olika 
parter skall kunna knytas till arbetet på ett så effektivt sätt som möjligt, med beaktande av deras 
faktiska ansvar och tekniska och operationella kompetens. 
1.2. Genomförandet av det socioekonomiska partnerskapet i medlemsstaterna 
Vid sidan av den generella presentationen i det föregående har det bedömts lämpligt att också 
redovisa hur situationen ser ut i de olika medlemsstaterna och att därvid skilja mellan målen för 
strukturfonderna allt efter om de är geografiskt bundna eller inte. 
Geografiskt bundna stöd (målen 1, 2 och 5b) 
Belgien, Luxemburg, Nederländerna, Danmark: I dessa fyra medlemsstater skall de sociala parterna 
(främst fackföreningarna och representanter för företage organisationer) regelbundet informeras om 
hur programmen fortskrider. De skall obligatoriskt ingå som fullvärdiga medlemmar i övervaknings-
242 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
kommittéerna för de samlade programplaneringsdokumenten och för gemenskapsinitiativen. När det 
gäller mål 5b till exempel har i Belgien och Danmark de sociala parterna fyra representanter i 
kommittéerna. I Belgien ingår två representanter för arbetsgivarna och två för arbetstagarna, medan 
det i Danmark ingår två representanter från fackföreningarna, en representant för företagsledarna 
och en representant för jordbruket, i Nederländerna har de sociala parterna fem representanter: en 
för arbetsgivarna, tre för arbetstagarna och en som företräder jordbruket. 
Tyskland: De sociala parterna engageras på olika sätt. beroende på mål. För mål 1 (de nya 
delstaterna) skall de horisontella övervakningskommittéernas ' sammanträden föregås av förberedan­
de möten med de ekonomiska och sociala parterna. För mål 2 kommer de ekonomiska och sociala 
parterna sannolikt att involveras i de underkommittéer i delstaterna som enligt kommissionens 
förslag skall inrättas för de finansiellt mest omfattande programmen; diskussionerna om dessa 
kommittéer hade emellertid vid utgången av 1995 ännu inte avslutats. För mål 5b informeras de 
ekonomiska och sociala parterna (branschorganisationer och kollektivavtalsslutande organisationer) 
via informationsmöten före och efter övervakningskommittéernas sammanträden. 
Spanien: De sociala parterna deltar inte i övervakningskommittéerna för GSR eller åtgärdsprogram­
men inom målen 1 och 2, Det är förutsett att information om utvecklingen av samtliga GSR och av 
program, projekt och/eller globalt stöd i samband med dessa skall lämnas i anslutning till den 
spanska Ekonomiska och sociala kommittén samt efter varje sammanträde med övervakningskom­
mittéerna för GSR. Kommissionen har för första gången lyckats övertala de spanska myndigheterna 
att hålla ett möte med de sociala parterna inom ramen för Ekonomiska och sociala kommittén. 
i Syftet var bland annat att informera kommittén om slutsatserna från övervakningskommittén för 
i GSR inom mål 1 under det första halvåret. För rnål 5b däremot är skillnaderna något större mellan 
! de olika regionerna när det gäller de sociala parternas medverkan. I två regionala övervakningskom-
; mitteer ingår representanter för fackföreningar och för Ekonomiska och sociala kommittén, medan 
I övriga regioner endast organiserar särskilda informationsmöten. 
! Frankrike: Ett ganska stort antal ekonomiska och sociala parter deltar i övervakningen av program­
men, men antalet varierar efter mål och region. När det gäller mål 1-programmen är på Korsika och 
j. Nord-Pas-de Calais de sociala parterna företrädda i övervakningskommittéerna av en representant 
! för det regionala ekonomiska och sociala rådet, medan i de franska utomeuropeiska departementen 
(Réunion, Guyana, Guadeloupe och Martinique) intresseorganisationerna (branschorganisationer 
inom handel och industri, jordbruksorganisationer och hantverksföreningar) knyts till arbetet i 
övervakningskommittéerna i institutionaliserad form. Det sker dock på olika sätt. Antingen ingår de 
som medlemmar i övervakningskommittén eller också inbjuds de till informationsmöten efter 
kommitténs sammanträden. I samband med antagandet av GSR för de franska utomeuropeiska 
departementen organiserades vidare i var och en av dessa regioner formellt sammanträden med 
företrädare för alla sociala parter. Där deltog inte bara branschorganisationer utan även arbetsgivar­
föreningar och yrkesförbund och representanter för fackföreningarna. Det kan också nämnas att 
kommissionens tjänstemän i samband med sina besök i regionerna regelbundet sammanträffar med 
intresseorganisationerna för att diskutera vissa frågor om programgenomförandet. 
För mål 2 och för samtliga SPD är de sociala parterna representerade i övervakningskommittéerna av 
en företrädare för det regionala ekonomiska och sociala rådet. För mål 5b däremot ingår i 
övervakningskommittéerna, förutom de lokala och regionala parterna, representanter för regionala 
jordbruksorganisationer, hantverksföreningar och branschorganisationer inom handel och industri 
samt ledamöter i det regionala ekonomiska och sociala rådet. Det kan nämnas att vissa övervak­
ningskommittéer knutit representanter för miljöskyddsorganisationer till sitt arbete. 
Irland: De sociala parterna är sedan reformen av fonderna 1989 fullt ut anknutna till förvaltningen 
av strukturfondsmedlen. Deras representanter är fullvärdiga medlemmar av övervakningskommit­
téerna för åtgärdsprogrammen och deltar i den kapaciteten i besluten om att bevilja stöd från 
1 Se kapitel III B Regionalt partnerskap. 
2 Se kapitei III B Regionalt partnerskap, 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 243 
strukturfonderna. Detta deltagande är mycket uppskattat och tillför diskussionerna i de olika 
övervakningskommittéerna viktiga sektorserfarenheter. De sociala parterna är också representerade i 
var och en av de åtta regionala övervakningskommittéerna2. De sociala parterna deltar slutligen 
också i ett särskilt möte som organiseras efter varje ordinarie sammanträde med övervakningskom­
mittén för GSR. De sociala parterna är alltså på Irland helt integrerade i förvaltningen av struktur­
fonderna. 
Italien: Utvidgningen av partnerskapet till att omfatta också de ekonomiska och sociala aktörerna 
utgör en verklig nyordning jämfört med föregående period. För GSR inom mål 1 knyts representan­
ter för de viktigaste fackliga organisationerna och organisationerna på arbetsgivarsidan regelbundet 
till arbetet i övervakningskommittéerna. Det sker i de organ som tekniskt förbereder övervaknings­
kommittéernas sammanträden och genom möten där information lämnas om kommittéernas beslut. 
I samband med omarbetningen av omställningsprogrammen inom mål 2 och när förhandlingarna om 
SPD 1994 ägde rum var de ekonomiska och sociala parterna involverade på ett mera fullständigt sätt. 
Detta deltagande har sedan formellt erkänts och lett till att de nu deltar som fullvärdiga medlemmar i 
; övervakningskommittérna för SPD inom mål 2 med en representant för arbetstagarna, en för 
| arbetsgivarna och en för de lokala myndigheterna. För mål 5b är de sociala och ekonomiska parterna 
; också representerade i alla övervakningskommittéer, här dock endast med rådgivande ställning. 
! Österrike: De sociala parterna (arbetsgivareorganisationer, fackföreningar, branschorganisationer 
i och, vad gäller mål 1, representanter för jordbruksorganisationerna) är representerade i övervak-
! ningskommittéerna. Deras exakta roll i kommittéerna diskuterades ännu i början av 1996. 
• Portugal: Liksom när det gäller det regionala partnerskapet fäster kommissionen stor vikt vid att 
I partnerskapsprincipen genomförs vad gäller de sociala och ekonomiska parterna i Portugal och har 
! på nytt framhållit detta hos de portugisiska myndigheterna. Kommissionen har utverkat att den 
! ekonomiska och sociala kommittén på nationell nivå skall informeras ca fyra gånger per år om 
' genomförandet av GSR inom mål 1. 
! 
; Finland och Sverige: I Finland och Sverige är representanter för de s ~ dala parterna (arbetsgivarorga-
| nisationer, fackföreningar, branschorganisationer och, vad gäller mål 6, representanter för jordbru-
: kets organisationer) fullvärdiga medlemmar av övervakningskommittéerna. Samråd äger också rum 
! med dessa organisationer inför beslut om viktigare projekt. Det kan också nämnas att det finns en 
: strävan att utvidga partnerskapet så att även organisationer som representerar lokalbefolkningen (till 
exempel folkrörelserna i Sverige) skall ingå i uppföljningskommittéerna. 
Förenade kungariket: Den sociala dialogen är i Förenade kungariket inte lika väl utvecklad som i de 
andra medlemsstaterna. I inget av programmen finns samtliga sociala parter med för att ta ett ansvar 
för programgenomförandet i regionerna. De är ibland involverade inom ramen för det utvidgade 
regionala partnerskapet, men inte i övervakningskommittéerna. De informeras om programmen, 
men sättet att delge informationen varierar från den ena regionen till den andra. Ibland är det 
ordföranden i övervakningskommittén som, i efterhand, rapporterar till de berörda sociala parterna 
(vad gäller mål 5b organiseras efter kommittésammanträdena särskilda informationsmöten för 
lokala myndigheterna, organisationer och föreningar). I andra fall informeras de sociala parterna 
när det anses lämligt. Något systematiskt förhandssamråd med de sociala parterna förekommer inte 
någonstans. 
Icke geografiskt bundna stöd (målen 3,4 och 5a) 
För mål 3 är de ekonomiska och sociala parterna representerade i övervakningskommittéerna i 
samtliga medlemsstater med undantag av Förenade kungariket. I stort sett detsamma gäller för 
övervakningskommittéerna för mål 4, där de sociala parterna ingår som fullvärdiga medlemmar. En 
skillnad finns dock i det att de ekonomiska parterna (intresseorganisationer till exempel) oftare är 
representerade i kommittéerna än eljest. I Tyskland kan noteras att den federala organisationen för 
handels- och industrins branschorganisationer (DIHT) samt hantverksförbundet (ZdH) ingår i 
244 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
övervakningskommittéerna för mål 4 med rådgivande ställning. Detsamma gäller i Finland, Frankri­
ke, Nederländerna, Österrike och Italien. 
När det gäller strukturåtgärderna inom fiskerisektorn (mål 5a) deltar de ekonomiska och sociala 
parterna (fiske- och vattenbruksföretag, anställda, yrkessammanslutningar) direkt i övervaknings­
kommittéerna i sex medlemsstater (Österrike, Danmark, Finland, Grekland, Irland och Sverige), 
medan de i två andra, Frankrike och Nederländerna, endast deltar indirekt, dvs. före kommitt­
ésammanträdena. 
2. De ekonomiska och sociala parterna på gemenskapsnivå 
På gemenskapsnivå har kommissionen byggt ut det förfarande med årligt samråd med de sociala 
parterna på gemenskapsnivå som enligt förordningarna bör äga rum. Den arbetsgrupp som kommis­
sionen framförde förslag om vid sammanträdet i december 1994 inrättades 1995. Tack vare denna 
grupp har det blivit möjligt att låta samrådet ske inte bara strikt årsvis utan låta det övergå i en 
kontinuerlig samarbetsprocess. Genom två sammanträden med gruppen under 1995 kunde det årliga 
formella samrådet, som av tekniska skäl ägde rum i början av 1996, bli bättre förberett. I samband 
med detta samråd presenterade kommissionen den sjätte årsrapporten om genomförandet av struk­
turfonderna 1994. Kommissionen gjorde också en första sammanfattning av strukturfondernas 
verksamhet under 1995 och redogjorde för det pågående arbetet med att ta fram den första 
treårsrapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Bland de synpunkter som de 
sociala parterna framförde kan följande noteras: 
• De ekonomiska och sociala parterna är angelägna om — och kommissionen delar deras uppfatt­
ning — att resultatet och effekterna av strukturstödet skall redovisas, särskilt dess bidrag till ökad 
ekonomisk och social sammanhållning. De sociala parterna har därför uttryckt ett klart intresse 
för sammanhållningsrapporten. De anser att denna rapport också borde ange de första riktpunk­
terna för en omorientering av strukturpolitiken efter 1999 i syfte att öka dess effektivitet. 
• Från vissa verksamhetssektorer framfördes synpunkter som gällde de ständiga problemen inom 
jordbruket och fisket, handels-och industriorganisationernas m.fl. önskan att konkret delta i 
strukturinsatserna, svårigheterna för små och medelstora företag att få tillgång till gemenskaps­
stödet. ; 
• Önskemål framfördes om att kommissionen i de framtida årsrapporterna skall utöka sin analys av 
konkreta frågor, t.ex de ekonomiska och sociala parternas deltagande i övervakningen av 
genomförandet av stödet. 
• Samtidigt som man erkänner att en successiv förbättring ägt rum, framhålls att betydande 
framsteg måste göras när det gäller de sociala parternas deltagande i övervakningen av strukturåt­
gärderna. De sociala parterna erkänner samtidigt sina tekniska svårigheter att medverka när det 
till exempel gäller att bedöma projektens möjligheter att bidra till att skapa regional utvecklings­
dynamik och nya arbetstillfällen. De föreslår därför att riktade tekniska stödåtgärder skall införas 
som kan förbättra deras tekniska och operationella kompetens på området. 
Kommissionen ansluter sig till flertalet av de önskemål som de framförts av de sociala parterna. Den 
är medveten om att parterna inte kan delta på ett effektivt sätt om de inte besitter nödvändig teknisk 
och operationell kompetens. Under 1995 stödde därför ERUF 15 seminarier som organiserades av 
Ekonomiska och sociala kommittén i syfte att förbereda ansvariga på regional och nationell nivå i de 
organisationer som ingår i kommittén inför deras deltagande i de regionala övervakningskommittéer­
na för mål 1-områdena. Ett förberedande seminarium organiserades i Luxemburg, i vilket också 
kommissionen deltog, för att fastställa mål, inriktning och arbetsmetoder. Resultaten, slutsatserna 
och förslagen från vart och ett av de femton seminarierna, som organiserades i regioner med 
eftersläpande ekonomisk utveckling i olika medlemsstater, presenterades vid en gemensamt möte i 
Lissabon. Det blev härigenom möjligt för Ekonomiska och sociala kommitténs ledningsorgan att 
I 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 245 { 
ställa samman allt material och presentera slutsatserna för kommissionen. Ekonomiska och sociala 
kommittén konstaterar att arbetstagarorganisationernas medverkan i övervakningskommittéerna är 
relativt begränsad och anser att kommitténs medlemsorganisationer bör fortsätta att kräva att dessa 
får delta i kommittéerna, så att programmen och projekten får i gång en regional utvecklingsdyna­
mik som skapar nya arbetstillfällen. Tekniskt bistånd med stöd av strukturfondförordningarna bör 
enligt kommittén utnyttjas för att stödja kompetenshöjning inom arbetstagarorganisationerna. I 
j detta syfte skulle kommittén också vilja se ett främjande av nätverk av regionala experter som kan 
j stödja arbetstagarorganisationernas övervakningsaktiviteter. 
j 
I Kontakterna mellan ESF och vissa grupper bland de sociala parterna sker i huvudsak via finansierin-
i gen av utbildningsåtgärder. Sådana åtgärder, som fastställs i artikel 6 i ESF-förordningen3, kan 
förstärka de utbildningsåtgärder som ingår i programplaneringsdokumenten för mål 4 och initiativet 
! Adapt. Enligt dessa skall de sociala parterna delta aktivt i programgenomförandet. Kommissionen 
t utarbetade redan i slutet av 1994 i samråd med berörda sociala parter riktlinjer för åtgärder som 
finansieras i detta sammanhang och underställde dessa ESF. Riktlinjerna gäller för det första den 
ekonomiska och institutionella gemenskapsram inom vilken de andra åtgärdsslagen genomförs, för 
j det andra nya tillverkningmetoder och nya sätt att organisera arbetet och, slutligen, ett antal frågor 
! med anknytning till både industriella omvandlingsproblem och arbetsmarknadsproblem. 
i 
1 Med stöd av dessa riktlinjer finansierade ESF under 1995 olika utbildningsåtgärder för sociala parter 
j på gemenskapsnivå4. För Ekonomiska och Sociala kommitténs del rörde det sig om 14 kurser med 
deltagande av alla femton medlemsstater. Kurserna gällde sysselsättningseffekterna av ny teknologi 
inom olika områden såsom höghastighetståg, telekommunikationsindustrin,.lufttransport och miljö. 
Vidare ordnades inom ramen för det program som lagts fram av Unice-Conpri utbildningsprogram 
för arbetsgivarrepresentanter. Ett åtgärdsprogram lades för första gången fram av CEEP som syftar 
till att ge svar på frågan om framtida utveckling av likställdheten mellan parterna. Fondazione 
Régionale Pietro Seveso införde ett åtgärdsprogram med titeln "Utveckling och utvärdering av 
modeller för industriella relationer i Europa". ESF finansierade vidare tillsammans med sociala 
partner inom sektorn vissa sektorsstudier om konsekvenserna för arbetstagarna av industriella 
förändringar (bland annat avseende yrkesmässiga kvalifikationer nya kunskaper och nya yrken). 
Dessa sektorsstudier gällde bland annat textil-, beklädnads- och s^coranscherna. Som en följd av den 
diskussion som inleddes i slutet av 19945 har första grunden lagts till en modell för att knyta de 
ekonomiska och sociala parterna till effekterna av de industriella förändringarna. Det är här fråga 
om att genomföra nya strukturer som är bättre anpassade till morgondagens sociala dialog. Behovet 
av att i den europeiska sociala dialogen få med alla organisationer som kan ge ett väsentligt bidrag till 
de industriella relationerna måste därför uppmärksammas. Denna fråga kommer att utvecklas 
närmare i ett meddelande från kommissionen 1996. 
När det gäller landsbygdsfrågorna samråder kommissionen framför allt med den rådgivande förvalt­
ningskommittén för jordbruksstruktur och landsbygdsutveckling. 1995 sammanträdde kommittén 
två gånger. Vid dessa sammanträden diskuterades ingående hela problematiken kring landsbygdsut­
vecklingen. Särskilda frågor diskuterades också, till exempel gemenskapsstödet till förtidspensione­
ring inom jordbruket, stödet till nyetablering av unga jordbrukare och genomförandet av initiativet 
Leader II. Kommissionen informerade vidare parterna om läget beträffande GSR/SPD och åtgärds­
programmen för målen 1, 5b och 6, genomförandet av initiativet Leader II samt kompletteringsåt­
gärderna inom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken6. Vidare diskuterades komitténs 
framtida roll och arbetsuppgifter. 
' Se kapitel I B.2 Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. 
4 Dessa åtgärder är en uppföljning av de åtgärder som vidtogs under föregående period. Under 1996 avses en 
omfattande utvärdering av åtgärderna inom Afett och Conpri komma att inledas. Den kommer självfallet att vara 
av stor betydelse för såväl ESF, som finansierar åtgärderna, som för stödmottagarna. 
5 Se Årsrapport 1994. 
• Förordningarna (EEG) nr 2078/92, 2079/92 och 2080/92. 
246 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Inom fiskerisektorn förs på motsvarande sätt dialogen på gemenskapsnivå med den rådgivande 
förvaltningskommittén för fiskeristruktur. Kommittén fick vid flera tillfällen ta del av information 
om och närmare redogörelser för genomförandet av FFU, av åtgärder enligt artikel 4 i FFU-
förordningen7 och av initiativet Pesca. I mars 1995 deltog kommissionsledamoten E. Bonino, som 
inom kommissionen ansvarar för fiskerifrågor, i ett kommittésammanträde där bland annat struk­
turstödet till denna sektor och socioekonomiska åtgärder för yrkesfiskarna diskuterades. Kommissio­
nens enheter deltog vidare i arbetet inom Gemensamma kommittén för sociala problem inom 
havsfiske, som inrättats inom ramen för den europeiska sociala dialogen. I anslutning till temaorien-
terade seminarier för Europaparlamentets ledamöter8 som organiserades av kommissionen utvidga­
des vidare vissa sessioner så att även representanter för yrkeskåren fick delta. Det första seminariet i 
Ancona den 22-23juni 1995 gällde bevarandet av fisketillgångarna och det andra i San José de 
Compostela den 2-3 oktober 1995 ägnades åt strukturåtgärder för att stödja fiskeri och vattenbruk. 
7 Se kapitel I B.2 Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. 
8 Se kapitel III A.l Dialog med Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommkittén. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfondenia 1995 247 
D. INFORMATION OCH KOMMUNIKATION, ERFARENHETSSPRIDNING 
1. Information och kommunikation 
Bestämmelser som gäller medlemsstaterna 
Medlemsstaternas skyldigheter i fråga om information och offentlighet anges i artikel 32 i förordning 
(EEG) nr 4253/88 i dess ändrade lydelse och i tillhörande beslut av kommissionen av den 31 maj 
1994 '. I detta beslut förbinder sig kommissionen att förse de berörda myndigheterna i medlemssta­
terna med en praktisk vägledning som skall underlätta genomförandet av beslutet. En sådan 
vägledning offentliggjordes 1995 och sändes ùt till de ansvariga för strukturpolitiska frågor vid de 
nationella myndigheterna. Myndigheterna uppmanades samtidigt att uppmärksamma frågan om 
information och offentlighet och se till att ämnet behandlades av övervakningskommittéerna. 
Skyldigheten att informera återfinns också i standardformuleringarna i besluten om antagande av de 
samlade programplaneringsdokumenten, och övervakningskommittéerna strävar kontinuerligt efter 
att tillämpa gemenskapens bestämmelser. Vid de sammanträden som ägde rum 1995 uppmärksam­
mades kommittéerna på frågan av kommissionens representanter. I samband med genomförandet av 
åtgärdsprogrammen har flera övervakningskommittéer vidare antagit informationsprogram som 
finansieras via det tekniska biståndet. 
Kommissionens informationsverksamhet 
Vad gäller ERUF kan kommissionen enligt artikel 7 i ERUF-förordningen vidta vissa fristående 
åtgärder inom ramen för det tekniska biståndet. Kommissionen har sålunda samfinansierat deltagan­
det i vissa större arrangemang, organiserandet av seminarier och andra punktvisa åtgärder. I 
anslutning till evenemang som samfinansierats av kommissionen har till exempel informationsstånd 
med dokumentations- och informationsservice satts Upp på fyrtio olika platser 1995, vilket lett till 
kontakt med 17 000 besökare. Särskild uppmärksamhet har ägnr .s åt att få en mediatäckning av 
dessa arrangemang och åt att ta fram information som riktar sig speciellt till pressen. Kommissionen 
producerar också olika sorters publikationer som distribueras via bland annat ett regionalt register 
med ca 30 000 adresser, där numera också de nya medlemsstaterna ingår. Vad gäller publikationerna 
kan nämnas att nästan samtliga programplaneringsdokument för mål 1-områdena har publicerats 
och ställts till allmänhetens förfogande (GSR både i oavkortad form och i sammanfattning), och 
detsamma gäller mål 2-områdena (GSR i sammanfattning enbart). Nyheter på det regionalpolitiska 
området redovisas i en månadsrapport, och parallellt härmed har en hemsida om regionalpolitik och 
sammanhållning skapats på Internet2. 
"Miljön och regionerna: mot en hållbar utveckling" 
Detta är titeln på en informationsbroschyr från kommissionen som redovisar de stora linjerna i 
gemenskapens miljöpolitik — särskilt det femte handlingsprogrammet för miljön — samt åtgärder 
som vidtas i olika regioner i gemenskapen. I broschyren redovisas åtgärder som vidtagits inom 
ramen för strukturfonderna och sammanhàllningsfonden och exempel ges på projekt som genom­
förts sedan 1989. 
En reviderad kommunikationsstrategi antogs i mars 1995, och kommissionen har i en uppföljning av 
denna fortsatt strävandena att utvidga sina kontakter och mål. Ett pilotprojekt som framgångsrikt 
igångsatts i Frankrike har sålunda, i samarbete med kommissionens kontor i medlemsstaterna, 
' Kommissionens beslut om informations- och offentlighetsåtgärder som skall vidtas av medlemsstaterna avseende 
stödet från strukturfonderna och fonden för fiskets utveckling (FFU), EGT nr L 152, 18.6.1994 (se även Årsrapport 
1994). 
2 Europaservern: http..//www.cec.lu. 
248 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
utsträckts till att omfatta också Spanien, Förenade kungariket och Tyskland. Utvidgningen av 
mediaplanen har lett till fördjupade kunskaper och till att de regionalpolitiska frågorna i EU fått 
ökad täckning i press och TV både nationellt och regionalt. Inom ramen för denna strategi har 
kommissionen breddat sitt innehav av videobilder, som ofta utnyttjas av TV-kanalerna, och håller i 
samma syfte på att bygga upp ett fototek. 
På motsvarande sätt har strävan att öka kännedomen om ESF, särskilt hos den stora allmänheten, 
och att ge ökad insyn i dess verksamhet tagit sig uttryck i utarbetandet av en samordnad kommunika-
tionsplan och åtgärder i anslutning härtill. Ett första sammanträffande med representanter för 
medlemsstaterna organiserades sålunda 1995 och kommer att följas av två seminarier 1996. Tack 
vare denna kontakt kunde ett åsiktsutbyte äga rum om information, kommunikation och kännedo­
men om ESF i medlemsstaterna. En allmän informationsskrift om ESF har tagits fram på nio språk 
och distribuerats i mer än 160 000 exemplar, vilket uppfyllde ett stort informationsbehov. Flera 
skrifter om gemenskapsinitiativen Emploi och Adapt och om mål 4 har också producerats. ESF har 
vidare deltagit i flera arrangemang för utökat kunskaps- och erfarenhetsutbyte, bland annat i Opio 
och Sevilla. 
Vad beträffar utvecklingssektionen inom EUGFJ har informationssträvan tagit sig uttryck i ett aktivt 
deltagande i utformningen av de regionala broschyrer som togs fram inför Europeiska rådet i 
Madrid. Kommissionen avser vidare att i fortsättningen bygga ut sin information om landsbygdsut­
veckling väsentligt. 
FFU är aktiv både.när det gäller att ge ut dokumentation och arrangera olika aktiviteter. De 
publikationer om strukturåtgärderna inom fiskerisektorn3 som utarbetades 1994 har nu distribuerats 
i alla medlemsstaterna. De har kompletterats med dels femton broschyrer avsedda för allmänheten 
och finansierade med stöd av artikel 4 i FFU-förordningen4 med en redovisning av det stöd som 
utgått från FFU i respektive medlemsstat, dels en skrift med titeln "Vattenbruk och miljö i 
Europeiska gemenskapen". Vidare har ett seminarium kring "Strukturpolitiken till förmån för fiskeri 
och vattenbruk" organiserats av kommissionen i San José de Compostela i Spanien med deltagande 
av flera ledamöter av Europaparlamentet och representanter för berörda yrkeskretsar. Kommissio­
nen har också arrangerat en rundabordsdiskussion i Bryssel om omställningen i områden som är 
beroende av fiske för att få ökad kännedom om och analysera de erfarenheter som finns på området i 
Europa. 
2. Erfarenhetsspridning 
Kommissionens informationsaktiviteter avseende strukturfonderna gäller inte bara programmen och 
deras genomförande utan också de nyskapande åtgärderna. Syftet är att de sedan skall spridas 
vidare. Åtgärderna för erfarenhetsspridning tar sig olika former, varav de viktigaste är de nätverk 
och större arrangemang som organiseras av kommissionen. 
För nyskapande åtgärder och interregionalt samarbete enligt artikel 10 i ERUF-förordningen sker 
erfarenhetsspridningen i huvudsak på följande tre sätt: 
• För det första bidrar pilotprojekten Recite (internt samarbete) och Ecos-Ouverture (externt 
samarbete) — som ju fungerar i form av nätverk — till ett erfarenhetsutbyte som snabbt utvecklas 
till en kunskapsöverföring mellan deltagarna i näten. Överföringen gäller nyskapande åtgärder 
inom områden av gemensamt intresse för nätet, till exempel åtgärder för att kontrollera och 
förebygga miljöföroreningar (Environet), metoder för vinframställning (Dyonisos) och datorise-
1 "Europeiska gemenskapen och fiskerisektorn — tillämpnings former för strukturstödet", "Den gemensamma fiskeri­
politiken" (informationsblad om strukturstödet), "Den nya fiskeripolitiken" (informationsbroschyr med ett kapitel 
om strukturstöden). 
4 Se kapitel I B.2 Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 249 
rade kalkylatorer (nätet för forskningscentra). Härutver kan nämnas programmen Pacte/Erfaren-
hetsutbyte som gäller mindre omfattande nät och syftar till göra användarna medvetna om och 
intresserade av interregional samarbete genom ett kunskaps- och erfarenhetsutbyte i frågor av 
gemensamt intresse som gäller regional utveckling. 
• För samtliga dessa nät organiserar kommissionen speciella inledningsdagar för att medlemmarna 
skall få en möjlighet att samlas. De deltar också i uppföljningsdagar som syftar till sammanfatta 
erfarenheterna och föra ut dessa på det regionala planet. Dessa dagar resulterar också i att det tas 
fram dokument som sedan ges en bred spridning. 
• Directoria-mötena, som årligen organiseras i Bryssel av kommissionen (1995 två gånger), ger 
delegationer från omkring 500 lokala myndigheter med sammanlagt 1 200 deltagare en möjlighet 
att träffas och informeras om program för nyskapande åtgärder och interregionalt samarbete som 
berör dem, vidare att på grundval av fallstudier öka sin kunskap när det gäller utvecklingsmetodik 
och metoder för att sprida goda erfarenheter och slutligen och framför allt att initiera samarbets­
projekt inom ramen för en kontaktpool grundad på förslagsinfordringar. 
I flertalet gemenskapsinitiativ förutses att åtgärder av transnationell karaktär skall vidtas. Bland 
annat skall nätverk för informationsutbyte och möten mellan aktörerna inom partnerskapen upprät­
tas i syfte att sprida goda erfarenheter och främja samarbete över nationsgränserna. För den nya 
programperioden för gemenskapsinitiativen har sålunda medel reserverats för finansieringen av 
nätverk inom ramen för Leader (34 miljoner ecu), Små och medelstora företag (25 miljoner ecu) och 
Pesca (5 miljoner ecu). Medel har också beräknats för bland annat programmen Adapt och Emploi. 
Eftersom programmen inom gemenskapsinitiativen delvis antogs 1995 begränsade sig åtgärderna för 
informationsutbyte 1995 i flertalet fall till rena föreberedelser för att sedan sättas i gång 1996. Inom 
ramen för Pesca har anbuds- och förslagsinf ordringar förberetts för att offentliggöras 1996. De 
syftar till att främja nyskapande projekt av transnationell karaktär och att sprida goda erfarenheter 
genom publikationer, konferenser, partnerskapmöten, skapandet av nätverk etc. Även inom Adapt 
och Emploi finns planer på att publicera skrifter om goda erfarenheter. 
Leader-nätverket har fortsatt att fungera aktivt tack vare de erfarenheter som vunnits genom Leader 
I. Europeiska observatoriet för nyskapande och utveckling på andsbygden driver det Europeiska 
nätet för landsbygdsutveckling, ett nätverk som omfattar hela initiativet Leader II. Bland aktiviteter­
na kan nämnas att observatoriet ger ut flera tidskrifter och organiserar olika möten och arrange­
mang. Info-Leader är ett viktigt verktyg för att stimulera kontakterna inom det Europeiska nätverket 
för landsbygdsutveckling därigenom att denna månatliga informationsskrift "möjliggör för alla som 
berörs av Leader II att införa annonser samt meddelanden om sökta partnerskap, önskat samarbete 
eller önskat utbyte som kan vara av intresse för alla aktörer som är involverade i Leader II". Ett antal 
internationella och nationella möten ägde rum 1995, i vilka i allmänhet flera Leadergrupper deltog. I 
mars organiserade Leadergruppen i Murcia ett möte om "Restaurering av byggnader som skall 
användas för landsbygdsturism". Under våren deltog tio lokala aktionsgrupper från Portugal, 
Frankrike och Wales i ett seminarium i Polen för att presentera Leaderinitiativet. I juli ägde ett 
nationellt möte för de lokala aktionsgrupperna rum i Paris, organiserat av CNASEA (Centre 
national pour l'aménagement des structures des exploitations agricoles — Nationella centret för 
planering av jordbrukets struktur). I Spanien bildades det spanska nätet för landsbygdsutveckling, 
som syftar till att sammanföra alla de lokala aktionsgrupperna i Spanien. I oktober ägde ett 
seminarium rum i Österrike för att lansera Leaderinitiativet. Seminariet organiserades av förbunds­
staten Karintien och den lokala aktionsgruppen Norische Region. I oktober ägde också det tiondet 
mötet mellan medlemmarna i det grekiska Leader-nätverket rum i Mirina på ön Limnos. 
KAPITEL TV 
FORTSATT REDOVISNING AV RESULTATET AVSEENDE 
PERIODEN 1989-1993 
ZfY 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Inledning 
Utvärderingen av programperioden 1989-1993 i dess helhet är på grund av programuppläggningen en 
utdragen process. Programmen antogs successivt under hela perioden (ibland 1993), det praktiska 
genomförandet kunde pågå ända fram till 1995, många program har förlängts, likaså det finansiella 
genomförandet (utgiftsåtaganden kunde i och för sig inte göras längre än fram till och med 1993, 
men utbetalningarna från medlemsstaterna till stödmottagarna och från kommissionen till medlems­
staterna kunde pågå ända fram till 1995, i vissa fall till och med fram till 1996). Denna dynamik 
förklarar varför utvärderingen av perioden som helhet också sker stegvis. Även om kommissionen 
inledde arbetet 19941 var detta ofta av preliminär karaktär och gällde i alla händelser endast vissa 
stöd. Kommissionens strävan har emellertid varit att i de årsrapporter som successivt getts ut efter 
rapporten för 1993 presentera resultaten allt eftersom de blivit tillgängliga. Föreliggande rapport är 
en fortsättning av detta arbete och avser de utvärderingar som genomfördes 1995. 
Det bör emellertid noteras att det är svårt att i en skrift som denna, dvs. en rapport som upprättas 
årligen för att redovisa verksamheten under det gångna året, ge en global analys av en hel 
programperiod, såvida man inte är beredd att tynga innehållet i rapporten eller underlåta att uppfylla 
de stadgeenliga kraven på rapporten. Det bör också framhållas att kommissionen vart tredje år, i 
enlighet med de nya bestämmelserna från 1993 (artikel 16 i ramförordningen), skall utarbeta en 
rapport om den ekonomiska och sociala sammanhållningen. I denna skall alla finansieringsorgan och 
gemenskapsprogram beaktas (först och främst sålunda strukturfonderna) och deras bidrag till 
genomförandet av sammanhållningen analyseras. Den första av dessa rapporter utarbetades 1996. 
A. UTVÄRDERING AV ADDITIONALITETEN 
Eftersom strukturåtgärderna är en form av samfinansiering av nationella program är additionalitet-
sprincipen mycket viktig när det gäller den faktiska effekten av åtgärderna. Kommissionen måste se 
till att medlemsstaterna upprätthåller sina utgifter för offentliga strukturåtgärder eller motsvarande 
på minst samma nivå under den aktuella programperioden som *'nder den föregående. Under 1995 
skedde därför ett intensivt kontrollarbete avseende additionalitetsprincipen under programperioden 
1989-1993. Det var ju först ett år efter det att de finansiella åtagandena rättsligt upphört att gälla, 
samtidigt som utbetalningarna nationellt och från gemenskapen fortfarande pågick, som en sådan 
kontroll verkligen kunde genomföras på ett tillförlitligt sätt. Arbetet har slutförts för vissa medlems­
stater och vissa mål, ibland inte utan svårigheter. 
1. Målen 1 och 2 
Utvärderingen av additionaliteten för målen 1 och 2 påbörjades 1995. Situationen varierar väsentligt 
mellan medlemsstaterna. De uppgifter som fram till slutet av 1995 överlämnats av Belgien (Vallo-
nien), Danmark, Spanien, Irland och Nederländerna är tillfredsställande och visar att additionalite­
ten beaktats under perioden 1989-1993. Uppgifterna från Tyskland, Belgien (Flandern) och Grekland 
var däremot ofullständiga och medgav inte någon korrekt utvärdering. Frankrike, Italien, Luxem­
burg och Spanien slutligen hade vid utgången av 1995 ännu inte inkommit med något siffermaterial. 
2. Målen 3 och 4 
Liksom för målen 1 och 2 är en kontroll av additionaliteten meningsfull och effektiv förutsatt att 
berörd medlemsstat accepterar att samarbeta. För de medlemsstater som mycket noggrant tillämpat 
kommissionens metoder går det alltså att dra tillförlitliga slutsatser. Så har skett i Luxemburg, 
Årsrapporterna 1993 och 1994. 
254 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Frankrike, Tyskland, Danmark (även om prövningen i detta fall baserade sig på ett föga representat­
ivt urval) samt Portugal. När det gäller dessa medlemsstater kan alltså slås fast att additionaliteten 
beaktats. I två medlemsstater har additionaliteten kontrollerats men utan att kommissionen haft 
tillgång till tillräckligt precisa (Nederländerna) eller tillräckligt representativa (Italien) uppgifter. För 
Greklands del förelåg endast uppgifter avseende 1990-1991. Andra medlemsstater (Belgien, Förenade 
kungariket, där additionaliteten inte kunnat kontrolleras) lät sin granskning omfatta den nationella 
budgeten i dess helhet, och för dessa medlemsstater är slutsatserna inte tillförlitliga. Två medlemssta­
ter slutligen anförde principiella invändningar. Irland ansåg sålunda att additionaliteten för målen 3 
och 4 inte gick att mäta eftersom landet i sin helhet är stödberättigat för mål 1. Spanien ansåg att 
källan till de uppgifter som överlämnats till kommissionen inte behövde uppges. 
Utvärderingsarbetet visade sammanfattningsvis att additionaliteten hade beaktats i Frankrike, Tys­
kland, Danmark, Luxemburg och Portugal. Detsamma kan, med ledning av undersökningarna, 
sägas om Italien och Nederländerna. Analysen beträffande Belgien, Spanien, Grekland, Irland och 
Förenade kungariket har däremot inte kunnat slutföras under 1995. 
B. UTVÄRDERINGEN AV MÅLEN 
Arbetet med att utvärdera resultatet av de olika målen inleddes 1994 och pågick intensivt under 1995. 
Läsaren hänvisas till föregående årsrapport vad gäller mål 1, för vilket resultat och effekter utförligt 
redovisades i den rapporten. Detsamma gäller för mål 2, för vilket de preliminära resultaten också 
presenterades i den förra rapporten. När det gäller detta mål pågick fördjupningsanalysen av 
utvärderarnas rapporter ännu 1995. För målen 3, 4 och 5b redovisades de preliminära resultaten i den 
förra årsrapporten och de bekräftas här på grundval av det fortsatta arbetet under 1995. För mål 5a 
har resultaten varit tillgängliga vid en sådan tidpunkt att de kunnat presenteras först i denna rapport. 
1. Målen 3 och 4 
Under 1995 kunde utvärderingsrapporterna färdigställas avseende de förutvarande målen 3 och 4 för 
perioden 1989-1993. Trots att rapporterna från vissa medlemsstater lämnades in relativt sent kunde 
en resultatsammanfattning färdigställas i slutet av året och kommer att distribueras under 1996. 
Detta kommer att möjliggöra en samordning av kommissionens och medlemsstaternas arbete och 
resultatet kan ingå i underlaget för utarbetandet av policyriktlinjerna för ESF, särskilt i fråga om 
utformningen av ändamålsenliga regler för stödet och effekten på målgrupperna. 
De slutgiltiga slutsatserna skiljer sig inte från de preliminära resultaten, som redan återgetts i 
årsrapporten för 1994. Det finns skäl att här något precisera de villkor som gällt för genomförandet 
av programmen. I den sammanfattande rapporten uppmärksammas två av de viktigaste inslagen i 
1988 års reform, flerårsprogrammeringen och utvärderingen. Flerårsprogrammeringen har medfört 
förändringar i de nationella myndigheternas sätt att fungera men har också medverkat till att det har 
tagits fram verkliga utvecklingsstrategier och kontinuerliga åtgärdsprogram. En ny utvärderingskul­
tur har vidare successivt vuxit fram på gemenskapsnivå och i de enskilda medlemsstaterna. 
En annan grundläggande princip i 1988 års reform var förstärkningen av partnerskapet genom ett 
ökat deltagande av regionala aktörer och sociala parter. I det här avseendet framgår det av rapporten 
att det i länder med en decentraliserad struktur skett ett ömsesidigt närmande, och till och med en 
decentralisering av medlen, men att de sociala parterna i flertalet fall involverades i mycket 
begränsad utsträckning också under perioden 1989-1993. Varken de organ som svarar för den 
praktiska övervakningen av stödmottagarna eller de aktörer som svarar för utbildningen i företagen 
ingår som reella parter i partnerskapet, i så fall möjligen rent formellt. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 255 
2. Mål 5a 
Sättet att utvärdera mål 5a Jordbruk för perioden 1989-1993 skiljer sig ganska mycket från 
utvärderingen av de andra stöden, framför allt därför att det sker enligt två förordningar som 
reglerar åtgärderna inom detta mål, nämligen rådets förordningar (EEG) nr 2328/91 och 866/90 om 
anpassningen av produktionsstrukturerna inom jordbruket respektive anpassningen av strukturerna 
för förädling och saluföring äv jordbruksprodukter. 
Åtgärder enligt förordning (EEG) nr 2328/91 (produktionsstrukturer): Dessa åtgärder har'sedan 
länge varit ett viktigt inslag i den gemensamma jordbrukspolitiken. Utvärderingen av åtgärderna har 
koncentrerats till deras tillämpning och grundar sig på frågeformulär som utarbetats inom kommis­
sionen. Medlemsstaterna sänder varje år in dessa formulär med upplysningar om 
• genomförda investeringar i jordbruksföretagen, 
• antalet jordbruksföretag som programmet riktar sig till fördelat på olika regioner, uppgift om 
vilka grupper bland jordbrukarna som är stödmottagare, odlingsarealens storlek, typ av produk­
tion, 
• investeringarnas fördelning på olika kategorier, investeringarnas huvudsakliga syfte och totalbe­
lopp, beräknat stödbelopp, 
i • igångsättningsstödet för unga jordbrukare och tilläggsstödet för att underlätta deras investering­
ar, 
• kompensationsbidragen samt antalet jordbruksföretag -fördelade på regioner och storlek — som 
erhållit bidrag samt uppgift om de belopp som anslagits till olika regioner. 
De samlade effekterna av dessa åtgärder för jordbruksstrukturernas utveckling har inte systematiskt 
analyserats. Vissa enkätundersökningar har emellertid gjorts som gällt den ena eller den andra 
åtgärden i vissa medlemsstater, medan stödet till unga jordbrukare behandlas i en rapport som är 
under utarbetande inom kommissionen och som ännu inte var färdigställd i slutet av 1995. 
\ Åtgärder enligt förordning (EEG) nr 866/90 (förädling och saluföring av produkter): Det är endast 
j sedan 1991 som åtgärder som avser förädlingen och saluföringen av jordbruksprodukter omfattats 
i av ett programplaneringsförfarande inom ramen för förordning (EEG) nr 866/90. Fram till 1990 
| ankom det på kommissionen att välja ut projekt som föreslagits inom ramen för förordning (EEG) 
! nr 355/77. Medlemsstaterna var sedan skyldiga att informera kommissionen om resultatet av olika 
i projekt i form av en slutrapport för varje projekt som upprättades sedan projekten avslutats. 
: Numera, under det system som införts i och med förordning (EEG) 866/90, sker övervakningen och 
utvärderingen enligt bestämmelserna i artiklarna 25 och 26 i förordning (EEG) nr 4253/88 (enligt 
ändring) om samordningen av strukturfonderna. Enligt dessa artiklar skall det inrättas övervaknings­
kommittéer och fastställas fysiska och finansiella indikatorer som gör det möjligt att fastställa hur 
långt åtgärderna framskridit och vilka framsteg som gjorts. Övervakningskommittéer som skall 
kontrollera tillämpningen av förordning (EEG) nr 866/90 har numera inrättats i alla medlemsstater­
na, där också lämpliga övervaknings- och utvärderingsprogram fastställts. Det är dessa kommittéer 
som organiserar utvärderingsarbetet avseende perioden 1989-1993. 
2-S6 ^^^^ Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
3. Mål 5b 
Ett stort antal initiativ för miljön: 
Åtgärderna på miljöområdet har utgjort en ganska stor del av åtgärdsprogrammen. Miljöskyddets 
andel av gemenskapsstödet var nästan exakt densamma för de två perioderna 1989-1993 och 1994-
1999: 11,4% respektive 11,7%. Åtgärderna varierar mellan regionerna och kan gälla insatser för 
att förhindra eller minska miljöföroreningar från jordbruket och livsmedelsindustrin, förvaltnin­
gen av naturresurser (vatten, djur- och växtliv), återinplantering av sällsynta eller utrotningshota­
de arter, bortskaffande av avfall i landsbygdskommuner, upprustning och tillvaratagande av 
kulturarvet inom ramen för till exempel skyddade platser och naturområden. 
Framgången för denna del av programmen hänger utan tvivel samman med den ökade miljömed­
vetenheten. Dessutom innebär miljölagstiftningen, särskilt den som gäller avfallshantering, att det 
ställs krav på kostnadskrävande offentliga investeringar som myndigheterna ute på landsbygden 
har svårt att klara av med sin budget. Gemenskapens bidrag har ofta spelat en avgörande roll när 
det gällt att få till stånd de anläggningar som behövts. 
Vad beträffar privata system för avfallshantering och spillvattenrening skall de aktuella åtgärder­
na finansieras med iakttagande av de allmänna riktlinjerna för miljöstöd. I många landsbygdsom­
råden försöker man numera gå längre än till bara miljöskydd och strävar efter ge detta ett 
tilläggsvärde genom att utveckla nya turistaktiviteter med inriktning på upptäckt av naturen. 
Genomförandet av sådana åtgärder underlättas av att de nödvändiga investeringarna ofta är av 
lättare slag, såsom receptionsanläggningar, iordningställande av stigar, utrustning för naturobser­
vationer osv. Initiativen på detta område har varit framgångsrika och har en tendes att spridas. 
Denna sammankoppling mellan miljön och ekonomisk exploatering av miljön förtjänar att 
uppmuntras, för den innebär att vad som kan uppfattas som rent tvång (tillämpningen av gällande 
bestämmelser) kan förvandlas till nya lönsamma aktiviteter som är väl anpassade till lands­
bygdsområdena. 
Utvärderingen av mål 5b för perioden 1989-1993 slutfördes under 1995 i och med färdigställandet av 
en samlad rapport för de 21 regioner som valts ut att ingå i utvärderingen. Slutresultaten skiljer sig 
inte från de preliminära resultaten, som redovisades i årsrapporten för 1994. Läsaren hänvisas till 
denna och uppmanas samtidigt att ha i åtanke att utvärderingen endast gällde ett begränsat antal 
regioner. Nämnas bör emellertid att det många gånger visat sig svårt att få fram kvantifierade och 
jämförbara uppgifter som gör det möjligt att fastställa hur stor inkomstutvecklingen, tillskottet av 
nya arbetstillfällen och dämpningen av befolkningsminskningen på landsbygden varit. I rapporten 
finns också en sammanställning i mera systematisk form av vissa fysiska utvecklingstal (investeringar 
inom jord- och skogsbruk, upprustning av byar, antalet små och medelstora företag som fått stöd, 
investeringar i infrastrukturer inom industri och turism, initiativ för miljön, m.m.). Det kan erinras 
om att mål 5b-områdena under perioden 1989-1993 omfattade 17 °/o av gemenskapens område och 
berörde 5,1 °/o av befolkningen (16,3 miljoner invånare). Gemenskapsstödet uppgick till totalt 3 
miljarder ecu eller 5 % av de totalt tillgängliga anslagen för strukturfonderna. 
C. UTVÄRDERING AV GEMENSKAPSINITIATIVEN 
1989 introducerade gemenskapen ett antal gemenskapsinitiativ med stöd av artikel 11 i förordning 
(EEG) nr 4253/88. Gemenskapsinitiativen är de särskilda finansiella strukturpolitiska instrument 
som kommissionen på eget initiativ kan föreslå medlemsstaterna för att stödja åtgärder som bidrar 
till att lösa problem med särskilda effekter på gemenskapsnivå, och som inte omfattas av medlems­
staternas utvecklingsplaner. Avsikten med gemenskapsinititiven är att de skall medge flexibilitet och 
erbjuda särskilda möjligheter till samarbete och nyskapande, till exempel genom att omfatta åtgärder 
som går utöver nationsgränserna, introducera en genuin gemenskapsdimension eller experimentera 
med nya angreppssätt. Gemenskapens bidrag till genomförandet av initiativen uppgick under perio­
den till totalt 5,3 miljarder ecu, vilket utgjorde närmare 10 % av det totala anslaget till strukturfon­
derna. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 257 
1995 genomförde kommissionen en utvärdering av samtliga initiativ och delade därvid in arbetet i tre 
grupper efter de tre huvudtyperna av initiativ: initiativ för regional utveckling, initiativ som gällde 
mänskliga resurser och initiativet för landsbygdsutveckling, LEADER. 
Insatser för miljön 1991-1993: 
Ett stort antal gemenskapsinitiativ under perioden 1989-1993 gällde åtgärder för miljön i olika 
områden — kolgruvedistrikt (RECHAR), järn- och stàlregioner (RESIDER) och gränsområden 
(Interreg) — och det skedde med hjälp av olika slags insatser — forskning/utveckling, stöd till 
ökad produktkvalitet, m.m. Ett av initiativen, ENVIREG som kom till 1990, avsåg särskilt 
miljöskyddet i de minst utvecklade kustområdena (se nedan). I landsbygdsområdena har ett stort 
antal miljöskyddsåtgärder kunnat genomföras med hjälp av initiativet LEADER. Detta initiativ 
har särskilt främjat utvecklingen av nya miljöanpassade produkter och metoder i de mindre 
gynnade landsbygdsområdena. I Grekland till exempel (ön Leucadis) har utnyttjandet av olivkär­
nor som råvara för energiframställning fått stöd. I Italien (Umbrien) har ett system införts för 
återanvändning av avfallet från en keramisk verkstad. I Frankrike (Haut -Jura) har miljövänliga 
panncentraler som eldas med skogsavfall installerats. 
1. Initiativen för regional utveckling 
Utvärderingen av initiativen för regional utveckling har gällt sammanlagt tio gemenskapsinitiativ 
som grupperats kring fyra stora teman: 
• Integreringen av de minst utvecklade regionerna i den inre marknaden: initiativet STRIDE, som 
syftade till att förstärka kapaciteten för nyskapande och teknisk utveckling i vissa mål 1- och mål 
2-områden; TELEMATIQUE för att främja användningen av avancerade telekommunikationst­
jänster i mål 1-områdena; PRISMA, som syftade till att förbättra infrastrukturen och servicen för 
företagen i mål 1-områdena när det gäller kvalitetspolicy och tillgång till marknaderna för 
offentlig upphandling. 
• Miljöskydd: ENVIREG, som syftade till att förbättra och skydda miljön och att främja ekono­
misk utveckling i huvudsak i kustområdena inom mål 1-regionerna. 
• Samarbete och gränsöverskridande nätverk: Interreg, som hjälpte gränsregionerna att förbereda 
sig för den inre marknaden, i huvudsak genom att stärka det gränsöverskridande samarbetet. 
• Diversifiering av verksamheten i industriområden som är beroende av krisdrabbade branscher: 
RESIDER för järn- och stålregioner, RENA V AL för regioner beroende av fartygsproduktion, 
RECHAR för områden med kolproduktion. 
Tabell 129: Gemenskapsinitiativen 1989-1993 — Finansieringen fördelad på initiativ och medlemsstater 
(milj. ecu) 
ENVIREG PRISMA INTERREG/ 
REG EN RECHAR RESIDER STRIDE TELEMATIQU 
E 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Portugal 
Förenade Kungriket 
Gemenskaperna (5) 
Totalt 84.0 
139,2 
16.1 0) 
30,4 
171,2 
101,8 
17.7 
S60.4 17,7 
32.2 
5.2 p) 
9.4 
22.6 
17.5 
5.7 
110.3 89.9 
118,4 
2.0 
1.077.2 
1.369.7 27.6 
87,6 
25.3 
52,4 
3.4 
184,2 
380,5 18.6 
93.2 
52,4 
58.8 
23.0 
8.7 
264.4 6.5 
12,4 
37,3 
18.2 
65.3 
20.5 
27.6 
24.0 
87,3 
299.1 4,5 
2,2 
4.3 
59,3 
155,9 
16.4 o) 
13.1 
94.9 
2,1 
4.6 
54.1 
30.2 
441.6 41.3 
75.5 
1.7 
M.O 
64,7 
35.6 
5.4 57,2 
14,6 
222.4 
292.2 
498.7 
215.9 
182.3 
398.9 
10.8 
32.2 
323,6 
335,2 
1.077,2 
3.661.2 
(1) Inkl. 12,06 miljoner ecu Ibr mil I-områden 
(2) Inkl. Prisma-Telcmatiquc 
(3) Envireg-Stride 
(4) Siffran visar värdet av Interreg de tolv medlemsstaterna och inkluderar 2,39 miljoner ecu inom ramen tor artikel 10 i ERUF-lorordningen. 
258 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Allmänt sett ligger gemenskapsinitiativens värde i att de utvecklar transnationellt samarbete och 
synliggör gemenskapens verksamhet, i deras demonstrationseffekt och i det nyskapande som pro­
grammens flexibilitet möjliggör. Trots programmens positiva effekter måste medges att det fanns 
vissa förhållanden som minskade åtgärdernas potentiella effektivitet. Nämnas kan särskilt 
• att de breda målen, som gav en flexibilitetsfördel, också ledde till att initiativen blev mindre 
specifika till sina natur så att de ibland kunde uppfattas som en ren utvidgning av befintliga 
nationella program, 
• att den administrativa uppläggningen av programmen ofta var komplicerad och att bristen på 
samstämmighet mellan medlemsstaterna i fråga om både innehåll och tidsfaktorn innebar att 
potentialen för transnationellt samarbete delvis gick förlorad. 
Berörda socioekonomiska aktörer hade emellertid en positiv inställning till initiativen som gjorde det 
möjligt för dem att arbeta enligt modellen "nerifrån-och upp" och få tillfälle att visa sin kapacitet att 
vidta nyskapande åtgärder. 
STRIDE, PRISMA och TELEMATIQUE 
Dessa tre gemenskapsinitiativ tillhandahöll en viktig länk mellan sammanhållning och integration. 
De syftade till att hjälpa mindre gynnade regioner att utveckla den tekniska och mänskliga infra­
struktur som var nödvändig för att företagen i dessa regioner skulle bli delaktiga av fördelarna med 
den inre marknaden. 
• STRIDE syftade huvudsakligen till att stimulera forsknings- och utvecklingskapaciteten i mål 1-
områden, men vissa åtgärder i mål 2-områden var också stödberättigade. STRIDE tillhandahöll 
medel för att stödja dels investeringar i grundläggande FoU-infrastruktur i mål 1-områden genom 
regionala teknikutredningar, dels nya investeringar och projektkostnader för att starta upp FoU-
verksamhet, dels slutligen FoU-centra som förberedde sig för eller deltog i forskning som 
finansierades av gemenskapen. Initiativet stödde också länkar och nätverk mellan forskningscen­
tra och industrin i både mål-1 och mål 2-områden och täckte därvid ett brett spektrum av 
konsortier och metoder för tekniköverföring. Merparten av stödet gick till forskningsverksamhet, 
däribland FoU-centra och bidrag till FoU och utrustning (57 %). 
• TELEMATIQUE koncentrerade sig på att stödja användningen av avancerade telematiktjänster 
snarare än att bredda tillträdet till dessa tjänster, och lade därvid särskilt vikt vid små och 
medelstora företag. Programmet stödde en mångfald projekt omfattande datakommunikationer 
(inklusive utveckling av databaser och nätverk), stöd till support för serviceanvändare, utveckling 
av avancerade tjänster för små ochh medelstora företag samt marknadsförings-, sälj framjande-
och utbildningsåtgärder. Datakommunikationer fick den största delen av stödet (42 %). 
• PRISMA syftade till att hjälpa företag i mål 1-områdena att dra nytta av genomförandet av den 
inre marknaden och lade särskilt vikt vid uppfyllandet av kvalitetskraven på privata och offentliga 
marknader. Merparten av stödet (75 %) utnyttjades för projekt inom kalibrering och metrologi, 
som inte bara innefattade laboratorieinfrastruktur utan även anknytande projekt avseende kvali­
tetssystem. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 259 
STRIDE, PRISMA, TELEMATIQUE: Fördelning per medlcmsstaJ (miljoner ecu) 
• PRISMA 
DTELEMATIQUE 
• STRIDE 
F. F 
Mervärdet av STRIDE, TELEMA TIQUE och PRISMA 
Huvudfrågorna för analysen var nyskapandet, programmens demonstrationseffekter och graden av 
internationalisering, eventuella länkar till andra program och graden av additionalitet (dvs. i vad 
mån åtgärderna skulle ha vidtagits om programmen inte hade funnits). 
STRIDE: Här fanns ett ganska stort inslag av nyskapande. Programkonceptet var i sig något nytt 
och programmet var upplagt så att det ledde till att viktiga nya länkar etablerades mellan universitet 
och lokala företag (särskilt i Portugal och Grekland). Vad gäller teknologiskt nyskapande kunde en 
betydande effekt konstateras i fråga om snabbheten och graden av teknologiskt nyskapande till stöd 
för forskning som leder till produktutveckling, och likaså i fråga om tillhandahållandet av supports­
ervice. Flera hundra nya produkter och processer utvecklades med stöd av STRIDE, som också 
underlättade den allra första introduktionen av en rad olika forskningstekniker i vissa regioner och 
länder. I de fall stödmottagarna medverkat nära i programuppläggningen och programgenomföran­
det fanns positiva demonstrationseffekter. 
Internationalisering var ett särskilt programmål och bidrog till att det utvecklades ett stort antal 
transnationella länkar. I mycket få projekt var emellertid leverantörer från andra medlemsstater 
engagerade. Framgången rned programmet låg framför allt i att forskningsorganisationer och företag 
uppmuntrades att delta i ramforskningsprogrammen och i att länkar byggdes upp genom forskarrör­
lighet. Det senare innebar att ett stort antal stödmottagare kunde nås med en relativt liten budget. 
Formellt samarbete mellan projekten var svårt att genomföra på grund av bristande kunskap om 
innehållet i övriga STRIDE-program, skillnader i tidsplaner och förseningar i genomförandet. 
Informellt samarbete förekom emellertid. Länkar till andra program förekom i huvudsak i fråga om 
ramprogrammen och i några fall genom bidrag till driftskostnaderna i viktigare ERUF-finansierade 
projekt. Samarbete med övriga program förekom i mycket liten utsträckning, och detta gällde även 
program som borde ha varit av intresse, såsom SPRINT och COMETT. 
Initiativets additionalitet var i allmänhet god i det att det mobiliserade ett stort antal projekt som 
annars inte skulle ha fått stöd och att det i vissa fall utvecklade hela åtgärdskedjor på regional nivå 
som tidigare inte existerat. Något problematiska var dock vissa projekt i Italien där större företag, 
särskilt multinationella företag, fått stora bidrag, och även stödet till vissa större projekt och 
laboratorier inom den offentlig sektorn där programmet använts för att finansiera aktiviteter som 
med all sannolikhet ändå skulle ha genomförts. 
Initiativet STRIDE var ett utomordentligt framgångsrikt experiment när det gäller att införa en 
teknologisk dimension i gemenskapens regionalpolitik. Det hade djupgående effekter för utgiftsmön­
stret inom det vidare strukturfondsystemet och stimulerade intresset för ett antal andra regionala 
initiativ på det teknologiska området. 
260 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Viktigare resultat av STRIDE-initiativet: 
• 68 nya forskningscentra och utrustning till eller utbyggnad av ytterli­
gare 100 centra i mindre gynnade regioner 
• uppskattningsvis 300 nya produkter och processer och 46 nya patent 
• 4400 arbetstillfällen skapade direkt eller indirekt 
TELEMA TIQUE: Detta initiativ hade när det infördes en fördel som inget av de andra gemenskaps­
initiativen hade i det att de nationella administrationerna redan haft erfarenheter av ett liknande 
program, Starprogrammet. Programbudgeten på något under 220 miljoner ecu var emellertid endast 
en bråkdel av vad som varje år läggs ut på telekommunikationer i de mindre gynnade regionerna. 
Som redan nämnts syftade programmet inte egentligen till att utveckla nyskapande tjänster utan till 
att stödja användningen av avancerade tjänster. Det nyskapande inslaget låg närmast i tillämpningen 
av existerande teknologi i nya situationer. Ett viktigt mål var att ställa de möjligheter som avancerade 
telekommunikationstjänster och informationssamhället erbjuder till de små och medelstora företa­
gens förfogande. 
Programmets demonstrationseffekt visade sig framför allt i det att det visade på vad som varit 
framgångsrikt och på så sätt uppmuntrade nya användare. Detta tenderade att ske indirekt snarare 
än att som resultat av särskilda demonstrations-eller främjandeåtgärder. 
Internationaliseringsgraden inom programmet var begränsad. Tillfällen till gränsöverskridande sam­
arbete, till att ge tilträde till tjänster i andra medlemsstater och till erfarenhetsutbyte mellan projekt 
saknades. Det vore emellertid fel att utgå från att internationalisering alltid är önskvärd. I de fall det 
behövs expertis från endast en medlemsstat finns det inte nödvändigtvis något behov av ett formalise-
rat engagemang, och problemen med att erhålla och motivera matchande finansiering kan vara 
oöverstigliga. 
Vad gäller "dödvikten" (additionahtetsaspekten), kan sägas att denna var partiell i den bemärkelsen 
i att projekten förmodligen skulle ha drivits vidare vid en senare tidpunkt eller i mindre ambitiös form. 
I Inom ett område där utvecklingen sker så snabbt som inom telematiken kan försteget i sig ha haft en 
! betydande effekt. 
Viktigare resultat av TELEMATIQUE-initiativet: 
• 17000 små och medelstora företag använder avancerade telematikt-
jänster 
• 32000 nya nyttjare av avancerade tjänster 
PRISMA: PRISMAS mervärde låg i nyskapandet, demonstrationvärdet och additionaliteten. Vad 
gäller nyskapandet var programmet i sig nyskapande, särskilt idén att lösa de problem som de små 
och medelstora företag i mindre gynnade områden har genom att introducera infrastrukturer för 
servicesupport såsom laboratorier för kalibrering och metrologi. Från lokal synpunkt var också den 
tillämpade teknologin nyskapande, eftersom dessa teknologier inte tidigare hade införts till område­
na i fråga. Det gavs också exempel på nyskapande projektutformning. Projekten tenderade att ha 
höga demonstrationseffekter, eftersom företagen kunde se de kvantitativa fördelarna med kalibre­
ring och kvalitetscertifiering. De projekt som avsåg offentlig upphandling var mindre framgångsrika; 
detta är emellertid ett svårare område för de små och medelstora företagen och motståndet var 
därför högt. 
Vad gäller additionaliteten var "dödvikten" i regel låg, särskilt för tjänster inom kalibrering och 
metrologi, eftersom privata företag inte gärna investerar i verksamheter som erbjuder denna service 
till andra små och medelstora företag på grund av låg avkastning och betydande risker, och därför 
att detta inte är ett område där statliga organ traditionellt investerar. 
I regel gav denna förstärkning av standardisering och kvalitetssäkring ett reellt bidrag till genomför­
andet av den inre marknaden. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 261 
Viktigare resultat av PRISMA: 
• 300 projekt inom områdena kalibrering och standarder 
• 4500 deltagande organisationer drog nytta av tjänsterna 
ENVIREG 
ENVIREG-initiativet hade fyra mycket specifika mål: 
• att minska miljöföroreningarna i kustområden vars ekonomi huvudsakligen är beroende av 
turism, med prioritering av områden med snabb ekonomisk tillväxt och allvarliga miljöproblem, 
• att främja planeringen av markanvändningen i kustområdena i syfte att bevara de naturliga 
ekosystemen och minska försämringen av kusthabitaten, 
• att bidra till utvecklingen av system och infrastrukturer för omhändertagandet av farligt avfall, 
• att stärka den tekniska expertis som arbetar med utformningen och styrningen av föroreningskon­
troll och med infrastruktur och teknologier för att åtgärda föroreningar. 
Initiativet omfattade kustområdena inom de regioner som omfattas av målen 1, 2 och 5b i Medelhav­
sområdet och andra kustregioenr i södra Europa, inklusive ett omland upp till 10 km från kusten. 
När det gällde farligt avfall och tekniskt bistånd var samtliga mål 1-områden stödberättigade. 
Mervärdet av ENVIREG 
ENVIREG kunde medverka vid finansieringen av ett antal projekt som var betydelsefulla på grund 
av sin nyskapande karaktär och som annars kanske inte hade genomförts. Ofta utnyttjades medlen 
också för att stödja projekt inriktade på att uppfylla kraven i särskilda direktiv, däribland direktivet 
om avloppsrening i städer och direktivet om omhändertagande av farligt avfall, direktiv som innebar 
stora utmaningar för många mål 1-områden. ENVIREG bidrog till miljöförbättringar i mål 1-
områdena framför allt genom att 
• möjliggöra för enskilda regioner att genomföra investeringar i infrastrukturer för spillvatten- och 
avfallshantering, 
• göra tekniska bedömingar i olika frågor eller utföra genomförbarhetsstudier som medverkade till 
ätt optimera utformning och miljöfördelar, 
• dra uppmärksamheten till frågor som gällde förvaltningen av kustområden, 
• inrikta åtgärder på kustområdenas biotoper — ett nytt angreppssätt, 
• lägga ökad vikt vid förvaltningen av vattentillgångar och återanvändningen av renat spillvatten, 
• agera som katalysator, vilket uppmuntrade andra projekt som byggde på eller vidaretuvecklade 
ENVIREGprojekt. 
En struktur för tekniskt bistånd, Amber, har vidare inrättats för att organisera ett erfarenhetsutbyte 
och sprida goda erfarenheter bland aktörer i miljöprojekt. 
Initiativet har lett till betydande förändringar i gemenskapens strukturpolitik genom ökad integrering 
av miljöhänsyn i den nya generationens GSR och åtgärdsprogram. 
262 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Viktigare resultat av ENVIREG-initiativet: 
• mer än 800 projekt finansierades 
• betydande effekter har åstadkommits vad gäller uppsamling, behand­
ling och bortskaffande av avfall och spillvatten från städer, och ett 
avgörande bidrag har därmed gjorts för att minska gapet till övriga 
Europa. Närmare två tredjedelar av medlen anslogs till installationer 
för spillvattenrening i kustområden i mål 1-regionerna, i huvudsak i 
Spanien, Syditalien och Grekland. 
Ett exempel från Portugal: ENVIREG har samfinansierat ett omfattande 
program för sanering och förebyggande åtgärder (fabrik för avfallskom-
paktcring och gas förbränning i^Matosinthos, återvinning av avfall från 
garverier i Alviela, flytbarriärer, pumpbåtar, reningsanordningar och 
reservoarer för kontroll av oljeföroreningar och föroreningar från kemis­
ka produkter på Madeira och Azorerna) inom ramen för ett integrerat 
angreppssätt, där bevarandet av ekosystemen och bevarandet av natur­
områden av intresse för turismen kombineras. Ansträngningarna att få 
till stånd en lokal planering av miljöförvaltningen har härvid varit särs­
kilt betydelsefulla. 
RESIDER, RENAVAL OCH RECHAR 
Dessa tre gemenskapsinitiativ syftade till diversifiering av områden som drabbats av industriell 
tillbakagång och svarade tillsammans för gemenskapsutgifter på sammanlagt 943,9 miljoner ecu. 
RESIDERprogrammet gällde områden som drabbats av problem i samband med nedgången inom 
stålindustrin och därför måste omstruktureras. Programmet omfattade 18 regioner i åtta medlems­
stater. RENA V AL koncentrerade sig på områden som var beroende av fartygsproduktion och 
ombyggnader/reparationer av fartyg och på motsvarande sätt förlorat arbetstillfällen. Programmet 
gällde 26 regioner i nio medlemsstater. RECHAR gav hjälp till områden som drabbats särskilt svårt 
av den snabba nedgången inom kolgruveindustrin och hotades av minskande sysselsättning. Det 
täckte 26 kolgruvedistrikt i sex medlemsstater. Mer än 80 % av stödet gick till fyra medlemsstater 
(Frankrike, Tyskland, Spanien och Förenade kungariket) med Förenade kungariket som främsta 
stödmottagre. 
Gemenskapens bidrag ställdes inte till förfogande för att direkt stödja tillbakagående industrier utan 
för att främja skapandet av nya arbetstillfällen, etableringen av nya företag och en utbyggnad av 
befintliga företag i de berörda områdena. Det skulle ske genom 
• investeringar i infrastrukturprojekt, 
• direkt stöd till kapitalinvesteringar i små och medelstora företag, 
• indirekt stöd (t.ex. via förmedlingsorgan) till små och medelstora företag genom tekniskt bistånd i 
form av t.ex. forskning och utveckling, marknadsföring, m.m., 
• vad gäller RECHAR genom att tillhandahålla yrkesutbildning och hjälp till återanställning. 
Programmen var självfallet för små för att helt och hållet kunna hantera de problem som uppstått på 
grund av nedgången inom de stödberättigade industrierna. Programmen var därför endast en 
startpunkt för stimulans och främjande av nya verksamheter. 
Mervärdet av RESIDER, RENA VAL och RECHAR 
Enligt utvärderingen var beroendet av programmen relativt högt: 45 °7o av RECHARprojekten och 
33 % av RENA V AL- och RESIDERprojekten var helt beroende av gemenskapens bidrag. Endast 5 
°7o av projekten eller färre (och inga alls vad gäller RECHAR) skulle ha fortsatt om inte programmen 
funnits. Det kan alltså sägas att programmen hade en positiv effekt på projektgenomförandet. 
Hävstångseffekten på projekten från den privata och offentliga sektorn låg också på en relativt hög 
nivå, 2,66%. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 263 
Ett av de mest betydelsefulla resultaten var de privata investeringar som attraherades till områden 
som drabbats av successivt minskande investeringar eftersom de inte betraktats som attraktiva. 
Bland de åtgärder som beviljades stöd ingick både "hårdvaruinvesteringar" såsom infrastruktur, 
miljöförbättringar och direkt stöd till små och medelstora företag, och "mjukvaruinvesteringar" 
såsom indirekt stöd till små och medelstora företag och, vad gäller RECHAR, stöd till turism, 
yrkesutbildning och organisationer med uppgift att stödja den ekonomiska omvandlingen. I allmän­
het utgick 67-80 °lo av stödet till projekt av "hårdvaru"-typen. 
Undersökningen visar att det i ett antal projekt förekom samarbete över gränserna genom europeiska 
nätverk och mellan projekt belägna nära nationella gränser. Det fanns också exempel på komplette­
rande länkar mellan ERUF- och ESF-projekt under RECHAR, exempel som betraktas som goda 
erfarenheter och förebilder. 
Viktigare resultat av RESIDER, RENA VAL och RECHAR: 
• RESIDER: stöd till 904 projekt, 
• RENA VAL: stöd till 1771 projekt, 
• RECHAR: stöd till 2220 projekt, 
• 2 miljarder ecu tillfördes programmen från källor utanför gemenska­
pen, 
• Ett stort antal arbetstillfällen stöddes direkt eller indirekt genom de 
tre initiativen. 
INTERREG I 
Syftet med Interreg var att främja gränsöverskridande samarbete med det dubbla målet att 
• påskynda gemenskapsutvecklingen, särskilt i fråga om genomförandet av den inre marknaden, 
genom åtgärder i de områden där medlemsstaterna möts, dvs. gränsområdena, 
• bemästra särskilda utvecklingsproblem som har sin grund i geografiska eller ekonomiska olägen­
heter. 
31 åtgärdsprogram godkändes, varav nio gällde gemenskapens yttre och 22 dess inre gränser. 
Gemenskapsstödet till detta initiativ uppgick till 1 077 miljarder ecu, som fördelades på 2 500 
projekt. Omkring hälften av bidragen från Interreg anslogs till infrastrukturer för kommunikationer 
och energi; koncentrationen av stödet till dessa sektorer var särskilt markerad i mål 1-områdena. 
Ytterligare två sektorer som visade sig vara effektiva när det gällde att främja ett gränsöverskridande 
samarbete var turism och miljö. 
Mervärdet av Interreg I 
Det faktum att programmet hade mycket öppna målsättningar, där tonvikten lades lika mycket vid 
gränsregionernas socioekonomiska utveckling som vid konkret gränsöverskridande samarbete, ledde 
till en omfattande integrering av gemenskaps-, nationella och regionala åtgärder. Ett av programmets 
viktigaste resultat var dess förmåga att förstärka lokala åtgärder. Två tredjedelar av projekten hade 
inte kunna drivas utan stöd från programmet och ytterligare 20 % av projekten utvidgades väsentligt 
i omfattning eller tidshänseende. Programmets gränsöverskridande karaktär ledde till att det utveck­
lades många nya genomförandeformer och förvaltningssystem och nya former av partnerskap både 
på internationell nivå och i medlemsstaterna. I en tredjedel av gränsområdena förekom mera 
ambitiösa sätt att stödja det gränsöverskridande samarbetet som stimulerade andra samarbetsformer 
mellan den halvstatliga och den privata sektorn. 
264 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Tabell 130: INTERREG I — Fördelning av projekten på olika sektorer 
Sektor 
SME 
Turism 
Miljö 
Landsbygdsutveckling 
Sysslcsättning och vidareutbildning 
Forskning och högskoleutbildning 
Kommunikationsinfrastrukturer 
Gransöverskridande organisationer 
Gramöverskridande utvecklingsplaner Antal projekt 
278 
659 
187 
182 
160 
142 
464 
229 
174 % projekt 
1U 
26,4 
7,5 
7,3 
6,4 
5,7 
18,6 
9,2 
7,0 % utgifter 
7.5 
16,4 
8,9 
5,3 
3,7 
2,7 
49,3 
3,8 
2,5 
Programmet hade också en stark demonstrationseffekt genom att det gjorde begreppet gränsöver­
skridande arbete trovärdigt: en tredjedel av projekten ledde i sin tur till andra gränsöverskridande 
projekt. I kulturellt avseende syftade projekten i regel inte till enhetlighet utan till att ge ett mervärde 
till lokala seder och bruk, så att bägge parters erfarenheter kunde utbytas och utvecklas och 
ömsesidig berika varandra. Särskilt gällde detta inom turistsektorn där regionerna, som ett led i 
processen att utbyta erfarenheter med andra, fick en möjlighet att börja uppskatta sitt eget natur-
och kulturarv. Vad gäller nyskapande och kvalitet låg Interregs bidrag framför allt inom områdena 
informationsspridning, erfarenhetsutbyte, överföring av kunskap och teknologi samt skapandet av 
ny dynamik för ekonomiskt och kulturellt utbyte. 
Viktigare resultat av Interreg I: 
Eftersom de aktuella projekten var av så vitt skild natur är det svårt att 
räkna upp ett antal konkreta resultat. I det kortare perspektivet har 
Interreg emellertid bidragit till 
• höjd kompetensnivån genom utbildning, 
• förbättrad tillgänglighet till regionerna och till deras service genom 
förbättrade kommunikationslänkar, 
• förbättrad attraktionskraft för regionerna genom turism och kultur­
projekt, 
• nya sysselsättningstillfällen genom de arbeten som finansieras av pro­
jekten. 
På längre sikt kommer Interreg att ha bidragit till höjd levnadsstandard i 
regionerna genom 
• utvecklingen av mänskliga resurser, vilket borde minska regionernas 
sårbarhet inför ekonomiska förändringar, 
• igångsättningen och internationaliseringen av samarbete mellan lokala 
små och medelstora företag, 
• uppföljning genom konkret handlande av de förberedande studier 
som utförts, 
• resultatet av miljöförbättrande åtgärder. 
2. Gemenskapsinitiativen för mänskliga resurser: NOW. HORIZON och EUROFORM 
Även dessa tre initiativ har utvärderats av en oberoende expert. Utredningens huvudsyfte har varit 
att bedöma inte endast sammanhållningen och effektiviteten i tillämpningen på program- och 
projektnivå utan även att uppskatta mervärdet från gemenskapssynpunkt, dvs. transnationaliteten, 
harmoniseringen och informationsspridningen. Undersökningen genomfördes mellan augusti 1994 
och juli 1995 och slutrapporten redovisades i december 1995. Därmed kunde slutsatserna och 
rekommendationerna utnyttjas vid utarbetandet och igångsättningen av gemenskapsinitiativen Em­
ploi och Adapt för den nya programperioden 1994-1999. 
Sammanlagt 4 408 projekt i de tolv medlemsstaterna fick stöd 1991-1994 inom ramen för de tre 
initiativen NOW, HORIZON och EUROFORM. De flesta av dessa projekt administrerades av 
offentliga organ och gällde lokala eller regionala problem. För att vara stödberättigade skulle 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 26^ 
åtgärderna särskilt syfta till förbättringar inom utbildningssektorn (dit gick en betydande del av 
stödet), service och stödsystem för speciella målgrupper samt skapandet av nya arbetstillfällen. 
Resultatet av NOW, vars målgrupp var arbetslösa kvinnor, är positivt i den bemärkelsen att det skett 
en ökning av antalet anställda kvinnor på arbetsmarknaden, ett resultat som initiativet synes ha 
bidragit till. Slutsatsen är emellertid inte odelat positiv eftersom löneskillnaderna mellan män och 
kvinnor ännu består och sysselsättningsförbättringen delvis gäller otrygga arbetstillfällen. De stora 
skillnaderna i sysselsättningsnivå och i kvinnornas yrkesverksamhet i Europa bör också beaktas. 
Vad gäller initiativet HORIZON, som vände sig till personer med nedsatt arbetsförmåga eller 
särskilda handikapp, har det i vissa avseenden varit svårt att utvärdera den globala effekten eftersom 
det saknats jämförbar statistik på gemenskapnivå. Allmänt kan dock sägas att HORIZON-initiati-
vets finansiella resurser var relativt små i förhållande både till målgruppernas storlek och de 
nationella stöden. Resultatet är därför blandat, även om effekten av initiativet synes ha varit mera 
betydande i de prioriterade regionerna, där bidraget från HORIZON per potentiell stödmottagare 
uppgick till 295 ecu. 
Initiativet EUROFORM har framför allt kommit arbetslösa till godo och stödet har i huvudsak gått 
till utbildningssektorn. Gemenskapens bidrag till utbildningsaktiviteter inom ramen för detta initiativ 
beräknas ha uppgått till 10 °7o av de totala engagemangen i de prioriterade regionerna, där ESF-
stödet kvantitativt sett är viktigast när det gäller utbildningsstöd. De nyskapande aspekterna på 
EUROFORM (t.ex. transnationaliteten, åtgärdstyp, stödmottagande grupper, den geografiska in­
riktningen och särdragen hos de organisationer som anförtrotts genomförandet) har varit tydligare 
än inom initiativen NOW och HORIZON. 
Mervärdet av NOW, HORIZON och EUROFORM 
Mervärdet av gemenskapsstödet har bedömts med ledning av initiativens nyskapande effekter i fråga 
om transnationalitet, spridning och harmonisering. I undersökningen har man försökt mäta graden 
av transnationalitet i genomförandet. Analysen av de enskilda projekten visar att ca 20 °/o av de 
totala resurserna anslogs till transnationella aktiviteter och att det genomsnittliga antalet partner per 
projekt var något under tre. Viktigare att konstatera är att den transnationella verksamheten, som 
inte skulle ha ägt rum utan initiativen, har ansetts vara den viktigaste nyskapande effekten av 
gemenskapsinitiativen. I rapporten framhålls också vissa större hinder för ökad transnationalitet, 
såsom projektens korta tidsramar, bristande samordning på programnivå och svårigheterna att 
identifiera samarbetspartner på gemenskapsnivå. Dessa faktorer bör beaktas inför den nya program­
perioden. Andra hinder som framkommit är språket och de kulturella barriärerna. 
De nu nämnda slutsatserna har beaktats inom kommissionen när det gällt att definiera den nya 
generationen gemenskapsinitiativ. Överenskommelse har träffats med medlemsstaterna om gemen­
samma urvalskriterier och samordnade urvalsprocedurer, och ett tekniskt bistånd har införts till 
förmån för stödstrukturerna. I de närmare bestämmelserna för godkännande ingår dessutom numera 
en "överenskommelse om transnationellt samarbete" mellan de partner som deltar i projekten, som 
täcker de viktigaste aspekterna på projektgenomförandet. Villkoret att minst tre partner skall deltaga 
har vidare accepterats såsom varande det bästa förfarandet. 
Vad gäller förmedlingen av kunskaper och erfarenheter dras i utredningen slutsatsen att genomslaget 
av projektresultaten varit svagt, liksom genomslaget i media, trots en väl fungerande kommunikation 
av information på nationell nivå. De två viktigaste svagheterna har varit dels otillräcklig produktut­
veckling från de offentliga myndigheternas sida (av t.ex. informationshandböcker, datasystem, 
osv.), dels mera allmänt avsaknaden på alla nivåer av en kommunikationsstrategi, vilket hindrat en 
effektiv spridning av resultaten. För att förbättra informationsspridningen har ansvariga enheter 
inom ESF, kommissionen och i medlemsstaterna kommit överens om att lansera en sammanhållen 
kommunikationsstrategi som skall leda fram till en mera systematisk informationsbas och bygga upp 
kompetensen på projektnivå. Initiativets effekter för utformningen av GSR för den nya programpe-
266 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
rioden har bedömts som svag. Detta berodde delvis på initiativens egenskaper i sig (transnationalitet 
och många små projekt) som svårligen låter sig integreras i GSR. En ökad samordning på nationell 
nivå och inom kommissionen är nödvändig. Vad gäller effekten på nationella, regionala och lokala 
åtgärder kan med ledning av utredningen konstateras att denna var särskilt stor på lokal nivå, där 
samarbetet mellan befintliga organ väsentligt ökat och likaså kapaciteten att delta i transnationella 
aktiviteter. Med ett fåtal undantag var däremot den globala effekten på program och åtgärder på 
nationell nivå närmast svag. Denna svaga inverkan förklaras också av initiativens grundläggande 
egenskaper, som begränsar deras inverkan på de nationella programmen med deras väsentligt större 
resurser. 
De viktigaste förslagen från denna utredning inför nästa programperiod var för det första att det 
måste finnas en klar strategi för att lyfta fram initiativens potentiella effekter och få till stånd en 
ökad samstämmighet i fråga om deras transnationella dimension. För det andra bör man, även om 
efterfrågan på utbildning är större än inom andra områden, intressera sig även för andra, mer 
nyskapande initiativ som rör arbetsmarknaden. Det är också angeläget att det sker en bättre 
samordning med de viktigaste programmen inom Europeiska socialfonden för att få till stånd 
synergieffekter, och detta bör även omfatta den närmare utformningen av systemen för övervakning 
och utvärdering. 
3. Initiativ för landsbygdsutveckling: LEADER I 
Ett offentligt anbudsförfarande inleddes 1995 för att utse en en utvärderare av initiativet LEADER I. 
Analysen skall täcka de 217 lokala aktionsgrupper som inrättats i de tolv medlemsstaterna och deras 
verkamhet samt verksamheten inom samordningsenheten för perioden 1990-1994. Arbetet skall 
inledas med definierandet av en arbetsmetodik och skall inkludera en analys av initiativets effekter, 
det mervärde som åstadkommits jämfört med övriga åtgärdsprogram, effektiviteten i medelsutnytt­
jandet och införandet av tillämpningsbestämmelser. Utredningen skall genomföras under 1996 och 
1997. 
K1 
BILAGOR 
Hot 
BILAGA 1: 
Finansiellt genomförande av de olika målen 1995 
Sjunde årsrapporten —• Strukturfonderna 1995 271 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* 
Tabell 1: Mål 1 — GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
TYSKLAND 
GREKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
IRLAND 
ITALIEN 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
PORTUGAL 
FÖRENADE KUNGARIKET Fond 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
TQTÄtT 
EtrUf 
ESF 
fetfGfcf Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
ExJcl. överförda och 
iteruppforda anslag 
1,97 
0.00 
7.00 
0.00 
8.97 
921,90 
606,05 
482,60 
12.00 
2.022.55 
1.812,99 
368.56 
452.19 
19.30 
2.653.04 
3.202.10 
837,75 
571,12 
167.93 
4.778.90 
. 96,22 
115,64 
5,50 
1.11 
222.47 
498,13 
295.13 
154.76 
6.19 
954,21 
1.558.98 
223,39 
411,69 
34.57 
2.228,63 
10,00 
5,00 
0,00 
2,20 
17.20 
19,96 
5,04 
3,80 
0,00 
28,80 
709,83 
370,86 
275,10 
23,93 
1.379,72 
128,71 
58,87 
27,42 
3,60 
218,60 
UJtä,1ti Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
1,97 
0,00 
7,00 
0,00 
8.97 
921.90 
606,05 
482,60 
12,00 
2.022,55 
1.812,99 
368,56 
452,19 
19,30 
2.653,04 
3.202,10 
837.75 
571.12 
167,93 
4.778.90 
96,22 
115,64 
9,50 
1.11 
222,47 
498,13 
295,13 
154.76 
6,19 
954,21 
1.558.98 
223,39 
411,69 
34.57 
2.228,63 
10,00 
5.00 
0,00 
2,20 
17,20 
19,96 
5.04 
3.80 
0,00 
28,80 
709,83 
370,86 
275.10 
23,93 
1.379,72 
128,71 
58,87 
27,42 
3,60 
218.60 
l<$rt,tft 
*7W* milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
20,77 
0,00 
1.39 
0,00 
22.16 
452,44 
476,56 
314,87 
8,10 
1.251.97 
1.131.50 
253,46 
315,50 
5.34 
1.705,79 
2.517.66 
765,90 
454,79 
40,96 
3.779,30 
37,65 
66,94 
6,12 
0,87 
111.56 
391,45 
293.80 
167,06 
4,00 
856,30 
875,35 
66,54 
216.99 
0,00 
1.158,89 
4,29 
3,46 
0.53 
1.28 
9.56 
9,98 
2,52 
1,90 
0.00 
14,40 
1.123,93 
411,86 
86,53 
19,09 
1.641,42 
83.14 
53,27 
25.75 
1,64 
163,81 
I.ÄL/tt 
*U7 Inkl. överförda och 
ileruppf&rda anslag 
20,77 
7,41 
1,39 
0,00 
29.57 
452,44 
476,56 
314,87 
8,10 
1.251,97 
1.131,50 
253.46 
315.50 
5,34 
1.705.79 
2.517,66 
765.90 
454,79 
40.96 
3.779,30 
37,65 
95.74 
6,12 
0,87 
140.37 
391,45 
293,97 
167.06 
4,00 
856,47 
878,35 
80,79 
216,99 
0.00 
1.176,13 
4.29 
3,46 
0.53 
1.28 
9,56 
9,98 
2,52 
1,90 
0,00 
14.40 
1.123,93 
437,67 
86,53 
19,09 
1.667,23 
83,14 
53,27 
25,75 
1.64 
163,81 
^S3,t5 
;U7Ö,7* 
*.£*1,4Z 
Budgetposter B2-KXK). B2-1100, B2-1200, B2-13(X). 
272 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995 * 
Tabell 2: Mål 2 — GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN Fond 
ERUF 
ESF 
TOTALT Åtaganden 
(perioden 1994-1996) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
0,00 
0,00 
0,00 Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
0,00 
4.63 
4.63 milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1994-1996) 
Exkl. överförda och 
återuppförda anslag 
9,43 
0.00 
9,43 Inkl. överförda och 
återuppförda anslag 
9,43 
2.32 
11,75 
DANMARK ERUF 
ESF 
TOTALT 6.00 
0,00 
6,00 6,00| 
0,00 
6.00 8,35 
0,00 8,35 
0.00 
8.35 
TYSKLAND ERUF 
ESF 
TOTALT 20,33 
17,68 
38,01 20,33 
17,68 15,63 
10.30 
25,92 15,63 
16.89i 
32,52 
SPANIEN ERUF 
ESF 
TOTALT 545,10 
114,11 
659,21 545,10, 
114,11 
659.21 395,86 
52,10 
447.96 395,8& 
52,irJ 
447,96 
FRANKRIKE ERUF 
ESF 
TOTALT 261,90 
51,19 
313.09 261,90| 
51,19 
313.09 98,97 
43,15 
142.12 98,97 
46,09 
145,06 
ITALIEN ERUF 
ESF 
TOTALT 0,00 
0,00 
0.00 0,00 
0,00 
0.00 0,00 
0.00 0,00 
0,00 
0,00 
LUXEMBURG ERUF 
ESF 
TOTALT 0,00 
0.00 0,00 
0,00 
0.00 0,00 
0.00 
0.00 0,00 
0.00 
NEDERLÄNDERNA ERUF 
ESF 
TOTALT 0,09 
9,06 
9,15 0.09 
9,06 
9,15 7.77 
4,53 
12,30 7,77 
4,53| 
ÖSTERRIKE ERUF 
ESF 
TOTALT 38,91 
15,24 
54,15 38,91 
15.24 
54,15 13.80 
7,62 
21,42 13,80 
7,62 
21,42 
FINLAND ERUF 
ESF 
TOTALT 24,80 
6,30 
31,10 24,80 
6,30 
31.10 12,40 
3,15 
15,55 12,40 
3.15 
15,55 
SVERIGE ERUF 
ESF 
TOTALT 83,22 
22,56 
105,78 83,22 
22,56 
105,78 26,78 
11,28 
38,06 26,78 
11,28 
38,06 
FÖRENADE KUNGARIKET ERUF 
ESF 
TOTALT 352,26 
165,99 
518.25 352,26 
165,99 
518,25 22,03 
123,40 
145,43 22.03 
130,93 
152,96 
TOTALT 
ERtTP 
;ESF 4B243-
* Budgetposter B2-1201, B2-1301. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 273 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* 
Tabell 3: Mål 3 — GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
BHHHI Fond 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF . 
ESF 
ESF 
illllitiill Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. Överförda och 
iteruppforda anslag 
33,39 
41,00 
48,22 
206,97 
396,80 
0,00 
3,29 
143,83 
64,06 
60,33 
73,00 
497,00 
llllllll. ISfftfO Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
33,39 
41,00 
48,22 
206,97 
396,80 
0,00 
3,29 
143,83 
64,06 
60,33 
73,00 
497,00 
1M7&* milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
34,24 
12,30 
96>9 
169,65 
312,88 
0,00 
3.51 
142,57 
32,03 
30.17 
36,50 
436,17 
I3M%i Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
42,33 
39,04 
104,48 
169,65 
312,88 
0,00 
4,00 
142,57 
32,03 
30.17 
36,50 
436,17 
^^^^^|^M 
Budgetpost B2-1302. 
274 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* 
Tabell 4: Mål 4 — GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FTNOVNKRUŒ 
ITALEEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
: Fond 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF '. 
ESF 
ESF . 
ËSF Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
0,00 
5,00 
0.00 
62,70 
0,00 
0,00 
0,27 
0,00 
11,70 
14,83 
0,00 
94^0 Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
0,00 
5,00 
0,00 
62,70 
0,00 
0,00 
0,27 
0,00 
11,70 
14.83 
0,00 
H5ft milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
återuppförda anslag 
0,00 
2,50 
0,00 
38,13 
0,00 
0,00 
0,21 
0,00 
5,85 
7,42 
0,00 
m t Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
0,00 
2,50 
0.00 
38,13 
0,00 
0,00 
0,21 
0,00 
5,85 
7,42 
0,00 
5<I1 
* Budgetpost B2-1303. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 275 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* 
Tabell 5: Mål 5a Jordbruk — GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANTEN . 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
TOTMMUT , Fond 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
; StfCflf ; Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
30,23 
16.73 
165.13 
21,10 
252,08 
0,00 
5,47 
4,89 
61,50 
61,42 
13,72 
22,80 
*($& Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
30,23 
16,73 
165,13 
21.10 
252,08 
0,00 
5,47 
4.89 
61,50 
61,42 
13,72 
22,80 milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
12,74 
16,49 
160.90 
27.64 
242,14 
0,00 
2.01 
1,96 
30,75 
30,71 
6,86 
22,43 
*$4&: Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
12,74 
16,49 
160,90 
27.64 
242,14 
0,00 
2,01 
1.96 
30,75 
30,71 
6,86 
22.4S 
\r - $$i,«3r 
* Budgetposter B2-1001. B2-1002. 
276 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* 
Tabell 6: Mål 5a Fiske — GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANTEN 
FRANIOUKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
TOTÅJLT Fond 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
ÏRT Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
0,00 
23,28 
12,46 
19,90 
31.62 
22,37 
0,89 
1,40 
2,00 
23,00 
40,00 
0,11 
tnj» Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
0,00 
23,28 
12,46 
19,90 
31.62 
22,37 
0,89 
1,40 
. 2,00 
23,00 
40,00 
0,11 
vxm milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
1,29 
18.63 
9,93 
0,00 
25,31 
0,00 
0.00 
2,33 
- 0,20 
6.90 
12,00 
4,43 
$l& Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
1.29 
18,63 
9,93 
0,00 
25,31 
0,00 
0,00 
2,33 
0,20 
. 6,90 
12,00 
4.43 
*M* 
* Budgetpost B2-1101. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 277 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* 
Tabell 7: Mål 5b — GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
FÖRENADE KUNGARIKET 
; y Fond 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 
i TOTALT 
ERUF 
i ESF 
EtKSfcr Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
återuppförda anslag 
4,82 
1,55 
2,79 
9,16 
3.36 
0.00 
0,00 
3,36 
49,48 
5,10 
81,19 
135,77 
25,22 
5.30 
58,06 
88,58 
45,02 
29,73 
35,70 
110,46 
12,41 
3,27 
15,83 
31,50 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
1,94 
0,92 
4,45 
7(31 
33.34 
13.68 
31,30 
78,33 
16,03 
5,18 
11,60 
32,81 
36,78 
29.24 
8,57 
74.59 
5Ti,« 
22««» 
349^0 Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
4,82 
1.55 
2,79 
9,16 
3,36 
0,00 
0,00 
3,36 
49.48 
5,10 
81.19 
135.77 
25.22 
5,30 
58.06 
88.58 
45.02 
29,73 
35,70 
110,46 
12,41 
3,27 
15,83 
31.50 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
1,94 
0,92 
4,45 
7J1 
33.34 
13,68 
31.30 
78,33 
16,03 
5,18 
11,60 
32,81 
36,78 
29,24 
8,57 
74.59 
571,86 
#,*7 milj. ecu 
Utbetaining.tr 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
2.41 
0,77 
1.40 
4,58 
2.45 
0.00 
0,00 
2,45 
15,54 
4,26 
51.41 
71,21 
26,00 
3,21 
52,48 
81,69 
27,77 
18,21 
30,59 
76.57 
6,20 
1,64 
7.91 
15.75 
0,21 
0,00 
0,00 
0,21 
7,40 
0,46 
1,59 
9,45 
16.67 
6.84 
15,65 
39.16 
7,78 
2,59 
5.56 
15,94 
22,68 
19.42 
4,29 
46,39 
3&3y« 
i 135,13 
'• • 
\ Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
2,41 
0,77 
1,40 
4,58 
2,45 
0,00 
0,00 
2,45 
15,54 
4,26 
51,41 
71.21 
26,00 
3,21 
52.48 
81,69 
27,77 
18,21 
30,59 
76,57 
6,20 
1,64 
7,91 
15,75 
0,21 
0,00 
0,00 
0,21 
7,40 
0,46 
1,59 
9,45 
16,67 
6,84 
15,65 
39,16 
7,78 
2,59 
5.56 
15,94 
22,68 
19,42 
4,29 
46,39 
363,41 
135,13 
170,89 
Budgetposter B2-1003. B2-1202. B2-1304. 
278 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 1: Finansiellt genomförande av de olika målen 1995* 
Tabell 8: Mål 6 — GSR 
Medlemsstat 
FINLAND 
SVERIGE 
-Fond 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FPU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ mr Åtaganden 
(perioden 1995-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
22,40 
21,10 
36,80 
0,70 
81.00 
21.86 
11.39 
10,94 
0,73 
44.92 
125,92 
44£* 
47,74 Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
22,40 
21,10 
36,80 
0,70 
81,00 
21.86 
11,39 
10,94 
0,73 
44,92 
125,32. 
33>4> 
47,T4 
J>4* milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1995-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
11,20 
10.55 
18,40 
0,35 
40,50 
10,93 
5,70 
5,47 
0,37 
22,46 
22*13 
23J87 
0»72 Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
11,20 
10,55 
18.40 
0.35 
40,50 
10,93 
5,70 
5,47 
0,37 
22,46 
22,13 
73,87 
Budgetposter B2-1004, B2-1102. B21203. B2-1305. 
k* 
BILAGA 2: 
Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 2X1 
Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995 * 
Tabell 1: Mål 1 —GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
TYSKLAND 
GREKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
IRLAND 
ITALIEN 
NEDERLANDER 
ÖSTERRIKE 
PORTUGAL 
FÖRENADE KUNGARIKET Fond 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ËRUF • 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT " 
ERUF 
ESF 
EUGFJ " 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
; TOTALT 
EKVF 
ESF 
ÉOGFJ-
;PPU Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
67,93 
24,70 
14,00 
0.37 
107,00 
1.844,97 
1.166,51 
861.60 
19,00 
3.892.08 
3.151,22 
684,71 
699,19 
37,10 
4.572,22 
5.367,19 
1.666,10 
979,67 
304,46 
8.317,41 
236,69 
185,46 
69,21 
6,30 
497,67 
748,60 
619,31 
332,56 
9,19 
1.709,66 
2.018.14 
462,35 
477,78 
66,54 
3.024,80 
24,30 
8,20 
1,90 
2,80 
37,20 
19,96 
5,04 
3,80 
0,00 
28,80 
2.925,37 
795,89 
776,14 
52,01 
4.549.4C 
301,2-1 
162,11 
59,9 
9,0< 
532,3; 
TU»,» 
4.T75,7f Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
67.93 
24,70 
14,00 
0,37 
107,00 
1.844,97 
' 1.166,51 
861,60 
19,00 
3.892.08 
3.151,22 
684.71 
699.19 
37.10 
4.572,22 
5.367,19 
1.666,10 
979,67 
304,46 
8.317,41 
236,69 
185,46 
69,21 
6,30 
497,67 
748,60 
619,31 
332.56 
9,19 
1.709,66 
2.018,14 
462,35 
477.78 
66.54 
3.024.80 
24,30 
8,20 
1,90 
2,80 
37,20 
19,96 
5,04 
3.80 
0,00 
28.80 
2.925,37 
795.89 
776,14 
- 52,01 
4.549.4C 
301,24 
162.1 
59.91 
> 9,<X 
l 532,3: 
X7,Z6t£i 
i 4.275,7! milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
53,75 
12,35 
6,08 
0,19 
72,36 
1.027,06 
852,73 
578,67 
11,60 
2.470,05 
1.847,77 
411,53 
518,12 
14,24 
2.791,66 
3.582,35 
1.166,94 
668,62 
109,22 
5.527,13 
107,89 
101,85 
37,65 
3,46 
250,86 
568,45 
539,59 
285,46 
5,50 
1.398,99 
1.087,57 
186,02 
251,65 
15,99 
1.541,22 
11,44 
5,06 
1,55 
1,58 
19,63 
9,98 
2,52 
1,90 
0,00 
14,40 
2.161,09 
624,37 
419,63 
33,14 
3.238,23 
169,41 
104.8S 
52.6S 
> 4,37 
i 331.3* 
• ; 17.655,89 
r ! I0.tö£.t7« 
• : 2,823,01 
i-i tnat Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
53,75 
19,76 
6,08 
0.19 
79,77 
1.027.06 
852,73 
578,67 
11.60 
2.470,05 
1.847,77 
411,53 
518,12 
14,24 
2.791,66 
3.582,35 
1.166,94 
691,08 
109,22 
5.549,60 
107,89 
130,65 
37,65 
' , 3,46 
279,66 
568,45 
539,76 
285,46 
5.50 
1.399,16 
1.087,57 
200,27 
251,65 
15,99 
1.555,47 
11,44 
5,06 
1,55 
1.58 
19,63 
9,98 
.- 2,52 
1,90 
0,00 
14.40 
2.161,09 
650,18 
419,63 
33,14 
3.264,05 
169,41 
104,89 
52,69 
4,37 
331,36 
J"7.75*,«Û 
WvÄ26>76 
1J4*,47 
Budgetposter B2-KXK). B2-1HX), B2-1200, B2-1300. 
282 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995 * 
Tabell 2: Mål 2 — GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
; ^ . 
f •• • •. %% 
1 Fond 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
TOTALT 
rroTAfc? 
feRtjy Åtaganden 
(perioden 1994-1996) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
49,12 
8.41 
57,53 
24,84 
5.45 
30,29 
198,05 
88,80 
286,85 
S45.10 
114,11 
659,21 
751,68 
152,71 
904,39 
239,29 
60,66 
299,95 
6,03 
1.94 
7,97 
66,95 
38,07 
105,02 
38,91 
15,24 
54,15 
24,80 
6,30 
31.10 
83,22 
22,56 
105,78 
903,52 
346,53 
1.250,05 
; Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
49,12 
13,04 
62,16 
24,84 
5,45 
30,29 
198.05 
88,80 
286,85 
545.10 
114,11 
659.21 
751,68 
152,71 
904,39 
239,29 
60.66 
299,95 
6,03 
1,94 
7,97 
66,95 
38,07 
105,02 
38,91 
13.24 
54.15 
24.80 
6,30 
31,10 
83,22 
22,56 
105,78 
903,52 
346.53 
1.250,05 
IIÏ1II milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1994-1996) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
24.39 
2.61 
27,00 
17,77 
2,23 
19,99 
104,49 
45.85 
150.34 
395,86 
52,10 
447,96 
326,44 
93,91 
420,35 
119,65 
30,33 
149,97 
3.01 
0,97 
3.99 
33.48 
19,03 
52,51 
13.80 
7,62 
21,42 
12,40 
3.15 
15,55 
26.78 
11,28 
38,06 
297.66 
213,67 
511.33 
j|f§ „ tÀ$m WÈ ' • ' *v ill \&$& Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
24.39 
4.93 
29,31 
17.77 
2,23 
19,99 
104,49 
52,45 
156,94 
395,86 
52.10 
447,96 
326,44 
96,85 
423,29 
119,65 
30,33 
149,97 
3.01 
0,97 
3,99 
33,48 
19,03 
52,51 
13,80 
7,62 
21,42 
12,40 
3.15 
15,55 
26,78 
11,28 
38,06 
297,66 
221,20 
518,85 
502JE5 
* Budgetposter B2-1201. B2-1301. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 2X3 
Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995 * 
Tabell 3: Mål 3 — GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN^ 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
TOTALT Fond 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ËSF Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
97,76 
85,00 
307,77 
426,59 
778,40 
200,47 
6,46 
282,27 
64,06 
60,33 
73,00 
975,00 
32ST,11 Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
97,76 
85,00 
307.77 
426,59 
778,40 
200,47 
'. 6,46 
282,27 
64,06 
60,33 
73,00 
975,00 milj ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
66,42 
47,50 
226,27 
244,54 
503.68 
100,23 
5,09 
253,32 
32,03 
30,17 
36,50 
818.57 
3AS7,«I 2J64.33 
. : 'I Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
74,51 
74,24 
234.26 
244,54 
503,68 
100,23 
5,59 
253.32 
32,03 
30,17 
36,50 
818,57 
2.407,6* 
* Budgetposter B2-1302. 
284 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995* 
Tabell 4: Mål 4 — GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANTEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
i^^^^^^^^ Fond 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF ' 
ESF 
ESF 
.ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
\, ES* Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exkl överförda och 
iteruppforda anslag 
4,63 
6,00 
29,61 
118,10 
95,39 
60,61 
0,53 
22,23 
11,70 
14,83 
0,00 
, , 3<55^3 Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
4.63 
6,00 
29,61 
118,10 
95.39 
60.61 
0,53 
22,23 
11,70 
14,83 
0,00 
! 
• 3S3JS3-milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
2,32 
3,00 
14,81 
65,83 
47,70 
30.31 
0,34 
11,12 
5,85 
7.42 
0,00 
imjss Inkl överförda och 
iteruppforda anslag 
2,32 
3,00 
14,81 
65,83 
47,70 
30,31 
0,34 
11,12 
5,85 
7,42 
0,00 
188,68 
Budgetposter B2-1303. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 2X5 
Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995* 
Tabell 5: Mål 5a Jordbruk — GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMAPX 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET 
WÊÊÊÊÈÈÈÈ Fond 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUOFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
EUGFJ 
ÄSÄ Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
53,03 
38,67 
322,72 
77,41 
518,73 
117.47 
12,22 
25,27 
61,50 
61.42 
13.72 
85,16 
|j|j§| t ]»'.t*M& Inkl. överförda och 
iteruppforda artslag 
53,03 
38,67 
322,72 
77,41 
518,73 
117.47 
12^2 
25,27 
61.S0 
61,42 
13,72 
85,16 
s IMU» 
' "i: -. . milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
16.51 
19.19 
209.82 
'55,81 
242,97 
58.73 
5,37 
12,15 
30,75 
30,71 
6,86 
41,73 
73^ Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
16,51 
19,19 
•: 209,82 
55,81 
242,97 
58,73 
5,37 
12,15 
30,75 
30,71 
6,86 
41,73 
*3<MH> 
•Budgetposterna B-1001. B2-1002 (dvs exkl. budgetposterna B2-1000-Strukturella åtgärder i samband med den 
gemensamma marknadspolitiken (endast 1994 - 43.65 miljoner ecu åtaganden och 43.65 miljoner ecu utbetalning­
ar) och återbetalningar enligt förordning (EEG) nr 2328/91 för 1993 (356,6 m.ljoner ecu åtaganden och 417.02 
miljoner ecu utbetalningar). 
286 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995* 
Tabell 6: Mål 5a Fiske — GSR 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIKE 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLÄNDERNA 
ÖSTERRIKE 
FINLAND 
SVERIGE 
FÖRENADE KUNGARIKET Fond 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
FFU 
tOÏÀSLT v ' I ÏHT Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
4,08 
46,59 
24,87 
39,83 
63,27 
44,77 
1.10 
9,16 
2,00 
23.00 
40,00 
14,78 
3*i,45 Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
4,08 
46,59 
24,87 
39.83 
63,27 
44,77 
1.10 
9.16 
2,00 
23,00 
40,00 
14,78 
?t3,4* milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exkl, överförda och 
iteruppforda anslag 
3,33 
30,29 
16.13 
9.97 
41.13 
11,20 
0.11 
6,21 
0.20 
6,90 
12.00 
11,82 
*4*# Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
3,33 
30,29 
16.13 
9,97 
41,13 
11,20 
0,11 
6,21 
0,20 
6,90 
12,00 
11,82 
XA$<tt 
* Budgetposter B2-1101. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 287 
Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995 * 
Tabell 7: Mål 5b — GSR 
milj. ecu 
Medlemsstat Fond Åtaganden 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag Utbetalningar 
(perioden 1994-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
BELGIEN ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 4,82 
I.55' 
2.79 
9,16 4,82 
1,55 
2,79 
9,16 2.41 
0.77 
1.40 
4.58 2,41 
0,77 
1,40 
4.58 
DANMARK ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 5.93 
1,29 
2,57 
9,79 5.93 
1,29 
2.57 
9.79 3,74 
0,64 
1.29 
5,66 3,74 
0,64 
1,29 
5.66 
TYSKLAND ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 99,04 
27,46 
135,24 
261,74 99,04 
27,46 
135,24 
261,74 40.32 
15,44 
78.44 
134,20 40,32 
15,44 
78,44 
134,20 
SPANIEN ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 44,65 
13,29 
104,15 
162,09 44.65 
13,29 
104.15 
162.09 35.72 
7.21 
75,52 
118.44 35,72 
7.21 
75,52 
118,44 
FRANKRIKE ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 157,11 
64,71 
151.36 
373,18 157,11 
64,71 
151,36 
373.18 83,81 
35;70 
88,42 
207,93 83,81 
35,70 
88,42 
207,93 
ITALIEN . ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 43,86 
14,35 
48,78 
107,00 43,86 
14,35 
48.78 
107.00 21.93 
7,18 
24,39 
53,50 21.93 
7.18 
24.39 
53.50 
LUXEMBURG ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 0,43 
0,11 
0.30 
0.84 0,43 
0,11 
0,30 
0,84 0,21 
0,05 
0,15 
0.42 0,21 
0,05 
0,15 
0.42 
NEDERLÄNDERNA ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 14,02 
2,22 
9,37 
25.61 14.02 
2,22 
9,37 
25.61 7,40 
1.11 
4,05 
12.56 7,40 
1.11 
4,05 
12,56 
ÖSTERRIKE ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 33,34 
13,68 
31,30 
78.33 33,34 
13.68 
31.30 
78,33 16,67 
6,84 
15,65 
39,16 16,67 
6,84 
15.65 
39,16 
FINLAND ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 16.03 
5.18 
11.60 
32,81 16.03 
5,18 
11.60 
32,81 7.78 
2.59 
5,56 
15,94 7.78 
2,59 
5,56 
15,94 
FÖRENADE KUNGARIKET ERUF 
ESF 
EUGFJ 
TOTALT 66,36 
36,47 
17,87 
120.70 66,36 
36,47 
17,87 
120,70 37,48 
23,04 
8,93 
69.45 37,48 
23,04 
8,93 
69.45 
iiiiilll t.183,25 
515P4 Ii*!!"* WiïÊÈ 
il*»!"! 
* Budgetposter B2-10O3, B2-1202, B2-1304. 
288 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 2: Finansiellt genomförande av de olika målen 1994-1995* 
Tabell 8: Mål 6 — GSR 
Medlemsstat 
FINLAND 
SVERIGE Fond 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTALT 
TOTALT i 
JERW 
ESF 
jtttr Åtaganden 
(perioden 1995-1999) 
Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
22,40 
21.10 
36,80 
0,70 
81,00 
21.86 
11,39 
10,94 
0,73 
44.92 
12$,» 
44*2<f 
.32,4» 
«V* 
V45 Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
22,40 
21.10 
36.80 
0.70 
81,00 
21.86 
11.39 
10,94 
0,73 
44.92 
32,4» milj. ecu 
Utbetalningar 
(perioden 1995-1999) 
. Exkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
11,20 
10,55 
18,40 
0,35 
40,50 
10,93 
5,70 
5,47 
0,37 
22,46 
14,25: 
25»$7; 
0r72| Inkl. överförda och 
iteruppforda anslag 
11.20 
10,55 
18,40 
0,35 
40,50 
10,93 
5,70 
5,47 
0,37 
22,46 
42,9$ 
«.» 
16,25 
23,87-
0,72 
* Budgetposter B2-1004, B2-1102, B2-1203. B2-1305. 
b 
BILAGA 3: 
Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 291 
Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 
Tabell 1: Presentation per gemenskapsinitiativ 
Gemenskaps­
initiativ 
(programnummer) Total 
koltnad Strukturstöd 
(I) Åtaganden 
1994-1995 
(2) (3V(1) Betalningar 
1994-1995 
P) PV(:) 
ÄWkFT fl7) 
Belgien 
Belgien (Valionien) 
Belgien (Flandern) 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade Kungariket 
Storbritannien 
Nordirland 
EMPLOYMEI>rtf:7) 
Belgien 
Belgien (Valionien) 
Belgien (Flandern) 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Österrike 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Förenade Kungariket 
Storbritannien 
Nordirland 
LEADER***»» 
Tyskland 
Baden-Wurtienberg 
Bayern 
Berlin (Ost) 
Brandenburg 
Heaen 
Mecklenburg-West Pommern 
Nitdenachsen 
Nordrhein-Westfalen 
Rheintand-Pfalg 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen.Anhall 
Thuringen 3;0iÛ,«j 1.444,87 
91,95 
51.29 
•10.65 
65,68 
480,43 
44,59 
403,24 
622,51 
28,27 
360,49 
0,80 
142,80 
25,75 
29,17 
42,90 
21,72 
650,60 
645.83 
4,77 
2.738,67 
70,19 
43.53 
26.66 
20,68 
297,53 
83,15 
576,75 
384,42 
»9,49 
589,08 
0,60 
90,86 
49,37 
55,55 
66,25 
39,89 
314,85 
296.76 
18.09 
3m,ii 
382.4C 
14.26 
113.45 
0.40 
33.61 
21.2S 
29.31 
" 40.0i 
8.71 
25.41 
4.21 
35.4. 
26.3-
29.6 31,20 
16.24 
14,96 
29,50 
228,80 
30,10 
256,40 
249,70 
21,20 
190,00 
0,30 
57,55 
11,57 
21,00 
19,70 
11,25 
286,60 
283.50 
3.10 
».524,15 
32,10 
19.89 
12.21 
10,56 
156,80 
64,40 
386,60 
146,50 
76,10 
348,70 
0,30 
42,44 
23,01 
40,30 
29,15 
20,69 
146,50 
134.60 
11.90 
tMXfM 
169,7! 
5.68 
43.05 
0.24 
18.83 
6.21 
15.56 
18.8-1 
3.5, 
1 8.5. 
7 1,8. 
r 18.0 
1 15.5 
9 13.9 307,66 
5,69 
3.04 
2,66 
5.31 
42,92 
7,14 
48,10 
46,94 
3,90 
36,10 
0,05 
11,51 
1147 
3,99 
19,70 
11,25 
53,49 
53.18 
0.31 
308,87 
21,69 
19.89 
1.80 
1,61 
23,14 
8,04 
58,63 
22,27 
7,61 
51,47 
0,30 
.«,24 
23,01 
5,67 
29,15 
20,69 
31,36 
20.47 
10.89 
4««V>« 
124,5" 
5.67 
6.08 
0.24 
17.21 
5.61 
15.21 
18.21 
3.5, 
f 8.5. 
1 1.2 
t 18.11 
S 11.6 
} 13.2 21HJ 152,62 
18 V. 
19% 
18% 
18 V. 
19 V. 
24% 
19% 
19% 
18% 
19% 
18% 
20% 
100% 
19% 
100% 
100% 
19% 
19% 
10% 
20% 
68% 
100% 
15% 
15% 
15% 
12% 
15% 
15% 
10% 
15% 
100% 
10% 
100% 
14% 
100% 
100% 
21% 
15% 
91% 
38V<i 
73% 
100% 
14% 
100% 
91% 
90% 
98% 
97% 
100% 
1 , 100* 
r 6TH 
? 100% 
1 75y 
i 95* 2,85 
1.52 
1.33 
2,66 
21,46 
3,57 
24.05 
23,47 
1,95 
18,05 
0,03 
5,76 
5,79 
2,00 
8,64 
5,63 
26,75 
26.59 
0.16 
154,23 
. 10,85 
9,95 
0.90 
0,80 
1147 
4,02 
29,31 
11,13 
3,61 
2S.73 
0,15 
2,12 
11^1 
2,83 
14^8 
10,35 
15,68 
10.24 
5.44 
ISt^t 
38,82 
1.70 
3.04 
0.07 
5.21 
1.6* 
4.5S 
5.46 
1.0* 
2.5 
O.it 
i 5.4. 
. 3.6. 
i 4.<H 56% 
50% 
10% 
50% 
50% 
50% 
-. SÖV. 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
S0% 
50% 
50% 
44% 
50% 
50% 
50% 
50% 
56% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
. . 50% 
50% 
47% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
ti"/* 
31% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
! 30% 
1 30% 
? 31% 
3 30% 
* Inkl. nätverk (åtaganden: 3,7 milj. ecu, utbetalningar 2,9 milj. ecu). 
292 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 
Tabell 1: Presentation per gemenskapsinitiativ (forts.) 
Gemenskaps­
initiativ 
(programnummer) Total 
kostnad Strukturstöd 
O) Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D 
Spanien 
Andalusien 
Aragonien 
Balearema 
Karnarieöama 
Kantabrien 
Kaslilien-La Mancha 
Kastilien-Leàn 
Katalonien 
Extremadura 
Galicien 
Rioja 
Madrid 
Kiurcia 
Navarra 
Baskjtn 
Valencia 
Frankrike 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Korsika 
Franche-Comté 
Langiiedoc-Roussillon 
Limousin 
Poilou-Charenles 
Provence-Alpes-Côle d'Azur 263.6U 148,001 
1.161,93 
149.29 
137.40 
35.53 
11.27 
30.81 
19.89 
142.63 
122,88 
68.10 
56.14 
119.47 
18.40 
14.15 
24.26 
21.47 
12.63 
77.62 224*1 
354,81 
68.81 
27.48 
13.00 
3.13 
12.33 
6.41 
• 41.00 
53.50 
13.62 
24.00 
43.82 
3.68 
3.60 
9.51 
4.81 
2.47 
23.63 
318,97 
~ 38.51 
31,19 
23.81 
21.19 
28.52 
7.16 
11.55 
33,71 
40.94 
58.27 
24.12 112,10 
9.85 
24.18 
12.52 
3.07 
1.85 
0.97 
4.47 
9.60 
2.12 
22.44 
2.90 
3.43 
3.36 
1.74 
4.17 
2.31 
3.12 
122,89 
17.23 
12.78 
10.13 
8.53 
14.09 
3.05 
5.78 
14.39 
15.04 
9.83 
12.06, 9546 
15.06 
11.96 
9.12 
7,48 
4.26 
3.05 
4.97 
12.96 
14.50 
8.01 
4.22 Betalningar 
1994-1995 
(3) 
15% 
32% 
14% 
88% 
96% 
98% 
15% 
15% 
11% 
13% 
16% 
94% 
7% 
93% 
93% 
18% 
87% 
94% 
13% 
78% 
87% 
94% 
90% 
88% 
30% 
100% 
86% 
90% 
96% 
81% 
35% 11,28! 
34,86 
4.93 
4.51 
2.45 
1.22 
0.92 
0.48 
2.24 
4.80 
1.06 
4.39 
1.45 
1.03 
1.01 
0.87 
1.25 
0.69 
1.56 
15,53 
1.15 
2.13 
0.50 
1.52 
1.28 
0.54 
1.49 
0.90 
3.12 
1.53 
1.27 % 
PV(2) 
50% 
31% 
50% 
19% 
20% 
40% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
20% 
50% 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
16% 
8% 
18% 
5% 
20% 
30% 
18% 
30% 
7% 
22% 
19% 
30% 
Irland 165,58 67,92 740 11% 3,75 50% 
49% 
50% 
50% 
44% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
0% 
0% 
30% Abruzzema 
Basilicata 
Bolzano 
Kalabrien 
Kampanien 
Emilia-Romagna 
Frialil- Venezias Jiulia 
Apulaen 
Sardinien 
Toscana 
ombrien 
ValU d'Aosia 435,96 
30.33 
39.10 
19.20 
47.71 
51.32 
20.61 
14.54 
53.20 
73.86 
53.11 
31.15 
1.83 183,20 
15.97 
19.55 
4.80 
23.15 
25.82 
6.35 
4.90 
26.60 
32.37 
14.81 
8.41 
0,47 28,62 
6.03 
1.72 
4.26 
5.96 
2.77 
0.69 
0.30 
6.04 
0.57 
0.00 
0.00 
0.28 16% 
38% 
9% 
89% 
26% 
11% 
11% 
6% 
23% 
2% 
0% 
0% 
59% 14,00 
3.02 
0.86 
1.87 
2.98 
1.38 
0.34 
0.1 S 
3.02 
0,29 
0.00 
0,00 
0.08 
Luxemburg 4,85 1.01 1,01 100% 0,41 40% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% Nederländerna 
Drenlhe 
Flevoland 
Noordoost Friesland/Noordwest Cronlngtn 
Noordwest Friestand 35,17 
2.84 
4.43 
14.43 
13,47 8,46 
1.05 
2.11 
2.64 
2.65 8,1* 
1.05 
2.02 
2.50 
2.61 97% 
100% 
96% 
95% 
98% 2,45 
0.32 
0.60 
0.75 
0.78 
IÖsterrike-Burgenland 
torturai «4<H 
156,8o] 247 2,01 
6,741 78% 043 16% 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 2<)3 
Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 
Tabell 1: Presentation per gemenskapsinitiativ (forts.) 
milj. ecu 
Gemenskaps­
initiativ 
(programnummer) T oui 
kostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2V(D Betalningar 
1994-1995 
P) % 
pyc) 
1 i 
; 
! Förenade Kungariket 
England 
Skotska högländerna och oarna 
Nordirland 
Wales 
Skottland 
Nätverk 
PESOMil) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grekland 
Spanien 
Frankrike 
Irland 
Italien 
Nederländerna 
Portugal 
Förenade Kungariket 
SME.f21i * 
Belgien-Valloniet 
Tyskland 
Bayern 
Berlin 
Bremen 
Hessen 
Mecklenburg-Westpommern 
Nordrhein-Westfalen 
Sachsen 
Sachsen-Anhelt 
Tharingen 
Grekland 
Frankrike 
Korsika 
Hainaut 
Mal2-ochMal5b-omraden 
Irland 
Nederländerna 
Portagal 
Förenade Kungariket 
Skotska högländerna 
Nordirland 
Skottland 
Wales 
MCSAJM2S) 
Belgien 
Chdtelel 
Limbourg 
Tyskland 
Niedersachsen 
Nardrhein- Westpalen 160,37 
57,78 
27.91 
21.47 
18.83 
24.38 
605,89 
4,25 
48,64 
62,00 
54,63 
95,66 
8143 
12,18 
81,19 
34,18 
47,17 
84,65 
1025,51 
14,22 
356,25 
19.68 
36.20 
8.94 
3.40 
35.38 
31.64 
99.67 
63.89 
57.45 
156,86 
13942 
15.75 
25.14 
98.33 
5340 
2646 
235,90 
4249 
6.96 
11.10 
19.71 
3.22 
960,13 
58,05 
1.86 
36.19 
400,81 
3.30 
280.41 6640 
25,85 
11.96 
11,35 
8.62 
8.41 
252,99 
2,00 
16,40 
23,00 
27,10 
4140 
2840 
6,70 
34,17 
10,80 
25,60 
37,42 
49145 
9,41 
156,83 
6.97 
14.61 
0.97 
1.16 
18.30 
7.92 
42.80 
35.10 
29.00 
8343 
58,49 
3.04 
6.29 
49.17 
28,79 
1044 
123,98 
20,09 
3.04 
6.20 
8.52 
2.33 
> r 328,02 
15,68 
0.93 
14.75 
12841 
1.65 
66.45 56,16 
22.40 
8.84 
9.70 
7.58 
'.64 
3.75 
53,11 
043 
2,73 
3,83 
4.51 
6,91 
18,78 
1,11 
4,42 
1,15 
446 
5,07 
2«3,S3 
" 7,49 
10140 
6.97 
14.61 
0.97 
1.16 
14.65 
7.92 
4.39 
21.52 
29.00 
10,45 
15,41 
2.60 
6.29 
6.53 
26,49 
944 
1342 
19,74 
3.04 
6,20 
8.52 
1.98 
172,52 
15,61 
0.93 
- 14.75 
55,81 
1.65 
7J4 85% 
87% 
74% 
85% 
88% 
91% 
21% 
17% 
17% 
" 17% 
17% 
17% 
66% 
17% 
13% 
11V. 
17% 
14% 
41% 
80% 
65% 
100% 
100% 
100% 
100% 
80% 
100% 
10% 
61% 
100% 
13% 
26% 
85% 
100% 
13% 
92 V. 
92% 
11% 
98% 
100% 
100% 
100% 
85% 
53% 
100% 
100% 
100% 
44% 
100% 
12% 4,82 
1.47 
1.14 
0.77 
0.81 
0.63 
2,88 
17,16 
0,17 
147 
1,92 
~T,26 
3,46 
0,00 
0,56 
241 
0,S8 
2,13 
2,54 
67,71 
2,25 
30,85 
2.09 
4,48 
0,49 
0.35 
4.65 
3.96 
2.20 
2.98 
9.65 
543 
4,62 
0.75 
1.89 
1.96 
7,95 
2,86 
6,61 
744 
0.96 
3.10 
2.69 
0,59 
75,60 
7,84 
0.47 
7.38 
26.8C 
0.83 
3.87 9% 
7% 
13% 
8% 
11% 
S% 
77% 
32% 
50% 
50% 
" 50% 
50% 
50% 
0% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
33% 
30% 
30% 
30% 
31% 
50% 
30% 
32% 
50% 
50% 
14% 
33% 
SOV. 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
50% 
37% 
31% 
50% 
32% 
30% 
44% 
50% 
50% 
50% 
48% 
50% 
50% 
2l>4 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 
Tabell 1: Presentation per gemenskapsinitiativ (forts.) 
milj ecu 
Gemenskaps­
initiativ 
(programnummer) Total 
kostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1994-1995 
(2) (2V(1) Betalningar 
1994-1995 
P) % 
PV(2) 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Tm'iringen 
Gro..i,i.[. 
Frankrike 
Bourgogne 
Languedoc-Roitssitlon 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Provence-Alpes-Côte d'Asur 
Rhône-Alpes 
Italien 
Sardinien 
Toscana 
Portugal 
Förenade Kungariket 
East Midlands 
Eastern Scotland 
North East England 
•North West England 
Wales 
West Midlands 
Western Scotland 
Yorkshire 
rXtGiSty 
Spanien 
Frankrike-Réunion 
Portugal 
KO*fV£ft (373 
Belgien 
Bryssel 
Flandern 
Valionien 
Danmark 
Tyskland 
Bayern 
Berlin 
Bremen 
Hamburg 
Hessen 
Mecklenburg- Westpommem 
Niedersachsen 
Nordrhein- Westfalen 
Rheinland-Pfalz 
Saarland 
Sachsen-Anhalt 
Schles wig-Holstein 
Tmlringen 
Grekland 
Frankrike 
Alsace 
Aquitaine 12,86 
53.63 
30.60 
10.00 
1,03 
39,42 
3.08 
2.74 
25.11 
4.44 
2.02 
2.02 
34,13 
1.56 
32.57 
1,15 
364.S9 
99.18 
11.89 
51.15 
15.28 
46.44 
27.86 
6.50 
96.19 
751,47 
385,49 
209,17 
156,81 
813,69 
30,43 
5.75 
11.80 
12.88 
543 
34243 
28.95 
18.67 
21.54 
2.48 
49.75 
33.03 
36,34 
34.35 
27,82 
4.58 
17.04 
29,79 
38.01 
204: 
244,0< 
19.98 
64.4, 6,26 
29.80 
19.22 
5.00 
142 
16,66 
1.5 J 
1.01 
10.93 
1.13 
1.01 
1.01 
1,68 
0.78 
0.90 
0,86 
16345 
42.15 
10,00 
23.46 
6.90 
20.46 
12.66 
, 3.04 
44.57 
456,50 
216,93 
115,56 
124,00 
as2,« 
11,45 
1.73 
4,80 
4,91 
248 
14444 
12.67 
11.76 
4,47 
1,24 
12.42 
19.45 
12.92 
14.90 
13,91 
1.24 
11.16 
8.94 
19.45 
124 
71.CC 
4.21 
13.lt 4.56 
19.81 
17.12 
5.00 
147 
15,49 
1.54 
0.81 
10.08 
1.03 
1.01 
1.01 
1,68 
0.78 
0.90 
0,86 
8147 
4.24 
10.00 
23.46 
5.88 
20.46 
10.13 
3.04 
4.36 
58,83 
28,01 
8,76 
22,05 
23*42, 
11,45 
1.73 
4.80 
4.92 
24« 
130,61 
8.45 
10.26 
4.47 
1.24 
12.42 
19.45 
12.92 
14.90 
9.04 
0.65 
11.16 
6.19 
19.45 
11,4! 
64,4: 
4.04 
11.86 73% 
66% 
89% 
100% 
90% 
93% 
100% 
80% 
92% 
90% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
50% 
10% 
100% 
100% 
85% 
100% 
80% 
100% 
10% 
13 % 
13% 
8% 
18% 
&8V. 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
90% 
67% 
87% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
65% 
52% 
100% 
69% 
100% 
89V. 
91V 
95% 
90% 1.15 
9.91 
8.56 
2.50 
0,68 
1,78 
0.77 
0.00 
0.00 
0.00 
0.51 
0.51 
049 
0.39 
0.00 
046 
37,85 
2.12 
5.00 
11.73 
0.00 
10.23 
5.07 
1.52 
2.18 
51,02 
0,00 
44» 
'• 17,64 
4743 
5,73 
0,86 
2.40 
2,46 
1,19 
38,74 
4.22 
3.90 
2.24 
0,00 
0,93 
0.00 
6,45 
-^.7.45 
1.35 
0.04 
0.61 
1.83 
9.72 
5,74 
314Î 
2.02 
5.93 25% 
50% 
50% 
50% 
50% 
12% 
50% 
0% 
0% 
0% 
50% 
50% 
23% 
50% 
0% 
30% 
46% 
50% 
50% 
50% 
0% 
50% 
50% 
50% 
50% 
iT% 
0% 
50% 
80% 
37% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
38% 
50% 
0% 
. 8% 
0% 
50% 
50% 
15% 
6% 
5% 
30% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 295 
Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 
Tabell 1: Presentation per gemenskapsinitiativ (forts.) 
Gemenskaps­
initiativ 
(programnummer) Total 
kostnad . Strukturstöd 
(I) Åtaganden 
1994-1995 
(2) (2)/(D Betalningar 
1994-1995 
P) wm 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bretagne 
Centre 
Champagne-Ardenne 
Ile-de-France 
Languedoc-Roussillon 
Limousin 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Nord-Pas-de-Calais 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Picardie 
Poilou-Charentes 
Rhône-Alpes 
Portugal 
Förenade Kungariket-Gibraltar 
RESIDER #0} 
Belgien 
Charleroi 
Liège 
Tyskland 
Bayern 
Bremen 
Niedersachsen 
Nordrhein- Westpaten 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Thuringen 
Grekland 
Frankrike 
Bourgogne 
Lorraine 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Picardie 
Rhône-Alpes 
Nederländerna 
Portugal 
Förenade Kungariket 
Wales 
Western Scotland 
mxtxasi-
Belgien-Vallonien 
Tyskland 
Baden-Wurtemberg 
Bayem' 
Hessen* 
Niedersachsen 
Nordrhein- Weslpalen 
Sachsen 
Thuringen 3.78 
7.42 
10.40 
22.02 
5.49 
18.83 
10.06 
21.95 
2,23 
12.45 
2.23 
11.74 
20.70 
3.12 
7.23 
10,66 
230,61 
«40,61 
5249 
24.48 
28.42 
55840 
12.09 
6.55 
47.52 
397.40 
47.58 
30.29 
7.69 
9.19 
844 
105,75 
3.68 
73.32 
15.26 
7.22 
6.06 
5140 
10,77 
52,46 
28.54 
23.93 
fc74«42 
6,00 
28444 
24.45 
129.39 
6.70 
4.93 
3.73 
90.14 
25.01 1.52 
2.33 
5.16 
4.15 
2.43 
5.51 
3.1 J 
4.05 
1.11 
4.05 
1.11 
5.87 
9.42 
1.52 
2.23 
7,90 
10144 
28440 
24,43 
11.90 
11.53 
16447 
5.39 
3,28 
14.81 
101.89 
12.90 
14.88 
5.00 
6.12 
4,69 
42,62 
1.84 
31.11 
5.18 
2.31 
2.18 
18,10 
6,91 
23,18 
12.96 
10.23 
*9Jt£0| 
3,00 
65,87 
0,80 
8.88 
1.40 
1.81 
1.57 
41.85 
9.56 1.32 
2.02 
4.47 
3.92 
1,96 
4.74 
2.76 
4.05 
l.U 
3.65 
l.U 
5.37 
8.40 
1.52 
2.13 
740 
949 
177.Î0 
23,68 
11. IS 
12.53 
62,49 
5.39 
3.28 
14.81 
8.39 
9.39 
10.12 
5.0O 
6.12 
4,12 
38,61 
1.84 
27.53 
5.18 
2.31 
1.74 
18,10 
Ml 
23,18 
12.96 
10.23 
2*44* 
3,00 
2247 
0.23 
8.81 
0.55 
1.21 
0.17 
3.67 
8.24 80% 
87% 
87% 
94% 
81% 
86% 
88% 
100% 
100% 
90% 
100% 
91% 
89% 
100% 
100% 
99% 
10% 
«% 
97% 
94% 
100% 
38% 
700% 
100% 
100% 
8% 
73% 
68% 
. 100% 
100% 
88% 
91% 
100% 
88% 
100% 
100% 
80% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
<ï% 
100% 
35% 
28% 
99% 
39% 
67% 
11% 
9% 
86% 0.61 
1.01 
2.23 
1.96 
0.98 
2.37 
1,38 
2.02 
0.33 
1.82 
0.56 
2.69 
4.20 
0,76 
1.11 
3,95 
0,00 
W0\ 
5,58 
5.58 
0.00 
3145 
2.70 
1.64 
. 7.V0 
4.19 
4.69 
5.06 
2.50 
3.06 
2,06 
174S 
0.92 
13.77 
1.55 
0.79 
0.52 
745 
2,93 
11,59 
6.48 
5.11 
H44.0 
140 
8,11 
0,11 
1.00 
0,36 
0.60 
0.08 
1.83 
4.12 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
0% 
44% 
24% 
50% 
0% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
45% 
50% 
50% 
30% 
34% 
30% 
41% 
42% 
50% 
50% 
50% 
$7Y. 
50% 
35% 
50% 
11% 
65% 
50% 
50% 
50% 
50% 
1 Program antaget 1993, siffrorna for totalkostnad och stöd avser 1993-1997, siffrorna for itaganden och utbetalningar 1993-I99S. 
296 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 
Tabell 1: Presentation per gemenskapsinitiativ (forts.) 
Gemenskaps­
initiativ 
(programnummer) Total 
kostnad Strukturstöd 
(I) Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2V(1) Betalningar 
1994-1995 
P) milj. ecu 
P)/(2) 
! 
i 
! 
1 
! i 
i 
i 
i Grekland* 
Spanien* 
Frankrike* 
Irland-
Italien" 
Mål 2- och Mål 5b-områdtn' 
Nederländerna-Twente 
Portugal" 
Förenade Kungariket 
Nordirland 
Storbritannien 
ÖRBA2S (Î?) 
Belgien 
Antwerpen 
Charltroi 
Danmark 
Tyskland 
Berlin 
Bremen 
Chemnitz 
Dutsburg 
Erfiirt 
Magdeburg. 
Rostock 
Brandenburg 
Grekland 
Spanien 
Luxemburg 
Nederländerna 
Amsterdam 
Haag 
Österrike-Wien 
Portugal 
Förenade Kungsriket-Nordirland 14543 
361,13 
7947 
22,46 
24940 
78.39 
170.82 
340 
526,84 
78,15 
8.40 
69.75 
. «22,» 
26,56 
15.24 
11.33 
3.04 
270,07 
31.05 
16.31 
141.31 
18.65 
17.18 
19.94 
16.02 
9.61 
67,17 
248,68 
1,03 
8741 
19.68 
68.23 
3143 
62,02 
2442 87,52 
9049 
28,89 
11,43 
78,99 
39.37 
39.62 
1,01 
189,00 
36,60 
4.20 
32.40 
384,78 
845 
2.58 
5.66 
1,52 
8647 
16.10 
8.00 
9.20 
8.10 
12.89 
12.88 
12.00 
7.20 
4540 
162,60 
0,51 
940 
4.65 
4.65 
9,77 
4440 
16,95 11,80 
3843 
7,04 
6,93 
12,05 
7,90 
4.16 
1,01 
11147 
29,96 
3.75 
26.21 
15747 
845 
2.58 
5.66 
1,34 
79,00 
16.10 
8.00 
9.20 
• 6.81 
12.89 
8.92 
9.88 
7.20 
442 
22,85 
041 
7,89 
3.67 
4.22 
6,84 
942 
1645 13% 
43% 
24% 
61% 
' 15% 
20% 
10% 
100% 
59% 
82% 
89% 
81% 
41% 
100% 
100% 
100% 
88% 
91% 
100% 
100% 
100% 
84% 
100% 
69% 
82% 
100% 
10% 
14% 
100% 
85% 
79% 
91% 
70% 
21% 
100% 9,14 
34,16 
3,42 
4,06 
6,03 
3.95 
2.08 
0,51 
63,06 
14,10 
1.88 
11.23 
58,13 
4,12 
1.29 
2.83 
0,40 
23,19 
1.70 
0.74 
2.99 
1.04 
3.91 
4.46 
4.94 
2.41 
1,70 
11,42 
0,04 
247 
1.10 
1.27 
3,42 
4,61 
6,85 78% 
89% 
49% 
59% 
50% 
50% 
50% 
50% 
57% 
47% 
50% 
47% 
37% 
50% 
50% 
50% 
30% 
29% 
11% 
9% 
33% 
30% 
30% 
50% 
50% 
34% 
38% 
50% 
8% 
30% 
30% 
30% 
50% 
50% 
40% 
1 Program antaget 1993, siffrorna för totalkostnad och stöd avser 1993-1997, siffrorna för åtaganden och utbetalningar 1993-1995. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 297 
Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 
Tabell 2: Presentation per medlemsstat 
Medlemsstat 
(programnummer) Total 
kostnad Strukturstöd 
(I) Åtaganden 
1994-1995 % 
(2V(D Betalningar 
1994-1995 
P) milj. ecu 
% 
PV(2) 
BELGIEN 
ADAPT (2) 
EMPLOYMENT (2) 
PESCA (I) 
SME(l) 
RECHAR (2) 
KONVER(3) 
RESIDER (2) 
RETEX(l) 
URBAN (2) 
Ttxstt(i6> 
1NTERREG/REGEN (3) 91.95 
70,19 
4.25 
14.22 
58.05 
30.43 
52,89 
6,00 
26,56 
' .3.54^4 31,20 
32.10 
2.00 
9,41 
15.68 
11.45 
24,43 
3,00 
8,25 
13742 5,69 
21,69 
0,33 
7,49 
15.68 
11.45 
23.68 
3.00 
8.25 18V, 
68% 
17»/, 
80% 
100% 
100% 
97% 
100% 
100% 
5746 Ti*/, 2.85 
10,85 
0,17 
2,25 
7.84 
5,73 
5,58 
1,50 
4.12 
4Ô/,S7 50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
50% 
24% 
50% 
50% 
42% 
DANMARK 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
PESCA (1) 
KONVER(l) 
URBAN (1) 
' TotafeîS) 
1NTERREG/REGEN(4) 65,68 
20.68 
48.64 
5,33 
3,04 
J4547 29,50 
10.56 
16.40 
2.38 
1.52 
6*45 5.31 
1.61 
2,73 
2.38 
1.34 
" Ö.» 18% 
15% 
17% 
100% 
88% 
iz* 2,66 
0,80 
1.37 
1.19 
0,40 
' ' <«« 50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
4S* 
TYSKLAND \ 
ADAPT (l) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (13) 
PESCA (1) 
SME (9) 
RECHAR (6) 
KONVER(13) 
RESIDER (8) 
RETEX(7)». 
URBAN (8) 
TatattJSTJ 
INTERXEG/TIECEN (17) 480,43 
297,53 
382,40 
62,00 
35645 
400,81 
342,33 
55840 
284.34 
270.07 
3/04,<7 228.80 
156.80 
169.79 
23.00 
156,83 
128,38 
144,54 
164,27 
65.87 
86,37 
L32*,M 42,92 
23.14 
124.57 
3,83 
10140 
55.88 
130,61 
62,49 
22,87 
79,00 
*4Sy53 19% 
15% 
73% 
17% 
65% 
44% 
90% 
38% 
35% 
91% 
49% 21,46 
11.57 
38.82 
1.92 
30.85 
. 26,80 
38.74 
3145 
8,11 
23.19 
'232,7j 50% 
50% 
31% 
50% 
30% 
48% 
30% 
50% 
35% 
29% 
36% 
GREKLAND 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (1) 
PESCA (i) 
SME(I) 
RECHAR (1) 
KONVER(l) 
RESIDER (1) 
R£TEX(I)«» 
URBAN (1) 
*tt«*CH&*s^ - -• 
INTERREG/REGEN (3) 44.59 
83,15 
263.60 
54.63 
156.86 
2.03 
2047 
8.94 
14543 
67.17 
84446 30,10 
64,40 
•148,00 
27,10 
8343 
U2 
12,91 
4,69 
87,52 
45.20 
50446 7.14 
8,04 
22,56 
4,51 
10,45 
U7 
11,48 
4,12 
11.80 
4.52 
«ÇM 24% 
12% 
15% 
17% 
13% 
90% 
89% 
88% 
13% 
10% 
Xt% 3,57 
4.02 
11.28 
246 
543 
0.68 
5,74 
2.06 
9,14 
1,70 
- 4M« 50% 
50% 
50% 
50% 
5C% 
50% 
50% 
50% 
78% 
38% 
ss% 
1993-1994 för 4 program 
1993-199J 
298 Sjunde årsrapporten — Strukiurfonderna 1995 
Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 
Tabell 2: Presentation per medlemsstat (forts.) 
iilj. ecu 
Medlemsstat 
(programnummer) Total 
koitnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
PVP) Betalningar 
1994-1995 
P) % 
(3)/(2) 
SPANIEN ft 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (!) 
LEADER (17) 
PEC~A(1) 
REGIS (1) 
R£TEX(!)' 
URBAN (1) 
•yÉ^^yyyyyyyyyyiyW^^^M^^^yyyyyyyyyy^i 
INTERREG/REGEN (2) 40344 
576,75 
1.161,93 
95,66 
385,49 
361,13 
248,68 
%gm®$l$3$&}. 256,40 
386,60 
354,81 
41,50 
216,93 
90,39 
162,60 
WÊmyyyWyW& 48,10 
58,63 
112.10 
6,91 
28,01 
38.53 
22,85 
igmmmyW^ 19% 
15% 
32% 
17% 
13% 
43% 
14% 
m^m^m^. 24,05 
29,31 
34,86 
3.46 
0,00 
34,16 
11,42 
yMmyyyyWyJyW 50% 
50% 
31% 
50% 
0% 
89% 
50% 
yymMMmtyy* 
FRANKRIKE 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (11) 
PESCA (1) 
SME (3) 
RECHAR (6) 
REGIS (1) 
KONVER(17) 
RESIDER (5) 
RETEX(l)* 
WF-ptaH^ 
INTERREG/REGEN (5) 622,51 
384,42 
318,97 
81,33 
139,22 
39,42 
209,17 
244,06 
105,75 
79,27 
WyyyyyyyWrMyW^ 249,70 
146,50 
122,89 
28,30 
58,49 
16,66 
115,56 
71,02 
42,62 
28,89 
msmymmi&^ 46,94 
22.27 
95,56 
18.78 
15,41 
15,49 
8.76 
64,42 
38,61 
7,04 
mrnmmm^ 19% 
15% 
78% 
66% 
26% 
93% 
8% 
91% 
91% 
24% 
fllillltïgp 23,47 
11,13 
15,53 
0,00 
4,62 
1,78 
4,38 
31.99 
17.55 
3,42 
yyy>>Wy>yyyyW^M 50% 
50% 
16% 
0% 
30% 
12% 
50% 
50% 
45% 
49% 
WyyyyyyyyyyyyyyyWyy-
IRLAND 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (I) 
PESCA (1) 
SME(l) 
RETEX(l)* 
%i!^$®lÄ 
INTERREG/REGEN (2) 
PEACE (1) . 2847 
99,49 
165,58 
12,18 
53,20 
22.46 
mm^mM^M 21,20 
76,10 
67,92 
6,70 
28,79 
11,43 
:W:i:W:!:;pgS;:3I2iiI4. 3.90 
7.61 
7,50 
1,11 
26.49 
• 6,93 
yyyyiyWÊÊm^M 18% 
10% 
11% 
17% 
92% 
61% 
mmmïmyis% - 1.95 
3.61 
" 3,75 
0,56 
7,95 
- 4,06 
yyyyyyyyyyyyyyyyyWM 50% 
47% 
50% 
50% 
30*4 
59% 
mMyyyWmitlii 
ITALIEN 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (12) 
PESCA (1) 
RECHAR (2) 
RETEX (2)» 
TatsAi tit) 
INTERREG/REGEN (2) 360,49 
589,08 
435,96 
81,19 
34,13 
249,20 
i3&M 190,00 
348,70 
18340 
34,17 
1,68 
78.99 
06,74 36,10 
51,47 
28,62 
4,42 
1.68 
12,05 
«445 19% 
15% 
16% 
13% 
100% 
15% 
36% 18,05 
25,73 
. 14,00 
2.21 
' 0.39 
6,03 
ttt.4.1 . 50% 
50% 
49% 
50% 
23% 
50% 
49% 
LUXEMBURG 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (I) 
LEADER (1) 
URBAN (I) 
Total* (41 
INTERREG/REGEN (I) 0,80 
0,60 
4.85 
1.03 
•745 0,30 
0,30 
1,01 
0,51 
242. 0,05 
040 
1,01 
0.51 
M? 18% 
100% 
100% 
100% 
83% 0,03 
0.15 
0,41 
0,04 
»,62 50% 
50% 
40% 
8% 
34% 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 299 
Bilaga 3: Finansiellt genomförande av gemenskapsinitiativen 1994-1995 
Tabell 2: Presentation per medlemsstat (forts.) 
Medlemsstat 
(programnummer) Total 
kostnad Strukturstöd 
(1) Åtaganden 
1994-1995 
(2) % 
(2V(1) milj. ecu 
Betalningar 
1994-1995 
P) % 
PV(2) 
NEDERLÄNDERNA 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (4) 
PESCA (1) 
SME(l) 
RESIDER (I) • 
RETEX(l) 
URBAN (2) 
TW«Jt(tt) 
INTERREG/REGEN (7) 142,80 
90,86 
35.17 
34.18 
26.86 
5140 
3.50 
87.91 
432VH 57.55 
42,44 
8.46 
10,80 
10,34 
18.10 
1.01 
9,30 
s , 158.60 11.51 
4.24 
8.18 
1.15 
9.54 
18.10 
1.01 
7.89 
6Î,6J 20% 
10% 
97% 
11% 
. 92% 
100% 
100% 
85% 
39% 5,76 
2.12 
2.45 
0.5S 
2.86 
7.35 
0.51 
2,37 
23,?? 50% 
50% 
30% 
50% 
30% 
41% 
50% 
30% 
39% 
ÖSTERRIKE 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (1) 
LEADER (1) 
URBAN (1) 
5T«K«tt(4J 
INTERREG/REGEN (4) 25.751 11.57 
49471 23,01 
6,501 2,57 
31,93 9.77 
, I13^5| «6.*2 11.57 
23.01 
2,01 
6,84 
•43,43 100% 
100% 
78% 
70% 
»% 5.79 
11.51 
0.33 
3.42 
21,04 50% 
50% 
16% 
50% 
43% 
PORTUGAL 
ADAPT (l) 
{ EMPLOYMENT (1) 
! LEADER (I) 
,, PESCA (1) 
SME(l) 
RECHAR (1) 
REGIS (1) 
KONVER(I) 
RESIDER (1) 
RETEX(l)* 
URBAN (1) 
' ïoorttjiitji-^ S%C \ ^ 4 -'"' 
INTERREG/REGEN (2) 29,17 
5545 
156.80 
47.17 
235.90 
1.15 
156.81 
10.66 
10,77 
526,84 
62,02 
* Ï2SF1JB& 21,00 
40,30 
117.59 
25.60 
123,98 
0,86 
124.00 
740 
6.91 
189,00 
44.30 
v ,704,4". 3.99 
5.67 
6.74 
.• 4.26 
1342 
0.86 
22.05 
7,90 
6.91 
• 111.37 
9.22 
' "'i&2,lt 19% 
14% 
6% 
17% 
11% 
100% 
18% 
99% 
100% 
59% 
21% 
27% 2,00 
2.83 
3,59 
2,13 
6,61 
046 
17,64 
3.95 
2,93 
63,06 
4,61 
m& 50% 
50% 
53% 
50% 
50% 
30% 
80% 
50% 
42% 
57% 
50% 
57% 
FINLAND 
ADAPT (1) 
EMPLOYMENT (I) 
^T*«**p.),; " VS - '/'%>', ^\ 42,90 
6645 
: -, ^V^OS^J 19.70 
29,15 
; >% ,'% 418^3 19,70 
29.15 
% 4M5 100% 
100% 
, ' ,',ï005i 8,64 
14,58 
-', , Ä» 44% 
50% 
v>'^ 48% 
SVERIGE 
ADAPT (I) 
EMPLOYMENT (1) 
'"Totirft(.2}' jv^"" 7\ "V"i '"I, l" 21.72 
39.19 
Trjfifr U45| 1145 
20.69| 20,69 
;••" ; &ty v,»*>4 100% 
100% 
y; ;7ÎOO%' 5.63 
1045 
*"<"isjty 50% 
50% 
•,: /••;•>•*; 50%; 
FÖRENADE KUNGARIKET 
ADAPT (2) 
EMPLOYMENT (2) 
^LEADER (5) 
PESCA (1) 
SME (4) 
RECHAR (») 
KONVER(I) 
RESIDER (2) 
RETEX(2) 
URBAN (1) 
•-.TwttfUJ^X,-- ^«"^^"W ^ 
mERRË&REGENW 
PtHCE(i) 650.60 
314.15 
16047 
84,65 
42,99 
3644S 
230.61 
52.4< 
78.1 i 
24.$; 286,60 
146.50 
6640 
37,42 
20.09 
16345 
101.94 
23.lt 
36.6C 
i 16.9! 53,49 
3146 
56.16 
5.07 
19.74 
81,57 
9,99 
23.1 « 
) 29,9< 
16.9* 
, sÄ,3WWV?;C^^ «98,73; azT.«; 19% 
21V. 
85% 
14% 
98% 
$0% 
10% 
100% 
82% 
100*/ 26.75 
15.68 
4.82 
244 
744 
37.85 
0.00 
11.59 
14.1C 
6.82 
r ^ asy. , ' tnvn 50% 
50% 
9% 
50% 
37% 
46% 
0% 
50% 
47% 
40% 
+ 49% 
.i ., 
\9AVV9M 
^ 
BILAGA 4: 
Finansiellt genomförande av övergångsåtgärder och innovativa åtgärder 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 303 
Bilaga 4: Finansiellt genomförande av övergångsåtgärder och innovativa åtgärder * 
Tabell 1: Genomförande 1995 
Medlemsstat/Fond Åtaganden milj. ecu 
Utbetalningar 
;B£3,CnSN j js,&\ 2H,té 
ERUF 0,00 2,46 
ESF 24,99 16,80 
EUGFJ 0.00 0.58 
FFU 0.06 0,18 
jrMNMAftK : «• I,2jS 2,85 
ERUF 0,00 1,10 
ESF 1.10 0,67 
EUGFJ 0,00 0,01 
FFU ÇU6 1.06 
TYSKJU3STJ- ; w t?A4 
ERUF . 0.90 8,21 
ESF 5,30 4,66 
EUGFJ 0.00 0,15 
FFU 0^1 0,22 
gjdBKj:AMt> ' ' ", "i 3,>i sv*? 
ERUF 0,01 0,00 
ESF 1,63 3,19 
EUGFJ 0,02 4,98 
FFU U5 1,30 
SFAJMEÇM , i 4,40 ÏS&. 
-ERUF 0,00 2,28 
ESF 0,52 7,44 
EUGFJ 0,00 3,08 
FFU 3^8 2.72 
FftMitmxz , ^^j; s Î&J. ***** 
ERUF 0,00 1,51 
ESF 2^8 7,46 
EUGFJ 0,01 8.40 
FFU 1,33 1,07 
ERUF 0,00 0,00 
ESF 4,16 4,87 
EUGFJ 0.01 2,63 
FFU 0,80 0,31 
ERUF .0.00 12,83 
ESF 2,06 1,79 
EUGFJ 10.30 < 20.63 
RM ' 1.54 1.S9 
ERUF N 0.00 0.°° 
ESF 0.95 0,58 
EUGFJ 0.00 0,00 
FFU 0,00 ' 0£0 
* Budgetposter B21800, B21810. B21820 et B21830. inkl. överförda och återuppförda anslag. 
304 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 
Bilaga 4: Finansiellt genomförande av övergångsåtgärder och innovativa åtgärder 
Tabell 1: Genomförande 1995 (forts.) 
milj. ecu 
Medelmsitat/Fond Åtaganden Utbetalningar 
ftreOTSRCÅKEEKNA ' \ lM 3,0$ 
ERUF 0,00 1,48 
ESF 1,74 0,76 
EUGFJ 0,00 0,02 
FFU . 0^2 0,79 
ERUF 0,00 0,00 
ESF 0,24 0,14 
EUGFJ " 0,01 0,01 
FFU OfiO 0,00 
PORTSSAS» j 7M £^02 
ERUF 0,00 18.00 
ESF 7,44 5,34 
EUGFJ 0,00 0.21 
FFU • 0,42 1,46 
JFINtANO "..'..'J .'.'<5?- <W 
ERUF 0,00 0,00 
ESF 0,28 ' 0,10 
EUGFJ 0,01 0,00 
FFU • • 0£0 0,00 
SVERRE • ! : Off? ' | <UQ 
ERUF - 0,00 0,00 
ESF 0,22 0,10 
EUGFJ 0,02 0.00 
FFU 034 . 0,00 
yORgWASgKtîyGAKgCET "i ' • 3,54 &J4 
ERUF 0,00 0,97 
ESF 3.71 1,75 
EUGFJ , . 0,27 1,35 
FFU 2^6 207 
! jjjj£NSgAi?ËH '......'.'.'"; ?$fo •'.; H80 
ERUF 30,08 33,48 
ESF 0,00 1,02 
EUGFJ , 0,21 0.00 
FFU 0,01 0.00 
ERUF 30.98 82^2 
ESF 56,70 56,69 
EUGFJ 10,87 42,06 
FFU 13.37 12.77 
Budgetposter B218(K). B21810. B21820 et B21830, inkl. överförda och återuppförda anslag. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 305 
Bilaga 4: Finansiellt genomförande av övergångsåtgärder och innovativa åtgärder * 
Tabell 2: Genomförande 1994-1995 
_________^___^___ . milj. ecu 
Medlemsstat/Fond Åtaganden Utbetalningar 
ERUF 0,00 6,61 
ESF 45,34 48,52 
EUGFJ 3,20 0,80 
FFU 0^59 Q.35 
pArfoTARK ""; - 3,7? 5^3 
ERUF 0.00 2,40 
ESF 1.75 1.20 
EUGFJ 0,00 0,21 
FFU y?L__ 1,31 
JY-SKLAW __; to>» sût 
ERUF 1.27 24,88 
ESF 6,63 5.59 
EUGFJ 1,33 1,01 
FFU 0,88 0,64 
eJR^KLÄNt» T'.'... 33,6»:""' Jfcffi 
ERUF - 2.11 7,59 
ESF 29.20 18,22 
EUGFJ 0,02 5,47 
FFU • 2£5 1,92 
ERUF 55,00 ' 32,97 
ESF 1,60 8,65 
EUGFJ 5.55 6.83 
FFU ' 5.85 4,10 
mAxqmxx ' , "ii mm »a» 
ERUF 0,00 23,26 
ESF 3,65 8.34 
EUGFJ 4,71 20.12 
FFU 3£2 2,17 
ERUF '0.00 0,88 
ESF 4,87 5.68 
EUGFJ 0.57 5,22 
FFU 0.88 0,41 
jlajjÉj^^pi^^^^^^g- ,:; , , . .;»>*? - . ?S,45 
ERUF 0,00 32^9 
ESF 8.81 12^8 
EUGFJ 20.97 47,69 
FFU 2A\_ 3.08 
fc&smtiF— "1 .w'T." ."."""•.jw 
ERUF • O-00 °.°° 
ESF .1.12 0.63 
EUGFJ O-00 °.°° 
FFU 0,00 0.00 
Budgetposter B21800, B21810. B21820 et B21830, inkl. överförda och återuppförda anslag. 
306 Sjunde årsrapporten —Strukturfonderna 1995 
Bilaga 4: Finansiellt genomförande av övergångsåtgärder och innovativa åtgärder* 
Tabell 2: Genomförande 1994-1995 (forts.) 
Medlemsstat/Fond Åtaganden milj. ecu 
Utbetalningar 
i 
1 
1 
i 
1 fffifcERrJlNnERNA 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
dSTËfcBIKK 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
POPTÇÇAI, 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
FtNtANÖ 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU. 
Sy$RiOE. 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
fpOKENÄBS 1KUNCA3RÖCET 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
GEM£NSi£ÅPeN 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 
TOTAvr 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
FFU 4,47 
0,00 
1,95 
0,00 
2.52 
ty* 
0,00 
0,24 
0,01 
0,00 
36>3? 
^ 59,01 
7.99 
6,33 
3,06 
*Jt$* 
0,00 
0,28 
0,01 
0,00 
O^ST 
0,00 
0,22 
0,02 
, 0,34 
i*,S« 
0,00 
5,26 
0,27 
6,43 
46,** 
46,28 
0,01 
0,21 
0,16 
356,3* 
163,67 
43,20 
30,52 XlM 
8.29 
1.25 
0,44 
1.07 
0,7.5 
0.00 
0,14 
0.01 
0.00 
66,58 
52,51 
5,72 
6,44 
1,91 
(Ut 
0,00 
0,10 
0,00 
0,00 
«aa 
0,00 
0,10 
0,00 
0,00 
*«i 
2,88 
8,08 
2,59 
2,57 
7J%04 
• 76,01 
2,03 
0,00 
0,00 
511,5? 
270,68 
126.54 
96,82 
19,54 
Budgetposter B218O0, B21810, B21820 et B21830. inkl. överförda och återuppförda anslag. 
VI 
BILAGA 5: 
Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Sjunde årsrapporten —Strukiurfonderna 1995 309 
Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Tabell 1: Regional fördelning av åtagandena 1995 
milj. ecu 
McdlemiiUt/ Mil 
| S.Qnrd.) | S«(nikc)~J" Ccmcnxkiipt-
inlllativ 
BCfcCtEH _. . _ J-_ 
Bryssel 
Flandern 
Valionien 
Tvtrregionalt 
DWM^RKxSS:^ 
Ost for StorebrUl 
Vest for Slorebclt 
Tvtrregionalt 
ix&&*tn>my^^ 
Mccklcmburg-Westpommem 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thuringen 
Berlin 
Schlcswig-Holstcin 
Hamburg 
Niedersachsen 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
Hessen 
Rneinland-Plalz 
Baden-WDrtemberg 
Bayern 
Saarland 
Tvtrregionalt 
GÀSSKLAÎVB 
Anat Slercas kai Nisia (1) 
Kent Kc Dit Makedonias 
Pelop. A Dit Ster. Eli. (2) 
Tbessalias 
Kritis 
IpirouQ) 
Thrakis(4) 
Nison Anatolikou Egeou (5) 
Tvtrregionalt 
S&iimHyyyW^ 
Galicien 
Asturicn 
Kantabricn 
Baskien 
Navarra 
La Rioja 
Aragonicn 
Madrid 
Kastilien-Leon 
Kaslilien-La Manche 
Extremadur» 
KJI la Ionien 
Comunidad Valcnciana 
Balcarema *.Vf 
• 
• 
8,97 
• 
Wyyyyyym 
• 
• 
• 
yWiÄiCiS 
370,40 
272.79 
338.53 
461.58 
297,82 
109,98 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
171.46 
ÏMSfi4 
195,86 
118,41 
140.50 
55J4 
84.20 
82,46 
72,66 
91.25 
1.812.45 
yyyyXyTttj* 
589,88 
224,68 
106,55 
296,07 
240.09 
155 JO 
589.60 4J& 
-
0.00 
4.63 
• 
xW:;:;x;:«;W: 
0,00 
6.00 
• 
yyyWM$V 
• 
• 
• 
• 
• 
13.10 
0.00 
• 
6.49 
2.61 
5.37 
1.20 
3.10 
• 
0,00 
6.14 
• 
x 
-
-
-
-
• 
*HWJ 
192,43 
22.83 
11,87 
13,86 
79,13 
288,98 
10J7 • ...,P 
1.90 
0.00 
25,95 
5.35 
.:i;aiw 
-
-
41,00 
yWyyy4»ili 
• 
• 
-
• 
• 
8,09 
6,12 
0.00 
0,00 
6.28 
0,00 
7.90 
5.04 
8.34 
0,00 
6,45 
0,00 
-' 
-
-
-
-
• 
t*s<n 
20.66 
6,78 
0,00 
0.00 
18,41 
15.56 
0,00 Ofi<i-
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
yMyWM 
• 
• 
5,00 
'wmtM 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
-
• 
• 
0,00 
423-3W> 
0,27 
12.31 
5,90 
11.75 
W!X$*<n 
• 
16,73 
Wysïffl* 
• 
• 
-
-
-
• 
0.49 
0,68 
4,74 
0,1 i 
0.00 
3,33 
0.00 
3.50 
13,56 
0,50 
138,23 
+ 
• 
• 
-
• 
}<,m • *M 
• 
• 
-
0,00 
WyWÏJ* 
-
• 
23.28 
yyyyyyy}2J& 
• 
-
-
" 
" 
" 
" 
• 
" 
• 
* 
• 
" 
" 
-
-
12,46 
•i-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
V9<r *,K 
-
4.31 
4,86 
-
yyyyyM^t 
• 
-
3,36 
yWyiiStf. 
• 
• 
-
• 
" 
• 
10.69 
• 
15.60 
• 
5.49 
14,05 
7.97 
8,79 
70.36 
2.82 
W» 
3,78 
10,11 
1,94 
40,95 
6.52 
17,05 
8.2 : 
• 
• 
• 
• 
y:-yyyy---'-y>yy. 
• 
• 
• 
• tt,t> 
1.73 
24.79 
65.6K 
0,00 
W<yyyyyWy\*fli 
0,00 
0,00 
9.03 
::;ffi;:::v:;:S:«:«l 
59.24 
24,41 
75.35 
65.28 
93,96 
41,22 
6.19 
1.24 
48,79 
16,72 
49.30 
19,47 
17,59 
5.67 
34.44 
15.81 
42,92 
M,» 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
61,64 
2J9J54: 
2.90 
I2J2 
0,97 
2J1 
4,17 
3.43 
24,18 
3,36 
9.60 
4.47 
22.44 
2.12 
3.12 
3.07 17^* 
3,89 
41,41 
115.99 
17.30 
yyy::yy:-.y-:w,w 
0,00 
6,00 
98,40 
429,63 
297.20 
413,88 
526,86 
391.78 
I72J8 
23.49 
1,92 
75.62 
25.72 
60.16 
45.95 
33.70 
26.30 
118.36 
31.72 
365.07 
2LTW<«» 
195.86 
118,41 
140,30 
55.24 
84.20 
82,46 
72.66 
91^3 
1.874,09 
i.mz& 
592.78 
237.20 
107.52 
219,18 
43,89 
17,24 
78.99 
107,42 
305,66 
244,56 
177.64 
323,71 
592.72 
21.65 
(1) Inkl. OP (operationella program) for Ättika. 
(2) Inkl OP fOr kontinentala Grekland, Vtstra Grekland och Peloponnesa. 
Ci) Inkl OP for Egir och de Joniska oama. 
(4) Inkl OP for Trakien och östra Grekland. 
(5) Inkl OP for de norm och de södra Oama i Egeiska havet 
310 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Tabell 1: Regional fördelning av åtagandena 1995 (forts.) 
milj. ecu 
Mcdlcimitat/ 
Region 1 | 2 | i | 4 [ 3.q.rd.) [ Sm (fiske) | 3b | « Gemenskaps-
initiativ 
Andalusien 
Murcia 
Ccula et Meiilla 
Kanarieöarna 
Tvtrregionalt 
tfijilifltàxi^^ 
De de France 
Haute-Normandie 
Baasc-Normandie 
Picardie 
Chunpagne-Ardenne 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays de la Loire 
Poilou-Cbarcntes 
Lorraine 
Alsace 
Franche-Comté 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc-Roussillon 
Provence-Arpes-Cotc d'Azur 
Korsika 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Tvtrregionalt 
UttiNtt 
Tvtrregionalt 
ITALIC* 
Piemonte 
Aostadalen 
Lombardiet 
Trentino 
Venedig 
Friulil-Venegia-Gtulia 
Ligurien 
Emilia-Romagna 
Toacana-
Umbrien 
Marche 
Laùum 
Abruzxema 
Moliaa 
Kampanien 
Apulisen 
Baiilicata 
Kalabrien 
Sicilien 
Sardinien 
Tvtrregionalt 700,29 
169,37 
25.42 
307,57 
1.374.18 
Wyy^it,^ 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
9,40 
-
-
• 
-
-
-
• 
-
• 
-
• 
• 
14,25 
24,45 
54,03 
8.12 
112^0 
304,21 
954.21 
ua,s» 
I34J7 
26,75 
124.02 
203,67 
51.65 
117.17 
189.39 
30.95 
IJ30.62 -j 
• 
• 
-
39.75 
yyyyyyWÏjfï 
• 
45,19 
17.08 
37.58 
0.00 
13,91 
0,00 
12,02 
0,00 
41.94 
17.10 
39.96 
0,00 
2,10 
-
. 3,82 
13.63 
19.25 
0,00 
19.86 
29,64 
-
• 
V 
-
B,BO' 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
0,00 -
-
• 
• 
145.56 
yyyyyiyiiSåjf 
" 
" 
• 
• 
• 
• 
• 
. 
-
-
-
• 
-
-
" 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
396,80 
* 
-
«JHJ 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
0.00 
0,00 
0.00 • 
-
-
62.70 
;:;:;Si;:;::::i(i^»¥ 
-
• 
-
• 
-
-
• 
-
-
-
-
-
-
-
• 
-
• 
-
• 
• 
-
' 
-
• 
0.00 
• 
H,ft0 
-
• 
-
0.00 • 
-
• 
• 
21,10 
mtmM 
• 
• 
-
-
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
-
• 
• 
-
-
• 
-
• 
• 
-
-
-
• 
252.08 
-
-
««Mit 
" 
• 
0.00 • 
• 
• 
• 
19.90 
yyyyyy^fät 
-
-
" 
" 
" 
" 
• 
" 
• 
-
• 
• 
" 
" 
• 
• 
' 
" 
" 
" 
" 
" 
" 
• 
31.62 
.,.. . .:.? 
• 
21,57: 
-
• 
22J7 • 
• 
yyyyWm. 
" 
0,00 
12.80 
• 
0.00 
20.35 
1.12 
• 
0.00 
12.52 
3.75 
1.40 
0.21 
6,86 
14.01 
2.84 
4.89 
23.68 
1,56 
0,00 
. 0.32 
" 
• 
2.14 
' 
.»>« 
9.78 
0.00 
0,00 
0.00 
0.00 
5.22 
4.19 
3.39 
0,00 
0,00 
»,»1 
0.00 
• 
• 
• • 
• 
-
-
• 
• 
-
" 
.• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
' 
• 
'• 
• 
< 
• 
. 
• 9,85 
1.74 
0,00 
29.86 
99.43 
yWttyyyyWtiï 
4,74 
0.00 
11.13 
10,71 
1,96 
10,86 
3.92 
7.40 
8.72 
0.00 
9.52 
38.73 
4,04 
4.97 
18.54 
26.92 
4.68 
13.17 
4,98 
16.53 
15.79 
5,65 
0.00 
0.00 
0.00 
S.76 
75.39 
4**4-
42.64 
7»V83-
0.00 
0.28 
0,00 
4.26 
0,00 
0J0 
0,00 
0.69 
0,90 
0,00 
0,00 
0,00 
6.03 
0.00 
2,77 
6.04 
1.72 
5.96 
0,00 
1.35 
4042 710,14 
171.11 
25.42 
- 337.42 
1.762,61 
Wyyyyyyyiï&ijiï 
4.74 
45,19 
41,02 
48.29 
1.96 
45.12 
5,04 
28.82 
8.72 
54,47 
30.38 
80.09 
4.25 
13,93 
32.55 
33.58 
2301 
58.11 
6.54 
36,39 
45.74 
19.90 
24.45 
54.03 
8.12 
L 120,96 
758,04 
i^M* 
996.85 
i3^3>2» 
9,7« 
0,28 
0.00 
4.26 
0,00 
542 
4.19 
4,08 
0.90 
0.00 
8,93 
0.00 
140.40 
26.75 
126.78 
209.71 
53.37 
123.13 
189.39 
52.30 
1.393.52 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 311 
Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Tabell 1: Regional fördelning av åtagandena 1995 (forts.) 
! 
i i 
I 
• xxxamwc 
Tvlrrcgionalt 
l^ïXLXtibtRKA 
Noord-Ncdcrland 
Oosl-Nederland 
West-Nederland 
Zuid-Nederlaod 
Tvlrrcgionalt 
äsEÉWöiräS^^ 
Chum Österrike 
Sodr» Österrike 
Vlstrm Österrike 
Tvårrcgionalt 
PQRTtJCAV 
Nom 
Centrala 
Lissabon och Tejo-dalen 
Alentejo 
Algarvc 
Azorerna 
Made in 
Tvirrcgioivilt 
OKtiAJTO 
Mmnner-Suomi 
Aland 
Tvårregjonall 
ajîajïëM^jg^^^;!^ 
Sydsverige 
Vistsverige 
Mellersta Norrland 
Övre Norrland 
Tvincgionali 
öSää^^ 
Norra 
Yorkshire och Humbcnide 
But Midlands 
East Aiiglit 
South East 
South West 
West Midlands 
North East England 
North West 
Wales 
Scottland 
Nordirland 
Gibraltar 
Tvtrregkmalt 
QEMEaSXAPEtf 
TWÀLT -
• 
T7£fl 
• 
17 JO 
• 
• 
£>#$*»* 
28.80 
-
• 
tM&fiS 
97,80 
59,99 
93,98 
57.69 
24,88 
84.70 
82 J 5 
878,31 
* 
-
• 
-
•issiiiSsjiiÉ 
-
-
• 
• 
• 
Wmm* 
• 
-
-
• 
• 
50,17 
39,14 
129.29 
l-fcStM» M* 
0.00 
».IS: 
9.15 
0,00 
• 
0.00 
-
gg&i&iö 
22,41 
11.12 
20,62 
• 
J 
• 
• 
• 
• 
-
• 
-
-
w* 
• 
31.10 
^i^mi^i 
15.00 
24.00 
18.00 
48,78 
• 
WMi&a 
0.00 
103.79 
6.55 
6.13 
0,00 
122.96 
95.65 
32,70 
15,58 
134,89 
0,00 
« 
iMSt .... W» 
3.29 
HS& 
• 
-
• 
• 
143.83 
mimiM 
• 
-
• 
64,06 
, 
• 
• 
• 
• 
• 
-
-
• 
*».» 
• 
• 
60.33 
\mmw 
73,00 
mrntiim 
• 
• 
• 
* 
• 
497,00 
* 
iMUt «4* 
047 
apt 
• 
• 
• 
• 
0.00 
:iW::ffi:«ai6i 
• 
-
• 
11.70 
,: 
• 
• 
• 
-
• 
• 
UJ& 
• 
• 
14,83 
iijiS-giiggi*: 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
-
i 
XJW SA7 
5.47 
•*<w 
• 
-
• 
• 
4,89 
WW*M 
• 
• 
61,50 
-
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
6XAX 
• 
• 
61.42 
W&&& 
• 
13,72 
tt.8P 
• 
22.80 
•ttKM 8.8* 
0.89 
T.-O: 
• 
• 
• 
• 
1.40 
SSiiiiiSJJ^* 
• 
• 
• 
2.00 
• T 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
•xts* 
• 
• 
23.00 
&&•&;*$$ 
-
-
• 
• 
40.00 
«M 
• 
• 
0,00 
J04\* <M* 
0,00 
V* 
440 
1.42 
1,40 
0,00 
• 
•KSSSJBVJS 
21.18 
2741 
29,94 
• 
.- •. 
" 
• 
• 
• 
" 
" 
• 
• 
3W« 
30,48 
243 
• 
• 
-
. " 
• " 
.'... .?#* 
• 
7^1 
149 
5,11 
• 
2.1G 
27,08 
23.77 
747 
-
WM -. 
• 
. 
• 
• 
• 
• 
• 
ggjSiSsiiiiS 
-
• 
• 
V 
-
• 
• 
• 
-
• 
• 
-
31,1)0. 
• 
• 
81,00 
::::::g:::jx^« 
• 
• 
• 
44,92 
-
• 
t»,n is* 
1,83 
57 4* 
6.16 
3,03 
7.89 
0.00 
40 JO 
WM&W& 
8.85 
0.00 
0,00 
3448 
(JT^K 
0.00 
0.00 
9.22 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
138.76 
•<W 
0.00 
0,00 
48.85 
MMmiiAt^ 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
31.94 
3«tM 
0.00 
44fJ 
4.24 
0,00 
0,00 
0.00 
10.13 
£3,46 
5,88 
42,98 
5140 
46.62 
0.00 
116,89 
#»;!» 
tM$*x n,n 
11.75 
t»,W 
19.80 
21.65 
949 
0.00 
190.42 
mMmmii 
8U4 
3843 
50.56 
173.84 
iS17Jft 
97,80 
59.99 
103,20 
57,69 
24,88 
84,70 
8245 
1.017,09 
S»M 
30.48 
243 
320,53 
;>Sjj^Si$:iiiii9^iii( 
15,00 
24.00 
18.00 
48,78 
20348 
**»,<* 
0,00 
108.16 
1849 
149 
6.13 
5.11 
133.09 
12147 
88,75 
85,64 
249,11 
175.91 
0,00 
64446 
SWM 
\ ZtltiJ* mill, ecu 
McdknuiUt/ 
Region Mil 
> » > 1 * SaQanL) I 5a<fUUe) | 5b i C«mcrukapt-
iold.riv ToUlt 
312 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Tabell 2: Regional fördelning av åtagandena 1994-1995 
Medlemsstat/ 
Refkm Mai 
1 I 2 | 3 | 4 | 3. (Jord.) | Sa (fiske) | 5b | 4 Ccmeskapa-
inlrlattv milj. ecu 
Totalt 
l 
i i 
I 
i 
1 
i 
i 
i 
i 
; BEfcCttW 
Bryssel 
Flandern 
Valionien 
Tvtrregionalt 
1>A.PM*RK 
Ost for Slorebadt 
Vest Tor Slorebclt 
Tvtrregionalt 
jWiSKÊ^ 
Mecklcnburg-Westpommem 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thuringen 
Berlin 
Schleswig-Holslein 
Hamburg 
Niedersachsen 
Bremen 
Nordrhein-Weatpalcn 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Baden-Wurtemberg 
Bayern 
Saarland 
TvlrrcgionaU 
tä^kiäi^^-^^^^ji-
Anat Storas kai Nisi* (1) 
Kent Ke Dit Makedonias 
Pelop. & Dit Stcr. öl. (2) 
ThessaUas 
Kritia 
IpirouQ) 
Tbrakis(4) 
Nison Analolikou Egeou (5) 
Tvtrregionalt 
s^m^i^iMWm^i§yW 
Galicien 
Aatursicn 
Kastabrien 
Baskien 
Navarra 
LaRioja 
Aragonicn 
Madrid 
Kaiblien-Léon 
Kaaälien-La Manche 
Extremadura 
Kaletoroen 
Comunidad Valeneiana 
Bakarema 1«X0P 
• 
• 
107,00 
• 
, 
• 
• 
-
yyyW^ifii 
623.34 
36849 
671,61 
916,10 
57143 
211.42 
• 
-
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
323,70 
•AiMi*» 
298.72 
23944 
284,40 
111.61 
131.00 
14344 
146,81 
156,40 
3.033,18 
m*m& 
937,94 
. 338,64 
155,98 
537.87 
407.0C 
284,96 
886,02 «î4* 
-
3842 
23,84 
• 
.»J* 
9.52 
20,77 
WyyWtë: 
• 
• 
• 
• 
-
49,19 
1549 
-
1342 
14.94 
115.00 
2146 
23.46 
• 
13.64 
20.46 
• 
• 
yyyW&M 
-
192.43 
22,83 
11,87 
13.86 
79,13 
288.91 
1041 9t,n 
3.73 
30.40 
52.73 
10.91 
SSfiS 
• 
• 
85.00 
W$$%% 
• 
• 
• 
• 
• 
15.88 
1240 
5,99 
1848 
1243 
43.02 
1540 
10,17 
1647 
8.66 
13.01 
136,05 
.. 
• 
' 
-
i 
•**w* 
4142 
13,44 
444 
20,04 
36.76 
31.12 
12,9! m 049 
3,45 
0,27 
0.62 
ij& 
• 
• 
6.00 
gïssï»;*!: 
-
-
• 
• 
• 
-
-
• 
• 
-
-
-
• 
-
• 
• 
29,61 
v 
• 
• 
• 
• 
• 
i 
«.1*4»-$>.** 
047 
16.10 
9,63 
27,03 
3M7 
• 
. 
38,67 
fW&itï?* 
• 
• 
• 
-
• 
0,49 
0.68 
4.74 
0,11 
4,85 
343 
3,02 
340 
1346 
0.50 
287.95 
+ 
' 
)WJK 4.6* 
• 
" 
• 
4.08 
U>» 
• 
• 
4649 
ïyyyyyyy%t$t 
• 
" 
" 
" 
" 
• 
" 
" 
" 
" 
" 
• 
• 
-
• 
• 
24,87 
* 
• 
-
• 
•»»JOd 4M 
• 
441 
4.86 
• 
•fcw 
• 
• 
. 9.79 
'•gtt^fåi 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
20.91 
-
44.41 
• 
5,49 
23,66 
20.17 
8.79 
135,49 
2.82 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
' 
• 
• 
• 
Wfi* 
6.43 
16,43 
640 
78.83 
II42I 
34,66 
841 ' 
• 
• 
• 
• 
' 
• 
• 
-
WyyyyyWt 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• • 
• 
• 
• «46-
1.73 
2649 
68.61 
043 
1347 
0.00 
0.00 
1347 
yyyyyyyyyyyï&& 
59.24 
24.41 
7545 
65.28 
93.96 
4142 
6.19 
144 
48,79 
16.72 
49,47 
19,74 
1749 
5,90 
35.70 
15.81 
69,90 
atps 
0.00 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
85.98 
3W.1t 
2.90 
1242 
0.97 
241 
4.17 
3.43 
24.1» 
346 
9,60 
4,47 
22,44 
2.12 
3.12 
3,07 •*-5U9 
6,02 
119,17 
266.94 
42.97 
229,7» 
9.52 
20.77 
199.41 
yyyyyyyyyy^nxiSi 
684.58 
592.81 
748.96 
98148 
665.49 
317.71 
55.18 
7.92 
130,05 
44,09 
217.82 
. 83,49 
' 74,40 
34.56 
207,04 
52.61 
874.08 
4.*J(r,8? 
, 298,72 
- 239.23 
•284.40 
111.61 
131.00 
143.54 
146.81 
156.40 
3.119.17 
t <tt.<9535f 
940.84 
351.16 
156.95 
242.50 
56.87 
25.83 
136.91 
130.57 
347.46 
411.47 
307,41 
356.88 
889.14 
34.60 
(1) Inkl. OP (operationella program) for Ättika. 
(2) InkL OP for kontinentala Grekland, Vlatra Grekland och Péloponnèse. 
(3) InkL OP for Egir och de Jooiaka oama. 
(4) InkL OP for Irakien och öatra Grekland. 
(5) Inkl OP for da norra och da södra oama i Egaiska havet 
Sjunde årsrapporten — Strukiurfonderna 1995 313 
Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Tabell 2: Regional fördelning av åtagandena 1994-1995 (forts.) 
Medlemsstat/ 
Rcflon MU 
1 | I | 3 | 4 | 5. (Jord.) | S.ffl.k.) | 5b | f. Cem«ftUjip»-
Inlll.dv Toi.lt 
Andalusien 
Murcia 
Ceut* et Mclilta 
Kanarieöarna 
Tvlrregionalt 
rTUWKRIKE 
Ile de France 
Haute-Normandie 
Basse-Normandie 
Picardie 
C hampa gne - Ardenne 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Pas -de-Calais 
Bretagne 
Pays de la Loire 
Poitou-C ha rentes 
Lorraine 
Alsace 
Franche-Comui 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Langucdoc-Roussillon 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Korsika 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Tvlrregionalt 
ÏKU3V3 
Tvtrregionalt 
JTA11E2V 
Piemonte 
AosUdalen 
Lombardiet 
Trentino 
Venedig 
Fnulil-Venegia-Giulia 
Ligurien 
Emilia-Rome gna 
Toscans 
Umbrien 
Marche 
Latium 
Abruzzema 
Molisc 
Kjunpanicn 
Apulien 
Basilica ta 
Kalabrien 
Sicilien 
Sardinien 
Tvtrregionalt I.337J3 
263.91 
44,19 
453.00 
2.725.59 
•w?,6i 
-
. -
• 
--
• 
-
69,87 
-
-
• -
--
--
-
• 
-
• 
48,49 
57,57 
100.61 
26,87 
194,21 
W8MÏ 
1.680,13 -
-
-
-
39.75 
80447-
• 
91,59 
35,45 
76,49 
24.64 
29.61 
2440 
114,06 
2842 
85.14 
34,04 
80,44 
19.60 
17J0 
" 
37,86 
27,17 
38.68 
31,69 
4247 
65,65 
^ 
J-034-,7l{ Î99.M 
150.90 
37,74 
177,22 
203.6-! 
98,05 
189.12 
I894S 
1704? 
1.808,0 65.15 
6,00 
23,00 
2247 
24.0C 
30.53 
12.0C 
4046 
35.0C 
2I.0C 
204' -
• 
• 
-
266,62 
7TJVIS 
-
• • 
-" 
--
-
• 
-
-
• -
• 
-• 
-
-
-
778,40i 
* 
BXM7 
18,32 
1.86 
2645 
7,90 
16,23 
8,00 
643 
27.64 
9.84 
4.57 
34 
I84C 
• 
49,7 -
-
-
• 
118,10 
9349 
• 
-
• 
--
--
• 
-
• 
-
• 
-
-' 
• 
• 
-
9549 
49JA 
. 60.6 • 
" 
-
• 
101,86 
«Ml 
-
. -
-
• 
• 
• 
-
• " 
-
-
" 
• 
-
• 
-
• 
• 
• 
678,61 
WÊ^ïL 
•gigiwiix 
• 
117,4' • 
-
-
-39,83 
«347 
-
-
• 
' -
• -
" 
" 
• 
-
" -
. -
--
• 
63.27 
myyyyyyyW 
^yyyyyyyyji^J 
t 44,r • 
-
-
-
-
J7.Ï,1K 
-
1.09 
31.54 
• 
4,12 
29.69 
5,09 
• 26,19 
27,78 
20.85 
1040 
6,75 
13,92 
32.02 
34J9 
33.89 
44,8» 
24,91 
11.65 
12.09 
2.14 
yyyyyyyyyyyyl 
rWxSIIMjflBj 
9,78 
0,59 
4.79 
6,23 
17.30 
5.22 
4,19 
6,78 
15,79 
10.75 
8.93 
16,66 
J -
-
" 
-
-1 »•M| 1.347.18 
1.74 
0,00 
29.86 
175,01 
1 -J«49 
-
-
• 
• 
• 
-• 
• 
-
-
• 
• 
" 
. " 
• • 
-
' 
• 
-
-
1 
-4,74 
O.OO 
11,13 
10.71 
1.96 
10.86 
3.92 
7,40 
8.72 
0.00 
9.52 
38.73 
4,04 
4.97 
IH.54 
26,92 
4.6X 
13,17 
4.9K 
16,53 
15,79 
5.65 
. 0,00 
0,00 
0,00 
8,76 
101.56 
yyyW^yyyWiè*. 
53.54 
ssjgiijij» 
0,00 
0,28 
0.00 
4.26 
0,00 
0,30 
0.00 
0,69 
0.90 
0.0Û 
0,00 
0,00 
6,03 
0.00 
2.77 
6.04 
1.73 
5.9* 
0,0C 
1.3. 
104,0* 265.65 
44,19 
482.86 
3.466.76 
1724.M 
4.74 
92.68 
78.13 
87.20 
30.72 
70.16 
33.21 
19143 
63,44 
112.91 
64,42 
129.36 
30.39 
36,18 
5047 
99,16 
65,75 
96.72 
61.58 
70,45 
9342 
54.13 
57.57 
100.61 
26,87 
202,97 
1.719,37 
mm^mm^ 
\.li1,67 
yyyyyyyyyyïmSeiiX 
93,25 
8.73 
54,04 
18,39 
56,09 
3742 
41.05 
47.11 
66,89 
50.32 
35,44 
55.31 
156.93 
37.74 
179.99 
209.71 
99.77 
195.11 
18949 
171,93 
2.184.61 
314 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Tabell 2: Regional fördelning av åtagandena 1994-1995 (forts.) 
, 
1 
1 
1 tttEEMBWC 
Tvlrregionalt 
MiOÊRt-ÏMbKftNA 
Noord-Nederland 
Oost-Ncdcrland 
West-Nederland 
Zuid-Ncderland 
Multi-regional 
ÖSTXRJtOCE; 
Osira Österrike 
Södra Österrike 
Vlstra Österrike 
Tvårrcgionalt 
PÇKTVCXV 
Nom 
Centrala 
Lisaabon och Tejo-dalen 
Alentejo 
Algarve 
Azorerna 
Madeira 
Tvlrregionalt 
mmmm^^mMMm 
Mamet-Suomi 
Aland 
Tvtrrcgionah 
sw^i^Kgisss 
Sydsverige 
Västsverige 
Mellersta Norrland 
Övre Norrland 
Tvlrregionalt 
v^Xs^ä^^s^iäiéei^^^. 
Nom 
Yorkshire och Humbenide 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
North East England 
NorthWest 
Wales 
Scottland 
Nordirland 
Gibraltar 
Tvlrrcgionalt 
ci«i&s>«ir^:;;^^ 
JttWs&Sx^ -
374ft 
37.20 
• 
• 
*«>*•. 
28.80 
1MSV7S 
210.00 
126.00 
12444 
78.62 
28.48 
216.21 
148.65 
3.61646 
Si:®:::::::::™ 
• 
$:8^:ig* 
• 
• 
• 
• 
mimi^i. 
• 
162.13 
• 
81.89 
28840 
SSSSSiïiS 
Wïœùï •»41 
7,97 
HO.tri: 
3348 
36.48 
-
35.16 
• 
-H** 
22,41 
11.12 
20.62 
• 
• 
WimM 
• 
• 
31.10 
mmii* 
15.00 
24.00 
18.00 
48,78 
&£<:*»& 
25,00 
204,44 
31.66 
43,65 
29.00 
240.88 
193,55 
13746 
7544 
26447 
5.00 
SSi&iSi&Si 
pSfcmâtë1 <y« 
6.46 
M2£7-
28247 
uu 
64,06 
, 
-
• 
wmwsi 
• 
-
6043 
SSlS-Wr** 
73.00 
mmm 
• 
•J 
975.00 
:$•££$$>•?& 
m&iim «r*< 
043 
12,21 
2243 
«4W 
• 
• 
11,70 
/ 
-
MMw& 
14,83 
x^SSSSS 
• 
• 
• 
SisSi&SSS 
W8&*& ttAt 
1241 
154? 
• 
2547 
tl3* 
J 
• 
6140 
, 
• 
• 
mm*m 
• 
61.42 
•mm^tz 
13.72 
:SSSS»*« 
• 
• 
85.16 
?M$MM< 
%&8imft tj+ 
1.10 
\U 
• 
9.16 
*w] 
2.00 
r 
• 
• 
mmsm 
-
23.00 
:;:iSS:-i*rW 
40.00 
WMfffl-
• 
14.78 
!i;i:Mj»ii# *«•* 
0.84 
25,4* 
16,86 
348 
3.18 
249 
-1 •»4» 
21.18 
2741 
29,94 
• 
. 
• 
• 
• 
• 
• 
wm&ixx 
30.48 
243 
WSffiWi-
• 
Wm*M 
• 
741 
8.59 
31.17 
15.01 
27.08 
23,77 
747 
M&&3&& 
•Mmttm • 
J 
i 
j 
• 
•i 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
Mggtpfin 
• 
• 
81,00 
ggggijittjtt 
• 
" 
44,92 
SiiixSiiSlHv 
• 
• 
• 
sws$ss» t*7 
1.87 
CT^> 
6.16 
3.03 
7,89 
0,00 
4444 
•*M* 
8,85 
0,00 
0.00 
3448 
W4* 
0,00 
0,00 
942 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
182,95 
xW£&:^i«Wtt 
0.00 
0.00 
48.85 
•ggggSwSiiiiiiii* 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
31.94 
%88&£&&i$fr-
0,00 
44« 
«44 
0.00 
0.00 
0.00 
10.13 
23.46 
5.88 
42,98 
5140 
47,79 
0.00 
13743 
WjMW&Mf: 
Wvmm&& V0* 
30,98 
si«V)$ 
56.40 
79.99 
11.07 
37,45 
383.47 
**WZ 
8144 
. 38,33 
5046 
173.84 
4-740,n 
210,00 
126,00 
133.76 
78.62 
28.48 
216.21 
148.65 
3.799.22 
Wmzmxtt 
30.48 
243 
32043 
:jffi$%$3i&$ii 
15,00 
24,00 
18.00 
48,78 
203,58 
i5iv-i;i;i;iK«5itt 
25,00 
208.81 
43.40 
8.59 
43,65 
60.17 
251,01 
232,02 
30547 
145.40 
42143 
336,09 
5.00 
1419.84 
wMwmm 
MimM%i& mili. ecu 
Mcdkmsitat/ 
Region | Mai 
1 • 1 2 » * 5. 0»rd.) 5a(flske) | 5b 1 * Ccmeikapi-
fciftUttv Tatar! 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 315 
Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Tabell 3: Regional fördelning av utbetalningar 1995 
Medlemsstat/ 
Region Mål 
1 | 2 j 3 | 4 | S.tjord.) j S.(n.ke) | 5h | 6 Gemcnikapi-
.nidativ milj. ecu 
TnUlt 
(1) InkL OP (operationella program) ffir Ättika. 
(2) InkL OP for kontinentala Grekland. Vlstra Grekland och Peloponnes». 
(3) Inkl. OP för Egir och de Joniska oama, 
(4) Inkl. OP (Or Trakien och östra Grekland. 
(5) Inkl. OP for de norra och de södra oama i Egeiska havet 1 «fcGlOf 
Bryssel 
Flandern 
Valionien 
Tvtrregionalt 
àÀ^.r*^KMV-->W^\W.My^yy% 
Ost for Slorebasll 
Vest for Sloreba:ll 
Tvtrregionalt 
nSKLANÖ-
Mecklenburg-Westpommem 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
Thuringen 
Berlin 
Schlcswig-Holslcin 
Hamburg 
Niedersachsen ' 
Bremen 
Nordrhein-Wcillalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz 
Badtn-WQnenberg 
Bayern 
Saarland 
Tvtrregionalt 
CKEKLANtt 
Anat Stereas kat Nisia (1) 
Kent Ke DiL Makedonias 
Pelop. A Dit Ster. Eli. (2) 
Tbessalias 
Krius 
Ipirou (3) 
Thr»kis(4) 
Nison Analolikou Egeou (5) 
Tvtrregtonalt 
jSRrW^*Sx£^^ 
Galicien 
Asturien 
Kanta brien 
Baskicn 
Navarra 
LaRioj» 
Aragoruen 
Madnd 
Kaaulien-Leon 
Kajulier>-La Mancha 
Extrema dura 
Kåta Ionien 
Comunidad Valenciana 
Balcarema "»fit. 
• 
-2947 
-
WyMMr: 
• 
-
14$I.$7: 
247.43 
228,36 
165.63 
29843 
129,16 
47.19 
-
-
• -
-
-
-
135,67 
i.305,79-
10644 
124,56 
119.65 
5946 
49,68 
50,41 
74,40 
59.42 
1.061,57 
SSSiTOia 
390.8S 
132,54 
42,03 
3004 
252,7 
147.41 
429,6 M.ti 
• 
0.00 
11.75 
-
'mm*» 0,00 
8.35 
-
, J2yS!2 
-
-
• 
-
-
11,90 
0,00 
-
345 
4.22 
2,68 
0.60 
145 
-
245 
5,77 
-
;>SSx4Utt>)t 
148.42 
16.72 
5.9. 
6.9 
29,4< 
5 
1 
5 
220,4 
9 
5,1 4243] <*.<!« 
1.49J 0,00 
9491 0,00 
26,001 
5.45 
mmyiM 
• 
39,04 
tN,4* 
• 
" 
-
" 
8,81 
6,72 
1.80 
0,00 
6,84 
12,91 
6.23 
4.06 
648 
2,60 
7.13 
40.82 
-
wmi&M 
1544 
. 6.72 
0,6. 
2, K 
S 13.4 
-
• 
D 18,3 
-
8 0,01 0,00 
0,00 
wm?à« 
2.50 
bjm 
• 
• 
-
• 
• 
• 
-
• 
-• 
• 
• 
• 
-
• 
0,00 
-
_ 
>SS:;S;38^IJ 
• 
-
3 »t5*. 
0,13 
8.21 
4,40 
0.00 
•yyyyyyyilt^: 
• 
• 
16,49 
iM.ti) 
• 
• 
-
• 
• • 
• 0.24 
0.34 
247 
0.05 
1.45 
1,67 
0,91 
1.75 
6,78 
0,25 
. 145.09 
-
yymm&À 
• 
-
• 
• 
-
• 142 
• 
• 
• 
1.22 
'•mm%f^ 
• 
-18.63 
4^3 
• 
• 
• 
• 
• 
" -
-
-
• 
• 
" 
• 4St\ . . r 
. 
2.15 
2,43 
-
X;:':x;x;:'-:5!..4S. 
-
• 2.45 
7141 
-
. -
-
• 
-1.84 
-1140 
• 2,75 
7.99 
6.37 
4,39 
34,86 
1,72 
9.93 
* 
-
ix-SSHx-ftjo» 
• 
-
• 
-
• myyyySf^ 
3,23 
10,92 
1.8Î 
37.8] 
54' 
• 
• 
15,7 
" -
" 
-
-
•''.•: :':': ::•::'•'•':::••••" 
• • 
' 
-
-
-
-
• 
• 
' 
-• 
" 
• 
• 
" 1 3»4>; 
0,86 
12,39 
25.0K 
0.00 
mmïm'ij* 
0.00 
0,00 
445 
218,18! 
14,18 
7,63 
22,73 
27.43 
36,96 
10,15 
1.83 
0.00 
20,75 
5.10 
22.58 
3.10 
3.92 
1.70 148 .$4 
2.4 R 
32.15 
99.23 
6.6X 
::::: •: :'9(.7tl 
0.00 
R.35 
83.36 
tlH9yV\ 
261.62 
235.99 
188,37 
325.96 
166.12 
78,04 
10.63 
2.14 
37.66 
16.21 
42,37 
19.58 
16,80 
14,42 
U-«| 59.22 
6-24| 21.11 
21-46| 352.97 
" 
-
5 
-
6,76) 3»4*1 I73*^S 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
30,26 
mmmm£*2 
1,45 
2.45 
0.4(1 
0,69 
. 1-25 
•1.03 
4,5 
1,0 
4.8C 
24' 
4.3 
l,0< 
1.5 
1.2 106.54 
12446 
119,65 
59.56 
49.68 
50,41 
74,40 
59,42 
1.091,83 
\:yy'yyyyyX4iti?$Z 
392.33 
134.99 
42,52 
167.87 
35,61 
9.41 
51.36 
49.28 
305,35 
255,00 
' 151.85 
3 255.72 
> 431.25 
1 13.16 
316 Sjunde årsrapporten — Siruklurfondenia 1995 
Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Tabell 3: Regional fördelning av utbetalningar 1995 (forts.) 
nij ecu 
Medlemsstat/ 
Region Mal 
1 | 2 | J | 4 | 5a (Jord.) | 5a (fl.ke) | 3b | (S Ccmemkapi-
inirUlrv Tntalt 
Andalusien 
Murcia 
Ceuta et Meltlla 
Kanarieöarna 
Tvtrregionalt 
iri^Kfïi^myymmmmm 
Ile de France 
Haute-Normandie 
Basse-Normandie 
Picardie 
Champagne-Ardenne 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays de la Loire 
Poitou-C ha renies 
Lorraine 
Alsace 
Franc he •Comté-
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc-Roussillon 
Provence-Alpes-Cote d'Azur 
Korsika 
Maniniquc 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Tvtrregionalt 
tftLAWJ 
Tvtrregionalt 
miTET-t 
Piemontc 
Aostadalen 
Lombardiet 
Trcnùno 
Venedig 
Friulil-Venegie-Giulie 
Ligurien 
Emilia-Romagna 
Toscane 
Umbrien 
Marche 
Lalium 
Abruzzema 
Molise 
Kamparucn 
Apulien 
Basilicala 
Kalabrien 
Sicilien 
Sardinien 
Tvtrregionalt 63843 
10149 
2243 
254.35 
1.059,82 
mmixt^-. 
-
-
• 
-
-
• 
-
8,94 
• 
• 
-
• 
• 
-
-
-
-
• 
10,45 
21,89 
32,40 
7.60 
66.16 
««.AT 
856.47 
I T7*4.fl 
684: 
15.5. 
63.2 
92,9 
294 
60,9 
74,0< 
25,4 
7464 • 
" 
• 
-
14,92 
yimMfii 
• 
18.49 
12.15 
30.47 
0.00 
0,00 
0.00 
11.74 
0.00 
22,85 
6.74 
15.48 
0,00 
1.10 
-
249 
2.11 
15,62 
0,00 
5.71 
0,00 
s 
«.DP. 
0.00 
0,00 
0.00 
• 0,00 
0,00 
0.00 
o.oo 
o.oc 
0.0C 
o.oc 
o.oc 
. 
3 
) 
5 
7 
J " 
• 
-
• 
112.72 
mmnijùt. 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
i 
312,88 
-
«,Wr 
0.00 
0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
0.00 
0.00 
o.oc 
o,oc 
o,oc 
0.0C 
-
-
-
-
0.0( -
-
• 
38.13 
mm^A* 
• 
• 
• 
• 
• 
-
-
-
• 
• 
-
• 
-
-
-
• 
-
-
-
• 
-
0.00 
. 
fl>0» 
• 
-
-
• 
• 
) O.CK • 
• 
• 
• 
27,65 
mm*w-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
242.14 
* 
kfiD 
" . 
-
• 
• 
3 0.<X • 
" 
" 
-
0.00 • 
-
-
' 
•yyyyyyyl^mymnjri;. 
• 
-
' 
• 
• 
" 
" 
" 
" 
" 
" 
-
" 
• 
" 
•• 
" 
" 
• 
" 
2341 
-
«fia 
• 
-
• 
• 
3 0.0< -
0,00 
7,77 
• 
0,00 
9.40 
0.51 
" 
3.08 
4.16 
2.57 
143 
0.00 
4,80 
12,46 
3.42 
3.65 
18.98 
1.55 
0.00 
1.92 
• • 
• 
• 
mmm? 
• 
-
• 
• 
• 
-
• 
• 
-
-
• 
-
-
-
-
• 
.-
• 
-
• 
-
1,07| 
-H 
13,75 
4,89 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
2.61 
2.09 
1.69 
O.OO 
O.OC 
4.4<-
O.OC 
• 
-
3 -4,93 
0.87 
0.0<) 
0.92 
59,5f. 
mmmùHtf* 
2,37 
O.OO 
1.51 
4.99 
0,98 
341 
1,96 
2,44 
3.51 
0.00 
249 
14.10 
2,02 
1.49 
5,14 
7,IR 
1.82 
2.74 
2.14 
2,28 
6,01 
1.32 
0,00 
0,00 643.15 
102.46 
22.31 
255.2K 
1.312.80 
!:::!::.'!ï:!;:|:::;:M38iW: 
247 
18.49 
21.43 
35.45 
0.98 
12.60 
2,47 
23,12 
6.59 
27.01 
11.60 
30.81 
2.02 
7.38 
17.61 
13.19 
7.59 
37.34 
3.69 
8,00 
7.93 
11.78 
21.89 
32,40 
0.00 760 
4.38 70.55 
26,90 60840 
1«,4I Xtt.89 
'6.42| 872-89 
34,6*} J.2K4U! 
0,001 489 
0,0fJ 00g 
°.°°| 0,00 
».«7 1.87 
o.od 000 
°.»5 2.76 
°.°M 2.09 
°M 2,04 
°M 0,00 
°H 0.00 
o.od M6 
°M 0.00 
3-02J 7,,23 
"••»I 15,52 
'•3*j 64,59 
3.021 95,93 
O.ettJ 30.06 
2-H 63.91 
0,OI 
0.6 
20,2 3 74.06 
R 26.15 
& 766.85 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Tabell 3: Regional fördelning av utbetalningar 1995 (forts.) 
; 
! tSttttHWIRG 
Tvlrrcgionalt 
FfEÖöaÄfcDÉÄNA 
Noord-Nederland 
Oost-Ncdcrtand 
West-Ncderland 
Zutd-Nedcriand 
Tvlrregionalt 
OSTJERRIKE 
Östra Österrike 
Södra Österrike 
Vlstra Österrike 
Tvlrregionalt 
«oprWAX 
Nom 
Centrala 
Lissabon och Tejo-dalen 
Alentejo 
Algarve 
Azorerna 
Madeira 
Tvlrregionalt 
3r!i«»i*N^^^^^:S^::^Si*S:: 
Marmer-Suomi 
Aland 
Tvlrregionalt 
ij^ljtWîK^X^K^^X^^Ï 
Sydsverige 
Vistsverige 
MeUersta Norrland 
Övre Norrland 
Tvlrregionalt 
t&fii^KJG^^ 
Nom 
Yorkshire och Humberside 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
SouthWest 
West Midlands 
North East England , 
NonhWest 
Wales 
Scottland 
Nordirland 
Gibraltar 
Tvlrrcgionalt 
CCStt^K*^^ 
Waai^mMiMà^M^M 9^6-
9,56 
1 
• 
(44^ 
14,40 
• 
\*St,9t 
77.75 
47,03 
65.08 
27,04 
15.90 
96,87 
74.80 
I4624-» 
" 
jsssssiii* 
Wzmw 
• 
• 
44.47 
1645 
102.78 
;S;S«ÖWiS5; *AP 
0.00 
Ti4a 
1240 
0.00 
0.00 
ïMî 
7,62 
546 
844 
• 
•r 
• 
' 
• 
" 
S&SMiSS 
• 
1545 
•iix^Sx'ïl'yW 
S.04 
840 
6.16 
18.66 
WmiM 
0,00 
19.31 
5.85 
447 
0,00 
19.10 
3748 
2744 
1443 
25,09 
0.00 
äSsSSss» 
ftäKKK» 4.90-
4.00 
14347 
14247 
>2^»J: 
32,03 
• 
• 
• 
' 
• 
m^m 
30.17 
i;8&:;i;S»$s# 
3640 
WMtt&. 
. 
. 
436.17 
i;S$;iii*»;i» . <u* 
041 
Hfi9 
• 
• 
• 
0,00 
*»5 
• 
. 
5.85 
> 
-
wmim 
7.42 
" 
• 
•w-ijiSsiiiS 
-
• 
• 
• 
-
• 
Msmm . W 
2.00 
l&i 
.1.96 
W45 
• 
• 
30,75 
* 
• 
• 
• 
mm#Mi 
30.71 
tt&&$$$ 
6,86 
*;&&;w#: 
• 
22.43 
Wf&$& •Mtf 
0,06 
•*» 
' 1 
•* 
• 
2,33 
44* 
• 
. 
• 
040 
„ 
• 
• 
w$m& 
6.90 
Wffli&W. 
12,00 
WMM$f-
• 
• 
• 
• 
4.43 
ww$*m til 
0.21 
»•« 
5.78 
144 
2.00 
0.43 
• 
;*M-<-
10,59 
13.60 
14.97 
• 
• 
• 
• 
• 
Wmisi* 
1544 
0.70 
*w&¥:8::s 
• 
• 
mmtiti 
• 
• 
3.97 
0,96 
• 
8,79 
" 
1.67 
1546 
11.66 
• " 
4.09 
i;:;©;:;:*o;«; • 
i 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
SSSSirtW* 
• 
40.50 
$W$#*M 
• 
• 
• 
. 22,46 
• 
• 
• 
-
• 
• 
-
• 
• 
• 
gS:p:?ig¥ P„M 
0,60 
li^f 
1.85 
U 1 
247 
0.00 
1644 
iuu 
3.75 
0.00 
0.00 
1749 
-».4« 
0.00 
0.00 
4.61 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
74.74 
WWMmiti 
0.00 
0.00 
2341 
::**fi:::::*Si:*U*HMi; 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 
15,97 
wSmtmm 
0,00 
2,18 
2.12 
0.00 
0,00 
0.00 
5.07 
11.73 
0,00 
18.11 
17,06 
17.61 
0.00 
4X84 
mMSwm 
m?m&<>iw w* 
7.10 
20V.IH 
19,93 
11.91 
4.37 
0,43 
163.40 
t*4,K: 
36.36 
19.16 
2341 
86.12 
f.7464* 
77,75 
47.03 
69,70 
27.04 
15.90 
96,87 
74,80 
IJ3748 
xSSxWS^iiW: 
* 15.24 
0,70 
154,45 
gJH^gSS&jsS 
5.04 
840 
6.16 
18,66 
93,79 
WMM$&& 
0,00 
21,49 
11,94 
0,96 
4,37 
8.79 
24,17 
50,77 
72,01 
47,70 
7046 
12049 
0,00 
509.97 
wMmtmi 
WWii^im: M I 
milj, ecu 
Mcdlcmiitat/ 
Region Mai 
' » ] -| 5a0»rd.) Sa ffl.ke) 5b | 6 Cemenskapa-
rnlfiartv T.ult 1 
31K Sjunde årsrapporten — Siruklurfondenia 1995 
Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Tabell 4: Regional fördelning av utbetalningar 1994-1995 
milj. ecu 
Medlemsstat/ 
Region Mål 
| Sa (Jord.) | 3. (fiske)" Gemens kap»-
mitlatlv 
(1) Inkl. OP (operationella program) for Ättika. 
(2) Inkl. OP ffir kontinentala Grekland. Vtstra Grekland och Peloponncsa. 
(3) Inkl. OP ffir Egir och de Joniska oama. 
(4) InkL OP for Trakicn och östra Grekland. 
(5) Inkl. OP för de norra och de södra derna i Egeiska havet BÊLC1EX 
Bryssel 
Flandern 
Valionien 
Tvtrregionalt 
OifllMAIlK • t 
Ost for Storcbdt 
Vest for Storcbdt 
Tvtrregionalt 
imKLAt©-
M ecklen burg- Wes tpoirunem 
Brandenburg 
Sachsen-Anhalt 
Sachsen 
ThQnngcn 
Berlin 
Schlcswig-Holstein 
Hamburg 
Niedersachsen 
Bremen 
Nordrhém-Westfalen 
Hessen 
Rheinland-Pfalz ' 
Baden- Wurtenberg 
Bayern 
Saarland 
Tvtrregionalt 
GREKLAND. 
Anat Stereas kai Nisia (1) 
Kent Ke Dit Makedonias 
Pelop. A Dit Ster. Eli. (2) 
Thessalias 
Kritis 
Ipirou (3) 
Thrakis(4) 
Nison Anatolikou Egeou (5) 
Tvtrregionalt 
SrW^EPf 
Galicien 
Astunen 
Kanta bricn 
Baskien 
Navarra 
LaRioja 
Aragoruen 
Madrid 
Kastilien-Lcon 
Kasùiien-La Mancha 
Ex trema dun 
Ka la Ionien 
Comunidad Valenciana 
Balcarema I9y?7. 
• 
79.77 
• 
T 
" 
• 
• 
un-.ts-
402,99 
42242 
355,83 
618,89 
306.05 
107.01 
• 
• 
• 
• 
" 
• 
256.96 
2*76»,70-
157,97 
" 184,97 
191.60 
87,74 
73,08 
80.95 
111.47 
92,00 
1.780,92 
* 5 j« ja 
561.98 
188.19 
66,75 
421,4c 
3354. 
2124' 
570.7 294i 
• 
1746 
11.75 
• 
f»,« 
4.26 
15.73 
• 
li&V>4 
-
• 
• 
-
• 
29.94 
7.70 
• 
6.76 
1048 
57.50 
10.63 
11,73 
• 
947 
12.93 
. 
447,94 
148,42 
16,72 
5.93 
6.93 
29.4< 
i 
220,4( 
l 
5.1 7442: 
2,40 
24.59 
3949 
8.13 
7444: 
• 
• 
74.24 
2X4* 
• 
' 
• 
• 
• 
12.71 
9.76 
4,80 
9.29 
9.87 
34,41 
10,03 
6.62 
10,60 
6,93 
10,41 
108.84 
24434 
23,87 
10.05 
0.62 
2.5! 
22.63 
) 23.0 
• 
i 1.0 m 0.15 
1.73 
0.13 
0.31 
• SfM 
-
-
3,00 
*4y81 
• 
• 
• 
• 
• 
" 
• 
" 
-
• 
" 
" 
-
• 
• 
14,81 
-
*5M 
2 fW 
0.13 
10,11 
6.27 
0.00 
«45 
-
• 19.19 
2IW.83 
• 
" 
• 
• 
' 
• 
0,24 
0.34 
2.37 
0,05 
3.88 
1.67 
2.41 
1.75 
6.78 
0,25 
190,08 
-
M»ttf 
• -W* 
• 
• 
• 
346) 
31*49 
• 
-3049 
iSVlî 
• 
" 
• 
-
• 
• 
• 
-
• 
" 
• 
" 
-
-
16,13 
••-
• 
• 
9,9? 
/ 
" 44* 
• 
2,15 
2.43 
-
3.4° 
• 
• 
5.66 
T34.4Q: 
' 
• 
" 
• 
• 
• 
6.95 
• 
25.71 
• 
2,75 
12.79 
12,47 
4,39 
67,43 
1.72 
•i 
• 
-
XnjU 
4.55 
14.08 
3.95 
56.71 
7,71 
244< 
6.7< -j 
• 
• 
• 
" 
A 
• 
-
• 
* 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
'-
• 
• 
• 
• 
• 40,87 
0.86 
13,29 
2644 
0.17 
Mt 
0.00 
0,00 
6.41 
232,71! 
14.18 
7,63 
22.73 
27,43 
36.96 
10,15 
1.83 
0,00 
20,75 
5.10 
22.66 
342 
3.92 
1,81 
13,05 
6,24 
34,95 
45,68 
0,00 
0.00 
o.co 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
45,68 
»74* 
1.45 
2.45 
0,48 
0,69 
1.25 
1.03 
4.5 
1.0 
4.8C 
2,24 
4.3' 
1.0c 
I.S< 
1.2. 2$U4: 
3.55 
69.44 
166.28 
11.87 
±58 JS 
4.26 
15,73 
13R.79 
3.4GVJZ 
417,18 
429.95 
378.57 
646.32 
343.01 
159.80 
26.48 
5.14 
64,87 
25.40 
121.20 
38,44 
37,15 
18,55 
103.56 
31.55 
621.77 
180*4* 
. 157,97 
184,97 
191,60 
87,74 
73.08 
80,95 
111.47 
92.00 
1.826.60 
«.£74,2-7 
563.43 
190,64 
67,23 
17943 
42,10 
1144 
70,78 
60.86 
426.25 
337.49 
216,73 
269.04 
' 57X28 
1 14.19 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 3iy 
Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Tabell 4: Regional fördelning av utbetalningar 1994-1995 (forts.) 
Medletiwitat/ 
Region Mal 
I | 2 | 1 | 4 | 5a (Jord.) | Sa (flske) | Sh | 6 Gemenskaps­
initiativ Totalt 
Andalusien 
Murcia 
Ccuta et Melilla 
Kanarieöarna 
Tvtrregionalt 
JrTÙiWKRI^:;!;:^ 
De de France 
Haute-Normandie 
Basse-Normandie 
Picardie 
Champegnc-Ardetvnc 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays de la Loire 
Poilou-Charenles 
Lorraine 
Alsace 
Franche-Comté 
1 Limousin 
[ Aquitaine 
U Midi-Pyrénées 
J Auvergne 
Il Rhône-Alpes 
rt LanguedoC'Roussillon 
Provence-Alpes-Cote d'Azur 
[| Korsika 
jl Martinique 
{| Guadeloupe 
|{ Guyane 
1 Réunion 
l Tvtrregionalt 
»UUAlitt» 
Tvtrregionalt 
ÏTAJLTEN 
Piemonte 
Aosudalcn 
Lombardiet 
Trentino 
Venedig 
Friul il-Venegia-Giulia 
Ligurien 
Emilia-Romagna 
Toscane 
Umbrien 
Marche 
Latium 
Abruzzema 
Molise 
Kampanien 
Apulien 
Basilica la 
Kaiabrien 
Sicilien 
Sardinien 
Tvtrregionalt 936.74 
148.12 
31,71 
327.07 
1.749.70 
m&mm 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
40,02 
-
• 
• 
-
• 
-
• 
• 
2746 
38,45 
55,99 
17,00 
107,87 
l4o9,tti. 
1469,63 
15S5^U 
76.4J 
1943 
89,8 
92,9 
52,4( 
784< 
74,0< 
86.9C 
98541 -
• 
14.92 
myyyj*& 
• 
41,69 
2144 
49.92 
12.32 
7.85 
12.10 
62,76 
1446 
27.03 
1541 
35,72 
9,80 
8.69 
• 
19.61 
8.88 
2543 
15,85 
16.92 
18,01 
149,97 
3247 
3,00 
1140 
1148 
12.00 
1347 
6.00 
20.18 
174C 
10.30 
10. n 
. 
) 
• • 
• 
• 
• 
158.75 
x^!x:!3!B;W: 
• • 
• 
-
• 
• 
-
• 
• 
-
• 
• 
-
-
• 
• 
503,68 
.. 
10843 
9.16 
0.93 
13,12 
3.95 
8.11 
4.00 
3,16 
13.82 
4.92 
24$ 
l-75 
9,15 
24,8/ 65.83 
yy'yyyyyXljVi. 
• 
• 
• 
" 
" 
• 
-
• 
' 
• 
" 
• 
" 
" 
" 
• 
• 
• 
• 
" 
47.70 
.. 
-
JrOXH 
• 
1 304 • 
• 
• 
8045 
;!;!;!;:::::402*s; 
• 
. 
• 
-
-
• 
• 
-
' -
• 
• 
• 
-
• 
• 
-
-
• 
-
' • 
• 
• 
• 
. 
402,85 
-
• 
3S,Z2 
• 
58.73 -
• 
-
• 9.97 
mm+tJ* 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
'• 
-
• 
• 
41.13 
' 
T-14& 
• 
• 
1 
U.2C -
-
• 
• 
S-Si»»!;».* 
• 
0.54 
17.14 
" 
2.06 
14.06 
2.50 
• 
16.18 
11.79 
11.12 
5.63 
3.27 
843 
21,47 
19,19 
18.15 
28.57 
1343 
5.83 
7.81 
-
• 
• 
• 
• 1.07 
-
SIJS0 
4,89 
0,30 
249 
3.11 
8,65 
2,61 
2.09 
349 
7,90 
547 
4,46 
843 • 
-
" 
• 
-
• 
• 
• 
• 
1 
• 
i 
•^ 4.93 
0.87 
0,00 
0,92 
102.40 
:!ï:-::!;!a:x:v:Mi3:,8* 
2.37 
0.00 
1.31 
4.99 
0.9R 
3.21 
1.96 
2.44 
3.51 
0.00 
249 
14.10 
2,02 
1.49 
5.14 
7,18 
1.82 
2,74 
2.14 
248 
6,01 
1.32 
0,00 
0.00 
0,00 
4,3K 
39.99 
}Lr*7 
21,87 
«Mi 
0,00 
0,08 
0,00 
1.87 
0,00 
0.15 
0,00 
0,34 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
3.02 
0,00 
148 
3.02 
0,86 
2,9* 
0.0C 
0.6f 
52.02 961.67 
148.99 
31.71 
327.99 
2.181.82 
Xxx:V- ï!2j«27,17 
2.37 
42.24 
39,99 
54.90 
15.36 
25.12 
16.56 
105.23 
33.95 
38,82 
28,62 
55.45 
15.09 
18.51 
26.61 
45.98 
28.86 
56.65 
31.21 
25.03 
31.83 
28.69 
38,45 
55,99 
17.00 
112.25 
1.036,41 
:-!x!x!i4irt4<): 
1.391.50 
;x;x;xx:x;iS25;T7! 
46.62 
.4.31 
27,02 
8.94 
28.05 
18,76 
20,52 
23.55 
33.00 
25.16 
17.72 
27,65 
79.50 
19.32 
91.19 
95.93 
53.26 
8144 
74,06 
87,57 
1.162.40 
320 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 5: Regional fördelning av det finansiella genomförandet 
Tabell 4: Regional fördelning av utbetalningar 1994-1995 (forts.) 
Medlemlila t/ 
Retion Mil 
1 | 2 | 3 | 4 | Sa (Jord.) | Sa (fl.ke) | Sb | 6 Gemens kap»-
initiallv milj. ecu 
Toult 
WJXEMBtTRC-
Tvlrregionall 
tfEDÉRLÄNOfcHNA 
Noord-Nedcrland 
Oost-Nederland 
West-Nederland 
Zuid-Ncdcrland 
Tvtrregionalt 
ibSXt^M^m^mmmmm 
östra Österrike 
Södra Österrike 
Våsrra Österrike 
Tvtrregionalt 
PORTUCÀL 
Norra 
Cenrxsla 
Lissabon och Tejo-dalen 
Alcntejo 
Algarve 
Azorerna 
Madeira 
Tvtrregionalt 
FIHLAKU 
Manncr-Suomi 
Aland 
Tvlrrcgionall 
SVÈRiCE 
Sydsverige 
Vtstsvenge 
MellcTsta Norrland 
övre Norrland 
Tvtrregionalt 
FORÉÎttoÈKCîlSïCAftiKEr 
Nom 
Yorkshire och Humberside 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
Nonh East England 
North West 
Wales 
ScoctJand 
Nordirland 
Gibraltar 
Tvtrregionalt 
cmz&au&zj* 
TOT AIT * 
• 
1S>fcJ 
-
19.63 
" 
-
-
mmuM 
14.40 
" 
-
-
34»;4J 
148.28 
88,34 
89,53 
43,78 
18.7K 
181,16 
123.80 
2.569,75 
r 
-
• 
-54?} 549-
3.99| 5.59 
5ï4l| 25343: 
I6 69| 
18.24 
• 
17,58 
-
mmuM 
7.62 
5.56 
844 
• 
, 
-
• 
-
-
" 
-
-
>54S 
-
• 
15,55 
28,05 
5,04 
8.20; 
6.16 
18,66 
i 
| 3>Jt46 
100.46 
40.6 
190.2 
I 
HMlAfi St84J 
12.50 
69,63 
18.40 
23.13 
14.50 
78.06 
86.33 
79.82 
44,2 
) 89,71 
2.5( 
-
: 
î fcftTT^ • 
-
-
253,32 
:>xx:x:»,P* 
-
• 
32.03 
^ 
• 
-
-
-
-
-
' tU4 
044 
11,12 
-
-
• 
-
11.12 
•>mms&. 
-
• -
-
5.85 
-
-
• 
-
-
-
• 
" 
•30 X>] 
• 
-1 
30.17 
iiySti 
36.50 
«1847 
• 
) 
818.5 
, 
A*».« ' * • ?,4* 
• 
• 
7,42 
. 
» 
7 
; 
r u*,<a W; 
5.37 
12,14 
• 
• 
" 
• 
12.15 
wm&M: 
-
-
• 
30.75 
,: 
• 
-
• 
-
-
• 
• 
3«4» 
30.71 
5,86 
6,86 
-**# 
• 
41,7 
..•»M*1 (•47 
0,17 
*41 
-
-
" 
• 
6.21 
•m<&m* 
• 
• 
-
0,20 
•* 
• 
-
• 
• 
-
-
• 
• 
- -n^ft 
• 
6.90 
UfW 
12.00 
tlJli 
• 
) 11.8 
14»4I 8.47 
0.42 
1146 
7.27 
1.64 
2.50 
1.15 
• 
mm^M-
10,59 
13,60 
14,97 
• 
-
• 
• 
" 
-
' 
-
>3>4 
15.24 
0.70 
-
•69.43 
3.97 
4.5<' 
21.82 
8,01 
154* 
11,64 
1 4.0< 
«t.tt T 
-
: 
-
-
-
• 
xx::;xx:xxx7 
• 
-
" 
" 
• 
-
-
-
-
-
4tl>3U 
• 
40.50 
22^6-
.-
22.46 
) P.M 
0 62 
I.K5 
l.ll 
2.37 
0.00 
18.66 
;!:;:;x;:;!!:;i;!;!:;;!;:i!^Hi! 
3,75 
0.00 
0.00 
17,29 
Mi*,» 
0.00 
0.00 
4.61 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
' 104,98 
xxn 
0.00 
0.00 
2341 
15,97 
0,(K> 
0.00 
0,00 
0,00 
15,97 
I ti?fiz 
0.00 
2,18 
2,12 
0,00 
O.OO 
0.00 
5,07 
11.73 
0.0C 
18.1 
I7.W 
18.1S 
0,CX 
53,0< («40 
16,50 
i1T.su 
25.81 
40.61 
4,87 
18,73 
301,46 
:!:!;!;!;x*;!!:;!xtw^s: 
36.36 
19,16 
2341 
86,12 
J373,Ai 
148,28 
88.34 
94,14 
43.78 
18.78 
181.16 
123.80 
2.674.73 
my> 
15,24 
0.70 
154,45 
TJl^S 
5.04 
8,20 
6.16 
18.66 
93.79 
i?l$4i! 
12,50 
71.82 
24,49 
4.56 
23.13 
36.32 
83,13 
106.13 
180.27 
77.58 
159,18 
208.40 
2,50 
i 929.28 
i U4M\ 24441 
«V*{ 123144.1 2*213 63 
'bl\ 
BILAGA 6: 
Sammanfattande förteckning över större projekt som antagits 1995 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 323 
Bilaga 6: Sammanfattande förteckning över större projekt som antagits 1995* 
milj, ecu 
IRLAND 
Tallaghi Hospital 
(Dublin) 
ITALIEN 
Gioia Tauro 
(Kalabrien) Mal 
1 
I Total­
kust oad 
131.24 
120,00 Birdrag från 
ERUF 
0) 
39.37 
40,00 Naliooell 
o trendig 
rinansiering 
91.87 
0.00 Privat 
finansiering 
0,00 
80.00 Åtagande 
199S 
(2) 
39.37 
40,00 % 
(2V(D 
100% 
100% Utbetalning 
1995 
(3) 
31.50 
0.00 % 
(3y(2) 
80% 
0% 
Större projekt enligt artikel 16.2 i samordningsförordningen. 
i c 
BILAGA 7: 
ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 327 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare* 
Tabell 1: EUR15 
ESF:J finansiering fördelad pi olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistand 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
74% 
6% 
5% 
15*/. 
100% % av totala 
kostnaden 
50% 
62% 
57% 
47% 
51% Stöd mottagare 
1000 in v. 
20.008,9 
820,0 
482,4 
5.403.5 
26.714,8 % 
75% 
3% 
2% 
20% 
100% 
EFS:J finansierint; fördelad på olika teman (1994 års priser) 
1. a. Integrering av lingtidsarbetslûsa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Förstärkning av den mänskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 
4. a. Förstärkning och förbittring av utbildnings- och yrkesulbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
Tekniskt bistind/AtgSrder med flera syften 
Totalt % 19% 
20% 
11% 
3% 
10% 
19% 
2% 
12% 
0% 
3% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Förstärkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 
4. a. Förstärkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt Totalt antal 
stödmottagare 
13,9 
14,5 
7,3 
1.9 
8,9 
11.7 
0,7 
11,5 
1.7 
1.3 
73,4 % 
19% 
20% 
10% 
3% 
12% 
16% 
1% 
16% 
2% 
2% 
100% 
* Situationen i mitten av 1996. 
328 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * 
Tabell 2: Belgien 
ESF:J finansiering fördelad pi olika itgirder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
80% 
4% 
6% 
9% 
100% % av totala 
kostnaden 
38% 
35% 
44% 
43% 
39% Stödmottagare 
1000 inv. 
371,5 
23.6 
11,4 
23.2 
429.7 % 
86% 
5% 
3% 
5% 
100% 
EJS:s finansiering fördelad pi olika teman (1994 års priser) 
1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för man och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Förstärkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 
4. a. Förstirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
Tekniskt b is tin d/At garder med flera syften 
Totalt % 24% 
14% 
20% 
4% 
10% 
8% 
5% 
9% 
0% 
7% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer tom hotas av utslagning frin arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd ull sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Förstirkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 
4. a. Förstirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda-
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
i Totalt Totalt antal 
stödmottagare 
16.1 
8,2 
4,8 
1.0 
5,2 
4.0 
1.3 
1.8 
o.o 
1.1 
43,5 % 
37% 
19% 
11% 
2% 
12% 
9% 
3% 
4% 
0% 
3% 
100% 
* Situationen i mitten av 1996. 
Sjunde årsrapporten — Strukiurfonderna 1995 329 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare* 
Tabell 3: Danmark 
ESF:s finansiering fördelad pi olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
93% 
3% 
4% 
0% 
100% % av totala 
kostnaden 
47% 
50% 
49% 
0% 
47% Stöd mottagare 
1000 inv. 
56,5 
1.4 
0,4 
0.0 
58,4 % 
97% 
2% 
1% 
0% 
100% 
EFS:s finansiering fördelad på olika teman (1994 års priser) 
1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Förstärkning av den mänskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 
4. a. Förstärkning och förbättring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt % 41% 
17% 
19% 
1% 
10% 
7% 
0% 
1% 
0% 
4% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
t. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för män och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling'och stabilitet 
b. Förstirkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 
4. a. Förstirkning och förbättring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften / 
Totalt Totalt antal 
stöd mottagare 
4,4 
2,1 
2,0 
0,1 
1.1 
1.6 
0,0 
0,1 
0,0 
0.1 
11,5 % 
38% 
18% 
17% 
1% 
10% 
14% 
0% 
1% 
0% 
1% 
100% 
* Situationen i mitten av 1996. 
330 Sjunde årsrapporten — Strukiurfondenut 1995 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * 
Tabell 4: Tyskland 
ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsättningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
79% 
1% 
5% 
15% 
100% % av totala 
kostnaden 
48% 
52% 
58% 
58% 
50% Stödmottacare 
1000 inv. 
1.214,1 
9.3 
0.0 
275.0 
1.498,5 
EFS:s finansiering fördelad pä olika teman (1994 års priser) 
1. v Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för män och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Förstärkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 
4. a. Förstärkning och förbättring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anställda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt % 
16% 
16% 
6% 
6% 
2% 
43% 
2% 
3% 
0% 
4% 
100% % 
81% 
1% 
0% 
18% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden ' • 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Förstirkning av den mänskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 
4. a. Förstirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt Totalt antal 
stödmottagare 
3.2 
2,3 
1.2 
1.4 
1.3 
8,1 
0,3 
0,7 
0,0 
0,0 
184 % 
17% 
12% 
6% 
8% 
7% 
44% 
2% 
4% 
0% 
0% 
100% 
Situationen i mitten av 1996. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * 
Tabell 5: Grekland 
ESFts finansiering fördelad pi olika itgirder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
79% 
0% 
2% 
19% 
100% % av totala 
kostnaden 
66% 
0% 
76% 
74% 
68% Stödmottagare 
1000 in v. 
1.050,3 
0,0 
3,0 
98.1 
1.151.4 % 
91% 
0% 
0% 
9% 
100% 
— 
EFS:s finansiering fördelad pi olika teman (1994 års priser) 
1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som botas av utslagning frin arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Förstirkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 
4. a. Förstirkning och förbittring iv utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning tv offentligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt % 4% 
3% 
10% 
2% 
15% 
8% 
1% 
54% 
2% 
0% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invinare inom respektive tema 
1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning frän arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Förstirkning av den minskliga potentialen inom fonkning. vetenskap och teknik 
4. a. Förstärkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt Totalt antal 
stödmottagare 
4,9 
4,6 
11.7 
2,5 
27.3 
* 8,1 
0.4 
31,7 
19,2 
0.3 
110,7 % 
4% 
4% 
11% 
2% 
25% 
7% 
0% 
29% 
17% 
0% 
100% 
* Situationen i mitten av 1996. 
332 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderim 1995 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare* 
Tabell 6: Spanien 
ESF:s finansiering fördelad pi olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
67% 
21% 
6% 
6% 
100% % av totala 
kostnaden 
61% 
69% 
64% 
62% 
63% Stöd mottagare 
1000 inv. 
6.630,6 
496,4 
433,8 
213,9 
7.774.8 % 
85% 
6% 
6% 
3% 
100% 
EFS:s finansiering fördelad på olika teman (1994 års priser) 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stod till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt % 26% 
24% 
10% 
3% 
10% 
9% 
3% 
15% 
0% 
0% 
100% 
Antal stöd mottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
• 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för man och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings-och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda 
| Tekniskt bistand/Atgirder med flera syften . 
; Totalt Totalt antal 
stödmottagare 
29,0 
28,0 
10,8 
5.1 
38.5 
22.1 
3.8 
58,2 
2.7 
11.1 
209,3 % 
14% 
13% 
5% 
2% 
18% 
11% 
2% 
28% 
1% 
5% 
100% 
* Situationen i mitten av 1996. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 333 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * 
Tabell 7: Frankrike 
i 
t 
i 
! 
i i X 
i £SF:s finansiering fördelad pi olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finaruiering 
% 
36% 
0% 
5% 
58% 
100% % av totala 
kostnaden 
33% 
0% 
52% 
43% 
39% Stöd mottagare 
1000 in v. 
2.264.3 
o.o 
0.2 
4.155.1 
6.419,6 % 
35% 
0% 
0% 
65% 
100% 
EFS:s finansiering fördelad pi olika teman (1994 in priser) 
1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stod till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt % 15% 
25% 
18% 
1% 
20% 
14% 
0% 
0% 
0% 
7% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Förstirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda 
Tekniskt bistind/Atgarder med flera syften . 
Totalt Totalt antal 
stödmottagare 
27.3 
42.9 
16,8 
0.8 
8.9 
14.0 
0.1 
0,2 
0.0 
0.0 
111,0 % 
25% 
39% 
15% 
1% 
8% 
13% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% • 
Situationen i mitten av 1996. 
334 Sjuiule årsrapporten — Siruklurfondenia 1995 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * 
Tabell 8: Irland 
ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
89% 
1% 
1% 
9% 
100% % av totala 
kostnaden 
44% 
75% 
80% 
63% 
46% Stöd mottagare 
1000 inv. 
897,6 
3.7 
0,0 
95.1 
996,4 % 
90% 
0% 
0% 
10% 
100% 
EFS:s finansiering fördelad pi olika teman (1994 års priser) 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd ull sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem • 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
; Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
| Totalt % 12% 
44% 
22% 
1% 
4% 
13% 
0% 
4% 
0% 
0% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stod till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning tv den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Förstirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda 
\ Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
1 Totalt Totalt antal 
stödmottagare 
22,8 
74,0 
82,5 
10,7 
43.5 
45,0 
0,0 
4.2 
0,0 
0,0 
182,7 % 
8% 
26% 
29% 
4% 
15% 
16% 
0% 
1% 
0% 
0% 
100% • 
* Situationen i mitten av 1996. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 335 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * 
Tabell 9: Italien 
I 
1 1 1 1 
1 
1 ESFM finansiering fördelad pi olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-fiaaasiering 
% 
90% 
0% 
6% 
3% 
100% % av totala 
kostnaden 
57% 
0% 
51% 
61% 
56% Stöd mottagare 
1000 inv. 
1.856,4 
0,0 
5,9 
37,3 
1.899,6 % 
98% 
0% 
0% 
2% 
100% 
EFS:s finansiering fördelad pi olika teman (1994 års priser) 
1. a. integrering av långtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potenualen inom fonkning. vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt % 19% 
27% 
8% 
5% 
11% 
11% 
5% 
7% 
2% 
6% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stod till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom forskning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda 
Tekniskt bistind/Atgtrder med flera syften 
iTotalt Totalt antal 
stödmottagare 
7.8 
8,2 
1.4 
1.1 
2.4 
3,7 
0,7 
5.6 
2.4 
0.1 
33,4 % 
23% 
25% 
4% 
3% 
7% 
11% 
2% 
17% 
7% 
0% 
100% 
* Situationen i mitten av 1996. 
336 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * 
Tabell 10: Luxemburg 
i 
1 ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
82% 
12% 
5% 
0% 
100% % av totala 
kostnaden 
45% 
45% 
45% 
45% 
45% Stödmottagare 
1000 inv. 
8.6 
1.4 
o.o 
0.0 
10,0 % 
86% 
14% 
0% 
0% 
100% 
EFS:s finansiering fördelad på olika teman (1994 års priser) 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för man och kvinnor 
Z Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potenualen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt % 22% 
12% 
40% 
5% 
4% 
8% 
0% 
6% 
0% 
4% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av lingtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stod till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Förstärkning av den minskliga potenualen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anställda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt Totalt intal 
stödmottagare 
2,9 
2.7 
3.6 
2,5 
3.6 
9,5 
o.o 
1,2 
0,0 
0.0 
26,0 % 
11% 
10% 
14% 
10% 
14% 
37% 
0% 
5% 
0% 
0% 
100% 
* Situationen i mitten av 1996. 
Sjunde årsrapporten — Strukiurfonderna 1995 337 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare * 
Tabell 11: Nederländerna 
ESFts finansiering fördelad på olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finaasiering 
% 
62% 
0% 
5% 
33% 
100% % av totala 
kostnaden 
41% 
45% 
46% 
42% 
42% Stödmottagare 
1000 inv. 
292,7 
1.0 
0,0 
66.9 
360,6 % 
81% 
0% 
0% 
19% 
100% 
EFS:s finansiering fördelad på olika teman (1994 irs priser) 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa pi arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande pi arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt % 
42% 
27% 
3% 
1% 
17% 
10% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet . 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Åtgärder med flera syften 
Totalt Totalt antal 
stöd mottagare 
10,9 
0.1 
0,3 
0.1 
8.1 
4.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
23,5 % 
46% 
0% 
1% 
0% 
34% 
17% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% s 
* Situationen i mitten av 1996. 
338 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * 
Tabell 12: Österrike 
i 
j 
i 
i 
i 
* ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
63% 
13% 
5% 
18% 
100% % av totala 
kostnaden 
41% 
44% 
48% 
42% 
42% Stödmottagare 
1000 in v. 
128.7 
17,2 
0.0 
12.7 
158,7 % 
81% 
11% 
0% 
8% 
100% 
EFS:s finansiering fördelad pi .olika teman (1994 års priser) 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för man och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Atgirder med. flera syften 
Totalt % 20% 
4% 
17% 
11% 
17% 
23% 
1% 
0% 
0% 
6% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av långudsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Förstirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av off enligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften 
Totalt Totalt antal 
stödmottagare 
3.9 
0,9 
1,5 
1.4 
7.1 
4.9 
0.3 
0.0 
0,0 
- 0.0 
20,0 % 
20% 
5% 
8% 
7% 
36% 
25% 
2% 
0% 
0% 
0% 
100% « 
* Situationen i mitten av 1996. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 339 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare34 
Tabell 13: Portugal 
! 
• 
I 
1 
i 
i 
i 
1 
Î 
1 
i 1 ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd, 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
82% 
4% 
3% 
11% 
100% % av totala 
kostnaden 
74% 
74% 
76% 
75% 
74% Stödmottagare 
1000 inv. 
1.917,1 
60.0 
0.3 
362,8 
2.340.2 % 
82% 
3% 
0% 
16% 
100% 
. 
EFSts finansiering fördelad pi olika teman (1994 års priser) 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften 
Totalt % 
14% 
9% 
7% 
0% 
2% 
15% 
5% 
46% 
1% 
1% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c Integrering av personer som hotas av utslagning frin arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften 
Totalt Totalt antal 
stödmottagare 
35.7 
7,8 
10.6 
0.0 
2.7 
34,7 
0,5 
125,0 
20,8 
0.0 
2374 % 
15% 
3% 
4% 
0% 
1% 
15% 
0% 
53% 
9% 
0% 
100% 
* Situationen i mitten av 1996. 
340 Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stödmottagare * 
Tabell 14: Finland 
ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtglrder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
56% 
6% 
2% 
36% 
100% % av totala 
kostnaden 
31% 
48% 
49% 
31% 
31% Stödmottagare 
1000 in v. 
132,7 
4,9 
0.0 
63.0 
200.6 % 
66% 
2% 
0% 
31% 
100% 
EFS:i finansiering fördelad på olika teman (1994 års priser) 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Förstirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften 
Totalt % 33% 
19% 
5% 
1% 
22% 
12% 
3% 
4% 
0% 
1% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c Integrering av penoner som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Förstirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften 
Totalt Totalt antal 
stödmottagare 
11.4 
10,4 
1.2 
0,4 
64,6 
5,7 
1.4 
0,9 
0,0 
0.0 
96,0 % 
12% 
11% 
1% 
0% 
67% 
6% 
1% 
1% 
0% 
0% 
100% 
* Situationen i mitten av 1996. 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 341 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare * 
Tabell 15: Sverige 
ESF:s finansiering fördelad på olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
93% 
0% 
7% 
0% 
100% % av totala 
kostnaden 
37% 
0% 
50% 
0% 
37% Stödmottagare 
1000 inv. 
281,3 
0.0 
3,5 
0.0 
284,7 % 
99% 
0% 
1% 
0% 
100% 
EFS:s finansiering fördelad på olika teman (1994 års priser) 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för man och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anställda 
Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften 
Totalt % 
26% 
16% 
12% 
1% 
27% 
7% 
6% 
2% 
0% 
4% 
100% 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offenligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften • 
Totalt Totalt antal 
stödmottagare 
9.0 
5.2 
3,4 
0.1 
60,5 
1.6 
0.3 
0,0 
0.0 
0.4 
80,5 % 
11% 
6% 
4% 
0% 
75% 
2% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
Situationen i mitten av 1996. 
342 Sjunde årsrapporten — Slrukturfondenut 1995 
Bilaga 7: ESF:s finansiering fördelad på åtgärder, teman och stöd mottagare * 
Tabell 16: Förenade kungariket 
i 
i 
t 
| 
[ 
t 
! 
! ESF:s finansiering fördelad pi olika åtgärder 
Utbildning 
Sysselsittningsstöd 
Tekniskt bistånd 
övriga stödåtgärder 
Totalt ESF-finansiering 
% 
89% 
5% 
3% 
2% 
100% % av totala 
kostnaden 
41% 
43% 
51% 
71% 
42% Stödmottagare 
1000 inv. 
2.906,5 
200,9 
23,7 
0.5 
3.131,6 % 
93% 
6% 
1% 
0% 
100% 
• EFSts finansiering fördelad pi olika teman (1994 års priser) 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Integrering av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offentligt anstillda 
Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften 
Totalt % 16% 
14% 
15% 
4% 
9% 
38% 
1% 
0% 
0% 
4% 
100% 
/ 
Antal stödmottagare per 1000 invånare inom respektive tema 
1. a. Integrering av långtidsarbetslösa på arbetsmarknaden 
b. Integrering av unga arbetssökande på arbetsmarknaden 
c. Integrering av personer som hotas av utslagning från arbetsmarknaden 
d. Främjande av lika möjligheter för min och kvinnor 
2. Anpassning av arbetstagarna till industriella förändringar 
3. a. Stöd till sysselsättningsutveckling och stabilitet 
b. Föntirkning av den minskliga potentialen inom fonkning, vetenskap och teknik 
4. a. Föntirkning och förbittring av utbildnings- och yrkesutbildningssystem 
b. Utbildning av offeniigt anstillda 
Tekniskt bistånd/Atgirder med flera syften 
Totalt Totalt antal 
stöd mottagare 
12,4 
9,5 
8.7 
3.0 
2,8 
17,1 
0,2 
0.0 
0.0 
0,4 
54,1 % 
23% 
18% 
16% 
6% 
5% 
32% 
0% 
0% 
0% 
1% 
100% 
* Situationen i mitten av 1996. 
w 
FÖRKORTNINGAR 
PROGRAMMENS GENOMFÖRANDE 
Sjunde årsrapporten — Strukturfonderna 1995 345 
Adapt 
AFETT 
CAP 
CEEP 
DOM 
ECOS-OUVERTURE 
EFS 
EFTA 
EIB 
EIF 
EKSG 
Employment 
Envirreg 
ERUF 
ESF 
EUGFJ 
EUGFJ-U 
EUROCHAMBERS 
EUROPARTENARIAT 
FORCEM 
FoU 
GSR 
GI 
GS 
Horizon 
Interreg 
ISDN 
Konver 
Leader 
Now 
OP 
Pacte 
Peace 
Perifra 
Pesca 
Phare 
Rechar 
Recite 
Regen 
Regis 
Résider 
Retex Gemenskapsinitiativ för arbetskraftens anpassning till industriella för-
ändringar 
Europeiska sammanslutningen för teknisk utbildning av arbetstagare 
Gemensamma jordbrukspolitiken 
Europeiskt centrum för offentliga affärsverk och företag 
Franska utomeuropeiska departementen 
European City Cooperation System 
Europeiska fackliga samarbetsorganisationen 
Europeiska frihandelssammanslutningen 
Europeiska investeringsbanken 
Europeiska investeringsfonden 
Europeiska kol- och stålgemenskapen 
Gemenskapsinitiativ för sysselsättning och utveckling av mänskliga res­
urser 
Gemenskapsinitiativ för miljöskydd på det regionala planet 
Europeiska regionala utvecklingsfonden 
Europeiska socialfonden 
Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket 
Utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings-och garantifonden för 
jordbruket 
Europeiska sammanslutningen för handelskammare och industriför­
bund 
Främjande av kontakter mellan verksamheter i stödmottagande regioner 
och verksamheter i hela EU och i tredje land 
Fonden för vidareutbildning (Spanien) 
Forskning och utveckling 
Gemenskapens stödramar 
Gemenskapsinitiativ 
Globalt stöd 
Gemenskapsinitiativ för integrering på arbetsmarknaden av handikap­
pade och särskilt missgynnade personer 
Gemenskapsinitiativ för gränsregioner 
Digitalt flertjänstnät-Integrated Services Digital Network 
Gemenskapsinitiativ för ekonomisk omstrukturering av områden med 
försvarsindustrier 
Gemenskapsinitiativ för främjande av projekt för utveckling på lands­
bygden 
Gemenskapsinitiativ för integrering av kvinnorna på arbetsmarknaden 
Operativa program 
Program för erfarenhetsutbyte mellan lokala och regionala myndigheter 
i Europa 
Gemenskapsinitiativ rörande freds- och försoningssträvandena på Nord­
irland och i angränsande grevskap 
tnmativ till föitnnn föi »WlSgxet Wlà£nà W^ôftH HS& ttsttëfc x^sW8fat> 
ter 
Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av fiskerisektorn 
Gemenskapsprogram för stöd till de central- och Östeuropeiska länderna 
Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av kolindustriområden 
Regioner och städer i Europa 
Gemenskapsinitiativ rörande överförings- och distributionsnät för ener­
gi 
Gemenskapsinitiativ för integrering av avlägset belägna områden 
Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av stålindustriområden 
Gemenskapsinitiativ för omstrukturering av textil- och beklädnadsindu­
striområden 
.346 Sjunde ursrapporten — Struklurfondenui 1995 
SDEC 
SME 
SME 
SPD 
Stride 
Ten 
UCLAF 
UNICE-CONPRI 
Urban 
Youthstart Program för fysisk planering inom gemenskapen 
Små och medelstora företag 
Gemenskapsinitiativ för anpassning av små och medelstora företag till 
den inre marknaden 
Samlat programplaneringsdokument 
Gemenskapsinitiativet Vetenskap och teknologi för nyskapande och 
regional utveckling i Europa 
Transeuropeiska nät 
Europeiska kommissionens enhet för bekämpning av bedrägeri 
Europeiska sammanslutningen av industri- och arbetsgivareorganisatio­
ner 
Gemenskapsinitiativ för stadsområden med problem 
Gemenskapsinitiativ för integrering av de unga på arbetsmarknaden 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 502 slutlig 
DOKUMENT 
SV 13 03 05 
Katalognummer : CB-CO-96-557-SV-C 
ISBN 92-78-10835-9 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg