SV Europeiska unionens officiella tidning C 76/31

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Ett stärkt partnerskap för det europeiska området för forskningsverksamhet syftande till vetenskaplig excellens och tillväxt”

COM(2012) 392 final

2013/C 76/06

Föredragande: Daniela RONDINELLI

Den 17 juli 2012 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Ett stärkt partnerskap för det europeiska området för forskningsverksamhet syftande till vetenskaplig excellens och tillväxt”

COM(2012) 392 final.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 januari 2013.

Vid sin 486:e plenarsession den 16–17 januari 2013 (sammanträdet den 16 januari) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 120 röster för, inga röster emot och 2 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 För Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) är förverkligandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet ett prioriterat mål för att främja tillväxt och ekonomisk, social och kulturell utveckling inom EU, samt vetenskaplig excellens och sammanhållning mellan medlemsstater, regioner och samhällen. Finansieringspolitiken i programmet Horisont 2020 bör ligga på en sådan nivå att detta mål kan uppnås.

1.2 EESK har i flera olika yttranden (1) redan beskrivit sin vision om ett europeiskt område för forskningsverksamhet och även inlett en fördjupad diskussion med kommissionen, Europaparlamentet och rådet i denna fråga, och vi välkomnar därför kommissionens meddelande.

1.3 EESK delar kommissionens åsikt att tillväxten är ett av målen med ett europeiskt forskningsområde. Med tanke på den svåra ekonomiska och sociala krisen har detta en avgörande betydelse för det organiserade civila samhället i EU.

1.4 Fri rörlighet för forskare och för kunskaper inom vetenskap och teknik måste bli ”den femte friheten” på EU:s inre marknad.

1.5 EESK anser att genomförandet av ett gemensamt forskningsområde är en process i ständig utveckling och att tidsramen 2014 är för ambitiös, inte minst med tanke på att det i flera europeiska länder genomförs åtstramningsåtgärder med minskade offentliga nationella investeringar i forskning och innovation som följd.

1.6 EESK ser positivt på förslaget att ett europeiskt forskningsområde ska förverkligas med hjälp av ett förstärkt partnerskap baserat på bästa praxis i stället för genom reglering. Kommittén är dock bekymrad över att det samförståndsavtal som undertecknats med de olika organisationerna är av frivillig och informell art och inte rättsligt bindande.

1.7 En stark politisk vilja är en förutsättning för effektiva och konkurrenskraftiga nationella system för forskning. Det bästa sättet att förverkliga sådana system är att använda sig av sakkunniggranskning, där man utgår från en bedömning av kvaliteten på forskarlagen, de berörda strukturerna och de resultat som uppnås.

1.8 Kommittén anser att man i samband med offentligfinansierad forskning bör prioritera sådana sektorer som är av särskilt stor betydelse för de europeiska medborgarnas välfärd, och att man bör fortsätta att finansiera projekt inom ramen för ett starkt och enat europeiskt samarbete med offentliga medel.

1.9 EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla åtgärder som krävs för att undanröja de hinder för ett europeiskt område för forskningsverksamhet som har uppstått på grund av att det saknas en europeisk arbetsmarknad för forskare, med lämpliga arbetsvillkor, rörlighet och socialförsäkringssystem.

1.10 EESK pekar på det akuta behovet av förbättringar när det gäller pensioner och pensionsfonder för forskare som deltar i gränsöverskridande projekt och möjligheterna att skapa en europeisk tilläggspension som ska täcka/kompensera förluster på grund av flytt från ett land till ett annat och från ett socialförsäkringssystem till ett annat.

1.11 Kommittén påpekar att kommissionens nya förslag till initiativ inte får undergräva eller neutralisera alla ansträngningar som gjorts för att minska forskarnas administrativa börda inom det europeiska forskningsområdet.

1.12 EESK påminner kommissionen och medlemsstaterna om att man bör vidta alla åtgärder som syftar till att en gång för alla eliminera den könsdiskriminering och ojämställdhet som fortfarande existerar i akademiska och vetenskapliga kretsar och vid forskningsinstitut. Kommittén välkomnar särskilt beslutet att man ska se till att kvinnor utgör minst 40 % av medlemmarna i samtliga kommittéer som arbetar med rekrytering eller med utarbetande och/eller granskning av kriterierna för utvärdering av forskningsprogram, och i de kommittéer som fastställer verksamhetsstrategierna för akademiska institutioner och forskningsinstitut.

1.13 EESK ser positivt på kommissionens förslag att utarbeta en färdplan för att utveckla e-infrastruktur och främja e-vetenskap. Kommittén hänvisar till sitt yttrande (2) om meddelandet (3) om tillgång till samt bevarande och spridning av forskningsresultat och vetenskaplig kunskap.

1.14 EESK ställer sig bakom forskarsamfundets och det europeiska vetenskapssamhällets (4) uppmaning till stats- och regeringscheferna och till ledarna för EU:s institutioner om att Europa inte får förlora sina största talanger, forskare och lärare, i synnerhet inte de unga, och att EU-finansiering är en förutsättning för att finansieringen på nationell nivå ska bli effektivare och mer ändamålsenlig och för att konkurrenskraften ska kunna stärkas såväl inom EU som internationellt. Detta innebär att inga nedskärningar bör göras i motsvarande budgetpost i EU:s budget för 2014–2020.

1.15 EESK anser att de aktörer inom det civila samhället som deltar i det europeiska forskningsområdet bör involveras fullt ut i den föreslagna kartläggningen av aktiviteter inom de prioriterade områdena, i forumet för spridning och överföring av resultaten från forskningsprojekt och i den slutliga utvärderingen av resultaten av meddelandet.

1.16 Mot bakgrund av vad som anförts ovan hoppas EESK att man kan inrätta en intern grupp inom kommittén som kan fungera som en referenspunkt för EU-institutionerna när det gäller utvärdering, övervakning och beslutsfattande i samband med genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet.

2. Inledning

2.1 I flera olika yttranden har EESK lagt fram sin vision när det gäller ett europeiskt forskningsområde, och kommittén står fast vid denna. Kommittén välkomnar kommissionens meddelande om ett stärkt partnerskap och menar att det visar hur angeläget det är att EU och medlemsstaterna vidmakthåller och utvidgar sina åtaganden. Medlemsstaternas framsteg har varierat, och i vissa fall går det fortfarande långsamt. Det som meddelandet tillför är att det anger att samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna ska utökas till att även omfatta de organisationer som berörs av det europeiska forskningsområdet (5). Även EESK anser att det behövs ett förstärkt samarbete, som dessutom måste utökas och bli effektivare.

2.2 Kommittén delar kommissionens åsikt att genomförandet av det europeiska forskningsområdet måste stödja ekonomisk tillväxt, vetenskaplig excellens och sammanhållningen mellan regioner, länder och samhällen. Samtidigt måste man ta hänsyn till och utveckla den samverkan som behövs mellan vetenskapen och marknaden, mellan innovation och företag, samt mellan nya sätt att organisera arbetet och en forskningsmiljö som blir allt mer sammanlänkad.

2.3 EESK anser att det med tanke på den globala kris som vi befinner oss i krävs kraftigare och mer specifikt utformade åtgärder för att man dels ska kunna hantera de negativa effekterna av den nationella fragmenteringen när det gäller utarbetandet och genomförandet av forskningspolitiken, dels kunna optimera sådana insatser som syftar till att göra denna politik effektivare. Åtgärderna ska även främja en sund och rättvis konkurrens och ökade gränsöverskridande synergieffekter mellan de nationella forskningssystemen, samt underlätta forskarnas karriärutveckling och rörlighet samt den fria rörligheten för vetenskaplig kunskap (6).

2.4 Vid det offentliga samråd som hölls i samband med utarbetandet av meddelandet framkom följande: — För forskarna är de största problemen forskaryrkets svaga attraktionskraft, den begränsade rörelsefriheten och de bristande möjligheterna till erfarenhetsutbyte. — För de organisationer som finansierar och/eller bedriver forskningsverksamhet är det viktigt att större och väl samordnade ansträngningar görs för att uppnå spetskompetens, så att man kan möta de viktiga utmaningar som EU och världen nu står inför. Det gränsöverskridande alleuropeiska samarbetet och lämplig infrastruktur som kan ge tillgång till databaser, forskningsresultat och publikationer är avgörande faktorer. Den del av det civila samhället som är verksam på forskningsområdet bör bli mer delaktig i beslutsprocessen för ett europeiskt forskningsområde. — Inom den privata sektorn finns en allmän oro över bristen på högkvalificerade och högutbildade forskare. Även inom näringslivet finns starka krav på ökat samarbete mellan utbildningssektorn och forskningen å den ena sidan och näringslivet å den andra. Företagen anser att den akademiska världen, den privata sektorn och näringslivet inte samarbetar tillräckligt mycket. — Medlemsstaterna och partnerländerna är överens om att det krävs fler konkreta åtgärder för att ett europeiskt forskningsområde ska kunna fullbordas. Generellt sett föredrar man ett tillvägagångssätt där man utgår från bästa praxis snarare än lagstiftning.

3. Stärka de nationella forskningssystemen så att de blir effektivare, öppnare och mer konkurrenskraftiga

3.1 EESK delar kommissionens uppfattning att man med hjälp av bästa praxis ska stärka de nationella forskningssystemen. Kommittén instämmer i att resursfördelningen bör ske via öppna offentliga upphandlingar som ska granskas av en panel med sakkunniga från den berörda medlemsstaten, andra medlemsstater eller tredjeländer (sakkunniggranskning, peer review (7)). Granskningen av kvaliteten på forskarlagen, de deltagande institutionerna och de resultat som uppnås ska utgöra grunden för institutionella finansieringsbeslut. I många fall har varken forskare, forskarlag, forskningsförslag eller forskningsprogram bedömts utifrån jämförbara standarder, trots att projekten och forskningen ofta bedrivs och finansieras på samma sätt. EESK ser detta som en oacceptabel förlust av värden i ett läge då man i flera medlemsstater gör kraftiga nedskärningar i budgetanslagen till forskning.

3.2 Kommittén är medveten om att den europeiska forskningen tillhör toppskiktet i världen. Den forskning som bedrivs vid universitet och forskningsinstitut har lett till att de europeiska företagen är ledande och driver på den tekniska utvecklingen och därför intar en framskjuten placering. EESK ser därför med oro på kommissionens slutsats i konsekvensbedömningen att klyftan mellan EU, USA och Japan å den ena sidan och andra utvecklade ekonomier å den andra blir allt mer uppenbar (8). Detta kan tyda på att EU:s inflytande när det gäller kunskapsproduktion minskar, och att de ledande innovationsländerna på internationell nivå överträffar EU-27 när det gäller vissa indikatorer. EESK anser att ett europeiskt forskningsområde skulle kunna befästa den europeiska forskningens ledande position, inte minst med tanke på den globala krisen och de förändrade maktförhållanden som den leder till. Kvaliteten och nivån på spetskompetensen måste utgöra konkurrensfördelar i jämförelse med andra internationella aktörer.

3.3 År 2002 beslutade EU att samtliga medlemsstaters investeringar i forskning och vetenskap ska uppgå till 3 % av EU:s BNP (9). I ljuset av de budgetnedskärningar som flera medlemsstater blivit tvungna att göra ställer sig EESK frågande till att detta mål någonsin kommer att uppnås. Kommittén instämmer i att en av det europeiska forskningsområdets prioriteringar måste vara tillväxt, särskilt i den nuvarande ekonomiska och sociala krisen, och är mycket bekymrad över att åtstramningspolitiken lett till omfattande nedskärningar när det gäller forskningen.

3.4 Ett av huvudsyftena med ett europeiskt område för högre utbildning, som är nära knutet till genomförandet av det europeiska forskningsområdet, är att främja rörligheten för att konkret kunna förbättra utbildningen för studenter, lärare och forskare. Sådana nedskärningar gör det därför svårt för många forskare att dra nytta av och delta fullt ut i det europeiska forskningsområdet. EESK ger uttryck för sin oro över de beslut som har fattats (10).

3.5 EESK vill återigen framhålla att en stark politisk vilja är en förutsättning för effektiva och konkurrenskraftiga nationella forskningssystem och uppmanar EU och medlemsstaterna att snabbare och mer resolut uppfylla sina åtaganden.

3.6 De senaste åren förefaller den offentligfinansierade forskningen ha övergett vissa sektorer som är av strategisk betydelse för EU-medborgarnas välfärd, trots att dessa sektorer borde utgöra innovativa forskningsområden inom ramen för det europeiska forskningsområdet, särskilt som en del av det europeiska samarbetet.

3.7 EESK påpekar även att man i syfte att optimera och/eller omdefiniera det ekonomiska stödet till de nationella forskningssystemen måste undvika den felaktiga distinktionen mellan tillämpad forskning och grundforskning, en distinktion som det förefaller som om vissa medlemsstater har gjort för att kunna minska sin budget. Detta utgör ett stort hinder för möjligheterna till finansiering.

4. Gränsöverskridande samarbete

4.1 Inom EU begränsas det alleuropeiska forskningssamarbetet till några större initiativ (11). Det är dock endast 0,8 % av de statliga budgetanslagen för forskning och utveckling (12) som går till gemensamma medlemsstatsprogram, inklusive program som finansieras eller medfinansieras av kommissionen. Detta trots att det finns belägg för att man med hjälp av gränsöverskridande samarbete kan höja aktivitetsnivån för FoU, inbegripa nya sektorer och få del av offentlig och privat finansiering för gemensamma projekt. Detta bekräftar att det finns ett behov av nära sammankopplade kunskapsnätverk inom EU.

4.2 Nya program för forskningsfinansiering – t.ex. de synergibidrag som det europeiska forskningsrådet (EFR) införde 2012 för att stödja gränsöverskridande (och ofta interdisciplinära) mindre forskarlag – kan vara ett sätt att åskådliggöra det mervärde och de kompletterande fördelar som ett samarbete ger, under förutsättning att dessa forskarlag har ett kreativt synsätt när det gäller styrningen och gemensamt utnyttjar den samlade kompetensen, kapaciteten och resurserna på nya sätt.

4.3 Utländska medborgare stöter fortfarande på hinder och problem när det gäller att få tillgång till forskningscenter av europeiskt intresse, och detsamma gäller forskare som önskar få tillgång till alleuropeisk forskningsinfrastruktur om de är verksamma i medlemsstater som inte samarbetar om denna infrastruktur. I båda fallen är det nationella intressen som styr tillgången. Dessa svårigheter förhindrar att det europeiska forskningsområdet genomförs fullt ut.

4.4 EESK anser att den föreslagna kartläggningen av aktiviteter – som syftar till att visa styrkor, svagheter och problem inom det gränsöverskridande forskningssamarbetet – inte bara ska baseras på information från medlemsstaterna, utan även på ett konkret och aktivt deltagande från de delar av det civila samhället som har kopplingar till eller berörs av det europeiska forskningsområdet.

5. En öppen arbetsmarknad för forskare

5.1 Rekrytering

Trots de ansträngningar som gjorts på många håll finns det fortfarande hinder för en öppen och transparent rekrytering som i första hand baseras på meriter. Urvalskriterierna offentliggörs inte alltid på rätt sätt, och man känner inte alltid till reglerna för hur tillsättningen av den panel som granskar ansökningarna ska gå till. Ofta är de inte heller jämförbara medlemsstaterna emellan (till exempel jobbportalen Euraxess). Enligt kommissionen har flera forskartjänster inte tillsatts på basis av meriter, men exakt hur många tjänster det rör sig om är inte känt (13). Rekommendationen om den europeiska stadgan för forskare, riktlinjerna för rekrytering av forskare och det europeiska partnerskapet för forskare (14) har haft vissa positiva effekter på nationell och institutionell nivå. Genomförandet av principerna i stadgan och uppförandekoden går dock tyvärr långsamt. EESK befarar att avsaknaden av en mer integrerad arbetsmarknad med bättre garantier för forskare kan komma att bli ett allvarligt hinder för genomförandet av det europeiska forskningsområdet före 2014.

5.2 Arbetsvillkor

Forskarnas arbetsvillkor varierar stort från medlemsstat till medlemsstat, och i vissa fall är de inte tillräckligt attraktiva för att locka till sig unga och utländska forskare och behålla erfarna forskare. Skillnaderna när det gäller villkor för befordran, karriärmöjligheter och lönesättning i olika länder är fortfarande för stora. Det är inte alltid som institutionerna ser rörlighet som en akademisk merit. I de länder som drabbats hårdast av krisen har man redan kunnat konstatera att antalet unga forskare och experter som söker arbete även utanför EU har ökat markant. Kommissionen får inte nonchalera denna förlust av mänskliga resurser inom vetenskaps- och forskningssektorn, och EESK uppmanar därför kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna omedelbart vidta konkreta åtgärder för att bromsa denna utveckling.

5.3 Rörlighet

Även villkoren för att få tillgång till bidrag och finansiering och att flytta över dem till andra länder utgör ett hinder för forskarnas rörlighet. De får inte alltid behålla nationella forskningsbidrag (så är fallet i 13 medlemsstater), och i nationella forskningsprojekt är det inte alltid tillåtet för utländska partner att ingå i forskarlagen, eftersom bidragsmottagaren i ett antal länder (11 medlemsstater) måste vara en nationell institution. I fyra medlemsstater kan inte utländska medborgare beviljas studiestipendier.

5.4 Social trygghet

Med hänvisning till sitt yttrande om Horisont 2020 (15) vill EESK återigen betona det akuta behovet av förbättringar när det gäller pensioner och pensionsfonder för forskare som deltar i gränsöverskridande projekt och av möjligheter att skapa en europeisk tilläggspension som ska täcka eller kompensera förluster på grund av flytt från ett land till ett annat och från ett socialförsäkringssystem till ett annat. Inom socialförsäkringssystemen, som många gånger förutsätter att en forskare arbetar för en och samma organisation under hela sitt yrkesverksamma liv, tenderar man att inte ta hänsyn till eller rentav räkna bort de år som en forskare varit verksam i ett annat land. Det råder inga tvivel om att de ansträngningar som hittills gjorts är otillräckliga och att detta hinder, som främst drabbar unga forskare, fortfarande kvarstår.

6. Full jämställdhet mellan kvinnor och män – Vikten av ett genusperspektiv inom forskningsprojekten

6.1 Antalet kvinnliga forskare har under de senaste åren ökat betydligt inom praktiskt taget samtliga sektorer, men antalet aktiva kvinnliga forskare med ledande akademiska befattningar, exempelvis forskningschef på hög nivå vid forskningsinstitut och universitet, är fortfarande alltför lågt (16). Detta trots att det finns bevis för att blandade forskarlag uppnår bättre resultat och kan dra nytta av en bredare erfarenhetsbas, ett ökat kunskapsutbyte, olika infallsvinklar och en högre social intelligens. Kvinnors akademiska karriär kännetecknas fortfarande av en stark vertikal segregering. Glastaket finns kvar, precis som arbetssegregeringen (17).

6.2 Löneklyftan mellan kvinnor och män finns kvar inom den akademiska världen och på forskningsinstituten, liksom inom övriga ekonomiska sektorer. Faktorer som bidrar till detta fenomen är bl.a. arbetsbeskrivningssystem som teoretiskt sett ska vara ”neutrala” men där man bortser från klyftan mellan könen, det ensidiga familjeansvaret och den diskriminering, såväl direkt som indirekt, som fortfarande råder (18). Detta betyder att kvinnorna utgör en underskattad och underutnyttjad forskarpotential, att kvinnorna är underrepresenterade och att det råder en könsmässig obalans i beslutsfattandet på forsknings- och innovationsområdet.

6.3 Det är inte alla medlemsstater som bedriver en nationell politik för att främja ett jämställdhetsperspektiv inom forskningen, vilket innebär att dess kvalitet och relevans undergrävs. Kvinnors deltagande i vetenskap och forskning på mer jämställda villkor skulle ge ökad mångfald inom kompetensreserven, arbetskraften och beslutsprocessen, vilket skulle höja kvaliteten på forskningen. På så vis skulle man kunna undvika de höga ekonomiska kostnader och till och med misstag som frånvaron av ett jämställdhetsperspektiv innebär. Om inga förbättringar görs när det gäller att införliva ett jämställdhetsperspektiv inom forskningen kommer detta att få negativa konsekvenser för de mål för spetskompetens som ställts upp för det europeiska forskningsområdet. Kvinnors ökade deltagande inom vetenskap och forskning kommer att bidra till EU:s socioekonomiska tillväxt och till ökad spetskompetens, bättre resultat och större genomslagskraft för forskningen.

6.4 EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar och vidta effektivare åtgärder, så att man verkligen undanröjer de skillnader i fråga om mäns och kvinnors villkor som råder inom den akademiska världen och i vetenskaps- och forskningskretsar. Framför allt måste man se till att leva upp till målet att minst 40 % av medlemmarna i samtliga kommittéer som arbetar med tilldelning av kontrakt eller med utarbetande och/eller granskning av projektutvärderingskriterier, eller med fastställande av personalpolitik för universitet eller forskningsinstitut ska vara kvinnor. Jämställdhetsplaner för universitet och forskningsinstitut är en annan åtgärd som EESK ser positivt på, under förutsättning att kvinnor deltar aktivt och fullt ut i hela processen när det gäller utarbetande, tillämpning och utvärdering.

6.5 Kommittén uppmanar även kommissionen att se till att det organiserade civila samhället involveras i utarbetandet av den rekommendation som ska innehålla riktlinjer för de institutionella förändringar som syftar till att främja verklig jämställdhet mellan kvinnor och män inom universitet och forskningsinstitut.

7. Optimal rörlighet för, tillgång till och överföring av vetenskaplig kunskap, även digitalt

7.1 I april 2008 offentliggjorde kommissionen en rekommendation (19) om förvaltningen av immateriella rättigheter i samband med kunskapsöverföring och en uppförandekod för universitet och andra offentliga forskningsorganisationer (20). En uppförandekod räcker dock inte för att rekommendationens mål ska uppnås.

7.2 Tillgång till vetenskaplig information är en väsentlig förutsättning för framgångsrik forskning och främjandet av innovation, och därmed också för Europas konkurrenskraft. Detta omfattar även överföring av kunskap mellan forskare, inom ramen för forskningssamarbete – särskilt mellan forskningen och näringslivet –, samt mellan den akademiska världen och allmänheten och inbegriper öppen tillgång till publikationer. EESK välkomnar kommissionens meddelande (21) i denna fråga och hänvisar till sitt yttrande (22) i ärendet.

7.3 EESK ser även positivt på avsikten att utarbeta en färdplan för att utveckla e-infrastruktur och främja e-vetenskap genom öppen tillgång till forskningsinstrument och forskningsresurser.

7.4 EESK uppmanar kommissionen att involvera det europeiska civila samhällets forsknings- och vetenskapsorganisationer i de regelbundna informationsutbytena inom ramen för det medlemsstatsforum som ska skapas som en kontaktpunkt för spridning och överföring av resultaten från olika forsknings- och vetenskapsprogram och projekt, samt att fullt ut dra nytta av ett sådant deltagande från det civila samhällets sida.

Bryssel den 16 januari 2013 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Staffan NILSSON

(1) EUT C 95, 23.4.2003, s. 48, EUT C 218, 11.9.2009, s. 8, EUT C 306, 16.12.2009, s. 13, EUT C 132, 3.5.2011, s. 39, EUT C 318, 29.10.2011, s. 121, EUT C 181, 21.6.2012, s. 111, EUT C 299, 4.10.2012, s. 72, EUT C 229, 31.7.2012, s. 60, EUT C 44, 15.2.2013, EESK:s yttrande ”Viktig möjliggörande teknik”, EESK:s yttrande ”Internationellt samarbete inom forskning och innovation” och EESK:s yttrande ”Tillgång till vetenskaplig information – offentliga investeringar”.( Se sidan 43, 48 i detta nummer i EUT).

(2) EESK:s yttrande ”Tillgång till vetenskaplig information – offentliga investeringar”.

(3) COM(2012) 401 final.

(4) Öppet brev från 42 nobelpristagare och fem Fieldsmedaljörer, 23.10.2012 http://erc.europa.eu/

(5) Den 17 juli 2012 undertecknade kommissionen ett samförståndsavtal tillsammans med European association of research and technology organisations (Earto), Nordforsk, League of European research universities (Leru), European university association (EUA) och Science Europe.

(6) COM(2010) 546 final.

(7) I enlighet med de grundprinciper som anges i Voluntary guidelines on framework conditions for joint programming in research, ERAC-GPC, 2010.

(8) EU:s resultattavla för innovation 2011 visar att resultaten för USA, Japan och Sydkorea är bättre än för EU-27. Tillväxtekonomier som Brasilien, Kina och Indien ökar sin andel, och deras roll inom vetenskap och forskning blir allt viktigare.

(9) År 2008 utgjorde investeringarna 1,92 % av EU:s BNP, medan motsvarande andel i USA uppgick till 2,79 % (Eurostat 2008).

(10) I oktober 2012 meddelade kommissionens budgettalesperson Patrizio Fiorilli att finansieringen av Erasmusprogrammet är hotad på grund av budgetnedskärningar på såväl EU-nivå som medlemsstatsnivå.

(11) T.ex. ramprogrammen för forskning, Europeiska rymdorganisationen (ESA), Europeiska molekylärbiologilaboratoriet (EMBL) och Europeiska organisationen för kärnforskning (Cern).

(12) GBAORD (Government budget appropriations or outlays on R&D) är en indikator för att mäta nationella regeringars budgetanslag, offentliga investeringar och stödåtgärder till forskning och utveckling.

(13) Antalet lediga forskartjänster uppgår till cirka 40 000 per år, varav 9 600 är universitetslektorstjänster eller professurer (Technopolis 2010).

(14) För att underlätta det konkreta genomförandet av stadgan och uppförandekoden lade kommissionen 2008 fram en personalpolitisk strategi för forskare för att införliva stadgan och uppförandekoden. För att skapa en plattform för utbyte av bästa praxis mellan berörda aktörer över hela EU inrättade kommissionen 2009 en arbetsgrupp för den personalpolitiska strategin för forskare.

(15) EUT C 181, 21.6.2012, s. 111.

(16) Kvinnorna utgör 45 % av de personer som doktorerat men bara 30 % av de aktiva forskarna och endast 19 % återfinns på ledande akademiska befattningar. I genomsnitt har endast 13 % av de ledande vetenskapliga institutionerna och forskningsinstituten en kvinnlig chef, och endast 9 % av universiteten. Preliminär statistik från ”She Figures 2012”, Gender in Research and Innovation: Statistics and innovation, Helsingforsgruppen för kvinnor och vetenskap – Europeiska kommissionen, http://ec.europa.eu

(17) Det finns fler kvinnliga universitetsstuderande (55 %) och utexaminerade akademiker (59 %) är män, men männen dominerar på högre nivåer. Kvinnorna utgör endast 44 % av den akademiska personalen på lägre lönenivåer, 36 % av de fast anställda och 18 % av professorerna.

(18) I den resolution som Europaparlamentet antog i mars 2012 betonas att löneklyftan mellan kvinnor och män, trots otaliga kampanjer, målsättningar och åtgärder under de senaste åren envist har förblivit stor. Kvinnor i EU tjänar i genomsnitt 17,5 % mindre än män, samtidigt som 60 % av dem som har en universitetsexamen är kvinnor.

(19) C(2008) 1329 final.

(20) Syftet med rekommendationen var att ge medlemsstaterna och berörda aktörer en uppsättning exempel på metoder och åtgärder för att stimulera kunskapsöverföringen, som dock fortfarande är bristfällig. Även antalet anställda (t.ex. inom universitetsinstitutioner med inriktning på spridning och överföring av kunskaper) med erfarenheter från näringslivet är fortfarande betydligt mindre i EU än i övriga världen, och endast 5–6 % av forskarna i EU har gått från den offentliga sektorn till den privata eller tvärtom.

(21) COM(2012) 401 final.

(22) EESK:s yttrande ”Tillgång till vetenskaplig information – offentliga investeringar”.