SV Europeiska unionens officiella tidning C 451/69

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Ta tillvara på möjligheterna med gräsrotsfinansiering i Europeiska unionen”

COM(2014) 172 final

(2014/C 451/11)

Föredragande: Juan Mendoza Castro

Den 14 mars 2014 beslutade Europeiska kommissionen att i enlighet med artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Ta tillvara på möjligheterna med gräsrotsfinansiering i Europeiska unionen”

COM(2014) 172 final.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 23 juni 2014.

Vid sin 500:e plenarsession den 9–10 juli 2014 (sammanträdet den 9 juli) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 195 röster för, 1 röst emot och 5 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK välkomnar kommissionens meddelande och betonar gräsrotsfinansieringens möjligheter att växa som alternativ finansieringskälla i EU.

1.2 EESK vill framhäva att gräsrotsfinansieringen bidrar positivt till ekonomin genom investeringar, innovation och sysselsättning och samtidigt ger konsumentera på lånmarknaden större valfrihet.

1.3 Den allmänna tillgången till gräsrotsfinansiering säkerställer att personer med funktionshinder inte utestängs från denna finansieringskälla.

1.4 Företagen i EU är beroende av banklån i större utsträckning än företagen i USA, och därmed påverkas de också i högre grad av lågkonjunkturens effekter vid en finanskris. Dessutom är flera EU-medlemsstater ofta alltför restriktiva vad gäller utlåning till små och medelstora företag.

1.5 Kommittén vill betona att de små och medelstora företagen är beroende av banklån och att de även fortsättningsvis kommer att vara det, även om det finns alternativa källor till finansiering som inte alltid är lättillgängliga.

1.6 Gräsrotsfinansiering är ett bidrag till det ekonomiska ekosystemet, men kan inte ensamt lösa företagens finansieringsproblem.

1.7 Nyetablerade företag, unga innovatörer och sociala och idéburna företag har en viktig roll i Agenda 2020 och den digitala agendan.

1.8 Gräsrotsfinansiering utan vinstsyfte är mycket utbrett inom EU. Man bör undersöka effekterna av de skattemässiga incitament som skiljer sig åt mellan medlemsstaterna.

1.9 Ett europeiskt regelverk bör endast omfatta vissa bestämda aspekter av gräsrotsfinansiering i vinstsyfte och inte donationer eller andra former av sponsring utan vinstsyfte.

1.10 Reglerna bör utformas så att man uppnår en jämvikt, där investerarna skyddas och där man samtidigt undviker onödiga bestämmelser. Det är dock av största vikt att lagstiftaren agerar för att stärka investerarnas förtroende.

1.11 Målet för reglerna bör vara förenklade administrativa förfaranden, korta handläggningstider och så låga kostnader som möjligt samt neutralitet, öppenhet, frånvaro av otillbörliga metoder och lättillgängliga klagomålsförfaranden. Allt detta är till gagn såväl för investerarna som för konsumenterna.

1.12 Potentiella investerare bör kunna få lättillgänglig, tydlig, relevant, tillförlitlig och icke missvisande information.

1.13 EESK föreslår att EU kompletterar medlemsstaternas åtgärder till stöd för initiativ utan vinstsyfte som främjar värden såsom sysselsättning, solidaritet, pluralism, demokrati och frihet.

1.14 Gräsrotsfinansiering bör erkännas specifikt i medlemsstaternas lagstiftningar som den nya form av sponsorverksamhet den är.

2. Inledning

2.1 Under senare år har det funnits en tendens till att vissa produktionsmedel förflyttas från företagen till enskilda individer, så kallade prosumenter (1).

2.2 Denna tendens har förstärkts i och med spridningen av internet och gett upphov till uttrycket ”samarbetsbaserad ekonomi”, som innebär att en person beslutar sig för att dela en ägodel med andra, eventuellt mot betalning (se EESK:s yttrande ”Samverkans- eller deltagarkonsumtion: en modell för hållbar utveckling för 2000-talet” (2) och Europaparlamentets resolution (3)).

2.3 I detta sammanhang frodas en handfull nyetablerade företag på internet, som i många fall gör det möjligt för enskilda individer att byta digitala och fysiska produkter utan mellanhänder. För att undvika att förtroendet går förlorat, är det tyvärr nödvändigt att vara uppmärksam på att nätet kan missbrukas av ”äventyrare”.

2.4 Även på finansområdet dyker det upp andra metoder, som exempelvis utfärdande av obligationer med hög avkastning på den europeiska primärmarknaden eller lokalt genom den nyinrättade alternativa marknaden för värdepapper med fast avkastning (MARF).

2.5 ”Direkt utlåning” gör det möjligt för företagen att genom bilaterala förhandlingar med specialiserade marknadsagenter få tillgång till finansiering utan att gå via bankerna. Gräsrotsfinansiering räknas som en ännu mer alternativ metod där i allmänhet små investerare med hjälp av internet går ihop för att ställa sitt samlade sparkapital till låntagarnas förfogande.

3. Sammanfattning av meddelandet

3.1 Grönboken om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (4) gav upphov till en bred debatt om de olika faktorer som gör det möjligt för den europeiska ekonomin att kanalisera medel till de investeringar som behövs för att säkerställa ekonomisk tillväxt (5).

3.2 Enligt kommissionen innebär gräsrotsfinansiering en öppen uppmaning som riktas till allmänheten – vanligtvis via en webbplats – för att anskaffa medel för ett visst projekt eller företagsinvesteringar. På så sätt kan en mängd olika icke professionella investerare genom plattformar eller finansieringskampanjer komma i kontakt med de som driver projekten. Man måste dock undvika att dessa kontaktpunkter används på ett olämpligt sätt.

3.3 Några vanliga uttryck i samband med gräsrotsfinansiering är — donationer, — sponsring (reklam i stället för finansiering), — belöningar (mottagande av en vara eller tjänst av lägre värde än bidraget), — förhandsförsäljning (mottagande av medel för att släppa ut en produkt på marknaden), — räntefria eller räntebärande lån och — investeringar i företag (köp av aktier eller obligationer).

3.4 Fördelarna med gräsrotsfinansiering är att det är en flexibel alternativ finansieringsmetod som involverar det civila samhället och kan se ut på en mängd olika sätt. Gräsrotsfinansiering sker dessutom i direkt kontakt med konsumenten, underlättar marknadsundersökningar och gör det möjligt att få tillgång till lån för personer som annars har svårt att få det.

3.5 Det finns dock vissa risker och utmaningar, t.ex. risken för bedrägeri eller pengatvätt, avsaknad av en sekundär marknad osv.

3.6 Den EU-lagstiftning som omfattar dessa frågor berör bland annat regler om prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten (6), MiFID-direktivet (7), europeiska betaltjänster (8), konsumentkredit (9) och bostadslån (10).

3.7 I grönboken fastställs följande prioriteringar: Att inrätta en expertgrupp i syfte att bedöma olika aspekter av gräsrotsfinansiering, öka kunskapen om metoden och informationen om den samt utvärdera gällande lagstiftning i medlemsstaterna för att bedöma om EU-åtgärder behövs.

3.8 Kommissionen noterar att gräsrotsfinansieringen än så länge är marginell i EU jämfört med banklånen, men att metoden är lovande jämfört med andra källor, såsom företagsänglar eller riskkapital.

3.9 När gräsrotsfinansieringen utvecklas kommer det troligtvis att uppstå vissa utmaningar, såsom brist på insyn i gällande lagstiftning, vilken roll metoden ska spela på den inre marknaden och dess integration i det ekonomiska ekosystemet.

4. Allmänna kommentarer

4.1 EESK tar del av meddelandet och håller med om att det är nödvändigt att öka kunskapen om en finansieringsmetod med tillväxtpotential i Europa. Kommittén håller även med om att alternativa finansieringsmetoder kan hjälpa nyetablerade företag att klättra uppåt på ”finansieringstrappan”.

4.2 Grönboken betecknar gräsrotsfinansiering som en ”marginell” företeelse, och detta bekräftas av uppgifter som visar att metoden omsatte 735 miljoner euro 2012 (11), medan banklånen till icke-finansiella institutioner uppgick till 6 000 miljarder euro (12).

4.3 Dess tillväxt bör dock framhållas. Globalt sett växte gräsrotsfinansieringen gradvis från 530 miljoner US-dollar 2009 till sammanlagt 5,1 miljarder US-dollar 2013, vilket innebär en årlig tillväxttakt på 76 %. Geografiskt har den bästa marknaden varit Nordamerika (främst USA) som står för 60 % av totalbeloppet, och därefter Europa, som står för 36 % (13).

4.4 Gräsrotsfinansieringen har positiva effekter på ekonomin som ett alternativ till traditionella finansieringskällor som gynnar investeringar, innovation och skapande av arbetstillfällen. Även dess potentiella påverkan på utvecklingen av den sociala ekonomin, hantverksföretag och mikroföretag bör framhållas (14).

4.5 Det är nödvändigt att främja och uppmuntra allmän tillgång till denna typ av finansiering i syfte att säkerställa att personer med funktionshinder kan delta i plattformar för gräsrotsfinansiering för att på så sätt undvika att de stängs ute från denna nya finansieringsform som innebär en ytterligare möjlighet för tredje sektorn.

4.6 EESK välkomnar beslutet att inkludera företrädare för små och medelstora företag i expertgruppen. Det bör finnas företrädare för såväl utbudssidan som från efterfrågesidan i denna grupp.

5. Finansiell struktur och ekonomisk tillväxt

5.1 Den finansiella strukturen är nära sammankopplad med den ekonomiska tillväxten och krisens effekter. I USA får företagen en högre andel av sin finansiering från kapitalmarknaderna än i EU, där den främst kommer från banklån. Bankernas relativa andel varierar från under 20 % i USA till över 60 % i några av EU:s medlemsstater.

5.2 Bankerna tenderar att i större utsträckning bevilja lån under en ”normal” lågkonjunktur och mildrar således effekterna på ekonomin. Situationen förändras dock om den ekonomiska krisen åtföljs av en finanskris. I detta fall blir lågkonjunkturerna i de länder där bankerna dominerar utlåningen tre gånger så allvarliga som i länder där den finansiella strukturen är mer marknadsorienterad (15).

5.3 Bristen på tillräcklig finansiering är det näst största problemet (efter att värva kunder, som är det största) för företagen i EU (16).

5.4 Det skulle utan tvekan vara mycket välgörande för den europeiska ekonomin om ECB injicerade kapital i det finansiella systemet för att underlätta för företagen att få lån.

6. Gräsrotsfinansiering med vinstsyfte (financial return crowdfunding)

6.1 Finansiering av små och medelstora företag

6.1.1 EESK har i flera yttranden tagit upp problemen med finansiering och framhållit hur viktiga de små och medelstora företagen är för Europas ekonomi (17).

6.1.2 Kreditåtstramningen (credit crunch) skadar ekonomin och hotar särskilt de små och medelstora företagens existens, eftersom banklån (som ofta är svåra att få) utgör en grundläggande källa till finansiering för dem. Detta är en av anledningarna till den kraftiga ökningen av arbetslösheten som drabbar vissa EU-medlemsstater särskilt hårt.

6.1.3 Eftersom det i allmänhet rör sig om investeringar av begränsad omfattning är gräsrotsfinansiering något som främst berör små och medelstora företag – bland dem även mikroföretag – som utgör en överväldigande majoritet av Europas företag (99,8 % av det totala antalet icke finansiella företag i EU-28) och vars bidrag till sysselsättningen är avgörande (67,2 % av arbetskraften (18)).

6.1.4 EESK konstaterar att det finns en viss skepsis till alternativa finansieringskällors effektivitet. Kommissionens meddelande om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (19) ansågs vara ett steg framåt, men otillräckligt för Europeiska sammanslutningen för små och medelstora företag, som anser att gräsrotsfinansiering kommer att användas av ett ”litet” antal företag. De nyetablerade företagen utgör endast 1 % av de små och medelstora företagen (20).

6.2 Finansiering av nyetablerade företag

6.2.1 EESK betonar att EU och medlemsstaterna måste främja och stödja gräsrotsfinansiering, särskilt vad gäller innovativa, nyetablerade företag. Nyetablerade företag som ägnar sig åt forskning och utveckling av högteknologiska projekt – som är ett av målen inom den digitala agendan – är särskilt intressanta på grund av sin potentiella möjlighet att främja tillväxt och sysselsättning. Detta innebär inte att man kan utesluta så kallade traditionella sektorer eller hantverkare som också kan vara mycket innovativa.

6.2.2 EESK föreslår också att EU och medlemsstaterna främjar och stöder gräsrotsfinansiering i syfte att utveckla och stödja social innovation, unga innovatörer och den sociala ekonomin. Organisationer inom den sociala ekonomin har en nyckelroll för att Europa 2020-strategin ska lyckas med att uppnå social integration och integration av utsatta grupper genom att skapa arbetstillfällen och förena sociala och ekonomiska värden.

6.2.3 Gräsrotsfinansiering är inte tillräckligt för att finansiera den dagliga driften av ett företag, men är särskilt väl lämpat för den typ av initiativ som ofta drivs av unga företagare som vill utveckla ett konkret företagsprojekt.

7. Gräsrotsfinansiering i EU:s finansiella ekosystem

7.1 EESK konstaterar att gräsrotsfinansiering kan få en viss betydelse som finansieringskälla tillsammans med andra icke traditionella former, såsom företagsänglar eller riskkapital (venture capital), win-win-lån (21) osv. I dagsläget är dock det stora problem som de ekonomiska och monetära myndigheterna står inför (förutom kreditåtstramningen) de höga garantier som krävs.

7.2 Om man i EU främjar andra finansieringskanaler än banker skulle detta kunna bidra till att stärka den tendens som kunde skönjas redan för tjugo år sedan, nämligen en större benägenhet hos företagen att vända sig till kapitalmarknaderna. Man måste beakta solvenskraven för att garantera att det investerade kapitalet återbetalar sig samt stärka den rättsliga säkerheten för denna finansieringskälla.

8. Gräsrotsfinansiering utan vinstsyfte (crowdfunding with non-financial return)

8.1 Donationer, räntefria lån och kostnadsfri överlåtelse av rättigheter kan användas i förbindelse med icke kommersiella projekt, men det handlar vanligtvis om solidariska bidrag till sociala initiativ som drivs av ideella organisationer. Sponsring kan bidra till att kulturella eller idrottsliga verksamheter lanseras eller upprätthålls.

8.2 Gräsrotsfinansiering är en vanlig finansieringsmodell mellan sociala företag. Modellens potential, särskilt vad gäller inkluderande entreprenörskap, måste bedömas inom den bredare ramen för kommissionens initiativ för socialt företagande.

8.3 Med tanke på att medlemsstaterna har olika skatteregler för donationer och vissa former av investeringar stöder EESK kommissionens förslag att undersöka vilka effekter skattelättnaderna har.

9. Särskilda kommentarer

9.1 Behovet av EU-lagstiftning

9.1.1 Gräsrotsfinansieringen kan bara stärkas som en alternativ finansieringsmodell om investerarnas förtroende främjas. Lagstiftaren bör spela en central roll i denna fråga.

9.1.2 Kommissionen nämner eventuella framtida åtgärder som den ska anta när den tagit del av expertgruppens bedömning. EESK anser att stärkande av gränsöverskridande gräsrotsfinansiering med säkerhet skulle kräva en lagstiftning där de kriterier som medlemsstaterna redan har antagit (eller håller på att anta) harmoniseras. På dessa ”nya marknader” bör man ägna särskild uppmärksamhet åt konsumentintresse och konsumentskydd.

9.1.3 Harmoniseringen skulle kunna ske genom att man antar en förordning om plattformar för gräsrotsfinansiering med vinstsyfte. Förordningen skulle som minimum omfatta — former, — tjänster som ska tillhandahållas, — beloppstak, — upplysningsplikt (inbegripet eventuella intressekonflikter), — undantag från tillämpningsområdet, — förbud (särskilt avseende förbud mot förvärvande och offentliggörande av relaterade projekt), — krav på lika konkurrensvillkor, — finansiella krav och — krav på offentlig registrering (offentliggörande och insyn).

9.1.4 Sponsringsverksamhet och andra verksamheter utan vinstintresse bör undantas från eventuell EU-lagstiftning, eftersom de inte är förbundna med samma risker som verksamheter med vinsintresse. Eventuella oegentligheter omfattas redan av medlemsstaternas förvaltningsrätt och straffrätt.

9.1.5 EESK föreslår att man överväger reglering av gräsrotsfinansiering när det gäller följande: — Utfärdande eller tecknande av värdepapper i aktiebolag (köp av obligationer eller aktier). — Utfärdande eller tecknande av värdepapper i bolag med begränsat ansvar. — Räntebärande lån (till privatpersoner eller företag).

9.1.6 En eventuell EU-lagstiftning bör vara flexibel och balanserad, undvika för mycket reglering (som kan bli ett hinder för spridningen av gräsrotsfinansiering) och garantera att investerarna skyddas. Det vill säga att den bör vara objektiv, öppen, motsvara de mål som ligger till grund för den och ha en hög skyddsnivå för investerare.

9.1.7 Investerarna bör under alla omständigheter vara medvetna om att en viss risk aldrig kan undvikas.

9.1.8 Enkla administrativa förfaranden och ett minimum av byråkrati är de grundläggande principerna. Dessutom krävs — lika konkurrensvillkor, — sänkta administrativa kostnader och — korta handläggningstider.

9.1.9 Reglerna bör säkerställa att plattformarna för gräsrotsfinansiering agerar enligt några grundläggande principer: — neutralitet, — aktsamhet, — tillvaratagande av kundernas intressen och god kundinformation, — avsaknad av otillbörliga affärsmetoder i marknadsföringen, — tillgång till förfaranden för klagomål.

9.1.10 Informationen till potentiella investerare bör vara — tydlig och relevant, — ändamålsenlig och komplett, — objektiv och korrekt, — icke vilseledande genom handling eller underlåtelse.

9.1.11 De projektansvariga som lägger ut sina projekt på internet kommer att få sina immateriella rättigheter skyddade när förordningen om inrättandet av ett enhetligt europeiskt patent träder i kraft.

9.2 Främjande av alternativa finansieringskällor

9.2.1 EESK anser att de offentliga myndigheterna bör genomföra informationskampanjer om gräsrotsfinansiering för att uppmuntra företagen att i högre grad använda sig av kapitalmarknaderna. Man bör i synnerhet rikta relevant information till de små och medelstora företagen i samarbete med deras organisationer.

9.2.2 Utbildning av såväl företagare som investerare – i synnerhet företagare som befinner sig i en ogynnsam situation – kommer också att spela en viktig roll när gräsrotsfinansieringen integreras i den europeiska ekonomin. Det bör också avsättas tillräckliga medel för att överföra relevant kunskap till plattformarnas förvaltningar och för konkret utvärdering av vilka risker transaktionerna innebär.

9.2.3 Gräsrotsfinansiering utan vinstsyfte Kommittén konstaterar följande: — Gräsrotsfinansiering kan stimulera de gemensamma europeiska värderingarna, såsom solidaritet, pluralism, demokrati och frihet. Därför är det viktigt att EU även på detta område vidtar åtgärder som kompletterar medlemsstaternas åtgärder genom att stödja inrättandet av plattformar av europeiskt intresse för projekt som har som mål att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och där arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och andra företrädare för det organiserade civila samhället kan spela en aktiv roll. — Gräsrotsfinansiering bör erkännas specifikt i medlemsstaternas lagstiftningar som den nya form av sponsorverksamhet den är, inte bara till formen utan även till innehållet, eftersom det är fråga om produktinnovation och innovativa processer. Detta är en aspekt som bör erkännas och stödjas av medlemsstaterna.

Bryssel den 9 juli 2014 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Henri MALOSSE

(1) Alvin Toffler, ”The Third Wave”, s. 86 och framåt.

(2) EUT C 177, 11.6.2014, s. 1.

(3) Europaparlamentets resolution ”En strategi för konsumentpolitiken i EU” – 2012/2133(INI).

(4) COM(2013) 150 final.

(5) Se EESK:s yttrande, EUT C 327, 12.11.2013, s. 11.

(6) Direktiv 2003/71/EG (EUT L 345/64) ändrat genom direktiv 2010/73/EU (EUT L 327/1).

(7) Direktiv 2004/39/EG (EUT L 145/1).

(8) Direktiv 2007/64/EG (EUT L 319/1).

(9) Direktiv 2008/48/EG (EUT L 133/66).

(10) Förslag till direktiv COM(2011) 142 final.

(11) Massolution (2013), Crowdfunding Industry Report 2012, http://www.crowdsourcing.org/research

(12) European Banking Federation Facts and Figures (2012): http://www.ebf-fbe.eu/uploads/FF2012.pdf

(13) http://www.bruegel.org/nc/blog/detail/article/1330-the-crowdfunding-phenomenon

(14) Se EESK:s yttranden om ”Finansiering för företag: en undersökning av alternativa finansieringsmekanismer” och ”Långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin” (ännu ej publicerade i EUT).

(15) Financial structure and growth. BIS Quarterly Review, mars 2014.

(16) ECB: Survey on the access to finance of SMEs in the euro area, 2013.

(17) EUT C 77, 31.3.2009, s. 23, EUT C 27, 3.2.2009, s. 7, EUT C 351, 15.11.2012, EUT C 48, 15.2.2011, s. 33.

(18) Eurostat: Structural business statistics overview, december 2013.

(19) COM(2014) 168 final.

(20) UEAPME (Europeiska sammanslutningen för hantverksföretag och små och medelstora företag), meddelande av den 27 mars 2014.

(21) http://www.bofidi.be/en/nieuws-3/recent-posts/148-winwinloananinterestingalternativemethodoffinancing