[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 26.6.2006

KOM(2006) 354 slutlig

2006/0116 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter)

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Syftet med förslaget till ett nytt finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter är att skapa en rättslig grund för det program som skall ersätta Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR), vilket bygger på två förordningar som löper ut vid utgången av 2006[1].

2. Liksom när det gäller EIDHR kommer det specifika syftet med det nya instrumentet att vara att bidra till uppfyllelsen av EU:s politiska målsättningar när det gäller främjande av mänskliga rättigheter och demokrati inom ramen för de yttre förbindelserna, såsom dessa anges i fördragen[2] och genom åren formulerats i en rad meddelanden från kommissionen, resolutioner från Europaparlamentet och slutsatser av rådet. Dessa övergripande målsättningar återspeglas i EU:s riktlinjer om människorättsliga frågor[3] och lyser på olika sätt igenom i stabiliserings- och associeringsprocessen[4], den europeiska grannskapspolitiken[5], Europeiskt samförstånd om utveckling[6] och i nya regionala initiativ såsom EU:s strategi för Afrika[7], EU:s strategiska partnerskap med Latinamerika[8] och EU:s politik gentemot Asien[9]. Den politiska ramen för EIDHR upprättas i huvudsak genom två meddelanden från kommissionen från 2000 och 2001[10].

3. Liksom EIDHR kommer det nya instrumentet att utformas som ett komplement till de andra instrument som finns för att genomföra EU:s politik för demokrati och mänskliga rättigheter och som sträcker sig från politisk dialog och diplomati till olika instrument för finansiellt och tekniskt samarbete, däribland såväl geografiska som tematiska program. Det kommer också att komplettera de mera krisbetonade insatserna inom ramen för det nya stabilitetsinstrumentet.

4. Även om målen i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter i allt högre grad införlivas i dessa olika instrument, kommer det nya finansieringsinstrumentet att ha en speciell, kompletterande roll genom dess övergripande natur och den möjlighet det ger att vidta oberoende åtgärder. Liksom i fråga om EIDHR gör detta det möjligt att samarbeta med det civila samhället i känsliga frågor som rör mänskliga rättigheter och demokrati genom att det nya instrumentet, i motsats till de på lång sikt programplanerade geografiska programmen, ger den flexibilitet som krävs för anpassning till föränderliga omständigheter eller stöd till nytänkande. Det skapar också en kapacitet på gemenskapsnivå att formulera och stödja särskilda mål och åtgärder på internationell nivå som inte är bundna till vare sig särskilda geografiska områden eller särskilda kriser, något som kan kräva samarbete över nationsgränserna eller inbegripa insatser såväl inom gemenskapen som i en rad tredjeländer. Det ger den nödvändiga ramen för insatser som kräver en konsekvent politik, ett enhetligt förvaltningssystem och gemensamma verksamhetsnormer. Ett exempel på sådana insatser är EU:s valövervakning.

5. Mot bakgrund av den radikala förenkling av regleringsstrukturerna för det externa biståndet som planeras hade kommissionen först tänkt föreslå att den framtida ramen, efter EIDHR, för dess verksamhet som specifikt rör demokrati och mänskliga rättigheter skulle få formen av ett tematiskt program, med de fyra föreslagna förordningarna rörande det externa biståndet som rättslig grund[11]. Därför offentliggjorde kommissionen i januari ett meddelande om ett tematiskt program för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen inom ramen för den kommande budgetplanen för perioden 2007–2013[12], vilket hade utarbetats efter samråd under senare hälften av 2005[13]. Samråden har sedan dess fortsatt i syfte att förbereda programplaneringsdokumenten.

6. Med tanke på särarten hos EU:s åtgärder på området demokrati och mänskliga rättigheter – som är kopplade till ett specifikt mandat i fördragen – har i synnerhet Europaparlamentet länge argumenterat för en separat förordning i stället för ett tematiskt program, som var fallet i fråga om EIDHR. Kommissionen har hela tiden varit medveten om parlamentets farhågor, men ville först skapa ett interinstitutionellt samförstånd om den övergripande planen för förenkling av regleringsstrukturerna för det externa biståndet. Nu när detta verkar ha uppnåtts anser kommissionen det lämpligt att föreslå en separat förordning.

7. Förslaget återspeglar de viktigaste idéer som framförs i meddelandet om ett tematiskt program för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen inom ramen för den kommande budgetplanen för perioden 2007–2013, vilket innebär att de samråd som hölls i det sammanhanget har beaktats. På grund av tidsbrist har inga ytterligare samråd hållits om den föreslagna förordningen, som behöver antas i tid för att insatser skall kunna genomföras från och med 2007.

8. Det föreslagna instrumentet grundar sig dels på artikel 179.1 i EG-fördraget, som omfattar åtgärder inom ramen för utvecklingssamarbetet med utvecklingsländer, dels på artikel 181a.2 i EG-fördraget, som omfattar åtgärder inom ramen för det ekonomiska, finansiella och tekniska samarbetet med tredjeländer som inte är utvecklingsländer. Denna rättsliga grund borgar för en global räckvidd för instrumentet. Förordningen omfattas i sin helhet av medbeslutandeförfarandet enligt artikel 251 i EG-fördraget.

9. Förordningen har samma upplägg som de andra nyligen föreslagna finansieringsinstrumenten för det externa biståndet, som alla skall verka inom ramen för budgetplanen för perioden 2007–2013[14]. Förordningen är indelad i tre avdelningar i vilka fastställs mål och tillämpningsområdet för Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (avdelning I – artiklarna 1–3), allmänna regler för genomförandet av instrumentet (avdelning II – artiklarna 4–15) och slutbestämmelser (avdelning III – artiklarna 16–20).

10. Bestämmelserna i avdelning I artikel 1 återspeglar de strategiska mål för instrumentet som beskrivs i kommissionens meddelande om ett tematiskt program för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen inom ramen för den kommande budgetplanen för perioden 2007–2013[15]. I artikel 2 hänvisas till de olika områden som kan komma i fråga för bistånd inom ramen för instrumentet så att de mål som anges i artikel 1 kan uppnås. Förteckningen över särskilda åtgärder på varje sådant område är inte uttömmande och kan kompletteras med bistånd som ges för att tillgodose ett specifikt behov. Enligt artikel 2.3 skall det vara möjligt att genomföra gemenskapsbiståndet inom EU, förutsatt att de åtgärder som understöds är direkt knutna till situationer som uppstår i tredjeländer. Detta gäller särskilt rehabiliteringscentrer för tortyroffer inom EU och åtgärder som endast kan genomföras utanför det berörda tredjelandet.

11. I avdelning I artikel 3 fastställs de allmänna principerna för genomförandet av förordningen, närmare bestämt att

- det bistånd som ges inom ramen för Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter skall komplettera det bistånd som tillhandahålls genom de andra finansieringsinstrument som det hänvisas till i artikeln,

- biståndet skall vara förenligt med relevant EU-politik på området,

- samordning skall ske med medlemsstaternas motsvarande stödprogram,

- informationsutbyte med Europaparlamentet och det civila samhället skall eftersträvas.

12. I avdelning II artiklarna 4–6 beskrivs den allmänna förfarandemässiga ramen för tillhandahållandet av gemenskapens externa bistånd. Den överensstämmer med de riktlinjer som antogs i samband med reformen av förvaltningen av gemenskapens externa bistånd[16] och tar hänsyn till de erfarenheter som vunnits och de nya idéer som utvecklats sedan dess. I artikel 5 fastställs förfarandet för programplanering av biståndet genom strategidokument och eventuella ändringar av dessa. Strategidokument skall utarbetas i enlighet med dokumentet Common Framework and Procedure for Strategy Papers for the Thematic Programmes 2007-2013 [17]. De skall antas av kommissionen genom ett kommissionsbeslut som skall ha tillstyrkts av en förvaltningskommitté som består av företrädare för medlemsstaterna och har en företrädare för kommissionen som ordförande (artikel 16). För att sörja för att gemenskapsbiståndet på lämpligt sätt kompletterar medlemsstaternas och andra givares och aktörers bistånd skall samråd, även med företrädare för det civila samhället, äga rum under programplaneringsprocessen.

13. I artikel 6 fastställs att finansieringsbesluten inom ramen för instrumentet i allmänhet antas av kommissionen i form av årliga handlingsprogram, på grundval av strategidokumenten och eventuella ändringar av dessa. I det årliga handlingsprogrammet ingår alla typer av finansiering som avses i artiklarna 8 och 12 i denna förordning, och det omfattar särskilt det årliga arbetsprogrammet på grundval av artikel 110.1 i budgetförordningen[18]. Ändringar av det årliga arbetsprogrammet antas av kommissionen efter tillstyrkande av förvaltningskommittén. I de fall då sådana ändringar inte överstiger 20 % av det totala belopp som anslagits för det årliga arbetsprogrammet skall kommissionen underrätta förvaltningskommittén och Europaparlamentet. I undantagsfall (artikel 7) och för att finansiera stödåtgärder (artikel 8) får kommissionen anta finansieringsbeslut som inte täcks av strategidokumenten.

14. Genom artikel 7 om särskilda åtgärder förbättras kommissionens förmåga att reagera på oförutsedda situationer och händelseutvecklingar och införs en viss flexibilitet för att säkerställa ett effektivt genomförande av gemenskapens kompletterande externa bistånd för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. Kommissionen kan således besluta om biståndsåtgärder som ursprungligen inte omfattades av något strategidokument. När kommissionens beslut fattas utanför de strategidokument som godkänts av förvaltningskommittén gäller att det för finansieringsbeslut för åtgärder som överskrider 5 miljoner euro krävs ett tillstyrkande av förvaltningskommittén. I de fall då en särskild biståndsåtgärd uppgår till mindre än 5 miljoner euro skall kommissionen underrätta förvaltningskommittén och Europaparlamenten om åtgärden inom loppet av en månad efter antagandet.

15. Artikel 8 gör det möjligt för gemenskapen att med anslag för driftsutgifter och administrativa utgifter finansiera stödåtgärder som är nödvändiga för att genomföra förordningen och uppnå dess mål. Vid finansiering av stödåtgärder utanför strategidokumenten skall dessa enligt artikel 8.3 antas på samma sätt som särskilda åtgärder.

16. I artikel 9 förtecknas de enheter, organ och institutioner som kan komma i fråga för bistånd enligt förordningen. I linje med rådande praxis och de tillämpliga bestämmelserna för andra instrument för externt bistånd anges i artikel 9.1 en bred krets av organ och aktörer som kan komma i fråga, kompletterat med ett förbehåll i artikel 9.2, enligt vilken organ eller aktörer som inte finns förtecknade i artikel 9.1 kan få finansiering om detta är nödvändigt för att uppnå målen med förordningen.

17. Artikel 10 gör det möjligt för kommissionen att förvalta de åtgärder som finansieras enligt denna förordning med hjälp av förvaltningsmetoder som föreskrivs i budgetförordningen (centralt eller gemensamt med internationella organisationer). I enlighet med artikel 54 i budgetförordningen fastställs i artikel 10.2 kriterierna för att överlåta uppgifter rörande genomförandet av budgeten till offentligrättsliga organ på nationell nivå eller privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter.

18. I avdelning II artiklarna 11 och 12 förtecknas de olika formerna av budgetåtaganden och finansiering på grundval av kommissionens beslut om strategidokument (artikel 5), årliga handlingsprogram (artikel 6), särskilda åtgärder (artikel 7) och stödåtgärder (artikel 8). På grundval av artikel 108.1 i budgetförordningen fastställs i artikel 12 Europeiska centret för universitetssamarbete gällande de mänskliga rättigheterna och demokratisering som en möjlig stödmottagare enligt denna förordning, i syfte att säkerställa att den europeiska magisterutbildningen i mänskliga rättigheter och demokratisering och fortbildningsprogrammet mellan EU och FN kan fortsätta. Den rättsliga grunden för den pågående finansieringen av Europeiska centret för universitetssamarbete löper ut vid utgången av 2006[19]. Artikel 12 öppnar också för möjligheten till samfinansiering med medlemsstater, andra givarländer, internationella och regionala organisationer samt andra aktörer.

19. I avdelning II artikel 13 anges reglerna för deltagande i bidragskontrakt och upphandlingskontrakt som finansieras med stöd av denna förordning. Genom artikel 13 ges även fysiska och juridiska personer från tredjeländer som öppnar sina egna förfaranden för tilldelande av kontrakt och upphandlingsförfaranden för EU-medlemsstaterna möjlighet att delta i tilldelningen av upphandlingskontrakt eller bidragskontrakt enligt denna förordning. Denna bestämmelse överensstämmer med den upphävda förordningen om tillträde till gemenskapens externa bistånd[20].

20. I avdelning II artikel 15 åläggs kommissionen att övervaka och se över sina program enligt denna förordning och att regelbundet utvärdera programplaneringens effektivitet. Rapporterna skall överlämnas till medlemsstaterna och Europaparlamentet för kännedom och diskussion.

21. Avdelning III artiklarna 16–20 innehåller slutbestämmelser om inrättandet av en förvaltningskommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna i enlighet med rådets beslut[21] rörande kommittéförfaranden (artikel 16), om en årsrapport som kommissionen skall avge om genomförandet av biståndet enligt denna förordning (artikel 17), om det finansiella referensbeloppet för genomförandet av förordningen (artikel 18) samt om utvärdering av hur denna förordning har genomförts under de fyra första åren på grundval av ett kommissionsförslag (artikel 19).

22. I avdelning III artikel 20 fastställs att förordningen skall tillämpas under en sjuårsperiod, från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013. Det är absolut nödvändigt att förordningen kan träda i kraft före den 1 januari 2007, så att man kan säkerställa att det efter den 31 december 2006 fortfarande finns en rättslig grund för kompletterande externt bistånd för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. Den 31 december 2006 upphör den rättsliga grunden för Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter att gälla. För att yttre bistånd för demokrati och mänskliga rättigheter skall kunna tillhandahållas inom ramen för budgeten för 2007 krävs det således att denna förordning träder i kraft före den 1 januari 2007.

2006/0116 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 179.1 och artikel 181a.2,

med beaktande av kommissionens förslag[22],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[23], och

av följande skäl:

(1) För att göra gemenskapens externa bistånd mer effektivt har man utarbetat en ny ram med bestämmelser om hur biståndet skall planeras och tillhandahållas. Genom rådets förordning (EG) nr […] införs ett instrument för stöd inför anslutningen (nedan kallat ”föranslutningsinstrumentet”) för gemenskapens stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr […] upprättas ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument som direkt understöder EU:s grannskapspolitik. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr […] upprättas ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr […] upprättas ett stabilitetsinstrument som tillhandahåller stöd i krissituationer och uppkommande krissituationer samt vid särskilda globala hot eller hot som berör flera regioner. Genom den här förordningen upprättas ett europeiskt instrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen.

(2) I artikel 6.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställs att unionen bygger på principerna om frihet, demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt på rättsstatsprincipen, vilka principer är gemensamma för medlemsstaterna. Varje europeisk stat som respekterar dessa principer får enligt artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen ansöka om att bli medlem av unionen.

(3) Att främja demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är ett av de främsta målen för gemenskapens utvecklingspolitik och för dess ekonomiska, finansiella och tekniska samarbete med tredjeländer. Åtagandet att respektera, främja och skydda de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna utgör en grundsats i gemenskapens avtalsförbindelser med tredjeländer[24].

(4) I det europeiska samförstånd om utveckling som antogs gemensamt av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, kommissionen och Europaparlamentet[25] understryks att ”framsteg med skydd av de mänskliga rättigheterna, gott styre och demokratisering är grundläggande för fattigdomsminskning och hållbar utveckling”.

(5) Finansieringsinstrumentet bidrar till att målen för Europeiska unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik uppnås när det gäller att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten och sörja för respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

(6) Gemenskapens bidrag till att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten och sörja för respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna har sin grund i de allmänna principerna i det internationella regelverket för mänskliga rättigheter ( International Bill of Human Rights )[26] och i alla andra instrument för de allmänna mänskliga rättigheterna som antagits inom ramen för FN.

(7) Demokrati och mänskliga rättigheter hör oupplösligt samman. De grundläggande friheterna yttrandefrihet och föreningsfrihet är en förutsättning för politisk pluralism och den demokratiska processen, medan demokratisk kontroll och maktfördelning är viktiga för att bevara ett oberoende rättsväsen och en rättsstat, vilka i sin tur är nödvändiga för ett effektivt skydd av de mänskliga rättigheterna.

(8) De mänskliga rättigheterna kan ses mot bakgrund av allmänt accepterade internationella normer, medan demokrati måste ses som en process, något som växer fram inifrån och som rör alla delar av samhället och en rad institutioner som bör garantera deltagande, representation, lyhördhet och ansvarighet. Uppgiften att bygga upp och bevara en människorättskultur och att få demokratin att fungera för medborgarna – vilket är särskilt angeläget och svårt i framväxande demokratier – är en ständig utmaning som först och främst angår folket i det berörda landet.

(9) För att man skall kunna ta itu med frågorna ovan i god tid och på ett effektivt och flexibelt sätt även efter det att giltighetstiden löpt ut för rådets förordning (EG) nr 975/1999[27] och rådets förordning (EG) nr 976/1999[28], som utgör rättslig grund för Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter och som upphör att gälla den 31 december 2006, krävs särskilda finansiella medel och ett självständigt finansieringsinstrument som kan fortsätta att arbeta på ett oberoende sätt och som samtidigt kompletterar det humanitära biståndet och de långsiktiga utvecklings- och samarbetsinstrumenten.

(10) Gemenskapens bistånd enligt denna förordning är avsett att komplettera de andra instrument som finns för att genomföra EU:s politik för demokrati och mänskliga rättigheter och som sträcker sig från politisk dialog och diplomati till olika instrument för finansiellt och tekniskt samarbete, däribland såväl geografiska som tematiska program. Det kommer också att komplettera de mer krisbetonade insatserna inom ramen för stabilitetsinstrumentet.

(11) Framför allt tillhandahåller gemenskapen genom denna förordning bistånd som gör det möjligt att i partnerskap med det civila samhället ta itu med globala, regionala och nationella människorätts- och demokratiseringsfrågor och som fungerar både som tillägg och komplement till de åtgärder som gemenskapen och partnerländerna kommit överens om när det gäller samarbetet inom ramen för föranslutningsinstrumentet, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, instrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete, Cotonouavtalet med AVS-länderna samt stabilitetsinstrumentet.

(12) Målen i fråga om demokrati och mänskliga rättigheter införlivas i allt högre grad i alla befintliga finansieringsinstrument för externt bistånd. Gemenskapsbiståndet inom ramen för denna förordning kommer emellertid att ha en särskild kompletterande roll, eftersom det är övergripande till sin natur och inte är beroende av samtycke från tredjeländernas myndigheter. Detta möjliggör samarbete med det civila samhället när det gäller känsliga människorätts- och demokratifrågor och ger den flexibilitet som krävs för anpassning till föränderliga omständigheter eller stöd till nytänkande. Vidare skapas kapacitet inom gemenskapen att formulera och stödja särskilda mål och åtgärder på internationell nivå som inte är bundna till vare sig särskilda geografiska områden eller särskilda kriser, något som kan kräva samarbete över nationsgränserna eller inbegripa insatser såväl inom gemenskapen som i en rad tredjeländer. Förordningen tillhandahåller den nödvändiga ramen för insatser som kräver konsekvens i politiken, ett enhetligt förvaltningssystem och gemensamma verksamhetsnormer, t.ex. EU:s oberoende valövervakning.

(13) I EU:s ”riktlinjer för en stärkt operativ samordning mellan gemenskapen, företrädd av kommissionen, och medlemsstaterna på området för externt stöd” från 2001 betonas behovet av bättre samordning av EU:s externa bistånd när det gäller stöd för demokratisering och främjande av respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i hela världen. Kommissionen och medlemsstaterna bör sörja för att deras biståndsåtgärder kompletterar varandra.

(14) Gemenskapens bistånd för att främja demokrati och de mänskliga rättigheterna är av sådan relevans och räckvidd att kommissionen regelbundet och ofta bör utbyta information med Europaparlamentet.

(15) Kommissionen måste rådgöra med företrädare för det civila samhället samt andra givare och aktörer så tidigt som möjligt i programplaneringen för att underlätta de olika aktörernas bidrag och sörja för att deras biståndsåtgärder kompletterar varandra i största möjliga utsträckning.

(16) Gemenskapen måste snabbt kunna reagera på oförutsedda behov och vid särskilda omständigheter för att öka trovärdigheten och effektiviteten hos dess åtagande att främja demokrati och mänskliga rättigheter i länder där sådana situationer uppstår. Kommissionen måste därför kunna besluta om särskilda åtgärder som inte omfattas av strategidokument. Detta instrument för förvaltning av bistånd motsvarar dem som ingår i de andra finansieringsinstrumenten för externt bistånd.

(17) I denna förordning fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning .

(18) Det är nödvändigt att garantera det ekonomiska stödet till Europeiska centret för universitetssamarbete gällande de mänskliga rättigheterna och demokratisering, som erbjuder en europeisk magisterutbildning i mänskliga rättigheter och demokratisering och ett fortbildningsprogram mellan EU och FN, även efter det att giltighetstiden i slutet av 2006 löper ut för Europaparlamentets och rådets beslut 791/2004/EG av den 21 april 2004 om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område[29], som utgjorde rättslig grund för finansieringen.

(19) De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [30] .

(20) I enlighet med proportionalitetsprincipen är det, för att uppnå de grundläggande målen med förordningen, nödvändigt och lämpligt att fastställa bestämmelser om ett europeiskt instrument för demokrati och mänskliga rättigheter. Denna förordning går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de eftersträvade målen i enlighet med artikel 5 tredje stycket i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Avdelning I Mål och tillämpningsområde

ARTIKEL 1 MÅL

1. Denna förordning upprättar ett europeiskt instrument för demokrati och mänskliga rättigheter genom vilket gemenskapen skall tillhandahålla bistånd – inom ramen för gemenskapens utvecklingssamarbete och ekonomiska, finansiella och tekniska samarbete med tredjeländer – som skall bidra till att utveckla och befästa demokratin och rättsstaten samt respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

2. Biståndet skall framför allt syfta till att

a) öka respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna där de är mest hotade samt ge stöd till och visa solidaritet med offer för förtryck och våld,

b) stärka det civila samhällets roll i arbetet med att främja mänskliga rättigheter och demokratiska reformer, öka det politiska deltagandet och den politiska representationen och stödja konfliktförebyggande åtgärder,

c) stärka det internationella systemet för skydd av de mänskliga rättigheterna, verka för en fungerande rättsstat och främja demokrati,

d) öka förtroendet för demokratiska valprocesser genom att bygga ut valövervakningen och stödet i samband med val.

Artikel 2Tillämpningsområde

1. Med beaktande av artiklarna 1 och 3 skall gemenskapens bistånd ges på följande områden:

a) Stöd till demokrati och demokratiseringsprocesser, särskilt genom att stärka det civila samhällets roll när det gäller att

i) öka medborgarnas politiska deltagande och politiska representation, främja dialog och samarbete inom det civila samhället och bidra till att stärka marginaliserade befolkningsgrupper,

ii) främja principen om delaktighet i beslutsprocesser på nationell, regional och lokal nivå och verka för att män och kvinnor deltar på lika villkor i det civila samhället, näringslivet och politiken,

iii) sörja för ömsesidig respekt och pluralism såväl på det civila samhällets nivå som på politisk nivå genom att främja yttrande- och mötesfriheten, oberoende och ansvarsfulla medier, obehindrat tillträde till information samt föreningsfriheten,

iv) stärka rättsstaten och främja reform av lagstiftningen, ett oberoende rättsväsen och bekämpning av straffrihet samt bidra till att upprätta övergångsstrukturer för rättvisa och försoning, bland annat genom stöd till upprättande av tillfälliga internationella domstolar och till Internationella brottmålsdomstolen samt till deras verksamhet,

v) stödja reformer som syftar till verklig demokratisk ansvarighet och tillsyn, bland annat tillsyn av säkerhetssektorn, och främja åtgärder mot korruption,

vi) tillämpa åtgärder för konfliktförebyggande och konfliktlösning för att förhindra våldsamma konflikter, ta itu med grundläggande orsaker och utveckla lämpliga demokratiska processer för att kanalisera och komma tillrätta med motstridiga intressen.

b) Främjande och försvar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna såsom de fastställs i den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheterna och i andra internationella instrument som rör medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Detta inbegriper stöd till det civila samhället för

i) avskaffande av dödsstraffet, förhindrande av tortyr och misshandel samt rehabilitering av offer för tortyr och brott mot de mänskliga rättigheterna,

ii) människorättsförsvarare,

iii) kampen mot rasism och främlingsfientlighet samt alla former av diskriminering,

iv) minoriteter, etniska grupper och ursprungsbefolkningar,

v) kvinnors rättigheter,

vi) barns rättigheter,

vii) grundläggande arbetsnormer,

viii) utbildning och övervakning på områdena mänskliga rättigheter och demokrati.

c) Stärkande av det internationella systemet för skydd av de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen samt främjande av demokrati, särskilt genom att

i) stödja särskilda internationella och regionala instrument som rör mänskliga rättigheter, rättvisa och demokrati,

ii) främja samarbete med multilaterala och regionala organisationer,

iii) främja iakttagandet av internationell humanitär rätt.

d) Uppbyggnad av förtroendet för demokratiska val processer, särskilt genom att

i) sända ut valobservatörer från Europeiska unionen,

ii) bidra till att utveckla valövervakningskapacitet på regional och lokal nivå och stödja initiativ för att öka valdeltagandet och förtroendet för valprocessen.

2. Alla biståndsåtgärder som avses i denna förordning skall i största möjliga utsträckning främja jämställdhet, barns rättigheter, ursprungsbefolkningars rättigheter och konfliktförebyggande åtgärder.

3. Biståndsåtgärderna får genomföras på global eller regional nivå eller på tredjeländers territorium. De åtgärder som genomförs på en medlemsstats territorium skall vara direkt knutna till situationer som uppstår i tredjeländer.

Artikel 3 Komplementaritet och konsekvens i gemenskapsbiståndet

1. Gemenskapsbistånd inom ramen för denna förordning skall komplettera det bistånd som ges inom ramen för de förordningar som upprättar föranslutningsinstrumentet, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, instrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete, partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan[31] samt stabilitetsinstrumentet. Gemenskapsbistånd inom ramen för denhär förordningen skall ges om, och i den utsträckning som, dessa instrument inte ensamma kan ge det bistånd som behövs, eller om biståndet kan ges på ett effektivare sätt inom ramen för den här förordningen.

2. Kommissionen skall sörja för att de åtgärder som antas inom ramen för denna förordning överensstämmer med gemenskapens övergripande strategiska ram och i synnerhet med målen för de ovannämnda instrumenten, samt med andra relevanta gemenskapsåtgärder och åtgärder som föreskrivs i fördraget om Europeiska unionen.

3. För att öka effektiviteten och konsekvensen i gemenskapens och medlemsstaternas biståndsåtgärder skall kommissionen sörja för nära samordning mellan sin egen verksamhet och medlemsstaternas verksamhet såväl på beslutsnivå som ute på fältet. Samordningen skall innefatta täta samråd och ett regelbundet utbyte av relevant information under de olika faserna av biståndet, i synnerhet på fältet, och skall utgöra en viktig del av medlemsstaternas och gemenskapens programplanering.

4. Kommissionen skall regelbundet utbyta information med Europaparlamentet.

5. Kommissionen skall föra en dialog med det civila samhället beträffande genomförandet av målen för denna förordning.

Avdelning IIGenomförande

ARTIKEL 4 ALLMÄN RAM FÖR GENOMFÖRANDET

Gemenskapsbiståndet inom ramen för denna förordning skall genomföras genom följande åtgärder:

a) Strategidokument och eventuella ändringar av dessa

b) Årliga handlingsprogram

c) Särskilda åtgärder

Artikel 5Strategidokument och eventuella ändringar av dessa

1. Strategidokumenten skall innehålla en framställning av gemenskapens strategi för gemenskapsbiståndet inom ramen för denna förordning, gemenskapens prioriteringar, den internationella situationen och de viktigaste partnernas verksamhet.

2. I strategidokumenten skall anges de prioriterade områden som gemenskapen valt ut för finansiering, särskilda mål, förväntade resultat och resultatindikatorer. Även det finansiella referensbeloppet, såväl sammantaget som för varje prioriterat område och vid behov i form av ett intervall, skall anges.

3. Strategidokumenten och eventuella ändringar eller förlängningar av dessa skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 16.2. De får inte omfatta en längre tidsperiod än denna förordnings giltighetstid. Strategidokumenten skall ses över efter halva tiden eller vid behov.

4. Kommissionen och medlemsstaterna skall rådgöra med varandra och med andra givare och aktörer, inbegripet företrädare för det civila samhället, i början av programplaneringen så att deras respektive åtgärder kan komplettera varandra.

Artikel 6Årliga handlingsprogram

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 skall kommissionen anta årliga handlingsprogram på grundval av de strategidokument och eventuella ändringar av dessa som avses i artikel 5.

2. De årliga handlingsprogrammen skall ange eftersträvade mål, åtgärdsområden, förväntade resultat, förvaltningsmetod samt beräknat totalt finansieringsbelopp. De skall innehålla en beskrivning av de åtgärder som skall finansieras, uppgift om finansieringsbelopp för varje åtgärd och en vägledande tidsplan för dess genomförande. Målen skall vara mätbara och uppfyllas inom en viss tidsfrist.

3. De årliga handlingsprogrammen och eventuella ändringar eller förlängningar av dessa skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 16.2. Om en ändring av ett årligt handlingsprogrammen inte överstiger 20 % av det totala belopp som anslagits för det skall ändringen antas av kommissionen. Kommissionen skall underrätta den kommitté som avses i artikel 16.1.

4. Om ett årligt handlingsprogram ännu inte har antagits får kommissionen i undantagsfall på grundval av de strategidokument som avses i artikel 5 anta åtgärder som inte föreskrivits i ett årligt handlingsprogram enligt samma regler och förfaranden som gäller för de årliga handlingsprogrammen.

Artikel 7 Särskilda åtgärder

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 får kommissionen vid oförutsedda behov eller i särskilda situationer anta särskilda åtgärder som inte omfattas av strategidokumenten.

2. Eftersträvade mål, åtgärdsområden, förväntade resultat samt beräknat totalt finansieringsbelopp skall anges för de särskilda åtgärderna. Det skall lämnas en beskrivning av de åtgärder som skall finansieras, uppgift om finansieringsbelopp för varje åtgärd och en vägledande tidsplan för dess genomförande.

3. Om utgifterna för de särskilda åtgärderna överstiger 5 miljoner euro skall de antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 16.2.

4. Om utgifterna för de särskilda åtgärderna understiger 5 miljoner euro skall kommissionen underrätta medlemsstaterna om åtgärderna inom en månad efter antagandet av dess beslut.

Artikel 8 Stödåtgärder

1. Gemenskapsfinansieringen inom ramen för denna förordning får täcka utgifter för berednings-, uppföljnings-, kontroll-, revisions- och utvärderingsåtgärder som är direkt nödvändiga för att genomföra denna förordning och förverkliga dess mål, t.ex. undersökningar, möten, informationsåtgärder, utbildningsåtgärder och publiceringsåtgärder, utgifter med anknytning till datornät som används för informationsutbyte samt varje annan utgift för administrativt eller tekniskt stöd som kommissionen kan vara nödvändigt för programmens förvaltning. Den får vid behov även omfatta utgifter för åtgärder som syftar till att framhäva stödåtgärdernas gemenskapskaraktär samt för verksamhet som syftar till att förklara stödåtgärdernas mål och resultat för allmänheten i de berörda länderna.

2. Gemenskapsfinansieringen skall också täcka utgifter vid kommissionens delegationer för administrativt stöd som krävs för att förvalta åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning.

3. Stödåtgärder som inte omfattas av strategidokument enligt artikel 5 skall antas av kommissionen i enlighet med artikel 7.3 och 7.4.

Artikel 9Stödberättigade organ och aktörer

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 13 skall följande organ och aktörer vara berättigade till stöd inom ramen för denna förordning i syfte att genomföra de biståndsåtgärder som avses i artiklarna 6 och 7:

a) Det civila samhällets organisationer och lokala organisationer samt deras nätverk på nationell, regional och internationell nivå.

b) Offentlig- eller privaträttsliga ideella organ, institutioner och organisationer samt nätverk på nationell, regional och internationell nivå.

c) Internationella och regionala mellanstatliga organisationer.

d) Fysiska personer, om detta är nödvändigt för att målen med denna förordning skall uppnås.

2. Andra organ eller aktörer som inte anges i punkt 1 kan få stöd om detta är nödvändigt för att målen med denna förordning skall uppnås.

Artikel 10Förvaltningsförfaranden

1. De biståndsåtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning skall i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002[32] och eventuella ändringar av denna genomföras centralt eller gemensamt med internationella organisationer i enlighet med artikel 53.1 i den förordningen.

2. Kommissionen får i enlighet med artikel 54 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 besluta att överlåta uppgifter som omfattar myndighetsutövning, särskilt uppgifter som avser budgetgenomförande, till sådana organ som anges i artikel 54.2 c i den förordningen.

Artikel 11Budgetåtaganden

1. Budgetåtaganden skall göras på grundval av beslut som fattats av kommissionen i enlighet med artiklarna 6, 7 och 8.

2. Finansiering från gemenskapen får juridiskt sett ske i bland annat följande former:

a) Överenskommelser om gåvobistånd, beslut om gåvobistånd eller överenskommelser om bidrag.

b) Överenskommelser enligt artikel 54 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

c) Upphandlingskontrakt.

d) Anställningskontrakt.

Artikel 12Former av finansiering

1. Finansieringen från gemenskapen får ske i följande former:

a) Finansiering av projekt och program.

b) Gåvobistånd för finansiering av program som lämnats in av sådana internationella och regionala mellanstatliga organisationer som anges i artikel 9.1 c.

c) Gåvobistånd för driftskostnaderna för Europeiska centret för universitetssamarbete gällande de mänskliga rättigheterna och demokratisering, särskilt för det europeiska magisterprogrammet i mänskliga rättigheter och demokratisering och fortbildningsprogrammet mellan EU och FN, till vilka tredjelandsmedborgare har full tillgång, liksom övrig utbildning, fortbildning och forskningsverksamhet som främjar mänskliga rättigheter och demokratisering.

d) Bidrag till internationella fonder, särskilt sådana som förvaltas av internationella eller regionala organisationer.

e) Finansiering av mänskliga och materiella resurser för att Europeiska unionens valövervakningsuppdrag skall kunna genomföras effektivt.

f) Avtal om offentlig upphandling enligt artikel 88 i förordning (EG, Euratom) nummer 1605/2002[33].

2. Åtgärder som finansieras med stöd av denna förordning får samfinansieras, bland annat med

a) medlemsstaterna och deras lokala myndigheter, särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ,

b) andra givarländer, särskilt deras offentliga och halvoffentliga organ,

c) internationella och regionala mellanstatliga organisationer,

d) bolag, företag, andra privata organisationer eller aktörer och andra icke-statliga aktörer.

3. Vid parallell samfinansiering skall projektet eller programmet delas upp i flera tydligt identifierbara delprojekt som vart och ett finansieras av de olika parter som svarar för samfinansieringen, så att det alltid klart framgår för vilket ändamål medlen använts. Vid gemensam samfinansiering skall den totala kostnaden för projektet eller programmet fördelas mellan de parter som svarar för samfinansieringen och medlen läggas samman så att finansieringskällan för en viss verksamhet inom ramen för projektet eller programmet inte kan identifieras.

4. Vid gemensam samfinansiering får kommissionen ta emot och för de organs räkning som avses i punkt 2 a, b och c förvalta medel som är avsedda för genomförande av gemensamma åtgärder. Sådana medel skall hanteras som inkomster som avsatts för särskilda utgifter enligt artikel 18 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

5. Kommissionen får vid samfinansiering och i andra vederbörligen motiverade fall besluta att överlåta uppgifter som omfattar myndighetsutövning, särskilt uppgifter som avser budgetgenomförande, till de organ som avses i artikel 54.2 c i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

Artikel 13Deltagande i förfaranden samt regler om ursprung

1. Deltagande i tilldelningen av upphandlings- eller bidragskontrakt skall inom ramen för denna förordning vara öppet för varje fysisk person som är medborgare i och varje juridisk person som är etablerad i ett av gemenskapens medlemsländer, i ett av Europeiska gemenskapen erkänt officiellt kandidatland eller i en stat som är medlem i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Deltagande i tilldelningen av upphandlings- eller bidragskontrakt som finansieras inom ramen för denna förordning skall också vara öppet för varje fysisk person som är medborgare i och varje juridisk person som är etablerad i ett land som enligt OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd definieras som utvecklingsland, utöver de fysiska och juridiska personer som är stödberättigade enligt denna förordning. Kommissionen skall offentliggöra den förteckning över utvecklingsländer som upprättats av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd och uppdatera den på grundval av regelbundna översyner.

2. Deltagandet i tilldelningen av upphandlings- eller bidragskontrakt som finansieras inom ramen för denna förordning skall också vara öppet för varje fysisk person som är medborgare i och varje juridisk person som är etablerad i ett annat land än de som avses i punkt 1, i de fall där det finns en överenskommelse om ömsesidig tillgång till det berörda landets externa bistånd. Ömsesidig tillgång skall beviljas när ett land erbjuder medlemsstaterna och det berörda mottagarlandet stödberättigande på lika villkor.Ömsesidig tillgång skall fastställas genom ett särskilt beslut beträffande ett visst land eller en viss regional grupp av länder. Ett sådant beslut skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 16.2 och skall gälla under minst ett år.

3. Deltagandet i tilldelning av upphandlings- eller bidragskontrakt som finansieras inom ramen för denna förordning skall vara öppet för internationella organisationer.

4. Bestämmelserna i punkterna 1, 2 och 3 skall inte hindra att vissa kategorier av stödberättigade organisationer kan delta på grund av sin karaktär eller sin belägenhet med avseende på målen för de åtgärder som skall genomföras.

5. Experterna får vara av vilken nationalitet som helst. Detta påverkar inte tillämpningen av de kvalitetskrav och finansieringskrav som fastställs i gemenskapens regler om offentlig upphandling.

6. Om åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning genomförs centralt i indirekt form genom att delegeras till specialiserade gemenskapsorgan, internationella eller nationella offentligrättsliga organ eller privaträttsliga organ i enlighet med artikel 54.2 c i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, skall deltagandet i tilldelningen av förvaltningsenhetens upphandlings- och bidragskontrakt vara öppet för fysiska personer som är medborgare i de länder som har tillgång till gemenskapens kontrakt och bidrag i enlighet med principerna i punkt 1 eller i något annat land som är stödberättigat enligt förvaltningsenhetens regler och förfaranden, samt för juridiska personer som är etablerade i dessa länder.

7. Om gemenskapens bistånd omfattar en åtgärd som genomförs via en internationell organisation skall deltagandet i de berörda kontraktsförfarandena vara öppet för varje fysisk och juridisk person som är stödberättigad enligt denna artikel samt för varje fysisk och juridisk person som är stödberättigad enligt den organisationens regler, varvid hänsyn bör tas till att samma villkor skall gälla för samtliga givare. Samma regler skall gälla för varor, utrustning och experter.

8. Om gemenskapens bistånd omfattar en åtgärd som samfinansieras med ett tredjeland enligt principen om ömsesidighet, med en regional organisation eller med en medlemsstat, skall deltagandet i de berörda kontraktsförfarandena vara öppet för varje fysisk och juridisk person som är stödberättigad enligt denna artikel samt för varje fysisk och juridisk person som är stödberättigad enligt de regler som gäller i tredjelandet, den regionala organisationen eller medlemsstaten i fråga. Samma regler skall gälla för varor, utrustning och experter.

9. Varor och utrustning som köps in med stöd av ett kontrakt som finansieras inom ramen för denna förordning skall ha ursprung i gemenskapen eller i ett land som är stödberättigat enligt punkterna 1 och 2. Betydelsen av begreppet ”ursprung” i denna förordning definieras i den relevanta gemenskapslagstiftningen om ursprungsregler.

10. Kommissionen får i vederbörligen motiverade fall tillåta att fysiska och juridiska personer från länder som av tradition har ekonomiska band, handelsförbindelser eller geografiska band med grannländerna eller från andra tredjeländer deltar och att varor och utrustning av annat ursprung förvärvas och används.

11. Undantag kan motiveras av att produkterna eller tjänsterna inte finns tillgängliga på marknaderna i de berörda länderna, att fallet är extremt brådskande fall eller att reglerna för stödberättigande skulle göra det omöjligt eller alltför svårt att genomföra ett projekt, ett program eller en åtgärd.

12. Anbudsgivare som har tilldelats kontrakt skall respektera internationellt överenskomna grundläggande arbetsnormer, bland andra Internationella arbetsorganisationens grundläggande arbetsnormer och konventionerna om föreningsfrihet och kollektivförhandlingar, avskaffande av tvångsarbete och annat påtvingat arbete, undanröjande av diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning samt avskaffande av barnarbete.

Artikel 14Skydd av gemenskapens finansiella intressen

1. Varje överenskommelse eller kontrakt som är följer av genomförandet av denna förordning skall innehålla bestämmelser om skydd av Europeiska gemenskapens finansiella intressen, särskilt med avseende på bedrägeri, korruption och andra oegentligheter i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/1995[34], rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/1996[35] och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999[36].

2. Det skall i sådana överenskommelser och kontrakt uttryckligen anges att kommissionen och revisionsrätten skall ha rätt att utföra granskningar av handlingar eller granskningar på platsen hos varje kontraktspart eller underentreprenör som mottagit gemenskapsmedel. Det skall i överenskommelsen eller kontraktet också uttryckligen anges att kommissionen skall ha rätt att genomföra kontroller och inspektioner på platsen i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 2185/1996 av den 11 november 1996.

Artikel 15Utvärdering

1. Kommissionen skall regelbundet övervaka och se över sina program och utvärdera programplaneringens effektivitet för att kontrollera om målen har uppnåtts och för att kunna utforma rekommendationer i syfte att förbättra framtida åtgärder.

2. Kommissionen skall för kännedom överlämna utvärderingsrapporterna till den kommitté som avses i artikel 16.1 och till Europaparlamentet. Medlemsstaterna får begära att vissa utvärderingar tas upp i den kommitté som avses i artikel 16.1. Resultaten skall användas för att förbättra utformningen av programmen och tilldelningen av resurser.

3. Kommissionen skall när så är lämpligt inbegripa alla aktörer i utvärderingen av det gemenskapsbistånd som ges inom ramen för denna förordning. Vidare får det göras gemensamma utvärderingar med medlemsstater, internationella organisationer eller andra organ.

Avdelning III

SLUTBESTÄMMELSER

ARTIKEL 16 KOMMITTÉ

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté för demokrati och mänskliga rättigheter, nedan kallad ”kommittén”.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG[37] tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet. Den tidsperiod som avses i artikel 4.3 i rådets beslut 1999/468/EG skall vara 30 dagar.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

4. Protokollen från kommitténs möten skall överlämnas till Europaparlamentet för kännedom.

Artikel 17Årsrapport

1. Kommissionen skall granska framstegen i genomförandet av de biståndsåtgärder som vidtas med stöd av denna förordning och varje år till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet och resultaten samt, i största möjliga utsträckning, de viktigaste effekterna av biståndet. Rapporten skall utgöra en integrerad del av årsrapporten om genomförandet av Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och genomförandet av det externa biståndet samt av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter.

2. Årsrapporten skall innehålla information om de åtgärder som finansierats under det föregående året, resultaten av övervaknings- och utvärderingsverksamheten, de berörda partnernas deltagande samt om genomförandet av budgetåtaganden och betalningar, fördelade på globala, regionala och landsspecifika åtgärder och på stödområden. Den skall också omfatta en bedömning av i vilken utsträckning biståndet har kunnat uppfylla målen med denna förordning.

Artikel 18Finansiellt referensbelopp

Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av denna förordning skall för perioden 2007–2013 vara 1 103,702 miljoner euro. De årliga bemyndigandena skall fastställas av budgetmyndigheten inom de gränser som anges i budgetplanen för 2007–2013.

Artikel 19Översyn

Kommissionen skall senast den 31 december 2010 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med en utvärdering av hur denna förordning har genomförts under de tre första åren, i lämpliga fall tillsammans med ett lagstiftningsförslag med nödvändiga ändringar av instrumentet.

Artikel 20Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007 till och med den 31 december 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den [...]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS BENÄMNING:

Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter)

2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGEN

Politikområden(n) och verksamhet(er): Mänskliga rättigheter och demokrati – Europeiskt initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter (19.04)

3. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER

3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B.A-poster)) inklusive följande rubriker:

19.01.04.01 | Instrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete – Administrativa utgifter (delvis) |

19.01.04.02 | Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet – Administrativa utgifter (delvis) |

19.01.04.03 | Stabilitetsinstrumentet – Administrativa utgifter |

19.04.01 | Europeiska centret för universitetssamarbete |

19.04.02.01 | Mänskliga rättigheter och demokrati – Verksamheter som horisontellt och geografiskt omfattas av det europeiska grannskapsinstrumentet |

19.04.02.02 | Mänskliga rättigheter och demokrati – Verksamheter som horisontellt och geografiskt omfattas av instrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete |

19.04.02.03 | Mänskliga rättigheter och demokrati – Verksamheter som horisontellt och geografiskt omfattas av instrumentet inför anslutningen |

19.04.02.04 | Mänskliga rättigheter och demokrati – Verksamheter som horisontellt och geografiskt omfattas av stabilitetsinstrumentet |

19.04.03.01 | EU:s valövervakningsuppdrag – Verksamheter som horisontellt och geografiskt omfattas av det europeiska grannskapsinstrumentet |

19.04.03.02 | EU:s valövervakningsuppdrag – Verksamheter som horisontellt och geografiskt omfattas av instrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete |

19.04.04 | Förberedande åtgärd för att bygga upp ett nätverk för konfliktförebyggande |

19.04.05 | Avslutande av det tidigare samarbetet. |

Det bör noteras att det kommer att krävas en översyn av strukturen i budgetkapitel 19.04 om förslaget till förordning om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen antas.

3.2. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och påverka budgeten:

2007 – 2013

3.3. Budgettekniska uppgifter

Budget rubrik | Typ av utgifter | Nya | Bidrag från Eftaländer | Bidrag från ansökande länder | Rubrik i budgetplanen |

19.04 | Icke-obl.utg | Diff. anslag[38]/ Icke-diff. anslag[39] | JA | NEJ | NEJ | nr 4 |

4. SAMMANFATTANDE UPPGIFTER OM RESURSBEHOV

4.1. Finansiella resurser

4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Avsnitt nr | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följande budgetår | Totalt |

Driftsutgifter[40] |

Åtagandebemyndiganden | 8.1. | a | 130,673 | 136,963 | 141,764 | 145,825 | 151,873 | 320,533 | 1.027,631 |

Betalningsbemyndiganden | b | 64,422 | 101,890 | 129,824 | 142,211 | 150,358 | 438,926 | 1027,631 |

Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[41] |

Tekniskt och administrativt stöd | 8.2.4. | c | 9,406 | 10,248 | 10,599 | 10,712 | 11,240 | 23,866 | 76,071 |

TOTALT REFERENSBELOPP |

Åtagandebemyndiganden | a+c | 140,079 | 147,211 | 152,363 | 156,537 | 163,113 | 344,399 | 1.103,702 |

Betalningsbemyndiganden | b+c | 73,828 | 112,138 | 140,423 | 159,923 | 161,598 | 462,792 | 1103,702 |

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

( Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[42] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetplanen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

( Förslaget påverkar inte inkomsterna.

( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:

5. BESKRIVNING OCH MÅL

5.1. Mervärdet av en åtgärd på gemenskapsnivå, förslagets förenlighet med andra finansiella instrument; eventuella synergieffekter

Ett separat tematiskt program för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen, gemensamt för alla de fyra nya instrumenten, är motiverat, eftersom främjande av demokrati och mänskliga rättigheter återfinns bland de föreslagna målen och de stödberättigande åtgärderna för de tre geografiska instrumenten (europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, instrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete och instrumentet inför anslutningen) och för stabilitetsinstrumentet. Det kommer att bli möjligheter till specifika insatser inom ramen för de geografiska programmen. Demokrati och mänskliga rättigheter är typiska frågor av globalt intresse och relevans. Därför uppstår ett behov för gemenskapen att ha kapacitet att utforma och stödja specifika mål och åtgärder på internationell nivå som varken är geografiskt kopplade eller krisrelaterade. Dessutom kräver globala kampanjer i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati ett transnationellt tillvägagångssätt och kan inbegripa insatser både inom EU och i en rad partnerländer. För insatser såsom EU:s valövervakning krävs ett enda tematiskt program för att garantera konsekvens i politiken, ett enhetligt förvaltningssystem och gemensamma verksamhetsnormer.

5.2. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningen

Det övergripande målet skall vara att bidra till att utveckla och befästa demokrati, konfliktförebyggande och respekt för de mänskliga rättigheterna i enlighet med EU:s politik och riktlinjer och i nära samarbete med det civila samhället.

De centrala insatsområdena omfattar följande:

- Att främja de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna där de är mest i farozonen, särskilt yttrande- och föreningsfriheten och skyddet av människorättsförsvarare, eftersom dessa utgör grundförutsättningarna för verksamhet inom det civila samhället och för en utveckling i riktning mot demokrati. Att stödja offer för förtryck, särskilt till offer för tortyr och misshandel.

- Att stärka det civila samhällets roll i fråga om främjande av de mänskliga rättigheterna, demokratiska reformer och konfliktförebyggande, inbegripet stöd för att bredda den politiska representationen och det politiska deltagandet och utveckla dialogen med det civila samhället i splittrade samhällen.

- Att uppmuntra de grupper som inte är så väl representerade att göra sin röst hörd och delta i det civila samhället och det politiska systemet, att bekämpa alla former av diskriminering oavsett grund samt att främja minoriteters och ursprungsbefolkningars rättigheter.

- Att stärka kvinnors och barns rättigheter som ett särskilt mål och att integrera barns rättigheter och jämställdhet mellan könen i all verksamhet.

- Att stärka den internationella ramen för skydd av de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen och främjande av demokrati, särskilt internationella straffrättsliga mekanismer och grundläggande rättsliga instrument.

- Att bygga upp förtroendet för den demokratiska valprocessen genom att ytterligare utveckla EU:s valövervakning och stödet till valövervakningskapaciteten på regional och nationell nivå.

Programmet kommer att

- vara av global omfattning och stödja verksamhet på internationell, regional och nationell nivå, även inom EU, där det kan stödja verksamhet som har direkt anknytning till kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer; främja en integrerad syn på demokratibyggande och skydd av de mänskliga rättigheterna samt arbeta för lyhördhet för jämställdhetsfrågor och konfliktfrågor,

- huvudsakligen arbeta med och genom det civila samhället och stödja detta så att det blir en effektiv kraft för dialog och reform,

- tillhandahålla ekonomiskt och tekniskt stöd för insatser som inte kan genomföras på ett lämpligt eller effektivt sätt genom att integreras i andra gemenskapsprogram; dessa insatser kan också omfatta samarbete med internationella och regionala organisationer med särskild sakkunskap när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati.

5.3. Metod för genomförandet (preliminärt)

Centraliserad förvaltning

( Direkt av kommissionen

( Indirekt genom delegering till

( genomförandeorgan

( sådana av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen

( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

( Delad eller decentraliserad förvaltning

( Tillsammans med medlemsstaterna

( Tillsammans med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Artikel 10.2 i den föreslagna förordningen

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Övervakningssystem

Övervakningen och utvärderingen av det stöd som tidigare beviljats inom ramen för det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) har hittills skett på fyra nivåer. För det första finns det en uppgiftsansvarig från kommissionen som följer varje projekt och om möjligt gör ett besök på plats under projektets genomförande och gör en slutbedömning efter det att projektet slutförts. För det andra ingår EIDHR-projekt i det resultatorienterade övervakningssystem enligt vilket ytterligare övervakningsuppdrag genomförs av externa konsulter. För det tredje görs varje år särskilda EIDHR-bedömningar av projekt som hör till ett visst av EIDHR:s målområden. Slutligen ingår EIDHR-projekt i bredare utvärderingar som görs av utvärderingsenheten i Relex-gruppen och som omfattar antingen ett särskilt geografiskt område eller en sektor. Det här systemet för övervakning och utvärdering kommer att fortsätta enligt förslaget till förordning om ett europeiskt instrument för demokrati och mänskliga rättigheter.

6.2. Utvärdering

Under 2005 slutfördes två särskilda EIDHR-utvärderingar liksom en allmän konsekvensanalys av ett urval av 48 slutförda EIDHR-projekt. Efter samkörning av resultaten av de olika utvärderingskriterierna, däribland relevans och olika genomförandeaspekter, visade undersökningen att 70 % av de enskilda projekten bedömdes som utmärkta eller tillfredsställande. Enligt undersökningen har emellertid många av de organisationer som genomför projekt en begränsad förståelse för EIDHR som ett globalt program. Dessutom bör stödmottagare och målgrupper bli mer delaktiga både i behovsbedömning och utformning av förslag till projekt och i uppföljning och utvärdering. Eventuella kopplingar till och synergier med annan EU-finansierad eller icke EU-finansierad verksamhet har inte utforskats tillräckligt. Det framkom att en allmän bild av EU är att det inte är någon särskilt flexibel givare men att när väl stöd beviljats finns det många fördelar för de berörda organisationerna. EU anses som en viktig aktör när det gäller främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i världen och EU-finansiering är ofta rikligt tilltagen och innebär politiskt stöd för organisationerna.

En annan utvärdering omfattade slutförda projekt på områdena bekämpning av rasism och främlingsfientlighet samt främjande av minoriteters rättigheter och visade att EIDHR-finansiering på det området nådde fram till några av de mest utsatta befolkningsgrupperna i de mest problemfyllda miljöerna i världen. Fastän undersökningen inte närmare gick in på projekt som inte finansierades är det tydligt att det tas viktiga initiativ, alltifrån sådana som på bästa sätt använde EU-medel för att tillhandahålla tjänster under en begränsad tid för att lindra effekterna av rasism och främlingsfientlighet till sådana initiativ som utmärkte sig särskilt, där man arbetade under synnerligen svåra förhållanden och ändå tillämpade programplaneringsmetoder av senaste modell som med lokalt egenansvar kunde leda till en hållbar utveckling. Finansiering inom ramen för EIDHR har gett några icke-statliga organisationer strategisk frihet att genomföra större innovativa projekt som inte skulle ha kunnat genomföras utan stöd från EU och som kunde bli förebilder för framtida praxis vid centrala och lokala myndigheter, både på hemmaplan och internationellt, som ju i första hand är de som har det långsiktiga ansvaret för sitt folk. Vidare hade icke-statliga organisationer möjlighet att gå i spetsen för projekt och ifrågasätta vedertagen politik genom sina deltagarbaserade metoder och människorättsprinciper som ger ett verkligt mervärde och banar vägen för tillit som överbryggar etnisk splittring, där det inte finns något förtroende för byråkrati och, omvänt, där myndigheter känner sig trängda och inte vågar ta några risker med impopulära frågor som minoriteters rättigheter. Genom EIDHR har EU konkret kunnat visa de principer om mänskliga rättigheter och samarbete mellan olika etniska grupper som EU står för samtidigt som det visat sitt engagemang för det civila samhället och stöd till ett brett spektrum av olika förhållningssätt för att skydda de grundläggande rättigheterna.

Dessutom gjordes en särskild undersökning om hur man tar fram effektindikatorer för EIDHR. Denna omfattar förslag på effektindikatorer på program- och projektnivå och en handledning för EIDHR-partner om hur man tar fram fungerande indikatorer för ett projekt. Handledningen finns på EIDHR:s webbplats. Resultatet av undersökningen låg till grund för de föreslagna effektindikatorer för projekt som ingår i EIDHR:s ansökningsomgång 2005–2006 för att välja ut projekt i samband med globala kampanjer.

Under 2006 har två utvärderingsrapporter inkommit. De handlar om ett gemenskapsutbildningsprojekt om de civila aspekterna av krishantering och ett andinskt program för mänskliga rättigheter. Ytterligare två särskilda EIDHR-utvärderingar planeras för 2006.

På grundval av artikel 15 i förslaget till förordning kommer övervakning och utvärdering av det stöd som beviljas inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter att fortsätta som under tidigare år.

6.3. Halvtidsöversyn

Enligt artikel 19 i förslaget till förordning skall det göras en halvtidsöversyn av genomförandet av förordningen. Kommissionen skall senast den 31 december 2010 lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med en utvärdering av genomförandet av stöd som beviljats enligt förordningen under de tre första åren (2007–2009). Vid behov får kommissionen föreslå nödvändiga ändringar av instrumentet.

7. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Det hänvisas till artikel 14 i förslaget till förordning.

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOV

8.1. Personalbehov för åtgärden

Personalbehoven för att förvalta stödet uppskattas till 4,8 anställda (av alla personalkategorier) per 10 miljoner euro i åtagandebemyndiganden som förvaltas årligen. Sett till hela perioden innebär detta uppskattningsvis en total ökning på 775 tjänster i heltidsekvivalenter utöver den befintliga personalen på plats den 1 april 2006 för följande fyra instrument för yttre bistånd: instrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, stabilitetsinstrumentet och det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. De resurser som krävs för det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter kommer att täcka alla åtgärder inom ramen för förordningen. De resurser som behövs för 2007 är förenliga med det preliminära budgetförslaget för 2007.

8.2. Total budgetkonsekvens av personalbehov

De ytterligare personalbehov som behövs för att förvalta åtgärden jämfört med läget den 1 april 2006 kommer att finansieras via anslagen till utgifter för administrativt stöd (kontraktsanställda och lokalanställda). Dessa skall komplettera den övriga personal som arbetar med förvaltningen vid huvudkontoren och delegationerna (tjänstemän, tillfälligt anställda och övriga).

De beräknade kostnaderna har beaktats i punkt 4.1.1.

8.3 Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (Utgifter för administration)

Behovet av personal och administrativa resurser skall täckas av de anslag som vid den årliga anslagstilldelningen beviljats det generaldirektorat som ansvarar för åtgärden.

[1] Rådets förordning (EG) nr 975/1999, ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003, förordning (EG) nr 2240/2004 och förordning (EG) nr 2110/2005; Rådets förordning (EG) nr 976/1999, ändrad genom förordning (EG) nr 907/2003, förordning (EG) nr 2242/2004 och förordning (EG) nr 2112/2005.

[2] Artikel 11.1 i EU-fördraget; artiklarna 177.2 och 181a.1 i EG-fördraget.

[3] Riktlinjer för EU:s policy gentemot tredje land i fråga om dödsstraff, juni 1998. Riktlinjer för EU:s policy mot tredje land i fråga om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. april 2001. EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt, december 2003. EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, juni 2004.

[4] Jfr toppmötet i Zagreb i november 2000: http://europa.eu.int/comm/enlargement/intro/sap/summit_zagreb.htm

[5] Kommissionens strategidokument om den europeiska grannskapspolitiken, KOM(2004) 373 slutlig av den 12 maj 2004; rådets slutsatser av den 14 juli 2004.

[6] Gemensam förklaring från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik, ”Europeiskt samförstånd om utveckling”, antagen den 22 november 2005.

[7] ”EU och Afrika : mot ett strategiskt partnerskap”, antagen av Europeiska rådet den 15–16 december 2005.

[8] Kommissionens meddelande ”Ett stärkt partnerskap mellan Europeiska unionen och Latinamerika”, KOM(2005) 636 slutlig av den 8 december 2005.

[9] Kommissionens meddelande ”Europa och Asien: en strategisk ram för förbättrade partnerskap”, KOM(2001)469 slutlig av den 4 september 2001; kommissionens meddelande ”Ett nytt partnerskap med Sydostasien”, KOM(2003) 399 slutlig av den 9 juli 2003; kommissionens policydokument ”Ett alltmer utvecklat partnerskap - gemensamma intressen och utmaningar i förbindelserna mellan EU och Kina”, KOM(2003) 533 slutlig av den 10 september 2003; kommissionens meddelandet ”Ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien”, KOM(2004) 430 slutlig av den 16 juni 2004.

[10] Kommissionens meddelande om EU:s stöd till och övervakning av val, KOM(2000) 191 slutlig av den 11 april 2000; ”Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredje land”, KOM(2001) 252 slutlig av den 8 maj 2001.

[11] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet ”Yttre åtgärder via tematiska program inom ramen för den kommande budgetplanen för perioden 2007–2013”, KOM(2005) 324 slutlig av den 3 augusti 2005.

[12] KOM(2006) 23 slutlig av den 25 januari 2006.

[13] Se http://europa.eu.int/comm/external_relations/consultations/er.htm

[14] Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, instrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete samt stabilitetsinstrumentet.

[15] KOM(2006) 23 slutlig av den 25 januari 2006.

[16] On the Reform of the Management of External Assistance , SEK(2000) 814 av den 16 maj 2000.

[17] Kommissionens arbetsdokument antaget av den interna gruppen för kvalitetsstöd den […].

[18] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

[19] Europaparlamentets och rådets beslut nr 791/2004/EG av den 21 april 2004 om upprättande av ett handlingsprogram för gemenskapen för att främja organ verksamma på europeisk nivå inom utbildningsområdet och för att stödja särskilda insatser på samma område (EUT L 138, 30.4.2004, s. 31).

[20] EUT L 344, 27.12.2005, s. 1; EUT L 344, 27.12.2005, s. 23.

[21] Rådets beslut 1999/468/EG (EGT L 184, 17.7.1999, s. 23).

[22] EUT C […], […], s. […].

[23] EUT C […], […], s. […].

[24] Kommissionens meddelande om införande av demokratiska principer och mänskliga rättigheter i avtal som ingås mellan gemenskapen och tredje land – KOM(1995) 216, 23.5.1995.

[25] EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

[26] International Bill of Human Rights omfattar den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter syftande till dödsstraffets avskaffande.

[27] EGT L 120, 8.5.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2110/2005 (EUT L 344, 27.12.2005, s. 1).

[28] EGT L 120, 8.5.1999, s. 8. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2112/2005 (EUT L 344, 27.12.2005, s. 23).

[29] EUT L 138, 30.4.2004, s. 31.

[30] EGT C 184, 17.7.1999, s. 23.

[31] EGT L 317, 15.12.2000, s. 3; EUT L 385, 29.12.2004, s. 88.

[32] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[33] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[34] EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[35] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[36] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[37] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[38] Differentierade anslag

[39] Icke-differentierade anslag

[40] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.

[41] Utgifter som omfattas av artikel xx 01 04 i avdelning xx.

[42] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.