Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till rådets beslut om åtgärder för finansiellt stöd till innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag - initiativ för tillväxt och sysselsättning"

(98/C 251/08)

BAKGRUND

- Förslag till rådets beslut om åtgärder för finansiellt stöd till innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag - initiativ för tillväxt och sysselsättning (),

- Rådets beslut den 16 mars 1998 att i enlighet med artikel 198c första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén om förslaget.

- Presidiets beslut den 12 mars 1998 att utarbeta ett yttrande om ärendet och överlåta beredningen av yttrandet till utskott 6 "Sysselsättning, ekonomisk politik, inre marknaden, industri, småföretag".

- Det utkast till yttrande (CdR 46/98 rév.) som utskott 6 antog den 6 april 1998 (föredragande: Jorma Virtanen; medföredragande: Gordon Keymer).

- Regionkommittén anser att kommittén redan tidigare har fäst uppmärksamhet vid de små och medelstora företagens roll för skapandet av arbetsplatser och i synnerhet vid behovet av riskfinansiering för innovativa företag i Europa i t.ex. yttrandena om "Förslag till rådets beslut om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag inom Europeiska unionen (1997-2000) - Att till fullo utnyttja de europeiska små och medelstora företagens möjligheter till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft" (), "Meddelande från kommissionen - Gemenskapens strukturinsatser och sysselsättning" (), "Grönbok om innovation" () och "Första handlingsplanen för innovation i Europa" ().

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande vid sin 23:e plenarsessionen den 13-14 maj 1998 (sammanträdet den 14 maj).

1. Inledning: Det centrala innehållet i kommissionens dokument

Kommissionen föreslår att man skall inrätta tre nya finansieringsinstrument för att stödja innovativa och växande små och medelstora företag. Programmet skall vara i kraft i tre år (1998-2000) och sammanlagt reserverar man i budgeterna för dessa år 420 miljoner ecu för det. De tre finansieringsinstrumenten som kommissionen föreslår är följande:

- En riskkapitalfond, med vars hjälp man förbättrar företagens möjligheter att erhålla kapital. Fonden skulle förvaltas av Europeiska investeringsfonden (EIF). EIF skulle dock inte verka direkt, utan skulle använda sig av regionala eller tematiska investeringsfonder som är specialiserade på små och medelstora företag. Man föreslår att 40 % av hela budgeten för programmet skall användas för denna riskkapitalfond.

- Finansiellt stöd till upprättandet av gränsöverskridande samriskföretag, med vars hjälp kommissionen skall stödja små företags internationalisering inom EU genom att delta i de kostnader som hänför sig grundandet av ett gränsöverskridande företag. Bidraget på maximalt 100 000 ecu kan täcka högst 50 % av de stödberättigade kostnaderna, bl.a. för marknadsundersökningar och utarbetande av rättsliga handlingar och högst 10 % av investeringar i anläggningstillgångar. Man föreslår att 20 % av hela budgeten för programmet skall användas för detta stöd.

- Ett garantisystem, vars syfte är att öka tillgången på lån till små företag. Garantisystemet skulle administreras av EIF. Avsikten är att utnyttja redan existerande nationella eller regionala garantisystem och öka deras risktagningsförmåga med detta nya instrument. Den centrala tanken är att förbättra finansieringsmöjligheterna för i synnerhet sådana innovativa företag för vilka tillgången på lån är problematisk pga. de risker som hänför sig till finansieringen. Man föreslår att 40 % av hela budgeten för programmet skall användas för detta system. De medel som tilldelas ur budgeten täcker alla kostnader som programmet ger upphov till. Man uppställer på förhand en övre gräns för programmets kostnader.

2. Motiveringarna för programmet

2.1. I samband med toppmötet i Amsterdam fick sysselsättningen en mer central roll än tidigare i unionens politik. Unionen gavs dock inte någon särskild behörighet inom sysselsättningspolitiken, utan den nya sysselsättningsavdelningen har främst en samordnande betydelse. Av denna orsak är det viktigt att man inom de områden som gemenskapen har behörighet i snabbt och målmedvetet vidtar åtgärder för att främja sysselsättningen.

2.2. I Amsterdam kom man överens om att man bör börja utveckla gemenskapsåtgärder som i synnerhet förbättrar utvecklingsmöjligheterna för innovativa små och medelstora företag. Detta bekräftades vid sysselsättningstoppmötet i Luxemburg. Redan i samband med den tidigare diskussionen om innovation konstaterades att en viktig faktor som minskar innovationsförmågan i Europa är den relativt ringa tillgången till riskfinansiering. Enligt handlingsplanen som kommissionen presenterade i november 1996 bör man öka riskfinansieringen med åtgärder på såväl regional och nationell som på gemenskapsnivå. Det program som behandlas här är uttryckligen ett instrument utvecklat av gemenskapen för att öka tillgången till riskfinansiering för innovativa företag. Regionkommittén är nöjd med att man i detta ärende har framskridit snabbt och målmedvetet.

3. Allmänna kommentarer

3.1. De små och medelstora företagens roll för att skapa arbetsplatser är mycket viktig. Nya arbetsplatser uppstår då nya företag grundas och då existerande företag utökar sin arbetskraft. Vid grundandet av företag är de viktigaste faktorerna en fungerande affärsidé, gott ledarskap och finansieringen. Utöver finansiering för själva grundandet behövs också startfinansiering, vilket ofta har gett upphov till problem. Utöver dessa faktorer måste ett nygrundat företag också vara i kontakt med myndigheter för tillstånds- och andra ärenden, göra marknadsundersökningar och samla annan information om samhället.

3.2. De innovativa små och medelstora företagen uppstår vanligen på basis av grundarnas goda affärsidéer, men samtidigt lider de ibland av bristfällig ledningsförmåga. Bristen på företagsledningsförmåga kan ibland vara en avgörande riskfaktor som gör ett nytt företag ointressant för investerare. Å andra sidan kan en ny investerare också styra företaget i riktning mot en mer professionell ledning.

3.3. Innovativa företag är mycket dynamiska och därför motsvarar de traditionella finansieringsformerna sällan deras behov. De kan behöva finansiering oregelbundet och ofta oväntat. Upprätthållandet av marknadspositionen och produktutvecklingen även kan förutsätta nya investeringar i rask följd.

3.4. Atmosfären i samhället och det bemötande samhället erbjuder nya företagare eller företagare som planerar att inleda verksamhet utgör också viktiga faktorer. Om den nya företagarens verksamhetsmiljö är uppmuntrande och företagarvänlig uppstår med stor sannolikhet innovativa små och medelstora företag som är beredda att vid tillfälle utvidga sin verksamhet.

3.5. Bankerna binder sina finansieringsbeslut till realsäkerheter som endast är tillgängliga i begränsad utsträckning. Dessa kan vara depositioner eller fast egendom och den fasta egendomen värderas ofta ganska lågt under ekonomiskt osäkra tider. Andra säkerheter kan vara företagsägarnas egendom.

3.6. Nya innovativa företag och företag med ny teknologi har svårt att få traditionellt riskkapital. Av denna orsak behöver de särskilda riskkapitalfonder och fonder för grundande av företag. Privata investeringsfonders investeringar och rådgivningstjänster spelar också en viktig roll. Ofta kan dock en regional riskfinansierare bäst ta hänsyn till företagets verksamhetsmiljö, dess historia och andra speciella förhållanden och ställa de existerande riskerna i förhållande till erforderliga säkerheter. På så sätt kan också lägre lånebelopp beaktas bättre.

4. Särskilda kommentarer

4.1. Programmets syfte

4.1.1. Syftet med programmet är att finna förutsättningar för att den sysselsättningsskapande potentialen hos mindre företag inom sektorer med hög tillväxt, särskilt små och medelstora företag (SMF) som utnyttjar tekniska framsteg, skall frigöras, och att underlätta bildandet och den fortsatta tillväxten av innovativa företag genom en ökad tillgång till finansiering till stöd för deras investeringsverksamhet och därigenom stimulera skapandet av sysselsättning. Målsättningen är den rätta. Programmets syfte att stödja skapandet av nya arbetsplatser genom att underlätta bildandet och den fortsatta tillväxten av SMF med hjälp av ett nytt finansieringssystem bör även understödjas.

4.1.2. Regionkommittén vill betona programmets sysselsättningspolitiska syften. Erfarenheten har visat att man med små insatser genom regionala riskfonder kan främja uppkomsten av nya arbetsplatser. Regionkommittén uppmanar kommissionen att ombesörja att en tillräcklig del av insatserna i detta program riktas till redan existerande regionala riskfonder eller sådana som håller på att bildas. Dessutom bör man enligt Regionkommittén prioritera sådana små företag som omedelbart ger upphov till nya arbetsplatser.

4.1.3. Regionkommittén uppmanar kommissionen att säkerställa att även små företag inom mindre utvecklade regioner enkelt kan delta i programmet. Inom de starka regionerna i Europa förekommer naturliga täta nätverk mellan stora tekniska företag, forskningsinstitut och SMF. I de mindre utvecklade och avlägsna regionerna saknar SMF dessa nätverk.

4.2. Begreppet innovation

4.2.1. Begreppet innovation bör preciseras. Begreppet innovation får vid verkställandet av programmet inte begränsas till att omfatta endast företag för avancerad teknik. Att utnyttja tekniska framsteg är en väsentlig del av innovativ företagsverksamhet, men omfattar inte allt. Innovation bör alltså ges en tillräckligt vid definition så att besluten kan verkställas på ett jämlikt sätt i de olika europeiska regionerna.

4.2.2. Innovation bör ges en omfattande definition på det sätt som man gjorde i kommissionens grönbok om innovation (). På så sätt kan företagsverksamhet alltid anses vara innovativ om den tar i bruk ny teknik eller om man t.ex. i produktutvecklingen eller marknadsföringen använder nya metoder som i form av exempel även kan vara till nytta för regionens övriga SMF. Innovation skulle alltså inte endast definieras med hjälp av teknik, utan man skulle också ta hänsyn till de övriga delområdena i företagsverksamhet, allt från management till produktutveckling och marknadsföring utan att glömma företagets redovisning, som förbättrar lönsamheten och kostnadseffektiviteten.

4.2.3. Regionkommittén vill också påpeka att ur den regionala utvecklingens perspektiv kan ett företag även vara innovativt om det representerar en bransch som avviker från regionens normala näringsstruktur förutsatt att den kan ha utvecklingsmöjligheter inom regionen. Eftersom begreppet innovation är så mångfacetterat skulle finansieringsbesluten i flera fall bäst kunna fattas på regional nivå där man har den bästa kunskapen om företagen och deras verksamhet.

4.2.4. Regionkommittén föreslår att man till ingressen i beslutet lägger ett nytt inledningskapitel enligt följande: "Vid verkställandet av detta beslut tillämpas den definition på innovation som kommissionen presenterat i kapitel 1 i Grönbok om innovation (2)

(2) KOM(95) 688 slutlig.".

4.2.5. Därtill föreslår Regionkommittén att sista meningen i inledningskapitlet i bilaga I ändras enligt följande: "ETF Start kommer att förstärka ETF, som upprättats av EIB i samarbete med EIF, genom att följa en investeringspolitik med en högre riskprofil, både i fråga om de förmedlande fonderna och deras investeringspolitik och en investeringspolitik som riktar sig till även andra innovativa företag än de med teknisk inriktning."

4.3. Finansieringsinstrumenten

4.3.1. Regionkommittén godkänner europeiska kommissionens förslag att grunda tre nya finansieringsinstrument för att stödja innovativa och växande SMF. Regionkommittén vill dock ta upp några aspekter som är viktiga för de små och mellanstora företagen och som man bör ta hänsyn till då programmet verkställs.

4.3.2. För det första finner Regionkommittén det viktigt att man vid verkställandet av alla tre instrumenten utnyttjar den sakkunskap regionala/lokala förmedlare besitter. Det är också synnerligen viktigt att informationen om programmen sköts så att de myndigheter som ansvarar för den regionala utvecklingen är välinformerade och erhåller uppgifter om vilka fonder eller finansiella inrättningar som fungerar som förmedlare i de olika regionerna.

4.3.3. Beträffande programmet ETF Start godkänner kommittén att kommissionen strävar efter att främja bildandet och tillväxten av innovativa SMF som besitter en stor tillväxtpotential genom att öka tillgången till eget kapital, locka andra placerare att investera i dylika företag och främja utvecklingen av riskfinansieringsmarknaden i hela unionen.

4.3.4. Det föreslagna systemet fungerar dock väl endast i sådana regioner där det finns placerare och placeringsvilliga företag. Till stöd för riskfinansieringen borde man skapa ett system med vilket även de företag som befinner sig i perifera regioner i större utsträckning än i dag skulle kunna informera placerare inom hela unionen om sin verksamhet. För tillfället uppfylls denna princip inte, utan placerare söks vanligen endast på hemmamarknaden eller, vilket har skett i vissa teknikprojekt, från USA trots att det kunde finnas intresse även i Europa.

4.3.5. Beträffande programmet Joint European Venture konstaterar kommittén att den varmt stöder strävan att hjälpa SMF att bilda gränsöverskridande samriskföretag inom EU för att på så sätt dra nytta av den inre marknadens möjligheter och bättre utnyttja kundnärheten, de begränsade ekonomiska resurserna och personalresurserna.

4.3.6. Det förslagna systemet kommer säkert att fungera ganska väl i synnerhet i de regioner där det förekommer omfattande gränsöverskridande samarbete, där avstånden är korta och det ekonomiska samarbetets traditioner är långa. Problem kan däremot uppstå för de regioner som ligger långt borta från den europeiska huvudmarknaden. Pga de långa avstånden är de små och medelstora företagens verksamhet i sådana regioner traditionellt inriktad på hemmamarknaden. Tröskeln för internationalisering och för att inleda exportverksamhet har alltid varit och är fortfarande tämligen hög. Problemen visar sig vanligen inte vara materiella utan andra, som t.ex. bristfälliga språkkunskaper eller brister i marknadsföringskunnande.

4.3.7. Regionkommittén föreslår att kommissionen överväger att komplettera det föreslagna systemet med ett sådant instrument som skulle utvidga finansieringssystemet till att även omfatta sådana småföretag som utvidgar sin export och som med hjälp av den investering som kräver finansiering skulle uppnå en sådan nivå att bildandet av samriskföretag vore möjligt. I detta sammanhang vill Regionkommittén också betona betydelsen av initiativen Europartenariat, Interprise och BC-net, eftersom de hjälper SMF att skapa nätverk och finna partners.

4.3.8. Kommittén stöder starkt garantisystemet för SMF. Det förbättrar förutsättningarna för lånefinansiering till SMF inom hela EU genom att öka mängden lån, minska på de säkerheter långivarna förutsätter och uppmuntra banker till risktagning i form av lån till SMF.

4.3.9. Kommittén finner att man utöver lån utan säkerhet även bör fästa uppmärksamhet vid räntan på lånen. För att de små och medelstora företagens sysselsättande effekt skall kunna säkerställas på bästa möjliga sätt borde man enligt Regionkommittén överväga att utöver det föreslagna systemet skapa ett system enligt vilket man inom områden med stora strukturpolitiska problem i begränsade situationer kunde ändra lånet till en placering i form av eget kapital. Detta skulle gälla sådana branscher som är av väsentlig betydelse för utvecklingen av regionen och inom vilka en ökning av sysselsättningen skulle ha en positiv inverkan på hela regionen.

5. Slutsatser

5.1. Till slut konstaterar Regionkommittén att ökningen av mängden riskfinansiering inte var den enda slutsatsen man drog vid diskussionen om grönboken om innovation. Man ansåg också att den administrativa och juridiska miljön borde bli enklare och mera innovationsuppmuntrande för småföretag. I handlingsplanen för innovationer talar man direkt om "principen om en lucka". När kommissionen nu föreslår tre nya finansieringsinstrument och då kommissionen själv kommer att administrera ett av dem medan EIF administrerar de två övriga och då de alla tre skall verkställas genom regionala eller tematiska förmedlare vore det synnerligen viktigt att säkerställa att företagen åtminstone kan få information om alla dessa från ett och samma ställe.

5.2. Även om finansieringssystemen förutsätter olika förmedlare borde man säkerställa att man av samma regionala samordnare kan erhålla information och praktiska anvisningar om alla tre instrumenten. Den administrativa och juridiska miljö som EU-programmen fungerar i kan nämligen vara lika främmande för företagen som den omgivning som råder i det "andra land" med vilket man uppmuntras stifta bekantskap genom att grunda samriskföretag.

5.3. Innovativa småföretag har en central roll för regionutvecklingen. Eftersom man i EU:s regionpolitik betonar ett visst slags strategitänkande borde de myndigheter som ansvarar för de regionala utvecklingsstrategierna vara välinformerade då medel fördelas på basis av detta program.

5.4. Regionkommittén föreslår att de fonder och finansiella inrättningar som verkar som förmedlare och programmets nationella koordinatörer förutsätts vara i kontakt med den regionala förvaltningen.

5.5. Till slut vill Regionkommittén påpeka att programmets inverkan bör analyseras mer omfattande än endast i form av statistiska uppgifter om de företag som har erhållit finansiering. Man borde kunna analysera hur många bestående arbetsplatser programmet har gett upphov till utan att orsaka minskningar av arbetsplatser i konkurrerande företag eller samriskföretag. Denna bedömning kan bäst utföras i samarbete med regionala och lokala myndigheter.

Bryssel den 14 maj 1998.

Regionkommitténs ordförande

Manfred DAMMEYER

() KOM(98) 26 slutlig - CNS/98/0024 - EGT C 108, 7.4.1998, s. 67.

() CdR 211/96 fin - EGT C 34, 3.2.1997, s. 34.

() CdR 306/96 fin - EGT C 42, 10.2.1997, s. 15.

() CdR 112/96 fin - EGT C 182, 24.6.1996, s. 1.

() CdR 68/97 fin - EGT C 244, 11.8.1997, s. 9.

() Grönbokens definition av innovation:

- "förnyelse och utvidgning av registret av varor och tjänster och därtill hörande marknader,

- införandet av nya metoder för produktion, leverans och distribution,

- förändringar av företagsledning, arbetsorganisation och även arbetsförhållanden och arbetstagares kvalifikationer".