Yttrande från Regionkommittén om:

- "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en andra anpassning av beslut 1110/94/EG om det fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998)", och - "Förslag till rådets beslut om en andra anpassning av beslut 94/268/Euratom om ramprogrammet för forskning och utbildning för europeiska atomenergigemenskapen (1994-1998)"

(96/C 337/10)

BAKGRUND

- "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en andra anpassning av beslut 1110/94/EG om det fjärde ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998)" och "Förslag till rådets beslut om en andra anpassning av beslut 94/268/Euratom om ramprogrammet för forskning och utbildning för europeiska atomenergigemenskapen (1994-1998)" som sammanställts till ett samlat dokument (KOM(96) 12 slutlig) ().

- Rådet beslutade den 29 mars 1996 att rådfråga Regionkommittén i ärendet, enligt artikel 198c, första stycket, i Romfördraget.

- Regionkommittén beslutade den 18 juli 1995 att ge i uppdrag åt utskott 7 "Medborgarnas Europa, forskning, kultur, ungdom och konsumenter" att utarbeta detta yttrande.

- Utskott 7 antog sitt yttrande (CdR 129/96 rev), med Alfred Geisel som föredragande, enhälligt den 23 april 1996.

- Artikel 130f, 130g och 130i i Romfördraget.

På grundval av ovanstående antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande vid sin 13:e plenarsession den 12-13 juni 1996 (sammanträdet den 13 juni 1996).

1. Inledning

1.1. Gemenskapen har som mål att stärka den vetenskapliga och tekniska grunden för gemenskapens industri, att främja utvecklingen av dennas internationella konkurrensförmåga och att underlätta alla forskningsinsatser som anses nödvändiga enligt andra kapitel i fördraget.

1.2. För att nå dessa mål skall gemenskapen som komplement till de verksamheter som bedrivs i medlemsstaterna:

- genomföra program för forskning, teknisk utveckling och demonstration, varvid samarbete med och mellan företag, forskningscentra och universitet skall gynnas,

- främja samarbete med tredje land och internationella organisationer inom området för forskning, teknisk utveckling och demonstration,

- sprida och fullt utnyttja resultaten av verksamheter rörande gemenskapens forskning, tekniska utveckling och demonstration,

- stimulera utbildning och rörlighet för forskare inom gemenskapen.

1.3. Alla gemenskapens verksamheter sammanfattas i ett flerårigt ramprogram. Ramprogrammet anpassas eller utökas efterhand som förhållandena ändras. Ramprogrammet skall genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhet och i vilka villkoren närmare skall fastställas.

2. Allmänna synpunkter på politiken för forskning och teknisk utveckling

2.1. Forskning och teknisk utveckling är av grundläggande betydelse för EU:s konkurrensförmåga i förhållande till den internationella konkurrensen och de framtida tillväxtmöjligheterna. Man kan endast minska arbetslösheten, garantera en tillfredsställande sysselsättning och skapa nya jobb genom nyskapande åtgärder för en hållbar, sysselsättningsskapande ekonomisk tillväxt. Detta har redan poängterats mycket tydligt i vitboken "Tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning". Främjandet av forskning och teknisk utveckling utgör så till vida en investering för framtiden.

2.2. Regionkommittén understryker därför på nytt betydelsen av att Europeiska unionen stimulerar forskning och utveckling.

2.3. Rådet förskriver i sina beslut av den 26 april 1994 att det skall ske en översyn av Europeiska unionens fjärde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994-1998) och Euratoms ramprogram (1994-1998). Med hjälp av de kriterier som fastställts i dessa beslut kan gemenskapens högsta bidrag från det fjärde ramprogrammet utökas till 11 641 miljoner ecu, dvs med 595 miljoner ecu, och från Euratoms ramprogram till 1 359 miljoner ecu, dvs med 105 miljoner ecu.

2.4. På grund av Finlands, Sveriges och Österrikes anslutning till Europeiska unionen anpassades medlen med 6,5 %. Om tillskottet beräknades enligt ovanstående princip skulle anslagen öka med 745 miljoner ecu.

2.5. Med anledning av den ansträngda budgetsituationen föreslår dock kommissionen att medlen för det fjärde ramprogrammet och Euratomprogrammet skall utökas med totalt 700 miljoner ecu.

3. Särskilda synpunkter på tillskottet för det fjärde ramprogrammet för forskning och Euratoms ramprogram

3.1. På grund av den första inbjudan att lämna in förslag, som offentliggjordes mellan december 1994 och mars 1995, kunde de medel som anslagits för 1995 utnyttjas till mer än 99 %.

3.2. De första tendenserna beskrivs av kommissionen, som nämner den massiva reaktionen på inbjudan att lämna in förslag, ett större deltagande från näringslivets sida i de flesta programmen, en väsentlig kvalitetsförbättring, ett ökat antal förslag och en större mobilisering bland företag när det gäller vissa mycket lovande projekt.

3.3. När det gäller problemsidan menar kommissionen att de medel som hittills stått till förfogande inte räcker till för att finansiera alla förslag av hög kvalitet. Andelen förslag som erhåller finansiering inom t ex biomedicin ligger så lågt som 9 %, och endast 20 % av förslagen på området för informationsteknologi och telematikanvändning finansieras trots höjningen.

3.4. Kommission kritiserar dessutom den allmänna "vattenspridar"-tendensen när man fastställer forskningsprojekt. Detta leder alltför ofta till projekt som inte är tillräckligt stora. Mot bakgrund av detta försöker kommissionen att koppla samman forskning och teknisk utveckling å ena sidan med tillväxt och sysselsättning å andra sidan genom att skapa arbetsgrupper, som skall bli en effektiv kontaktpunkt mellan forskningsprogrammen och samhällets och näringslivets behov.

3.5. Redan förra året började kommissionen därför att inrätta ett antal arbetsgrupper som i egenskap av kontaktpunkter mellan forskningsprogrammen och industrins och övriga näringslivets behov skall inrikta sin verksamhet på att klarlägga de krav på forskning och teknisk utveckling som i framtiden kommer att resas inom gemenskapen.

Kommissionen föreslår att tillskottet på 700 miljoner ecu fördelas på följande arbetsgrupper:

3.5.1. Arbetsgruppen "Luft- och rymdfart" (165 miljoner ecu)

Luftfartsindustrin påverkar köp och bemästrande av flera olika spjutspetsteknologier och kunskap som sedan kan användas inom andra områden. Demonstration och användning av nyckelteknologier inom ett integrerat europeiskt program kan på så sätt ha en avgörande inverkan på luftfartsindustrin, för vilken ett europeiskt samarbete är livsavgörande. Kommissionens rekommendationer syftar till en selektiv utvidgning och större samordningsvinster när det gäller vissa av ramprogrammets åtgärder.

3.5.2. Arbetsgruppen "Multimediala inlärningssystem" (125 miljoner ecu)

I informationssamhället måste den allmänna utbildningen och yrkesutbildningen - vid sidan av sina traditionella uppgifter - förbereda medborgaren på införandet av nya kommunikationsmedel. Det krävs betydande ansträngningar på FoU-området för att omsätta den förvärvade kunskapen och pionjärarbetet i konkreta produkter. Man måste framför allt hålla stånd mot konkurrensen utifrån, bygga på Europas kulturella och språkliga mångfald och förbereda en ny generation multimediaprodukter och tjänster fram till sekelskiftet. Tyngdpunkten ligger på att samordna gemenskapsprogrammet och på de krav som ställts att dessa skall komplettera de enskilda medlemsstaternas initiativ.

3.5.3. Arbetsgruppen "Motorfordon" (130 miljoner ecu)

Utvecklingen av renare fordon skall bidra till en minskad miljöbelastning på grund av utsläpp av skadliga ämnen och gengas samt till fortsatt minskade ingrepp på grund av trafiken. Fordonsindustrin är en nyckelindustri för den europeiska ekonomin. Den europeiska industrin måste snabbt hitta tekniska lösningar som å ena sidan stämmer överens med unionsmedborgarens förväntningar i fråga om en långsiktig hållbar rörlighet och som å andra sidan gör det möjligt för den europeiska fordonsindustrin att öka sin marknadsandel. I Europa kommer intensivare ansträngningar på FoU-området att påverka sysselsättningen och utbildningen i stor utsträckning.

3.5.4. Arbetsgruppen "Kombinerade transporter och möjlighet att samordna transporter" (90 miljoner ecu)

Den integration som hittills ägt rum mellan de olika transportsätten är inte tillräcklig. Vid sidan om rena teknologier för person- och godstransporter måste man i större utsträckning använda sig av miljövänliga och mindre överbelastade transportmedel, framför allt järnväg. För att så skall ske krävs en bättre integration av de olika transportsätten. För att man dessutom skall kunna bearbeta denna enorma marknadspotential måste man ta fram mer information om och teknologier för integrerade transporttjänster. Det pågående forskningsarbetet och fackkunskapen bör samordnas på ett bättre sätt. Man måste få fram tydliga resultat som kan minska transportsystemets överbelastning och förbättra Europas konkurrensförmåga.

3.5.5. Arbetsgruppen "Miljö och vatten" (85 miljoner ecu)

En central uppgift för denna arbetsgrupp är såväl kvantitativa som kvalitativa frågor när det gäller vattenhushållningen. Den internationella marknaden för vatten förväntas tredubblas under de kommande 15 åren. De första forskningsresultaten drar slutsatsen att det både krävs fler arbetstillfällen och en bättre strategisk inriktning på det internationella samarbetsområdet. Även om vattenhushållningen framför allt är en lokal angelägenhet finns det områden av gemensamt intresse som kommissionen av effektivitetsskäl anser rättfärdiga ett ingripande på europeisk nivå.

3.5.6. Arbetsgruppen "Kärnkraftssäkerhet" (105 miljoner ecu)

På grund av den potentiella miljöfaran är denna fråga av största betydelse, särskilt i Central- och Östeuropa samt i OSS-staterna. På detta område förfogar Europa över en utomordentlig kunskap, men forskningen skulle dock kunna samordnas bättre inom vissa områden. Kommissionen anser att en väsentlig del av medlen bör gå till att förbättra kärnkraftssäkerheten i Central- och Östeuropa samt i OSS-staterna.

3.6. För tre ytterligare arbetsgrupper föreslår kommissionen endast samordnande uppgifter, som kan utföras utan utökade anslag.

3.6.1. Arbetsgruppen "Bioteknologi: Vaccin/virussjukdomar"

Utvecklingen av olika vaccin innebär att man behöver en bestämd inriktning och resurser som omfattar flera länder samt program för flera grenar inom biovetenskapen. Omstruktureringen av marknaden för vaccin, den hårda konkurrensen från USA och Japan samt uppkomsten av nya producenter utgör en utmaning för Europa, som enbart kan bemästras genom att Europas FoU-kapacitet utvidgas på ett klart och tydligt sätt. Läkemedelsindustrin har varit - och är - en nyckelindustri för den europeiska ekonomin.

3.6.2. Arbetsgruppen "Framtidens tåg"

Detta arbete syftar till att järnvägssystemen skall ta större hänsyn till användarnas behov. Det gäller att utreda och övervinna bristerna och hindren på marknaden så att man kan utnyttja detta transportmedels hela potential. Genom att försöka hålla nere transportkostnaderna och få igång underleverantörsindustrin bidrar man till en stärkt industriell konkurrenskraft.

3.6.3. Arbetsgrupp "Maritima system"

Sjöfartsindustrin är verksam över hela världen och utsätts för en stark internationell konkurrens. Tidigare kunde de europeiska företagen förbättra sin konkurrensförmåga och produktivitet genom samarbete och teknisk utveckling. De tekniska framstegen har varit av avgörande betydelse när det gäller möjligheterna till framgång för denna industri, som är en ytterst viktig industrigren för Europa.

3.7. Vid sidan om kommissionen har även Europaparlamentet diskuterat förslaget att inrätta arbetsgrupper. Utöver kommissionens frågor tillmäter man forskningen kring alternativa energikällor, särskilt solceller, och sökandet efter landminor med hjälp av mikrovågor särskilt intresse.

4. Slutsatser

4.1. Allmänna slutsatser för FoU-politiken

4.1.1. Regionkommittén anser att utgifterna för att stimulera forskningen har betydelse när man lägger grunden för framtidsinriktade ekonomiska förhållanden och att det krävs ett tillskott till medlen för forskning och utveckling. I detta sammanhang vill Regionkommittén peka på Europeiska unionens mål att 6 % av de totala medlen skall gå till forskning. Det är långt kvar till detta mål även efter det föreslagna tillskottet. Dessutom anser ReK att kommissionen måste genomföra en utvärdering av den hittills förda forskningspolitiken med avseende på både innehållsmässig och regional betoning, som också visar konsekvenserna för det femte ramprogrammet.

4.1.2. Med hänsyn till rådets beslut vill Regionkommittén påminna om att det krävs en utvärdering av alla verksamheter som hittills ägt rum inom ramen för det fjärde ramprogrammet för forskning. Kommittén kräver att en utvärderingsrapport utarbetas omgående och hänvisar särskilt till de tillskott som gjorts till det tredje ramprogrammet 1993, vars beslut grundade sig på en översikt över den finansiella situationen för de enskilda särskilda programmen.

4.1.3. Oberoende av utvärderingen av de enskilda programmen inom det fjärde ramprogrammet för forskning stöder Regionkommittén kommissionens metod att inte fördela medlen lika mellan de nuvarande forskningsprogrammen utan att anslagen koncentreras till områden som är av central betydelse. I detta hänseende stöder Regionkommittén fullständigt inrättandet av arbetsgrupper, vilkas inriktning enligt kommittén bör koncentreras på forskningsfrågor och inte på marknadsintroduktion. Samtidigt som man gör försök med arbetsgruppskonceptet kan man även undersöka om konceptet lämpar sig för det femte ramprogrammet för forskning, utan att därmed föregripa uppkomsten av prejudikat. ReK uppmanar kommissionen att fortsättningsvis höra kommittén i god tid innan man fastställer forskningsprogrammens innehållsliga uppläggning och eventuella arbetsgruppers uppgifter. Det gäller också att söka dialog med de regionala och kommunala myndigheterna, högskolorna, andra forskningsinstitut och berörda industrier - speciellt de mindre och medelstora.

4.1.4. Regionkommittén anser dock att en viss andel av de utökade medlen även bör avsättas för att garantera att de nuvarande programmen kan fungera även i fortsättningen. Regionkommittén vill i detta sammanhang särskilt uppmärksamma TMR-programmet (Stimulation of Training and Mobility of Researchers) som bidrar till ett utbyte och samarbete mellan forskare och till att stärka det regionala samarbetet.

4.1.5. Regionkommittén beklagar att anslagsfördelningen för enskilda arbetsgrupper inom det fjärde ramprogrammets olika särskilda program och åtgärder inte är möjlig att genomföra. Man vet exempelvis inte hur de medel som anslås till telematikanvänding skall fördelas mellan de enskilda arbetsgrupperna. Regionkommittén anmodar kommissionen att redogöra för en logisk och genomförbar anslagsfördelning och sålunda öka insynen.

4.1.6. Regionkommittén undrar samtidigt om arbetsgruppskonceptet är förenligt med den nuvarande programstrukturen på medellång och lång sikt. Detta skall särskilt ses med beaktande av anslagsfördelningen till arbetsgrupper inom de olika programmen.

4.2. Bedömning av arbetsgrupperna

4.2.1. Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionens förslag konkretiserar begreppet arbetsgrupper och att man prövar något nytt i unionens FoU-politik. Regionkommittén stöder i synnerhet målet att stärka den europeiska industrins konkurrensförmåga genom en koncentration av gemenskapens forskningsinsatser med hjälp av arbetsgrupper.

4.2.2. Regionkommittén konstaterar att valet av ämnesområden för arbetsgrupperna i första hand har skett genom ett politiskt beslut hos kommissionen och inte med medlemsstaternas eller Europaparlamentets samtycke. Dessa borde ha tillfrågats när ramprogrammen och de särskilda programmen utarbetades.

4.2.3. Regionkommittén uppskattar dock att kommissionen har beaktat uppgiften att bevara och stärka det europeiska näringslivets konkurrenskraft i sitt förslag. Detta gäller särskilt arbetsgrupperna "Luft- och rymdfart", "Motorfordon" och "Möjlighet att samordna transporter". Regionkommittén uttalar sig därför för att dessa arbetsgrupper skall tilldelas medel i den storleksordning som kommissionen har föreslagit.

4.2.4. Regionkommittén anser att frågan "Kärnkraftssäkerhet" är av särskild vikt när det gäller medborgarnas säkerhet och miljöskyddet, särskilt med tanke på länderna i Central- och Östeuropa och i OSS. Regionkommittén anser det dock vara önskvärt att en del av tillskottsmedlen används på andra områden, till exempel forskning kring icke-nukleära energikällor.

4.2.5. Regionkommittén tillmäter området för arbetsgruppen "Bioteknolologi: Vaccin/virussjukdomar" en väsentligt större betydelse än kommissionen, med tanke på ämnets industriella och folkhälsopolitiska betydelse. Kommittén föreslår därför, till skillnad från kommissionens förslag, att detta område skall stödjas inte enbart med en förstärkt samordningsfunktion, utan också genom ökade anslag.

4.2.6. När det gäller arbetsgruppen "Multimediala inlärningssystem" vill Regionkommittén peka på den kompetens som finns i medlemsstaternas och regionernas skolutbildning och akademiska utbildning. Regionkommittén kräver att man strikt iakttar subsidiaritetsprincipen i denna fråga och uppmanar kommissionen att undersöka om den föreslagna anslagsökningen för detta ändamål är nödvändig med denna utgångspunkt. När det gäller området för yrkesutbildning kräver Regionkommittén att de ansvariga nivåerna i medlemsstaterna och regionerna får delta i arbetet och att det sker en samordning med andra gemenskapsprogram. "Multimediala inlärningssystem" utgör för övrigt redan en del av de nuvarande särskilda programmen på det informationsteknologiska området.

4.2.7. Arbetsgruppen "Miljö och vatten" som föreslagits av kommissionen befinner sig för närvarande i ett uppbyggnadsskede och kan inte uppvisa några resultat. Följaktligen framgår det inte i det aktuella kommissionsdokumentet i vilken omfattning det finns ett forskningsbehov när det gäller detta arbetsområde, som rättfärdigar ett finansiellt behov. Kommittén anser det dessutom vara önskvärt att exempelvis stimulera forskning, särskilt på området för vattenförsörjning i samband med användning av solenergi. Detta skulle framföra allt gynna Medelhavsområdet.

4.2.8. Regionkommittén noterar att kommissionen ser ett större samordningsbehov på områdena för vidareutveckling av forskning när det gäller järnvägs- och sjötransporter och att kommissionen har inrättat arbetsgrupper i detta syfte.

4.3. Finansiell prognos

4.3.1. Med hänsyn till den för ögonblicket oklara finansieringen, särskilt när det gäller osäkerheten huruvida de planerade medlen över huvud taget finns tillgängliga i den omfattning som angetts i den nuvarande prognosen, insisterar Regionkommittén på en anslagsfördelning som framför allt tydliggör hur och med vilka medel en finansiering kan ske.

4.3.2. Med hänsyn till det faktum att det på andra ekonomiska områden, exempelvis inom jordbrukssektorn, betalas ut avsevärt lägre belopp, förordar Regionkommittén starkt en omfördelning av medlen, som främst tar hänsyn till behovet av att stimulera forskningen. På så sätt tydliggörs värdet av investeringarna i vår framtid. Regionkommittén förstår därför inte varför kommissionen har minskat anslagstillskottet från 745 till 700 miljoner ecu.

4.3.3. Om en omfördelning på grund av den finansiella situationen trots allt skulle innebära ett klart lägre bidrag än planerat när det gäller tillskottet till det fjärde ramprogrammet och Euratomprogrammet, föreslår Regionkommittén att anslagen till intensiva försök med arbetsgruppskonceptet begränsas till enstaka arbetsgrupper.Bryssel den 12 juni 1996.

Regionkommitténs ordförande

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EGT nr. C 115, 19. 4. 1996, s. 1/13.