P6_TA(2006)0272

Strategi för hållbar utveckling

Europaparlamentets resolution om den reviderade strategin för en hållbar utveckling

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av strategin för en hållbar utveckling som Europeiska rådet antog i Göteborg den 15- 16 juni 2001 och handlingsplanen från Johannesburgkonferensen som toppmötet om hållbar utveckling antog 2002,

- med beaktande av kommissionens meddelande om översyn av strategin för en hållbar utveckling - Handlingsram (KOM(2005)0658).

- med beaktande av ordförandeskapets slutsatser vid Europeiska rådets möte av den 16 och 17 juni 2005 och sina egna tidigare resolutioner angående denna fråga,

- med beaktande av de muntliga frågorna till kommissionen och rådet,

- med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

A. Ohållbara trender förekommer på många områden, bland annat markanvändning och markresurser, transport, klimatförändringar, fiske, användning av fossila bränslen och utarmning av den biologiska mångfalden.

B. De tre viktiga huvudsakliga målen, som är nära knutna till varandra, är miljöskydd, social rättvisa och sammanhållning samt ekonomiskt välstånd. Man bör se till att dessa tre inslag i den hållbara utvecklingen integreras och tillämpas väl inom EU och globalt.

C. De politiska riktlinjerna måste stödja en hållbar utveckling, särskilt riktlinjerna för livskvalitet och solidaritet inom och mellan generationerna.

D. En attitydförändring behövs som gör att vi strävar efter ett samhälle som grundar sig på principerna för hållbar utveckling. Det krävs långsiktiga politiska riktlinjer som frikopplar ekonomisk tillväxt från användningen av naturresurser.

E. En betydande del av Europas befolkning lider fortfarande av allvarliga ekonomiska och sociala problem, såsom fattigdom, arbetslöshet och socialt utanförskap. De som är mest socialt marginaliserade har också de sämsta förutsättningarna när det gäller deras sociala miljö, inklusive dåliga bostadsförhållanden och dålig hälsa. Det har skett dramatiska demografiska förändringar inom EU och i de minst utvecklade länderna, även om utvecklingen där går i motsatt riktning jämfört med EU.

Allmän utvärdering

Brist på ambitioner

1. Europaparlamentet är besviket över att det inte skett några framsteg i utvecklingen och uppföljningen av den strategi för hållbar utveckling som antogs i Göteborg 2001.

2. Europaparlamentet anser att kommissionens handlingsram för översynen av strategin för en hållbar utveckling är alltför försiktig och svag. I sin nuvarande form kommer den inte att lyckas med att få allmänheten och politikerna att stödja de viktiga uppgifter som ligger framför oss.

3. Europaparlamentet välkomnar dock det värdefulla arbete som det österrikiska ordförandeskapet gjort då det försökt införa strategin för en hållbar utveckling, förbättrat kommissionens förslag, samlat nuvarande mål och indikatorer inom en enda och mer sammanhängande ram samt försökt lägga fram några nya koncept.

Kopplingen till Lissabonstrategin

4. Europaparlamentet anser att det inte lönar sig att anta övergripande strategier såsom de som antogs i Cardiff, Lissabon och Göteborg om de inte åtföljs av en sammanhängande och enhetlig överordnad process.

5. Europaparlamentet noterar att Lissabonstrategins miljömål bör vara lika viktiga som konkurrenskraftoch skapande av arbetstillfällen, medan den ekonomiska hållbarheten och fattigdomsminskningen i strategin för en hållbar utveckling bör vara lika viktiga som miljömålen.

6. Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att den nya strategin för en hållbar utveckling och Lissabonstrategin överlappar varandra på många punkter, såsom att de båda har ökad konkurrenskraft, skapande av nya arbetstillfällen av bättre kvalitet, bättre social integrering, miljöskydd och riskförebyggande som mål.

7. Europaparlamentet föreslår att konkreta åtgärder skall vidtas så att de genomförs i rättan tid och samordnas väl, särskilt genom förfaranden för kontroll och översyn som är förenliga med varandra.

8. Europaparlamentet föreslår dessutom som en konkret åtgärd för en effektiv samordning av Lissabonstrategin och strategin för en hållbar utveckling att den nödvändiga omvandlingen av energi- och transportsystemen borde användas som en hävstång för ökad tillväxt, sysselsättning och export inom Lissabonstrategin. Denna omvandling måste basera sig på en frikoppling av energikraven från ekonomisk tillväxt och på byte av transportslag till mer miljövänliga, ett nyckelmål i strategin för en hållbar utveckling.

9. Europaparlamentet noterar också det beslut som Europeiska rådets vårmöte 2006 fattade om att årligen se över energipolitiken vid sitt vårmöte. Detta arbete borde också infogas i den vidare ramen för strategin för en hållbar utveckling och Lissabonprocessen.

En förbättrad strategi

Bättre mål: klara mål på medellång och lång sikt

10. Europaparlamentet noterar att fördelen med termen "hållbar utveckling" är att den har ett verkligt övergripande ekonomiskt, socialt och miljömässigt mål. Parlamentet anser dessutom att termen bör definieras så exakt som möjligt i ljuset av de olika tolkningsmöjligheterna.

11. Europaparlamentet ställer sig i detta sammanhang bakom de sju viktigaste frågorna som lagts fram för att tas med i en reviderad strategi för hållbar utveckling (klimatförändringar och ren energi, folkhälsa, socialt utanförskap, demografi och migration, förvaltning av naturresurser, hållbara transporter, globala utmaningar när det gäller fattigdom och utveckling).

12. Europaparlamentet begär att kommissionen ser över målen för att garantera högsta möjliga ambitionsnivå och ser till att de är mätbara och specifika så att framstegen kan utvärderas på ett exakt och detaljerat sätt.

13. Europaparlamentet betonar vikten av att beakta folkhälsofrågor och skydda den biologiska mångfalden i ljuset av det ambitiösa målet att vända trenden med förlorade naturresurser i Europa och i världen fram till 2010 och föreslår att dessa punkter skall läggas till som en ny viktig fråga i strategin för en hållbar utveckling eller att den åtminstone skall ges särskild uppmärksamhet i de särskilda avsnitten om hälsa och förvaltning om naturresurser.

14. Europaparlamentet betonar jämställdhetens betydelse inom den hållbara utvecklingen. Parlamentet understryker att de gemensamma målen för Lissabonstrategin och strategin för hållbar utveckling inte kan nås utan att den nuvarande ojämställdheten diskuteras och såväl kvinnors som mäns resurser utnyttjas bättre. Parlamentet understryker därför att den sociala integreringen måste ses i ett bredare perspektiv, där jämställdhetsfrågor också tas med.

15. Europaparlamentet anser därför att vissa mål på medellång och lång sikt skall bekräftas på nytt eller införas, grunda sig på försiktighetsprincipen, vara ambitiösa och realistiska till sin natur och skall därefter tillämpas och övervakas noggrant och systematiskt. Parlamentet anser att de särskilt bör gå in på aktuella negativa trender inom markanvändning och markresurser, transport, klimatförändringar, fiske, användning av fossila bränslen och utarmning av den biologiska mångfalden. I målen bör man också försöka främja byte av transportslag, frikopplingen av ekonomisk tillväxt från transport och ett minskat utsläpp av växthusgaser som skulle leda till en uppvärmning på högst + 2°C jämfört med förindustriella nivåer.

16. Europaparlamentet stöder att man föreslår att ny vikt skall läggas vid att försöka mäta hur effektiva resurserna är genom att använda sig av miljörevision. Europaparlamentet föreslår att särskilda ansträngningar skall göras för att närmare övervaka EU:s ekologiska fotspår i världen, analysera inverkan på miljön ur såväl konsumtions- som produktionssynvinkel och sätta som mål att EU:s fotspår systematiskt skall minskas.

17. Europaparlamentet välkomnar dessutom kommissionens förslag om ett europeiskt år för att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram mer specifika initiativ och effektiva genomförandeåtgärder för att möjliggöra verkliga framsteg. Parlamentet vill i detta sammanhang med hjälp av ett exempel peka på ett initiativ från kommissionen som syftar till att analysera effekterna av ett åldrande samhälle där man försöker ta fram konkreta lösningar som baserar sig på deltagande av olika beslutsnivåer inom EU och det civila samhället.

Att förbättra kvaliteten på tillväxten som en förutsättning för strategin för en hållbar utveckling

18. Europaparlamentet anser att den vikt som fästs vid BNP för att mäta framsteg i ett samhälle måste balanseras upp av en lika stor omsorg om tillväxtens kvalitativa aspekter eftersom dessa är en förutsättning för hållbar utveckling. Parlamentet anser därför att man bör komma överens om en rad viktiga indikatorer för hållbarhet som skall läggas fram och diskuteras grundligt vid den årliga översynen av strategin för en hållbar utveckling. Dessa indikatorer bör hänföra sig till grundläggande livskvalitetsaspekter och tillåta kvantitativa och snabba utvärderingar av hälsa (hälsovårdens kvalitet och omfattning, livslängd, barndödlighet etc.), medvetenhet (utbildning och kultur, tillgång till IKT, etc.), integration (deltagande i samhällsbeslut och socialt kapital, etc.) och miljökvalitet (vatten- och luftföroreningar etc.).

19. Europaparlamentet kräver att den europeiska sociala modellen skall utvecklas ytterligare och efterlyser rekommendationer, på basis av denna modell, om att medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att motverka "ohållbara" trender såsom fattigdom, socialt utanförskap och följderna av ett åldrande samhälle. Parlamentet anser därför att sociala lägesindikatorer bör utvecklas som senare bör tas med i hållbarhetsbedömningen. Parlamentet betonar att Europa behöver en makroekonomisk ram för att stödja hållbar utveckling, öka miljövänlig nationell efterfrågan, sysselsättning och social sammanhållning.

20. Europaparlamentet anser att hållbar utveckling snarare skall ses som en ekonomisk möjlighet än som ett tvång och som en sporre till tekniska innovationer och investering. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att säkerställa en effektiv koordinering av EU:s tillväxtstrategier, integrera informations- och kommunikationsteknologier och resurseffektiva teknologier för hållbar utveckling och "intelligent tillväxt" både inom EU och i andra länder.

21. Europaparlamentet anser att man bör främja ett samhälle byggt på kunskap, medvetenhet och deltagande samt integrering och social kompetens som går utöver Lissabonagendan. Europaparlamentet tror att detta kommer att vara ett samhälle av högre kvalitet och ett samhälle där man med hjälp av större IKT-stöd kan minska efterfrågan på energi och andra naturresurser.

Förbättrad förvaltning av hållbarhet på nationell och internationell nivå samt på EU-nivå

22. Europaparlamentet anser att strategin för en hållbar utveckling kräver systematisk övervakning om den skall kunna genomföras effektivt.

23. Europaparlamentet föresätter sig att anordna en vanlig plenumdebatt om målen i strategin för en hållbar utveckling som skulle grunda sig på bidrag från alla berörda utskott i parlamentet så att det kan lämna sina åsikter om framsteg och prioriteter för strategin för en hållbar utveckling i god tid så att dessa skall kunna tas med i Europeiska rådets översyner av strategin. Parlamentet anser dessutom att regelbundna dialoger bör hållas med medlemsstaternas nationella parlament och konstitutionella regioners parlament, på allmän eller bilateral basis, i syfte att undersöka bästa praxis för en hållbar utveckling, samt för att utbyta erfarenheter om genomförandet av strategin för en hållbar utveckling både inom EU och i medlemsstaterna.

24. Europaparlamentet betonar vikten av nationella strategier för hållbar utveckling i samtliga medlemsstater och behovet av utbyte av bästa praxis mellan dessa. Parlamentet understryker också behovet av att vidta åtgärder i samband med strategin för en hållbar utveckling på regional och lokal nivå, samt när det gäller enskilda medborgare, och öka utbildningen, deltagandet och allmänhetens medvetenhet om hållbara utvecklingsprinciper.

25. Europaparlamentet anser att översynen av hållbarheten skall vara en central fråga i alla konsekvensbedömningar av EU:s nya politiska åtgärder och vid efterhandskontroller av hur de politiska åtgärderna genomförts.

26. Europaparlamentet anser att EU-åtgärder bör kompletteras med internationella åtgärder i syfte att uppmuntra främjandet av hållbara utvecklingsprinciper i världen, inte minst i länder som utvecklas snabbt i syfte att främja ekonomisk tillväxt och minska fattigdomen samtidigt som man sparar på knappa resurser och skyddar miljön i världen.

27. Europaparlamentet efterlyser därför en mer systematisk årlig övervakning av de framsteg som görs för att uppfylla målen i handlingsplanen från Johannesburgkonferensen och millenniemålen.

28. Europaparlamentet anser att u-länderna inte behöver upprepa i-ländernas förorenande misstag när de utvecklar sina ekonomier. Europaparlamentet kräver dessutom att hållbarhetsprinciperna skall införlivas i EU:s utvecklingssamarbete och att ändamålsenliga medel skall finnas tillgängliga för att möta de globala utmaningarna och behoven på miljöområdet.

Kompletterande åtgärder

29. Europaparlamentet efterlyser kompletterande åtgärder, såsom hållbara skatteåtgärder och allmän upphandling, och ett omedelbart avskaffande av ohållbart statligt stöd, särskilt på energi- och jordbruksområdet. Parlamentet anser att hållbarhet inte kan nås utan att skattebördan flyttas från arbete till resursanvändning och föroreningar.

30. Europaparlamentet understryker vikten av landsbygdsutvecklingsprogram och konventionella och ekologiska jordbruk som satsar på hållbar utveckling, eftersom endast ekonomiskt och ekologiskt livskraftiga landsbygdsområden kan vända trenden med avfolkning av landsbygden och sålunda bevara grundläggande infrastrukturer. Parlamentet efterlyser särskilda forskningsansträngningar för att undersöka de eventuella effekterna av klimatförändringarna på vattentillgången och markkvaliteten i Medelhavsområdet.

31. Europaparlamentet fäster vikt vid den viktiga roll som vetenskap och innovation spelar för att möta många uppmaningar i strategin för en hållbar utveckling, inbegripet konkurrenskraft. Parlamentet beklagar att statsstödet till energiforskning inom EU och dess medlemsstater minskats kraftigt nyligen och kräver en betydande ökning, till stöd för förnybara energier och energieffektivitet.

32. Europaparlamentet anser att klimatsäkerhet och behovet av att bryta beroendet av fossilt bränsle skall ges högsta prioritet inom EU:s politik, något som inte enbart kräver ambitiösa åtgärder på hemmaplan för att minska växthusgaserna utan också betydande ekonomiskt stöd för tekniskt samarbete med u-länderna för att uppmuntra till investeringar i energieffektivitet och koldioxidsnål teknik. Parlamentet betonar energibesparingens betydelse som den enskilda mest betydande energiresursen i Europa som inte har några negativa miljöeffekter.

33. Europaparlamentet anser att målen i strategin för en hållbar utveckling måste återspeglas i hur EU-budgeten för 2007-2013 används och bidra till hur tidsplanen för den fulla översynen av EU:s budget 2008-2009 fastställs. Europaparlamentet välkomnar därför att det i förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (KOM(2004)0492) uttryckligen sägs att målen för fonderna skall nås med respekt för en hållbar utveckling. Parlamentet beklagar samtidigt att öronmärkningen av det stöd som samfinansieras av fonderna inte motsvarar stödet i strategin för en hållbar utveckling och anser att denna punkt bör ses över.

34. Europaparlamentet insisterar slutligen på att åtgärder för att stödja hållbara utvecklingsmål inte enbart skall bedömas i ljuset av deras kortsiktiga kostnader utan också i ljuset av deras långsiktiga fördelar. Kostnaderna för att man inte gör något bör också beaktas till fullo.

*

* *

35. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

--------------------------------------------------