20. uppmanar arbetsmarknadens parter i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå att utveckla egna
koncept för att bekämpa mobbning och våld på arbetsplatsen och att utbyta erfarenheter om detta enligtprincipen om bästa förfaringssätt,
21. påminner om att mobbning på arbetsplatsen också har negativa konsekvenser för arbetsgivarna när
det gäller företags lönsamhet och ekonomiska effektivitet, på grund av sjukfrånvaron, arbetstagarnas min-skade produktivitet till följd av deras känsla av psykisk obalans och bristande koncentrationsförmåga samttill följd av att arbetsgivaren måste betala ersättning till avskedade arbetstagare,
22. poängterar vikten av att vidga och tydliggöra arbetsgivarens ansvar för systematiska arbetsmiljö-
insatser som leder till att en tillfredsställande arbetsmiljö kan skapas,
23. efterlyser en diskussion om hur frivilliga nätverk eller organisationer mot mobbning kan stödjas,
24. uppmanar kommissionen att senast i mars 2002 i en grönbok redovisa en detaljerad analys av
situationen i fråga om mobbning på arbetsplatsen i respektive medlemsstat samt att senast i oktober2002, på grundval av denna analys, lägga fram ett handlingsprogram om åtgärder på gemenskapsnivåmot mobbning på arbetsplatsen; handlingsprogrammet bör innefatta en tidplan,
25. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Europeiska fonden
för förbättring av arbets- och levnadsvillkor samt Europeiska arbetsmiljöbyrån.
11. Passage av de yttre gränserna och Schengensamarbetets utveckling
A5-0233/2001
Europaparlamentets resolution om passage av de yttre gränserna och Schengensamarbetets utveck-
ling ((10846/1999  C5-0042/2000) + (11329/3/1999  C5-0043/2000) + (SCHAC 2533/1/2000 
C5-0729/2000) + (SEK(2000) 1439  C5-0730/2000  2000/2015(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av rådets årsrapport 1998 om genomförande av konventionen om tillämpning av
Schengenavtalet (10846/1999  C5-0042/2000),
 med beaktande av rådets årsrapport om situationen vid de yttre gränserna i de stater där Schengen-
konventionen trätt i kraft  1 januari 1998 till 31 december 1998 (11329/3/1999  C5-0043/2000),
 med beaktande av Schengens gemensamma tillsynsmyndighets fjärde verksamhetsrapport (SCHAC
2533/1/2000  C5-0729/2000),
 med beaktande av kommissionens yttrande om Irlands begäran om att delvis medverka i Schengen-
regelverket (SEK(2000) 1439  C5-0730/2000),
 med beaktande av avdelning IV i EG-fördraget om visering, asyl, invandring och annan politik som rör
fri rörlighet för personer,
 med beaktande av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen om polissamarbete och straffrätts-
ligt samarbete,
 med beaktande av protokollen och förklaringarna om införlivandet av Schengenregelverket inom
Europeiska unionens ramar, om tillämpning av vissa inslag i artikel 14 i Fördraget om upprättandetav Europeiska gemenskapen på Förenade kungariket och Irland, om Förenade kungarikets och Irlandsställning och om Danmarks ställning,28.3.2002 SV C 77 E/141 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 20 september 2001
 med beaktande av artikel 255 i EG-fördraget och artikel 41 i Fördraget om Europeiska unionen,
 med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, proklamerad den
7 december 2000 vid Europeiska rådets möte i Nice, och särskilt artikel 6 (rätt till frihet och säkerhet),artikel 8 (skydd av personuppgifter), artikel 20 (likhet inför lagen), artikel 42 (rätt till tillgång till hand-lingar) och artikel 45 (rörelse- och uppehållsfrihet),
 med beaktande av rådets beslut 1999/435/EG av den 20 maj 1999 om fastställande av Schengenregel-
verket, i enlighet med relevanta bestämmelser i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen-skapen och Fördraget om Europeiska unionen, i syfte att besluta om den rättsliga grunden för samtligade bestämmelser och beslut som utgör Schengenregelverket (
1),
 med beaktande av rådets beslut 1999/436/EG av den 20 maj 1999 om fastställande, i enlighet med
relevanta bestämmelser i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och Fördraget omEuropeiska unionen, av rättslig grund för samtliga bestämmelser och beslut som utgör Schengenregel-verket (
2),
 med beaktande av rådets beslut 1999/438/EG av den 20 maj 1999 om den gemensamma tillsyns-
myndighet som bildades genom artikel 115 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av
den 14 juni 1985 om det gradvisa avskaffandet av kontroller vid de gemensamma gränserna vilken
undertecknades den 19 juni 1990 (3),
 med beaktande av rådets beslut 1999/439/EG av den 17 maj 1999 om ingående av avtalet med
Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, till-lämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (
4),
 med beaktande av rådets beslut 1999/307/EG av den 1 maj 1999 om fastställande av närmare före-
skrifter för Schengensekretariatets införlivande med rådets generalsekretariat (5),
 med beaktande av rådets beslut 1999/848/EG av den 13 december 1999 om fullt ikraftträdande av
Schengenregelverket i Grekland (6),
 med beaktande av rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade
konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregel-verket (
7),
 med beaktande av rådets beslut av den 17 oktober 2000 om inrättande av ett sekretariat för de
gemensamma tillsynsorgan för dataskydd som bildades genom konventionen om upprättandet av eneuropeisk polisbyrå (Europolkonventionen), konventionen om användning av informationsteknologiför tulländamål och konventionen om tillämpning av Schengenavtalet om det gradvisa avskaffandet
av kontroller vid de gemensamma gränserna (Schengenkonventionen) (
8),
 med beaktande av Schengens verkställande kommittØs beslut av den 20 december 1995 om förfar-
andet för tillämpning av artikel 2.2 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet (SCH/Com-ex(95) 20, rev. 2) (
9),
 med beaktande av Schengens verkställande kommittØs beslut av den 14 december 1993 om sekretess-
beläggning av vissa handlingar (SCH/Com-ex (93) 22 rev.) (10),
 med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen,
 med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och
inrikes frågor och (yttrandet från utskottet för utrikesfrågor, mänskliga rättigheter, gemensam säkerhetoch försvarspolitik) (A5-0233/2001), och av följande skäl:
(1) EGT L 176, 10.7.1999, s. 1.
(2) EGT L 176, 10.7.1999, s. 17.
(3) EGT L 176, 10.7.1999, s. 34.
(4) EGT L 176, 10.7.1999, s. 35.
(5) EGT L 119, 7.5.1999, s. 49.
(6) EGT L 327, 21.12.1999, s. 58.
(7) EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.
(8) EGT L 271, 24.10.2000, s. 1.
(9) EGT L 239, 22.9.2000, s. 133.
(10) EGT L 239, 22.9.2000, s. 129.C 77 E/142 SV 28.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 20 september 2001
A. I artikel 2 i Fördraget om Europeiska unionen sägs att EU skall ha som ett mål att bevara och utveckla
unionen som ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där den fria rörligheten för personer garan-teras samtidigt som lämpliga åtgärder vidtas avseende kontroller vid yttre gränser, asyl, invandring ochförebyggande och bekämpande av brottslighet.
Respekt för de grundläggande rättigheterna
B. Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa innebär ett område där medborgarnas rättigheter respek-
teras.
C. Stadgan om de grundläggande rättigheterna proklamerades av EU-institutionerna den 7 december
2000. Kommissionen och parlamentet har förbundit sig att låta denna stadga ligga till grund förderas framtida verksamhet.
D. Stadgan om de grundläggande rättigheterna bör nu fungera som en referensram för institutionernas
samlade verksamhet.
Utvidgningen av Schengenområdet
E. Schengenkonventionen är nu i full kraft i tio medlemsstater, och den 25 mars 2001 trädde den i full
kraft i de fem länderna i den nordiska passunionen (Danmark, Finland, Sverige, Norge och Island).
F. Sedan Förenade kungariket till viss del börjat delta i Schengenregelverket, bör Irlands ansökan om ett
liknande deltagande i vissa delar av Schengenregelverket välkomnas, trots att både Förenade kunga-rikets och Irlands deltagande är begränsat till brottsbekämpningsaspekter, och att inget av de båda
länderna kommer att delta i Schengenregelverket avseende fri rörlighet för personer och avskaffande
av de inre gränserna.
G. Det bristfälliga samrådet med och den bristfälliga informationen till parlamentet, särskilt om utvidg-
ningen av Schengenkonventionen till länderna i den nordiska passunionen och till Förenade kunga-
riket och Irland, strider mot artikel 39 i Fördraget om Europeiska unionen.
Resultaten av införlivandet av Schengenregelverket i fördragen
H. Behandlingen av den rättsliga grunden för Schengenregelverket kännetecknades av bristande samråd
och öppenhet.
I. Den strikta tolkningen av protokollet om införlivande av Schengenregelverket har begränsat de upp-
gifter som anses ingå i Schengenregelverket och som därmed skall offentliggöras i Europeiska gemen-skapernas officiella tidning.
J. Handlingar som rådet har sekretessbelagt med stöd av Schengenbestämmelserna om sekretess är inte
tillgängliga vare sig för Europaparlamentet eller för allmänheten.
K. Sedan Amsterdamfördragets ikraftträdande och det påföljande införlivandet av Schengenregelverket i
fördraget finns det omfattande och allvarliga brister när det gäller Europaparlamentets möjlighet tillinsyn och demokratisk kontroll.
Fördjupat samarbete om fri rörlighet för personer
L. Ett stort antal initiativ har tagits av medlemsstaterna i syfte att komplettera eller ersätta åtgärder som
utgjort en del av Schengenregelverket. Initiativen är (även om syftet med flertalet av dessa initiativ ärlovvärt) fragmentariska, inkonsekventa och ofta i avsaknad av motiveringar, vilket innebär att det äroklart huruvida och i vilken utsträckning initiativen ersätter Schengenregelverket.
M. Det kommer nu att bli ännu svårare för medborgarna att förstå vilka bestämmelser på detta område
som gäller i vilka medlemsstater.28.3.2002 SV C 77 E/143 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 20 september 2001
N. Det har inte gjorts någon bedömning av vilka eventuella negativa följder detta fördjupade samarbete
kan få för EU:s utveckling till ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och för medborgarna.
O. Ett bevarande av artikel 2.2 i Schengenkonventionen gör det möjligt för Schengenstaterna att unilate-
ralt återinföra interna gränskontroller med de enda kravet att de först meddelar övriga stater. I synner-het Frankrike håller fast vid sin rätt att övervaka den belgiska gränsen på grund av sitt motstånd tillden nederländska narkotikapolitiken.
P. Kommissionen avser att under första kvartalet 2001 anta ett förslag om att införliva artikel 2 i Schen-
genkonventionen i gemenskapens lagstiftning.
Schengenåtgärder avseende brottsbekämpning och säkerhet
Q. Framsteg har visserligen gjorts när det gäller polissamarbetet inom ramen för Schengen, men det
uppstår juridiska problem på grund av att polisen i de olika Schengenstaterna har olika befogenheter.Dessutom saknas enhetliga regler om de brott som ligger till grund för ett förföljande, förföljandepolismän har inte rätt att göra frihetsberövanden i vissa stater, reglerna om utnyttjandet av särskildarättigheter och ledningsrätt är otillräckliga och bristande radiokompatibilitet förekommer.
R. Att polissamarbetet inom ramen för Europol utvecklas separat och att det saknas information till
allmänheten innebär att polisens roll när det gäller området med frihet, säkerhet och rättvisa hållerpå att bli allt oklarare och allt mer förvirrande för medborgarna.
S. Parlamentet har inte fått någon information om hur polissamarbetet inom ramen för Schengen
utvecklas sedan Schengenregelverket införlivades i fördragen, och framför allt inte om några strate-giska eller andra förslag som syftar till att åtgärda de brister som pekats ut.
T. Medborgarnas rättigheter i brottmål har nyligen bekräftats i kapitlet om rättskipning i stadgan om de
grundläggande rättigheterna, och större öppenhet är av avgörande betydelse för att medborgarnasrättigheter skall kunna skyddas och respekteras i samarbetet.
Schengens informationssystem (SIS)
U. Rådet har inte kunnat nå någon överenskommelse om den rättsliga grunden för Schengens infor-
mationssystem (SIS), och därför skall informationssystemet i enlighet med konventionen om tillämp-ning av Schengenavtalet hanteras inom ramen för den tredje pelaren. 89 procent av uppgifterna omenskilda (
1) i SIS rör icke önskvärda personer enligt artikel 96, det vill säga uppgifter som hör till
första pelaren, och därför hör åtminstone en del av SIS i överensstämmelse med Nederländernas ochBelgiens åsikt till första pelaren.
V. Gemensamma tillsynsmyndigheten har i sin tredje verksamhetsrapport (mars 1998  februari 1999)
och i sin fjärde verksamhetsrapport (mars 1999  februari 2000) pekat ut brister i behandlingen avpersonuppgifter i SIS, bland annat att de godkända myndigheterna inte motiverar sina sökningar i
systemet, att handlingar som rör en rapport inte förstörs när rapporten har raderats och att dessa
handlingar används för att komplettera polisens register, att uppgifter om personer vars identitet harmissbrukats bibehålls i systemet utan att man försöker informera dessa personer eller få deras med-givande till att deras personuppgifter finns i systemet, att uppgifter missbrukas och att förfarandenaför att kontrollera och rätta uppgifter är långsamma och otillräckliga.
(1) Se rapporten om SIS och de mänskliga rättigheterna: The Schengen Information System: A human rights audit.C 77 E/144 SV 28.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 20 september 2001
W. Gemensamma tillsynsmyndigheten har också framfört farhågor om att systemet är komplicerat och
att SIS:s fysiska säkerhet uppvisar brister, bland annat otillräcklig kontroll av tillgången, otillräckligatillståndsförfaranden för driftstillgång till systemet och för den regelbundna kontrollen av användar-rättigheterna, problem med krypteringsutrustningen för telekommunikation och man har påpekat attförbättringar borde kunna göras i spårningsfunktionerna och för att skydda systemet mot data-intrång.
X. Det finns ingen rättslig grund för driften av Sirene-systemet och därför är Sirene-kontorens roll något
oklar.
Y. Det saknas tydliga kriterier för inläggning av uppgifter i systemet, framför allt när det gäller icke
önskvärda utlänningar, och därför kan Schengenstaterna tolka reglerna som de vill. Dessutom kanbeslut om att lägga in uppgifter i systemet fattas på relativt låg nivå. Med hänsyn till de många bristersom den gemensamma tillsynsmyndigheten har pekat ut när det gäller uppgiftsskydd och de otill-räckliga lösningar som kan erbjudas personer vars uppgifter förekommer i SIS, håller man för när-varande inte den skyddsnivå som krävs i stadgan om de grundläggande rättigheterna, vilket kan fåmycket allvarliga följder för medborgarna.
Z. Rådet har beslutat att inrätta ett separat sekretariat för Schengens gemensamma tillsynsmyndighet,
och detta är ett välkommet steg i riktning mot en rättvis och lika behandling av personuppgifter inteendast enligt Schengenkonventionen, utan också enligt konventionen om upprättandet av en europe-isk polisbyrå (Europolkonventionen) och konventionen om användning av informationsteknologi förtulländamål. För att det gemensamma sekretariatet verkligen skall bli oberoende måste det få en egenbudget, som är fristående från rådets budget.
De yttre gränserna och utvidgningen
AA. I den ovannämnda rapporten om situationen vid de yttre gränserna konstateras att de yttre gränserna
har förbättrats. Parlamentet har inte fått någon annan information om situationen vid de yttre grän-serna sedan den rapporten eller om eventuella åtgärder som vidtagits för att förbättra situationen.
BB. I kandidatländerna finns samhällen som genomkorsas av en gräns, vilket innebär att strängare gräns-
kontroller skulle dela sådana samhällen.
CC. Länderna i den nordiska passunionen behövde inte införa gränskontroller gentemot varandra för att
kunna delta i Schengenområdet, utan gick med som en grupp då kontrollerna hade införts av allaländerna.
1. Parlamentet uppmanar rådet att avge en formell förklaring om att rådets framtida verksamhet, även
driften av Schengens informationssystem, kommer att stämma överens med Europeiska unionens stadgaom de grundläggande rättigheterna,
2. uppmanar Förenade kungariket och Irland att förbinda sig att delta fullt ut i Schengenregelverket (och
därmed avskaffa gränskontrollerna) och att ange en tidsplan för de lagändringar och tekniska anpassningarsom krävs och att påbörja detta arbete så snart som möjligt,
3. uppmanar Schengenstaterna att korrekt tolka artikel 2.2. i Schengenkonventionen genom att beakta
dess syfte; uppmanar Schengenstaterna (om de absolut måste tillämpa denna bestämmelse för att upprätt-hålla den allmänna ordningen och den nationella säkerheten) att nöja sig med att genomföra nationellagränskontroller i stället för att överreagera genom att på ett urskillingslöst sätt hindra människor från attpassera nationsgränserna,
4. begär att Schengenbestämmelserna om sekretessbelagda handlingar skall ersättas med bestämmelser
om allmänhetens tillgång till handlingar enligt artikel 255 i EG-fördraget, och att parlamentet skall få full-ständig information om handlingar som inte är tillgängliga för allmänheten,28.3.2002 SV C 77 E/145 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 20 september 2001
5. begär att bilagorna till den gemensamma handboken och de gemensamma konsulära anvisningarna
offentliggörs, i synnerhet listan över de visumansökningar som kräver att medlemsstaternas centrala myn-digheter hörs i förväg eller att man anger skälen för att förvägra allmänheten tillgång i enlighet medförordning EG nr 1049/2001 (
1),
6. uppmanar enträget rådet och kommissionen att lägga fram en årlig rapport till parlamentet om
åtgärder som vidtagits inom området med frihet, säkerhet och rättvisa, med en bedömning av utvecklingeneller ersättningen av Schengenregelverket, det fördjupade samarbetet mellan vissa medlemsstater och vissamedlemsstaters partiella deltagande i Schengenregelverket och en bedömning av eventuella problem närdet gäller att hålla EU:s lagstiftning konsekvent och enhetlig; pekar på att rådet och kommissionen enligt
artiklarna 39 och 45 i EU-fördraget regelbundet skall underrätta Europaparlamentet om utvecklingen av det
närmare samarbetet inom de områden som faller under tredje pelaren,
7. rekommenderar att man inom ramen för Konferensen mellan organen för gemenskaps- och EU-
frågor (COSAC) inrättar en arbetsgrupp med ansvar för verksamheten som berör området med frihet,säkerhet och rättvisa och där även parlamenten från de tredje länder som deltar i Schengensamarbetetbör närvara,
8. har för avsikt att årligen organisera en sammankomst med deltagare från parlamenten i de medlems-
stater som deltar i Schengensamarbetet (inklusive de länder som ingår i nordiska passunionen) med syfteatt utbyta erfarenheter om de konkreta resultaten och genomförandet i medlemsstaterna av den politiksom bestämts inom detta område,
9. uppmanar kommissionen att ta fram en tidsplan för översynen och, i de fall det visar sig nödvändigt,
ersättningen av Schengenregelverket och likaså för att täppa till de luckor som konstaterats i skälen, ochatt ta med denna tidsplan i den reviderade resultattavlan,
10. uppmanar medlemsstaterna att innan de lägger fram ett formellt initiativ enligt artikel 67.1 i EG-
fördraget formellt begära att kommissionen lägger fram ett förslag om en viss fråga, och uppmanar kom-missionen att ta hänsyn till artikel 67.2 och behovet av konsekvens och enhetlighet och att så långt det ärmöjligt ta fram förslag som täcker de frågor som tas upp av medlemsstaterna,
11. begär att demonstrationsfriheten och rätten till fri rörlighet garanteras,12. uppmanar kommissionen att i sitt förslag om införlivande av artikel 2.2 i Schengenkonventionen i
gemenskapens lagstiftning ta med bestämmelser om föregående samråd med rådet, godkännande av till-
fälliga gränskontroller endast för en begränsad tid (förslagsvis 30 dagar), översyn av huruvida kontrollernastår i proportion till de inskränkningar de innebär och villkor för en förlängning,
13. uppmanar rådet att se till att parlamentet kan medverka fullt ut i diskussionerna om åtgärder i syfte
att avhjälpa bristerna när det gäller polissamarbetet och uppmanar rådet att försöka skapa enhetlighetmellan de praktiska bestämmelser som skall tillämpas enligt Schengenkonventionen,
14. uppmanar rådet att följa artikel 39 i Fördraget om Europeiska unionen till fullo och att höra parla-
mentet om alla rambeslut, beslut och konventioner i tillräckligt god tid och med rimliga tidsfrister; upp-manar rådet att i enlighet med artikel 39.2 i Fördraget om Europeiska unionen regelbundet lägga framrapporter om samarbetet inom tredje pelaren,
15. kräver en stärkt rättslig kontroll av det mellanstatliga samarbetet inom tredje pelaren enligt arti-
kel 35 i Fördraget om Europeiska unionen, och särskilt att domstolen ges full behörighet att meddelaförhandsavgöranden om inlagor från medlemsstaterna och att begränsningen av domstolens granskningavskaffas i fall som rör upprätthållande av lag och ordning och skydd av den inre säkerheten, åtminstonenär det gäller de grundläggande rättigheterna,
(1) EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.C 77 E/146 SV 28.3.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 20 september 2001
16. uppmanar rådet att anta ett rättsligt bindande instrument för de bestämmelser om uppgiftsskydd
som skall tillämpas inom tredje pelaren och som innehåller garantier som motsvarar bestämmelserna iEuropaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG om skydd för enskilda personer med avseende påbehandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (
1),
17. uppmanar rådet att besluta om enhetliga standarder, förfaranden, befogenheter och en separat
driftsbudget för det gemensamma tillsynsorganet under Europaparlamentets överinseende när det gällerverksamhet enligt de tre konventionerna (Schengen, Europol och IT för tulländamål), för att se till attstandarderna för skydd av personuppgifter i artikel 8 i stadgan om de grundläggande rättigheterna följs,
18. efterlyser under tiden ökade befogenheter för Schengens gemensamma tillsynsmyndighet, så att den
skall kunna utföra en bättre och effektivare kontroll av Schengens informationssystem,
19. begär att Schengens informationssystem skall förvaltas inom EU:s ramar av ett separat organ, med
medel från EU:s budget, och efterlyser ett gemensamt datornät som kommissionen skall ansvara för avsettför uppgifter som samlas in enligt de tre konventionerna (Schengen, Europol och IT för tulländamål), därhänsyn måste tas till att de olika uppgifterna måste hållas åtskilda, och till slutanvändarenheternas behov,såväl i gemenskapen som inom den tredje pelaren, av att säkerställa att funktioner som nivåer för tillgång,säkerhetssystem etc. hålls åtskilda,
20. begär att kandidatländernas medlemskap godtas så snart som möjligt och att det enda villkoret skall
vara att de politiskt godtar Schengenregelverket och utvecklar de politiska instrument som krävs för dessgenomförande  på det sätt som skett vid tidigare anslutningar- och begär att de inre gränserna faktisktförst skall öppnas för fri rörlighet för personer sedan rådet har fattat ett separat därpå följande beslut påkommissionens förslag och efter att ha hört parlamentet,
*
**
21. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Schengens
gemensamma tillsynsmyndighet.
(1) EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.28.3.2002 SV C 77 E/147 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 20 september 2001