EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 25.02.1998 
KOM(1998) 102 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 

Innehållsförteckning 
SAMMANFATTNING 3 
INLEDNING 5 
1. PROBLEMET OCH DESS KONSEKVENSER 5 
2. KOSTNADER-NYTTA 6 
3. MEDVETENHET OCH FÖRBEREDELSE 7 
4. PROBLEMLÖSNINGAR 8 
5. ATT PÅBÖRJA ARBETET 9 
6. AKTIVITETER I MEDLEMSSTATERNA 10 
7. OMFATTNINGEN AV GEMENSKAPENS ÅTGÄRDER 11 
En mycket viktig fråga 
för företagen 
Datorstödda 
applikationer är ett 
viktigt hjälpmedel för 
dagens näringsliv 
...den enskilde 
medborgarens välfärd... 
samt även stora och 
småföretags 
konkurrenskraft 
Det kommer att ske 
under samma tid som 
euron införs 
Förberedelserna måste 
påskyndas 
Dataföretagen och 
användarna ansvarar 
för att arbetet utförs, 
men regeringar och 
myndigheter kan få en 
betydande roll Sammanfattning 
Ända sedan datorernas barndom har man, för att spara dyra magnetiska 
lagringsmedia, oftast bara använt två siffror för att ange årtal (ÅÅMMDD). 
Följden av detta kommer att bli att många program tolkar år 2000 som år 1900 
vilket kommer att leda till felfunktioner och felberäkningar. 
De datorproblem som kan uppstå i samband med år 2000 utgör en mycket viktig 
fråga för både små och stora företag i alla branscher, en icke försumbar fara för 
konsumenterna och en stor utmaning för alla förvaltningsorgan. Problemen kan 
få negativa effekter för den enskilde medborgaren, för den europeiska 
ekonomins konkurrenskraft och även störa den inre marknaden. 
Dagens näringsliv är i allra högsta grad beroende av fungerande system som 
sammankopplar företagen, olika industriella och samhälleliga processer, system 
som alla baseras på datorer. Om en länk i denna kedja brister kan det få svåra 
konsekvenser både för systemet och de individuella deltagarna (medborgare, 
konsumenter, företag, hela kedjor av inbördes sammanhängande enheter, 
handelspartner). 
Medborgarna är idag i allt större utsträckning beroende av pensioner, förmåner, 
hälsa, försäkringar, energiförsörjning och transporter. Alla dessa tjänster 
tillhandahålls med hjälp av mycket omfattande datoriserade system som alla kan 
drabbas av problem i samband med sekelskiftet. 
Alla företag, stora som små, är beroende inte bara av sina egna datorsystem utan 
även av de datorsystem som deras affärspartner använder (t.ex. kunder, 
leverantörer, underleverantörer). Precis som den enskilde medborgaren är även 
företagen beroende av en mängd infrastrukturtjänster för din verksamhet. Skulle 
företagen inte anpassa sina datorstödda rutiner, inklusive sådana som är av 
betydelse för driften av industrianläggningar så att dessa fungerar felfritt, kan 
detta resultera i produktionsförluster och minskad konkurrenskraft och i vissa 
extrema fall även äventyra företagens existens. 
Under samma tidsperiod kommer den den privata och den offentliga sektorn 
vara full uppe i förberedelserna inför den gemensamma valutan som kommer att 
medföra stora förändringar för både arbetsmetoder och datasystem. De två 
händelserna skiljer sig åt på viktiga punkter: år 2000 är ett problem för 
datorerna med följder för ekonomin medan euron är en ekonomisk fråga med 
följder för datorerna. Vad gäller den tekniska sidan, så finns det vissa likheter 
mellan problemen. Tillsammans utgör de båda frågorna en utmaning av tidigare 
aldrig skådat slag för alla personer med ansvar för datoriserade system. 
För att skydda konsumenternas hälsa, säkerhet och ekonomiska intressen och för 
att minimera de negativa följderna för både den privata och den offentliga 
sektorn måste arbetet med att säkerställa en smidig övergång till del nya 
årtusendet för både operativsystem och övrig programvara i datorer påskyndas. 
Alla berörda parter måste samarbeta inom sina respektive ansvarsområden. 
Ansvaret för att åtgärda datorproblem som kan uppstå i samband med år 2000 
och minimera riskerna ligger på tillverkarna och användarna av datoriserade 
system, och marknadskrafterna kommer att påskynda utvecklingen. Trots detta 
innebär problemets omfattning och potentiella följder att regeringar och 
myndigheter i alla medlemsstater bör stödja utsatta grupper, t.ex. konsumenter 
och små och medelstora företag, genom att vidta stödåtgärder och öka 
... något även de enheter 
som övervakar 
infrastruktursektorer 
kan få... 
... samt även de 
europeiska 
institutionerna 
...men kunskapen om 
initiativ i 
medlemsstaterna är av 
avgörande betydelse om 
kommissionen skall 
spela sin roll. 
Webbsite på Internet 
Kontakter med de 
berördaparterna i 
medlemsstaterna 
Bästa lösningar och 
mastar jämförelser 
(benchmarkning) 
Berörda frågor kommer 
att undersökas 
Kommissionens 
undersökning av sitt 
eget management medvetenheten om problemet. Utöver detta ansvarar naturligtvis centrala och 
lokala myndigheter själva för att deras informationssystem klarar omställningen 
vid sekelskiftet. Alternativa planer måste tas fram för det fall att viktiga system 
skulle haverera. 
För infrastruktursektorer där ett datafel i samband med år 2000 kan få stora 
gränsöverskridande följder måste internationella sammanslutningar av 
reglerande och övervakande myndigheter säkerställa att deras respektive 
sektorer är redo för omställningen. 
De europeiska institutionerna kan, förutom att ta ansvar för sina egna 
datorsystem, uppmuntra och underlätta samarbetet mellan olika nationella eller 
sektorsvisa initiativ. Detta omfattar bl.a. infrastruktursektorerna men även en 
dialog både inom unionen och med omvärlden. 
Kommissionen vill hålla sig informerad och uppmuntrar alla initiativ som 
företagen, IT-industrin, branschsammanslutningar för olika yrken, företag eller 
konsumenter, myndigheter och medlemsstater vidtar för att stödja olika initiativ, 
öka medvetenheten om problemet och främja olika problemlösningar. Detta 
kommer att få avgörande betydelse för genomförandet av de åtgärder som 
beskrivs i detta meddelande och för arbetet, inom ramen för 
subsidiaritetsprincipen, att även fortsättningsvis stödja alla insatser som 
företagen och myndigheterna vidtar under detta och påföljande år. 
Kommissionen kommer att ha en webbplats som behandlar frågor som rör 
sekelskiftesproblematiken och de följder curons införande kommer att ha för 
informationstekniken (http://www.ispo.cec.be/y2keuro). 
Kommissionen kommer att diskutera år 2000 och dess följder med alla de 
kontakter man har inom industrin och i medlemsstaterna 
I detta avseende kommer kommissionen, tillsammans med medlemsstaterna, att 
övervaka framstegen, utbyta information och mäta bästa lösningar samtidigt som 
man regelbundet rapporterar till rådet. Verksamheten kommer att omfatta bl.a. 
rapporter om den ökande medvetenheten och hur väl förberedda 
medlemsstaterna är, utbyte av information som kan vara av nytta i olika länder, 
undersökning av frågor som rör gränsöverskridande infrastrukturprojekt samt 
utprovning av sådana projekts funktionsduglighet. 
Kommissionen kommer inom ramen för bl.a. industripolitiken, de små och 
medelstora företagen, konsumentpolitik och utbilningspolitiken att undersöka 
vilka ytterligare åtgärder som skulle kunna vidtas för att öka medvetemheten 
och lösa problemen. 
När det gäller kommissionens interna system, kommer den interinstitutionella 
gruppen, i samarbete med generalsekretariatet, att förstärkas med en 
högnivågrupp bestående av generaldirektörerna för avdelningarna personal, 
data, informationsteknik, telekommunikationer så att det översta 
managementskiktet blir delaktigt i arbetet. 
Problemen med år 2000 
och EMU: s följder för 
informationstekniken 
måste hanteras under 
samma tidsperiod. 
Problemen är olika, 
men tillsammans har de 
mycket stor omfattning. 
...men med potentiella 
fördelar på längre sikt. 
Företag, infrastruktur 
och myndigheter är i 
farozonen. 
Ett tekniskt problem. INLEDNING 
Organisationer runt om i världen kommer att påverkas av de datorproblem som 
uppstår i samband med år 2000. Problemen består i att många dataprogram inte 
kommer att kunna utföra korrekta beräkningar efter den 31 december 1999, 
eftersom de hanterar årtal endast med hjälp av de två sista siffrorna. Samtidigt 
håller många av dessa organisationer på att förbereda införandet av den 
gemensamma valutan, ett arbete som också i hög grad påverkar deras arbete och 
alla datorstödda rutiner. 
Ur datorns perspektiv är de två frågorna olika både vad gäller 
problemdefinition, "ansvar", de strategiska såväl som de informationstekniska 
konsekvenserna även om vissa likheter inom sistnämnda område förekommer. 
De två frågorna måste dock hanteras under ungefär samma tidsperiod och båda 
frågorna kommer att kräva stora insatser (både avseende personal och pengar). 
Tillsammans utgör frågorna en utmaning av mycket stor omfattning för alla 
personer med ansvar för datoriserade system. 
Samtidigt kan dessa problem leda till en ökad medvetenhet om att det behövs 
klara riktlinjer vid upphandling av IT-system samt utveckling och användning 
av mjukvara, något som i förlängningen kan medföra fördelar för industrin och 
andra organisationer. Särskilt när det gäller euron kommer företagen att noga se 
över sitt sätt att arbeta. Detta kan på längre sikt medföra konkurrensfördelar. 
Kommissionen är bekymrad dels över den sårbarhet som företag, infrastruktur 
och myndigheter uppvisar inför datorproblem som kan uppstå i samband med år 
2000 och dels för de eventuella konsekvenserna dessa problem kan få för 
konsumenterna. Även om dessa frågor i stor utsträckning debatteras i media, 
tycks de förberedelser som verkligen sker vara otillräckliga, trots de uppenbara 
problem som kan uppstå för både företag och myndigheter. 
Som komplement till det huvudsakliga arbetet som utförs av den privata sektorn 
och medlemsstaterna har kommissionen planerat och påbörjat genomförandet av 
ett antal åtgärder som skall förmå ansvariga personer att börja vidta åtgärder. 
Dessa aktiviteter är samordnade med åtgärderna att hantera EMU:s följder för 
informationstekniken. 
1. PROBLEMET OCH DESS KONSEKVENSER 
Ända sedan datorernas barndom har man, för att spara dyra magnetiska 
lagringsmedia, oftast bara använt två siffror för att ange årtal (ÅÅMMDD). 
Följden av detta kommer att bli att många program tolkar år 2000 som år 1900 
vilket kommer att leda till felfunktioner och fclberäkningår. Problem förvärras 
av att många program inte klarar av att ta hänsyn till det faktum att år 2000 är ett 
skottår. Sekelskiftet är alltså den tidpunkt då Hest problem kan förväntas uppstå, 
det finns dock program som redan nu har problem att behandla datum som 
ligger i framtiden och vissa program kommer inte att avslöja felberäkningar 
förrän senare under år 2000. 
...med stora 
konsekvenser. 
Det kan komma att 
påverka 
konsumenternas 
säkerhet och 
ekonomiska intressen... 
...men även företagens 
överlevnad och deras 
affärspartners 
konkurrenskraft... 
Små och medelstora 
företag är speciellt 
sårbara 
..och myndigheternas 
verksamhet. 
Viktiga infrastruktur­
projekt kan drabbas. 
Kostnaderna är 
enorma... Även om problemen som kan uppstå i samband med år 2000 främst är 
datorproblem, kan följderna bli allvarlig på många områden. Datorerna har 
blivit allt viktigare 
Exempel 
Tidiga datorfel har redan rapporterats i pressen, bl.a. har 
man kunnat läsa om varor som dataljister återsänt till 
tillverkaren på grund av att "bäst före datumet" tolkats 
felaktigt och vissa datasystems oförmåga att hantera 
kreditkort vars sista giltighetsdag ligger bortom år 1999. för företagen och 
datorprogram är 
betydelsefulla för en 
mängd olika 
produkter och 
tjänster, både inom 
den privata och den offentliga sektorn. Med anledning av detta kommer 
problemen att påverka Europas medborgare, konsumenter, företag och 
myndigheter. 
Konsumenterna kan bl.a. komma att drabbas av felaktiga person- och 
bankuppgifter, felberäkningar i samband med sparräntor, bankkonton, 
fastighetsinteckningar, fakturor, lönebesked m.m. Även säkerhetsfrågor kommer 
att aktualiseras: vad händer om ett datorfel uppstår i ett flygplan, en kraftstation 
eller på en intensivvårdsavdelning? 
Även företagen kan lida svår skada av de konsekvenser som fel i deras 
datasystem medför, detta genom att deras egen verksamhet eller deras 
affärspartners verksamhet hindras. 
Beroende på det faktum att små och medelstora företag har en svagare 
organisationsstruktur för att angripa den här typen av problem, kan problemen 
potentiellt vara allvarligare och ge oproportionellt höga kostnader jämfört med 
stora företag. I extrema fall kan ett företags överlevnad stå på spel. I dagsläget 
finns bevis på att små och medelstora företag har en speciellt låg nivå av 
medvetenhet och de står inför speciella problem i form av tillgång till relevant 
information. 
Myndigheter, särskilt på lokal nivå, kan också hamna i farozonen, delvis 
beroende på pressen de har att minska sina kostnader, de långa 
handläggningstiderna när nya budgetmedel skall beviljas och risken att 
kvalificerad personal lämnar förvaltningen. 
Global infrastruktur, t.ex. sådan som stöder telekommunikationer, 
finansmarknader och flygtransporter kan komma att påverkas, något som kan få 
globala konsekvenser. Även i USA, där man tidigt uppmärksammat problemet, 
anses många företag och infrastrukturprojekt vara sårbara: i länder där man först 
nu uppmärksammat problemet kommer de förmodligen att bli än större. 
2. KOSTNADER-NYTTA 
Det är allmänt accepterat att kostnaderna för att hantera de problem som uppstår 
med datorprogram globalt uppgår till ca 500 miljarder ecu1. Det finns även 
beräkningar på de kumulativa kostnaderna, inklusive kostnaderna för 
Källa: Gartner Group 
... och detsamma gäller 
kostnaderna för 
eventuella 
skadeståndsprocesser. 
Tidiga lösningar kan 
medföra fördelar i det 
långa loppet 
Medvetenheten om 
problemen ökar för 
långsamt. 
Medlemsstaterna har 
kommit olika långt i 
förberedelserna, men 
ingen har kommit 
tillräckligt långt. rättegångskostnader och skadeståndsanspråk, som uppgår till mer än 
1500 miljarder ecu2. 
Exaktheten av dessa beräkningar beror mycket på hur kostnaderna som uppstår i 
samband med "integrerade datorsystem" (t.ex. i industrianläggningar, flygplan, 
eletronik för konsumentmarknaden) behandlas. 
Områden som kan bli föremål för skadeståndsanspråk är bl.a. avtalsförhållanden 
mellan köpare och säljare av IT-produkter, system och tjänster, ansvarsfrågor 
gentemot affärspartner och banker, ansvar för tillverkare och användare av 
säkerhetsutrustning för de skador som åsamkas hälsa och säkerhet samt 
företagsledares ansvar gentemot ägarna av företaget. 
Även om uppmärksamheten till största delen riktas mot följderna och de därmed 
förknippade kostnaderna, rapporteras även fördelar från företag som på ett tidigt 
stadium löst problemen. När förelagen tvingas att noga undersöka både sina 
datorer och sina datorprogram, kan detta leda till att man moderniserar och 
förbättrar prestandan på sin utrustning, vilket kan leda till långsiktiga 
resultatförbättringar. I takt med att datorutrustningen på företagen byts ut 
kommer vi också ett steg närmare informationssamhället. 
Dessutom finns det, trots att datorproblem som kan uppstå i samband med 
eurons införande i många avseenden skiljer sig från de problem som kan uppstå 
i samband med år 2000, (år 2000 är ett problem för datorerna med följder för 
ekonomin medan euron är en ekonomisk fråga med följder för datorerna) många 
tekniska likheter mellan problemen som skulle kunna utnyttjas för att uppnå 
synergieffekter. 
3. MEDVETENHET OCH FÖRBEREDELSE 
Under de två senaste åren har datorproblem som kan uppstå i samband med år 
2000 diskuterats utförligt i olika media, av de största leverantörerna av 
datasystem och tjänster, på fackmässor och på webben. Medvetenheten om 
problemen har ökat men, särskilt när det gäller de små och medelstora 
företagen, i för långsam takt för att konkreta åtgärder skall kunna planeras och 
budgeteras i tid. 
Undersökningar som gjorts på senare tid bekräftar att man ännu inte kommit 
speciellt långt i detaljerade 
förberedelser inför år 2000 och 
att förberedelserna kommit olika 
långt i olika medlemsstater. 
Det finns dessutom få belägg för 
att man undersöker alla system, 
från nätverksbaserade 
arbetsstationer till stordatorer 
som betjänar alla företagets 
användare. 
2 Källa: Software Productivity Research 
3 Källa: Neaman Bond Associates and Viasofl 
7 I oktober 1997 genomfördes en undersökning3 
hos över 1000 företag i flera europeiska stater 
som visade att, trots att ca 55% påstod sig ha 
en strategi och mer än 80% sade sig ha 
budgeterat åtgärder, färre än 25% av företagen 
kände till hur mycket källkod som behövs för att 
lösa problemen, en uppgift som är av avgörande 
betydelse för att kunna budgetera 
problemlösningar. 
Den högsta ledningen 
måste engagera sig i 
frågorna... 
.som måste lösas 
systematiskt. 
Provningen som 
riskmoment. 
Misstag kommer att 
göras och oförutsedda 
följder måste tas med i 
beräkningen. Andra undersökningar4 visar att endast en minoritet av företagen funderar på att 
använda " integrerade datorsystem". 
4. PROBLEMLÖSNINGAR 
Trots att de flesta datorproblemen som kan uppstå i samband med år 2000 
kommer att lösas av de olika organisationernas dataavdelningar, är det, med 
tanke på problemets omfattning och potentiellt stora konsekvenser, viktigt att 
organisationernas ledningar och styrelser förstår problemets omfattning. Inom 
varje organisation, oavsett dess storlek, måste arbetet att förbereda år 2000 ges 
högsta prioritet. 
De åtgärder som måste vidtas är väldefinierade och allmänt kända. Åtgärderna 
består av en inventering av all hård- och mjukvara samt tillhöriga licensavtal 
och manualer, en utredning av hur stora risker man är utsatt för och en 
, genomgång av prioriteter, möjligheter och kostnader samt en noggrann 
planering av hur de mål som identifierats skall kunna uppnås. När detta skett 
kan sedan nödvändiga komponenter bytas ut, varefter det förbättrade systemet 
och dess delkomponenter kan provas, vilket även omfattar informationsutbyte 
med interna eller externa mottagare, och sedan tas i bruk i sin operativa 
omgivning. Framförallt kräver projekten en mycket noggrann detaljplanering 
och att projekten handläggs noggrant i samarbete med både interna användare 
och externa partner (tillverkare/köpare). 
Utprovningen av de nya systemen anses bli den svåraste och mest omfattande 
uppgiften. Utprovningen omfattar inte bara experiment som kontrollerar att de 
individuella komponenterna och systemen fungerar med årtal bortom 1999, utan 
också att systemen klarar av att kommunicera med interna och externa 
mottagare. 
Valet och användningen av datoriserade hjälpmedel som skall underlätta arbetet 
i de olika faserna är viktiga, 
även om de kostnader som 
sparas in inte förväntas 
överstiga 30%5 av de totala 
kostnaderna. Gemenskapens bestående program har stött 
pilotprojekt där omställningrana prvats. 
Resultaten från de arbete som utförts har 
sammanställts, bästa lösningar identifierats och 
sedan spridits. Vissa av dessa lösningar är 
baserade på teknik som utvecklats inom ramen 
för gemenskapens forskningsprogram. 
Med tanke på problemets 
omfattning är det viktigt att organisationerna är medvetna om att det kan hända 
att de inte hinner genomföra sin omställning före utgången av 1999, och att det 
då måste finnas alternativa lösningar till hands som säkerställer att 
verksamheten inte måste upphöra på grund av att datastödet inte fungerar eller 
är otillräckligt. Att lösa dessa problem är något som berör hela företaget och 
kräver engagemang från den högsta ledningen. 
4 Källa: PA Consulting Group 
5 Källa: Gartner Group 
Resurserna blir allt 
knappare. 
Redovisning av 
omställnings­
kostnaderna. 
Att se över sin rättsliga 
ställning. 
Marknadskrafterna 
kommer att få det 
största inflytandet Ett av huvudproblemen är att det finns allt färre personer med nödvändiga 
kunskaper om programmering och projektledning att tillgå. Förutom 
grundproblemets stora omfattning är bristen på personer med kunskaper om 
relativt gamla programmeringsspråk och förmåga att hantera mycket stora och 
komplexa projekt ett huvudproblem. 
Organisationer som har många anställda på sina dataavdelningar kommer att 
försöka behålla sin personal medan organisationer som främst anlitar konsulter 
kommer snart att märka bristen på kunnig personal samtidigt som priserna för 
deras tjänster ökar. Organisationer (inklusive små och medelstora företag) som 
använder kommersiellt tillgänglig programvara måste så snart som möjligt 
kontakta tillverkaren för att få information om tillverkarens planer för att 
uppdatera sin programvara så att den klarar sekelskiftet. 
Redovisningen av kostnaderna för omställningen, som i många fall kommer att 
uppgå till avsevärda belopp, är en annan viktig fråga. I enlighet med de regler 
som återfinns i de EU-direktiv som behandlar redovisning, skall kostnaderna 
som uppstår i samband med år 2000 i allmänhet bokföras som en ordinarie 
kostnad som företagen har för att anpassa sig till den ekonomiska och tekniska 
utvecklingen. I mycket speciella fall, och då bara fall där man klart kan relatera 
dessa kostnader till identifierbara framtida ekonomiska fördelar, kan man få 
aktivera dem. Endast i ett begränsat antal fall kan reserveringar för kostnaderna 
som kan uppstå i samband med år 2000 göras, och då krävs att reserveringarna 
sker i enlighet med direktiven som behandlar redovisning. Om några 
reserveringar inte gjorts men medel oförutsedda utgifter finns, måste en 
särredovisning med hjälp av förklaringar i redovisningen. 
Som ett led i förberedelserna inför år 2000 måste företagen se över sin rättsliga 
ställning. Företagen bör se till att de skyddar sig mot skadeståndskrav från 
affärspartner och banker som eventuellt kan komma att lida skada om företaget 
inte klarar av omställningarna inför år 2000. Samtidigt bör företagen undersöka 
vilka möjligheter de själva har att kräva skadestånd från leverantörer. Det har 
påpekats från många håll att det är av yttersta vikt att leverantörer och 
användare samarbetar kring problemen så att risken för att utsättas 
skadeståndskrav minimeras. 
5. ATT PÅBÖRJA ARBETET 
Det räcker inte att vara medveten om problemen. År 2000 är mycket 
betydelsefullt för alla företag och de måste vidta åtgärder för att klara av 
övergången vid sekelskiftet på ett smidigt salt. 1 detta hänseende kommer 
marknadskrafterna att spela en viktig roll. Kunder som blir medvetna om de 
problem som kan uppstå kommer att kontakta sina leverantörer, vilket även 
investerare, banker, försäkringsbolag, revisorer och aktieägare kommer att göra. 
Konsumenterna och deras intresseorganisationer kommer att undersöka hur 
felfunktioner inom industrin, handeln eller förvaltningen skulle påverka deras 
säkerhet och deras egendom. 
Ansvariga myndigheter 
inom 
infrastruktursektorn 
måste kräva att 
åtgärder vidtas. 
Information om vilka 
produkter och 
organisationer som 
klarar omställningen 
måste finnas tillgänglig 
i tid 
Myndigheterna måste 
se till att deras 
datasystem är redo... 
...och kan samarbeta 
med den privata sektorn 
för att öka 
medvetenheten och 
främja åtgärder. 
Synergieffekter som kan 
uppnås från aktiviteter I 
olika medlemsstater är 
värdefulla De myndigheter som ansvarar för energi, transport, telekommunikationer, 
finansmarknader och andra ekonomiska sektorer har redan börjat kräva att de 
organisationer som de ansvarar för skall börja vidta åtgärder. Exempel på 
sådana internationella organisationer som har övervakningsfunktioner för bl.a. 
värdepappersmarknaden, bankerna och försäkringsbolagen är International 
Organisation of Securities Commissions, Baselkommittén för banktillsyn och 
International Association of Insurance Supervisors men även Internationellla 
teleunionen. På samma sätt har Rådgvande bankkommittén, 
Försäkringskommittén, Värdepappersövervakningskommittén och 
Betalningssystemgruppen alla ägnat sig åt dessa frågor. 
Tillverkare och försäljare av datorer och dataprogram men även tillverkare och 
försäljare av datoriserade produkter och tjänster måste i god tid ge sina kunder 
information om hur väl deras produkter och tjänster är förberedda för 
sekelskiftet. Deklarationer där säljaren försäkrar att en produkt överensstämmer 
med en given definition av "redo för år 2000"6, och där denna deklaration blir en 
del av avtalet mellan köparen och säljaren, bör uppmuntras. 
Alla företag bör vara förberedda att i god tid tillhandahålla information om hur 
långt de hunnit med sina förberedelser inför sekelskiftet till alla de parter som 
kan ha ett legitimt intresse av sådan information. 
6. AKTIVITETER I MEDLEMSSTATERNA 
Regeringarna i medlemsstaterna är primärt ansvariga för att de datasystem som 
deras centrala och lokala myndigheter använder kommer att fungera även efter 
sekelskiftet. Detta ansvar omfattar även att datasystemen måste kunna kopplas 
till och kommunicera med datorer i andra länder. 
I vissa medlemsstater har man redan genom fört kampanjer med målet att få 
företagen att vidta åtgärder och stödja utsatta grupper, t.ex. små och medelstora 
företag, i deras förberedelser inför sekelskiftet. Dessa kampanjer har i allmänhet 
finansierats gemensamt av centrala eller lokala myndigheter och representanter 
för den privata sektorn (t.ex. arbetsgivarföreningar och handelskammare). I 
vissa fall har man även skapat en speciell organisation som håller i planeringen 
och samordningen av aktiviteterna. 
valt olika tillvägagångssätt beroende på I olika länder halt man 
omständigheterna och på 
hur pass väl förberedda 
företagen varit. Det finns 
dock stora möjligheter till 
synergieffekter, något 
som visat sig vid det 
första mötet med ett antal 
nationella initiativ som 
organiserats av 
6 T.ex. i enlighet med de definitioner som British Standard Institution eller 
Svenska IT-kommissionen tagit fram 
10 Exempel 
Action 2000 i Förenade kungariket, 
Millennium Platform i Nederländerna, 
Handlingsplanen inför år 2000 i Danmark, 
Forum 2000 i Belgien, 
IT kommissionens arbete i Sverige. 
Europeiska 
kommissionen 
reparerar sina egna 
system... 
och har noga undersökt 
hur man på bästa sätt 
kan få önskad effekt. 
EG kommer att: 
Främja synergier 
mellan nationella och 
sektorvisa initiativ 
Samarbeta med 
reglerande och 
övervakande enheter kommissionen den 19 december 1997. Datorproblemen som kan uppstå i 
samband med år 2000 står högt upp på dagordningen hos allt fler regeringar och 
allt fler kampanjer startas för att öka medvetenheten. 
7. OMFATTNINGEN AV GEMENSKAPENS ÅTGÄRDER 
Europeiska kommissionen både använder och upphandlar IT-system. Med tanke 
på sekelskiftet är kommissionen primärt ansvarig lor att se till att dess egna 
system, som är av avgörande betydelse för kommissionens arbete, fungerar 
felfritt. Kommissionen tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att undersöka de 
följder som dels sekelskiftet och dels införandet av den gemensamma valutan 
kommer att få för kommissionens datasystem. Med tanke på frågans vikt, 
kommer detta arbete nu att styras av en arbetsgrupp vars ordförande kommer 
från högsta nivå. 
För att undersöka medvetenheten om problemen och vidta åtgärder har man 
under det sista kvartalet 1997 genomfört omfattande konsultationer med både 
den privata och den offentliga sektorn. Målet har varit att identifiera vilka de 
viktigaste åtgärderna är och vilken roll företagen, organisationerna och 
europeiska gemenskaperna kan spela. 
Som resultat av konsultationerna och de rekommendationer som Europeiska 
rådet uttalade vid sitt möte i Luxemburg i december 1997, vidtar kommissionen 
nu en rad åtgärder. 
Man kommer att 
informationsutbyte om 
kampanjer som vidtas i 
medlemsstaterna och av 
europeiska 
organisationer för att 
skapa synnergieffekter, 
minska onödigt 
dubbelarbete och få 
bästa möjliga effekt. uppmuntra och underlätta gränsöverskridande 
Exempel 
Man kommer att anordna återkommande möten med 
de enheter som ansvarar för sekelskifteskampanjen i 
medlemsstaterna och europeiska organisationer. 
Målet är att inkludera rapporter om hur kampanjerna 
fortskrider och hur väl förberedda olika länder och 
sektorer är. Utöver detta kommer man att utbyta 
erfarenheter som kan vara till nytta för alla och 
diskutera specifika frågor t.ex. gränsöverskridande 
infrastrukturprojekt m.m. Särskild uppmärksamhet 
kommer att ägnas specifika åtgärder som skall stödja 
utsatta grupper som t.ex. små och medelstora 
företag. Man kommer att 
samarbeta med de 
europeiska och 
internationella organisationer som ansvarar för övervakningen av 
infrastruktursektorer med avsevärda gränsöverskridande effekter 
(finansmarknaderna, energisektorn, transportsektorn och 
telekommunikationssektorn) för att utbyta information om vilka åtgärder som 
vidtagits och inom vilka sektorer samarbete kommer att behövas. Åtgärder 
som är särskilt prioriterade rör planeringen och genomförandet av 
samordnade gränsöverskridande provkörningar pä de områden som sannolikt 
kommer att involvera organisationer i olika medlemsstater. Kommissionen 
kommer att påbörja diskussioner med de berörda organisationerna i 
medlemsstaterna. 
11 
stimulera diskussioner i 
rådet 
Att stimulera en 
kontinuerlig kontroll 
genom de berörda 
kommittéerna 
Information på Internet 
Att samordna och 
genomföra åtgärderna 
Berörda frågor kommer 
att undersökas 
Kommissionens 
undersökning av sitt 
eget management Att stödja diskussioner om hur väl förberedd inför år 2000 man är inom EU, 
stödja alla diskussioner som kan föras om relaterade frågor i någon 
rådskonstellation, stödja dialogen med tredje länder, särskilt sådana som 
ansökt om medlemskap i unionen. 
Att se till att kommissionens diskuterar är 2000 och dess följder med alla de 
kontakter man har inom industrin och i medlemsstaterna. Särskild 
ägnas 
och 
inom, Exempel 1 
Rådgivande konsumentkommittén7 har diskuterat 
problemen i samband med år 2000 och tillsatt en 
arbetsgrupp, vars uppgift är att undersöka hur 
övergången till sekelskiftet kan kan ske på bästa sätt 
med så få negativa utverkningar som möjligt för 
konsumenterna. 
Exempel 2 
Flera andra rådgivande grupper har redan satt upp år 
2000 på sin dagordning. Bland annat gäller detta 
kommittén för datakommunikationsnät mellan 
förvaltningar, gruppen för offentlig upphandling, 
rådgivande bankrörelsekommittén, gruppen för 
betalningssystem. uppmärksamhet 
kommer att 
följderna för, 
förberedelserna 
infrastruktursektorern 
a, vilka 
konsekvenserna blir 
för konsumenterna, de 
små och medelstora 
företagen samt de 
potentiella följderna 
för den inre 
marknaden vilket även 
inkluderar den ekonomiska och monetära unionen. 
• Att ha webbplatser som behandlar problemen i samband med år 2000 och 
som behandlar de följder som eurons införande kommer att få för 
informationstekniken (http://www.ispo.cec.be/y2keuro). Denna plats 
tillhandahåller information om aktiviteter inom olika sektorer i 
medlemsstaterna, information om speciella aspekter på problemen, 
länkar till andra platser samt till ull dokumentation och alla rapporter i 
frågan som tagits fram av kommissionen. 
• Att inrätta en smidig mekanism för alt samordna och genomföra de 
åtgärderna som styrs av andra än EU:s institutioner och fungera som en 
gemensam mötespunkt för intresserade grupper. 
Kommissionen kommer regelbundet att se över ovannämnda aktiviteter och ge 
ut regelbundet återkommande rapporter om framstegen och de åtgärder som 
vidtas i medlemsstaterna. 
Kommissionen kommer inom ramen för bl.a. industripolitiken, de små och 
medelstora företagen, konsumentpolitik och utbilningspolitiken att undersöka 
vilka ytterligare åtgärder som skulle kunna vidtas för att öka medvetemheten 
och lösa problemen. 
När det gäller kommissionens interna system, kommer den interinstitutionella 
gruppen, i samarbete med gencralsekrelariatet, att förstärkas med en 
högnivågrupp bestående av generaldirektörerna för avdelningarna personal, 
data, informationsteknik, telekommunikationer så att det översta 
managementskiktet blir delaktigt i arbetet. 
7 En kommitté som bistår kommissionen i frågor som rör konsumentpolitik. 
12 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 102 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 16 10 
Katalognummer : CB-CO-98-122-SV-C 
ISBN 92-78-31679-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg