(3)I kommissionens kommande genomförandeförordning föreskrivs att vissa uppgifter på gårdsnivå samlas in på EU-nivå för den gemensamma jordbrukspolitikens övervaknings- och utvärderingsändamål, utöver de uppgifter från den gemensamma jordbrukspolitikens övervaknings- och utvärderingsram som samlas in på nationell och ibland regional nivå. Medlemsstaterna kommer att på ett harmoniserat sätt förse kommissionen med vissa uppgifter om stödmottagare inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

(1)Syftet med den integrerade statistiken över jordbruksföretag är att tillhandahålla jämförbara uppgifter om EU:s jordbruksföretag. Uppgifter samlas in från alla jordbruksföretag vart tionde år (censusdata) och genom mellanliggande stickprovsundersökningar vart tredje eller fjärde år. Medlemsstaterna samlar in uppgifter från enskilda jordbruksföretag och uppgifterna vidarebefordras till Eurostat. Den information som samlas in omfattar följande: markanvändning, antal djur, landsbygdsutveckling, förvaltning och arbetsinsats i jordbruket (inklusive ålder, kön och förhållande till jordbruksföretaget). De sammanlagda resultaten offentliggörs. Tillgången till individuella uppgifter om jordbruksföretaget är begränsad. Den integrerade statistiken över jordbruksföretag utgör en grund för extrapolering av ISJR-uppgifter.

ISJR har bedömts vara ett effektivt och lämpligt verktyg för att samla in ytterligare miljörelaterade och sociala variabler på gårdsnivå utöver de ekonomiska och inkomstrelaterade variabler som för närvarande samlas in.

ISJR är en unik källa till mikroekonomiska uppgifter och redovisningsuppgifter som genereras varje år från mer än 80 000 jordbruksföretag i EU. Genom detta har det varit möjligt att bedöma jordbruksföretagens ekonomiska och finansiella situation sedan 1965. Kommissionen tillhandahåller den harmoniserade metoden och det gemensamma frågeformuläret, och medlemsstaterna samlar in, kontrollerar och lämnar in uppgifterna. ISJH kommer att komplettera denna miljörelaterade och sociala dimension.

Efter olika samråd med berörda parter verkar det som om alla intressentgrupper i stort sett är positiva till ISJH-initiativet och till att sociala och miljörelaterade aspekter läggs till de ekonomiska uppgifter som samlas in i ISJR. Även om ett starkt stöd uttrycktes för insamling av uppgifter på gårdsnivå i ISJH för bedömning av jordbrukets ekonomiska hållbarhet vid sidan av miljömässig och social hållbarhet, ansåg vissa uppgiftslämnare att uppgiftsinsamlingsarbetet måste delas mellan de olika användarna och att den administrativa bördan för uppgiftslämnare och uppgiftsinsamlare bör begränsas. För att begränsa den administrativa bördan för jordbrukare och uppgiftsinsamlare införde kommissionen begreppet ”samla in uppgifter en gång och använd dem flera gånger” för bättre datadelning mellan förvaltningar, statistikmyndigheter och privata organ. Kommissionen har också för avsikt att bidra till de inledande kostnaderna för medlemsstaternas justeringar av ISJH-omvandlingsprocessen.

De flesta uppgiftslämnare ansåg att det skulle vara viktigt för dem att få ekonomisk ersättning för att delta i ISJH-uppgiftsinsamlingen. I initiativet föreslår kommissionen en möjlighet för medlemsstaterna att införa olika incitament för jordbrukarnas deltagande i informationssystemet, inklusive ekonomiska bidrag.

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

För att förbereda ISJH-förslaget rådfrågades medlemmarna i ISJR-kommittén och de särskilda arbetsgrupperna.

•Konsekvensbedömning

Med tanke på initiativets mycket tekniska karaktär och kommissionens begränsade tillvägagångssätt ansåg man att det inte var nödvändigt med en konsekvensbedömning. I den konsekvensbedömning som åtföljde 2018 års lagstiftningsförslag om GJP efter 2020 fastställdes behovet av att anpassa och stärka befintliga uppgiftskällor så att de bättre stämmer överens med den nya politiken samt att förbättra uppgifternas kvalitet, särskilt när det gäller indikatorer kopplade till jordbruksmiljö, biologisk mångfald och klimat. I konsekvensbedömningen föreslogs också en utvidgning av ISJR-täckningen för att ge bästa möjliga representation av marknadsinriktade gårdar. Vidare preciserades att en revidering kan vara nödvändig för variabler i företagsredovisningen (även med beaktande av rekommendationerna i FLINT-projektet) och det sätt på vilket GJP-stödmottagarnas deltagande i ISJR-uppgiftsinsamlingen organiseras.

•Lagstiftningens ändamålsenlighet och förenkling

Vid omvandlingen av ISJR till ISJH ansågs förenkling och minskning av bördorna, tillsammans med hållbarhet, vara en central del av initiativet. Syftet har varit att fastställa på vilka områden uppgiftsinsamlingsmetoderna kan förenklas och kostnaderna minskas i motsvarande grad.

För det första måste det erkännas att metoderna för insamling av uppgifter varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, eftersom staterna kan välja den lämpligaste metoden för att samla in ISJR-uppgifter på gårdsnivå. Det finns inte heller någon detaljerad översikt över varje medlemsstats metoder för insamling av uppgifter, kostnader och bördor. Därför har de senaste studierna och projekten (en översikt av dem förtecknas nedan) samt relevanta resultat från samråden beaktats för denna förenkling och minskning av bördorna. På grundval av dessa föreslås vissa metoder för förenkling och minskning av bördorna nedan. I slutändan är det dock upp till medlemsstaterna att välja den eller de lämpligaste metoderna tillsammans med ISJH-uppgiftsinsamlingsmetoderna för att samla in ytterligare miljörelaterade och sociala variabler.

1. Studien Cost of and good practices for FADN data collection genomfördes och offentliggjordes 2015. Huvudsyftet med denna studie var att undersöka medlemsstaternas metoder och kostnader för insamling av ISJR-uppgifter och ta hänsyn till användningen av uppgifter som är till nytta för de jordbrukare som deltar samt för ett bättre beslutsfattande. Resultaten av denna studie bekräftar att det inte finns någon enhetlig metod för insamling av ISJR-uppgifter. Medlemsstaterna väljer sitt eget sätt att samla in uppgifterna. Till följd av detta varierar kostnaderna för insamling av ISJR-uppgifter kraftigt mellan medlemsstaterna. I studien anges tre huvudfaktorer för kostnadsskillnader:

1) Omfattningen och storleken på ISJR-urvalet (Malta samlar t.ex. in uppgifter från 536 jordbruksföretag medan Polen från 12 100).

2) De olika metoder som används för att samla in ISJR-uppgifter (t.ex. uppgifter som samlas in direkt av ISJR-samordningsorganet eller via anlitade privata redovisningsföretag).

3) Externa faktorer såsom olika lönenivåer mellan medlemsstaterna och olika genomsnittliga företagsstorlekar inom ISJR-undersökningsområdet.

Valet av metod för insamling av uppgifter kan, åtminstone i viss mån, uppväga högre kostnader till följd av högre lönenivåer och ökad företagsstorlek. Den mest effektiva formen av uppgiftsinsamling när det gäller offentliga kostnader är från befintliga räkenskaper (som har producerats till privat kostnad). Samtidigt förefaller denna metod vara minst flexibel. Om miljörelaterade och sociala uppgifter inte finns tillgängliga inom ramen för befintliga räkenskaper kan uppgiftsinsamlingsmetoden för ISJH behöva justeras eller ändras. Slutligen anges det i studien att tillägg eller strykning av en extra variabel inte har någon stor inverkan på förhållandet mellan de totala kostnaderna för uppgiftsinsamling per antal variabler. Genom det fastställda systemet utgörs de årliga kostnaderna främst av fasta kostnader (i samband med inrättande och genomförande av undersökningar, inklusive personal, utbildning och it-system) och särskilda rörliga kostnader (t.ex. uppdatering av instruktioner, tillägg av särskild kod) är små.

2. I forskningsprojektet FLINT fastställdes indikatorer på gårdsnivå för att förbättra utvärderingen av (bland annat) tvärvillkor, hållbarhet och innovation inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Insamlingen av uppgifter om dessa indikatorer var kopplad till ISJR i ett pilotnätverk i flera europeiska länder. Resultaten av detta projekt 1) bekräftar att det ISJR-baserade systemet är ett effektivt och lämpligt verktyg för att samla in ytterligare miljörelaterade och sociala uppgifter på gårdsnivå, och 2) tillhandahåller en solid vetenskaplig faktabas tillsammans med förteckningar över möjliga nya variabler, exempel på hur man samlar in uppgifter för dessa nya variabler och identifierar flaskhalsar i genomförandet och analytiska fördelar.

3. Undersökningen av kostnaderna för att utvidga ISJR till ISJH är en uppdatering av två tidigare beskrivna studier. Den innehåller en viss ytterligare kostnadsanalys för att lägga till FLINT-uppgifter till den nuvarande ISJR-datamängden. Där uppskattas att den genomsnittliga kostnaden i EU för insamling av ISJR-uppgifter uppgår till 750 EUR per företagsredovisning, medan kostnaderna för att utvidga till ISJH (genom att lägga till alla FLINT-uppgifter) skulle öka kostnaderna till 1 040 EUR per företagsredovisning, dvs. en ökning med cirka 40 %. Denna studie bekräftade resultaten av 2015 års studie, som visade stora skillnader mellan länderna när det gäller ISJR-kostnaderna för uppgiftsinsamling samt de förväntade merkostnaderna i samband med omvandlingen till ISJH. Studien bekräftade också att vissa medlemsstater redan har samlat in vissa variabler om hållbarhet som förutsetts för ISJH, medan andra inte har det, och därför kan drabbas av högre initialkostnader. De totala utgifterna för uppgiftsinsamling är därför inte direkt jämförbara mellan medlemsstaterna. Slutligen uppvisar de beräknade kostnadsförändringarna ett brett intervall, från länder som Irland (+ 10 %) och Nederländerna (+ 11 %) till Frankrike (+ 124 %) och Malta (+ 225 %). Det måste dock tilläggas att denna kostnadsberäkning inbegriper att alla de 70 variabler som anges i FLINT-projektet läggs till, medan den föreslagna omvandlingen till ISJH inte syftar till att så många som 70 variabler läggs till och tillägget av variabler kommer att vara progressivt över tiden. För det första kommer utvidgningen till ISJH att ske gradvis. För det andra skulle utvidgningen enligt den ursprungliga uppskattningen omfatta ett intervall från 5 till 25 nya variabler, som ska bedömas ytterligare med den pågående analysen av det pilotprojekt som beskrivs i punkt 4 nedan, och även med beaktande av utvecklingen av den rättsliga ramen efter Från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald. Dessutom beaktar studien inte fördelarna med förenklingsprocessen samt kopplingarna till och datadelningen med andra databaser. Till följd av detta kan utvidgningskostnaderna för ISJH uppskattas som mycket lägre än i den nämnda studien.

4. Ett pågående pilotprojekt kommer att analysera och tillhandahålla detaljerad information om hållbarhetsvariabler och deras uppgiftskällor för varje medlemsstat. Som redan nämnts beror metoderna för insamling av uppgifter på medlemsstatens val. Detta pilotprojekt kommer därför att tillhandahålla en bedömning av de metoder för uppgiftsinsamling som används för att samla in hållbarhetsdata för varje medlemsstat och visa hur de är (eller kan vara) kopplade till ISJR-uppgiftsinsamlingssystemet. Resultaten beskriver situationen i varje medlemsstat och ge en rimlig uppskattning av den administrativa bördan och kostnaderna i samband med uppgiftsinsamlingen. Dessa resultat kommer att bidra direkt till arbetet med ISJH:s sekundärlagstiftning.

ISJH-förslaget syftar till att minska kostnaderna och den administrativa bördan för jordbrukare och medlemsstater på lång sikt. Utifrån resultat och gjorda analyser beaktas följande faktorer i förslaget:

(1)En solid grund. Insamling av hållbarhetsdata, inom eller utanför ISJR, kommer att generera kostnader. I stället för att inrätta en ny separat och kompletterande databas är det mer kostnadseffektivt att använda det redan väletablerade ISJR-systemet och dess nätverk för att samla in ytterligare miljörelaterade och sociala uppgifter på gårdsnivå för att bedöma EU:s politik. Ekonomiska ISJR-uppgifter är ett krav enligt EU:s politik. Därför kommer kostnader och bördor kopplade till att upprätthålla och förbättra ISJR att finnas kvar. Dessutom finns det en risk för att ett rent ekonomiskt ISJR skulle ha mindre betydelse.

(2)Förändringar över tid. Omvandlingen till ISJH är en process som kommer att ta tid. Även om det uppskattas att 2025 är det första året då nya uppgifter samlas in, kommer antalet nya variabler att vara begränsat i början. Den ursprungliga uppskattningen visar att antalet nya variabler skulle vara mellan 5 och 25.

(3)Interoperabilitet. ISJH kommer att uppmuntra vidareutnyttjande av redan tillgängliga uppgifter i andra databaser och källor (t.ex. kopplingar till IACS, andra relevanta databaser hos de nationella statistikbyråerna). I ett längre perspektiv kommer detta att minska medlemsstaternas kostnader för insamling av uppgifter och samtidigt minska jordbrukarnas börda (dvs. uppgifter om jordbruksföretag samlas in en gång och används flera gånger).