RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om kvaliteten på de budgetuppgifter som medlemsstaterna lämnade under 2014 /* COM/2015/088 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om kvaliteten på de budgetuppgifter som medlemsstaterna lämnade under 2014 INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Bakgrund.. 3 2. Huvudsakliga resultat från 2014 års rapportering om det offentliga underskottet och den offentliga skulden.. 3 2.1. Aktualitet, tillförlitlighet och fullständighet. 3 2.1.1. Aktualitet. 3 2.1.2. Tillförlitlighet. 4 2.1.3. Fullständighet i tabeller och kompletterande information. 5 2.1.4. Tilläggstabeller avseende finanskrisen. 6 2.1.5. Frågeformulär om mellanstatlig långivning. 7 2.2. Efterlevnad av redovisningsreglerna och statistikens konsistens. 7 2.2.1. Informationsutbyte och klargöranden. 7 2.2.2. Dialog- och metodbesök. 7 2.2.3. Särskilda råd från Eurostat. 8 2.2.4. Inledande av en utredning enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet. 8 2.2.5. Aktuella metodfrågor. 9 2.2.6. Konsistens med de bakomliggande offentliga räkenskaperna. 9 2.3. Offentliggörande. 10 2.3.1. Offentliggörande av nyckeltal och detaljerade rapporteringstabeller. 10 2.3.2. Reservationer mot uppgifternas kvalitet. 10 2.3.3. Ändringar av rapporterade uppgifter. 11 2.3.4. Offentliggörande av metadata (förteckningar). 11 3. Slutsatser.. 11 1. Bakgrund Enligt artikel 8.3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott (nedan kallat underskottsförfarandet) som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen[1] i dess ändrade lydelse ska kommissionen (Eurostat) (nedan kallad Eurostat) regelbundet rapportera till Europaparlamentet och rådet om kvaliteten på de faktiska uppgifter som rapporteras av medlemsstaterna. Den här årsrapporten innehåller en övergripande bedömning av i vad mån uppgifterna följer redovisningsreglerna och är aktuella, tillförlitliga, fullständiga och konsistenta. Den förra rapporten (om uppgifterna från 2013) antogs av kommissionen den 7 mars 2014[2]. Eurostat bedömer regelbundet kvaliteten på de faktiska uppgifter som länderna rapporterar och på de bakomliggande offentliga räkenskaper som i oktober 2014 för första gången sammanställdes i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (ENS 2010)[3]. Fokus ligger på de faktorer som förklarar det offentliga underskottet eller överskottet och förändringen i den offentliga skulden. Medlemsstaterna skickar informationen till Eurostat två gånger om året i tabeller över uppgifter inom underskottsförfarandet som kompletteras med frågeformuläret om tabellerna över uppgifter om underskottsförfarandet, tilläggstabellen för uppgifter om finanskrisen samt även med bilaterala klargöranden från medlemsstaterna. Eurostat för dessutom en ständig dialog med länderna genom regelbundna dialogbesök inom ramen för underskottsförfarandet. Rapporten bygger på de viktigaste rönen och resultaten från rapporteringen inom underskottsförfarandet under 2014, med tonvikt vid den senaste rapporteringsrundan i oktober 2014. När så är relevant görs jämförelser med rapporteringen i april 2014 samt med 2013 års rapporteringsrundor. 2. Huvudsakliga resultat från 2014 års rapportering om det offentliga underskottet och den offentliga skulden 2.1. Aktualitet, tillförlitlighet och fullständighet 2.1.1. Aktualitet Medlemsländerna ska underrätta kommissionen om sina faktiska och förväntade uppgifter inom underskottsförfarandet två gånger om året, senast den 1 april respektive den 1 oktober[4]. Under 2014 omfattade rapporteringen inom ramen för underskottsförfarandet åren 2010–2014. Uppgifterna för 2014 är vad de nationella myndigheterna förväntar sig, medan uppgifterna för 2010–2013 är faktiska uppgifter[5]. I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 479/2009 bedömer Eurostat de faktiska uppgifter som medlemländerna rapporterar, inte de förväntade uppgifterna. Tidsfristerna för rapporteringen hålls väl. Under 2014 lämnade alla länder sina faktiska uppgifter inom den föreskrivna fristen vid båda rapporteringstillfällena. Vissa länder lämnade dock de förväntade uppgifterna för 2014 senare än de faktiska uppgifterna. 2.1.2. Tillförlitlighet De revideringar som gjordes mellan rapporteringarna i april 2014 och i oktober 2014 berodde främst på införandet av det nya europeiska nationalräkenskapssystemet ENS 2010 och andra statistiska förändringar. I motsats till tidigare år reviderades skuldkvoten mer än underskottskvoten, särskilt beroende på att klassificeringen av offentliga organ ändrades så att de blev en del av den offentliga sektorn samt på väsentliga ökningar av BNP. Genom ENS 2010 infördes tre metodnyheter: · De kriterier som används för att fastställa vad som ingår i den offentliga sektorn ändrades, vilket kan leda till att enheter klassificeras om så att de flyttar in i eller ut ur den offentliga sektorn. · Registreringen av engångsbelopp som betalas till den offentliga sektorn i samband med överföring av pensionsfonder ändrades. · En justering för nettoräntor i samband med swappar och framtida räntesäkringsavtal avskaffades. En utförlig tabell över de viktigaste förändringarna per medlemsstat och år tillhandahölls tillsammans med pressmeddelandet i oktober[6]. De största positiva förändringarna[7] av underskottet för 2013 i procent av BNP ägde rum i Irland (+1,5 procentenheter), Luxemburg (+0,6 procentenheter), Cypern (+0,5 procentenheter) och Grekland (+0,5 procentenheter). Den största negativa förändringen[8] av underskottet registrerades i Litauen (–0,5 procentenheter), och i fem andra medlemsstater sjönk det med –0,3 procentenheter. Vanligtvis påverkar revideringar av BNP inte de offentliga underskottskvoterna märkbart, men till följd av ENS 2010 och andra ändringar (i vissa fall ändringar av benchmarks) har flera medlemsstater reviderat sin BNP kraftigt, i allmänhet uppåt. Justeringarna uppåt av BNP har väsentligt förbättrat 2013 års underskott i Cypern (+0,5 procentenheter), Irland (+0,4 procentenheter), Slovenien (+0,4 procentenheter) och Förenade kungariket (+0,3 procentenheter). Bland de justeringar av 2013 års underskott som kan hänföras till införandet av ENS 2010 syns den största positiva förändringen i Irland (+0,9 procentenheter), som följs av Grekland (+0,3 procentenheter), medan de största negativa förändringarna återfinns i Litauen (–0,5 procentenheter) och Förenade kungariket (–0,4 procentenheter). Andra stora revideringar av underskottet 2013 (utan samband med införandet av ENS 2010 för de offentliga räkenskaperna eller förändringar i BNP) noterades i Luxemburg (+0,5 procentenheter), Slovakien (+0,3 procentenheter), Estland (–0,3 procentenheter) och Belgien (–0,4 procentenheter). Ett antal medlemsstater har reviderat sina skuldkvoter för 2013 betydligt. BNP-justeringarnas denominatoreffekt är vanligen större på de offentliga skuldkvoterna än på de offentliga underskottskvoterna. En uppjustering av BNP ger en väsentlig sänkning av skuldkvoten (särskilt då skuldnivån är hög). Nio medlemsstater reviderade sina skuldkvoter för 2013 med 2 procentenheter av BNP eller mer: Cypern (–9,5 procentenheter), Nederländerna (–4,9 procentenheter), Italien (–4,8 procentenheter), Förenade Kungariket (–3,3 procentenheter), Malta (–3,2 procentenheter), Sverige (–2,0 procentenheter), Belgien (+3,0 procentenheter), Österrike (+6,7 procentenheter) och Kroatien (+8,6 procentenheter). Effekterna av ändringarna i BNP på skuldkvoten var särskilt märkbara i Irland och Cypern, men i Irland kompenserades förändringen till stor del av ENS 2010 (det var också fallet i Portugal). Revideringen av skulden (täljaren) till följd av ENS 2010 var betydligt större än de ändringar som var knutna till andra skäl i alla EU-länder utom Danmark. Icke desto mindre hade dessa andra ändringar ganska stor inverkan i Belgien (+1,7 procentenheter), Danmark (+1,1 procentenheter) och Frankrike (+0,9 procentenheter). 2.1.3. Fullständighet i tabeller och kompletterande information Länderna har en rättslig skyldighet att fylla i rapporteringstabellerna, och det är en förutsättning för att Eurostat ska kunna göra en korrekt bedömning av uppgifternas kvalitet. Enligt artikel 8.2 i förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse ska medlemsstaterna förse Eurostat med relevanta statistiska uppgifter som ”särskilt [ska] omfatta a) uppgifter från nationalräkenskaperna, b) förteckningar, c) tabeller över anmälningar vid förfarandet vid alltför stora underskott, d) ytterligare frågeformulär och klargöranden i samband med dessa anmälningar.” Det finns fyra huvudsakliga tabeller som ska fyllas i inom underskottsförfarandet. Tabell 1 gäller rapportering om det offentliga underskottet/överskottet och skuldsättningen, tabellerna 2A–2D innehåller uppgifter som förklarar sambandet mellan de nationella definitionerna av det offentliga saldot och underskottet/överskottet i varje offentlig underavdelning, tabellerna 3A–3D innehåller uppgifter som förklarar hur det offentliga underskottet/överskottet och andra relevanta faktorer har bidragit till variationen i den offentliga skuldnivån och till konsolideringen av skulden. Tabell 4 innehåller främst uppgifter om handelskrediter och förskott[9]. Att fylla i tabellerna 1–3 är en rättslig skyldighet. Tabellerna 1 och 2A (staten) omfattar åren 2010–2014, medan övriga tabeller omfattar åren 2010–2013[10]. De flesta länderna fyllde i samtliga rapporteringstabeller inom underskottsförfarandet[11]. Vid rapporteringen i oktober 2014 lämnade alla länder detaljerade uppgifter i tabell 2 om sambandet mellan motsvarande rörelsemedel och överskott/underskott inom underskottsförfarandet för alla underavdelningar. För Förenade kungariket anses rörelsemedlen redoviserade enligt ENS 2010. Därför rapporteras mycket få justeringar för att omvandla rörelsemedlen till underskott/överskott enligt ENS. Dessutom rapporterar några länder enbart ett begränsat antal övergångsposter. För tabell 3 lämnade inte alla medlemsstater alla uppdelningar. Bland annat rapporterades inte alltid de begärda uppgifterna för posterna ”lån” och ”ägarandelar”. Trots att vissa länder gjort förbättringar är den övergripande täckningen i tabell 4 i många fall fortfarande otillräcklig. Bland annat lämnar flera länder inte fullständiga uppgifter över skuldstocken av handelskrediter och förskott, vilket ingår för att ge en fullständigare bild av den offentliga skuldsättningen. Tabellernas fullständighet kan fortfarande förbättras, men de problem som kvarstår förväntas inte ha någon större inverkan på uppgifternas kvalitet. Alla länder besvarade frågeformuläret om rapporteringstabellerna[12]. Svarens täckning och kvalitet fortsatte att förbättras jämfört med tidigare år, men det krävs fortfarande förbättringar eftersom vissa länder inte lämnade alla upplysningar som efterfrågas i frågeformuläret. Det gäller framför allt uppgifter om statens fordringar och skuldavskrivningar, uppdelningen av övriga obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, bokföringen av offentliga garantier (huvudsakligen täckningen av underavdelningen kommuner) och uppgifter om kapitaltillskott. 2.1.4. Tilläggstabeller avseende finanskrisen Eurostat har sedan den 15 juli 2009 samlat in en uppsättning uppgifter om finanskrisen i två tilläggstabeller. De uppgifter som samlades in under 2014 avsåg 2007–2013. Alla utom åtta länder (Bulgarien, Estland, Kroatien, Malta, Polen, Rumänien, Slovakien och Tjeckien) rapporterade om diverse statliga ingripanden i samband med finanskrisen 2007–2013. Förutom pressmeddelandet om underskottsförfarandet har Eurostat offentliggjort ett bakgrundsdokument där dessa uppgifter analyseras[13]. 2.1.5. Frågeformulär om mellanstatlig långivning Medlemsländerna rapporterar också om bilateral mellanstatlig långivning som vanligtvis görs inom ekonomiska stödprogram. I pressmeddelandena ingår denna information och även information om mellanstatlig långivning med avseende på Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF). Uppgifterna för 2013 avser huvudsakligen utlåning till Grekland, Irland och Portugal. Den bilaterala mellanstatliga långivningen och den mellanstatliga långivningen inom EFSF har ökat avsevärt i samband med finanskrisen. Den räknas av vid beräkningen av aggregat för EU-28 och euroområdet för den offentliga skulden enligt Maastrichtkriterierna[14], eftersom båda visas på konsoliderad basis. På grund av denna konsolidering är aggregaten för EU-28 och för euroområdet inte lika med den aritmetiska summan av ländernas skuld (dvs. den ovannämnda mellanstatliga långivningen ingår inte för att den inte ska räknas dubbelt). Siffrorna som rapporteras för 2011, 2012 och 2013 för medlemsländerna omfattar alltså belopp med koppling till EFSF. 2.2. Efterlevnad av redovisningsreglerna och statistikens konsistens 2.2.1. Informationsutbyte och klargöranden Under bedömningsperioden mellan tidsfristen för rapportering den 1 oktober och offentliggörandet av uppgifterna den 21 oktober 2014 tog Eurostat kontakt med alla nationella statistikmyndigheter för att begära ytterligare information och klargöra redovisningsreglernas tillämpning på enskilda transaktioner. Denna process omfattade flera omgångar av korrespondens mellan Eurostat och de nationella myndigheterna. En första omgång med begäran om klargöranden skickades till samtliga länder före den 4 oktober. Vid en andra omgång skickades begäranden till 21 länder och vid en tredje omgång till fem länder. Vid en fjärde och femte omgång skickades klargöranden till ett land. För vissa länder bad Eurostat om reviderade rapporteringstabeller. 2.2.2. Dialog- och metodbesök I förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse föreskrivs dialog- och metodbesök. Dialogbesök görs regelbundet i medlemsstaterna för att se över rapporterade uppgifter, ta upp metodfrågor, diskutera statistiska källor samt kontrollera efterlevnaden av de tillämpliga redovisningsreglerna, t.ex. om avgränsningen av offentlig sektor, tidpunkten för bokföring och klassificeringen av den offentliga sektorns transaktioner och skulder. Under de senaste åren har de regelbundna dialogbesöken inom ramen för underskottsförfarandet ökat i frekvens. Beslut om sådana besök fattas på grundval av ett riskbedömningsförfarande som har utarbetats av Eurostat. Om en särskilt viktig fråga tas upp med ett land och den inte kan lösas på annat sätt än genom ett fysiskt möte med den berörda myndigheten, anordnas ett ad hoc-besök i medlemslandet i ett förkortat förfarande. Fram till november 2014 gjorde Eurostat följande dialogbesök inom ramen för underskottsförfarandet: Bulgarien (den 22–23 januari), Belgien (den 3–5 februari), Tyskland (den 26–27 februari), Grekland (den 20–21 mars), Malta (den 20–21 maj), Ungern (den 10–11 juni), Frankrike (den 25–26 juni), Österrike (den 7–8 juli), Grekland (den 22–23 september), Cypern (den 24–25 september), Danmark (den 24–25 september), Portugal (den 10–11 november), Tjeckien (den 19–20 november), Irland (den 26–28 november). Dessutom avlades ad hoc-besök i Belgien (den 13–14 februari), Polen (den 2 september), Rumänien (den 8 september) och Luxemburg (den 18 september). Eurostat gjorde också ett tekniskt besök i Kroatien den 2–4 juni, ett besök inför euroinförandet i Litauen den 5–6 mars och ett utbildningsbesök i Kroatien (den 8–9 september). De slutgiltiga resultaten av varje dialogbesök, med en beskrivning av de överenskomna åtgärderna och en lägesrapport, sänds till ekonomiska och finansiella kommittén och offentliggörs på Eurostats webbplats. Genom åtgärderna får man bättre datakvalitet över tiden. Metodbesök görs endast om Eurostat har konstaterat betydande risker eller problem i samband med uppgifternas kvalitet, i synnerhet de metoder, begrepp och klassificeringar som tillämpas. Under 2014 gjordes inga metodbesök. 2.2.3. Särskilda råd från Eurostat Medlemsländerna rådgör regelbundet med Eurostat för att klargöra olika redovisningsfrågor kring framtida eller genomförda transaktioner. Eurostat ger råd i enlighet med de riktlinjer som finns. För att leva upp till kravet på insyn i förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse offentliggör Eurostat sina råd[15], såvida inte den berörda medlemsstaten motsätter sig detta. Under 2014 offentliggjorde Eurostat 16 sådana råd. 2.2.4. Inledande av en utredning enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 ger kommissionen befogenhet att inleda en utredning om det finns misstankar om manipulation av statistiken genom ”felaktiga uppgifter” eller ”grov försumlighet”. Genom förordning (EU) nr 1173/2011 införs ett utredningsförfarande och en möjlighet att besluta om ekonomiska sanktioner (upp till 0,2 % av BNP) mot manipulation av statistiken. Den 11 juli 2014 beslutade kommissionen att inleda ett formellt utredningsförfarande av eventuell manipulation av statistiken i regionen Valencia (Comunidad Valenciana), Spanien[16]. Utredningen kommer att klarlägga om avsiktlig eller grovt försumlig felrapportering om utgifterna i regionen ledde till att uppgifter om Spaniens nationella skuld och underskott var felaktiga under perioden 1988–2011. Detta är första gången som kommissionen använder sina nya befogenheter enligt lagstiftningen om ekonomisk styrning (det s.k. sexpacket) för att utreda misstänkt manipulering av uppgifter om en medlemsstats skuld och underskott. Om kommissionen anser att utredningen bekräftar förekomsten av felaktiga uppgifter, kan den rekommendera rådet att ålägga medlemsstaten böter. Utredningen pågår fortfarande. Kommissionen ifrågasätter inte riktigheten hos de nuvarande uppgifterna inom underskottsförfarandet från Spanien. 2.2.5. Aktuella metodfrågor Eurostat har som vanligt bedömt om ENS 2010-reglerna hade tillämpats rätt, särskilt med tanke på de senaste besluten enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 479/2009. Dessa beslut ingår i Manual on Government Deficit and Debt, vars senaste upplaga offentliggjordes i augusti 2014[17]. Den nya upplagan består av åtta delar, men endast några kapitel behövde uppdateras för att stämma med ENS 2010. Eurostat tillhandahåller ytterligare vägledning i metodfrågor i den dokumentation om redovisningsregler för underskottsförfarandet och för den offentliga förvaltningens finanser som kompletterar de allmänna reglerna i ENS 2010. Vägledningen ges på Eurostats ansvar, efter samråd med medlemsstaterna. Under 2014 utfärdade Eurostat följande tre vägledande meddelanden: — Klassificering av centrala lagringsenheter (CSE) i ENS 2010 — Uppskjutna skattefordringar och registrering av skattekrediter i samband med uppskjutna skattefordringar i ENS 2010. — Behandling av klausuler om återbetalning vid försäljning av offentliga tillgångar i nationalräkenskaperna. I januari 2013 lade Eurostat ut Inventory of EDP processes på sin webbplats. Dokumentet beskriver de förfaranden och principer som Eurostat tillämpar vid verifieringsprocessen av uppgifter inom underskottsförfarandet. 2.2.6. Konsistens med de bakomliggande offentliga räkenskaperna Tidsfristerna för rapportering enligt förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse, dvs. den 1 april och den 1 oktober, infördes för att säkerställa överensstämmelse med de bakomliggande årliga och kvartalsvisa räkenskaperna för den offentliga sektorn, i enlighet med olika ENS 2010-överföringstabeller som skickas till Eurostat. Eurostat analyserar systematiskt konsistensen mellan de rapporterade uppgifterna inom underskottsförfarandet och de bakomliggande offentliga räkenskaperna. Till exempel bör den offentliga sektorns totala utgifter och intäkter stämma överens med det rapporterade underskottet. När det gäller rapporteringen av preliminära uppgifter för den offentliga sektorns finansiella kvartalsräkenskaper är dock fristen för länderna i euroområdet satt före rapporteringen enligt underskottsförfarandet (t + 85 dagar). Den övergripande konsistensen mellan uppgifterna inom underskottsförfarandet och de redovisade offentliga räkenskaperna enligt ENS 2010 har förbättrats på senare år och är allmänt sett bättre för icke-finansiella än för finansiella uppgifter. I rapporteringen i oktober 2014 var överensstämmelsen mellan uppgifterna inom underskottsförfarandet och de årliga och kvartalsvisa huvudaggregaten för den offentlig sektorn (ENS-tabellerna 2 och 25) fullständig för icke-finansiella uppgifter och kvartalsuppgifter om den offentliga skulden. Det behövs dock ytterligare insatser från ländernas sida för att säkra konsistens mellan de finansiella uppgifterna i tabellerna för underskottsförfarandet och ENS-tabellerna. Betydande skillnader mellan uppgifterna inom underskottsförfarandet och de finansiella kvartalsräkenskaperna förekom vid rapporteringen i oktober 2014 från fem medlemsstater (Belgien, Tyskland, Grekland, Luxemburg och Österrike). Mindre skillnader konstaterats för fyra länder. 2.3. Offentliggörande 2.3.1. Offentliggörande av nyckeltal och detaljerade rapporteringstabeller I artikel 14.1 i förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse föreskrivs följande: ”Senast tre veckor efter […] sista rapporteringsdag […] ska kommissionen (Eurostat) tillhandahålla de uppgifter om det faktiska underskottet och den faktiska skuldsättningen som krävs för tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott. Uppgifterna ska tillhandahållas genom offentliggörande.” Uppgifterna om det offentliga underskottet och den offentliga skulden offentliggjordes den 23 april[18] och den 21 oktober[19] 2014 tillsammans med ländernas alla rapporteringstabeller. Sedan februari 2012 offentliggör Eurostat ett pressmeddelande om skuldsättningen enligt Maastricht-kriterierna på kvartalsbasis (ca t + 115 dagar). Sedan februari 2014 ger Eurostat också ut ett pressmeddelande om det offentliga kvartalsunderskottet. Enligt förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse ska medlemsstaterna offentliggöra sina faktiska uppgifter om underskott och skuld. Alla länder offentliggör uppgifter om underskott och skuld på nationell nivå. De flesta har meddelat Eurostat att de brukar offentliggöra alla sina tabeller inom underskottsförfarandet. Sex medlemsländer (Bulgarien, Italien, Luxemburg, Malta, Polen och Slovakien) offentliggör endast vissa av rapporteringstabellerna och ett land – Frankrike – offentliggör inga tabeller inom underskottsförfarandet på nationell nivå. 2.3.2. Reservationer mot uppgifternas kvalitet Eurostat framförde en reservation mot de uppgifter inom underskottsförfarandet som rapporterades i april 2014 från Nederländerna på grund av osäkerhet om hur de statliga ingripandena i samband med förstatligandet och omstrukturering av SNS Reaal 2013 påverkade statistiken. Frågan klarlades tillsammans med de nederländska statistikmyndigheterna och Eurostat drog tillbaka reservationen inom ramen för underskottsförfarandet i oktober 2014. I april 2014 drog Eurostat vidare tillbaka en reservation beträffande uppgifterna från Österrike i oktober 2013 på grund av osäkerhet om den statistiska påverkan från slutsatserna i den federala revisionsmyndighetens rapport om delstaten Salzburg. Efter undersökningar av de österrikiska statistiska myndigheterna infördes nödvändiga ändringar i de rapporterade uppgifterna om underskott och skulder. 2.3.3. Ändringar av rapporterade uppgifter Eurostat ändrade inga uppgifter som medlemsländerna rapporterade inom underskottsförfarandet i april och oktober 2014. 2.3.4. Offentliggörande av metadata (förteckningar[20]) Enligt förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse ingår förteckningarna (dvs. käll- och metodbeskrivningarna) avseende underskottsförfarandet i de statistiska uppgifter som länderna ska tillhandahålla för att Eurostat ska kunna kontrollera efterlevnaden av ENS 2010-reglerna. Vidare föreskrivs det att medlemsstaterna ska offentliggöra sina förteckningar. Eurostat har infört ett uppdaterat format för förteckningarna inom underskottsförfarandet, vilket innebär förändringar i uppställningen och krav på mer detaljerade uppgifter. De uppdaterade förteckningarna offentliggjordes den 12 december 2013[21]. De nya förteckningarna för 20 medlemsstater finns tillgängliga på Eurostats webbplats. För de återstående medlemsstaterna (Belgien, Kroatien, Irland, Luxemburg, Nederländerna, Österrike och Förenade kungariket) pågår arbetet med de nya förteckningarna fortfarande. Eurostat för en kontinuerlig dialog med medlemsstaterna om planerna på genomförandet. Förseningarna förklaras av att de ger prioritet åt att genomföra ENS 2010. En ny mall för förteckningarna som är anpassad till ENS 2010 har antagits och förväntas bli offentliggjord i slutet av 2015. 3. Slutsatser Eurostat konstaterar att de uppgifter som har redovisats är mer konsistenta och fullständiga överlag. Emellertid kvarstår vissa problem, och länderna bör göra mer för att förbättra täckningen hos och kvaliteten på uppgifterna om handelskrediter samt sträva efter samma kvalitetsnivå som de når när de beräknar andra skulder för offentliga sektorn. Det gäller framför allt Belgien, Danmark, Tyskland, Irland, Grekland, Frankrike, Kroatien, Italien, Cypern, Malta, Nederländerna och Storbritannien. Eurostat framförde en reservation mot de uppgifter inom underskottsförfarandet som Nederländerna rapporterade i april 2014. Reservationen drogs tillbaka i oktober 2014. Pressmeddelandet från oktober 2014 innehöll inga andra reservationer mot eller ändringar av de uppgifter som rapporterats inom underskottsförfarandet, vilket var det första enligt ENS 2010. Justeringarna av tidigare uppgifter om underskott och skuld förklarades fullständigt av genomförandet av ENS 2010. På det hela taget anser Eurostat att kvaliteten på de inlämnade budgetuppgifterna fortsatte att förbättras under 2014. Länderna har överlag lämnat bättre uppgifter, såväl i tabellerna över uppgifter inom underskottsförfarandet som i annan relevant statistikrapportering. [1] EUT L 145, 10.6.2009, s. 1. [2] COM(2014) 122 final. [3] EUT L 174, 26.6.2013, s. 1-727. [4] Artikel 3.1 och 3.3 i förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse. [5] Faktiska uppgifter kan vara slutgiltiga, delvis färdigställda eller skattade uppgifter. [6] Se även följande: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Revisions-gov-deficit-debt-2010-2013.pdf/e1fb4083-c18a-4f69-9dbc-138fb73ad9a5 [7] Minskat underskott. [8] Ökat underskott. [9] Se uttalandena till protokollet från rådets möte den 22 november 1993. https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/gfs/images/e/e7/Statements_9817.en93.pdf [10] I förordning (EG) nr 479/2009 i ändrad lydelse krävs inte uttryckligen att det lämnas förväntade uppgifter i andra tabeller än tabellerna 1 och 2A. [11] De tabeller som länderna lämnar in inom ramen för underskottsförfarandet finns på Eurostats webbplats: Se även följande: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-notification-tables [12] Frågeformuläret omfattar tretton avdelningar där man efterfrågar kvantitativ och ibland kvalitativ information på flera områden, såsom transaktioner i skatter och sociala avgifter samt med EU, förvärv av försvarsmateriel, offentliga garantier, skuldavskrivningar, kapitaltillskott från den offentliga sektorn till offentliga bolag, offentlig-privata partnerskap etc. [13] Se även följande: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Background-note-fin-crisis-Oct-2014-final.pdf [14] Enligt fördragens protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott avses med den offentliga sektorns skuld den samlade bruttoskuld till nominellt värde som är utestående vid årets utgång inom den offentliga sektorn. Enligt förordning 479/2009 i dess lydelse enligt kommissionens förordning (EU) nr 220/2014 omfattar den följande kategorier: sedlar, mynt och inlåning (AF.2), skuldebrev (AF.3) och lån (AF.4) enligt definitionen i ENS 2010. [15] Se även följande: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states [16] EUT C(2014) 4856 slutlig. [17] Se även följande: http://ec.europa.eu/eurostat/web/products-manuals-and-guidelines/-/KS-GQ-14-010 [18] Se även följande: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5178982/2-23042014-AP-EN.PDF/83e13609-68f7-4cac-9dd7-0ccf92663564?version=1.0 [19] Se även följande: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5182258/2-21102014-AP-EN.PDF/497e3b55-dca0-482f-93e0-d82f81bc92d7?version=1.0 [20] Förteckningar över de metoder, förfaranden och källor som används för att sammanställa uppgifter om det faktiska underskottet och den faktiska skuldnivån samt de bakomliggande offentliga räkenskaperna. [21] http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-inventories