Allmän sammanfattande rapport om resultaten av de kontroller som medlemsstaterna utfört på djurfoderområdet 2001

(2003/C 30/03)

(Text av betydelse för EES)

1. Inledning

I rådets direktiv 95/53/EG av den 25 oktober 1995(1) fastställs principerna för organisationen av officiell kontroll på djurfoderområdet. I enlighet med artikel 22.2 i detta direktiv skall medlemsstaterna före den 1 april 2002 lämna alla relevanta uppgifter till kommissionen om följande kontroller på djurfoderområdet:

- Genomförandet av programmen med de nationella åtgärder som skall vidtas under 2001.

- Genomförandet av det samordnade kontrollprogrammet under 2001, i enlighet med kommissionens rekommendation av den 5 juni 2001(2).

Före utgången av tidsfristen (1 april 2002) hade endast tre medlemsstater lämnat relevanta uppgifter till kommissionen. Den 24 maj och den 25 juni 2002 påminde kommissionens företrädare i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa medlemsstaternas delegationer om att de skulle lämna in sina rapporter. Fjorton rapporter har nu inkommit, vid följande tidpunkter:

>Plats för tabell>

2. Allmän sammanfattning av resultaten

Medlemsstaternas rapporter följer ingen enhetlig modell. Den information som ges är av mycket varierande slag och form, vilket begränsar möjligheterna att sammanställa uppgifterna från nationella källor till en enda allmän, sammanfattande rapport.

Förutom att rapporterna är så olikartade är informationen i varje rapport ibland ofullständig eller oklar:

- Det ges två olika sifferuppgifter för samma faktum i olika delar av rapporten.

- Det ges information om antalet prover men inte om resultaten.

- Det ges information om resultaten men inte om antalet prover.

- Det sammanlagda antalet positiva och negativa resultat skiljer sig från antalet analyserade prover.

- Resultaten om olika ämnen sammanförs under samma sifferuppgift.

- Övriga oklara uppgifter.

Bara vissa medlemsstater ger sifferuppgifter om den nationella tillverkningen och om import från tredje land.

På grund av dessa brister i rapporteringen är sammanfattningen av resultaten i samtliga medlemsstater mycket begränsad och bilden av hela kontrollsystemet följaktligen ofullständig. Avsaknaden av uppgifter gör det omöjligt att dra relevanta slutsatser. Samma kommentarer gavs redan i slutsatserna av den allmänna sammanfattande rapporten om resultaten för år 2000.

Detta problem skall lösas genom att man håller på att utarbeta en enhetlig rapporteringsmodell, som förväntas kunna genomföras för kontrollerna under 2003. Denna modell borde ge relevant information samtidigt som den borde vara tillräckligt enkel att fylla i för de olika berörda myndigheterna.

3. Resultaten i detalj

Huvudresultaten av det samordnade kontrollprogrammet 2001 redovisas i tabellerna 1-10.

En del medlemsstater redovisar inte resultaten av det årliga programmet åtskiljt från resultaten av det samordnade programmet. I vissa fall anges det inte heller huruvida resultaten hänför sig till det samordnade programmet eller inte. Trots dessa brister har kommissionen i tabellerna sammanställt alla de resultat som finns att tillgå för varje avsnitt.

Tabell 1: Tillverkning (i tusen ton) av foder för saluhållning

>Plats för tabell>

Tabell 2: Import (i tusen ton) av foder

>Plats för tabell>

Tabell 3: Antal prover ur import och nationell tillverkning

>Plats för tabell>

Kommentarer till tabellerna 1, 2 och 3

De övergripande uppgifterna om tillverkning och import av foder är fåtaliga.

De flesta medlemsstater uppger hur många prover som tagits. Kriterierna för indelning av proverna i kategorier är dock olika.

På grund av bristen på uppgifter är det omöjligt att göra jämförelser mellan tabellerna för att bedöma hur ofta proverna har tagits.

Tabell 4: Metoder som använts vid laboratorieprover

>Plats för tabell>

Kommentarer till tabell 4:

Finland rapporterar om de metoder som har använts. En del medlemsstater nämner att man använt identifiering och bedömning i mikroskop av beståndsdelar av animaliskt ursprung i foder.

Tabell 5: Dioxiner och PCB

>Plats för tabell>

Kommentarer till tabell 5:

I Belgien har man gjort omfattande tester för dioxiner och PCB, de flesta som en del av ett nationellt system för övervakning av främmande ämnen.

I Sverige genomfördes ett projekt inriktat på fisk och fiskprodukter, vilket kan förklara varför det förekom så många prover med höga koncentrationer av dioxiner.

I de övriga medlemsstaterna fann man relativt sett färre avvikelser.

Tabell 6: Tungmetaller

>Plats för tabell>

Kommentarer till tabell 6:

Antalet prover som inte uppfyller kraven är litet, med undantag av de resultat som rapporteras av Frankrike (kvicksilver i fiskmjöl) och Belgien.

Tabell 7: Salmonella

>Plats för tabell>

Kommentarer till tabell 7:

Trots att kommissionen i rekommendationen om det samordnade kontrollprogrammet anger att foderråvaror av vegetabiliskt ursprung skall omfattas av salmonellakontrollerna är det i en del fall inte möjligt att med säkerhet säga om de resultat som redovisas av medlemsstaterna endast gäller foder av detta slag. Därför redovisas i tabellen samtliga tillgängliga resultat för salmonella.

Ett förhållandevis stort antal prover (från under 1 % till 5,4 %) är förorenade med salmonella.

Tabell 8: Fodertillsatser med beaktande av maximihalter (korrekt användning)

>Plats för tabell>

Kommentarer till tabell 8:

I Irland var antalet prover som inte uppfyllde kraven lågt men utvärderingen gjordes endast genom kontroll av märkningen.

De resultat som redovisas av Belgien och Tyskland, som gjorde analyser, uppvisar ett mycket högre antal prover som inte uppfyllde kraven.

Tabell 9: Antibiotika som förbjudits som tillväxtbefrämjande medel

>Plats för tabell>

Kommentarer till tabell 9:

Det är svårt att jämföra resultaten eftersom varje medlemsstat har undersökt olika ämnen. De uppgifter som inkommit visar dock att man i ett betydande antal prover fann förbjudna antibiotika som användes som tillväxtbefrämjande medel.

Tabell 10: Beståndsdelar av animaliskt ursprung

>Plats för tabell>

Kommentarer till tabell 10:

Det är svårt att jämföra resultaten eftersom medlemsstaterna inte har identiska kontrollprogram. Inriktningen, antalet prover och analysmetodernas känslighet kan variera. Dessutom framgår det inte alltid tydligt huruvida de prover som inte uppfyllde kraven gällde kött- och benmjöl och/eller fiskmjöl.

Det måste dock påpekas att antalet prover som inte uppfyllde kraven i fråga om förekomsten av beståndsdelar av animaliskt ursprung i foderblandningar var störst i början av 2001. Under andra halvåret 2001 minskade antalet prover som inte uppfyllde kraven märkbart och denna trend fortsatte i början av 2002.

4. Slutsatser

Rapporternas utformning är inte enhetlig och utgående från verksamheten kan man inte dra några entydiga slutsatser om på vilka områden det behövs samordnad verksamhet på gemenskapsnivå.

Resultaten av kontrollerna av tungmetaller visar att antalet överträdelser i allmänhet var litet, medan samma sak inte kan sägas i fråga om undersökningarna om förekomsten av antibiotika som förbjudits som tillväxtbefrämjande medel i foder, där det enligt de inkomna uppgifterna fanns ett stort antal prover som inte uppfyllde kraven.

Det är viktigt att man kommer vidare med utvecklingen av en enhetlig modell för redovisning av resultaten av de årliga kontrollerna på djurfoderområdet.

Under tiden finner kommissionen det lämpligt att inbegripa följande målinriktade kontroller i rekommendationen om ett samordnat program för 2003:

- Begränsningar för tillverkning och användning av foderråvaror av animaliskt ursprung.

- Förorening av vissa industriella biprodukter med dioxiner till följd av bearbetning.

- Förekomsten av antibiotika som förbjudits som tillväxtbefrämjande medel.

På dessa tre områden krävs det fler och samordnade kontroller, eftersom de för närvarande anses utgöra särskilda problem för fodersäkerheten. För det första måste det säkerställas att begränsningarna i fråga om tillverkning och användning av foderråvaror av animaliskt ursprung följs. För det andra har nyligen inträffade fall av förorening av foder med dioxiner visat att vissa moment i bearbetningsprocessen innebär en större risk och vissa foderråvaror bör därför bli föremål för särskilda kontroller. För det tredje måste det säkerställas att förbjudna antibiotika inte används som tillväxtbefrämjande medel i foder.

(1) EGT L 265, 8.11.1995, s. 17. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/77/EG (EGT L 333, 29.12.2000, s. 81).

(2) EGT L 161, 16.6.2001, s. 42.