[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 21.12.2009

KOM(2009)697 slutlig

2009/0185 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater

MOTIVERING

1) BAKGRUND |

Motiv och syfte Detta förslag gäller tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen) i samband med översynen vid giltighetstidens utgång gällande import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA). |

Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som genomförts i enlighet med de innehålls- och procedurrelaterade krav som anges i grundförordningen. |

Gällande bestämmelser Rådets förordning (EG) nr 1583/2006 av den 23 oktober 2009 (EGT L 294, 25.10.2006). |

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

2) SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

De parter som berörs av förfarandet gavs i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen möjlighet att tillvarata sina intressen under undersökningen. |

Extern experthjälp |

Någon extern experthjälp har inte behövts. |

Konsekvensanalys Detta förslag följer av tillämpningen av grundförordningen. I grundförordningen ingår det inga föreskrifter om en allmän konsekvensbedömning, men kravet att åtgärderna inte ska strida mot ”gemenskapens intresse” innebär att bedömningen av åtgärdernas konsekvenser i vidare bemärkelse utgör en del av undersökningen. |

3) RÄTTSLIGA ASPEKTER |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Den 25 oktober 2008 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas beträffande de gällande antidumpningsåtgärderna rörande import av etanolaminer med ursprung i USA. Översynen vid giltighetstidens utgång inleddes med anledning av en begäran som ingetts den 25 juli 2008 av fyra gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av etanolaminer. De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 1583/2006 på import till gemenskapen av etanolaminer med ursprung i USA. Det bifogade kommissionsförslaget till en rådsförordning innehåller slutsatserna från översynen vid giltighetstidens utgång i fråga om dumpning, skada och gemenskapens intresse. Samråd med medlemsstaterna ägde rum i samband med antidumpningskommitténs möte den 19 november 2009. Rådet föreslås anta det bifogade förslaget till förordning, som bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 23 januari 2010. |

Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen. |

Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och ger inte något utrymme för nationella beslut. |

Det är inte tillämpligt att ange hur det ekonomiska eller administrativa ansvar som åläggs gemenskapen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare ska begränsas till ett minimum och stå i proportion till förslagets mål, men enligt grundförordningen begränsas de tullar som kan komma att införas till den nivå som är nödvändig för att undanröja den skada som vållas av den konstaterade dumpningen. |

Val av regleringsform |

Föreslagen regleringsform: förordning. |

Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Inga andra alternativ föreskrivs i grundförordningen. |

4) BUDGETKONSEKVENSER |

Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

2009/0185 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad grundförordningen ), särskilt artiklarna 9.4 och 11.2,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Gällande åtgärder

1. I februari 1994 införde rådet genom förordning (EG) nr 229/94[2] slutgiltiga antidumpningstullar på import av etanolaminer (nedan kallat den berörda produkten ) med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA ).

2. Efter en begäran från Conseil européen des fédérations de l'industrie chimique (CEFIC) inleddes i juli 2005 en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Rådet drog efter översynen slutsatsen att slutgiltiga antidumpningstullar skulle införas på import av etanolaminer med ursprung i USA, vilket gjordes genom förordning (EG) nr 1583/2006[3]. Tullarna infördes i form av fasta specifika tullar.

2. Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

3. Efter offentliggörandet i mars 2008 av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna rörande import av etanolaminer med ursprung i USA[4], mottog kommissionen den 25 juli 2008 en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

4. Begäran ingavs av BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH och Akzo Nobel Functional Chemicals AB (nedan kallade sökandena ) för de tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av etanolaminer.

5. Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

6. Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en översyn vid giltighetstidens utgång inleddes och påbörjade därför genom ett tillkännagivande om inledande av ett förfarande[5] en undersökning enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

3. Undersökning

7. Kommissionen underrättade officiellt gemenskapstillverkarna, de exporterande tillverkarna i USA, importörer, handlare, användare i gemenskapen som såvitt känt var berörda samt de amerikanska myndigheterna om inledandet av översynen. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

8. Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla dem som begärde ett frågeformulär inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

9. Kommissionen gav också de parter som var direkt berörda möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

10. Svar på frågeformuläret inkom från två exporterande tillverkare i USA, en närstående importör i gemenskapen, en närstående importör i Schweiz, fyra gemenskapstillverkare (nedan kallade de sökande gemenskapstillverkarna ) och en industriell användare i gemenskapen. Ytterligare en exporterande tillverkare i USA (Huntsman Petrochemical Corporation) inkom med ett dokument (nedan kallat ståndpunktsdokument ) där man hävdade att åtgärderna borde upphävas, dock utan att besvara frågeformuläret.

11. Kommissionen samlade in och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

a. Sökande gemenskapstillverkare

BASF SE/AG, Ludwigshafen, Tyskland

INEOS Oxide Ltd., Southampton, Förenade kungariket

Sasol Germany GmbH, Hamburg, Tyskland

Akzo Nobel Functional Chemicals AB, Stenungsund, Sverige

b. Exporterande tillverkare i USA

The Dow Chemical Company, Midland, Michigan och Seadrift, Texas, USA

INEOS Oxide LLC, Houston, Texas och Plaquemine, Louisiana, USA

c. Närstående importörer i gemenskapen

INEOS Oxide Ltd., Zwijndrecht, Belgien

d. Närstående importör i Schweiz

Dow Europe GmbH, Horgen, Schweiz

e. Industriella användare i gemenskapen

Evonik Degussa GmbH, Essen, Tyskland

4. Undersökningsperiod

12. Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2007 till och med den 30 september 2008 (nedan kallad översynsperioden ).

13. Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden ). Utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada värderades också med hänsyn till effekterna av den globala ekonomiska krisen på etanolaminmarknaden efter översynsperioden.

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

14. Den berörda produkten är densamma som den som omfattats av tidigare undersökningar, dvs. etanolaminer som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 och 2922 13 10, med ursprung i USA. Etanolaminer framställs genom att etenoxid (EO), som är en kemisk reaktion mellan eten och syre, får reagera med ammoniak. Denna syntes leder till tre olika konkurrerande reaktioner som ger tre olika typer av etanolaminer: monoetanolamin (MEA), dietanolamin (DEA) och trietanolamin (TEA), beroende på hur många gånger etenoxiden bundits. Det maximala antalet kombinationer begränsas av antalet väteelement i ammoniak, det vill säga tre. De tre olika typernas andelar av slutresultatet beror på tillverkningsanläggningens utformning men kan i viss utsträckning kontrolleras genom förhållandet mellan ammoniaken och etenoxiden (”mol”-förhållandet).

15. Den berörda produkten används som en mellanprodukt eller ett tillsatsmedel för ytaktiva ämnen i tvättmedel och kroppsvårdsprodukter, kosmetika, konstgödsel, växtskyddsmedel (glyfosat), korrosionsskyddsmedel, smörjoljor, textilhjälpmedel och mjukmedel (esterkvater), fotokemikalier, vid metall- och pappersbearbetning och träbehandling, som tillsatsmedel vid cementproduktion samt som absorptionsmedel vid gasrening (gör gasen sötare genom att ta bort syror). Produkten kan också användas av tillverkarna själva eller av deras närstående tillverkare vid framställning av etenamin. Nya användningsområden för monoetanolamin innefattar taurin och elektronik, särskilt produkter inom LCD-sektorn.

2. Likadan produkt

16. Liksom i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen framgick det att den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till gemenskapen har samma fysiska och tekniska egenskaper som den produkt som tillverkas och säljs i gemenskapen av gemenskapstillverkarna och att det således inte är någon skillnad mellan produkterna när det gäller användningen. Det har också konstaterats att den berörda produkt som tillverkas i USA och säljs till gemenskapen är identisk med den produkt som säljs på den amerikanska hemmamarknaden. Alla dessa produkter måste därför anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

17. I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma.

1. Inledande anmärkningar

18. Av de fyra amerikanska exporterande tillverkare som nämndes i klagomålet var det två som var samarbetsvilliga och en som inte samarbetade i undersökningen utan bara lämnade ett ståndpunktsdokument, medan det fjärde amerikanska företag som nämndes i klagomålet inte lämnade något svar eller några andra upplysningar.

19. De två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna svarade för en betydande del (dvs. mer än 90 %, den exakta siffran kan inte uppges av sekretesskäl) av importen till gemenskapen under översynsperioden, nämligen 37 583 ton, vilket är 8,5 % mindre än importen under den tidigare undersökningsperioden (1 juli 2004–30 juni 2005). Importen till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i USA motsvarade 14 % av förbrukningen i gemenskapen under översynsperioden.

2. Dumpning av import under översynsperioden

Normalvärde

20. När det gäller de två samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna fastställdes enligt artikel 2.1 i grundförordningen ett normalvärde för varje typ av den berörda produkten, på grundval av det pris som betalats eller ska betalas på den amerikanska hemmamarknaden av icke-närstående köpare, eftersom försäljningen konstaterades ha skett i tillräckliga volymer och vid normal handel.

Exportpris

21. Liksom vid den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen visade denna undersökning på nytt att de två samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till gemenskapen via närstående företag. Följaktligen konstruerades exportpriserna i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av de priser till vilka den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende köpare i gemenskapen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt den vinst som gjorts i gemenskapen av importföretagen under översynsperioden. När det gällde vinstmarginalen kunde de närstående handlarnas faktiska vinst inte användas, eftersom förhållandet mellan de exporterande tillverkarna och de närstående handlarna innebar att dessa priser inte var tillförlitliga. Vinstmarginalen fastställdes därför på en skälig nivå som inte översteg den faktiska vinstmarginalen hos de närstående handlarna och som överensstämde med de vinstmarginaler som av liknande skäl användes vid den tidigare översynen.

Jämförelse

22. Normalvärdet jämfördes med det genomsnittliga exportpriset för varje typ av den berörda produkten, fritt fabrik och i samma handelsled. För att få en rättvis jämförelse beaktades i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen olikheter i de faktorer som påstods och visades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transportkostnader inom landet och till havs, i efterhand beviljade rabatter, hanterings- och förpackningskostnader, kreditkostnader och importtullar, som alla drogs av från återförsäljningspriserna i syfte att få fram ett pris fritt fabrik.

Dumpningsmarginal

23. I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen per produktslag på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna, i samma handelsled. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning under översynsperioden, om än på en lägre nivå än i den tidigare översynen. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-värdet vid gemenskapens gräns, var 11,9 % för INEOS Oxide LLC och noll för Dow Chemical. När det gäller den andra amerikanska tillverkaren, som inte samarbetade i undersökningen och som under översynsperioden stod för mindre än 5 % (den exakta siffran kan inte uppges av sekretesskäl) av den amerikanska importen av den berörda produkten till gemenskapen, måste dumpningsmarginalen grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Såsom anges ovan slogs det vid undersökningen fast att dumpning förekom. I överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 18.6 i grundförordningen fastställs dumpningen på den nivå som konstaterats för INEOS Oxide LLC, dvs. 11,9 %, även för de exportörer som inte samarbetade i undersökningen. Det finns nämligen ingen anledning att anta att en part som inte samarbetade i undersökningen bedrev dumpning i mindre omfattning än en part som samarbetade och att behandla en sådan part gynnsammare än samarbetsvilliga parter. Det bör noteras att inga kontrollerbara uppgifter fanns tillgängliga för den icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren, eftersom de kontollerade svaren på frågeformulären från de samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna, jämförda med Eurostatstatistik, utesluter möjligheten att de kvantiteter som saknades exporterats av de samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna.

3. Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

Inledande anmärkningar

24. Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under översynsperioden undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning.

Dumpningsnivå om åtgärderna skulle upphöra att gälla

25. Om åtgärderna upphör skulle exportörerna kunna sänka sina exportpriser. En sänkning av exportpriserna skulle göra den amerikanska produkten mer attraktiv på gemenskapsmarknaden. Om exportpriserna skulle sänkas i proportion till nivån för antidumpningstullarna skulle dumpningsmarginalerna under översynsperioden bli 12 % för INEOS Oxide LLC och för de parter som inte samarbetade (i enlighet med artikel 18 i grundförordningen), medan ingen dumpning ändå skulle förekomma för Dow Chemical. Den lilla skillnaden mellan dumpningsmarginalen med tullen inräknad och dumpningsmarginalen utan tull hänger samman med att den allmänna prisnivån för etanolaminer under översynsperioden var relativt hög, vilket innebar att den antidumpningstull som infördes i form av en specifik fast tull hade obetydlig inverkan. Efter översynsperioden har priserna på etanolaminer generellt sjunkit avsevärt, vilket förklaras närmare nedan.

Ytterligare utrymme för export till gemenskapsmarknaden på grund av outnyttjad amerikansk produktionskapacitet under översynsperioden

26. Överskottskapaciteten i USA under översynsperioden är inte obetydlig. Den outnyttjade produktionskapaciteten i USA under översynsperioden beräknas uppgå till omkring 60 000 ton. Denna beräkning grundas på uppgifter om tillverkningsvolymer från de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, det faktum att den normala, förväntade produktionstakten ligger på omkring 90 % av den nominella kapaciteten, förmodandet att de icke-samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarnas faktiska produktionsresultat inte skulle ligga på en lägre nivå än 80 % av den nominella kapaciteten, samt på uppgifter i ledande marknadstidskrifter. Siffran ovan kan komma att uppgå tilll 85 000 ton om mer ambitiösa produktionstal uppnås. Jämfört med en beräknad total nominell kapacitet i USA på 732 000 ton uppgick den beräknade totala efterfrågan, inklusive företagsintern förbrukning, till 588 000 ton. Det relativt låga kapacitetsutnyttjandet var en följd av ett antal händelser de senaste åren, nämligen de selektiva driftstoppen bland amerikanska tillverkare för att hålla lagren nere, kapacitetsökningarna (Dow Chemical’s senaste ökning med 45 000 ton och den icke-samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarens senaste ökning med 32 000 ton) och effekterna av orkanerna Gustav och Ike för vissa tillverkningsanläggningar och anläggningar för produktion av råvaror. Vad beträffar orkanerna Ike and Gustav hade de fortfarande en viss inverkan under översynsperioden, men effekten försvann efter översynsperioden. Enligt uppskattningar av PCI Consulting Group (PCI) 2008 blev följden en produktionsförlust på 39 000 ton[6]. Förekomsten av potentiell outnyttjad produktionskapacitet i USA under 2007 och 2008, dvs. under en period som ingår i översynsperioden, bekräftas även i en ledande årlig publikation som granskar etanolaminmarknaden[7]. I denna publikation uppskattades överutbudet 2007 till 65 000 ton på den amerikanska marknaden. Den outnyttjade kapaciteten på omkring 60 000 ton ska jämföras med de volymer som exporterades från USA till gemenskapen under översynsperioden (37 583 ton) och den totala förbrukningen i gemenskapen (268 000 ton). Detta innebär att det finns potential att öka exporten från USA och ta över en del av gemenskapsmarknaden.

Ytterligare utrymme för export till gemenskapsmarknaden på grund av dåliga utsikter för andra amerikanska exportmarknader

27. När det gäller ett antal viktiga amerikanska exportmarknader har undersökningen visat att amerikanska tillverkare kommer att få allt svårare att leverera till dessa marknader, eftersom de nyligen blivit eller snart kommer att bli självförsörjande. På tredjelandsmarknader som försörjs av USA har det nyligen skett eller pågår just nu en rad kapacitetsökningar. Det handlar om i) den senaste tidens kapacitetsökning i Brasilien (på mellan 55 000 och 65 000 ton[8]), som är en viktig exportmarknad för de amerikanska tillverkarna, ii) en sammanlagd ökning på 180 000 ton i Kina, en marknad som vissa amerikanska tillverkare exporterar till via samriskföretag i andra asiatiska länder, och iii) ökningarna i Taiwan och Thailand (sammanlagt 90 000 ton), som gör att den asiatiska marknaden präglas av överkapacitet och lämnar föga utrymme för parter utanför Asien att exportera till den asiatiska marknaden. Den sammanlagda amerikanska exporten till andra marknader än gemenskapen uppgick 2008 till 137 600 ton[9], varav 61 600 ton gick till den asiatiska marknaden[10].Det betyder att stora mängder måste styras över till nya marknader.

28. Sammanfattningsvis finns det, som framgår av skäl 26, en betydande outnyttjad kapacitet som skulle kunna användas till att framställa mer etanolamin och sälja den på gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Dessutom kommer viktiga exportmarknader för amerikanska tillverkare sannolikt att mättas när den lokala tillverkningen ökar, varvid gemenskapsmarknaden blir ett mycket attraktivt alternativ för amerikansk export.

Ytterligare utrymme för export till gemenskapsmarknaden på grund av en icke-samarbetsvillig amerikansk tillverkares agerande

29. Vidare undersöktes den tänkbara affärsstrategin för den icke-samarbetsvilliga amerikanska part som nämns i skäl 10. Det erinras om att den enda information som lämnats av denna part var ett ståndpunktsdokument där slutsatsen drogs att importen av etanolaminer med ursprung i USA inte orsakat någon skada och att det inte är sannolikt att den skadevållande dumpningen återkommer. Företaget hävdade att det under översynsperioden endast hade en obetydlig försäljning av den berörda produkten till två icke-närstående och en närstående part i EU. Man uppgav också att man vill ha en regelbunden och rättvis försäljning till EU, men lämnade inte några konkreta uppgifter eller någon kontrollerbar information gällande vare sig sitt resultat med avseende på den berörda produkten under översynsperioden eller sin planerade framtida strategi för etanolaminförsäljningen på EU-marknaden. Slutsatserna när det gäller denna icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkare måste därför grundas på tillgängliga uppgifter, i enlighet med bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen. I samband med detta hämtades offentligt tillgängliga uppgifter på företagets webbplats och från relevanta data som offentliggjorts i CEH Product Review on Ethanolamines (SRI Consulting), en ledande marknadstidskrift. Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att denna icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkare stod för 29 % av produktionskapaciteten i USA under översynsperioden, och som affärssektor betraktad tillhörde den berörda produkten företagets lönsammaste produktdivisioner. EU-marknadens betydelse generellt sett bekräftades också av att försäljningen till gemenskapen utgjorde omkring 33 % av detta företags totala försäljning. Med tanke på denna tillverkares betydelse på den amerikanska marknaden, dess produktionskapacitet, gemenskapens betydelse för dess affärsverksamhet generellt sett och gemenskapsmarknadens vikt på den globala etanolaminmarknaden, är det rimligt att anta att denna icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkare skulle öka sin export till gemenskapen ytterligare om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det skulle finnas ett incitament till detta med tanke på de omständigheter som rådde under översynsperioden, särskilt de höga prisnivåerna för den berörda produkten på gemenskapsmarknaden.

Handelspolitiska skyddsåtgärder på exportmarknader i tredjeländer

30. Sedan november 2004 tar Kina ut antidumpningstullar på monoetanolamin och dietanolamin med ursprung i Japan, USA, Iran, Malaysia, Taiwan och Mexiko. Etanolaminer med ursprung i USA omfattas av tullar på mellan 20 % och 74 %. År 2008 gick 11 % av all amerikansk export till Kina[11], en marknad där efterfrågan på den berörda produkten ökar och som 2007 tillverkade omkring 24 % av sin totala inhemska förbrukning av etanolaminer. Det bör noteras att Dow Chemical tillsammans med Petronas bildat samriskföretaget Optimal med en kapacitet på 75 000 ton i Malaysia för att sedan 2002 möta efterfrågan på etanolamin på den asiatiska marknaden. Faktum kvarstår dock att genuint amerikansk export till Kina omfattas av åtgärder, vilket innebär att potentialen att på något betydande sätt absorbera överskottskapacitet i praktiken är begränsad.

31. Vidare tycks den amerikanska potentialen att exportera etanolamin till Kina även undergrävas av att de kinesiska tullbestämmelserna för etanolaminer som importeras från Aseanländer har ändrats (importtullen har sänkts från 5 % till 0 %), vilket innebär en ytterligare fördel för etanolamintillverkare i Aseanländerna som exporterar till Kina[12].

Utvecklingen av efterfrågan i USA fram till översynsperioden

32. Etanolaminmarknaden har präglats av en starkt ökande efterfrågan på dietanolamin på grund av att dietanolamin används vid tillverkning av glyfosatherbicider. Efterfrågan på trietanolamin styrs särskilt av användare i cementsektorn och av tillverkare av mjukgörande medel. Den främsta marknaden för monoetanolamin är syntesen av organiska föreningar (huvudsakligen etenaminer). En amerikansk förordning som trädde i kraft den 1 januari 2005 och förbjuder användning av alternativa metallbaserade produkter för träbehandling orsakade ökad efterfrågan på monoetanolamin. Uppgifter i ledande tidskrifter tyder dock på att effekten på efterfrågan av 2005 års amerikanska lagstiftningsinitiativ inte längre kommer att ge upphov till stora procentuella förbrukningsökningar i framtiden. Offentligt tillgängliga uppgifter bekräftar också att förbrukningen av monoetanolamin avsett för träskyddsmedel steg från 3 000 ton 2001 till 107 000 ton 2007. Sedan 2006 är dock den årliga tillväxten blygsam (3 %) och inga större förändringar väntas i framtiden. Det beror på att detta marknadssegment har stabiliserats och att det råder konkurrens på marknaden för träskyddsmedel från andra produkter utan monoetanolamin (t.ex. boratbaserade träskyddsmedel, naturligt motståndskraftiga träslag och återvunnet stål). Sammanfattningsvis utvecklades efterfrågan positivt fram till översynsperioden, men förväntas plana ut.

Tänkbar efterfrågeutveckling i USA och på andra marknader

33. Tillgängliga uppgifter rörande den tänkbara efterfrågeutvecklingen i USA och övriga världen under perioden fram till 2013 granskades också. Alla siffror i följande skäl grundas på uppgifter från klagandena, Dow Chemical, INEOS Oxide LLC och den kemiska industrins ledande referenspublikationer som ges ut av SRI Consulting, PCI Consulting Group och Tecnon OrbiChem Ltd. Uppgifterna speglar ännu inte den pågående ekonomiska krisens effekter.

34. Enligt dessa uppgifter väntas den amerikanska efterfrågans årliga tillväxt uppgå till 3,1 %. Tillväxttakten är högre på andra marknader. Gemenskapens förväntade genomsnittliga årliga tillväxt kommer att uppgå till knappt 4 %, jämfört med 4,6 % i Kina, 5 % i Central- och Sydamerika och 13,4 % i Mellanöstern. Denna situation bekräftar att amerikanska tillverkare måste söka exportmarknader och sträva efter att maximera sin närvaro och sina vinster i de delar av världen som förväntas ha den starkaste tillväxten och där det finns möjlighet att öka marknadsandelen.

35. Om efterfrågeutvecklingen jämförs med den tillgängliga produktionskapaciteten framträder följande bild, återigen grundad på uppgifter före krisen: I USA, där den faktiska produktionen under översynsperioden var omkring 65 000 ton högre än den faktiska förbrukningen av produkten, samtidigt som det fanns outnyttjad kapacitet, kommer det att ta en viss tid innan den ytterligare produktionskapacitet som nyligen blev tillgänglig har absorberats. Offentligt tillgängliga uppgifter tyder på att överskottskapaciteten i USA förväntas försvinna först 2013. Det är därmed inte sannolikt att de amerikanska tillverkarnas incitament att exportera kommer att minska under en överskådlig framtid.

36. På den europeiska marknaden, däremot, var under 2007 efterfrågan[13] något större än produktionskapaciteten i gemenskapen. Med utgångspunkt i uppgifter från tiden före krisen är det dock osannolikt att denna situation kommer att förbli oförändrad. Om den förväntade tillväxten jämförs med de kapacitetsökningar som tillkännagetts, kan faktiskt en viss överkapacitet väntas om INEOS Oxide Ltd:s investeringsplaner i gemenskapen förverkligas. En sådan kapacitetsökning kan emellertid inte äga rum förrän i slutet av 2010. Gemenskapsmarknaden skulle därmed bli mycket sårbar för ett eventuellt tryck till följd av att amerikanska tillverkare måste säkra marknader för sin överskottsproduktion.

37. Överlag kommer den globala produktionskapaciteten sannolikt att öka från omkring 1 764 000 ton till 2 423 000 ton (nominell kapacitet) till 2013. Här ingår ny kapacitet i gemenskapen (+ 119 000), Ryssland (+ 50 000), Saudiarabien (+ 100 000) och Asien (+ 394 000)[14]. I Kina planeras kapacitetsökningar för etanolamin på 344 000 ton under perioden 2009–2011. Med tanke på att en amerikansk tillverkare säljer den berörda produkten till Kina via ett samriskföretag i Malaysia kan det givetvis förväntas att en eventuell ökad självförsörjning i Kina kraftigt kommer att begränsa den amerikanska tillverkarens exportmöjligheter. När det gäller övriga asiatiska marknader bekräftar tillgängliga uppgifter att även de håller på att bli självförsörjande, vilket innebär att de amerikanska tillverkarna sätts under extra press att finna nya marknader.

38. Den globala efterfrågan, beräknad utifrån en förväntad tillväxttakt på 3,5–4 %, kommer att öka till 1 836 000 ton till 2013. Med hänsyn till att en del av överskottskapaciteten försvinner vid driftstopp för underhåll och att det därför behövs en viss buffert, visar prognosen för 2013 på jämvikt bara i USA och överskottskapacitet i övriga världen. Sammanfattningsvis tyder kapacitetsökningarna och prognoserna för situationen på marknaden fram till 2013 på att amerikanska exporterande tillverkare sannolikt kommer att dumpa på gemenskapsmarknaden, eftersom det antagligen inte kommer att råda jämvikt mellan utbud och efterfrågan på den amerikanska marknaden förrän 2013.

Övergång från produktion av monoetenglykol till produktion av etanolaminer

39. Det bör noteras att etanolaminer ingår i handelssektorn för derivatprodukter av etenoxid. Monoetenglykol (MEG) ingår också i denna sektor. Det finns tecken på att de flesta tillverkare av derivatprodukter av etenoxid i Asien försöker inrikta sig på andra produkter än monoetenglykol på grund av den kraftiga nedgången på glykolmarknaderna, vilket leder till att etanolaminerna ökar på marknaden. De mycket låga priserna på monoetenglykol 2008 gjorde att de asiatiska tillverkare som kan framställa både monoetenglykol och etanolaminer valde att gå över till etanolamintillverkning för att förbättra sin lönsamhet överlag[15]. Detta kommer sannolikt att leda till skärpt konkurrens på etanolaminmarknaden i Asien, dit 18 %[16] av den sammanlagda amerikanska exporten gick 2008. På grundval av uppgifter från inledningen av den pågående ekonomiska krisen förutsågs stora underskott i Asien på mycket kort sikt[17], men de förväntas ha försvunnit på medellång sikt med tanke på den väsentliga kapacitetsökning för etanolamin i Asien som beskrivs i skäl 27.

40. Tillgängliga uppgifter från tiden efter översynsperioden bekräftar att de mycket låga priserna på monoetenglykol kommer att få tillverkare som producerar både monoetenglykol och etanolaminer att inrikta sig på etanolamintillverkning för att förbättra sin generella lönsamhet. När det gäller den globala kapacitetsutvecklingen för monoetenglykol, tyder uppgifter[18] på att kapaciteten för monoetenglykol har ökat med omkring 19 % under skadeundersökningsperioden. Vid sidan av Asien skedde ökningarna främst i länderna i Mellanöstern (Iran, Kuwait och Saudiarabien), där kapaciteten för monoetenglykol kommer att fortsätta att öka fram till 2015. I Mexiko skedde under skadeundersökningsperioden en kapacitetsökning på 40 000 ton för tillverkning av etanolamin, medan tillgängliga uppgifter tyder på att en övergång från tillverkning av monoetenglykol till tillverkning av etanolamin är att vänta. Denna situation bekräftar att världsmarknaden står inför ett allvarligt problem med överutbud i monoetenglykoltillverkningen, vilket förklarar varför de globala priserna på monoetenglykol sjunker.

41. Eftersom USA är den viktigaste etanolaminmarknaden i världen, väntas den marknaden bli den första som ställs inför konsekvenserna av överkapaciteten för monoetenglykol, dvs. sjunkande priser på monoetenglykol och användning av råvaran (etenoxid) för tillverkning av etanolaminer i stället för monoetenglykol. Det är uppenbart att överkapaciteten för monoetenglykol och konsekvenserna av den, tillsammans med det redan konstaterade överskottet på etanolamin på den amerikanska marknaden, kommer att sätta press på etanolaminpriserna.

Förhållandet mellan de amerikanska exportpriserna och priserna i EU

42. Generellt sett är försäljning enligt avtal som sluts på längre sikt mindre vanligt på gemenskapsmarknaden än på den amerikanska marknaden, men alla kontrakt som kontrollerades innehöll bestämmelser som medgav en jämförelsevis snabb anpassning av priserna (normalt sett inom några veckor) till följd av en eventuell prisfluktuation. Att det finns ett försäljningsavtal betyder alltså inte att försäljningspriserna fastställs för en längre period och därför är stabila. Enhetspriserna styrs i hög grad av priserna på världsmarknaden.

43. Industriella användare i USA och EU erhåller vanligen liknande villkor på båda marknaderna, eftersom de ofta är multinationella företag som förhandlar fram sina inköp i hela världen och väljer leverantörer som klarar att leverera i liknande omfattning. De två samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning till handlare och distributörer utgjorde bara mellan 10 % och 20 % av den volym som såldes på den amerikanska hemmamarknaden, och mellan 25 % och 35 % av försäljningen på gemenskapsmarknaden. Enligt bekräftade uppgifter var de amerikanska inhemska priserna till handlare i genomsnitt 7 % lägre än priserna i gemenskapen, och de amerikanska försäljningspriserna till inhemska industriella användare var i genomsnitt omkring 30 % lägre än priserna till användare i gemenskapen. Dessa uppgifter bekräftar att det under översynsperioden var jämförelsevis stor skillnad mellan de två marknaderna, med högre priser på gemenskapsmarknaden än i USA. Med hänsyn till mättnaden på USA:s övriga exportmarknader och prisnivån i EU skulle åtgärdernas upphörande därför utgöra ett viktigt incitament till att öka exporten till EU om sådana prisskillnader skulle kvarstå under den närmaste framtiden. I detta sammanhang noteras, såsom förklaras i skäl 48, att relevanta uppgifter från tiden efter översynsperioden tyder på att de amerikanska priserna översteg priserna i gemenskapen under den perioden, på grund av den globala ekonomiska krisen.

44. Uppgifterna avseende översynsperioden och den betydande prisskillnaden mellan de amerikanska priserna och priserna i EU för industriella användare , som utgör merparten av kunderna, tyder på att åtgärdernas upphörande skulle fungera som ett viktigt incitament till att flytta den amerikanska försäljningen till EU. Denna situation har under alla omständigheter förändrats under tiden efter översynsperioden, och för de flesta produkttyper skulle amerikansk export kunna konkurrera i prishänseende endast om den skedde till dumpade nivåer (se skäl 48).

Förhållandet mellan de amerikanska exportpriserna till tredjeländer respektive till gemenskapen

45. Undersökningen visade att de viktigaste exportmarknaderna för USA under översynsperioden var Kanada, Mexiko, Brasilien och gemenskapen. När det gäller försäljningspriserna är de amerikanska exportpriserna till tredjeländer generellt högre än på den amerikanska hemmamarknaden, och de amerikanska exportpriserna till EU är överlag högre än priserna till övriga världen. Även om detta delvis kan tillskrivas de lägre exportvolymerna (lägre volymer medför normalt högre priser), bekräftar det också exportmarknadernas betydelse för amerikanska tillverkare, som alltid kan förvänta sig högre priser och därför ser dessa marknader som mycket attraktiva om det uppstår problem som överutbud, överkapacitet eller minskad efterfrågan på den amerikanska hemmamarknaden.

46. Priserna på etanolamin sjönk överlag mot slutet av 2008 från en toppnotering under tredje kvartalet och början av fjärde kvartalet 2008. Priserna sjönk därefter på grund av svag efterfrågan och mycket lägre kostnader för eten[19]. Det är också uppenbart att detta prisfall ägde rum även på traditionella amer ikanska exportmarknader som Kanada, Mexiko och Brasilien[20], vilket visar att priserna på traditionella amerikanska exportmarknader är lägre än i EU under tiden efter översynsperioden.

47. Sammanfattningsvis är alltså den amerikanska marknaden fortfarande i princip den viktigaste försäljningsmarknaden för båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Större delen av den amerikanska exporten av den berörda produkten går till gemenskapen och Kanada (som saknar tillverkning av etanolamin), följda av Brasilien och Mexiko. Omkring 20 % av den amerikanska tillverkningen exporterades under översynsperioden, till prisnivåer som i allmänhet var högre än på den amerikanska hemmamarknaden. Under översynsperioden spelade alltså försäljningen till gemenskapen och övriga världen en viktig roll när det gäller användningen av och lönsamheten hos befintlig produktionskapacitet generellt sett. Priserna har visserligen förändrats avsevärt efter översynsperioden (se nedan), men det råder ingen tvekan om exportmarknadernas fortsatta betydelse för lönsamheten och kapacitetsutnyttjandet. Det finns inget som tyder på att det ovanstående inte gäller även de icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna.

Effekten av den rådande ekonomiska krisen

48. Något som väntas spela en avgörande roll för utvecklingen av den globala kapaciteten och efterfrågan den närmaste tiden är effekten av den senaste tidens ekonomiska kris. DOW Chemical har hävdat att krisen inte kommer att få någon större inverkan på etanolaminindustrin, att den värsta krisen är över och att priserna väntas återhämta sig under andra halvåret 2009. Gemenskapsindustrin gjorde däremot gällande att efterfrågan fallit med 30 %, att försäljningspriserna fallit kraftig och att denna minskning var större än prisminskningen på de råvaror som används vid tillverkning av etanolaminer, nämligen etenoxid och ammoniak.

DOW Chemicals påståenden ansågs inte övertygande. Historiskt sett har efterfrågan inom vissa sektorer som är slutanvändare av den berörda produkten, t.ex. kroppsvårdsprodukter, påverkats negativt av ekonomiska nedgångar. Som redan påpekats förväntas effekten på efterfrågan av den amerikanska lagstiftningen om träbehandling avta inom kort, samtidigt som den välkända svagheten hos bygg- och bilsektorerna, i både Europa och USA, inte tycks bidra till efterfrågan på den berörda produkten inom vare sig cementsektorn eller sektorn för bilvätskor, åtminstone inte inom den närmaste framtiden. Dessutom har de textilrelaterade användningsområdena i USA också upplevt en nedåtgående trend över tiden och sedan en utjämning 2007. På det hela taget bekräftades inte Dow Chemicals påståenden om den ekonomiska krisen och den framtida prisutvecklingen av några offentligt tillgängliga uppgifter som framkommit under undersökningen. Tillgänglig information i ledande facktidskrifter bekräftade gemenskapsindustrins uppgift att efterfrågan sjunkit avsevärt, i vissa sektorer med så mycket som 40 %.

Tillgängliga uppgifter från tiden efter översynsperioden tyder på att dumpningen ökat jämfört med den situation som rådde före översynsperioden. Såsom förklaras ovan var det under översynsperioden jämförelsevis stor skillnad mellan EU-marknaden och den amerikanska marknaden, med priser som ofta var högre i EU än i USA. Dumpning konstaterades därför för två amerikanska exportörer, men inte för den tredje. Mot slutet av undersökningsperioden och i oktober 2008 var marknaden tydligt överhettad. Framför allt steg de amerikanska priserna kraftigt och gick förbi priserna i EU för två av de tre produkttyperna (monoetanolamin och dietanolamin, som stod för 41 % av den amerikanska exporten), medan skillnaden minskade avsevärt för trietanolamin. Även om priserna sjunkit betydligt sedan oktober 2008, tyder de senaste tillgängliga uppgifterna på att priserna i USA fortfarande är högre än i Europa, särskilt på monoetanolamin och dietanolamin. Det innebär att export från USA till Europa måste ske till dumpade priser för att kunna konkurrera med europeiska produkter i prishänseende.

Slutsats beträffande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning

49. Det erinras om att dumpning konstaterades för en av de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna under översynsperioden, om än på en lägre nivå än vid den tidigare översynen. Även för de exporterade tillverkare som inte samarbetade konstaterades dumpning.

50. Jämfört med den tidigare översynen hade marknadsandelen för den amerikanska importen minskat från 16,7 % till 14 %. Det finns fortfarande stor outnyttjad kapacitet i USA, omkring 60 000 ton, även om nivån är lägre än vid den tidigare översynen. Det bör noteras att det låga kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden var en följd av tillfälliga händelser, och att utnyttjandet av uppskattningsvis 29 % av den befintliga kapaciteten i USA inte kunde undersökas på grund av bristande samarbetsvilja. Samtidigt väntas efterfrågan på den amerikanska marknaden öka något långsammare än i gemenskapen, och överskottskapaciteten i USA väntas vara absorberad tidigast 2013. Amerikanska tillverkare har dessutom ett incitament att öka sin försäljning till gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla, eftersom priserna i gemenskapen i många fall konstaterades vara högre än priserna på både den amerikanska hemmamarknaden och övriga exportmarknader där de amerikanska tillverkarna var verksamma under översynsperioden. Detta visar att det finns ett incitament för amerikanska företag att öka sin närvaro på gemenskapsmarknaden. Det skulle leda till ett överutbud och en nedåtgående prisspiral och därmed en ännu större volym dumpad import än under översynsperioden. Sannolikheten för fortsatt/ökad dumpning på grundval av uppgifter från översynsperioden ökar ytterligare om hänsyn tas till utvecklingen efter översynsperioden. Efter översynsperioden och som en följd av den globala ekonomiska krisen översteg de amerikanska priserna EU-priserna för en betydande andel av den berörda produkten, medan prisnivåerna i övriga världen generellt sett är lägre. Utvecklingen efter översynsperioden innebär att de amerikanska tillverkarna, för att kunna konkurrera med gemenskapsindustrin, skulle tvingas dumpa sina produkter i ännu större utsträckning än under översynsperioden.

51. Sammanfattningsvis är det sannolikt att dumpningen fortsätter och risk att importvolymerna ökar, vilket skulle kunna utmynna i ett pristryck nedåt i gemenskapen, åtminstone under tiden fram till 2013, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

D. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

52. Klagomålet ingavs för fyra kända etanolamintillverkare i EU, som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 95 %, av gemenskapens sammanlagda kända tillverkning av den likadana produkten.

53. De fyra sökande gemenskapstillverkarna samarbetade till fullo vid undersökningen. Ytterligare ett gemenskapsföretag, LUKOIL Neftochim Bourgas AD, stödde klagomålet som gemenskapstillverkare, men besvarade inte frågeformuläret och lämnade inga andra uppgifter eller siffror. De sökande gemenskapstillverkarna har tillverkningsanläggningar i Frankrike, Tyskland, Sverige och Belgien.

54. Det bör noteras att en gemenskapstillverkare, INEOS Oxide Ltd, också har intressen i USA. Under undersökningen förklarade denna tillverkare att den ser sig som en genuin gemenskapstillverkare. Under översynsperioden importerade företaget den berörda produkten från sin närstående amerikanska tillverkare, men importens andel i förhållande till företagets gemenskapsproduktion är mindre än 10 %. Enligt tillgängliga uppgifter har denna tillverkare dessutom planer på att öka kapaciteten i gemenskapen till utgången av 2010. Detta företag kan därför betraktas som en genuin gemenskapstillverkare, eftersom importen inte utgör kärnan i dess affärsverksamhet. Det anses därför inte lämpligt att undanta denna tillverkare från definitionen av gemenskapsindustrin enligt artikel 4.1 a i grundförordningen.

55. De tre gemenskapstillverkarna är därför BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH och Akzo Nobel Functional Chemicals AB, och de anses utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De kallas nedan gemenskapsindustrin .

56. Undersökningen visade att en del av tillverkningen av etanolaminer i gemenskapen liksom i den tidigare översynen är avsedd för företagsinternt bruk. Tre av de fyra företag som utgör gemenskapsindustrin tillverkar etanolaminer för företagsinternt bruk. Undersökningen bekräftade att gemenskapsindustrin inte köper den berörda produkten för företagsinternt bruk från oberoende parter, vare sig inom eller utanför gemenskapen, och att den företagsinterna produktionen används för tillverkning av andra produkter i senare led i förädlingskedjan. Etanolaminer för företagsinternt bruk anses följaktligen inte konkurrera med etanolaminer som finns tillgängliga på gemenskapsmarknaden (nedan kallad den öppna marknaden ).

E. SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

1. Förbrukningen i gemenskapen

57. Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av volymen av gemenskapstillverkarnas egen produktion för den öppna marknaden inom gemenskapen och för den företagsinterna marknaden tillsammans med uppgifter om importvolymen från tredjeländer till gemenskapen minus gemenskapstillverkarnas export. Dessutom gjordes uppskattningar för den icke-samarbetsvilliga tillverkaren, som svarar för en mycket liten del av tillverkningen i gemenskapen.

58. På denna grundval utvecklades förbrukningen i gemenskapen på följande sätt:

Förbrukning (ton) | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |

Totalt | 439 521 | 438 872 | 479 361 | 475 269 |

Index | 100 | 100 | 109 | 108 |

Företagsintern | 248 994 | 246 857 | 243 995 | 206 982 |

Index | 100 | 99 | 98 | 83 |

Öppna marknaden | 190 505 | 192 010 | 235 461 | 268 386 |

Index | 100 | 101 | 124 | 141 |

Källa: Svar på frågeformulär samt Eurostat. |

59. Förbrukningen på den öppna marknaden ökade med 41 % under skadeundersökningsperioden, och den största ökningen skedde mellan 2007 och översynsperioden. När det gäller den företagsinterna marknaden minskade förbrukningen med 17 %.

2. Importen från USA

Volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet

60. Volymen av importen av den berörda produkten till gemenskapen från USA minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. En liten importökning konstaterades dock mellan 2007 och översynsperioden. Sammanfattningsvis ökade inte de amerikanska tillverkarnas export till EU på grund av i) driftsproblem (de omfattande följderna av orkaner för den amerikanska tillverkningen och exporten) och det behov av att möta efterfrågan på den amerikanska hemmamarknaden som blev följden, och ii) det stramare förhållandet mellan utbud och efterfrågan globalt sett, som orsakats av produktionsmisslyckanden i andra delar av världen och bättre affärsmöjligheter genom användning av råvaror avsedda för etanolaminer för att i stället tillverka monoetenglykol. En amerikansk tillverkare upphörde dessutom nästan helt med sin export till EU under skadeundersökningsperioden, vilket bidrog till den nedgång som konstaterats. Det ska också noteras att stora delar av importen från USA under översynsperioden inte dumpades.

Import (ton) | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |

Berörd produkt | 44 912 | 39 641 | 35 892 | 37 583 |

Index | 100 | 88 | 80 | 84 |

Källa: Svar på frågeformulär samt Eurostat. |

61. Det genomsnittliga importpriset ökade kontinuerligt under hela skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset vid import från USA var överlag alltid lägre än gemenskapsindustrins genomsnittliga priser.

Genomsnittligt importpris per ton (euro) | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |

Berörd produkt | 825 | 974 | 1 000 | 1 114 |

Index | 100 | 118 | 121 | 135 |

Källa: Svar på frågeformulär samt Eurostat. |

62. Marknadsandelen för importen från USA minskade med 9,6 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Även detta beror på de problem som beskrivs i skäl 60.

Marknadsandel i USA | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |

Berörd produkt | 23,6 % | 20,6 % | 15,2 % | 14,0 % |

Index | 100 | 88 | 65 | 59 |

Källa: Svar på frågeformulär samt Eurostat. |

Prisunderskridande

63. Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes de priser på importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som betalas av oberoende kunder med gemenskapsindustrins priser, på grundval av vägda genomsnitt för jämförbara produkttyper under översynsperioden. Gemenskapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid gemenskapens gräns, inklusive tullar av alla slag. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag.

64. Inget prisunderskridande av gemenskapsindustrins försäljningspriser kunde konstateras med hjälp av denna metod.

3. Import från andra tredjeländer

65. Importen från andra tredjeländer har ökat stadigt under skadeundersökningsperioden, med en toppnotering 2007 och en vikande tendens mellan 2007 och översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden var den dock alltid betydligt mindre än importen från USA. De viktigaste övriga exportländerna är Ryssland, Mexiko, Iran och Taiwan. Vid sidan av Ryssland, vars export ökar stadigt, uppvisar alla övriga länder en skiftande exportutveckling med kvantiteter som ökar och minskar från år till år.

Import från andra länder | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |

Ton | 7 862 | 16 021 | 23 086 | 19 644 |

Index | 100 | 204 | 294 | 250 |

Marknadsandel | 4,1 % | 8,3 % | 9,8 % | 7,3 % |

Index | 100 | 202 | 238 | 177 |

Importpris (euro/ton) | 1 215 | 1 177 | 1 402 | 1 459 |

Index | 100 | 97 | 115 | 120 |

Källa: Eurostat. |

4. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

66. Det erinras om att industrin även tillverkar för företagsintern användning. Följande indikatorer har fastställts med utgångspunkt i både försäljning på den öppna marknaden och företagsintern användning: lager, produktion, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga, sysselsättning, produktivitet och löner. Övriga indikatorer, framför allt försäljning och vinst, avser försäljning på den öppna marknaden. Med tanke på utvecklingen på den företagsinterna marknaden, dvs. att den företagsinterna förbrukningen i stort sett följer samma utveckling som försäljningen på den öppna marknaden, kan slutsatser dras om den företagsinterna marknaden.

Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

67. Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins tillverkning och kapacitet gradvis med 13 %. Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande låg stabilt på en hög nivå strax under 90 %. Enligt tillgängliga uppgifter är denna nivå för kapacitetsutnyttjandet nära den högsta nivån för den berörda industrin. Den parallella ökningen av tillverkningen och kapaciteten, som ändå förblev lägre än den allt större förbrukningen i gemenskapen, bekräftar att gemenskapsindustrin kunde dra fördel av de befintliga åtgärderna och utnyttja den ökade efterfrågan på den berörda produkten (som tillskrivs den tilltagande efterfrågan i de olika industrier i senare led som använder etanolaminer).

2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |

Tillverkning (ton) | 375 119 | 371 688 | 407 744 | 424 526 |

Index | 100 | 99 | 109 | 113 |

Kapacitet (ton) | 424 000 | 432 000 | 458 000 | 477 000 |

Index | 100 | 102 | 108 | 113 |

Kapacitetsutnyttjande | 88 % | 86 % | 89 % | 89 % |

Index | 100 | 97 | 101 | 101 |

Källa: Svar på frågeformulär. |

Lager

68. Gemenskapsindustrins lager har också ökat i och med den generella ökningen av förbrukningen i gemenskapen. Detta anses dock inte som någon särskilt meningsfull indikator, eftersom etanolamintillverkning är kundspecifik och mestadels baseras på långfristiga avtal som vanligen ingås i slutet av kalenderåret.

2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |

Lager (ton) | 8 906 | 10 113 | 9 250 | 11 097 |

Index | 100 | 114 | 104 | 125 |

Källa: Svar på frågeformulär. |

Försäljningsvolym, försäljningspris och marknadsandel

69. Gemenskapsindustrins försäljning ökade avsevärt under hela skadeundersökningsperioden (med 54 %). Eftersom förbrukningen på gemenskapens öppna marknad samtidigt ökade kraftigt, var dock ökningen av gemenskapsindustrins marknadsandel relativt blygsam (6,4 procentenheter) under skadeundersökningsperioden. Dessa trender bekräftar att gemenskapsindustrin kunde dra fördel av de befintliga åtgärderna. Det genomsnittliga enhetspriset för gemenskapsindustrins egen produktion steg med 31 % under skadeundersökningsperioden. Denna situation speglar den stora prisökningen på råvaror som används vid framställning av etanolaminer, men även en ökad lönsamhet, särskilt under översynsperioden.

70. Den iakttagna ökningen av gemenskapsindustrins försäljningspriser ligger också i linje med den globala prisökningen på världsmarknaden för etanolaminer. Detta anses hänga samman med en rad extraordinära och tillfälliga händelser som ägde rum under skadeundersökningsperioden, framför allt från 2007 fram till översynsperioden. Å ena sidan steg kostnaderna för råvaror (etenoxid, främst en oljebaserad derivatprodukt och ammoniak) kraftigt under denna period. Å andra sidan upplevde världsmarknaden en avsevärd åtstramning av jämvikten mellan utbud och efterfrågan globalt sett under samma period. Detta är ett resultat av olika faktorer, t.ex. problem med den amerikanska tillverkningen och exporten på grund av orkaner, tillverkningssvårigheter i Asien, kraftigt ökad efterfrågan på produkter i senare led i förädlingskedjan (jordbrukskemikalier och framför allt glyfosat) som använder etanolaminer som råvara, och problem med tillverkning av produkter (i synnerhet monoetenglykol) som använder samma råvaror som vid tillverkning av etanolaminer, vilket fick tillverkare som framställer både monoetenglykol och etanolaminer att tillfälligt övergå till det förra.

Försäljning i gemenskapen av den likadana produkten för förbrukning på den öppna marknaden | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |

Volym (ton) | 132 003 | 130 575 | 169 403 | 203 090 |

Index | 100 | 99 | 128 | 154 |

Genomsnittligt försäljningspris (euro per ton) | 1 044 | 1 141 | 1 189 | 1 366 |

Index | 100 | 109 | 114 | 131 |

Marknadsandel | 69,0 % | 68,0 % | 72,9 % | 76,6 % |

Index | 100 | 98 | 106 | 111 |

Källa: Svar på frågeformulär. |

Lönsamhet

71. Gemenskapsindustrin ökade sin lönsamhet avsevärt under skadeundersökningsperioden. Denna förbättring ska ses mot bakgrund av den globala ökningen av etanolaminpriserna, en amerikansk tillverkares beslut att nästan upphöra med sin export till EU, vilket bidrog till minskningen av importen från USA, och en ökad efterfrågan på etanolamin både i gemenskapen och globalt. Det sistnämnda ledde till ökade försäljningsvolymer och en ökning av försäljningspriserna, som vid översynsperiodens utgång var mer markant än den motsvarande ökningen av tillverkningskostnaden.

2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |

Lönsamhet för gemenskapsindustrin | 10,1 % | 16,0 % | 15,8 % | 21,9 % |

Index | 100 | 159 | 157 | 217 |

Källa: Svar på frågeformulär. |

Investeringar, räntabilitet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

72. Investeringsnivån uppvisar en icke-linjär utveckling under skadeundersökningsperioden. Investeringarna var nödvändiga dels för underhållet av tillverkningsanläggningarna, dels för måttliga kapacitetsökningar för att dra fördel av den ökade förbrukningen och tillgodose exportbehoven. Räntabiliteten, uttryckt som förhållandet mellan gemenskapsindustrins nettovinst och dess investeringars nettobokföringsvärde, uppvisar en avsevärd förbättring under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins kassaflöde uppvisar också en betydande förbättring under skadeundersökningsperioden.

2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |

Investeringar (euro) | 980 213 | 6 396 684 | 1 505 707 | 2 454 173 |

Index | 100 | 654 | 154 | 250 |

Avkastning på nettotillgångar | 45 % | 54 % | 55 % | 87 % |

Index | 100 | 121 | 123 | 195 |

Kassaflöde (euro) | 22 831 675 | 34 807 468 | 36 971 471 | 55 859 958 |

Index | 100 | 152 | 162 | 245 |

Källa: Svar på frågeformulär. |

Sysselsättning, produktivitet och löner

73. Antalet anställda i gemenskapsindustrin som arbetar med tillverkning av den likadana produkten steg något under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrin kunde kontrollera utvecklingen av arbetskraftskostnaden per anställd under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten, uttryckt som produktionsvolym per anställd, förbättrades något under samma period. Utvecklingen för arbetskraftskostnaden och produktiviteten hade positiv inverkan genom att tillverkningskostnaderna kunde hållas under strikt kontroll och bidrog därmed till resultatförbättringen.

2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |

Sysselsättning | 100 | 104 | 104 | 110 |

Index | 100 | 103 | 104 | 110 |

Produktivitet (ton per anställd) | 3 749 | 3 591 | 3 916 | 3 858 |

Index | 100 | 96 | 104 | 103 |

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 2 389 | 2 629 | 2 449 | 2 262 |

Index | 100 | 110 | 103 | 95 |

Källa: Svar på frågeformulär. |

Dumpningens omfattning

74. Dumpningen fortsatte under översynsperioden, men på en lägre nivå än vad som konstaterats i den tidigare översynen.

Återhämtning från tidigare dumpning

75. Såsom visas ovan har gemenskapsindustrin haft möjlighet att återhämta sig från den tidigare dumpningen, särskilt när det gäller lönsamhet, försäljning och marknadsandel.

76. Gemenskapsindustrins exportvolym till tredjeländer ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Denna avsevärda förbättring inleddes 2007 och fortsatte fram till översynsperioden och tillskrevs främst den kraftigt ökade efterfrågan på etanolaminer på de asiatiska marknaderna till följd av produktionssvårigheterna på dessa marknader under samma period. Exportförsäljningspriserna har följt ungefär samma mönster som priserna i gemenskapen. Även denna omständighet tillskrivs det faktum att perioden mellan 2007 och översynsperioden har präglats av en betydande åtstramning av förhållandet mellan utbud och efterfrågan på global nivå.

2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |

Gemenskapsindustrins exportvolym (ton) | 18 308 | 14 055 | 22 746 | 22 228 |

Index | 100 | 77 | 124 | 121 |

Exportförsäljningspris | 1 223 | 1 293 | 1 241 | 1 689 |

Index | 100 | 106 | 101 | 138 |

Källa: Svar på frågeformulär. |

5. Slutsats beträffande situationen på gemenskapsmarknaden

77. Den volym etanolaminer som förbrukades på gemenskapsmarknaden ökade med 41 %, medan importen från USA minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade gemenskapsindustrin sin försäljningsvolym och sin motsvarande marknadsandel.

78. Gemenskapsindustrins situation förbättrades under skadeundersökningsperioden. De relevanta skadeindikatorerna visar på en gynnsam situation i fråga om ekonomiskt resultat. Gemenskapsindustrin hade ett högt kapacitetsutnyttjande och nådde betydande vinstmarginaler, upprätthöll ett stabilt kassaflöde, ökade sina investeringar och höll arbetskraftskostnaden under kontroll. Den kunde dessutom dra fördel av en rad exceptionella händelser under perioden mellan 2007 och översynsperioden som bidrog till att höja priserna och inverkade positivt på det ekonomiska resultatet.

79. Eftersom indikatorerna för gemenskapsindustrin visar en positiv utveckling, går det inte att fastställa att vållandet av väsentlig skada har fortsatt. Det undersöktes därför om det är sannolikt att skadan återkommer om åtgärderna upphör att gälla.

F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

Sammanfattning av analysen av sannolikheten för fortsatt dumpning och återkommande skadevållande dumpning

80. Det erinras om att det konstaterats att två amerikanska exporterande tillverkare fortsatte att dumpa under översynsperioden. En av de två dumpande exportörerna samarbetade inte. Eftersom den exportören omfattas av de hårdaste antidumpningsåtgärderna och är en stor tillverkare på den amerikanska marknaden, borde denne exportör ha det största incitamentet att återvända till gemenskapsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

Analys av sannolikheten med utgångspunkt i de uppgifter som konstaterats för översynsperioden

81. Såsom beskrivs närmare i avsnitt C (”Sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning”) har vid undersökningen ett antal faktorer fastställts som tyder på att den dumpade importen från USA sannolikt skulle öka avsevärt om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det rör sig om följande faktorer:

82. De amerikanska tillverkarnas outnyttjade kapacitet på 60 000 ton, som inte förväntas absorberas under den närmaste framtiden.

83. Förväntad självförsörjning på traditionella amerikanska exportmarknader, varigenom amerikanska tillverkare tvingas att övergå till att exportera till gemenskapen. Det gäller framför allt exportmarknaderna i Latinamerika och Asien[21]. Det erinras om att de asiatiska marknaderna spelar en viktig roll för de amerikanska tillverkarnas förmåga att göra sig av med överskott på etanolaminer.

84. Kinesiska antidumpningstullar som införts för två av de tre produkttyperna gentemot ett antal länder, bl.a. USA.

85. Tryck från ökad produktion till följd av övergång från tillverkning av monoetenglykol till tillverkning av etanolamin. Överkapacitet och låga priser inom monoetenglykolindustrin kommer att göra tillverkare benägna att övergå från tillverkning av monoetenglykol till tillverkning av etanolamin, vilket skapar ny kapacitet för etanolamintillverkning och sätter press på priserna.

86. Efterfrågan på etanolamin i USA förväntas bli lägre än i andra delar av världen, även gemenskapen.

87. Den genomsnittliga efterfrågetillväxten i gemenskapen förväntas bli högre än i USA, vilket ger de amerikanska exporterande tillverkarna ytterligare ett incitament att inrikta sin export på gemenskapen.

88. De tillgängliga uppgifterna om en icke-samarbetsvillig amerikansk tillverkare tyder på att även företag som inte samarbetade i undersökningen och som minimerat sin export till gemenskapen fortfarande har ett stort intresse av att vara kvar på EU-marknaden och öka sin exportverksamhet.

89. Allt detta innebär att de amerikanska tillverkarna måste finna nya kunder, och det lämpligaste alternativet för dem vore att inrikta sig på gemenskapsmarknaden.

90. Under översynsperioden hade gemenskapsindustrin en stark utveckling. Detta hänger samman med den stora efterfrågan på den berörda produkten, som översteg utbudet. En ökad import av de redan dumpade etanolaminerna med ursprung i USA skulle dock sätta avsevärd press på gemenskapsindustrin och undergräva dess resultat.

91. Det noteras dessutom att etanolaminer är en råvara, dvs. de olika produkttyperna tillverkas enligt vissa tekniska standarder, och produkter från en källa kan enkelt ersättas med produkter från en annan källa. På en marknad som präglas av överutbud blir därför priset det främsta konkurrensmedlet.

92. Mot denna bakgrund kan den kombination av faktorer som beskrivs ovan relativt snabbt äventyra den stora efterfrågan på etanolaminer och leda till ett överutbud på gemenskapsmarknaden. En ökning av dumpad import skulle ge ett pristryck nedåt på försäljningspriserna, vilket i sin tur skulle ha en negativ inverkan på gemenskapsindustrins resultatrelaterade indikatorer, framför allt lönsamheten. Om dumpningen skulle öka skulle det röra sig om prisunderskridande.

Effekten av den rådande ekonomiska krisen

93. Sannolikheten för återkommande skada såsom beskrivs i föregående avsnitt ökar på grund av att etanolaminmarknaden har förändrats till följd av den ekonomiska krisen hösten 2008. Många nyckelparametrar har förändrats avsevärt; det gäller både exporten och gemenskapsindustrins situation. Såsom förklaras ovan tyder tillgängliga uppgifter på att det sker en kraftig ackumulering av dumpad import efter översynsperioden på grund av att de amerikanska prisnivåerna för två produkttyper är högre än de europeiska prisnivåerna, medan prisskillnaden för den tredje typen snabbt håller på att försvinna. Uppgifter från Eurostat visar också att importen från USA under andra kvartalet 2009 (15 052 ton) fördes in i gemenskapen till 20 % lägre pris än under översynsperioden.

94. I avsaknad av åtgärder skulle den ökade dumpade importen konkurrera med en gemenskapsindustri som försvagats betydligt. Offentligt tillgängliga uppgifter som inhämtats under loppet av undersökningen tyder också på minskad efterfrågan och försäljning och mindre stordriftsfördelar, outnyttjad produktionskapacitet, allt sämre ekonomiskt resultat osv.[22]. På grund av den pågående ekonomiska krisen var efterfrågan på etanolamin svag på gemenskapsmarknaden. Gemenskapsindustrins tillverkare tvingades därför minska sin produktion.

95. Gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande ligger i dag på 70 %, dvs. mycket lägre än under översynsperioden då nästan hela kapaciteten utnyttjades. Gemenskapsindustrins försäljningsvolym har dessutom minskat med omkring 30 %, samtidigt som försäljningspriserna fallit med 35–40 % efter översynsperioden. Samtidigt visar tillverkningskostnadens och lönsamhetens utveckling efter översynsperioden att det tycks råda stor obalans mellan råvarukostnaden och priserna på etanolamin, vilket ytterligare undergräver gemenskapsindustrins ekonomiska resultat. Kostnaden för de två råvaror som används vid tillverkning av etanolamin (eten och ammoniak) har nämligen minskat mycket mindre än priserna på etanolamin under perioden efter översynsperioden. Detta har lett till kraftigt minskade vinstmarginaler för gemenskapsindustrin, som nu upplever antingen förluster eller ensiffriga vinstmarginaler.

96. Gemenskapsindustrin befinner sig alltså inte längre i en till synes stabil situation, utan i en situation där trycket från den dumpade importen med största sannolikhet kommer att sätta i gång en nedåtgående spiral som kommer att bli mycket värre än den som bedömdes som sannolik på grundval av uppgifterna för översynsperioden.

97. Den ekonomiska situation som beskrivs ovan har reducerat gemenskapsindustrins affärsmöjligheter. Å ena sidan skulle gemenskapsindustrin inte ha möjlighet att utöka sin kundbas i EU, eftersom det inte finns några tecken på att dess huvudsakliga konkurrenter på gemenskapsmarknaden (dvs. de amerikanska tillverkarna) har slutat att exportera till EU. Å andra sidan verkar det inte heller vara möjligt att lindra trycket på gemenskapsindustrin genom produktionsökningar för företagsintern användning, eftersom det inte finns några tecken på att de ekonomiska utsikterna för produkter i senare led (t.ex. etenamin, herbicider och katalysatorer) skulle kunna kompensera för trycket på etanolaminmarknaden.

Slutsats beträffande sannolikheten för återkommande skada

98. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla är det mycket sannolikt att den dumpade importen från USA till gemenskapen skulle öka betydligt, vilket utan tvivel skulle leda till återkommande skada. Amerikanska tillverkare går miste om traditionella marknader, medan överutbudet på monoetenglykol skulle leda till ökad tillverkning av etanolamin, som skulle få lov att säljas på andra marknader än den amerikanska. Dessutom har den ekonomiska krisen påverkat gemenskapsindustrin, som utsätts för tryck från den befintliga dumpade importen från USA och inte har någon annan hållbar lösning på problemet med skadevållande dumpning än att behålla antidumpningstullarna. Ingenting tyder på att situationen inte skulle förvärras om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Inledande anmärkning

99. I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om bibehållandet av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en undersökning av alla berörda parters intressen, dvs. intressena hos gemenskapsindustrin, importörer, handlare, grossister och industriella användare av den berörda produkten.

100. Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot gemenskapens intresse att vidta åtgärder. Den aktuella undersökningen är dessutom en översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan har införts.

101. På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatsen att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan återkomma, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna.

2. Gemenskapsindustrins intresse

102. Det erinras om att det under översynsperioden fortfarande förekom dumpning och att det är sannolikt att dumpningen av den berörda produkten med ursprung i USA kommer att fortsätta och skadan för gemenskapsindustrin återkomma.

103. Gemenskapsindustrin har visat sig vara livskraftig och konkurrenskraftig, vilket bekräftas av den positiva utvecklingen för de flesta ekonomiska indikatorer. De antidumpningsåtgärder som tidigare införts har bidragit till att återställa lönsamheten och möjliggöra en tillräcklig räntabilitet. Detta kan befrämja nya investeringar 2010. Det ligger därför i gemenskapsindustrins intresse att åtgärderna mot dumpad import från USA bibehålls.

3. Intresset hos importörer, handlare och grossister

104. Eftersom ingen handlare eller grossist ville samarbeta, drogs slutsatsen att dessa parter inte berörs i någon större utsträckning av om åtgärderna upphör eller fortsätter att gälla. Vidare framkom det inte vid undersökningen att det finns några icke-närstående importörer, utan all import till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i USA sker via importörer som är närstående de amerikanska exporterande tillverkarna.

105. En fortsatt tillämpning av åtgärderna kommer inte att ändra den nuvarande situationen för de närstående importörerna, som hade gjort vinster under översynsperioden med marginaler som låg i linje med marknadsvillkoren. Närstående importörers intressen utgör under alla omständigheter, åtminstone i ett fall som detta, en integrerad del av intressena hos de exporterande tillverkarna, eftersom dessa kan vara avgörande för de närstående importörernas strategi. Det erinras om att exporterande tillverkares intressen inte ingår i analysen av gemenskapens intresse.

4. De industriella användarnas intresse

106. Eftersom en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle innebära att antidumpningsåtgärderna förnyades för tredje gången, ägnades de industriella användarnas intresse särskild uppmärksamhet.

107. Det var bara en användare inom esterkvattillverkningen för mjukmedel som gav sig till känna i denna undersökning. Esterkvater tillverkas med hjälp av trietanolamin (en av de tre produkttyperna av etanolamin), används som mjukmedel och saluförs av företag som Unilever, Henkel, Colgate Palmolive, Procter & Gamble och Benckiser/Reckitt. Den industriella användaren i fråga köpte under översynsperioden etanolaminer från både den amerikanska industrin och gemenskapsindustrin. Denna industriella användares import utgjorde en liten del av den sammanlagda importen från USA (mellan 15 % och 25 % – den exakta siffran kan inte uppges av sekretesskäl).

108. Den enda samarbetsvilliga industriella användaren hävdade att användarna i gemenskapen drabbats av antidumpningsåtgärderna, eftersom de är beroende av etanolaminimport som en kompletterande källa för att tillgodose efterfrågan i EU. Dessutom hävdades att användarna i gemenskapen verkar på mycket konkurrensutsatta och priskänsliga marknader med tryck från tillverkare i senare led. De måste också köpa råvaror till lägsta möjliga pris för att minimera kostnaderna. Enligt denna industriella användare skulle därför ett högre pris på etanolamin äventyra dess affärsverksamhet och undergräva dess lönsamhet. Denna part drog därför slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att fortsätta att tillämpa åtgärderna, eftersom den ovan beskrivna situationen skulle lindras om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla.

109. Det konstaterades att trietanolamin under översynsperioden stod för en betydande del (mellan 20 % och 30 %) av den totala tillverkningskostnaden för esterkvater hos den enda samarbetsvilliga industriella användaren. Det står klart att ett avskaffande av antidumpningsåtgärderna åtminstone på kort sikt skulle lindra den börda som kostnaden för trietanolamin som råvara innebär för detta företag. Eftersom detta företag köper mycket stora mängder trietanolamin från gemenskapsindustrin, väntas dock inte en eventuell ändring av antidumpningsåtgärderna i slutändan påverka just denna industriella användare i någon större utsträckning. I detta sammanhang undersökte kommissionen effekten av de gällande antidumpningsåtgärderna på företagets omsättning med avseende på esterkvattillverkningen med hjälp av etanolaminer som importeras från USA. Tillgängliga uppgifter tyder på att antidumpningstullen överlag har begränsad inverkan (mellan 1 % och 5 %, den exakta siffran kan inte uppges av sekretesskäl) på det aktuella företagets omsättning. Det förklarar varför företaget kunde fortsätta med sin affärsverksamhet inom denna sektor trots en betydande ökning av priserna på etanolamin fram till översynsperioden och trots att antidumpningsåtgärder införts. Det bör också noteras att esterkvater endast står för en begränsad del av denna industriella användares verksamhet som helhet.

110. Vidare undersöktes utvecklingen för priserna på trietanolamin efter översynsperioden och deras inverkan på tillverkningskostnaden för den enda samarbetsvilliga industriella användaren. I detta sammanhang erinras det om att priserna på etanolaminer har sjunkit betydligt efter översynsperioden. Med hänsyn till den prisutveckling som observerats för trietanolamin och till kostnadsstrukturen inom esterkvatindustrin anses trietanolaminets betydelse för den totala kostnaden för den färdiga produkten ha minskat efter översynsperioden. Tillgängliga uppgifter tyder på att de lägre priserna på trietanolamin för denna industriella användares del skulle kunna leda till att kostnaden för trietanolamin minskar med mellan 20 % och 25 %. Det skulle innebära att den totala tillverkningskostnaden för de färdiga produkterna minskade med mellan 15 % och 20 %.

111. Effekten av fortsatta antidumpningsåtgärder för den enda samarbetsvilliga industriella användaren analyserades också genom en underökning av företagets tidigare ekonomiska resultat, särskilt med avseende på lönsamhet och försäljning. När det gäller lönsamheten konstaterades att den enda samarbetsvilliga industriella användaren, trots den gällande åtgärden, under skadeundersökningsperioden nådde en marginell lönsamhet för produkter innehållande etanolaminer. Vad försäljningen beträffar, konstaterades det att den enda samarbetsvilliga industriella användaren avsevärt ökade sin exportförsäljning av produkter innehållande etanolaminer, medan försäljningen i gemenskapen minskade något. Dessa trender gällde i lika hög grad produkter tillverkade med hjälp av etanolaminer med ursprung i USA eller i EU. Situationen visar att förekomsten av antidumpningsåtgärder inte påverkade företagets beslutsfattande i fråga om försäljning, vilket bekräftar att företaget framgångsrikt kunde fortsätta med verksamheten utan några märkbara problem med försäljning eller lönsamhet. Det fanns inga uppgifter av betydelse som tydde på att denna situation skulle förändras om antidumpningsåtgärderna förlängs.

112. Slutligen fanns det inga tvingande bevis som styrker påståendet att den snäva marknaden för industriella användare direkt kan tillskrivas bristande utbud på etanolaminer från gemenskapsindustrin.

113. Sammanfattningsvis var effekten av antidumpningstullen på den samarbetsvilliga industriella användarens tillverkningskostnad för de färdiga produkterna under översynsperioden relativt begränsad, och ett avskaffande av antidumpningsåtgärderna skulle bara ge en marginell lindring. När det gäller priserna på trietanolamin har dessutom situationen efter översynsperioden redan haft en positiv inverkan på företagets kostnadsstruktur. Kommissionen kom därför fram till att den enda samarbetsvilliga industriella användaren inte skulle påverkas väsentligt om åtgärderna bibehölls. Eftersom ingen annan användare samarbetade i undersökningen och inga andra relevanta uppgifter lämnades av någon part i denna fråga, dras slutsatsen att analysen ovan i lika hög grad bör gälla alla industriella användare som kan påverkas av etanolaminmarknaden.

5. Slutsats beträffande gemenskapens intresse

114. Undersökningen har visat att de gällande antidumpningsåtgärderna har bidragit till gemenskapsindustrins återhämtning. Gemenskapsindustrin skulle gynnas av fortsatta åtgärder som skulle göra det möjligt att upprätthålla de nuvarande lönsamma prisnivåerna och ge utrymme för nya investeringar. Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla, skulle detta äventyra återhämtningsprocessen, såsom beskrivs närmare i avsnitt F ovan. Fortsatta åtgärder är därför i gemenskapsindustrins intresse.

115. Det verkar inte finnas några icke-närstående importörer, och inga icke-närstående handlare eller grossister gav sig till känna. All import från USA sker via närstående handlare, som medan åtgärderna tillämpades befanns ha uppnått vinstmarginaler under översynsperioden som ligger nära de marginaler som är vanliga på marknaden.

116. De gällande åtgärderna förefaller inte heller tidigare ha fått några betydande negativa effekter för användarnas ekonomiska situation. De uppgifter som inhämtats under den nuvarande undersökningen tyder därför på att en eventuell prisökning till följd av införandet av antidumpningsåtgärder inte skulle vara oproportionerlig jämfört med den fördel som gemenskapsindustrin skulle få om man undanröjde den snedvridning av handeln som den dumpade importen orsakar.

117. När det gäller gemenskapens intresse dras därför slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att inte fortsätta med de nu gällande antidumpningsåtgärderna mot import av etanolaminer med ursprung i USA.

118. Det anses därför lämpligt att bibehålla de nu gällande antidumpningsåtgärderna mot import av etanolaminer med ursprung i USA.

H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

119. Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de gällande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken synpunkter och krav kunde lämnas efter det att dessa uppgifter meddelats. Relevanta synpunkter har lämnats och analyserats, men har inte lett till någon ändring av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna.

120. Undersökningen visade att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta (och att den dumpade exportens volym skulle öka) och att skadan skulle återkomma.

121. Även om hänsyn tas till att en av de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna inte bedrev dumpning och det (därför) förutsätts att dess del av importen från USA inte kommer att dumpas i framtiden, är villkoren för fortsatt tillämpning av tullar på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen uppfyllda.

122. Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av etanolaminer med ursprung i USA som infördes genom förordning (EG) nr 1583/2006 bör förnyas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

123. Det anses vidare lämpligt att bara behålla åtgärderna under en period på ytterligare två år. Detta grundas på ett antal skäl, t.ex. sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning som har sin grund i i) de amerikanska exporterande tillverkarnas fortsatta dumpning, trots de gällande åtgärderna, och ii) den förväntade ökningen av importen till gemenskapen på grund av den befintliga överskottskapaciteten på 60 000 ton i USA och avsaknaden av motsvarande inhemsk efterfrågan som kan absorbera denna överskottskapacitet i USA. Dessutom omfattas en av de icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna för närvarande av den högsta antidumpningstullen och har därför det största incitamentet att återvända till gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphör att gälla. Detta företag förfogar dessutom över det nödvändiga distributionsnätet, eftersom det säljer andra kemiska produkter på gemenskapsmarknaden och har uppgett att det betraktar EU som en viktig exportmarknad.

124. Vidare väntas den amerikanska överskottskapacitet gradvis försvinna fram till 2013, och det finns planer på att öka kapaciteten i gemenskapen i slutet av 2010. Dessa överväganden, tillsammans med osäkerheten när det gäller den rådande globala ekonomiska krisens inverkan på etanolaminmarknaden (både globalt men även, och viktigare, på gemenskapsnivå), motiverar bibehållandet av åtgärderna i endast två år.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av etanolaminer, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2922 11 00 (monoetanolamin) (Taric-nummer 2922 11 00 10), ex 2922 12 00 (dietanolamin) (Taric-nummer 2922 12 00 10) och 2922 13 10 (trietanolamin), med ursprung i Amerikas förenta stater.

2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

Företag | Antidumpningstull (euro/ton) | Taric-tilläggsnummer |

The Dow Chemical Corporation 2030 Dow Center Midland, Michigan 48674 USA | 59,25 | A115 |

INEOS Americas LLC 7770 Rangeline Road Theodore, Alabama 36582 USA | 69,40 | A145 |

Huntsman Chemical Corporation 3040 Post Oak Boulevard PO Box 27707 Houston, Texas 77056 | 111,25 | A116 |

Alla övriga företag | 111,25 | A999 |

3. Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4. I fall där varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas delas upp proportionellt vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93[23], ska beloppet för antidumpningstullen, beräknat på grundval av de ovan angivna fastställda beloppen, sättas ned procentuellt i förhållande till den proportionella uppdelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och ska tillämpas under en period av två år.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […]

På rådets vägnar

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

[2] EGT L 28, 2.2.1994, s. 40.

[3] EUT L 294, 25.10.2006, s. 2.

[4] EUT C 71, 18.3.2008, s. 13.

[5] EUT C 270, 25.10.2008, s. 26.

[6] Ethylene Oxide & Glycol Market Outlook by PCI Xylenes & Polyesters Ltd (nedan kallad PCI ), utgåva från oktober 2008.

[7] Chemical Economics Handbook Product Review-Ethanolamines-SRI Consulting , januari 2009, 642.5000 A, s. 14–15.

[8] Beroende på källorna.

[9] PCI, utgåva från januari 2009.

[10] PCI, utgåva från januari 2009.

[11] Beräknat på grundval av uppgifter i PCI, utgåva från april 2009.

[12] Publikation från Tecnon OrbiChem, 17 mars 2009.

[13] Publikation från SRI, januari 2009.

[14] Publikation från Tecnon OrbiChem, 17 mars 2009.

[15] Publikation från Tecnon OrbiChem, 17 december 2008.

[16] Beräknat på grundval av uppgifter i PCI, utgåva från april 2009.

[17] Grundat på uppgifter om förbrukning och expansionsplaner i publikation från SRI, januari 2009.

[18] PCI, utgåva från april 2009; publikationer från Tecnon OrbiChem, 17 december och 17 mars 2009.

[19] PCI, utgåva från april 2009.

[20] Publikationer från Tecnon OrbiChem, 14 augusti 2009 och 17 mars 2009.

[21] Publikation från Tecnon OrbiChem, 17 mars 2009.

[22] Publikation från Tecnon OrbiChem, 14 augusti 2009; publikationer från ICIS, 15 april 2009 och 19 april 2009; uppgifter från PCI (utgåvor från november 2008 till juli 2009).

[23] EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.