[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 11.3.2011

KOM(2011) 113 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Kvaliteten på bensin och diesel som används för vägtransporter i Europeiska unionen:Sjätte årsrapporten(Rapporteringsår 2007)

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Kvaliteten på bensin och diesel som används för vägtransporter i Europeiska unionen:Sjätte årliga rapporten (Rapporteringsår 2007)

Sammanfattning

I direktiv 98/70/EG[1] fastställs hälso- och miljöbaserade minimispecifikationer för bränslen som är avsedda för motorfordon med styrd tändning. Bränslekvaliteten är viktig ur miljösynpunkt, eftersom den påverkar utsläppen från motorn och därmed luftkvaliteten. Den påverkar också hur lätt och till vilka kostnader tillverkarna når önskvärda gränser för utsläpp av föroreningar och växthusgaser. I direktiv 2003/17/EG[2], genom vilket direktiv 98/70/EG ändras, krävs en ytterligare minskning av svavelhalten i bensin och diesel.

Om bränslespecifikationerna inte följs kan det leda till ökade utsläpp (ökade mängder oxygenater kan till exempel öka kväveoxidutsläppen), samt motorskador och skador på efterbehandlingssystem för avgaser (katalysatorer kan skadas av för höga svavelhalter), vilket ger ökade utsläpp av luftföroreningar. För att uppfylla kvalitetskraven för bränsle enligt detta direktiv måste medlemsstaterna införa system för övervakning av bränslekvaliteten.

Enligt artikel 8 i direktiv 98/70/EG ska kommissionen årligen offentliggöra en rapport om bränslekvaliteten i medlemsstaterna. I den här sjätte kommissionsrapporten sammanfattas medlemsstaternas uppgifter om kvaliteten på bensin och diesel samt om sålda mängder för 2007. Förutom Luxemburg har samtliga medlemsstater lämnat in nationella rapporter för 2007.

Kvaliteten på medlemsstaternas övervakningssystem, vilken andel som uppfyller gränsvärdena och den information som lämnas i rapporterna förbättras fortfarande. Kommissionen kommer att fortsätta att övervaka efterlevnaden av kraven i direktivet och vid behov föreslå lämpliga och proportionerliga åtgärder.

Under 2006 utgjorde svavelfria bränslen[3] en allt större andel av bränslekategorierna och av försäljningen i medlemsstaterna, men de är fortfarande inte alltid märkta vid pumpen. Det är fortfarande ett stort problem att vissa medlemsstater inte lämnar in rapporterna i tid. Situationen avseende kraftigt försenade rapporter har försämrats jämfört med föregående år. Irland, Italien och Nederländerna lämnade in sina rapporter över tre månader för sent, och Förenade kungariket och Malta lämnade in sina rapporter över sju månader för sent. Luxemburg lämnade inte in någon rapport 2007.

Övervakningen av bränslekvaliteten under 2007 visar att kraven på bensin och diesel som fastställs i direktiv 98/70/EG allmänt sett uppfylls och att få överträdelser upptäcks. I fråga om bensin var de parametrar som överträddes researchoktantal/motoroktantal (RON/MON)[4], ångtryck sommartid[5] och destillering/förångning vid 100/150 °C[6]. I fråga om diesel var de parametrar som överträddes svavelhalt och destillationspunkten 95 %.

Överträdelser är relativt ovanliga och de flesta medlemsstater vidtar åtgärder för att få bort bränsle som inte uppfyller kraven från marknaden. Kommissionen ser därför inga tecken på negativa effekter på utsläpp från fordon eller på motorfunktioner på grund av dessa överträdelser. Kommissionen uppmanar dock medlemsstaterna att fortsätta vidta åtgärder för att efterleva kraven så att sådana problem inte uppstår i framtiden. I de fall uppgifter om åtgärder som vidtagits av en medlemsstat är tillgängliga, redovisas dessa i kapitlen för respektive land i de fullständiga rapporterna för 2007[7]. Kommissionen kommer att fortsätta övervaka att kraven på bränslekvalitet i direktivet efterlevs.

En lägre svavelhalt bidrar till att bekämpa luftföroreningar och ta fram ny motorteknik. Som framgår av tabell 1 har den genomsnittliga svavelhalten sjunkit kraftigt 2007 jämfört med 2004 men inte jämfört med 2005. Andelen svavelfria och lågsvavliga bränslen[8] ökade mellan 2001 och 2005, när det blev obligatoriskt att alla bränslen skulle vara lågsvavliga och att svavelfria bränslen skulle införas i samtliga medlemsstater.

Tabell 1: Årlig trend för den genomsnittliga svavelhalten i bensin och diesel

EU | Genomsnittlig svavelhalt, ppm | EU15 | EU12 |

Bränsle/år | 2001 | 2002 | 2003* | 2004* | 2005* | 2006** | 2007*** | 2007*** | 2007 |

Bensin | 68 | 51 | 37 | 38 | 19 | 18 | 18 | 18 | 18 |

Diesel | 223 | 169 | 125 | 113 | 25 | 22 | 23 | 23 | 24 |

* Utom Frankrike, som inte rapporterade 2003–2005. De tio nya medlemsstaterna gick med 2004.

** Utom Malta, som inte rapporterade 2006.

*** Utom Luxemburg, som inte rapporterade 2007.

De system för övervakning av bränslekvaliteten som inrättats på nationell nivå är mycket olika. Kraven i direktivet väntas dock leda till att systemen blir mer samstämmiga och att kvaliteten på rapporterna förbättras.

2. Inledning

Specifikationerna för bensin och diesel som säljs inom EU fastställs i bilagorna till direktiv 98/70/EG. Från och med den 1 januari 2005 har bara en uppsättning bränslespecifikationer tillämpats. Enligt direktivet ska medlemsstaterna sammanfatta uppgifter om kvaliteten på de bränslen som sålts inom deras territorier och rapportera detta. Medlemsstaternas rapportering av den övervakning som sker från och med 2004 ska ske i enlighet med den europeiska standarden EN 14274[9] eller med system med samma tillförlitlighet. I artikel 8 i direktiv 98/70/EG, ändrad genom artikel 1.5 i direktiv 2003/17/EG, fastställs att kommissionen ska vidarebefordra resultaten av medlemsstaternas rapportering om bränslekvaliteten. I enlighet med detta krav ges i denna sjätte rapport en sammanfattning av kvaliteten på bensin och diesel samt de mängder som sålts i EU under 2007. Rapporter från tidigare år finns på kommissionens webbplats[10].

3. Nationella övervakningssystem

I Excel-rapportmallen visas ändringar av rapporternas format enligt kommissionens beslut 2002/159/EG och den europeiska standarden EN 14274:2003. Ändringarna har gjort informationen mer användbar och underlättat analyserna av EU-trender. Kvaliteten på övervakningssystemens utformning, efterlevnad av gränsvärden och information som lämnas i rapporterna fortsätter att förbättras i de flesta fall. På vissa viktiga områden finns det dock fortfarande utrymme för förbättringar:

Key |

Vissa medlemsstater lämnade in sina rapporter för sent. Förenade kungariket och Malta över sju månader för sent, och Irland, Italien och Nederländerna över tre månader för sent. De uppmanas att rapportera i tid för att inte undergräva övriga länders insatser. Flera medlemsstater har ett otillräckligt antal prover för samtliga bränslen eller från tankstationer (till skillnad från depåer/raffinaderier). I figur 2 sammanfattas provtagningsfrekvensen i EU under 2007. I de fall medlemsstater använder nationella system ska systemet i fråga beskrivas fullständigt. Beskrivningen bör visa övervakningssystemets överensstämmelse med EN 14274:2003 med statistisk säkerhet. I de flesta fall har detta fortfarande inte gjorts för 2004–2007 års övervakning, men det ska göras i framtiden. När statistikmodell C enligt EN 14274 används bör medlemsstaterna lägga fram en tydlig motivering för detta. För flera medlemsstater förefaller det lämpligt att använda modellerna A eller B i stället. Svavelfria bränslen ska vara tydligt märkta så att konsumenterna har möjlighet att välja dem. I vissa medlemsstater är svavelhalten inte tydligt angiven vid bränslepumparna. Rapportering om märkningen kan bidra till att fordonsindustrin blir säkrare på att svavelfritt bränsle är tillgängligt så att fordon som drivs med detta bränsle kan introduceras på bredare front. Det vore också värdefullt om medlemsstater som inte redan gör detta kunde rapportera resultaten av svavelhaltsanalyser separat för lågsvavliga bränslen och svavelfria bränslen för att ytterligare bekräfta kvaliteten på svavelfria bränslen. |

4. Rapporteringsår 2007

4.1 Bränslekvaliteter och volymer

All bensin och diesel som säljs i EU är nu lågsvavliga eller svavelfria. Av all såld bensin var 53% lågsvavlig och 47% svavelfri. För den diesel som sålts under samma period låg motsvarande siffror på 58 och 42 %.

Det stora utbudet av researchoktantal och svavelhaltiga bränslen som är tillgängliga i EU minskade under 2005 med den nya obligatoriska gränsen på < 50 ppm svavel. Den största delen av bensinförsäljningen 2007 utgjordes av RON 95 (85 %, varav 50 % var lågsvavligt bränsle och 35 % svavelfritt). I figur 1 och i tabellen i bilagan finns fullständiga uppgifter om samtliga medlemsstater.

Figur 1: Försäljning per bränslekategori i EU under 2007 i procent

Bensinförsäljning | 2007 | Dieselförsäljning | 2007 |

[pic] | [pic] |

Typ | % | Typ | % |

4 | Blyfri bensin min. RON = 95 | 0.0% |

5 | Blyfri bensin min. RON = 95 (< 50 ppm S) | 49.7% |

6 | Blyfri bensin min. RON = 95 (< 10 ppm S) | 35.2% |

7 | Blyfri bensin 95 = < RON < 98 | 0.0% |

8 | Blyfri bensin 95 = < RON < 98 (< 50 ppm S) | 3.0% |

9 | Blyfri bensin 95 = < RON < 98 (< 10 ppm S) | 0.07% |

10 | Blyfri bensin RON > = 98 | 0.0% |

11 | Blyfri bensin RON > = 98 (< 50 ppm S) | 0.1% |

12 | Blyfri bensin RON > = 98 (< 10 ppm S) | 5.3% |

Liksom under 2001–2006 såldes under 2007 den största mängden bränsle i Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien och Förenade kungariket (figur 3). I nästan alla medlemsstater dominerar dieselförsäljning, men de relativa proportionerna för bensin och diesel varierar betydligt.

Försäljningen i EU-12 motsvarade 12,4 % (bensin) och 12,6 % (diesel) av den totala försäljningen i EU, jämfört med 10,1 % respektive 9,9 % för EU-10 2006. Inom EU-10 såldes en högre andel svavelfri bensin och diesel (49 % respektive 49%) än i EU-15 (46 % respektive 41 %).

Sedan 2001 har antalet bränsletyper inom EU enligt rapporterna minskat (se figur 4). Under 2005 erbjöd marknaden 2–3 bränsletyper, huvudsakligen som ett resultat av olika oktannivåer (RON-kategori). På vissa marknader dyker det dock upp separata svavelfria bränslen.

Kravet på att medlemsstaterna ska införa svavelfritt bränsle fullt ut började gälla 2009. Emellertid hade Danmark, Finland, Tyskland, Ungern, Nederländerna och Sverige redan helt gått över till svavelfria dieselkategorier 2007. Österrike och Estland har också helt gått över till svavelfri bensin (se figur 5 och 6). I Sverige har praktiskt taget all diesel varit svavelfri sedan 1999, och i Tyskland har den funnits sedan 2003.

I ett antal medlemsstater saknas dock fortfarande svavelfria bränslen som saluförs (och märks) separat. Den genomsnittliga svavelhalten i vissa bränslekategorier låg under 10 ppm trots att de var märkta som lågsvavliga bränslen (< 50 ppm), vilket figur 7 visar. I dessa länder kan bränslet alltså vara svavelfritt även om det inte är märkt som sådant. Informationen från vissa medlemsstater är inte heller tillräcklig för att man ska kunna avgöra om svavelfria bränslen erbjuds via ”lämpligt balanserad geografisk täckning”, vilket krävs i direktivet.

Figur 2: Antal prov för övervakning av bränslekvaliteten inom EU under 2007 (genomsnittligt antal prov per bränslekategori)

Genomsnittligt antal prov/bränslekategori | [pic] |

Bensin | Diesel |

Figur 3: Nationell bränsleförsäljning under 2007 per bränsletyp i EU i miljoner liter

Bränsleförsäljning i miljoner liter | [pic] |

Totalt bensin | Totalt diesel |

Anmärkningar: Förutom Luxemburg, som inte rapporterade under 2007.

Figur 4: Antal tillgängliga bränslekategorier på nationell nivå per bränsletyp inom EU under 2007

Antal tillgängliga bränslekategorier | [pic] |

Antal bensinkategorier | Antal dieselkategorier |

Figur 5: Nationell försäljning under 2007 av lågsvavliga bensinkategorier i EU i procent

Nationell bensinförsäljning i procent | [pic] |

Bensin | Diesel |

Anmärkningar: Förutom Luxemburg, som inte rapporterade under 2007.

4.2 Överensstämmelse med direktiv 98/70/EG under 2007

I tabell 2 sammanfattas medlemsstaternas efterlevnad av direktiv 98/70/EG under 2007. Där visas analysresultaten av medlemsstaternas prover jämfört med gränsvärdena samt om rapporternas format och innehåll överensstämmer med kraven. Liksom under 2001–2006 lämnade vissa medlemsstater in ofullständig och/eller försenad information, vilket påverkade kvaliteten på bedömningen av överensstämmelsen. Kommissionen kommer därför vid behov att samarbeta med medlemsstaterna för att förbättra rapporteringen.

Enligt artikel 9a är det medlemsstaternas ansvar att fastställa påföljderna för överträdelse av direktivets bestämmelser. Uppgifter om åtgärder som vidtagits för att åtgärda bristande överensstämmelse av gränsvärdena ingår, om de tillhandahållits, i de enskilda kapitlen för länderna i de fullständiga rapporterna för 2007[11].

Sju medlemsstater uppfyller gränsvärdena för både bensin och diesel (jämfört med åtta medlemsstater år 2006). Nitton medlemsstater lämnade också kompletta rapporter om samtliga övervakningsparametrar som anges i direktivet. Som ett resultat av de befintliga övervakningsarrangemangen tar Belgien mer omfattande stickprover än övriga medlemsstater. Om dessa värden därför endast slås samman med övervakningsresultat från andra medlemsstater skulle detta snedvrida resultaten och trenderna i EU som helhet. Därför är belgiska överträdelser och prover uteslutna från den analys av överträdelser som rapporteras nedan[12].

För bensin rapporterade 17 medlemsstater (åtta från EU-15) om minst ett prov som inte uppfyllde kraven i direktiv 98/70/EG, jämfört med 16 medlemsstater under 2006 (åtta från EU-15). Av dessa var de parametrar som återigen väckte mest oro researchoktantal/motoroktantal (RON/MON, 68 prov), ångtryck sommartid (43 prov) och destillering – förångning vid 100/150°C (14 prov).

Detta är en ökning av både antalet och andelen prover som överskred gränsvärdena i medlemsstaterna i EU-15 och EU-12. I EU-15 så gott som fördubblades andelen prover som överskred gränsvärdena, från cirka 0,55 % för 2006 till 1,0 % för 2007. Ökningen beror främst på att fler prover överskred gränsvärdena för ”övriga” parametrar[13]. I EU-12-medlemsstaterna ökade andelen prover som överskred gränsvärdena från cirka 2 % för 2006 till 3,5 % för 2007. Ökningen utgjordes främst av prover som överskred gränsvärdena för MON/RON.

För diesel rapporterade tolv medlemsstater (fyra från EU-15) om minst ett prov som inte uppfyllde kraven i direktiv 98/70/EG, jämfört med tio medlemsstater under 2006 (tre från EU-15). De parametrar som väckte mest oro var svavelhalt (28 prover) och 95-procentig destillering (elva prover).

I EU-15 ökade överskridandena av gränsvärden för diesel under 2007. Andelen prover som överskred gränsvärdena är dock fortfarande lägre jämfört med tiden före 2006. För 2005 hade EU-10-medlemsstaterna ett särskilt problem med svavelhalt eftersom den obligatoriska gränsen <50 ppm infördes i början av året. Problemet verkar ha lösts, och EU-12-medlemsstaterna har legat kvar på samma lägre antal överskridanden som 2006.

Tabell 2: Sammanfattning av medlemsstaternas överensstämmelse med direktiv 98/70/EG under rapporteringsåret 2007

Medlemsstat | Bristande överensstämmelse med gränsvärde1 (95-procentig säkerhet) (Prov som inte överensstämmer / totalt antal prov) | Ofullständig rapportering (Antal parametrar som inte uppmätts / totalt antal parametrar) | Försenade rapporter (sista rapporteringsdatum 30 juni 2008) (2) | Kommentarer |

Bensin | Diesel | Bensin | Diesel |

5. SLUTSATSER

Bränslekvaliteten är viktig ur miljösynpunkt, eftersom den påverkar utsläppen från motorn och därmed luftkvaliteten. Den påverkar också hur lätt och till vilka kostnader tillverkarna når gränserna för utsläpp av föroreningar och växthusgaser. Övervakningen av bränslekvaliteten under 2007 visar att kraven på bensin och diesel som fastställs i direktiv 98/70/EG allmänt sett uppfylls och att få överträdelser upptäckts. Överträdelser är relativt ovanliga och de flesta medlemsstater vidtar åtgärder för att få bort bränsle som inte uppfyller kraven från marknaden. Kommissionen ser därför inga tecken på negativa effekter på utsläpp från fordon eller på motorfunktioner på grund av dessa överträdelser. Kommissionen uppmanar dock medlemsstaterna att fortsätta vidta åtgärder för att efterleva kraven så att sådana problem inte uppstår i framtiden. Kommissionen kommer att fortsätta att övervaka efterlevnaden av kraven på bränslekvalitet i direktivet och vid behov föreslå lämpliga och proportionerliga åtgärder.

Andelen svavelfria och lågsvavliga bränslen ökade mellan 2001 och 2005. Den genomsnittliga svavelhalten i bränslen har stabiliserats sedan 2005, då lågsvavliga bränslen blev obligatoriska och svavelfria bränslen infördes i hela EU. I ett antal medlemsstater är de fortfarande inte alltid korrekt märkta vid pumpen.

Om de svavelfria bränslena inte är märkta kan konsumenterna inte välja dem, vilket medför en mindre sannolikhet för att konsumenterna använder teknik som kräver dessa bränslen. Detta underminerar i betydande omfattning värdet av att det finns bränslen som uppfyller dessa krav. Denna bristande märkning skulle därför kunna försena införandet av fordon utrustade med teknik som kräver svavelfria bränslen. Följden blir att möjligheterna att minska koldioxidutsläppen från vägtransportsektorn eventuellt inte utnyttjas fullt ut.

Rapportering om märkning kan bidra till att fordonsindustrin kan lita på att svavelfritt bränsle finns, vilket innebär att fler fordon som drivs med sådant bränsle införs, vilket leder till lägre utsläpp av föroreningar och växthusgaser. Medlemsstaterna har även lämnat mycket begränsad information om den geografiska tillgängligheten i fråga om svavelfritt bränsle. De flesta medlemsstater meddelade endast att svavelfritt bränsle fanns, men lämnade ingen information om den geografiska tillgängligheten.

De system för övervakning av bränslekvaliteten som inrättats på nationell nivå är mycket olika och måste anpassas till varandra för att resultaten ska bli tydliga och jämförbara. Genomförandet av direktiv 2003/17/EG har lett till förbättrad kvalitet på rapporterna, eftersom medlemsstaterna måste rapportera om övervakningen i enlighet med den nya europeiska standarden, EN 14274, eller enligt system som är lika tillförlitliga. De medlemsstater som inte rapporterar enligt EN 14274 måste kunna motivera det.

BILAGA: Försäljning per bränslekategori i EU under 2007 i miljoner liter

ID | Miljoner liter | Österrike | Belgien | Danmark | Finland | Frankrike | Tyskland | Grekland | Irland | Italien | Luxemburg | Nederländerna | Portugal | Spanien | Sverige | UK | EU15 | EU15 | | | Bränslekategori | AT | BE | DK | FI | FR | DE | EL | IE | IT | LU | NL | PT | ES | SE | UK | EU15 | % | | 1 |Blyfri bensin min. RON = 91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |2 |Blyfri bensin min. RON = 91 (< 50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |3 |Blyfri bensin min. RON = 91 (< 10 ppm S) |642 |- |507 |- |- |7,548 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |8,697 |7.2% | |4 |Blyfri bensin min. RON = 95 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |5 |Blyfri bensin min. RON = 95 (< 50 ppm S) |- |71 |- |- |10,145 |- |4,744 |1,680 |13,816 |0 |- |- |7,917 |- |22,890 |61,264 |50.6% | |6 |Blyfri bensin min. RON = 95 (< 10 ppm S) |1,944 |1,358 |1,917 |2,272 |- |20,458 |- |792 |1,423 |- |5,418 |- |- |4,914 |- |40,498 |33.4% | |7 |Blyfri bensin 95 = < RON < 98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |8 |Blyfri bensin 95 = < RON < 98 (< 50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |453 |- |- |- |- |1,845 |0 |- |1,129 |3,427 |2.8% | |9 |Blyfri bensin 95 = < RON < 98 (< 10 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |92 |92 |0.1% | |10 |Blyfri bensin RON > = 98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |11 |Blyfri bensin RON > = 98 (< 50 ppm S) |- |23 |- |- |- |- |- |- |- |0 |- |- |- |- |- |23 |0.0% | |12 |Blyfri bensin RON > = 98 (< 10 ppm S) |76 |435 |11 |209 |3,210 |824 |401 |- |- |- |166 |305 |1,137 |322 |- |7,096 |5.9% | | | Bensin (regular) | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0.0% | | | Bensin (< 50 ppm svavel) | 0 |94 |0 |0 |10,145 |0 |5,197 |1,680 |13,816 |0 |0 |1,845 |7,917 |0 |24,019 |64,714 |53.4% | | | Bensin (< 10 ppm svavel) | 2,662 |1,793 |2,435 |2,481 |3,210 |28,829 |401 |792 |1,423 |0 |5,585 |305 |1,137 |5,236 |92 |56,383 |46.6% | | | Totalt bensin | 2,662 |1,888 |2,435 |2,481 |13,354 |28,829 |5,598 |2,472 |15,239 |0 |5,585 |2,150 |9,054 |5,236 |24,111 |121,097 |100% | | 13 | Diesel |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |14 | Diesel (< 50 ppm svavel) |1,132 |387 |- |- |38,461 |- |4,131 |2,558 |31,573 |0 |- |5,491 |30,773 |- |10,285 |124,790 |58.9% | |15 | Diesel (< 10 ppm svavel) |6,338 |7,361 |3,191 |2,607 |1,061 |35,524 |36 |645 |1,982 |- |7,979 |317 |0 |4,679 |15,216 |86,936 |41.1% | | | Totalt diesel | 7,469 |7,748 |3,191 |2,607 |39,521 |35,524 |4,167 |3,203 |33,555 |0 |7,979 |5,808 |30,773 |4,679 |25,501 |211,726 |100% | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | ID | Miljoner liter | Cypern | Tjeckien | Estland | Ungern | Lettland | Litauen | Malta | Polen | Slovakien | Slovenien | Bulgarien | Rumänien | EU12 | EU12 | | EU | EU | | | Bränslekategori | CY | CZ | EE | HU | LV | LT | MT |PL |SK |SI |BG |RO |EU12 |% | |EU |% | | 1 |Blyfri bensin min. RON = 91 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |2 |Blyfri bensin min. RON = 91 (< 50 ppm S) |- |161 |- |- |12 |80 |- |- |19 |- |- |- |272 |1.6% | |272 |0.2% | |3 |Blyfri bensin min. RON = 91 (< 10 ppm S) |- |0 |- |- |- |- |- |- |23 |- |- |- |23 |0.1% | |8,720 |6.3% | |4 |Blyfri bensin min. RON = 95 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |5 |Blyfri bensin min. RON = 95 (< 50 ppm S) |427 |2,732 |- |- |453 |695 |77 |93 |105 |- |822 |2,070 |7,473 |43.7% | |68,737 |49.7% | |6 |Blyfri bensin min. RON = 95 (< 10 ppm S) |- |0 |404 |1,970 |- |7 |- |4,964 |646 |- |- |227 |8,217 |48.0% | |48,715 |35.2% | |7 |Blyfri bensin 95 = < RON < 98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |8 |Blyfri bensin 95 = < RON < 98 (< 50 ppm S) |- |- |- |- |- |- |18 |- |- |741 |- |- |759 |4.4% | |4,186 |3.0% | |9 |Blyfri bensin 95 = < RON < 98 (< 10 ppm S) |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |92 |0.1% | |10 |Blyfri bensin RON > = 98 |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |11 |Blyfri bensin RON > = 98 (< 50 ppm S) |48 |- |- |- |3 |- |- |30 |1 |80 |- |- |162 |0.9% | |185 |0.1% | |12 |Blyfri bensin RON > = 98 (< 10 ppm S) |- |40 |56 |74 |- |18 |- |0 |16 |- |- |- |203 |1.2% | |7,299 |5.3% | | | Bensin (regular) | 0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0.0% | | 0 |0.0% | | | Bensin (< 50 ppm svavel) | 475 |2,893 |0 |0 |468 |775 |95 |123 |126 |821 |822 |2,070 |8,666 |50.7% | | 73,380 |53.1% | | | Bensin (< 10 ppm svavel) | 0 |40 |459 |2,044 |0 |25 |0 |4,964 |685 |0 |0 |227 |8,443 |49.3% | | 64,826 |46.9% | | | Totalt bensin | 475 |2,933 |459 |2,044 |468 |799 |95 |5,087 |811 |821 |822 |2,297 |17,109 |100.0% | | 138,21 |100% | | 13 | Diesel |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |- |0 |0.0% | |0 |0.0% | |14 | Diesel (< 50 ppm svavel) |418 |4,769 |201 |- |896 |1,136 |110 |339 |323 |1,366 |2,228 |3,849 |15,635 |51.1% | |140,42 |57.9% | |15 | Diesel (< 10 ppm svavel) |- |0 |246 |2,408 |37 |137 |- |10,976 |631 |- |- |555 |14,991 |48.9% | |101,93 |42.1% | | | Totalt diesel | 418 |4,769 |447 |2,408 |933 |1,273 |110 |11,316 |954 |1,366 |2,228 |4,404 |30,625 |100.0% | | 242,35 |100% | |

[1] Direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG, EGT L 350, 28.12.1998, s. 58.

[2] Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/17/EG av den 3 mars 2003 om ändring av direktiv 98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen, EUT L 76, 22.3.2003, s. 10.

[3] Termen ”svavelfri” innebär en svavelhalt på under 10 ppm.

[4] Researchoktantal (RON) är ett kvantitativt mått på det maximala kompressionstryck vid vilket bensin kan användas i en motor utan att en del av bränsleblandningen självantänder i motorn. Självantändning ger ökad bränsleförbrukning och ökade utsläpp av flyktiga organiska föreningar och koloxid.

[5] Ångtrycket är ett mått på bränslets benägenhet att förångas. Sommartid regleras ångtrycket, eftersom temperaturerna sommartid kan leda till höga utsläpp av flyktiga organiska föreningar, som kan bidra till att marknära ozon bildas. Om ångtrycket överskrids leder det till ökade utsläpp av flyktiga organiska föreningar.

[6] Destilleringsparametern fastställer den andel av bränslet som förångas vid 100Ú[7] C och 150Ú[8] C. Den anger en begränsning av de lättare komponenter som kan blandas i bensinen. Om den överskrids kan˚ C och 150˚ C. Den anger en begränsning av de lättare komponenter som kan blandas i bensinen. Om den överskrids kan det leda till ånglås och problem med körbarheten.

[9] https://circabc.europa.eu/w/browse/5e89b837-2bec-4284-b9fe-c156271268f7.

[10] Termen ”lågsvavlig” innebär en svavelhalt på mindre än 50 ppm.

[11] EN 14274:2003 – Fordonsbränslen – Bedömning av bensin- och dieselkvalitet – System för övervakning av bränslekvalitet (FQMS).

[12] https://circabc.europa.eu/w/browse/5e89b837-2bec-4284-b9fe-c156271268f7.

[13] https://circabc.europa.eu/w/browse/5e89b837-2bec-4284-b9fe-c156271268f7.

[14] Den fullständiga övervakningsrapporten för 2007 innehåller ett flertal fel avseende justeringen. Därför är andelen prover som överskrider gränsvärdena felräknade i den fullständiga rapporten för 2007 och de fullständiga rapporterna för tidigare år. Andelen överskridanden nedan har korrigerats jämfört med den fullständiga rapporten, och detta fel kommer att korrigeras från och med 2008 års version av den fullständiga rapporten.

[15] Kategorin ”övriga” parametrar består av aromater, oxygenater och blyhalt.