13.Ett sista problem är främst förknippat med ekodesign: annan miljöpåverkan än energiförbrukningen under användningsfasen borde uppmärksammas mer.

11.Den utvärdering som gjorts för denna konsekvensbedömning har dock visat att framför allt införandet av klasserna A+ till A+++ har gjort energimärkningen mindre verkningsfull. Klasserna A+++, A++ och A+ som lades till när direktivet omarbetades 2010 ledde tvärtemot vad som var avsikten till att konsumenterna blev mindre benägna att köpa effektivare produkter. Konsumenterna förstår den nya skalan på etiketterna, men den har minskat beredskapen att betala mer för effektivare produkter. De motiveras mindre av en skillnad mellan A+ och A+++ än av en skillnad mellan C och A. För att stimulera den tekniska utvecklingen behöver skalan på etiketterna revideras när en stor andel av produkterna på marknaden uppnår klass A+++. Någon revidering av skalan har ännu inte genomförts, eftersom det inte finns någon fastställd metod för detta. Ett annat problem med energimärkningen är att försäljningen av större modeller har ökat. Större modeller är energieffektiva och hamnar därmed i en hög energiklass, men den absoluta energiförbrukningen är ändå mycket högre än för mindre apparater av samma typ.

9.Vad gäller energibesparingarna beräknas de nu gällande bestämmelserna om ekodesign och energimärkning spara 175 Mtoe primärenergi per år senast 2020. För andra miljöaspekter än energiförbrukningen har effekterna hittills varit mindre mätbara. Energibesparingarna beräknas uppgå till 100 miljarder euro per år 2020, vilket motsvarar 465 euro per hushåll.

6.Fokus ligger på ramdirektiven och inte på de enskilda genomförandeåtgärderna, vilka är föremål för egna konsekvensbedömningar. Eventuella nya produkter som i framtiden kan beröras av ekodesign och/eller energimärkning kommer att tas upp i arbetsplanen för 2015–2017, som kommissionen enligt planerna ska anta som en del av åtgärdspaketet för ett kretsloppssamhälle senare under 2015.

22.Andra åtgärder för att ta itu med den bristande efterlevnaden och tillsynen är att ge stöd till gemensamma övervakningsinsatser via EU-finansierade projekt (alternativ 1, 1+ och 2), en anpassning av lagstiftningen till kommissionens förslag till en ny förordning om marknadskontroll (alternativ 1+ och 2), en skärpning av bestämmelserna i direktivet om energimärkning (alternativ 1+, 2 och 3), krav på certifiering av tredje part för alla produktgrupper (alternativ 2 och 3) och en centralisering av marknadsövervakningen på EU-nivå (alternativ 3).

16.Följande politiska alternativ för att förbättra ramen för energimärkning och ekodesign tas under övervägande och anges i ordningsföljd efter ökande ambitionsgrad för att lösa problemen:

26.Vad beträffar konsumenternas förståelse är etiketterna med en alfabetisk skala (dvs. A+++ till D samt A till G) klart tydligare för konsumenterna än numeriska etiketter. Vad beträffar deras inverkan på konsumenternas köpbeslut var skalan A–G bäst för att övertyga konsumenterna om att köpa effektivare produkter, och etiketten med den omvända numeriska skalan näst bäst. Den numeriska skalan var sämre än den nuvarande etiketten med skalan A+++ till D.

27.Alla alternativ minskar annan miljöpåverkan, t.ex. utsläpp av växthusgaser, utsläpp av kväveoxider och vattenanvändning. Förutom minskningen av växthusgasutsläppen, som är nära knutet till energibesparingarna, är den minskade miljöpåverkan blygsam i förhållande till energibesparingarna. Bara alternativet som utvidgar direktivets tillämpningsområde till att omfatta andra produkter än energirelaterade produkter har potential att lösa andra miljöeffekter i en större utsträckning. En rad miljöeffekter av andra produkter än energirelaterade produkter behandlas emellertid redan genom annan lagstiftning.

28.De viktigaste ekonomiska effekterna uppstår för konsumenternas utgifter (summan av inköpspriset och energikostnaderna under användning), som är känsliga för energipriserna. Vid en energiprisökning på 4 % per år fram till 2030 blir konsumenternas utgifter lägre för alla alternativ än vad som vore fallet om inga nya åtgärder vidtas, och den vinsten är högre för alternativen med en högre ambitionsnivå. Vid en energiprisökning som faller till 0,5 % per år efter 2020 blir konsumenternas utgifter också lägre för alla alternativ än vad som vore fallet om inga nya åtgärder vidtas, men i mindre utsträckning, och besparingarna i pengar räknat är desamma för alla alternativ.

29.Tendensen för kommersiella intäkter följer tendensen för energibesparingarna vid alla alternativ: ju högre ambitionsnivån är för åtgärderna, desto högre blir de kommersiella intäkterna. Detta beror på att effektivare produkter, med undantag för elektroniska produkter, är dyrare i inköp. Intäkterna påverkar större företag och små och medelstora företag på samma sätt. Omkring 80–85 % av intäkterna bidrar till EU:s BNP. För belysningssektorn minskar intäkterna genom att försäljningen förskjuts till lamptyper med längre livslängd som alltså inte behöver bytas ut så ofta. I uppvärmningssektorn uppnås en stor del av de ökade intäkterna genom en ökad användning av geotermiska värmepumpar. Om priserna på geotermiska värmepumpar sjunker mer än väntat blir ökningen av intäkterna lägre för alla alternativ.

30.Den ökade administrationen (utöver den administration som krävs för att följa gällande regelverk) för företagen är avsevärd vid betydande lagändringar (alternativ 2) och hög vid omfattande ändringar (alternativ 3). Det kommer att uppstå en återkommande administrativ börda motsvarande 50 miljoner euro för tillverkare och 10 miljoner euro för återförsäljare vart 5–10 år till följd av skalrevideringen i samband med underalternativet där A-G-skalan införs. De administrativa kostnaderna för registrering av produkter i alternativ 1 + uppskattas till 1,5 miljoner euro per år för hela branschen. Eftersom efterlevnaden är obligatorisk kan tillverkare och återförsäljare dock föra över dessa kostnader för skalrevidering och registrering (sammantaget omkring 2–5 eurocent per märkt produkt) på konsumenterna, som kommer att tjäna in dessa kostnader mångfalt genom de vinster som uppnås genom att A–G-märkningen fungerar bättre som underlag för konsumenterna när de ska hitta och köpa effektivare produkter.

7.Slutsatser

31.Det alternativ som innebär att bara andra åtgärder än lagstiftning vidtas (alternativ 1) kan medföra betydande ytterligare energibesparingar och åtgärdar flera av problemen. Det avgörande problemet med skalans utformning kan dock inte lösas och analysen visar att det finns bättre lösningar jämfört med dagens märkning med A+++ till D.

32.Alternativen med betydande (alternativ 2) och omfattande (alternativ 3) ändringar av lagstiftningen när det gäller både ekodesign och energimärkning skulle ge störst energibesparingar. Dessa alternativ skulle dock skapa oproportionerliga hinder för den internationella handeln, eftersom de inbegriper certifiering av tredje part för alla produkter. När det gäller en utvidgning av tillämpningsområdet till andra än energirelaterade produkter enligt alternativ 3 står det dessutom inte klart att proportionalitetsprincipen respekteras: ekodesign och energimärkning är eventuellt inte rätt instrument för sådana produkter och för ett antal produktgrupper skulle denna åtgärd leda till en överlappning med annan miljöpolitik. Detta förefaller således gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de fastställda målen.

33.Alternativet med andra åtgärder än lagstiftning i kombination med förbättringar av lagstiftningen om energimärkning (alternativ 1+) förefaller vara det bästa alternativet med tanke på alla konsekvenser sammantagna. Alla identifierade problem åtgärdas i fullständig eller omfattande utsträckning och medför en begränsad administrativ börda. Detta skulle omfatta underalternativet A–G-skalan, som är bättre än de andra alternativen i fråga om etikettens utformning. Alternativ 1+ med skalan A–G beräknas spara ytterligare 47 Mtoe primärenergi per år 2030.

Översiktstabeller med de viktigaste resultaten av modelleringen för 2030

Resultat utan eventuella effekter till följd av en ändring av etikettens utformning Alternativ 1 Nya åtgärder som inte är lagstiftning Alternativ 1 Nya åtgärder som inte är lagstiftning + lagstiftning om energimärkning Alternativ 2 Avsevärt ändrad lagstiftning om ekodesign och energimärkning Alternativ 3 Utvidgat tillämpningsområde och centraliserad marknadsövervakning Miljöpåverkan Energianvändning (TWh primärenergi/år) (Mtoe primärenergi/år) -310 -27 -490 -42 -580 -50 bättre än alternativ 2 Växthusgaser (Mt CO2-ekvivalenter/år) -45 -75 -87 bättre än alternativ 2 Ekonomiska konsekvenser Konsumenternas utgifter vid 4 % energiprisökning (miljarder euro per år) -20 -27 -32 i bästa fall samma som alternativ 2 Konsumenternas utgifter vid 0,5 % energiprisökning från 2020 (miljarder euro per år) -8 -9 -10 i bästa fall samma som övriga alternativ Kommersiella intäkter (miljarder euro per år) +16 +30 +35 föreligger ej Administrativ börda Total administrativ börda (miljoner euro per år) +3 +6 +145 +500-1000