SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 28.6.2013  
COM(2013) 475 final 
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET
Första lägesrapport om genomförandet av arbetsdokumentet från kommissionens 
avdelningar Pollutant emission reduction from ma ritime transport and the Sustainable 
Waterborne Transport Toolbox  
(Text av betydelse för EES) 
 
 
SV 2   SV RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET 
Första lägesrapport om genomförandet av arbetsdokumentet från kommissionens 
avdelningar Pollutant emission reduction from maritime transport and the Sustainable 
Waterborne Transport Toolbox  
(Text av betydelse för EES) 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. Inledning ................................................................................................................... ... 1 
1.1. Syftet med den första lägesrapporten oc h information om rapporteringsperioden...... 1 
1.2. Sammanfattning av den första lä gesrapporten och rapportens uppbyggnad................ 1 
2. Åtgärder på kort sikt – det aktuella lä get i genomförandearbetet och följande steg.... 1 
2.1. EU:s finansieringsinstrument för transportsektorn ...................................................... 1 2.2. Europeiska investeringsbanken (EIB).......................................................................... 1 2.3. Nationell finansiering................................................................................................... 1  
2.3.1. Statliga stödåtgärder som omfattas av ri ktlinjerna för statligt stöd till miljöskydd ..... 1 
2.3.2. Andra nationella och regionala prog ram som stöder hållbar sjöfart............................ 1 
2.4. Internationell dialog och tekniskt samarbete................................................................ 1 3. Åtgärder på medellång och lång si kt – nuläge och följande steg................................. 1 
3.1. Samordning med berörda parter och medlemsstater.................................................... 1 3.1.1. Vägledning för genomförande  av direktiv 2012/33/EU............................................... 1 
3.2. Regleringsåtgärder ....................................................................................................... 1  
3.2.1. Ramvillkor för användning av ma rin LNG som fartygsbränsle................................... 1 
3.2.1.1. Arbete inom IMO....................................................................................................... .. 1 
3.2.1.2. Arbete inom ISO ....................................................................................................... ... 1 
3.2.1.3. Arbete på EU-nivå..................................................................................................... ... 1 
3.2.2. Teknik för avgasrening ................................................................................................ 1 3.2.2.1. Godkännande av avgasreningssystem på fartyg .......................................................... 1 3.2.2.2. Krav för avfall genererat genom avgasrening.............................................................. 1 3.2.3. Landström ............................................................................................................... ..... 1 
3.3. Utveckling av infrastruktur .......................................................................................... 1 3.4. Forskning, teknisk utveckling och innovation ............................................................. 1 4. Slutsatser .................................................................................................................. .... 1 
Bilaga 1 ....................................................................................................................... ............... 1 
Bilaga 2 ....................................................................................................................... ............... 1 
 
SV 3   SV 1. INLEDNING 
I september 2011 framlades arbetsdokument et från kommissionens avdelningar Pollutant 
emission reduction from maritime transport and the Sustainable Waterborne Transport 
Toolbox1 (ej översatt till svenska). Detta dokument, nedan kallat åtgärdspaketet , medföljde 
förslaget till ändring av di rektiv 1999/32/EG av den 26 april 1999. Ändringen innebär 
införlivande av Internationella sjöfartsorga nisationens (IMO) bestämmelser från 2008 om 
maximal tillåten svavelhalt för bränslen som används inom sjöfartssektorn. 
I åtgärdspaketet föreslås ett antal komplettera nde åtgärder på kort sikt, inom den nuvarande 
budgetramen, för att minska efterlevnadskostnader na i samband med de nya kraven på lägre 
svavelutsläpp. Dessutom föreslås ett antal komple tterande åtgärder på medellång och lång sikt 
för att de miljöutmaningar som EU:s sjöfartssekt or står inför ska kunna hanteras utifrån ett 
bredare perspektiv och på ett mer integrerat sätt. 
1.1. Syftet med den första lägesr apporten och information om 
rapporteringsperioden  
Den 21 november 2012 antog Europaparlamentet och rådet direktiv 2012/33/EU om ändring 
av rådets direktiv 1999/32/EG vad gä ller svavelhalten i marina bränslen2. I direktivet lyfts 
användningen av alternativa teknikbaserade met oder för efterlevnad fram som ett alternativ 
till bränslebaserade metoder, exempelvis avga sreningssystem ombord, alternativa bränslen 
som flytande naturgas (nedan kallad LNG ) och landström. 
Enligt artikel 1.10 c 2 i direktiv 2012/ 33/EU ska kommissionen i samarbete med 
medlemsstaterna och berörda parter utarbeta ”l ämpliga åtgärder, inbegripet de som anges i 
kommissionens arbetsdokument av  den 16 september 2011 med titeln Pollutant emission 
reduction from maritime transport and the sustainable waterborne transport toolbox  och som 
ska främja efterlevnad av miljökraven i detta direktiv och minska eventuella negativa effekter”. 
I denna första lägesrapport, som omfattar perioden från september 2011 till januari 2013, 
redovisas i vilken grad åtgärder na som fastställs i åtgärdspak etet har genomförts. Dessutom 
lämnas förslag på hur kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter inom sjöfartssektorn kan utöka sitt samarbete för ge nomförandet av åtgärder na och fastställs en 
metod för att vid behov ta fram  kompletterande åtgärder.  
1.2. Sammanfattning av den första lägesrapporten och rapportens uppbyggnad 
Att införa teknik som gör det möjligt att efterleva direktivet kräver kapitalinvesteringar från 
den privata sektorn, vid behov med stöd från de n offentliga sektorn. I kapitel 2 beskrivs 
kortfattat arbetet fram till idag med de kortsik tiga kompletterande åtgärder som togs fram för 
att EU:s nuvarande finansieri ngsinstrument, och nationella finansieringssystem, ska kunna 
fortsätta ge specifikt stöd till sjöfartsprojekt med fokus på lösningar som efterlever de nya 
kraven på lägre svavelutsläpp. I kapitlet presen teras såväl de framsteg som har uppnåtts som 
de utmaningar som hindrar att åtgärder geno mförs. Förslag lämnas även på hur dessa 
utmaningar kan bemötas. 
Arbetet med att ta fram kompletterande åtgä rder på medellång och lång sikt har redan 
påbörjats med ett antal åtgärder som är inrikt ade på att identifiera och åtgärda luckor i 
lagstiftningen som hindrar ett tr yggt och säkert införande av te knik för miljövänligare fartyg 
och användning av alternativa bränslen – i synnerhet marin flytande naturgas (LNG). 
                                                
 
1 SEK(2011) 1052 slutlig. 
2 EUT L 327, 27.11.2012, s. 1. 
 
SV 4   SV Åtgärder har även tagits fram för att ut veckla nödvändiga standarder och en grön 
infrastruktur. Kapitel 3 innehåller en kort sa mmanfattning av nuläget i denna process och en 
beskrivning av den fortsatta inriktningen, dä r kommissionen, medlemsstaterna och berörda 
parter inom sjöfartssektorn tillsammans arbe tar för att genomföra åtgärdspaketet. I detta 
sammanhang föreslår kommissi onen att en särskild expertgr upp – European Sustainable 
Shipping Forum (ESSF) – ska bildas.  
I kapitel 4 presenteras slutsatserna och en  sammanfattning av de följande stegen.  
I bilaga 1 till denna rapport pr esenteras en färdplan för et t snabbare genomförande av 
åtgärdspaketet för hållbar sjötransport. I bilaga 2 slutligen förtecknas de TEN-T-
samfinansierade projekt för sjömotorvägar och hamnar som stöder den po litiska prioriteringen 
om låga svavelutsläpp.  
2. ÅTGÄRDER  PÅ KORT  SIKT  – DET  AKTUELLA  LÄGET  I 
GENOMFÖRANDEARBETET  OCH  FÖLJANDE  STEG 
2.1. EU:s finansieringsinstrument för transportsektorn 
Under 2011 och 2012 har TEN-T-programmet (det tr anseuropeiska transportnätet) och Marco 
Polo II-programmet gett specifikt ekonomiskt stöd till sjöfartsprojekt med fokus på lösningar 
för efterlevnad av de nya kraven på lägr e svavelutsläpp och projekt som underlättar 
användningen av avgasreningssystem ombord, al ternativa bränslen som LNG och landström. 
(a) TEN-T-programmet 
TEN-T-programmet har samfinansierat ett antal projekt som har bidragit till målet att öka 
stödet för användning av bränslen med låg svav elhalt. Som exempel på projekt kan nämnas 
genomförbarhetsstudier, förbered ande studier, pilotarbeten oc h arbeten för att underlätta 
utvecklingen av grön infrastruktur, exempelvis med marin LNG, landbaserad bunkringsinfrastruktur, landströmsförsörjning och avgasreningsteknik. Det totala värdet på 
dessa TEN-T-samfinaniserade projekt för sjömotorvägar och hamnar uppgår till 123,3 
miljoner euro, varav 56,9 miljoner euro utgör EU:s samlade bidrag. 
Utvecklingen av bunkringsinfrastruktur för LNG har ägt rum inte bara i 
svavelkontrollområdet (SECA – Sulphur Emission Control Area) utan även i Medelhavet och 
Atlanten. Denna utveckling har huvudsakligen sk ett på frivillig basis genom initiativ från 
medlemsstaterna i södra EU och har pot ential att bidra till utbyggnaden av LNG-
bunkringsanläggningar över hela EU. 
Stöd för en miljövänligare sjöfartssektor och tillhörande utveckling av hamninfrastruktur, 
inklusive bunkerpråmar för marin LNG, kommer a tt förbli en prioritering under de kommande 
ettåriga och fleråriga TEN-T-ansökningsomgång arna. Fokus behöver även läggas på andra 
åtgärder som validering och provning av nya m iljövänligare tekniker, stöd för alternativa 
bränslen – inklusive LNG – och möjligheten till  individuella fartygsjusteringar för att klara 
miljökraven. Det kommer dessutom att bli viktigt att uppgradera och ta fram nya åtgärder för 
befintliga och planerade anslutningar till sjömotorvägar. Reglerna för statligt stöd kommer att följas i samband med TEN-T-projekten, när så är tillämpligt. 
(b) Marco Polo II-programmet  
År 2011 infördes i Marco Polo-programmet
3 en specifik politisk prioritering för stöd till 
närsjöfartsbaserade projekt in riktade på innovativ utsläpps minskande teknik och effektiva 
arbetssätt. 
                                                 
3 C(2011) 7317, 19.10.2011. 
 
SV 5   SV Den ansökningsomgång som ägde rum 2011 gav doc k dålig respons från sjöfartssektorn, 
framför allt till följd av det svåra ekonomiska och finansiella läget. Som en följd av detta 
valdes inget närsjöfartsprojekt enligt den sp ecifika prioriteringen ut. Frågor rörande 
närsjöfartens konkurrenskraft och miljövänlighet tas även upp inom ramarna för en kompletterande åtgärd – Contribution to European programme for the support of Short Sea 
Shipping  (bidrag till det europeiska  programmet för främjande av närsjöfart). Bland frågorna 
ingår troliga störningar i logist ikkedjan eller trafikomställn ingar från sjötransport till 
landtransport som en följd av de strängare kr aven för svavelutsläpp inom det europeiska 
svavelkontrollområdet (SECA) som införs 2015. Nätverket European Shortsea Network 
(ESN) som består av olika nationella center fö r främjande av närsjöfart (SPC – Shortsea 
Promotion Centres) håller för närvar ande på att genomföra denna åtgärd
4. Som ett första steg 
ska ESN i slutet av 2013 ta fram en metod för datainsamling och bedömning av såna möjliga 
effekter på närsjöfarten inom svavelkontrollområdet. 
I Marco Polo-programmets ansökningsomgång 2012 (med en budget på 64,6 miljoner euro) 
har man behållit prioriteringarna för en re n och miljövänlig närsjöfart. De första 
indikationerna tyder på att ans ökningsomgången 2012 lockade betydl igt fler närsjöfartsprojekt 
än 2011 och resultaten av proj ektutvärderingarna kommer att offentliggöras under första 
halvan av 2013. 
För att få en kontinuitet i alla dessa initia tiv under den kommande fleråriga budgetramen för 
perioden 2014–2020 blir det viktigt att säkerställa att aktiviteterna för att stödja åtgärder som 
främjar en miljövänligare sjöf art fortsätter via uppföljninge n av Marco Polo-programmet 
inom det omarbetade TEN-T-programmet5 och Fonden för ett sammanlänkat Europa6. 
Kommissionens förslag rörande TEN-T och Fonde n för ett sammanlänkat Europa diskuteras 
för närvarande inom lagstiftningsförfara ndet mellan Europaparlamentet och rådet. 
Följande steg  
                                                 
4 I enlighet med artikel 12 i Marco Polo-förordningen (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 
1692/2006 av den 24 oktober 2006 om inrättande av det andra Marco Polo-programmet om beviljande 
av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av go dstransportsystemets miljöprestanda (Marco Polo 
II), EUT L 328, 24.11.2006, s. 1) omfattade arbetsprogrammet 2011 fyra extra kompletterande åtgärder. 
Contribution to European programme for the support of Short Sea Shipping (SSS)  realiseras genom ett 
anslag i enlighet med artikel 168.1 f i tillämpningsför eskrifterna för förordningen om finansiella regler 
för unionens allmänna budget. Den preliminära budgeten uppgår till 350 000 euro. 
5 Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om unionens riktlinjer för utbyggnad av det 
transeuropeiska transportnätet, KOM(2011) 650 slutlig.  
6 Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat 
Europa, KOM(2011) 665 slutlig. 
 
SV 6   SV ESN – European Shortsea Network, SPC – nationella center för främjande av närsjöfart. 
2.2.  Europeiska investeringsbanken (EIB)  
EIB har fortsatt att tillhandahålla finansiering fö r marina transportproje kt med fokus på att 
stödja utvecklingen av teknik för miljövänligare fartyg och ökad bränsleeffektivitet, i linje med EU-lagstiftningen. Till exempel sku lle EIB-lån kunna stå för upp till hälften av 
kostnaderna för nya fartyg (särskilt vid användn ing av ny teknik) eller optimeringsprojekt för 
hela fartygsbestånd, exempelvis installation av  avgasrening och anpass ning av motorer till 
LNG-drift, förutsatt att lånets minimistorlek är 50 miljoner euro. Hittills är det dock få 
ansökningar om finansiering som har lämnats in till EIB. 
Ett möjligt sätt att hantera sjöfar tssektorn svaga respons skulle kunna vara att skapa en större 
medvetenhet om EIB:s utlåningsvillkor för sj öfart. Dessutom skulle  nya möjligheter kunna 
uppstå genom tänkbara partnerskap (med fl era olika parter) över sektorsgränserna.
7 Sådana 
partnerskap skulle kunna samman föra partner som arbetar för att utveckla, finansiera och 
genomföra sjöfartsprojekt med syfte att exempe lvis prova, kontrollera och sprida teknik för 
miljövänligare fartyg. Att slå samman flera olik a uppgraderingsprojekt för att nå den kritiska 
massa som krävs (dvs. över 50 miljoner euro), s kulle kunna vara ett annat alternativ för 
sjöfartssektorn att undersöka. Dessutom bör användningen av andra innovativa finansiella 
instrument som införts av EIB för att finansie ra stora europeiska infrastrukturprojekt inom 
sjöfartssektorn, exempelvis instrumentet för lånegarantier för TEN-T-projekt (LGTT – Loan 
Guarantee for TEN-T) eller pilotfasen i Eur opa 2020-initiativet om  projektobligationer8, eller 
finansieringsinstrumentet för riskdelning för fi nansiering av pilot- och demonstrationsprojekt 
                                                 
7 Till exempel en allians mellan organisationer från två eller flera olika sektorer, exempelvis företag, 
myndigheter och mellanstatliga organisationer som verkar inom sjöfartsområdet. 
8 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 670/2012 av den 11 juli 2012 om ändring av beslut 
nr 1639/2006/EG om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) och 
av förordning (EG) nr 680/2007 om allmänna re gler för gemenskapens finansiella stöd på området 
transeuropeiska nät på transportområdet och energiområdet.  Åtgärd  Ansvariga 
aktörer  Tidsperi
od 
1. Ansöka om medel via TEN-T:s ettåriga och 
fleråriga ansökningsomgångar 2012. Medlemsstaterna/ 
sjöfartssektorn  Stängd 28.2.2013  
2. Utnyttja möjligheterna i Marco Polo-
programmets ansökningsomgång 2013. Sjöfartssektorn  Första halvåret 
2013  
3. Analysera möjliga sätt att justera kriterierna i 
Marco Polo II-programmet för att bättre 
återspegla marknadsförhållandena och 
möjliggöra finansiering av miljövänliga 
sjöfartsprojekt.  Kommissionen/ 
medlemsstaterna  Tidigt 2013  
4. Få till stånd en bättre användning av EU:s 
finansieringsinstrument för transportsektorn 
och samordning med andra EU-instrument, exempelvis strukturfonder, EIB-lån etc. Kommissionen/ 
medlemsstaterna/ 
sjöfartssektorn  Tidigt 2013  
5. Se till att det finns kontinuitet i ESN:s arbete 
med möjliga effekter (t.ex. 
trafikomställningar) för närsjöfarten inom 
svavelkontrollområdet (SECA). Kommissionen/ 
ESN/SPC  2013–2014  
 
SV 7   SV undersökas närmare. Den grönbok9 om långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin 
som nyligen offentliggjordes bör också tas i beaktande. 
Följande steg  
EIB – Europeiska investeringsbanken, ESSF – European Sustainable Shipping Forum.  
2.3. Nationell finansiering 
2.3.1. Statliga stödåtgärder som omfattas av rik tlinjerna för statligt stöd till miljöskydd 
Villkoren för att använd a statliga stödåtgärder för att främ ja en tidig anpassning till de nya 
miljökraven, enligt avsnitten 3.1.1. och 3.1.2. i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till 
miljöskydd10, har klargjorts ytterligare. Medlemsstater som vill stödja operatörer som 
påverkas av kraven på lägr e svavelutsläpp som infördes genom direktiv 2012/33/EU kan 
erbjuda statligt stöd för följande:  
• Inköp av nya fartyg som följer de nya svavel gränsvärdena, förutsatt att inköpen äger 
rum minst ett år innan de nya bestämmelser na träder i kraft, dvs. fram till den 31 
december 2013. Stödet får maximalt uppgå till 10 % för stora företag, 15 % för medelstora företag och 20 % för små företag. 
• Eftermontering av utrustning på befi ntliga fartyg för att följa de nya 
svavelgränsvärdena (t.ex. genom monteri ng av avgasreningssystem) innan de nya 
bestämmelserna träder i kraft, dvs. fram till den 31 december 2014. Stödet får 
maximalt uppgå till 50 % för stora företag, 60 % för medelstora företag och 70 % för små företag. 
                                                
 
9 COM(2013) 150 final. 
10 EUT C 82. 1.4.2008, s. 1.  Åtgärd  Ansvariga 
aktörer  Tidsperi
od 
6. Skapa större medvetenhet om EIB:s 
utlåningsvillkor för sjöfartssektorn.  EIB/ 
kommission
en/ 
sjöfartssekto
rn  2013–
2014 
7. Utforska möjligheterna för tänkbara 
partnerskap över sektor sgränserna som skulle 
kunna säkra EIB-finansiering för sjöfartsprojekt.  Kommission
en/ ESSF  2013–
2014 
8. Utforska möjligheten att använda LGTT eller 
pilotfasen i Europa 2020-initiativet om 
projektobligationer för att finansiera 
infrastrukturprojekt inom sjöfartssektorn med 
lång återbetalningstid.  Kommission
en/ 
medlemsstat
erna/ 
sjöfartssekto
rn/ 
ESSF  2013–
2014 
9. Utforska möjligheten att finansiellt slå 
samman olika uppgraderingsprojekt i syfte att erhålla allmänna EIB-lån.  ESSF  2013–
2014 
 
SV 8   SV På grund av de budgetunderskott och åtstramnings åtgärder som gäller i de flesta av EU:s 
medlemsstater har användningen av denna möjlighet varit begränsad. Hittills är Finland den enda medlemsstaten som har gett ett sådant stöd för tidig anpassning till kraven i det nyligen antagna direktivet (dir ektiv 2012/33/EU). Kommis sionen godkände det finska 
stödprogrammet den 7 december 2011.
11 Den 23 januari 2013 godkände s några ändringar av 
det ursprungliga programmet.12 Vidare har de finska myndigheter na infört ett in dividuellt stöd 
baserat på detta program för en ny L NG-driven färja mellan Åbo och Stockholm.13 
2.3.2. Andra nationella och regionala prog ram som stöder hållbar sjöfart  
Vid sidan av åtgärder för att stödja en tid ig anpassning till de nya  miljökraven är det 
nödvändigt att undersöka möjligheterna till speci fikt offentligt engagemang på nationell 
och/eller regional nivå för att möjliggöra en håll bar sjöfart i enlighet med reglerna för statligt 
stöd. Detta engagemang skulle kunna ta sig uttryc k i stimulansåtgärder för miljövänliga fartyg 
som anlöper nationella hamnar, t.ex. genom raba tter på hamnavgifter, sk attebefrielser eller 
andra nationella program som belönar de som tidig t investerar i miljövänlig sjöfartsteknik och 
de som främjar en hållbar sjöfart. 
Följande steg  
2.4. Internationell dialog och tekniskt samarbete  
Kommissionen har haft med åtgärdspaketet på agendan vid bilaterala och multilaterala samtal 
kring sjöfartsfrågor med viktig a samarbetspartner som Amerikas  förenta stater, Kina, Japan, 
Norge och Brasilien. Syftet med dessa samtal har varit att hålla viktiga samarbetspartner 
informerade om EU:s förslag, att få kunskap om  samarbetspartnernas egna satsningar inom 
detta område, att identifiera möjligheter till samarbete och att säkerställa en global kompatibilitet för tekniska och operativa åt gärder. Samordning kommer att krävas med de 
satsningar som utförs av IMO,  Internationella standardiserin gsorganisationen (ISO) och andra 
relevanta organ för att få en global driftskompa tibilitet för eventuella tekniska och operativa 
standarder som antas av EU e ller på internationell nivå. 
Följande steg
 
3. ÅTGÄRDER  PÅ MEDELLÅNG  OCH  LÅNG  SIKT  – NULÄGE  OCH  
FÖLJANDE  STEG 
I åtgärdspaketet föreslås kompletterande åtgä rder på medellång och lå ng sikt inom följande 
områden: EU:s lagstiftning och regelverk, miljövänlig teknik och alternativa bränslen för 
                                                 
11 SA. 32118 – Finland – Stödprogrammet om allmänna villkor för investeringsstöd för fartyg i syfte att 
förbättra miljöskyddet, EUT C 22, 27.1.2012, s. 4. 
12 SA.35686 (2012/N) – Finland – Ändringar av ordnin gen om allmänna riktlinjer för investeringsstöd till 
fartyg i syfte att förbättra miljöskyddet, offentliggjort den 23 januari 2013.  
13 SA.33382 – Finland – Statligt stöd för miljöskydd för Viking Line Ltd., antaget den 25 april 2012, EUT 
C 160, 6.6.2012, s. 9.  Åtgärd  Ansvariga 
aktörer  Tidsperio
d 
10. Fortsätta det internationella samtalet kring 
sjöfartsfrågor med vi ktiga internationella 
samarbetspartner och samordna arbetet med 
hållbarhetsfrågor inom sjöfarten med IMO 
och ISO.  Kommissio
nen med 
stöd av 
EMSA  Fortlöpan
de 
 
SV 9   SV sjöfart, grön infrastruktur, tänkbara fina nsieringsmöjligheter, forskning och utveckling, 
innovation och internationellt samarbete. 
3.1. Samordning med berörda parter och medlemsstaterna  
Då det finns många olika tillväg agångssätt och lösningar att vä lja mellan, och med hänsyn till 
att många berörda parter inom sjöfartssektorn och medlemsstater na uttrycker att det finns ett 
behov av ett mer strukturerat in formationsutbyte och en mer re glerad samordning av arbetet 
för att skynda på genomförandet av åtgärd spaketet, kommer kommissionen att bilda en 
särskild expertgrupp – European Sustainable Shipping Forum (ESSF). 
ESSF kommer att föra samman såväl representa nter för medlemsstaterna som för privata och 
offentliga organisationer för att, inom gemens amt definierade områden, få till stånd en 
strukturerad dialog, ett utbyte av bra arbetssätt och teknisk kunskap, samt samarbete och 
samordning mellan privata och offentliga aktörer inom sjöfartssektorn och berörda avdelningar inom kommissionen. Genom ESSF kommer det att bli möjligt att diskutera 
praktiska frågor och problem som kan dyka upp under genomför andeprocessen, i synnerhet 
under övergångsfasen innan de nya bestämmelser na träder i kraft. ESSF kommer därigenom 
även att skapa en plattform för att diskutera kort siktiga åtgärder enligt beskrivningen i kapitel 
2 ovan. Dessutom kommer ESSF, vid behov, att ta vederbörlig hänsyn till  regionala särdrag. 
Det föreslås att ESSF ska vara uppbyggt på följande sätt: en pl enarförsamling, ett sekretariat 
och icke-permanenta tekniska arbetsgrupper som leder ESSF:s arbete inom specifika frågor. 
ESSF ska ledas av kommissionen, som även lämnar  ett förslag på direktiv för forumet som 
forumet därefter ska godkänna. Det föreslås  av ESSF bildas genom ett särskilt 
kommissionsbeslut. 
3.1.1. Vägledning för genomförande  av direktiv 2012/33/EU 
Direktiv 2012/33/EU offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning  den 27 
november 2012. Medlemsstaterna ska senast den 18 juni 2014 in förliva direktivet i den 
nationella lagstiftningen. I direktivet föreskri vs ett antal genomföra ndeakter och delegerade 
akter, vilka bland annat syftar till att hjäl pa medlemsstaterna att följa upp, genomföra och 
tillämpa direktivet. Dessutom anges i direktivet att en kommitté och en expertgrupp med sakkunniga från medlemsstaterna ska hjälpa kommissionen vid framtagningen av dessa akter. 
För att denna process ska bli verklighet före slås det att en expertgrupp som diskuterar 
genomförandet av direktiv 2012/33/EU skapas inom ramarna för ESSF. 
Följande steg
 
 
SV 10   SV 3.2. Regleringsåtgärder  
3.2.1. Ramvillkor för användning av marin LNG som fartygsbränsle 
För att potentialen hos LNG som fartygsbränsl e ska kunna utnyttjas måste man göra vad man 
kan för att säkerställa att alla nödvändiga säkerh etsregler finns på plat s. Detta arbete måste 
utföras i god tid så att den rättsliga osäker heten försvinner. Arbe te pågår på såväl 
internationell nivå som på IMO-, ISO- och EU-n ivå för att säkerställa att detta blir fallet. 
3.2.1.1. Arbete inom IMO För närvarande arbetar IMO:s underkommitté fö r flytande ämnen och gaser i bulk (BLG) med 
internationella föreskrifter för gas som bränsle – IGF (International Gas as Fuel Code) – som kommer att ersätta IMO:s tillfälliga riktlinjer  för gas som fartygsbränsle (MSC. 285(86)). 
Viktiga tekniska frågor håller fortfarande på att undersökas, som placeringen av LNG-tanken, skydd mot skador vid kollisioner och grundstö tningar, användning av portabla tankar och 
reglerna för bunkringsverksamhet. Dessa tekniska fr ågor är av stor vikt, inte minst när det 
handlar om passagerarfartyg. Även frågor röra nde utbildningen av sjömän kommer att behöva 
undersökas närmare. IGF-föreskrifter na förväntas bli färdiga under 2014. 
3.2.1.2. Arbete inom ISO Inom ISO arbetar den berörda tekniska kommittén (ISO TC 67 arbetsgrupp 10) för närvarande 
med att ta fram riktlinjer för system och inst allationer för att tillhandahålla LNG som bränsle 
till fartyg. I detta arbete ingår även fram tagning av krav rörande säkerhet, komponenter, 
system och utbildning. Det första utkastet till riktlinjerna kommer att bli färdigt under 2013. 
Riktlinjerna kommer att komplettera det arbete  som ISO redan har utfört inom marin LNG. 
3.2.1.3. Arbete på EU-nivå  
(a) Obligatoriska tekniska standarder för utbyggnad av infrastrukturen för 
alternativa bränslen 
Den 24 januari 2013 presenterade kommissionen pake tet för miljövänlig energi för transport 
som innehåller ett förslag till Europaparlam entets och rådets direktiv om utbyggnad av 
infrastrukturen för alternativa bränslen
14. I det föreslagna direktivet  krävs att medlemsstaterna 
ser till att alla hamnar för sj öfart inom TEN-T:s stomnät utrustas med LNG-tankstationer för 
fartyg senast den 31 december 2020 (artikel 6.2). Därtill krävs i det föreslagna direktivet att 
                                                 
14 COM(2013) 18 final.  Åtgärd  Ansvariga 
aktörer  Tidsperi
od 
11. Skapa European Sustainable Shipping Forum 
(ESSF). 
 Kommissionen 
tillsammans med 
alla berörda 
parter  Första halvan 
av 2013  
12. Organisera ESSF:s första plenarsammanträde 
och starta arbetet i ESSF:s tekniska 
arbetsgrupper. Kommissionen/ 
ESSF  Andra halvan 
av 2013  
13. Diskutera genomförandet av direktiv 
2012/33/EU. Kommissionen/ 
medlemsstaterna/ 
ESSF/ 
sjöfartssektorn  Från andra 
halvan av 
2013 till 2015  
 
SV 11   SV alla tankstationer ska uppfylla vissa bestämda tekniska  specifikationer senast den 31 
december 2015 (artikel 6.4). 
LNG-tankstationer för fartyg ska följa de europe iska standarder som håller på att tas fram 
med utgångspunkt i den globala ISO-standarden ISO/TC67/WG10. 
(b) Rutiner och regler för distri bution och bunkring av marin LNG 
Bristen på gemensamma rutiner och harmonisera de regler på EU-niv å för distribution och 
bunkring av LNG för fartyg är en fråga som för närvarande behandlas av kommissionen i 
samarbete med Europeiska sjösäkerhetsbyrån (E MSA). Arbetet har biståtts av en särskild 
expertgrupp inom marin LNG som sammanträdde i april, juni och december 2012. Dessa 
möten anordnades av kommissionen och EMSA. 
Expertgruppen arbetade framför allt med att sammanställa de nuvarande reglerna och 
standarderna för LNG och identifiera möjliga hinder för storskalig användning av LNG som fartygsbränsle inom EU. 
Vidare samordnar kommissionen sitt arbete med oc h följer, med hjälp av EMSA, de pågående 
lagstiftningsändringarna på in ternationell nivå rörande bunkri ng av marin LNG inom IMO, 
ISO, IAPH (International Asso ciation of Ports and Harbours)  och SIGTTO (Society of 
International Gas Tanker and Terminal Operators). 
EMSA har även anlitat extern expertis för att analysera eventuella luckor i regler och 
standarder för bunkring för gasdrivna fartyg. 
Kommissionen kommer att fortsätt a diskussionerna och arbetet med att anta EU-övergripande 
ramvillkor för bunkring av LNG som är förenl iga med standarder och föreskrifter på 
internationell nivå. I arbetsdokumen tet från kommissionens avdelningar Actions towards a 
comprehensive EU framework on LNG for shipping  (ej översatt till svenska) som medföljer 
meddelandet Miljövänlig energi för transport:  En europeisk strategi för alternativa 
bränslen
15 anges de resultat so m uppnåtts hittills och de steg som ska vidtas fram till slutet av 
2014 för att uppnå en komplett samling re gler, standarder och riktlinjer. 
(c) Stödåtgärder 
Europaparlamentet har även föreslagit en förb eredande åtgärd (med en budget på 1 miljon 
euro) med syfte att främja införandet av lämpliga ramvillkor för LNG för sjöfart, t.ex. genom fokusstudier. Åtgärdens omfattning är ännu inte  fastställd och hänsyn kommer att tas till 
resultaten från den analys av luckor i re gelverket som utfördes under 2012 av kommissionen, 
EMSA och berörda parter. Den förberedande åt gärden kan även stödja eventuella framtida 
insatser för att vidareutveckla ramvillkoren  för användning av marin LNG som följer på 
diskussionerna i ESSF. 
Följande steg för marin LNG
 
Med tanke på ämnets komplexitet finns det ett behov av att vidga omfattningen och 
deltagandet till andra berörda pa rter i leveranskedjan för ma rin LNG och inkludera berörda 
myndigheter i medlemsstaterna. Dä rför föreslås det att en arbetsgrupp för marin LNG skapas 
inom ESSF. Arbetsgruppen ska ba sera sitt arbete bla nd annat på de resultat som den särskilda 
expertgruppen för LNG-frågor har kommit fram  till, de rekommendationer som utfärdats vid 
EMSA:s analys av luckor i la gstiftningen och ytterligare geno mförbarhetsstudier med stöd av 
TEN-T-programmet, dvs. Northern EU LNG project etc. 
                                                 
15 COM(2013) 17 final, 24.1.2013. 
 
SV 12   SV Arbetsgruppen kommer att vara rådgivande ti ll ESSF kring tekniska och juridiska aspekter 
vid framtagningen av ramvillkor (standarder, riktlinjer och/eller lagstiftning) för att främja användningen av LNG som marint bränsle på EU-nivå. Den kan även utföra följande 
åtgärder: 
3.2.2. Teknik för avgasrening  
3.2.2.1. Godkännande av avgasreningssystem på fartyg 
Harmoniserade krav för godkännande av avgasr eningssystem (skrubbing-teknik) ombord på 
fartyg som för flagg för en EU-medlemsstat  infördes genom kommissionens direktiv 
2011/75/EU av den 2 september 2011
16 om ändring av rådets di rektiv 96/98/EG om marin 
utrustning17. Enligt dessa nya bestämmelser, som gäller från den 5 oktober 2012, måste 
avgasreningssystem ombord på EU -fartyg följa de standarder som fastställs i bilaga A.118 till 
direktivet. 
                                                 
16 EUT L 239, 15.9.2011, s. 1 
17 EGT L 46, 17.2.1997, s. 25. 
18 Bilaga A.1 – Utrustning för vilken de internationella instrumenten redan innehåller detaljerade 
provningsstandarder.  Åtgärd  Ansvariga 
aktörer  Tidsperio
d 
14. Utveckla gemensamma, harmoniserade riktlinjer, 
standarder och/eller regl er för marin LNG som 
fartygsbränsle som omfa ttar tekniska, operativa, 
säkerhetsmässiga, skyddsmässiga och 
utbildningsmässiga aspekter av  
(a) transport, lagring och distribution, 
(b) bunkring, 
(c) användning på fartyg.  Kommissione
n/ 
EMSA/ESSF 
   2013–
2014 
15. Analysera några av de potentiella 
marknadshinder som hämmar användningen av LNG, dvs. organisatoriska, operativa och kostnadsrelaterade faktorer och bristande information.   Kommissione
n/ EMSA/ESSF  2013–
2014 
16. Upprätthålla kontakter och samordna arbetet med 
pågående ändringar av regler och föreskrifter 
kring användningen av marin LNG på 
internationell nivå, dvs. inom IMO, ISO, IAPH, 
SIGTTO etc.  Kommissione
n/ 
EMSA/ESSF  2013–
2014 
17. Ge vägledning och st öd för framtagning och 
bedömning av effektiva affärsmodeller (för 
leveranskedjan för LNG).  Kommissione
n/ EMSA/ESSF  2013–
2014 
18. Öka den allmänna medvete nheten om fördelarna 
med marin LNG.  Kommissione
n/ 
EMSA/ESSF  2013–
2014 
 
SV 13   SV 3.2.2.2. Krav för avfall genererat genom avgasrening 
Vissa typer av avgasreningssyst em genererar avfall som inte ka n släppas utan i havet utan 
måste tas om hand på ett korrekt sätt. Därf ör kommer kraven på avfall genererat av 
avgasreningssystem att bedömas av kommiss ionens avdelningar under den pågående 
översynen av Europaparlamentets oc h rådets direk tiv 2000/59/EG om 
mottagningsanordningar i hamn för fartygs genererat avfall och lastrester. 
Följande steg för avgasreningsteknik  
Med tanke på de tekniska, operativa och ekonomiska utmaningarna i samband med 
installation, drift oc h underhåll av avgasreningssystem (skrubbrar) föreslås det att en 
arbetsgrupp inom avgasreningsteknik ska inrätta s inom ESSF. Arbetsgruppen ska bland annat 
titta på huruvida det är lämpligt a tt använda avgasreningssystem för alla olika typer av 
motorer och alla kategorier och storlekar av  fartyg, startkostnader, tillgänglighet, 
produkternas utvecklingsstadium, återbetalnin gstid, deponering av rester (slagg) och 
utbildning av personal. Denna arbetsgrupp ska vara rådgiv ande till ESSF inom tekniska, 
ekonomiska och operativa frågor i samband me d användning av avgasreningsteknik på fartyg. 
3.2.3. Landström 
Standardiseringsåtgärder för att främja införa ndet av denna teknik, som i betydande grad kan 
minska den lokala föroreningen i hamnar oc h i framtiden kan matas med ren havsbaserad 
vindkraftsenergi, är redan på gång. Enligt förslaget till ett dire ktiv om utbyggnad av  Åtgärd  Ansvariga 
aktörer  Tidsperi
od 
19. Föreslå att ta med rester från 
avgasreningssystem i det omarbetade 
direktivet 2000/59/EG om 
mottagningsanordningar i hamn.   Kommission
en  Andra 
kvartalet 
2013 
20. Bedöma behovet av riktlinjer och/eller 
standarder för avgasreningsteknik, omfattande tekniska, operativa och säkerhetsmässiga aspekter, inklusive utbildning av personal, samt marin 
förorening.  Kommission
en/ EMSA/ESSF 
   2013–
2014 
21. Identifiera och analysera potentiella 
marknadshinder som hämmar användningen 
av avgasreningsteknik.  Kommission
en/ 
ESSF  2013–
2014 
22. Samordna arbetet med pågående 
regleringsinitiativ på internationell nivå, exempelvis IMO:s arbete med spolvattenskriterier för avgasreningssystem.  Kommission
en med stöd av EMSA  2013–
2014 
23. Utbyta information om pågående och 
planerade projekt och försök i samband med 
installation av avgasreningsteknik ombord på 
fartyg.  Kommission
en/ 
EMSA/ESS
F  2013–
2014 
 
SV 14   SV infrastrukturen för alternativa bränslen19 måste medlemsstaterna se till att 
landströmsförsörjning till fartyg installeras i hamnar, förutsatt att detta är kostnadseffektivt och innebär miljöfördelar. Dessutom måste lands trömsförsörjningen, enligt det föreslagna 
direktivet, följa den tillämpliga EN-standarden och de tekniska specifikationer som anges i 
den nyligen antagna globala standarden IEC/ISO/IEEE 80005-1 senast den 31 december 
2015. 
Ytterligare stimulansåtgärder fö reslås i den aktuella översynen  av direktiv 2003/96/EG av den 
27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av 
energiprodukter och elektricitet. I kommissionens förslag föreslås en obligatorisk tillfällig skattebefrielse för landströmsförsörjning till fart yg medan de ligger i hamn. När direktivet har 
antagits ska denna stimulanså tgärd gälla under period på å tta år. Diskussionerna om den 
föreslagna lagstiftningen pågår dock fortfarande. 
Följande steg
 
3.3. Utveckling av infrastruktur  
I förslaget till en ny TEN-T-förordning anges infras trukturkrav som syftar till att främja säkra, 
effektiva, smarta, energieffektiva och håll bara transporttjänster. Användningen av nya 
tekniker och innovationer tas också upp, i synnerhet  byggandet av anläggningar för alternativa 
bränslen som krävs för användning av miljövänl ig teknik på fartyg. TEN-T-stödet kommer att 
underlätta övergången till en miljövänligare sjöfar t på de stora trafiklederna längs EU:s kuster 
och ledernas anslutni ngar till inlandet.  
3.4. Forskning, teknisk utv eckling och innovation  
EU:s sjunde ramprogram (FP7) för transport ha r lämnat stöd åt flera olika forskningsprojekt20 
med särskilt intresse för utvecklingen av i nnovativa marina koncept, däribland teknik för 
miljövänligare fartyg, alternativa bränslen och operativa strategier för en miljövänligare 
sjötransport. Besluten bakom stödet tar även hänsyn till prioriteringarna i den strategiska 
forskningsagenda för sjöfart som har definier ats av den branschsty rda teknikplattformen 
Waterborne, som sammanför berörda parter i nom forskning och utveck ling kring vattenburen 
transport.21. Teknikplattformen Waterborne håller för närvarande på att uppdatera sin 
strategiska forskningsagenda för att kunna lä mna synpunkter om prioriteringar för nästa 
                                                 
19 COM(2013) 18 final. 
20 STREAMLINE (Strategic Research for Innovative Marine Propulsion Concepts – strategisk forskning 
inom innovativa koncept för marin framdrivning), TEFLES (Technologies and Scenarios for Low Emissions Shipping – tekniker och scenarier för sjöfart med låga utsläpp), DEECON (Innovative After-
treatment System for Marine Diesel Engine Emission Control – innovativt efterbehandlingssystem för 
utsläppskontroll från marina dieselmotorer) och HELIOS (High Pressure Electronically Controlled Gas 
Injection for Marine Two-stroke Diesel Engines – elektroniskt kontrollerad gasinsprutning under högt 
tryck för marina tvåtaktsdieselmotorer) är exempel på sådana EU-finansierade forskningsprojekt. Närmare information kan fås på webbplatsen för CORDIS (Gemenskapens informationstjänst för 
forskning och utveckling), http://cordis.europa.eu/projects/home_en.html. 
21 http://www.water borne-tp.org/  Åtgärd  Ansvariga 
aktörer  Tidsperi
od 
24. Medlemsstaterna och sjöfar tssektorn ska utnyttja 
stimulansåtgärderna för landströmsförsörjning på 
bästa sätt.   Medlemssta
terna/ 
sjöfartssekt
orn  31.12.20
20 
 
SV 15   SV arbetsprogram som ska genomföras inom Ho rizon 2020 – EU:s finansieringsprogram för 
forskning och innovation 2014–2020. 
För att klara de miljö- och klimatutmaningar som sjöfartssektorn står inför krävs ytterligare 
investeringar i forskning och utveckling, tillsammans med ett mer samordnat och konsekvent 
angreppssätt från EU:s  sjöfartsnäring. Vitboken Färdplan för ett gemensamt europeiskt 
transportområde – ett konkurrenskrafti gt och resurseffektivt transportsystem22 (2011) 
innehåller ambitiösa mål för minskning av sjöfartens koldioxidutsläpp. Kontakter med 
berörda parter visar att sjöfartssektorn arbetar på  innovativa sätt för att få fram utsläppsfria 
fartyg23. Generellt sett leder ökad  energieffektivitet hos ett fartyg till minskad total 
bränsleförbrukning och därigenom till en dire kt minskning av utsläppen av förorenande 
ämnen och koldioxid. Sådana innovativa metode r kräver användning av flera nya tekniker, 
mer omfattande studier och genomfö rande av valideringsprojekt. 
Olika forsknings- och utvecklingsåtgärder fö r att genomföra åtgärdspaketet för hållbar 
sjötransport skulle kunna återfinnas i de olik a specifika målen i Horizon 2020-programmet, 
under ”smarta, gröna och integrerade transpor ter” och ”samhälleliga  utmaningar”. För att 
största möjliga nytta ska kunna dras av Horizon 2020-programmet bör en arbetsgrupp för forskning, innovation och teknik inrättas inom ESSF. Arbets gruppen ska utarbeta ESSF:s 
forsknings- och utvecklingsinriktning, fastställa krav och medverka till beslut som stöder åtgärdspaketet inom det specifika Horizon 2020-programmet. Vid behov kommer hänsyn att 
tas till regionala särdrag. 
Följande steg
 
                                                 
22 KOM(2011) 144 slutlig. 
23 Den senaste LeaderSHIP-rapporten, som publicerades den 20 februari 2013, diskuterar även ett möjligt 
offentlig-privat partnerskap i arbetet med att få fram fartyg utan utsläpp/utan tekniska olyckor 
(http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/maritime/shipbuilding/leadership2015/).   Åtgärd  Ansvariga 
aktörer  Tidsperi
od 
25. Bidra vid framtagningen av 
arbetsprogrammet för Horizon 2020-
ansökningsomgångarna. 
a) Föreslå lämpliga ämnen och typer av 
åtgärder.  
b) Informera och vägleda berörda 
organisationer om hur de utnyttjar Horizon 
2020-finansiering på bästa sätt för att 
genomföra åtgärdspaketet. Kommissionen/ 
teknikplattformen 
Waterborne 
(WTP)/ESSF  Under 2013 och 
framåt  
26. Bidra till agendan för st rategisk forskning och 
innovation för sjötransportsektorn inom Horizon 2020-programmet.   
a) Övervaka arbetets framskridande och 
uppdatera forsknings- och utvecklingskraven för åtgärdspaketet.  
b) Hjälpa till att anpassa EU:s forsknings- och innovationsåtgärde r efter genomförandet 
av politiska beslut. Kommissionen/ 
WTP/ESSF 
 
 
  
Kommissionen/ 
WTP/ESSF 
 Under 2013 och 
framåt  
 
SV 16   SV 4. SLUTSATSER 
Kommissionen kommer att fortsätta sitt nära samarbete med medlemsstaterna och berörda 
parter för att genomföra de åt gärder som identifieras i arbets dokumentet från kommissionens 
avdelningar av den 16 september 2011, samt för att ta fram komplett erande åtgärder som 
främjar efterlevnaden av kraven på lägre sv avelutsläpp och en hållbar och konkurrenskraftig 
sjöfart inom EU. Av denna anledning kommer de  åtgärder som identifieras i de tidigare 
kapitlen och som sammanfattas i bilaga 1 att genomföras. 
För att skynda på och samordna denna pro cess kommer kommissionen att skapa ett större 
forum för berörda parter – European Sustai nable Shipping Forum (ESSF). ESSF kommer att 
utgöra en plattform för struktur ell dialog, utbyte av bra arbet ssätt och teknisk kunskap, samt 
samarbete och samordning mellan relevanta offen tliga och privata parter inom sjöfartssektorn 
och kommissionens berörda avdelningar, på områden som identifieras gemensamt. Flera 
tekniska arbetsgrupper kommer att hjälpa ESSF.  De kommer i första hand att fokusera på 
teknik för avgasrening och öka d användning av marin LNG, samordning av forsknings- och 
utvecklingsaktiviteter och innovation (med utgångspunkt i den bredare forsknings- och 
utvecklingsanalys som utförs av teknikplattf ormen Waterborne), fi nansieringsfrågor och 
utbyte av bra arbetssätt för genom förandet av direktiv 2012/33/EU. 
Kommissionen kommer a tt rapportera om hur arbetet fortskrider med genomförandet av dessa 
åtgärder under mitten av 2015.  
 
SV 17   SV BILAGA 1:  Färdplan för ett snabbare genomfö rande av åtgärdspaketet för hållbar 
sjötransport  
  Åtgärd  Ansvariga 
aktörer  Ti
dsperiod 
1 Ansöka om medel via TEN-T:s ettåriga och 
fleråriga ansökningsomgångar 2012.  Medlemsstaterna/ 
sjöfartssektorn  Stängd 
28.2.2013  
2 Utnyttja möjligheterna i Marco Polo-
programmets ansökningsomgång 2013.  Sjöfartssektorn  Första 
halvåret 
2013  
3 Analysera möjliga sätt a tt justera kriterierna i 
Marco Polo II-programmet för att bättre 
återspegla marknadsförhållandena och 
möjliggöra finansiering av miljövänliga 
sjöfartsprojekt.  Kommissionen/ 
medlemsstaterna  Tidigt 
2013  
4 Få till stånd en bätt re användning av EU:s 
finansieringsinstrument för transportsektorn och samordning med andra EU-instrument, exempelvis strukturfonder, EIB-lån etc.  Kommissionen/ 
medlemsstaterna/ 
sjöfartssektorn  Tidigt 
2013  
5 Se till att det finns kontinuitet i ESN:s arbete 
med möjliga effekter (t.ex. trafikomställningar) 
för närsjöfarten inom svavelkontrollområdet 
(SECA).  Kommissionen/ 
ESN/SPC  2013–2014 
6 Skapa större medvetenhet om EIB:s 
utlåningsvillkor för sjöfartssektorn.  EIB/kommissionen  2013–2014  
7 Utforska möjligheterna för tänkbara 
partnerskap över sektorsgränserna som skulle 
kunna säkra EIB-finansiering för 
sjöfartsprojekt.  Kommissionen/ 
medlemsstaterna/ 
sjöfartssektorn/ 
ESSF 2013–2014  
8 Utforska möjligheten att använda LGTT eller 
pilotfasen i Europa 2020-initiativet om projektobligationer för att finansiera 
infrastrukturprojekt inom sjöfartssektorn med lång återbetalningstid.  Kommissionen/ 
medlemsstaterna/ 
sjöfartssektorn/ 
ESSF  2013–2014 
9 Utforska möjligheten att finansiellt slå samman 
olika uppgraderingsprojekt i syfte att erhålla 
allmänna EIB-lån.  
 Medlemsstaterna/ 
sjöfartssektorn  2013–2014 
 
SV 18   SV   Åtgärd  Ansvariga 
aktörer  Ti
dsperiod 
10 Undersöka möjligheten at t införa nationella 
finansieringsmetoder so m hjälper nationella 
sjöfartsoperatörer att tidigt uppfylla kraven på lägre svavelutsläpp.  Medlemsstaterna  2013–2014  
11 Identifiera möjliga stimulansåtgärder på lokal, 
nationell och regional nivå, exempelvis rabatter 
på hamnavgifter för miljövänliga fartyg (i 
enlighet med reglerna för statligt stöd). Medlemsstaterna/ 
sjöfartssektorn  2013–2014 
12 Fortsätta det internationella samtalet kring 
sjöfartsfrågor med viktiga internationella samarbetspartner och sa mordna arbetet rörande 
hållbarhetsfrågor inom sjöfarten med IMO och ISO.  Kommissionen med stöd 
av EMSA  Fortlöp-
ande  
13 Skapa European Sustainable Shipping Forum 
(ESSF).  Kommissionen 
tillsammans med 
berörda parter  Första 
halvan av 
2013  
14 Organisera ESSF:s förs ta plenarsammanträde 
och starta arbetet i ESSF:s tekniska arbetsgrupper.  Kommissionen/ESSF  Andra 
halvan av 
2013  
15 Diskutera genomförandet av direktiv 
2012/33/EU. Kommissionen/ 
medlemsstaterna/ 
ESSF/ 
sjöfartssektorn  Från andra 
halvan av 
2013 till 
2015  
16 Utveckla gemensamma, harmoniserade 
riktlinjer, standarder oc h/eller regler för marin 
LNG som fartygsbränsle som omfattar tekniska, operativa, säkerhetsmässiga, skyddsmässiga och utbildningsmässiga aspekter av 
(a) transport, lagring och 
distribution,  
(b) bunkring, 
(c) användning på fartyg.   Kommissionen/ 
EMSA/ESSF  2013–2014 
17 Analysera några av de potentiella 
marknadshinder som hämmar användningen av 
LNG, dvs. organisatoriska, operativa och 
kostnadsrelaterade fakt orer och bristande 
information.  Kommissionen/ 
EMSA/ESSF  2013–2014 
 
SV 19   SV   Åtgärd  Ansvariga 
aktörer  Ti
dsperiod 
18 Upprätthålla kontakter och samordna arbetet 
med pågående ändringar av regler och föreskrifter kring anvä ndningen av marin LNG 
på internationell nivå, dvs. inom IMO, ISO, IAPH, SIGTTO etc.  Kommissionen/ 
EMSA/ESSF  2013–2014  
19 Ge vägledning och stöd för framtagning och 
bedömning av effektiva affärsmodeller (för 
leveranskedjan för LNG).  Kommissionen/ 
EMSA/ESSF  2013–2014  
20 Öka den allmänna medvetenheten om 
fördelarna med marin LNG.  Kommissionen/ 
EMSA/ESSF  2013–2014 
21 Föreslå att ta med rester från 
avgasreningssystem i det omarbetade direktivet 
2000/59/EG om mottagningsanordningar i 
hamn.  Kommissionen  Andra 
kvartalet 
2013  
22 Bedöma behovet av ri ktlinjer och/eller 
standarder för avgasren ingsteknik, omfattande 
tekniska, operativa och säkerhetsmässiga aspekter, inklusive utbil dning av personal, samt 
marin förorening.  Kommissionen/ 
EMSA/ESSF  2013–2014 
23 Identifiera och analysera potentiella 
marknadshinder som hämmar användningen av 
avgasreningsteknik.  Kommissionen/ESSF  2013–2014 
24 Samordna arbetet med pågående 
regleringsinitiativ på internationell nivå, exempelvis IMO:s arbete med spolvattenskriterier för avgasreningssystem.  Kommissionen/ESSF  2013–2014 
25 Utbyta information om pågående och planerade 
projekt och försök i samband med installation 
av avgasreningsteknik ombord på fartyg.  Kommissionen/ 
EMSA/ESSF  2013–2014  
26 Medlemsstaterna och sjöfartssektorn ska 
utnyttja stimulansåtgärderna för landströmsförsörjning på bästa sätt.  Medlemsstaterna/ 
sjöfartssektorn  31.12.2020 
27 Bidra vid framtagningen av arbetsprogrammet 
för Horizon 2020-ansökningsomgångarna. 
Föreslå lämpliga ämnen och typer av åtgärder. 
Informera och vägleda berörda organisationer Kommissionen/ 
WTP/ESSF  Under 
2013 och 
framåt  
 
SV 20   SV   Åtgärd  Ansvariga 
aktörer  Ti
dsperiod 
om hur de utnyttjar Ho rizon 2020-finansiering 
på bästa sätt för att genomföra åtgärdspaketet.  
28 Bidra till agendan för strategisk forskning och 
innovation för sjötra nsportsektorn inom 
Horizon 2020-programmet. Övervaka arbetets framskridande och uppda tera forsknings- och 
utvecklingskraven för åtgärdspaketet. Hjälpa till att anpassa EU:s forsknings- och innovationsåtgärder efter genomförandet av politiska beslut.  Kommissionen/ 
WTP/ESSF  Under 
2013 och 
framåt  
 
SV 21   SV  
BILAGA 2 : Projekt för sjömotorvägar och hamnar  som har en specifik miljödimension 
och som erhåller stöd från TEN-T 
Publicerade på: http://tentea.ec.europa.eu/en/ten-t_projects /ten-t_projects_by_transport_mode/water.htm  
Mer information om projekt finansierade av TEN-T finns på webbplatsen för TEN-T:s genomförandeorgan  
(http://tentea.ec.europa.eu/en/home/ ) 
Pågående projekt för sjömotorvägar:         
         
Projektkod  Titel Typ av 
åtgärd Planerad 
längd (år)  Ursprungligt 
slutdatum  Uppskattat 
slutdatum  Ursprung
lig total 
kostnad 
(miljoner 
euro) Stöd från 
TEN-T 
(miljoner 
euro)  
2010-EU-21112-S  LNG infrastructure of filling 
stations and deployment in ships  Studie 3,2 31.3.2013 31.12.2013 26,8 9,6 
 
2009-EU-21010-P  Baltic Link Gdynia–Karlskrona  
(del av projektet – 
landströmsförsörjning i en hamn 
och för två fartyg)  Arbete 4,8 31.10.2013 31.10.2013 85,5 17,1 
 
2011-EU-21002-P  On Shore Power Supply – an 
integrated North Sea network  Arbete 3,3 31.12.2014 31.12.2014 5,0 1,0  
2011-EU-21005-S  LNG in Baltic Sea Ports  Studie 3,0 31.12.2014 31.12.2014 4,8 2,4  
2011-EU-21007-S  COSTA Studie 2,8 31.12.2013 31.12.2013 3,0 1,5  
2011-EU-21010-M  Green Bridge on Nordic Corridor 
(del av projektet – installation av 
avgasreningssystem på två fartyg 
och landströmsförsörjning i två 
hamnar)  Blandat 
(studie och 
arbete)  4,0 31.12.2014 31.12.2014 84,6 19,8 
 
Totalt           111,4 51,4  
Pågående projekt för hamnar:         
         
Projektkod  Titel Typ av 
åtgärd Planerad 
längd (år)  Ursprungligt 
slutdatum  Uppskattat 
slutdatum  Ursprung
lig total 
kostnad 
(miljoner 
euro) Stöd från 
TEN-T 
(miljoner 
euro)   
2011-ES-92138-S  Blue Corridors enhance through 
the Application of Natural Gas 
Energy Studie 1,3 31.12.2013 31.12.2013 2,2 1,1 
 
2011-EU-92151-S  Green technologies and eco-
efficient alternatives for cranes 
& operations at port container 
terminals (GREENCRANES)  Studie 1,9 31.5.2014 31.5.2014 3,6 1,8 
 
2011-EU-92079-S  Make a Difference  Studie 1,2 31.12.2014 31.12.2014 2,5 1,2  
2011-FR-92026-S  Technical and design studies 
concerning the implementation 
of a LNG bunkering station at the 
port of Dunkirk Studie 2,4 31.12.2014 31.12.2014 2,3 1,1 
 
2011-SE-92148-P  Fjalir-projektet  Arbete 1,2 31.12.2013 31.12.2013 1,3 0,3  
Totalt           11,9 5,5