SV Europeiska unionens officiella tidning C 230/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Lokalt ledd utveckling som ett verktyg för sammanhållningspolitiken 2014–2020 för utveckling av lokalområden, landsbygdsområden, stadsområden och stadsnära områden

(förberedande yttrande på begäran av det grekiska ordförandeskapet)

(2015/C 230/01)

Föredragande: Roman HAKEN

I en skrivelse av den 2 april 2014 begärde ambassadör Theodoros N. Sotiropoulos, ordförande för Ständiga representanternas kommitté, på det grekiska ordförandeskapets vägnar att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén skulle utarbeta ett förberedande yttrande om

”Lokalt ledd utveckling som ett verktyg för sammanhållningspolitiken 2014–2020 för utveckling av lokalområden, landsbygdsområden, stadsområden och stadsnära områden”.

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 18 november 2014.

Vid sin 503:e plenarsession den 10 och 11 december 2014 (sammanträdet den 11 december) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 133 röster för, 2 röster emot och 1 nedlagd röst.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Kommittén är medveten om att Leader-metoden under de gångna 20 åren har visat prov på sin duglighet. Den har hjälpt landsbygdsaktörer att bedöma den långsiktiga potentialen i sina regioner och visat sig vara ett effektivt och ändamålsenligt verktyg i genomförandet av utvecklingspolitiken. Kommissionen har också främjat denna partnerskapsbaserade metod för finansiering av projekt i gemenskapsinitiativen Urban, Urbact och Equal samt lokala Agenda 21, Transition towns (omställningsstäder) och territoriella sysselsättningspakter. Detta har gett upphov till lokalt ledd utveckling (även känd under den engelska beteckningen CCLD – Community-Led Local Development), en uppgradering av Leader-metoden som innebär ett slags provisorisk omställning.

1.2 Lokalt ledd utveckling är ett särskilt verktyg för användning på subregional nivå, och det kompletterar annat utvecklingsstöd på lokal nivå. Lokalt ledd utveckling kan engagera och involvera lokalsamhällen och lokala organisationer så att de bidrar till en smart och hållbar tillväxt för alla. Den främjar den territoriella sammanhållningen och gör det möjligt att uppnå särskilda politiska mål, också i förbindelserna med partner utanför EU. Den gör det även möjligt att uppnå hållbar tillväxt genom att man på ett effektivt sätt utnyttjar de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att skapa nya arbetstillfällen av god kvalitet och företag, inklusive lokalt ledda aktiviteter i fråga om klimatförändringar och hållbarhet i enlighet med Europa 2020-strategin.

1.3 Lokalt ledd utveckling bör så snabbt som möjligt omvandlas till ett ”smart” instrument för att hjälpa de lokala aktörerna att finna en väg ut ur den ekonomiska och sociala krisen och återställa förtroendet för EU:s politik. Man bör betona innovativa projekt, nya arbetstillfällen av god kvalitet och företagande, och åtgärderna för att behärska klimatförändringarna och främja en hållbar utveckling och social inkludering bör stärkas i enlighet med den nya Europa 2020-strategin. Lokalt ledd utveckling är en ny sorts partnerskap som syftar till att stödja social innovation.

1.4 De flesta medlemsstaterna har tagit med lokalt ledd utveckling i sina partnerskapsavtal, och detta visar vilken vikt som man nu tillmäter lokal utveckling (1). Denna metod för flernivåstyre bör utvidgas till all slags verksamhet som finansieras genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, och man bör eventuellt fastställa en obligatorisk användningsnivå för samtliga fonder (minst 5 %). EESK ställer sig positiv till att samtliga EU:s medlemsstater successivt börjar använda sig av detta instrument och drar nytta av partnerskapsprincipen och utbytet av bästa praxis.

1.5 Kommittén kan med tillfredsställelse konstatera att de grekiska och italienska ordförandeskapen 2014 lägger stor vikt vid sammanhållningspolitiken som ett värdefullt sätt att öka den hållbara tillväxten och komma ur den rådande ekonomiska krisen i Europa.

1.6 EESK utgår från att också detta yttrande kommer att fungera som stöd vid genomförandet av pilotprojekt (som bl.a. finansieras med medel från Europeiska kommissionen) för att testa lokalt ledd utveckling på platser där detta ännu inte sker, alltså i stadsnära områden och framför allt i stadsområden och på så sätt utöka de möjliga användningsområdena för detta instrument. Lokalt ledd utveckling bör under perioden 2014–2020 tillämpas på alla fonder och i både landsbygds- och stadsområden där det finns ett intresse för detta. Det handlar om att kombinera representativ demokrati och deltagardemokrati. I själva verket är det ett verktyg som gör det möjligt för myndighetsföreträdare att i partnerskap samarbeta med det organiserade civila samhället och allmänheten.

1.7 Kommittén är övertygad om att man bör göra det möjligt för lokala aktörer – invånare, näringslivets och arbetsmarknadens organisationer, icke-statliga organisationer och lokala myndigheter – att delta i t.ex. den lokala utvecklingsplanen där de befinner sig, med hjälp av lokalt ledd utveckling. Det är också viktigt att mot bakgrund av erfarenheterna av Leader-metoden i landsbygdsområdena ge lokalt ledd utveckling i städerna ett innehåll så att städerna och invånarna får en föreställning om vilka åtgärder som kan komma att föreslås inom ramen för lokalt ledd utveckling i städerna.

1.8 Kommittén noterar med besvikelse att offentliga myndigheter många gånger inte är positivt inställda till lokalt ledd utveckling, trots metodens effektivitet. Man måste hålla fast vid en strategi som informerar och ger alla aktörer professionell vägledning och rikta in sig närmare på de offentliga myndigheterna för att främja utnyttjandet av denna möjlighet att utveckla och genomföra strategier för lokal utveckling. Frågan om ”äganderätten till resultaten” i sådana grupper är av avgörande betydelse för stabiliteten i utvecklingsstrategierna på lång sikt och för uppfyllelsen av målen i Europa 2020-strategin. För att instrumentet ska bli framgångsrikt måste det få politiskt stöd på samtliga nivåer (europeisk, nationell, regional och lokal nivå).

1.9 EESK vill betona att näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och det organiserade civila samhället i högre grad bör involveras i den lokalt ledda utvecklingen, och att en förutsättning för detta är att man stärker deras kapacitet att spela denna roll. Att alla dessa parter direkt deltar i partnerskapet med de offentliga myndigheterna är grunden för en sann representation av medborgarnas intressen och behov.

1.10 Lokalt ledd utveckling är ett nytt fenomen inom regionalpolitiken som inte är tillräckligt känt vare sig på lokal nivå eller i vissa medlemsstater eller inom de plattformar där det finns aktörer som kan bära upp denna strategi. För att hjälpa till med tillämpningen av detta nya instrument för lokalt ledd utveckling i den europeiska politiken måste man göra en detaljerad bedömning av hur varje medlemsstat tillämpar det och framföra rekommendationer för att göra tillämpningen mer effektiv. Detta kommer också att ge upphov till studier med exempel på bästa praxis och beskrivningar av misslyckanden som bör undvikas i framtiden. EESK har ett intresse av att delta i utarbetandet av sådana studier tillsammans med lämpliga avdelningar vid Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén. De skulle kunna utgöra grunden för inrättandet av en tvärpolitisk grupp om lokalt ledd utveckling, som skulle fungera som mellaninstitutionell plattform.

1.11 EESK har följande förslag i fråga om lokalt ledd utveckling: a) Finansiering ur flera fonder – Man bör övervaka och stärka lokalt ledd utveckling vid finansiering ur flera fonder över hela Europa och i EU:s program samt verka för att nästa programplaneringsperiod sätts i gång så fort som möjligt. b) Harmonisering av praxis och strategier – Man bör främja kvaliteten på den lokalt ledda utvecklingen i EU, standardisera verksamheten inom lokala aktörsgrupper (2) och utbyta bästa praxis samt ge stöd för att täcka in vita fläckar så att Leader-metoden kan utvidgas både territoriellt och tematiskt. Detta är en förutsättning för att Leader och lokalt ledd utveckling ska fungera inom ramen för EU:s olika program. c) Nätverk och samarbete – Detta är en grundförutsättning för att lokalt ledd utveckling ska fungera bra. Man bör genomföra samarbetsprojekt inom ramen för redan befintliga nätverk men även skapa nätverk på regional, nationell och europeisk nivå och framhålla att kostnaderna för att skapa och driva nätverk, inklusive medlemmarnas bidrag, måste vara stödberättigade. d) Utvidgning av metoden – Man bör stödja tillämpningen av lokalt ledd utveckling även utanför Europa inom ramen för t.ex. anslutningsförhandlingar och utvecklingspolitik. e) Förenkling av processen – Man bör se till att de små aktörerna på lokal nivå inte betungas med alltför mycket byråkrati. Överallt där detta är möjligt bör man sänka rapporteringskraven till lägsta tillförlitliga nivå, man bör inte tillåta att de behöriga myndigheterna ändrar reglerna vid genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, och man bör överallt och omedelbart inleda program som ger information samt seminarier som möjliggör utbyte av god praxis och som stöder de lokala offentliga och privata aktörerna. f) Stärka kapaciteten hos näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och hos det civila samhällets aktörer – Så många partner som möjligt bör kunna föreslå en aktiv strategi för lokalt ledd utveckling innan tidsfristen löper ut (dvs. före den 31 december 2017).

1.12 Lokalt ledd utveckling är en metod som kan användas fullt ut inte bara för de europeiska struktur- och investeringsfondernas medel utan också för fördelning av egna medel (från lokal, regional och nationell nivå). Därför är det viktigt att utvecklingsstrategierna, de specifika projekten och resurserna för deras genomförande inte fastställs med utgångspunkt i EU:s planerade medel utan att de återspeglar det verkliga behovet när det handlar om att ändra livskvaliteten i lokalsamhället.

1.13 Kommittén anser att man strikt måste hålla sig till de grundläggande principerna i lokalt ledd utveckling. Ett balanserat partnerskap med deltagande av lokalsamhällena bör utgöra ett förhandsvillkor för att man ska få tillgång till bidrag. För en effektiv lokal utveckling kan man inte tolerera rent formella strategier där man i syfte att få tillgång till bidrag endast aviserar en partnerskapsstrategi som i praktiken inte förverkligas. Man måste alltså utveckla ett effektivt kontrollsystem till skydd mot missbruk av principen om lokalt ledd utveckling.

1.14 EESK konstaterar att detta instrument har faktorer som inte kan försummas, inte bara i ekonomiska kristider, nämligen överskådligheten i flödena från den offentliga budgeten, det ökade förtroendet mellan myndigheter och allmänhet och effektiviteten i de investerade medlen. Liknande partnerskapsmetoder förespråkas också av FN, OECD, Världsbanken och andra institutioner. Det handlar om en bredare strategi för att stödja användningen av lokalt ledd utveckling utanför Europa, t.ex. inom ramen för anslutningsförhandlingarna om utvecklingspolitik och i syfte att uppnå FN:s hållbarhetsmål för 2015 och åtagandena i fråga om klimatförändringarna.

1.15 EESK har identifierat möjliga utmaningar för nästa period för lokalt ledd utveckling när det handlar om att förenkla och begränsa de administrativa bördorna. Vi vill framhålla följande: a) Man bör främja inrättandet och utvecklingen av alternativa och oberoende system (eller plattformar) för beslutsfattande och/eller förlikning, bestående av sakkunniga, som bidrar till att snabbt och enkelt lösa administrativa och finansiella problem till följd av eventuella konflikter mellan förvaltningsorganen för de operativa programmen och projektledningen för de enskilda partnerskapen (enligt modellen med redovisningsrevisorer men även på andra områden än det finansiella). b) Man bör omsätta principen om att genomförandeorganen (också vid kontroll av övervakningsrapporter) ska ägna sig åt a) resultaten av projekten, b) frågan om kostnadernas berättigande, och c) respekten för tidsfrister – och inte åt detaljer som dyker upp på vägen till dessa resultat. c) I området i fråga bör man också efterlysa förslag till ”integrerade projekt” som läggs fram av flera kandidater (som i Equal-strategin). d) På det finansiella området bör man ändra den nuvarande tolkningen av oegentligheter och begreppet budgetöverträdelse: — Man bör undvika en onödigt hård tolkning i triviala fall som bara omfattar några euro: man bör inte undersöka fall där belopp upp till 10 (eller 40) euro inte har bokförts eller saknas och klassificera dem som oegentligheter. — Om en skada samtidigt är mindre än kostnaden att åtgärda den (för mottagaren och tillsynsmyndigheten) bör man bortse från den men ändå registrera den och addera den till de andra små skadorna.

1.16 EESK rekommenderar att en distinkt terminologi används för att skilja på de olika sätten att tillämpa programmet för lokalt ledd utveckling, på samma sätt som med de lokala aktionsgrupperna på landsbygden och de lokala aktionsgrupperna för fiske. För de lokala aktionsgrupperna i städerna föreslår vi exempelvis att man talar om ”stadspartnerskap” när det handlar om lokalt ledd utveckling i städerna. Detta skulle göra det lättare att urskilja vilket slags område det handlar om samt att urskilja de finansiella strömmarna och vart de går. Vi rekommenderar samtidigt att man med utgångspunkt i Leader-programmets lyckade modell överväger en ny benämning för lokalt ledd utveckling och en attraktiv förkortning, som skulle kunna väcka intresse och som alla aktörer skulle kunna sluta upp bakom. Benämningen ingår som en fullvärdig del i kampanjen, och benämningen ”lokalt ledd utveckling” kan kvarstå ”som en fotnot” som ett namn på metoden.

2. Introduktion till problematiken: lokalt ledd utveckling och hur detta instrument uppstod (Leader-programmet) – historia, effekter, EU-institutionernas ståndpunkter

2.1 De grundläggande principerna i Leader-metoden, mervärdet och tillämpningen av dem i lokalt ledd utveckling:

2.1.1 En strategi med territoriell inriktning

För av ett mindre territoriums hållbara utveckling utgår programmet från områdets reella potential. Programmet beaktar dess tillgångar och svagheter och den utvecklingsstrategi som utarbetas svarar mot områdets verkliga behov. Området avgränsas på ett flexibelt sätt och inte enbart med hjälp av administrativa gränser.

2.1.2 En strategi nedifrån och upp

När man fattar beslut och fastställer strategins prioriteringar är det mycket viktigt att den lokala förvaltningen och lokalbefolkningen är delaktiga. Inriktningen på den lokala nivån är på så sätt den viktigaste av programmets sju punkter. Programmet syftar dock inte till att kringgå den nationella nivån, utan snarare till att främja utbyte mellan dessa två nivåer.

2.1.3 Lokala aktionsgrupper

Stödet till inrättande av lokala grupper är en viktig del av programmet. De lokala grupperna bör bestå av aktörer från de offentliga, privata och ideella sektorerna och leda till en dialog om vilken inriktning den lokala utvecklingen bör ha.

2.1.4 En innovativ strategi

Programmet stöder innovation. Syftet är att skapa nya produkter, processer, organisationer och marknader. Om de lokala grupperna ges så stor handlingsfrihet som möjligt kommer detta att främja innovation.

2.1.5 En integrerad strategi som omfattar flera sektorer

I programmet läggs fokus på integration av de olika sektorerna. Ambitionen är att samordna de ekonomiska, sociala och kulturella sektorerna och miljöfrågorna och att integrera dem i samlade projekt.

2.1.6 Bildande av nätverk

Programmet stöder inrättande av nätverk så att deltagarna kan utbyta erfarenheter. Nätverken är antingen institutionella, om de finansieras av kommissionen, eller mindre formella, om de inrättas på nationell, regional eller lokal nivå.

2.1.7 Samarbete

Samarbetet inom programmet omfattar dock inte bara utbyte av erfarenheter inom nätverken. De lokala grupperna kan samarbeta direkt om ett tematiskt projekt.

2.1.8 Aktivering av ett område

För att uppnå ett verkligt samarbete med invånarna i en region måste man inte bara informera dem utan också skapa ett klimat som stimulerar kommunikation och öka tilltron till att deras idéer kommer att bedömas och beaktas objektivt.

2.2 Regionkommittén anser att ”Lokalt ledd utveckling är av avgörande betydelse för en harmonisk utveckling av stads- och landsbygdsområden, eftersom den förstärker kapaciteten att skapa kopplingar till omgivande stadsnära områden och landsbygdsområden” (3).

2.3 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har utarbetat en rad yttranden om samarbete och deltagande i partnerskap, bl.a. dem som anges i fotnoterna nedan (4).

2.4 Europeiska kommissionen har gett ut material om genomförandet av lokalt ledd utveckling som utgår från erfarenheterna av Leader-metoden: ”Europeiska struktur- och investeringsfonderna – Vägledning för medlemsstater och programmyndigheter – Vägledning för stödmottagare – Vägledning om lokalt ledd utveckling för lokala aktörer” (5) och ”Guidance on Community-led Local Development in European Structural and Investment Funds” (vägledning om lokalt ledd utveckling inom ramen för struktur- och investeringsfonderna) (6).

2.5 Spridningen av dessa dokument bör göras mer effektiv inom ramen för en verkligt proaktiv informationsstrategi. Man måste också skapa ett forum där aktörerna i den lokalt ledda utvecklingen och de sakkunniga kan mötas, diskutera och jämföra de metoder som används i EU:s olika regioner. De faciliteter som behövs för verksamheten skulle exempelvis kunna tillhandahållas av EESK.

3. Lokala aktionsgrupper i landsbygdsområden och stöd till dem under perioden 2014–2020 – en offentlig budget under offentlig kontroll

3.1 Den lokala aktionsgruppen är den grundläggande enheten i Leader-programmet. Det är ett lokalt partnerskap med proportionell representation i fråga om både sektorer och insatsområden. De lokala aktionsgrupperna har status som juridiska personer och förfogar över ett antal förfaranden för förvaltning och beslutsfattande. Det sammanlagda antalet lokala aktionsgrupper i EU som får stöd genom landsbygdsutvecklingsprogram och andra åtgärder som t.ex. Leader uppgår till 2 402 och täcker 77 % av EU:s sammanlagda territorium (7), dvs. ungefär 90 % av landsbygden och mer än 50 % av EU:s befolkning (8).

3.2 Leader-metoden har visat sig vara så effektiv att den så långt det är möjligt bör utvidgas till alla EU:s landsbygdområden. Man måste också se till att reglerna för det internationella samarbetet mellan lokala aktionsgrupper från olika medlemsstater är kompatibla.

3.3 Bland de prioriteringar som föreslås i programmet för 2014–2020 kan man också nämna följande: a) Ungdomar på landsbygden – detta handlar om att få ut ungdomarna från stadskärnorna till landsbygdsområdena genom att på lämpligt sätt använda lokalt ledd utveckling, öka landsbygdsområdenas attraktionskraft för den unga generationen, stödja utvecklingen av och tillgången till informationsteknik samt främja utbildning. b) Lokal ekonomi – man måste ge stöd till den lokala ekonomin, småföretag som drivs av aktörer utanför jordbruket (t.ex. genom att blåsa liv i hantverk och mikroföretag) och små och medelstora företag. c) Socialt företagande – man måste förstärka det sociala företagandet på lokal nivå inom innovativa sektorer för att främja arbetstillfällen och hållbar (inom t.ex. turism, förnybara energikällor eller kultur- och idrottsaktiviteter). Det är viktigt att de lokala, nationella och europeiska aktörerna och övriga ekonomiska partner erkänner den sociala ekonomin som en viktig faktor för lokal ekonomisk och social utveckling. De europeiska institutionerna bör föreslå kampanjer för att framhålla den sociala ekonomins bidrag till den lokala utvecklingen. Man bör dessutom fastställa allmänna riktlinjer för att integrera de sociala företagen i partnerskap för lokal utveckling. EESK föreslår därför att man skapar kooperativ och andra sociala företag med hjälp av offentliga och privata rådgivningstjänster som får stöd av företagare och företagskuvöser på lokal nivå. EESK stöder främjandet av partnerskap mellan lokala sociala företag och lokala och regionala myndigheter i syfte att tillhandahålla nödvändiga tjänster (t.ex. i fråga om social integration och utbildning). d) Hälsosam livsmedelsproduktion och regionala produkter. e) Utveckling av teknisk infrastruktur (t.ex. anläggningar för rening av avloppsvatten, både i hushållen och fytorening). f) Övergång till ett hållbart koldioxidsnålt samhälle. Detta skulle kunna återspeglas i de indikatorer och mål inom lokalt ledd utveckling som hänger samman med hållbarhet, koldioxidutsläpp, motståndskraft och EU:s mål i fråga om hållbar utveckling och klimatförändringen samt FN:s mål för hållbar utveckling för 2015 och åtaganden i fråga om klimatförändringen. g) Ett effektivt utnyttjande av befintliga nätverk (t.ex. de nationella landsbygdsnätverken).

4. Stadsnära områden och lokala aktionsgrupper för fiske – specifika utmaningar

4.1 I de områden där stad och landsbygd ligger nära varandra finns det stort utrymme för en effektiv användning av lokalt ledd utveckling. Detta slags instrument gör det möjligt att reagera på förändringar i området och ta hänsyn till funktionella kopplingar i det. Kopplingarna mellan stad och stadsnära landsbygd är mycket starka och förtjänar en specifik strategi.

4.2 De stadsnära områdena uppvisar specifika problem (utmaningar) som kan lösas med hjälp av lokalt ledd utveckling. Till de grundläggande utmaningarna hör att skapa hållbar rörlighet, bygga samhällen med social sammanhållning och fastställa prioriteringar för hur marken ska användas. Stadsnära områden är områden runt städer med över 25 000 invånare. Här bör man nämna OECD:s och kommissionens gemensamma forskningsprojekt ”Rurban”, som syftar till att kartlägga och bedöma de formella och informella partnerskapen mellan stad och landsbygd och deras bidrag till den lokala utvecklingen (9).

4.3 Sedan 2007 har lokal utveckling även använts inom Europeiska fiskerifonden för att stödja en hållbar utveckling av fiskesamhällena genom lokala aktionsgrupper för fiske.

5. Stadsområden – att engagera invånarna och se till att lokalt ledd utveckling finansieras

5.1 Det finns ingen entydig definition av stadsområden, men vi utgår från de regler och det bruk som återfinns på nationell och lokal nivå. I landsbygdsområdena används ett kriterium för hur stor en stad får vara: antalet invånare får inte överstiga 25 000. Detta kan också tillämpas analogt på stadsområden (genom att man fastställer gränsvärden: minst 10 000 invånare och högst 1 50 000 invånare). Den offentliga förvaltningen skulle representeras av företrädare med befogenhet i området i fråga, i bästa fall från både den centrala stadsförvaltningen och en eller flera stadsdelsförvaltningar (från t.ex. ett visst kvarter, ett område med en hög grad av social utestängning och delar av staden som är drabbade av ett visst slags problem).

5.2 Som källa till inspiration kan man använda de erfarenheter som vissa städer har skaffat sig genom att delta i det operativa programmet Urbact II och den europeiska plattformen för kunskapsutveckling (10) (och inom kort plattformen för stadsutveckling) (11). Man bör också nämna erfarenheterna från Transition Towns (omställningsstäder) och Permaculture communities, där flera tusentals lokalsamhällen i hela EU med framgång har främjat hållbar lokalt ledd utveckling.

5.3 Tjugo års erfarenheter på landsbygden innebär också att städerna kommer att lära sig av landsbygden, till en början t.ex. under en övergångsperiod som sedan utvärderas. Med hjälp av sakkunniga och någon typ av mentorskap kommer man i praktiken alltså att kunna verka för en lyckad överföring av denna metod.

5.4 Redan under programplaneringsperioden 2007–2013 inrättade man i städerna rådgivande organ i form av lokala Urbact-stödgrupper som deltog i utarbetandet av lokala aktionsplaner. Till skillnad från Leader-metoden och lokalt ledd utveckling handlade det dock om förhållandevis lösa rådgivande grupper av sakkunniga utan några stränga krav på att olika sektorer fanns representerade. Dessa gruppers sammansättning berodde på den tematiska inriktningen på projektet i fråga. Det operativa programmet Urbact II gav inget finansiellt stöd till de lokala stödgrupperna. För att öka effektiviteten i partnerskapsprincipen också i stadsområden bör man inrätta partnerskap som grundar sig på lokalt ledd utveckling och har tillräckliga finansiella medel för att fungera. ”Denna strategi kan också tillämpas i stadsområden och i små och medelstora städer och deras funktionella områden i deras roll som lokala och infraregionala centrum (12) .”

5.5 När det gäller de problem som behandlas i städerna kan olika operativa program vara ett lämpligt instrument för att finansiera pilotprojekt genom lokalt ledd utveckling. Vi föreslår därför att lokalt ledd utveckling och de strategier som denna utmynnar i inom pilotprogrammen används för finansieringen i städerna (t.ex. på miljöområdet, för skydd av kulturminnesmärken och kulturarv m.m.) (13).

5.6 Exempel på bästa praxis av att utveckla städer genom partnerskapsstrategin bör samlas in från olika medlemsstater och skulle kunna ingå i den studie som nämns i punkt 1.10. Den uppförandekod som har utarbetats – ”Partnerskapsprincipen i samband med utnyttjandet av de EU-fonder som omfattas av den gemensamma strategiska ramen – inslag i en europeisk uppförandekod för partnerskap” (14) – kan också fungera som vägledning för arbete i partnerskap.

6. Hur ska man uppnå en heltäckande och mer frekvent användning av lokalt ledd utveckling?

6.1 Lokalt ledd utveckling ska hjälpa allmänheten att utveckla sina kommuner och städer på ett meningsfullt och hållbart sätt. Medborgarna kan genom lokalt ledd utveckling direkt delta i arbetet med att höja livskvaliteten i sina samhällen. Det handlar om reell tillväxt för alla med synliga resultat på lokal nivå. När man inför lokalt ledd utveckling måste man naturligtvis avsätta medel för kapacitetsuppbyggnad så att alla partner kan fungera som sådana och inte bara som observatörer och så att de aktivt kan delta i ett horisontellt partnerskap i enlighet med principen om flernivåstyre Man måste också stödja coachning och mentorskap (dvs. utbildning) från mer erfarna aktörer och sakkunniga. Detta förslag bör både analysera och förklara orsakerna till effektiviteten och framgången i Leader-strategin och motivera varför lokalt ledd utveckling som metod bör utvidgas till alla program inom de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att sammanhållningspolitiken blir framgångsrik.

6.2 Där man ännu inte börjat använda metoden bör man använda en halvtidsutvärdering för att sätta i gång de europeiska struktur- och investeringsfonderna för 2014–2020.

6.3 En viktig aspekt är utbytet av expertkunskaper mellan näringslivets och arbetsmarknadens organisationer, företrädare för det civila samhället och lokala, regionala och nationella myndigheter. Detta utbyte bör främjas från alla håll.

6.4 Utformningen av strategier för lokalt ledd utveckling kräver viss tid. Det är dock viktigt att man under perioden i fråga har tillräckligt med tid för att genomföra dem, och tillräckligt stor budget för att finansiera de olika åtgärderna. Alltför långa förberedelser utan effekt på fältet (i form av projekt som genomförs) och en snabbare finansiering av åtgärder (eftersom tidsfristen för utnyttjandet närmar sig) väcker misstro mot detta instrument.

6.5 Andra problem som man måste ta itu med för att lokalt ledd utveckling ska tillämpas korrekt är byråkratin, de alltför stora administrativa hindren, den sena återbetalningen av kostnader och förfinansieringen av projekten med egna medel eller lån som slutmottagarna måste betala räntorna på. I detta sammanhang skulle man kunna överväga modeller för gräsrotsfinansiering, offentlig-privat finansiering och medverkan av banksektorn, med statlig garanti.

6.6 Vid sidan av kommissionens bestämmelser inför medlemsstaterna oombedda ofta andra bestämmelser för sin egen ”nationella” byråkrati. Dessa försvårar i hög grad användningen av bidrag och avskräcker de sökande genom sin komplexitet och sina möjliga effekter. Vissa nationella myndigheter försöker också att minimera kostnaderna för aktiviteter i territorierna och för administrationen av mindre lokala aktionsgrupper, men detta kan leda till en funktionskris för hela systemet.

6.7 EESK efterlyser utbildning av utbildare: Utbildning av nationella och regionala aktörer bör ges i form av tekniskt stöd i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) nr 1303/2013, som innehåller de allmänna bestämmelserna. Man måste också skapa förutsättningar för att på ett effektivt sätt kunna inrätta och utnyttja regionala, nationella och internationella nätverk, förutsatt att arbete i nätverk ger ett betydande mervärde.

6.8 Man bör samla in exempel på bästa praxis från olika medlemsstater som skulle kunna ingå i den studie som nämns i punkt 1.10.

Bryssel den 11 december 2014. Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Henri MALOSSE

(1) I förordning (EU) nr 1303/2013 om gemensamma bestämmelser fastställs för perioden 2014–2020 tre olika integrerade strategier. Lokalt ledd utveckling är en av dessa, tillsammans med integrerade territoriella investeringar (ITI) och gemensamma handlingsplaner.

(2) Det vill säga ställa krav på och se till det råder lika villkor i EU:s olika medlemsstater för hur instrumentet för lokalt ledd utveckling ska fungera, i enlighet med principerna för strategin och med hänsyn till nationella och regionala särdrag.

(3) Yttrande från Regionkommittén om ”Lokalt ledd utveckling”, EUT C 17, 19.1.2013, s. 18.

(4) Yttranden från EESK: ”Styrelseformer och partnerskap på nationell och regional nivå och grunden för regionalpolitiska projekt”, EUT C 77, 31.3.2009, s. 143; ”Sammanhållningspolitikens strategier och program för programperioden 2007–2013”, EUT C 228, 22.9.2009, s. 141; ”Ett effektivt partnerskap i förvaltningen av sammanhållningsprogrammen”, EUT C 44, 11.2.2011, s. 1.; ”Sammanhållningspolitikens roll och prioriteringar inom Europa 2020-strategin”, EUT C 248, 25.8.2011, s. 1.; ”Hur regionalpolitiken kan bidra till smart tillväxt i Europa”, EUT C 318, 29.10.2011, s. 82; ”Leader – ett instrument för lokal utveckling”, EUT C 376, 22.12.2011, s. 15.; ”Allmänna bestämmelser för Europeiska strukturfonderna”, EUT C 191, 29.6.2012, s. 30.

(5) http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_clld_local_actors_sv.pdf

(6) http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_clld_local_actors_sv.pdf

(7) Europeiska nätverket för landsbygdsutveckling, grafisk information om Leader.

(8) Se Depoele, van L.,”Local development strategies in the EU”, The Case of LEADER in Rural Development (Strategier för lokalt ledd utveckling, exemplet Leader inom ramen för landsbygdsutvecklingen), s. 4: http://www.eurolocaldevelopment.org/wp-content/uploads/2013/03/local_development_strategies_in_the_eu-.pdf

(9) http://www.oecd.org//regional/rurbanrural-urbanpartnerships.htm

(10) www.eukn.org

(11) http://www.emi-network.eu/Sharing_knowledge/News_on_EU_policy/Cohesion_Policy_2014_2020_negotiations_about_the_urban_dimension

(12) Polska stadsförbundet, januari 2014, http://ldnet.eu/CLLD+in+urban+areas

(13) Vid sidan av lokalt ledd utveckling är integrerade territoriella investeringar ett annat lämpligt integrerat verktyg. Om dessa verktyg tillämpas samtidigt kommer det att leda till synergieffekter.

(14) http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/strategic_framework/swd_2012_106_sv.pdf