EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 15.11.2011 
SEK(2011) 1355 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
Följedokument till 
Förslag till förordning 
om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut  
 
och 
 
Förslag till direktiv 
 
om ändring av direktiv 2009/65/EG om samord ning av lagar och andra författningar 
som avser företag för kollektiva investeringar  i överlåtbara värdepapper (fondföretag) 
och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder  
{KOM(2011) 747 slutlig} 
{SEK(2011) 1354 slutlig}  
 
SV 1   SV ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
Följedokument till 
Förslag till förordning 
om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut  
 
och 
 
Förslag till direktiv 
 
om ändring av direktiv 2009/65/EG om samor dning av lagar och andra författningar 
som avser företag för kollekti va investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) 
och direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder  
INLEDNING  
Förordning (EG) nr 1060/2009 om  kreditvärderingsinstitut1 trädde i kraft den 7 december 
2010. I den fastställs uppföranderegler för kredit värderingsinstitut. Vidare antogs den 11 maj 
2011 en ändring av förordningen om kreditvärderingsinstitut2 som ger Europeiska 
värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma)3 exklusiva tills ynsbefogenheter över 
kreditvärderingsinstitut som är registrerade i EU i syfte att centralisera och förenkla tillsynen 
på EU-nivå. 
Det finns dock ett antal olösta frågor som rör kreditvärderingsverksamheten. Användningen 
av kreditbetyg behandlas exempelvis inte i gä llande förordning om kreditvärderingsinstitut. 
Nödvändigheten att ta itu med vissa olösta fr ågorna bekräftades i samband med det samråd4 
som kommissionen genomförde  och de rundabordssamtal5 som kommissionen anordnade i 
juni 2011. Risken för att finans marknadsaktörerna i alltför stor  utsträckning fö rlitar sig på 
kreditbetyg, den höga koncentrationsnivån på  kreditvärderingsmarknaden och i viss mån 
kreditvärderingsinstitutens ersättning ssystem utgör de största problemen. 
Även om det finns ett antal mindre kreditvärder ingsinstitut domineras marknaden av tre stora 
företag (Fitch, Moody's och Standard & Poors) som har en sammanlagd global 
                                                 
1 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1060/2009 av den 16 september 2009 om 
kreditvärderingsinstitut, EUT L 302, 17.11.2009. 
2 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 513/2011 av den 11 maj 2011 om ändring av 
förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut, EUT L 145, 31.5.2011. 
3 Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska vä rdepappers- och marknadsmyndigheten) (Esma) 
inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010, EUT L 331, 
15.12.2010, s. 84. 
4 Offentligt samråd om kreditvärderingsinstitut som inleddes av Europeiska kommissionen den 
5 november 2010 och avslutades den 7 januari 2011. Mer än 100 svar kom in. 
5 Rundabordssamtal om kreditvärderingsinstitut anordnat av Europeiska kommissionen den 6 juli 2011. 
 
SV 2   SV marknadsandel på över 95 %6. Tillträdet till marknaden begrän sas på grund av de betydande 
stordriftsfördelarna inom sektorn samt kreditvärderingsinstitutens anseende – som är av avgörande betydelse. De särskilda egenskaper som är betecknande för vissa betygskategorier, 
däribland kreditbetyg på statspapper, behandlas inte heller på ett tillfredsställande sätt. Kreditvärderingsinstituten har framför al lt i samband med dagens euroskuldkris
7 kritiserats på 
grund av bristande transparens och kvaliteten på kreditbetyg på statspapper. En skärpning av 
EU:s regelverk för kreditvärderingsinstitut har diskuterats för att råda bot på denna kritik. Gällande förordningen om kreditvärderingsi nstitut behandlar inte heller på ett 
tillfredsställande sätt intressekonflikter so m sammanhänger med aktieägarstrukturen i 
kreditvärderingsinstitut eller in stitutens civilrättsliga ansvar.  
P
ROBLEMFORMULERING  
Problemen som beskrivs i nedanstående avsnitt kan indelas i sex huvudområden:  
• Alltför stor förlitan på externa kreditbetyg, vilket resulterar i en destabiliserande 
tröskeleffekt, så kallad ”cliff effect”8, på kapitalmarknaderna. 
• Tröskel- och spridningseffekter  på grund av ändring av kreditbetyg på statspapper.  
• Begränsat urval och begränsad konkurre ns på kreditvärderingsmarknaden. 
• Otillräckliga möjligheter att få sin sak prövad för användare av kreditbetyg som 
drabbas av förluster till följd av ett fe laktigt kreditbetyg som utfärdats av ett 
kreditvärderingsinstitut som inte fö ljt bestämmelserna i förordningen om 
kreditvärderingsinstitut. 
• Eventuell avsaknad av oberoende hos kreditvärderingsinstitut på grund av 
intressekonflikter till följd av modellen ”em ittenten betalar”, ägarstrukturer och det 
faktum att samma kreditvärderingsinstitut anlitats under lång tid.  
• Kreditvärderingsmetoder och -processer  som inte är tillräckligt säkra. 
                                                 
6 Finance – FAZ.NET, S & P, Moody’ s and Fitch: Brussels’ battle against the rating oligopoly, June 
2011. Finns på http://fin ancesjournal.com/finances/moodys-fitc h-brussels-battle-r ating-oligopoly-
5972.html. 
7 En beskrivning och detaljerad analys av euroskuldskrisen finns i bilaga VI till konsekvensanalysen. 
8 En destabiliserande tröskeleffekt, så kallad ”cliff effect”, är plötsliga ager anden som utlöses av en 
sänkning av kreditvärdigheten under en viss tröskel, där nedgraderingen av ett enda värdepapper kan få 
en oproportionerlig kaskadeffekt. 
 
SV 3   SV  
Requirements to use external credit ratings in legislation
Excessive use of external ratings for internal risk 
management 
Lack of transparency on the sovereign rating process Investment strategies directly linked to ratings 
Insufficient information on structured finance products 
Insufficient objectivity and completeness of the sovereign 
rating process 
Inappropriate timing of ratings publication 
High market concentration in the credit rating market 
Potential conflicts of interest due to ownership structure
Potential conflicts of interest due to the "issuer-pays" modelLack of civil liability regimes in some Member States High barriers of entry into the market of credit ratings 
Lack of comparability of ratings 
Risk of regulatory arbitrage Overreliance on external 
ratings leading to 
procyclicality and "cliff" 
effects in capital markets 
 
 
 
 
Risks to  
market stability 
 
Low confidence 
in financial 
market 
 
Undermined 
investor 
confidence 
 
Undermined 
ratings quality  Contagion effects of 
sovereign debt rating 
changes 
 
Limited choice and 
competition in the 
credit-rating market 
Insufficient 
right of 
redress for 
investors 
Undermined independence 
of credit rating agencies 
Insufficient communication and transparency of ratings and 
their underlying methodologies  
Inappropriate timing of ratings publication Insufficiently sound credit rating 
methodologies and processes 
 Problem drivers Global problems Consequences 
 
Figur 1.  Problemträd  
 
SV 4   SV SUBSIDIARITET  
Enligt subsidiaritetsprincipen (a rtikel 5.3 i EUF-fördraget) ska åtgärder vidtas på EU-nivå 
endast om och i den mån som målen för den plan erade åtgärden inte i tillräcklig utsträckning 
kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av den planerade åtgärdens omfattning 
eller verkningar, bättre kan uppnås på unions nivå. Även om samtliga ovannämnda problem 
har viktiga konsekvenser för varje enskild medlem sstat är det först i ett gränsöverskridande 
perspektiv som de totala effekterna kan urskiljas. Detta beror på att kreditbetyg kan tilldelas i ett land för finansiella instrument som utfärdas  i ett annat land. Åtgärd er som vidtas på det 
nationella planet kan därför bl i verkningslösa eftersom kreditb etyg som utfärdas i ett annat 
EU-land eller tredjeland kan tilldelas och anvä ndas även fortsättningsvi s. Om inga åtgärder 
vidtas på EU-nivå kan nationella åtgärder fö r kreditriskbedömning komma att kringgås eller 
bli verkningslösa. Således kan eventuella ytterligare åtgärder som avser kreditvärderingsinstitut därför  bäst vidtas genom gemensamma insatser. Med hänvisning till 
subsidiaritetsprincipen är det därför lä mpligt att åtgärder vidtas på EU-nivå. 
MÅL OCH POLITISKA HANDLINGSALTERNATIV  
Det allmänna målet för förslaget är att minska  risken för att den fi nansiella stabiliteten 
påverkas och att återvinna investerarnas oc h andra marknadsaktörers förtroende för 
finansmarknaderna och kreditbetygens kvalitet. De politiska handlingsalternativ som 
presenteras i detta avsnitt syftar till att ta itu med problemen och att uppnå motsvarande mål. 
De handlingsalternativ som föredras med avsee nde på effektivitet och resultat har markerats 
med fet stil.  
Politiska handlingsalternativ för att minska tröskeleffekternas inverkan9 på finansinstitut och 
finansmarknader genom minskad förlitan på externa kreditbetyg  
Politiska handlingsalternativ  
1. Ingen förändring av politiken.  
2. Minskad förlitan på externa kreditbetyg genom ökad intern riskhantering och främjande av interna 
kreditvärderingsmodeller för regleringsändamål.  
3. Krav på att kreditinstitut, värdepappersföretag, försäkringsfö retag och återförsäkringsföretag använder flera kreditbetyg.  
4. Kontinuerlig förbättring av upplysningsplikten för emittenter av strukturerade finansiella produkter.  
Konsekvensanalysen visar att åtgärder för att förbättra intern kreditriskhantering, 
användningen av interna modeller för regleri ngsändamål och framför allt förbättrad 
information från emittenter om strukturerade finansiella produkter är i dagsläget de mest 
kostnadseffektiva alternativen. Högkvalitativa kr editbetyg är till hjälp och ska användas även 
fortsättningsvis. Det är dock viktigt att främja utvecklingen av interna 
kreditvärderingsmöjligheter hos företag med til lräckliga resurser. Därför bör man – i linje 
med FSB:s (rådet för finansiell stabilitet) princi per – se till att principen om att förhindra 
alltför stor förlitan på kreditbetygen gäller i a lla fall och för alla finansmarknadsaktörer. Det 
första åtgärdspaketet, som syftar till att förhindr a att man i alltför stor ut sträckning förlitar sig 
på kreditbetyg, ingår i kommissione ns nya förslag till ändring av  kapitalkravsdirektivet (CRD 
IV)10. I dagsläget är behovet av anpassning störst när det gä ller företag för kollektiva 
                                                 
9 Tröskeleffekter är plötsligt agerande som utlöses av en sänkning av kreditvärdigheten under en viss 
tröskel, då sänkningen av ett enda värdepappe r kan få en oproportionerlig kaskadeffekt. 
10 KOM(2011) 453 slutlig. 
 
SV 5   SV investeringar i överlåtbara värdepapper (fondf öretag) och alternativ a investeringsfonder. 
Användning av mer än ett kreditb etyg för strukturerade finansiella produkter skulle kunna 
minska kreditbetygens betydelse vid vä rdering av dessa komplexa produkter.  
Huvudalternativen överensstämmer med intressenternas uppfattning om att ett avskaffande av 
de regler som leder till automatisk förlitan på kr editbetyg endast utgör ett första steg och leder 
inte till en snabb lösning. Att på ett lämpligt sätt ersätta dagens exte rna kreditbetyg kommer 
inte att bli lätt har intresse nterna konstaterat. Användningen av marknadsmått i stället för 
kreditbetyg har av många intres senter, däribland bran schorganisationer och regeringar, ansetts 
alltför procykliskt och volatilt men skulle kunna  användas i kombination med andra åtgärder. 
Vissa intressenter, framför allt emittenter, har förkastat förslaget om att använda mer än ett kreditbetyg i syfte att förhindra att man i alltför  stor utsträckning förlitar sig på kreditbetyg, 
medan en del mindre kreditvärderingsinstitut välkomnade en sådan utveckling. 
Politiska handlingsalternativ för att minska  riskerna för spridnings effekter i samband med 
ändrade kreditbetyg på statspapper 
Politiska handlingsalternativ  
1. Ingen förändring av politiken . 
2. Kräva att kreditvärderingsinstitut offentliggör en fullständig utvärderingsrapport om kreditbetyg på statspapper och 
personalfördelning  
3. Kräva att kreditvärderingsinstitut offentliggör kreditbetyg på statspapper efter handeln på handelsplatser i EU.  
4. Kräva att kreditvärderingsinstitut oftare utfärdar kreditbetyg på statspapper.  
5. Utöka Esmas befogenheter att säkerställa att kreditvärderingsmetoderna uppfyller de rättsliga kraven.  
6. Kräva att (EU-) länderna offentliggör standardiserade uppgi fter om ekonomiska resultat  för kreditvärderingsändamål.  
7. Ge Esma befogenhet att i undantagsfall tillfällig t begränsa eller förbjuda kreditbetyg på statspapper.  
8. Uppmuntra en befintlig, oberoende EU-struktur eller ett helt nytt europeiskt kreditvärderingsinstitut att utfärda kreditbety g. 
9. Förhindra kreditbetyg på statspapper.  
I konsekvensanalysen har man fö reslagit nio altern ativ för att mildra de risker för 
marknadsstabiliteten som kreditbetygen på st atspapper ger upphov till, varav fem framstår 
som de mest lämpliga. Man föreslår att kredit värderingsinstituten offentliggör fullständiga 
utvärderingsrapporter om kreditbetyg på statpa pper (alternativ 2). Denna åtgärd har vunnit 
stöd hos vissa regeringar och intr essenter inom branschen. Kr editbetyg på statspapper bör 
utfärdas oftare (alternativ 4) och Esma bör ges nödvändiga befogenheter för att säkerställa att 
metoderna är förenliga med förordningen. Vidare bör Esma ha möjlighet att tillfälligt förbjuda 
kreditbetyg på statspapper i väldefinierade  undantagsfall (alternativen 5 och 7). Vissa 
intressenter har dock ställt sig negativa till detta förslag. I konsekvensanalysen gör man vidare bedömningen att kreditbetyg på statspapper lämpligen bör offe ntliggöras efter handeln på 
handelsplatser i EU (alternativ 3). Det konsta teras vidare att det ur marknadssynpunkt av 
objektivitets- och trovärdighetsskäl inte vor e lämpligt att använda sig av en befintlig, 
oberoende EU-struktur eller att inrätta ett helt nytt europeiskt kreditvärderingsinstitut för att utfärda kreditbetyg på statspapper. Många intr essenter ställde sig tveksamma till i vad mån 
sådana kreditbetyg vore tillförlitliga. 
 
SV 6   SV Politiska handlingsalternativ för att förbättra förhållandena  på kreditvärderingsmarknaden i 
syfte att förbättra kreditbetygens kvalitet  
Politiska handlingsalternativ  
1. Ingen förändring av politiken.  
2. Främja framväxten av ett nätverk av små och medelstora kreditvärderingsinstitut.  
3. Främja framväxten av ett nytt europeiskt kreditvärderingsinstitut.  
4. Harmonisera kreditbedömningsskalorna för att lättare kunna jämföra olika kreditvärderingsinstituts betyg.  
5. Införa ett europeiskt kreditindex (Eurix).  
6. Kräva att kreditvärderingsinstitut utfärdar gemensa mma kreditbetyg inom ramen för kreditvärderingskommittén.  
7. Förbjuda att stora kreditvärderingsinstitut förv ärvar små och medelstora kreditvärderingsinstitut.  
8. Införa tillfälliga tak för kredi tvärderingsinstitut ens marknadsandelar.  
9. Kräva att kreditvärderingsinstitut offentliggör prissättni ngen av kreditbetyg och garanterar att priserna är icke-
diskriminerande och kostnadsbaserade.  
I konsekvensanalysen diskuteras  ett flertal alternativ för att förbättra villkoren på 
kreditvärderingsmarknaden i syfte att minska beroendet av kreditvär deringsinstituten och 
förbättra kreditbetygens kvalitet. Större tran sparens (alternativen 5 och 9) och bättre 
möjligheter att jämföra kreditbety g (alternativ 4) är  de kostnadseffektiva alternativen. Ett 
nätverk med små och medelstora kreditvärderings institut ses som ett br a alternativ för att 
förenkla tillträdet till marknaden. Inrättandet av ett offentligt snarare än ett privat europeiskt 
kreditvärderingsinstitut har inte setts som ett prioriterat alternativ. Ett stort antal intressenter 
ställde sig negativa till  en sådan åtgärd. Ett förbud mot att stora kreditvärderingsinstitut 
förvärvar små och medelstora kreditvärd eringsinstitut vore nödvä ndigt för att övriga 
huvudalternativ ska fungera på et t tillfredsställande sätt, bl and annat för att garantera 
kreditvärderingsinstitutens oberoende. Emellertid  vore enbart ett sådan förbud inte tillräckligt 
för att ändra marknadsstrukturen och skulle  kunna kringgås av kred itvärderingsinstituten. 
Politiska handlingsalternativ för att säkerst älla investerares rätt att få sin sak prövad  
Politiska handlingsalternativ  
1. Ingen förändring av politiken.  
2. Införa civilrättsligt ansvar för kred itvärderingsinstitut i EU-lagstiftningen.  
3. Säkerställa på nationell nivå kreditvärderingsinstitutens civilrättsliga ansvar gentemot användare av kreditbetyg.  
För att säkerställa att investerare har rätt att få sin sak prövad rekommenderas alternativ 3 i 
konsekvensanalysen. Därmed införs en allmän sk yldighet att kreditvärder ingsinstitut påtar sig 
civilrättsligt ansvar. Det finns en allm än uppfattning bland intressenterna 
(kreditvärderingsinstituten undantag na) att det bör vara möjliga at t vidta civilrä ttsliga åtgärder 
gentemot kreditvärderingsinstitut, dock enbart  i händelse av bedräglig avsikt eller grov 
oaktsamhet. 
Politiska handlingsalternativ för att förbättr a kvaliteten på kreditbetyg genom att stärka 
kreditvärderingsinstitutens oberoende och främ ja pålitliga kreditvärderingsprocesser och -
metoder. 
Politiska handlingsalternativ  
1. Ingen förändring av politiken.  
2. Kräva att investerare betalar för kredi tbetyg (modellen ”investeraren betalar”).  
 
SV 7   SV 3. Kräva att handelsplatser inrättar och admin istrerar modellen ”handelsplatsen betalar”.  
4. Kräva att urvalet av kreditvärderings institut görs av en oberoende styrelse.  
5. Införa rotationsregler för kreditvärderingsinstitut som anlitas av en emittent för att betygsätta dennes egna 
produkter och värdera emittenten.  
6. Införa särskilda krav på kreditvärderingsinstituts oberoende och objektivitet i förhållande till aktieägarna.  
7. Skärpa kraven om offentliggörande av kreditvärderingsmetoder.  
8. Kräva att kreditvärderingsinstitut i god tid informerar emittenter om offentliggörandet av kreditbetyg.  
I konsekvensanalysen föreslås åtta alternativ fö r att öka kreditvärderingsinstitutens oberoende. 
Andra modeller som skulle kunna vara altern ativ till modellen ”emitte nten betalar” kan 
medföra intressekonflikter. Kommissionen komme r dessutom att fortsatt följa upp huruvida 
kreditvärderingsinstitutens ersättningsmodeller är adekvata och överlämna en rapport om 
detta till Europaparlamentet och rådet sena st den 7 december 2012 i enlighet med artikel 39.1 
i förordningen om kreditvärderingsinstitut. De alternativ som förordas i konsekvensanalysen 
omfattar åtgärder för att ytterligare minska ri skerna för bristande oberoende vid tillämpning 
av modellen ”emittenten betalar”. Många intre ssenter ansåg att de risker som följer av 
modellen ”emittenten betalar” är hanterbara . Därför rekommenderas i konsekvensanalysen 
obligatorisk rotation av kreditvärderingsinstitut (alternativ 5). Detta i nnebär bland annat krav 
på att olika kreditvärderingsinstitut betygsätte r emittenter och deras produkter (inte tillämpligt 
i samband med statspapper), samt regler för att hantera ägarintressen (alt ernativ 6). Regler om 
transparens och offentliggörande av kreditbetyg  hör till huvudalternativen (7 och 8) för att 
hantera intressekonflikter och förb ättra kreditbetygens kvalitet . Dessa åtgärder, i synnerhet 
obligatorisk rotation för kreditvärderingsi nstitut, kan dock enbart fungera om 
marknadsvillkoren främjar tillväxten av små kreditvärderingsinstitut och gör det möjligt för nya aktörer att komma in på kreditvärderingsmarknaden. 
PAKTETS TOTALA EFFEKTER  
Samlade effekter och synergier 
I detta avsnitt redogörs för de samlade effekterna av genomförandet av paketets 
huvudalternativ. De politiska handlingsalternativen  har utarbetats med det övergripande målet 
i sikte att minska riskerna för att den finansiel la stabiliteten påver kas och återvinna 
investerarnas och andra marknadsaktörers förtroende för finansmarknaderna och 
kreditbetygens kvalitet.  
Dessa huvudalternativ väntas förh indra att man i alltför stor utsträckning förlitar sig på 
externa kreditbetyg genom att minska betygens  betydelse i lagstiftningen om finansiella 
tjänster. Därmed förväntas kreditinstitutens, fö rsäkringsföretagens, investeringsfondernas och 
kapitalförvaltningsbolagens anvä ndning av externa kreditbetyg a tt minska. Det alternativ som 
innebär att det ställs större krav på att emittenten offentliggör uppgifter om de värden som 
ligger till grund för strukturerade finansiella produkter väntas hjäl pa investerarna att göra en 
egen kreditriskbedömning i stället för att bara förlita sig på externa kreditbetyg. 
Detta kommer även att förbättra transparensen och kvaliteten på kreditbetyg på statspapper 
genom att de underliggande uppgifterna kontrolle ras i samarbete med länderna. En första 
åtgärd är att kreditv ärderingsinstituten måste kontroller a med länderna at t uppgifterna är 
korrekta för att förhindra eventuella misstag  i fråga om kreditbetyg på statspapper. 
Offentliggörandet av den fullständiga utvärd eringsrapport som åtföljer kreditvärderingen 
kommer att öka transparensen och förbät tra kreditbetygens kvaliteten. Genom att 
offentliggöra kreditbetygen på statspapper efte r handeln på EU:s ha ndelsplatser kan alla 
 
SV 8   SV marknadsaktörer få tillgång till de nya kreditbe tygen före det att hande ln på handelsplatserna 
inleds, vilket skulle kunna förhindra stö rre marknadsstörningar. För att minska 
spridningseffekterna av en nedskrivning av kred itbetyg på statspapper skulle Esma i särskilda 
situationer som fastställs i förordningen ges befogenhet att tillfälligt förbjuda kreditbetyg på statspapper. En sådan åtgärd får enbart vidtas tillfälligt, i undantagsfall och på ytterst strikta villkor. 
Huvudalternativen förväntas även förbättra urva let och kreditvärderings branschens struktur. 
Små och medelstora kreditvärderingsinstitut sk ulle uppmuntras till informationsutbyte, vilket 
skulle kunna underlätta nya marknadsaktörers tillträde till kreditvä rderingsmarknaden och 
utvidga tjänsteutbudet. Vidare skulle en jämförelse av olika kreditvärderingsinstituts 
kreditbetyg kunna underlättas genom gemensamma standarder för bedömningsskalor och ett 
europeiskt kreditindex (Eurix). Ökad transparen s i fråga om prissättning och avgifter skulle 
inte enbart öka konkurrensen inom kreditvärder ingsbranschen utan även göra det möjligt för 
Esma att på ett effektivt sätt övervaka eventu ella intressekonflikter som hänför sig till 
modellen ”emittenten betalar”. Kravet på att kr editvärderingsinstituten måste rotera skulle 
vidare avsevärt minska risken för att det skapas alltför förtroliga relationer och att 
kreditvärderingsinstitutens oberoende äventyra s genom långvariga affä rsrelationer mellan ett 
kreditvärderingsinstitut och en emittent. Det sk ulle dessutom få mycket positiva effekter på 
urvalet inom kreditvärderingsbranschen genom att mindre kreditvärderingsinstitut får fler 
affärsmöjligheter. 
Huvudalternativet för investerarskyddet skulle sä kerställa att investerare får möjlighet att få 
sin sak prövad gentemot kreditvärderingsinstituten. Detta skulle också uppmuntra kreditvärderingsinstituten till att efterlev a bestämmelserna och tilldela högkvalitativa 
kreditbetyg. 
Genom kravet på att emittenterna tillämpar ett rotationssystem när det anlitar 
kreditvärderingsinstitut blir  kreditbetygen mer oberoende. Ri sken för intressekonflikter 
kommer ytterligare att minskas genom kravet på att kreditvärderingsinstitut inte samtidigt ska kunna tillhandahålla begärda kreditbetyg för en  emittent och dennes produkter. Förbättrad 
ägarstruktur inom kreditvärderingsinstituten kommer dessutom att öka oberoendet. Vidare skulle transparensen och kreditbetygens kval itet förbättras genom skärpta regler om 
offentliggörande av kreditvärderingsmetoder och införande av ett förfarande för utveckling 
och godkännande av kreditbedömningsmet oder – inklusive ett krav på att 
kreditvärderingsinstitut ska meddela oc h motivera skälen till ändringar i deras 
kreditbedömningsmetoder. Slutlig en kommer kreditbetygens kvali tet att förbättras genom att 
kreditvärderingsinstituten blir skyldiga att i god tid informera emittenter om offentliggörandet 
av kreditbetyg. 
Byråkrati och efterlevnadskostnader 
Finansföretag kommer att få ök ade kostnader på grund av kraven på förbättrad intern 
riskhantering och användning av interna kredit värderingsmodeller för rättsligt föreskrivna 
sammanhang. För finansbranschen som helhet kommer kostnaderna  att bli stora, men rimliga 
för de enskilda finansföretagen. Emittenterna kommer också att drabba s av ökade kostnader 
på grund av skärpta krav på offentliggöra nde. Totalt kommer kostnaderna att uppgå till 
1,7 miljoner euro i engångskostnader och 1,92 miljoner i årliga kostnader. 
Vissa alternativ som syftar till att mildra spridningseffekterna i samband med att kreditbetyg 
på statspapper utfärdas kommer också att resultera i ökade återkommande 
 
SV 9   SV efterlevnadskostnader för kreditvärderingsinstituten. Dessa kommer att uppgå till 
3,27 miljoner euro per år för branschen. 
Konkurrensförbättrande åtgärder kommer inte at t nämnvärt öka kreditvärderingsinstitutens 
kostnader (kreditvärderingsbran schens årliga efterlevnadskost nader förväntas uppgå till cirka 
1,38 miljoner euro). Kostnaderna hänför sig utes lutande till främjandet ett nätverk av små och 
medelstora kreditvärderings institut som kan komma att uppgå till 0,9 miljoner och 
1,95 miljoner euro per år. Kommissionen unders öker möjligheterna ti ll EU-finansiering. 
Vad beträffar kreditvärderingsinst itutens civilrättsliga ansvar ge ntemot investerarna väntas 
detta alternativ leda till kostnader för efterl evnaden av lagstiftninge n, eftersom instituten 
måste teckna försäkringar eller, om det inte finns möjlighet att teckna försäkringar, bygga upp 
en finansiell buffert för att kunna täcka even tuella skadeståndskrav från investerare. 
De handlingsalternativ som före dras när det gäller kreditvär deringsinstitutens oberoende 
väntas inte ge upphov till några större kostnader. 
Val av regleringsform 
Initiativet omfattar ett stort antal olika åtgä rder. De kan indelas i följande fyra olika 
kategorier: 
• Åtgärder som kräver ändring av gällande  förordning om kreditvärderingsinstitut. 
• Åtgärder som kräver ändring av gällande förordning om kreditvärderingsinstitut och 
som är kopplade till tekniska standarder som ska tas fram av Esma. 
• Åtgärder som kräver ändring av lagstif tning som rör branschen (direktivet om 
fondföretag och direktivet om förvalta re av alternativa investeringsfonder). 
• Åtgärder som bygger på unionens befintliga finansieringsprogram för att främja ett 
nätverk av små och medelstora kreditvärderingsinstitut. 
ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Om de rekommenderade politiska handlings alternativen antas kommer kommissionen att 
övervaka hur medlemsstaterna tillämpar de föreslagna åtgärder na. Vid behov kommer 
kommissionen att fullfölja det förfarande som beskrivs i artikel 226 i fördraget om någon 
medlemsstat inte uppfyller sina skyldigheter i fråga om genomförande och tillämpning av 
unionslagstiftningen. 
För att kunna bedöma om de föreslagna handl ingsalternativen får önskad verkan kommer 
kommissionen att föreslå att man fastställer ett antal indikatorer som ska ingå i ett 
övervakningssystem för att underlätta en utvärd ering tre år efter införlivandedatumet (till 
exempel i form av en rapport till Europaparlamentet och rådet). 
Som ett led i övervakningen ska de nation ella behöriga myndigheterna inom olika 
politikområden skicka in kvartalsrapporter till Esma.