P9_TA(2020)0369

Genetiskt modifierad majs MON 89034 (MON-89Ø34-3)

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

(2021/C 445/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D069149/02,

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3,

— med beaktande av omröstningen den 26 oktober 2020 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

— med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

— med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 3 december 2008, och som offentliggjordes den 18 december 2008 (3),

— med beaktande av det yttrande som antogs av Efsa den 25 september 2019, och som offentliggjordes den 7 november 2019 (4),

— med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (5),

— med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

— med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

A. Genom kommissionens beslut 2009/813/EG (6) godkändes utsläppande på marknaden av livsmedel och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034. Godkännandet gäller också utsläppande på marknaden av andra produkter (än livsmedel och foder) som innehåller eller består av den genetiskt modifierade majsen MON 89034, för samma användningsområden som all annan slags majs, med undantag av odling.

B. Den 3 augusti 2018 lämnade Monsanto Europe N.V., för Monsanto Company, in en ansökan till kommissionen, i enlighet med artiklarna 11 och 23 i förordning (EG) nr 1829/2003, om förlängning av detta godkännande.

C. Den 3 december 2008 antog Efsa ett positivt yttrande om denna ansökan. Det offentliggjordes den 18 december 2008.

D. Den 25 september 2019 antog Efsa ett positivt yttrande om denna ansökan om förlängning. Det offentliggjordes den 7 november 2019.

E. Den genetiskt modifierade majsen MON 89034 har tagits fram för att producera Cry1A.105 och Cry2Ab2, syntetiskt insektsdödande protein (även kända som Bt-toxiner) med ökad toxicitet jämfört med de naturliga bakterier de härrör från, för att skydda dem mot vissa skadedjur av ordningen fjärilar (7).

F. I förordning (EG) nr 1829/2003 anges det att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionsrätten och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet.

Medlemsstaternas farhågor beträffande Efsas yttranden

G. Under samrådsperioden i samband med den ursprungliga ansökan om godkännande lämnade medlemsstaterna många kritiska synpunkter på Efsas utkast till yttrande (8). De kritiska synpunkterna var bland annat farhågor över att foderstudien med slaktkycklingar inte är lämplig för att bedöma toxikologisk säkerhet eftersom den inte beaktar toxikologiska resultatmått, att sökandens föreslagna miljöövervakningsplan inte uppfyller de mål som fastställs i bilaga VII till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG (9), att de kombinerade effekterna av båda toxinerna inte hade studerats, att en ökning av allergen aktivitet på grund av Cry1A.105-protein och Cry2Ab2-protein i livsmedel och foder från genetiskt modifierad majs MON 89034 inte kan uteslutas och att slutsatsen avseende huvudsaklig motsvarighet mellan genetiskt modifierad majs MON 89034 och konventionell majs är förhastad.

H. Under samrådsperioden i samband med förlängningsansökan lämnade medlemsstaterna återigen många kritiska synpunkter på Efsas utkast till yttrande (10). Dessa kritiska synpunkter gällde bland annat observationen att man i de senaste årliga övervakningsrapporterna inte nämner något om det faktum att vilda populationer av teosintväxter som har förmågan att korsa sig med majs nyligen har rapporterats i Europa (i Frankrike) och att övervakningsplanen som baseras på medgivandet i kommissionens beslut 2005/635/EG (11) och övervakningsrapporterna (2010 till 2018) har många brister och varken är förenliga med direktiv 2001/18/EC och relaterade riktlinjer eller med Efsas riktlinjer om miljöövervakning efter utsläppandet på marknaden. Många medlemsstater upprepade också sina farhågor gällande Efsas ursprungliga riskbedömning (12).

Ogiltiga toxicitetsstudier

I. Säkerhetsstudier för att bedöma akut toxicitet och nedbrytning i digestionsvätskor genomfördes med Cry1A.105-protein och Cry2Ab2-protein framställda i en stam av E.coli. En behörig myndighet i en medlemsstat uttryckte oro över bristen på motsvarighet mellan de proteiner som uttrycks i E.coli och dem i MON 89034 (13), vilket ger upphov till tvivel om giltigheten för dessa toxicitetsstudier.

J. I allmänhet kan toxikologiska undersökningar som utförs med isolerade proteiner inte tillmätas stor betydelse eftersom effekterna av proteinet i kombination med själva växten inte beaktas.

K. Till exempel producerar vissa växter, däribland majs, naturligt proteinashämmare som har visats sakta ned nedbrytningen av Bt-toxiner. Detta resulterar i mycket högre toxicitet av Bt-toxin om det intas tillsammans med växtvävnaden, jämfört med det isolerade toxinet. En studie från 1990 utförd av forskare på Monsanto visade att även förekomsten av extremt låga nivåer av proteinashämmare förstärkte Bt-toxinernas insektsdödande aktivitet upp till 20 gånger (14). Denna interaktion har Efsa aldrig utvärderat eller nämnt i sina riskbedömningar av genetiskt modifierade Bt-växter.

L. Det har visats att faktorer som förstärker Bt-toxinernas toxicitet också kan påverka deras selektivitet (15). Om Bt-toxinets effektivitet på målorganismerna ökar kan dess selektivitet också minska och ett större antal icke-målarter kan bli mottagliga. Ingen systematisk forskning har hittills utförts, men flera studier indikerar vilka effekter proteinashämmare i kombination med Bt-toxiner har på icke-målinsekter (16).

M. Risken för högre toxicitet för människor och däggdjur, på grund av samverkan mellan proteinashämmare och Bt-toxiner i genetiskt modifierade växter, är okänd.

Frågor om Bt-toxiners adjuvans

N. Flera studier visar att det efter exponering för Bt-toxiner har observerats biverkningar som kan påverka immunsystemet, och att vissa Bt-toxiner kan ha adjuvansegenskaper (17), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med.

O. Efsa erkänner visserligen att Cry1Ac (18) har konstaterats agera som en adjuvant men drar slutsatsen att eftersom majs inte är ett livsmedel som vanligtvis framkallar allergi är det osannolikt att Cry-proteinernas adjuvanseffekt, observerade efter att en hög dos administrerats intragastriskt eller intranasalt, kommer att orsaka bekymmer avseende allergenicitet (19). Efsa tar dock inte hänsyn till det faktum att majs producerar proteinashämmare (20) och att en mycket långsammare nedbrytning av Bt-toxinerna därför måste antas om de intas tillsammans med växtmaterialet jämfört med om de intas i isolerad form. Denna skillnad kan också förstärka toxinets adjuvans och gör att studier där isolerade proteiner används inte är giltiga. Inga empiriska studier har utförts för att undersöka den faktiska immunogeniciteten hos de Bt-toxiner som produceras av den genetiskt modifierade växten. Nedbrytning av proteinerna i digestionsvätskor, vilket också är relevant för bedömningen av potentiell allergenicitet, testades genom användning av proteiner framställda i E.coli i isolering.

Bt-grödor: effekter på icke-målorganismer och ökad resistens

P. Till skillnad från användningen av insektsmedel, där exponering sker vid tidpunkten för besprutning och en begränsad tid därefter, innebär användningen av genetiskt modifierade Bt-grödor att mål- och icke-målorganismer kontinuerlig exponeras mot Bt-toxiner.

Q. Antagandet att Bt-toxiner uppvisar ett enskilt målspecifikt beteende kan inte längre anses vara korrekt och effekter på icke-målorganismer kan inte uteslutas (21). Ett ökande antal icke-målorganismer rapporteras ha påverkats på många olika sätt. I en nyligen sammanställd översikt omnämns 39 expertgranskade publikationer där betydande negativa effekter av Bt-toxiner rapporteras på många arter ”utanför räckvidden” (22).

R. Kombinerade effekter såsom kombination med proteinashämmare kan bidra signifikant till Bt-toxinernas toxicitet. Frågan om selektivitet är särskilt relevant för syntetiska Bt-toxiner såsom Cry1A.105 och Cry2Ab2, som kan uppvisa lägre selektivitet i kombination med högre toxicitet. Efsa anser fortfarande att Bt-toxiner endast påverkar ett begränsat antal icke-målorganismer och tar inte hänsyn till kombinerade effekter. Ett bredare spektrum av icke-målorganismer kan vara exponerade mot Bt-toxiner genom utsläpp, avfall och gödsel.

S. Inga effekter på icke-målorganismer utvärderades i riskbedömningen. En behörig myndighet i en medlemsstat kommenterade att ”studierna är inte tillräckliga för att dra slutsatsen att miljöns exponering för och därmed effekterna på icke-målorganismer kommer att vara försumbar” och att ”experimentella bevis från det fåtal studier som finns tillgängliga visar att Bt-toxiner kommer att finnas i avföring från djur som utfodrats med Bt-grödor. För all användning på marknaden av Bt-grödor bör följaktligen experiment presenteras för att slutsatser ska kunna dras om sidoeffekter och risker för icke-målorganismer” (23).

T. I riskbedömningen togs ingen hänsyn till utvecklingen av resistens mot Bt-toxiner hos målskadedjuren, vilket skulle kunna resultera i användning av mindre miljösäkra bekämpningsmedel eller ökade doser och ökad användning av den genetiskt modifierade grödan i odlingslandet. Förenta staternas miljövårdsmyndighet föreslår utfasning av många av dagens Bt-majshybrider, liksom av vissa Bt-bomullshybrider, under de kommande tre till fem åren på grund av den ökade resistensen hos insekter mot sådana grödor (24).

U. Det har påståtts att användningen av Bt-grödor leder till minskad användningen av insektsmedel, men i en ny studie publicerad i USA (25) konstateras att ”i flera analyser av Bt-grödors påverkan på mönster för användningen av bekämpningsmedel har hänsyn inte tagits till utsädesbehandling och minskningarna när det gäller användning av bekämpningsmedel (i synnerhet ’behandlat område’) kopplad till Bt-grödor kan därmed ha överskattats”. I samma studie konstateras att utsädesbehandling med neonikotinoider ofta används tillsammans med grödorna Bt-majs och Bt-soja, att ”[d]etta användningsmönster kan ha oavsiktliga konsekvenser, nämligen resistens hos målskadedjur, angrepp av icke-målskadedjur och föroreningar med skadliga effekter som sprids bland vilda djur” och att ”vissa av dessa effekter redan har påträffats”. EU har förbjudit utomhusbruk av tre neonikotinoider, inbegripet för betning, på grund av deras inverkan på honungsbin och andra pollinerande insekter (26).

V. EU är part i FN-konvention om biologisk mångfald, av vilken det framgår tydligt att både exporterande och importerande länder har ett internationellt ansvar när det gäller biologisk mångfald.

Litteraturöversikt

W. Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 (27) föreskriver att sökanden ska genomföra en litteraturöversikt för ansökan om förlängning. I en litteratursökning identifierades 285 publikationer, ändå valde sökanden bara ut fem stycken, efter att ha tillämpat sina egna kriterier för godtagbarhet/inkludering som den ansåg var relevanta för att bedöma foder- och livsmedelssäkerhet eller molekylär karakterisering. En behörig myndighet i en medlemsstat påpekade att litteratursökningen inte på ett adekvat sätt avvärjde de potentiella skadliga effekterna på människors och djurs hälsa eftersom följande termer inte ingick i sökningen: ”toxicitet”, ”toxisk”, ”djurförsök”, ”toxiska effekter”, ”skadliga effekter” och ”hälsoeffekter” (28). I allmänhet håller de litteraturöversikter som genomförs av sökande för ansökningar om förlängning av GMO-tillstånd inte hög kvalitet.

Odemokratisk beslutsprocess

X. Vid omröstningen den 26 oktober 2020 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna.

Y. Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket verkligen tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men har blivit norm för beslut om godkännande för genetiskt modifierade livsmedel och foder.

Z. Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (tre resolutioner). Under sin nionde valperiod har parlamentet hittills antagit elva invändningar. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännandet av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer.

AA. Enligt förordning (EU) nr 182/2011 får kommissionen besluta att inte godkänna en genetiskt modifierad organism när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (29). Det behövs ingen lagändring i detta avseende.

1. Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003.

2. Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionsrätten, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 ( 30 ) , skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt.

3. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut.

4. Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i en skrivelse av den 11 september 2020 till ledamöterna slutligen erkände behovet av att ta hänsyn till hållbarhet när det gäller beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer ( 31 ) . Parlamentet uttrycker dock sin stora besvikelse över att kommissionen den 28 september 2020 godkände ytterligare en genetiskt modifierad sojaböna för import ( 32 ) trots att parlamentet invände mot det och en majoritet av medlemsstaterna röstade emot.

5. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt gå vidare med utvecklingen av hållbarhetskriterier, med parlamentets fulla deltagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om hur denna process kommer att genomföras och inom vilken tidsram.

6. Europaparlamentet uppmanar med eftertryck åter kommissionen att i godkännandeförfarandet beakta unionens skyldigheter enligt internationella avtal, såsom Parisavtalet om klimatförändringar, FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s mål för hållbar utveckling.

7. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att sluta godkänna genetiskt modifierade organismer, oavsett om de är avsedda för odling eller som livsmedel och foder, när medlemsstaterna inte avger något yttrande i omprövningskommittén, i enlighet med artikel 6.3 i förordning (EU) nr 182/2011.

8. Europaparlamentet uppmanar Efsa att äntligen erkänna att det är väsentliga skillnader mellan naturliga Bt-toxiner och de som uttrycks genom syntetiska transgener i genetiskt modifierade växter och att utvidga sin riskbedömning så att hänsyn tas till alla interaktioner och kombinatoriska effekter mellan Bt-toxiner, de genetiskt modifierade växterna och deras beståndsdelar, rester från besprutning med kompletterande herbicider, miljön, liksom konsekvenserna för hälsa och livsmedelssäkerhet.

9. Europaparlamentet uppmanar Efsa att inte längre godta toxicitetsstudier som baserats på isolerade proteiner vilka sannolikt har en struktur och biologiska effekter som skiljer sig från dem som produceras av växten själv, och att kräva att alla tester utförs med vävnad från den genetiskt modifierade växten.

10. Europaparlamentet uppmanar Efsa att se till att data från fältförsök eller växthus omfattar ett brett spektrum av odlings- och miljöförhållanden för att bedöma effekterna av alla stressfaktorer som måste förväntas under odling på genuttryck och växtsammansättning.

11. Europaparlamentet uppmanar Efsa att se till att datan från fältförsök eller växthus omfattar ett brett spektrum av olika sorter för att bedöma effekterna av olika genetisk bakgrund på genuttryck och växtsammansättning.

12. Europaparlamentet uppmanar Efsa att begära uppgifter om vilken effekt intag av livsmedel och foder som härrör från genetiskt modifierade växter har på tarmfloran.

13. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

(1) EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3) Vetenskapligt yttrande från Efsas panel för genetiskt modifierade organismer avseende Application (Reference EFSA-GMO-NL-2007-37) for the placing on the market of the insect-resistant genetically modified maize MON89034, for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(4) Vetenskapligt yttrande från Efsas panel för genetiskt modifierade organismer avseende Assessment of genetically modiﬁed maize MON 89034 for renewal authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-015), EFSA Journal 2019, vol. 17, nr 11:5845, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(5) Under sin åttonde valperiod antog Europaparlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer. Parlamentet har dessutom antagit följande resolutioner under sin nionde valperiod:

— Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0028).

— Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0029).

— Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0030).

— Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0054).

— Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0055).

— Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0056).

— Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0057).

— Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0069).

— Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0291).

— Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0292).

— Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0293).

(6) Kommissionens beslut 2009/813/EG av den 30 oktober 2009 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT L 289, 5.11.2009, s. 21).

(7) Efsas yttrande, s. 21, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(8) Medlemsstaternas synpunkter http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042.

(9) Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG – Kommissionens uttalande ( EGT L 106, 17.4.2001, s. 1).

(10) Medlemsstaternas synpunkter http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(11) Kommissionens beslut 2005/635/EG av den 31 augusti 2005 om utsläppande på marknaden i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av en rapsprodukt (Brassica napus L., linje GT73) som modifierats genetiskt för tolerans mot herbiciden glyfosat ( EUT L 228, 3.9.2005, s. 11).

(12) Se skäl G.

(13) Se Medlemsstaternas kommentarer, s. 7: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1193 och medlemsstaternas kommentarer s. 27: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., ”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry 1990, 38, s. 1145–1152.

(15) Se t.ex. Then, C., ”Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity”, Environmental Science Pollution Research 2010, 17, s. 791–797.

(16) Se t.ex. Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., ”Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.”, Ecotoxicology 2010,19, s. 1452–1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E. och Bigler, F., ”Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees”, Apidologie 2005, vol. 36, nr 4, s. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049; och Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., ”Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover”, Ecological Entomology, vol. 30, nr.3, s. 307–315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(17) För en översyn, se Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, vol. 36 nr 5, s. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18) Cry1Ac är endast en av flera Bt-toxiner som undersökts i detalj av Efsa.

(19) Efsas första yttrande, s. 16, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(20) Se skäl K.

(21) Se t.ex. Hilbeck, A. och Otto, M. ”Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71.

(22) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ”Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(23) Medlemsstaternas kommentarer, s. 16: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(24) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn.

(25) Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(26) Neonikotinoider, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(27) Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013 av den 3 april 2013 om ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 och om ändring av kommissionens förordningar (EG) nr 641/2004 och (EG) nr 1981/2006 ( EUT L 157, 8.6.2013, s. 1).

(28) Medlemsstaternas kommentarer, s. 1: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(29) Om det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén ”får”, inte ”ska”, kommissionen gå vidare med godkännandet, enligt artikel 6.3 i förordning (EU) nr 182/2011.

(30) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(31) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(32) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.