EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.03.1998 
KOM(l998) 186 slutlig 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN 
omjjllämpningen av gemen skapsrepler for statligt oföH till 
kolindustrin under 1QQS 

RAPPORT FRÄN KOMMISSIONEN 
om tillämpningen av gemenskapsregler för statligt stöd till 
kolindustrin under 1995 
1. Inledning 
Enligt artikel 10 i kommissionens beslut nr 3632/93/EKSG1 av den 28 december 1993 
om gemenskapsregler för statligt stöd till kolindustrin skall kommissionen varje år 
lägga fram en rapport om tillämpningen av detta beslut till rådet, Europaparlamentet 
och den rådgivande kommittén. 
I denna rapport granskas det ekonomiska stöd som Frankrike, Portugal, Spanien, 
Förenade kungariket och Tyskland har beviljat sina respektive kolindustrier under 
kalenderåret 1995. 
Alla medlemsstater som under 1995 avsåg att vidta åtgärder till förmån för företag 
inom kolsektorn skulle före den 30 september 1994 informera kommissionen om alla 
direkta eller indirekta stödåtgärder till kolindustrin som man hade för avsikt att vidta 
under 1995. 
Dessa åtgärder kan bara anses vara förenliga med den inre marknaden om de bidrar till 
att uppnå åtminstone ett av följande mål: 
Att utifrån världsmarknadspriset på kol åstadkomma nya framsteg mot 
ekonomisk lönsamhet och därigenom möjliggöra ett minskat stöd. 
Att lösa sociala och regionala problem som beror på en hel eller delvis 
avveckling av produktionsenheter. 
Att främja kolindustrins anpassning till gällande miljöskyddsregler. 
EGTL 329, 30.12.1993, s. 12. 
Enligt artikel 8 i nämnda beslut hade medlemsstaterna delgivit kommissionen sina 
moderniserings-, rationaliserings- och omstruktureringsplaner för kolindustrin. 
Efter att ha tagit del av dessa planer avgav kommissionen yttranden om deras 
förenlighet med de allmänna och särskilda målsättningar som fastställts i artikel 2-4 i 
beslut nr 3632/93/EKSG och i synnerhet besluten av den 13 december 19942 för 
Tyskland och Spanien, beslutet av den 19 juli 19953 för Frankrike, beslutet av den 3 
november 19944 för Portugal samt beslutet av den 1 juni 19945 för Förenade 
kungariket. 
Genom dessa moderniserings-, rationaliserings- och omstruktureringsplaner hade 
medlemsstaterna precis som för 1994 och enligt artikel 9.1 i beslut nr 3632/93/EKSG 
meddelat alla statliga stödåtgärder som planerades för 1995. Kommissionen fattade sitt 
avgörande om dessa ekonomiska stödåtgärder genom sina beslut av den 4 april 19956 
och den 30 april 19967 för Tyskland, sitt beslut av den 30 april 19968 för Spanien, sitt 
beslut av den 26 juli 19959 för Frankrike, sitt beslut av den 29 maj 199610 för Portugal 
och sina beslut av den 3 november 199411 och den 7 februari 199612 för Förenade 
kungariket. 
De belopp för de ekonomiska stödåtgärderna som nämns i detta dokument utgör de 
slutgiltiga belopp som kommissionen godkänt för år 1995 enligt beslut 3632/93/EKSG. 
Detta dokument utgör den andra rapporten som avges enligt artikel 10 i beslutet efter 
att det trädde i kraft den 1 januari 1994. 
2. Kolindustrin och marknaden 
2.1 Produktion 
Europeiska unionens kolproduktion uppgick 1995 till 136,1 miljoner ton, vilket 
innebär en ökning på 3,7 miljoner ton jämfört med 1994. Det rör sig om en 
konjunktureli ökning till följd av exceptionella omständigheter i Förenade kungariket 
och Tyskland. Den påverkar inte medlemsstaternas politiska åtgärder när det gäller 
omstrukturering, rationalisering och modernisering. Produktionen har åter vänt nedåt 
under 1996 och 1997. 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11 
12 EGTL 385, 31.12.1994. 
EGTL267, 9.11.1995, s. 46. 
EGTL 379, 31.12.1994, s. 3. 
EGTL 220, 25.8.1994,s. 12. 
EGTL 267, 9.11.1995,s. 42. 
EGTL 244, 25.9.1996, s. 15. 
EGT L 259, 12.10.1996, s. 14 
EGT L 299, 12.12.1995, s. 18. 
EGTL 253, 5.10.1996,8. 20. 
EGTL 379, 31.12.1994, s. 6. 
EGTL 102,25.4.1996,8.42. 
Tabell 1 
Kolproduktion (i tusentals ton) 
B 
D 
E 
F 
P 
UK 
Ovriga 
EUR 15 
EUR 12 1986 
5625 
87126 
15895 
14394 
212 
104635 
95 
227982 
227970 1992 
218 
72153 
18551 
9478 
221 
83987 
149 
184757 
184720 1993 
0 
64175 
18402 
8576 
197 
67463 
15 
158828 
158824 1994 
0 
57623 
18194 
7538 
147 
48971 
1 
132474 
132474 1995 
0 
58858 
17627 
7014 
0 
52630 
0 
136129 
136129 1996 
0 
53105 
17800 
7335 
o 
50160 
0 
128400 
128400 forandr. i % 
1996/92 
-100 
-26 
-4 
-23 
-100 
-40 
-100 
-31 
-30 
2.2 Sysselsättning 
När det gäller sysselsättningen har de fortsatta åtgärderna för rationalisering och 
produktionsminskning inom kolindustrin i de flesta produktionsländer lett till en 
minskning av antalet anställda. Antalet gruvarbetare uppgick sålunda till 97 600 i slutet 
av 1995, vilket innebär en minskning med 6 300 jämfört med 1994. Den största 
minskningen i absoluta tal skedde i Tyskland (6 300), följt av Spanien (2 100), medan 
man kunde notera en liten ökning i Förenade kungariket. 
Tabell 2 
Antal anställda gruvarbetare i slutet av varje år (i tusental) 
B 
D 
E 
F 
IRL 
P 
UK 
EUR 15 1986 
13,3 
107,1 
37,4 
18,5 
0,3 
0,8 
108,4 
285,8 1992 
0,8 
78,3 
30 
7,5 
0,3 
0,5 
36 
153,4 1993 
0,3 
71,8 
25 
7 
0 
0 
21 
125,1 1994 
0 
64,7 
23,7 
6,4 
0 
0 
9,1 
103,9 1995 
0 
58,4 
21,6 
6,1 
0 
0 
11,5 
97,6 1996 
0 
55,3 
21,3 
5,3 
0 
0 
11,8 
93,7 Forandring 
i % 
1996/92 
-100 
-29 
-29 
-29 
-100 
-100 
-67 
-39 
2.3 Efterfrågan på och handel med kol 
Under 1995 ökade den totala efterfrågan på energi i Europeiska unionen med 1,7 % 
jämfört med 1994. Den totala efterfrågan på festa bränslen fortsatte dock att minska, 
med den största minskningen för brunkol (-6,3 %) och stenkol (-4 %). 
EU: s inre handel med stenkol ökade dock tillfälligt under 1995 jämfört med föregående 
år efter att ha minskat avsevärt under 1994 och 1993. Denna ökning kan förklaras av 
en konjunkturmässig variation av stenkolslagren vid kraftverken likaväl som av en 
ökning av koksleveranserna till stålindustrin på ungefar 2,7 miljoner ton jämfört med 
1994. Den senare berodde på en ökad produktion av råstål till följd av den mycket 
höga verksamhetsnivån inom de viktigaste stålförbrukande industrisektorerna. 
Även om leveranserna av koks till stålindustrin och av flamkol till den offentliga 
sektorns kraftverk ökade, fortsatte de totala leveranserna till övriga sektorer att 
minska. Detta gäller framför allt leveranserna till hushållen, som minskade med ungefär 
1,2 miljoner ton (det vill säga med 16,2 %). 
Tabell 3 
Inre handel med kol (i miljoner ton) 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 Kraftverk* 
203 259 
214 550 
205 673 
180 883 
163 332 
194 543 
184 026 Koksverk 
67 823 
64 85S 
60 196 
52 869 
50 571 
52 402 
50 191 Industri 
34 292 
35 957 
34 935 
32 794 
31554 
31961 
29 822 Hushall 
11484 
13 419 
11 175 
9 748 
9 488 
6 856 
6 642 6vriga 
2 644 
2 767 
2 797 
2 458 
2 185 
2 677 
1695 
* Offentliga kraftverk och kraftverk flgda av kolindustrin. 
Inklusive före detta Östtyskland från och med 1991 och EUR 15 från och med 1995. 
Under 1995 ökade importen av kol från tredje land avsevärt jämfört med föregående 
år. Den totala importen uppgick till 139,9 miljoner ton, vilket innebär en ökning på 9,5 
miljoner ton jämfört med 1994. 
Denna stora ökning kan förklaras av att de flesta av gemenskapens kolgruvor till följd 
av sin svaga konkurrenskraft inte kunde dra full nytta av stålindustrins och 
kraftverkens ökade konsumtion. 
Tabell 4 
Import av kol från tredje land (i tusentals ton) 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EUR 15 
EUR 12 1986 
6792 
11065 
9401 
1756 
8688 
13877 
2025 
18990 
157 
11550 
3687 
1477 
0 
4352 
9759 
103576 
95537 1992 
13147 
11789 
14248 
2132 
13729 
21401 
2737 
17557 
253 
14661 
3796 
4445 
4232 
3001 
19817 
146945 
135916 1993 
11404 
10319 
12627 
1337 
12293 
13900 
2690 
14287 
251 
14871 
3178 
4762 
5932 
3189 
18078 
129118 
116819 1994 
12087 
11544 
13896 
1500 
11395 
11914 
2243 
15889 
207 
16746 
2580 
4990 
7862 
3024 
14570 
130447 
116981 1995 
13671 
12975 
13891 
1409 
13595 
12790 
2243 
18481 
107 
17021 
2995 
5981 
5711 
3459 
15612 
139941 
127776 Forandring i 
% 
1996 1996/92 
10520 -20 
13600 15 
15300 7 
1409 -34 
11575 -16 
14920 -30 
2572 -6 
17990 2 
97 -62 
16500 13 
2995 -21 
5150 16 
6300 49 
3177 6 
15700 -21 
137805 -6 
125333 -8 
Tabell 5 
Gemenskapens inre handel med kol (export) (i tusentals ton) 
Ar 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 Belgien 
668 
606 
622 
620 
924 
818 
1076 Tyskland 
4 906 
3 188 
1510 
915 
1121 
1260 
666 Spanien 
2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 Frank rike 
460 
490 
444 
426 
397 
360 
220 Neder-
landema 
2 335 
2 363 
2 029 
2 243 
2 612 
2 528 
2 361 Forenade 
kungariket 
1559 
1520 
840 
946 
961 
863 
898 6vr. 
37 
51 
54 
28 
27 
35 
161 Totalt 
9 967 
8 218 
5 499 
5 178 
6 042 
5 864 
5 382 
Källa: Eurostat och marknadsrapport 
När det gäller Europeiska unionens inre handel med kol, så var handeln mellan 
medlemsstaterna inklusive den fria inre handeln med kol från tredje land så gott som 
oförändrad jämfört med 1994. 
Det bör understrykas att många medlemsstater sedan den inre marknaden 
förverkligades den 1 januari 1993 och tullkontrollerna avskaffades har svårt att avgöra 
den inre handelns volym. 
Kol producerad inom gemenskapen kan i princip handlas fritt mellan medlemsstaterna. 
Vissa nationella åtgärder, konsumtionsvanor och sedvänjor på prissättningsområdet 
främjar dock inte denna fria rörlighet. Dessutom är producenternas exportpriser i 
allmänhet jämförbara med priserna för importen från tredje land. Med tanke på 
produktionskostnaderna i gemenskapen är detta inte lönsamt och kan innebära 
konlairrensstömingar gentemot den gemenskapsproduktion som inte subventioneras. 
Det rör sig om en aspekt på användningen av det statliga stödet som kommissionen 
bör granska ingående. 
2.4 Den ekonomiska situationen hos Europeiska unionens kolproducenter 
För Europeiska unionen i sin helhet minskade den genomsnittliga 
produktionskostnaden från 119 ecu/ton stenkolsekvfvalenter 1994 till 110 ecu/ton 
stenkolsekvfvalenter 1995, det vill säga med 7,5 %. De kostnadsökningar som skedde i 
Frankrike, Spanien och Tyskland kompenserades av en avsevärd minskning av 
produktionskostnaden i Förenade kungariket. 
Tabell 6 
Kolindustrins ekonomiska situation 
Produktionskostnad13 
ecu/ton stenkolsekvivalenter 
Tyskland 
Spanien 
Frankrike 
Portugal 
Forenade 
kungariket 
Genomsnitt 
EU 1991 
138 
154 
91 
103 
74 
109 1992 
143 
147 
100 
121 
71 
112 1993 
151 
131 
110 
112 
62 
114 1994 
154 
127 
125 
107 
52 
119 1995 
159 
133 
134 
/ 
43 
110 Intakter 
ecu/ton stenkolsekvivalenter 
1991 
126 
109 
60 
72 
73 
97 1992 
131 
109 
56 
78 
71 
101 1993 
136 
97 
62 
72 
60 
99 1994 
138 
98 
55 
69 
51 
101 1995 
140 
104 
55 
/ 
51 
97 Resultat 
ecu/ton stenkolsekvivalenter 
1991 
-12 
-45 
-32 
-31 
-0 
-12 1992 
-12 
-39 
-45 
-43 
-0 
-12 1993 
-15 
-34 
-49 
-40 
-2 
-15 1994 
-16 
-29 
-70 
-38 
-1 
-18 1995 
-19 
-29 
-79 
/ 
+8 
-13 
Totala kostnader, inklusive kapitalkostnader och avskrivningar. 
På intäktssidan noterades för hela Europeiska unionen en minskning på knappt 4 % 
under 1995. Eftersom minskningen av de genomsnittliga intäkterna var mindre än 
minskningen av den genomsnittliga produktionskostnaden förbättrades kolindustrins 
genomsnittliga resultat för 1995 jämfört med 1994. Denna förbättring beror dock 
uteslutande på den brittiska kolindustrins goda resultat. 
Man bör notera de stora intäktsskillnaderna mellan de olika producentländerna. Dessa 
skillnader beror till stor del på de indirekta stödformer på konsumentsidan som 
förekommer i vissa länder. Enligt artiklarna 2.2 och 9.7 i nämnda beslut skulle dessa 
stödformer avskaffas före den 31 december 1996. 
I många av Europeiska unionens kolgruvor kan man konstatera en ofta betydande 
produktivitetsförbättring, som till stor del beror på industrins onistrukturerings- och 
rationaliseringsinsatser. Dels har nedläggningarna i första hand rört de minst 
produktiva gruvorna, dels har man vid beslut att med relativt kort varsel stänga en 
gruva minskat det förberedande arbetet i gruvorna till ett absolut rninimum - vilket har 
frigjort arbetskraft för produktion - eller minskat antalet gruvarbetare. 1 bägge fallen 
har produktiviteten ökat. 
Tabell 7 
Gruvverksamhetens avkastning per mantimme (kg^ 
Tyskland 
Spanien 
Frankrike 
Forenade 
kungariket 
Europeiska 
unionen 1990 
673 
341 
634 
704 
628 1991 
681 
315 
727 
801 
665 1992 
698 
328 
743 
919 
703 1993 
706 
402 
824 
1416 
743 1994 
707 
323 
653 
1857 
731 1995 
749 
338 
649 
1923 
794 
2.5 Investeringar 
Trots en allmän utveckling som i de flesta fall utesluter en lönsam gruvverksamhet steg 
kolindustrins investeringar åter till den nivå som gällde 1992-93 efter en kraftig 
minskning 1994. Dessa investeringar, varav ungefär hälften gjordes i Tyskland, innebar 
dock inte att någon ny produktionskapacitet togs i bruk, utan handlade huvudsakligen 
om underhålls- och säkerhetsåtgärder. Mot bakgrund av de allmänt ofördelaktiga 
geologiska förhållandena hade investeringarna praktiskt taget inga effekter i form av 
produktivitetsförbättringar eller minskningar av produktionskostnaderna. Det kan 
noteras att investeringarna nästan alltid finansierades genom stödinsatser, vilket 
beskrivs i detalj i kommande avsnitt. 
Tabell 8 
Investeringar inom kolindustrin (i miljoner ecu)14 
EU 1990 
1 030,6 1991 
892,4 1992 
686,3 1993 
621,8 1994 
529,7 1995 
633,7 1996 
(uppskattn.) 
636,9 
3. Situationen inom Europeiska unionen kolutvinningsområden 
31 Tyskland 
I Tyskland, som numera är Europeiska unionens största kolproducent, är kolindustrin 
huvudsakligen koncentrerad till två områden: Ruhr och Saarland. Produktionen sker 
vid 19 gruvor med totalt över 90 000 anställda, varav 55 000 gruvarbetare. 
Sysselsättningen har under senare år minskat i en ganska måttlig takt jämfört med vissa 
andra EU-länder, och har knappast överstigit 8 % per år. Med tanke på de berörda 
regionemas mycket varierade ekonomiska struktur - vilket är resultatet av att man 
sedan många år fört en frivillig oniställningspoHtik - har förlusten av arbetstillfällen 
inom kolindustrin hittills knappt märkts i arbetslöshetsstatistiken. 
32 Spanien 
I Spanien är utvinningen av köl fördelad mellan flera områden: Asturien (centrala och 
västra delarna), Leon (Bierzo-Villablino, Sabero och i norr), Palencia (Guardo och 
Barruelo), Katalonien (Pirenaica), Teruel (Teruel-Mequinenza) och södra Spanien 
(Puertallano och Penarolla). Ett hundratal företag - huvudsakligen privata med 
undantag för de offentligägda företagen HUNOSA, Minas de Figaredo, Endesa och 
Encasur - står för produktionen och har tillsammans mer än 21 000 anställda. Bara 
fyra företag producerar mer än en miljon ton per år och 13 företag mer än 200 000 ton 
per år. 12,2 miljoner ton utvinns underjord och 5,4 miljoner ton i dagbrott. Det bör 
noteras att den spanska kolutvinningen sker i små och geografiskt avgränsade områden 
som är starkt beroende av gruvindustrin. Detta har en direkt inverkan på möjligheterna 
till omställning och industriell förnyelse, och följaktligen också på sysselsättningsnivån. 
3.3 Frankrike 
I Frankrike är utvinningen av kol numera koncentrerad till Lorraine och centrala Midi-
Pyrénées. Utvnmingen ombesörjs av ett offentligägt företag: Charbonnages de France. 
Under en sedan många år pågående process att minska produktionskapaciteten, som 
huvudsakligen motiveras av geologiskt ofördelaktiga förhållanden, försvann 20 000 
arbetstillfällen mellan 1986 och 1996. Det viktigaste inslaget i denna process var en 
total produktionsnedläggning i regionen Nord-Pas-de-Calais 1990. Genom en nationell 
Jfr Investeringar i kol- och stålindustrin - rapport EKSG 1996, SEK(97)1229 slutlig. 
"kolpakt" som 1995 slöts mellan arbetsmarknadsparterna skall denna utveckling 
fullföljas under kommande år med en total nedläggning av den franska kolutvinningen 
år 2005. 
3.4 Förenade kungariket 
Efter att privatiseringen av British Coal fullbordades den 31 december 1994 utgörs den 
brittiska kolindustrin uteslutande av privata företag, som sedan inledningen av 
budgetåret 1995/1996 inte längre får något statligt stöd enligt beslut nr 
3632/93/EKSG. De flesta av British Coals gruvor som fortfarande var i drift efter 
omstruktureringsprocessen övertogs av RJB Mining (totalt 19 gruvor). Drifträtten till 
6 andra gruvor har sålts eller upplåtits till Coal Investments PLC. I Skottland och 
Wales har för övrigt en gruva överlåtits till Mining Scotland och fyra gruvor, nämligen 
Monktonhall, Hatfield Coal, Betws Anthracite och Tower, har övertagits av de 
anställda. 
4. Beskrivning av de ekonomiska stödåtgärderna till kolindustrin 
Denna rapport handlar om den typ av åtgärder som definieras i artikel 1 i beslut nr 
3632/93/EKSG, nämligen: 
- Varje åtgärd eller direkt eller indirekt intervention från myndigheternas sida 
som rör produktion, försäljning eller extern handel och som - även om de inte 
belastar den offentliga budgeten - innebär en ekonomisk fördel för företag 
inom kolsektorn genom att minska de kostnader som de normalt skulle bära. 
- Tillämpning av avgifter, som direkt eller indirekt gynnar kolindustrin, och som 
genom offentligt ingripande gjorts obligatoriska, utan att man gör någon 
skillnad beroende på om stödet beviljas av staten eller av offentliga eller privata 
organisationer som av staten utsetts att förvalta avgifterna. 
- Eventuella stödinslag i ekonomiska åtgärder som vidtas av medlemsstaterna i 
fråga om företag inom kolsektorn och som inte kan betraktas som tillskjutande 
av riskkapital till ett företag enligt ett normalt uppträdande i en 
marknadsekonomi. 
Fördelningen av det totala stöd som beviljats av medlemsstaterna mellan dessa olika 
typer av stöd ger för övrigt en ganska klar bild av den politik som på nationell nivå har 
förts inom kolsektorn likaväl som av hur långt moderniserings-, rationaliserings- och 
omstruktureringsprocessen har kommit. 
Tabell 9 
Beviljat stöd 1992-1995 
Tyskland 
- till den lopande produktionen * 
- ej till den lopande produktionen ** 
Spanien 
- till den lopande produktionen * 
- ej till den lopande produktionen ** 
Frankrike 
- till den lopande produktionen * 
- ej till den lopande produktionen ** 
Portugal 
- till den lopande produktionen * 
- ej till den lopande produktionen ** 
Forenade kungariket 
- till den lopande produktionen * 
- ej till den lopande produktionen ** 
TOT ALT EU 
- till den lopande produktionen * 
- ej till den lopande produktionen ** 
Stod till den lopande produktionen i 
ecu/ton 1992 
4497,7 
246,7 
463,3 
108,9 
186,9 
774,6 
5,8 
0,0 
0,0 
13,1 
5153,7 
1145,0 
28,1 1993 
4462,6 
256,3 
373,3 
0,0 
190,2 
818,1 
6,4 
1,0 
1,9 
12,4 
5034,4 
1087,8 
31,7 1994 
***4845,8 
181,4 
730,8 
145,3 
298,0 
614,8 
1,8 
3,6 
20,1 
870,0 
5896,6 
1815,0 
44,7 1995 
4784,2 
106,7 
731,9 
135,0 
56,9 
612,3 
0,0 
0,9 
0,0 
1622,8 
5572,9 
2477,7 
41,17 
Stöd som beviljats enligt artiklarna 3, 4, 5 och 6 i beslut nr 2064/86/EKSG och enligt 
artiklarna 3 och 4 i beslut nr 3632/93/EKSG. 
Kostnader som härrör från tidigare åtaganden enligt beslut 2064/86/EKSG och stöd som 
beviljats enligt artiklarna 5, 6 och 7 i beslut nr 3632/93/EKSG. 
Exklusive kreditåtaganden på maximalt 5 350 miljoner DEM (2 779 miljoner ecu) för 
sanering av skulderna i den kompensationsfond som inrättats enligt en tysk lag av den 19 juli 
1994 om garantier rörande kraftverkens kolförsörjning. 
10 
Jämfört med 1994 kan man notera en minskning av stödet till den löpande 
produktionen från 44,7 ecu/ton till 41,17 ecu/ton. Särskilt stora mmskningar kan 
noteras i Frankrike och Förenade kungariket. Samtidigt kan man konstatera en kraftig 
ökning av det stöd som inte går till den löpande produktionen i Förenade kungariket. I 
följande beskrivs situationen i de olika medlemsstaterna i detalj. 
4.1 Tyskland 
1994 uppgick det ekonomiska stöd till den löpande produktionen som godkänts av 
kommissionen till totalt 14 677 700 000 DEM (7 624 800 000 ecu). I detta belopp 
ingick kreditåtaganden på maximalt 5 350 miljoner DEM (2 779 miljoner ecu) för 
sanering av skulderna i den kompensationsfond som inrättats enligt en tysk lag av den 
19 juli 1994 om garantier rörande kraftverkens kolförsörjning. Dessa kreditåtaganden 
syftade till att täcka det underskott som kompensationsfonden uppvisade den 31 
december 1993. Det handlade därmed om en sanering av fondens skulder, som byggts 
upp under tidigare budgetår. 
Det kan konstateras att stödet till den löpande produktionen sedan 1992 ligger på en 
mycket hög nivå och inget tyder på att det har gjorts något allvarligt försök att minska 
det. Den lilla minskning som uppvisas 1995 har här föga betydelse eftersom den följs 
av en kraftig ökning under 1996. 
Bakom det totala beloppet på 4 784200 000 ecu i verksamhetsstöd (enligt artikel 3 i 
beslut m 3632/93/EKSG) som beviljades 1995 döljer sig huvudsakligen två stora 
poster: 
- Ett stöd på 5 900 miljoner DEM inom ramen för den tredje lagen om 
kolproducerad el av den 13 december 1974 i form av betalningar till 
kompensationsfonden (Ausgleichsfonds) under 1994 motsvarande en avgift 
(Kohlepfennig) på 8,5 %. 
- Ett stöd på maximalt 2 708,5 miljoner DEM för kol och koks till gemenskapens 
stålindustri, till vilket skall läggas ett ekonomiskt stöd till företaget 
Saarbergwerke AG på maximalt 118,4 miljoner DEM. 
I sitt beslut nr 95/464/EKSG15 av den 4 april 1995 om Tysklands stöd till kolindustrin 
under 1995 påminde kommissionen om nödvändigheten att göra systemet för 
produktionsstöd förenligt med föreskrifterna i beslut m 3632/93/EKSG och beakta den 
tyska konstitutionsdomstolens utslag av den 11 oktober 1994 om att reglerna rörande 
avgiften "Kohlepfennig" stred mot den tyska grundlagen, och därmed skulle avskaffas 
från och med den 1 januari 1996. 
15 EGTL 267, 9.11.1995, s. 42. 
11 
Det bör påpekas att de tyska myndigheterna efter domstolens utslag och enligt beslut 
nr 3632/93/EKSG den 12 december 199516 antog en ny lag där stödet budgeterades 
och avgiften "Kohlepfennig" avskaffades. 
När det gäller stödet till kol och koks avsett för gemenskapens stålindustri innebär det 
belopp som godkändes för 1995 inom ramen för beslut 96/560/EKSG17 av den 30 april 
1996 om Tysklands stöd till kolindustrin under 1995 och 1996 en rmnskning jämfört 
med föregående år: 2 826,9 miljoner DEM jämfört med 3 232 miljoner för 1994. 
Denna minskning av stödet förklaras av en minskad kol- och koksproduktion till följd 
av den tekniska omvandlingen inom stålindustrin, som bland annat innebär att man i 
ökad omfattning använder sig av biltig flamkol av medelmåttig kvalitet i masugnarna. 
Huvudorsaken är dock att kol- och koksproduktionen i Tyskland inte erbjuder några 
möjligheter till lönsamhet och därmed är dömd till en gradvis tillbakagång. 
Övrigt verksamhetsstöd som godkänts för 1995 rör: 
Stöd inom ramen för det system som syftar till att vidmakthålla arbetskraften i 
underjordiska gruvor (Bergmannsprämie) på maximalt 95 miljoner DEM. 
Stöd för att täcka kompensation mellan gruvdistrikten på maximalt 92,8 miljoner 
DEM. 
Stöd för att täcka kompensation för kol som har låg halt flyktiga beståndsdelar på 
maximalt 50,8 miljoner DEM. 
I sin bedömning av dessa specifika stödinsatser understryker kommissionen framför allt 
att de två sistnämnda gradvis minskar - en niinskning som ligger i storleksordningen 
10% per år. 
För det totala stödet till den löpande produktionen beaktade kommissionen för övrigt 
nödvändigheten att så långt som möjligt lindra de sociala och regionala 
konsekvenserna av omstruktureringen enligt artikel 2.1 i beslut nr 3632/93/EKSG. 
Kommissionen har vidare genom sitt beslut 95/464/EKSG godkänt stöd för att täcka 
extraordinära kostnader till förmån för företagen Ruhrkohle AG, Saarbergwerke AG, 
Gewerkschaft Auguste Victoria, Sophia Jacoba GmbH och Preussag Anthrazit på 
maximalt 200 miljoner DEM. Dessa extraordinära kostnader inbegriper framför allt 
särskilda kostnader för gruvpumpning till följd av produktionsstopp inom ramen för 
omstniktmeringsåtgärdema i gruvor som angränsar till gruvor som fortfarande är i 
drift. Stoppet eller mmskningen av vattentömningen i de gruvor som är föremål för 
nedläggning orsakar tillflöde av vatten som inte i något fall härrör från den löpande 
produktionen och som medför ytterligare kostnader. Denna typ av stöd beaktas i själva 
verket i bilagan till beslut nr 3632/93/EKSG, som innehåller beslutet om de kostnader 
16 BGB1.IS. 1638. 
17 EGT L 244, 25.9.1996, s. 15. 
12 
som avses i artikel 5.1 i nämnda beslut. Ökningen av detta stöd från 179,1 miljoner 
DEM 1994 till 200 miljoner 1995 kan ses som en direkt följd av 
omstruktureringsplanens genomförande. 
4.2 Spanien 
Verksamhetsstödet (artikel 3) och stödet till aktivitetsminskningen (artikel 4) som 
godkänts av kommissionen för 1995 uppgår till 731,9 miljoner ecu och är därmed 
praktiskt taget oförändrade jämfört med 1994. Det bör dock påpekas att de spanska 
myndigheterna i en skrivelse av den 22 juli 1996 begärde kommissionens godkännande 
av ytterligare stöd under 1995 till de företag som skrivit under programavtal med 
staten. Detta stöd uppgår till 11 010 miljoner ESP för aktmtetsmmskningar (artikel 4) 
och till 4 697 miljoner ESP för att täcka extraordinära kostnader till följd av 
nedläggningar (artikel 5), det vill säga totalt 15 707 miljoner ESP (96 miljoner ecu). 
Detta stöd har ännu inte, och mot bakgrund av den information som har inkommit från 
de spanska myndigheterna, fått kommissionens godkännande. 
I sitt beslut 96/591/EKSG18 av den 30 april 1996 om Spaniens ekonomiska stöd till 
kolindustrin under 1995 bedömde kommissionen enligt artikel 9.6 i beslut m 
3632/93/EKSG dessa åtgärders förenlighet med planen för modernisering, 
rationalisering, omstrukturering och aktivitetsminskning inom den spanska kolindustrin 
under perioden 1 januari 1994 till 31 december 1997, vilken var föremål för 
kommissionens beslut m 94/1072/EKSG19. 
Efter att ha fördelat det totala stödbeloppet till den löpande produktionen mellan 
verksamhetsstöd och stöd till aktivitetsminskningar konstaterar kommissionen att 
stöden fortfarande inte är förenliga med bestämmelserna i beslut m 3632/93/EKSG i 
den mån som det stöd som är avsett för elproduktion inte ingår i den offentliga 
budgeten eller i helt jämförliga strukturer, utan fortsätter att finansieras genom ett 
system med påslag på elräkningarna. Kommissionen noterar dock Spaniens åtagande 
att ändra på systemet för beviljande av stöd före utgången av den maximala 
övergångsperiod som föreskrivs av artikel 2.2 i beslut nr 3632/93/EKSG. 
Kommissionen påpekar vidare att Spanien har föresatt sig att anpassa systemet för att 
fastställa försäljningspriset på kol till elproducenterna - ett pris som i Spanien för 
närvarande är avsevärt högre än världsmarknadspriset - genom en gradvis övergång 
till ett pris i linje med priset på importerad kol. Kommissionen noterar också att 
Spanien har åtagit sig att se till att försäljningspriset på spansk kol senast den 31 
december 1996 sätts genom fria överenskommelser mellan avtalsparterna efter de 
villkor som gäller på världsmarknaden och enligt artikel 3.1 i beslut m 3632/93/EKSG. 
18 EGT L 259, 12.10.1996, s.14. 
19 EGT L 385, 31.12.1994, s. 31. 
13 
I samma beslut godkände kommissionen för övrigt stöd avsett att täcka extraordinära 
kostnader (artikel 5), nämligen: 
Stöd på maximalt 14 723 miljoner ESP under 1995 avsett att täcka ersättning till 
de bland Spaniens 7 300 kolarbetare som skall förtidspensioneras efter som har 
förlorat sitt arbete till följd av genomförandet av planen för modernisering, 
rationalisering, ornstrukturering och alrti\dtetsmmskning inom den spanska 
kolindustrin. 
Stöd på maximalt 7140 miljoner ESP för 1995 avsett att delvis täcka 
värderninskningen på bundna tillgångar inom kolföretag som helt eller delvis måste 
lägga ned sin verksamhet inom ramen för planen för modernisering, rationalisering 
och ornstrukturering. 
Kommissionen noterar att dessa ekonomiska åtgärder motsvarar åtaganden som 
nödvändiggjorts av moderniserings-, rationaliserings- och orrjstruktureringsprocessen 
inom den spanska kolindustrin, och att de bör anses vara kostnader som härrör från 
tidigare åtaganden eftersom de inte rör den löpande produktionen. 
När kommissionen kontrollerade det stöd som faktiskt betalats ut och anmälts enligt 
artikel 9.2 i beslut m 3632/93/EKSG tvingades man konstatera att, även om Spanien 
betalat ut allt stöd som godkänts för att täcka rörelseförluster (artiklarna 3 och 4), så 
hade bara 28 % av det stöd som godkänts för att täcka extraordinära kostnader (artikel 
5) betalats ut. Detta innebär att Spanien inte har genomfört de insatser för 
omstrukturering eller aktivitetsmmskning som ingick i de godkända planerna. 
Kommissionen har därför begärt att de spanska myndigheterna skall motivera detta 
avsteg från de tidigare framlagda planerna. 
Kommissionen hade också godkänt ett stöd till forskning och utveckling enligt artikel 
6 i beslut nr 3632/93/EKSG. Detta stöd, som fick uppgå till maximalt 50 miljoner ESP 
under 1995 (ett belopp motsvarande mindre än 20 % av den spanska kolindustrins 
totala FoU-kostnader), syftade till att lösa särskilda problem till följd av de spanska 
kolfyndigheternas egenheter likaväl som till att förbättra tekniken för användning av 
kol i miljömässigt hänseende. Kommissionen har för övrigt försäkrat sig om att detta 
stöd uppfyllde gemenskapens regler för statligt stöd till forskning och utveckling20. 
Kommissionen hade slutligen godkänt ett stöd på maximalt 100 miljoner ESP för 
miljöskydd enligt artikel 7 i beslut nr 3632/93/EKSG. Detta stöd syftade till att 
underlätta anpassningen till nya miljöskyddsnormer i vissa av kolindustrins 
anläggningar - under förutsättning att dessa tagits i bruk åtminstone två år före 
normemas ikraftträdande - genom att de inte behövde bekosta de installationer som de 
Jfr. EGT C 45, 17.2.1996, s. 5. 
14 
normalt behöver till följd av sin gruvverksamhet. I sin granskning av detta stöd 
försäkrade sig kommissionen också om att det uppfyllde gemenskapens regler för 
statligt stöd till miljöskydd21. 
4.3 Franjcrike 
För 1994 hade kommissionen godkänt ett stöd för att täcka rörelseförluster (stöd till 
den löpande produktionen) på maximalt 1 962 miljoner FRF (298 miljoner ecu). För 
1995 minskade stödet till den löpande produktionen (aktivitetsminskning) dock kraftigt 
och uppgick bara till 371 miljoner FRF (56,9 miljoner ecu). Detta kan tolkas som ett 
bevis på de franska myndighetemas vilja att minska produktionsstödet inför det totala 
produktionsstopp som enligt "kolpakten" planeras år 2005. 
Det bör dock understrykas att det minskade stödet till den löpande produktionen 
tyvärr inte kan förklaras av en motsvarande minskning av rörelseförlusterna (tvärtom 
ökar dessa), och företaget Charbonnages de France tvingas följaktligen finansiera sina 
förluster genom att i en ökad omfattning ta upp lån, vilket i hög grad intecknar dess 
framtid. De utestående obligationslånen ökade därför kraftigt under 1995. Denna 
tendens måste granskas mycket ingående för att man skall kunna avgöra om det inte 
innebär att stödproblemet flyttas i stället för att lösas. 
I sitt beslut 95/519/EKSG22 av den 26 juli 1995, där kommissionen godkände 
Frankrikes stöd till kolindustrin under år 1995, konstaterade man att det belopp på 371 
miljoner FRF som Frankrike avsåg att bevilja enligt artikel 4 i beslut nr 3632/93/EKSG 
Mer inom ramarna för den aktivitetsrmnskningsplan för företaget som kommissionen 
godkänt. Med tanke på de särskilda sociala och regionala konsekvenserna planeras 
enligt denna plan en gradvis nedläggning fram till år 2005, vilket är längre fram än vad 
beslut nr 3632/93/EKSG gäller. Med andra ord har kommissionen inte några särskilda 
synpunkter på företagets försämrade ekonomiska och finansiella ställning och 
avsaknaden av några som helst utsikter till en återgång till lönsamhet eftersom 
principen om en fullständig nedläggning tillgodoses. 
Förutom stödet till aUrvitetsmmskningar hade kommissionen i samma beslut också 
godkänt ett stöd på maximalt 3 980 miljoner FRF för att täcka extraordinära kostnader 
enligt artikel 5 i beslut m 3632/93/EKSG och ett stöd på rriaximalt 15 miljoner FRF till 
forskning och utveckling enligt artikel 6 i nämnda beslut. Dessa belopp är praktiskt 
taget oförändrade jämfört med 1994. 
21 EGTC72, 10.3.1994,8. 3. 
22 EGT L 299, 12.12.1995, s. 18. 
15 
Det stöd som är avsett att täcka extraordinära kostnader (kostnader som härrör från 
tidigare åtaganden) inbegriper de kostnader som uttryckligen nämns i bilagan till beslut 
m 3632/93/EKSG, nämligen: 
Maximalt 561 miljoner FRF för sociala avgifter till följd av förtidspensionering av 
arbetstagare. 
Maximalt 180 miljoner FRF för övriga extraordinära kostnader för de arbetstagare 
som förlorat sin anställning till följd av omstruktureringar och rationaliseringar. 
Maximalt 74 miljoner FRF för resterande kostnader till följd av fiskala, juridiska 
eller administrativa bestämmelser. 
Maximalt 219 miljoner FRF för särskilda arbetsinsatser till följd av 
omstruktureringarna. 
Maximalt 42 miljoner FRF för miljöskador till följd av de utvinningsområden som 
är drift. 
Maximalt 44 miljoner FRF för extraordinära väsentliga nedskrivningar till följd av 
industrins omstrukturering. 
Maximalt 2 860 miljoner FRF för kostnadsökningar då omstruktureringarna 
minskar antalet personer som betalar olika avgifter utöver det obligatoriska 
systemet för sociala avgifter. 
Stödet till forskning och utveckling, som motsvarar mindre än 20 % av företagets 
totala kostnader för forskning och utveckling, rör inom gruvverksamheten 
huvudsakligen en effektiviserad utvinning, en förbättring av säkerhet och arbetsvillkor, 
en utveckling av medlen för fjärrstyrning, fjärrövervakning och informationsöverföring 
samt miljön kring gruvorna, och inom området kolanvändning huvudsakligen olika 
kolkvaliteters egenskaper, användning av askan, analys av förorenande gaser och 
utveckling av fluidbäddanläggningar. Kommissionen har försäkrat sig om att detta stöd 
uppfyller gemenskapens regler för statligt stöd till forskning och utveckling. 
4.4 Förenade kungariket 
Under 1995 beviljades i Förenade kungariket inget stöd till den löpande produktionen. 
Godkänt stöd som inte var riktat till den löpande produktionen uppnådde dock en 
mycket hög nivå. Denna höga nivå förklaras emellertid av en enskild åtgärd i samband 
med privatiseringen av British Coal Corporation till följd av företagets speciella 
finansiella struktur. I sitt beslut 94/995/EKSG23 av den 3 november 1994 om Förenade 
kungarikets ekonomiska åtgärder för kolindustrin under budgetåren 1994-1995 och 
1995-1996 hade kommissionen i själva verket godkänt en ekonomisk åtgärd till 
förmån för företaget British Coal Corporation. Denna åtgärd återspeglade de 
omstruktureringskostnader som finansierats genom lån och den minskning av 
företagets tillgångar som skett under senare år. Kostnaden för denna åtgärd fick inte 
överstiga skillnaden mellan lånen i företagets balansräkning i slutet av budgetåret 
23 EGT L 379, 31.12.1994, s. 6. 
16 
1994-1995 och intäkterna från försäljningen av regionala kolbolag och av de bolag 
som lagts i malpåse. De brittiska myndigheterna beräknade sedermera detta belopp till 
793 mujoner GBP. 
För att förstå denna åtgärd måste man först betänka att det nationella företaget British 
Coa| Corporations kapital uteslutande utgjordes av obligationslån. Följaktligen 
lånefinatuierades de ornstniktureringskostnader, framför allt bestående av ersättningar 
vid friställande av personal, som företaget burit sedan 1990 och som inte täcktes av 
något stdé Dessa kostnader och de minskade avkastningsmöjlighetema när det gäller 
företaga tillgångar hade förvärrat företagets skuldsättningsgrad till den grad att en ny 
finansiell omstrukturering hade varit nödvändig för att återskapa jämvikten mellan 
företagets skuldsättningsgrad och dess potentiella avkastning, även om någon 
privatisering inte hade skett. 
Kommissionen kunde därmed konstatera att överlåtelsen av fordringar, delvis genom 
en utförsåkning av företagets gruvverksamheter, utgjorde ett stöd som motsvarade en 
extraordinär nedskrivning av företagets tillgångar till följd av den omstrukturering som 
uttryckligen avses i bilagan till beslut nr 3632/93/EKSG. 
Övriga ekonomiska åtgärder under 1995 som godkänts i beslut 94/995/EKSG uppgick 
till ett belopp på 441 miljoner GBP fördelat enligt följande: 
- Ett stöd på maximalt 130 miljoner GBP till den offentliga organisationen The Coal 
Authority för kostnader till följd av miljöskador som uppstått vid 
produktionsverksamhet innan British Coal Corporation privatiserades. 
- Ett stöd på maximalt 2 miljoner GBP för att täcka skadeersättning för förlorad 
hörsel till tidigare och förtärande yrkesverksamma arbetstagare i British Coal 
Corporation för den del av deras yrkesverksamhet som utövades under perioden 
mellan den 26 mars 1989 och fram till privatiseringen samt ett stöd på maximalt 30 
miljoner GBP för att täcka skadeersättning för olyckor och kroppsskador till 
tidigare och förtärande yrkesverksamma arbetstagare i British Coal Corporation 
för den del av deras yrkesverksamhet som utövades under perioden mellan 1947 
och fram till privatiseringen. 
- Ett stöd på maximalt 1 miljon GBP för rätten till fria leveranser av kol eller rökfritt 
prinne eller - i vissa fall - för kontantbetalningar till anställda i British Coal 
Corporation som pensionerats eller förlorat sin anställning till följd av kolindustrins 
omstruktureringsåtgärder, eller till deras rättsinnehavare, för den del av deras 
yrkesverksamhet som utövades i företaget under perioden mellan den 31 mars 
1990 och fram till privatiseringen. 
17 
- Ett stöd på maximalt 183 miljoner GBP för bidrag till pensionssystem för tidigare 
anställda i British Coal Corporation, inklusive anställda som förtidspensionerats till 
föjjd av den brittiska kolindustrins omstruktureringsåtgärder. 
- Ett stöd på maximalt 25 miljoner GBP till företaget British Coal Corporation för 
fttt ticka extraordinära sociala avgifter för arbetstagare som förlorat sin anställning 
eBer till arbetstagare som förflyttats till en annan produktionsenhet till följd av den 
brittiska kolindustrins omstruktureringsåtgärder. 
- Ett stöd på maximalt 70 miljoner GBP till företaget British Coal Corporation för 
att ticka kostnader för resterande verksamhet före företagets slutgiltiga upplösning 
eileirjfrtvistiseringen. 
Till dessa stödinsatser bör läggas det belopp på 111 miljoner GBP som godkändes 
genom kommissionens beslut 96/274/EKSG av den 7 februari 1996 om beviljande av 
ytterligare ekonomiskt stöd av Förenade kungariket till dess kolindustri under 
budgetftet 1995-1996. Detta belopp består av följande delar: 
- Ett stöd på maximalt 14 miljoner GBP till företaget British Coal Corporation för 
att ticka skadeersättning för olyckor och kroppsskador till tidigare arbetstagare 
och ett stöd på maximalt 2 miljoner GBP att betalas ut direkt till tidigare 
gruvarbetare som ersättning för samma typ av skador, motsvarande 
«rSittamgsanspråk för perioden före privatiseringen. 
- Ett stöd på maximalt 95 miljoner GBP för rätten till fria leveranser av kol eller 
rökfritt bränsle eller - i vissa fall - för kontantbetalningar till anställda i British 
Coa) Corporation som pensionerats eller förlorat sin anställning till följd av den 
brittiska kolindustrins omstruktureringsåtgärder, eller till deras rättsinnehavare, för 
den del av deras yrkesverksamhet som utövades i företaget fram till den 31 mars 
1990. 
5. Shrtsatser och framtidsutsikter 
Tillanqmingen av gemenskapsregler för statlig stöd till kolindustrin resulterar 
huvudsakligen i en rad undantag från artikel 4c i EKSG-fördraget. Den främsta 
politiska orsaken till detta är målsättningen att minimera de sociala och regionala 
konsekvenserna av omstruktureringen och aktivitetsminskningen inom Europeiska 
unionens kolindustri Utan dessa undantag skulle denna industri till stor del vara dömd 
att snabbt försvinna. Mot denna bakgrund medger analysen av tillämpningen av 
reglerna för statligt stöd under 1995 följande slutsatser: 
• De europeiska kolföretagens ekonomiska situation har inte förbättrats i någon 
högre grad trots en klar konjunkturuppgång och den därav följande 
konsumtionsökningen inom stål- och elindustrin. 
24 EGTL 102, 25.4.1996, s. 42. 
18 
Importen av kol från tredje land överstiger numera den kvantitet som produceras i 
Förutom i Förenade kungariket tycks produktionskostnaderna för de flesta av 
Europeiska unionens kolföretag utesluta alla förhoppningar om att de åter skall 
kunna konkurrera tal rådande världsmarknadspriser. 
Den ekonomiska och sociala situationen i komtvinningsområdena påverkas i 
varierande grad av kolföretagen. I de flesta av dessa områden har man lyckats i 
sina strävanden efter ekonomisk dfvershlering, vilket gör att man kan konstatera att 
de sociala och regionala målsättningarna för de politiska insatserna inom 
kolsektorn i stört sett har uppnåtts. 
När det gäller bevfljade stödinsatser kan man konstatera en måttlig ökning av 
stödet till den löpande produktionen åtföljd av en ökning av det stöd som inte går 
till den löpande produktionen (kostnader som härrör från tidigare åtaganden). 
Stödets struktur, det vill säga dess fördelning mellan olika artiklar i beslut nr 
3632/93/EKSG, varierar i hög grad mellan de olika kolproducerande länderna och 
återspeglar pi så sätt skillnaderna mellan de nationella kolplanerna. Då dessa planer 
hade lagts fram och godkänts under 1994 är det för tidigt att bedöma deras 
effektivitet redan i samband med granskningen av budgetåret 1995. 
19 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 186 slutlig 
DOKUMENT 
SV 10 09 12 01 
Katalognummer : CB-CO-98-200-SV-C 
ISBN 92-78-32583-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
Zto