Särskild rapport  Har Eruf på ett 
framgångsrikt sätt stött 
utvecklingen av 
företagsinkubatorer?SV 2014  nr 07
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN
EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-872-0137-9
doi:10.2865/35009
© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
SV 2014  nr 07
Särskild rapport Har Eruf på ett 
framgångsrikt sätt 
stött utvecklingen av 
företagsinkubatorer?
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)
02
 Innehåll
Punkt
 Ordförklaringar
I–VII  Sammanfattning
1–9 Inledning
10–17 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål
18–78 Iakttagelser
19–28 Kvaliteten på infrastrukturen var i allmänhet god men inkubatorernas resultat släpade efter
20–23  I de flesta fall var inkubatorerna väl anpassade och hade byggts upp och utrustats planenligt
24–28 De granskade företagsinkubatorerna var jämförelsevis mindre ändamålsenliga
29–58 De granskade Eruf-inkubatorerna hade inte använt god praxis i tillräcklig grad
31–34 När företagsinkubatorerna inrättades ägnades för liten uppmärksamhet åt ändamålsenligheten i deras 
funktioner för företagsstöd
35–48 Inkubationstjänsterna var endast löst kopplade tlll kundernas behov
49–51 Övervakningssystemen inom inkubatorerna gav inte tillfredsställande förvaltningsinformation
52–58 Inkubatorernas ekonomiska hållbarhet stod i konflikt med målet att tillhandahålla de berörda företagen 
lämpliga inkubationstjänster
59–72 Erufs förvaltningssystem var inte inriktade på effektiviteten hos de tjänster som 
företagsinkubatorerna tillhandahöll
60–68 Förfarandet för att välja ut inkubatorer tog inte vederbörlig hänsyn till vissa avgörande faktorer när det 
gäller inkubationsverksamhet
69–72 De Eruf-medfinansierade inkubatorerna var inte tvungna att bedriva inkubationsverksamheten 
tillräckligt länge
03 Innehåll
73–78 Begränsningar i Europeiska kommissionens spridning av kunskap gjorde att god praxis inte 
främjades
79–85 Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga  — Lista över granskade inkubatorer
 Kommissionens svar
04
 Ordförklaringar
EBN : Europeiska nätverket för företags- och innovationscentrum. 
EG-BIC-inkubator : En inkubator som är auktoriserad medlem av det europeiska nätverket för företags- och 
innovationscentrum.
Eruf : Europeiska regionala utvecklingsfonden.
Företag med stor tillväxtpotential : Ett företag som presterar bättre eller som förväntas prestera bättre än sin 
bransch eller marknaden som helhet. 
Inkubationsprogram : Ett skräddarsytt dokument som beskriver planerade händelser och åtgärder för varje enskilt 
nystartat företag i inkubatorn. Syftet med inkubationsprogrammet är att fastställa affärsmål för ett klientföretag 
och att definiera en rad riktade resurser och tjänster som skulle stödja dess utveckling. Genomförandet av 
programmet och uppnåendet av affärsmål övervakas med hjälp av indikatorer.
Kund : En företagare eller ett företag som får stöd med utgångspunkt i ett samarbetsavtal med en 
företagsinkubator. Exempel på stöd är anläggningshyra och/eller deltagande i verksamhet för företagsstöd.
Nystartat företag : Ett nyskapat företag eller partnerskap som genomför den inledande utvecklingen av sin 
produkt eller tjänst och som gör marknadsundersökningar. 
Nätverksbyggande : En affärsverksamhet som bland annat innebär att affärsfolk och företagare upprättar 
personliga kontakter och skapar affärsmöjligheter.
Regional innovationsstrategi (RIS) : Ett dokument som fastställer regionala prioriteringar på ett systematiskt 
och målinriktat sätt och som behandlar dem genom åtgärder för att utveckla akademiska organisationers och 
företagsorganisationers lokala innovation. 
Rekognosceringsverksamhet : Aktivt letande efter kunder och utforskande av potentiella marknader.
SMF : Små- och medelstora företag. Denna kategori omfattar företag med färre än 250 anställda och med en 
årsomsättning på mindre än 50 miljoner euro och/eller en årlig balansomslutning på högst 43 miljoner euro.
Spin off-företag : Ett fristående företag som skapas när en avdelning eller en del av ett befintligt företag eller en 
befintlig organisation avskiljs och blir en separat enhet.
Virtuell inkubation : Ett program som gör att ett företag kan få stöd från en inkubator utan att behöva vara på 
plats i inkubatorns lokaler.
05
 Sammanfattning
IV
De magra resultat som de granskade inkubatorerna 
har levererat kan förklaras av det faktum att etable -
rad god praxis endast hade tillämpats i begränsad 
utsträckning. För det första hade för liten uppmärk -
samhet ägnats åt ändamålsenligheten i företagsinku -
batorernas funktioner för affärsstöd när de inrättades. 
För det andra var inkubationstjänsterna endast löst 
kopplade tlll kundernas affärsmål. För det tredje till -
handahöll övervakningssystemen inom inkubatorerna 
inte tillfredsställande förvaltningsinformation. För det 
fjärde hade betänkligheter kring den finansiella håll -
barheten hindrat inkubationsverksamheten.
V
Vid förvaltningsmyndigheterna var förvaltningssyste -
men alltför inriktade på output och fäste inte tillräck -
ligt avseende vid företagsinkubatorernas operativa 
verksamhet. Framför allt hade man genom utform -
ningen av förfarandet för att välja ut inkubatorer för 
medfinansiering inte tagit vederbörlig hänsyn till flera 
faktorer av avgörande betydelse för inkubationsverk -
samhet, t.ex. personalens kvalifikationer, inkubations -
tjänsternas omfattning och relevans och finansiell 
hållbarhet. I de flesta fall hade de förväntade vinsterna 
för den regionala ekonomin inte utvärderats.
VI
Kommissionen har visserligen gjort en del ansträng -
ningar för att få kunskap om de europeiska företags-
inkubatorernas verksamhet och kännetecken, men det 
stöd som den har erbjudit kan inte anses vara tillräck -
ligt. Kommissionens insatser för att främja inkubatorer 
och god praxis var för begränsade för att minska ris -
ken för att oerfarna och outvecklade medfinansierade 
inkubatorer skulle misslyckas.I
Små och medelstora företag är viktiga när det gäller 
att skapa tillväxt och jobb. Stöd till små och medel -
stora företag har därför blivit en allt viktigare politisk 
prioritering under årens lopp. De stödbelopp från 
strukturfonderna som öronmärkts för stöd till små och 
medelstora företag de två senaste programperioderna 
uppgick till 23 respektive 15 miljarder euro. Företags -
inkubatorer syftar till att stödja lyckad etablering och 
vidareutveckling av nystartade företag.
II
Huvudsyftet med revisionen var att bedöma huru -
vida de företagsinkubatorer som medfinansierats av 
Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) på ett 
framgångsrikt sätt hade gett stöd till nystartade före -
tag med hög potential. Granskningsteamet utförde 
en granskning på plats av ett urval inkubatorer i fyra 
medlemsstater. Det besökte också förvaltningsmyn -
digheterna i dessa medlemsstater och gjorde en 
jämförande analys av ett utökat urval med inkubatorer 
i ytterligare två medlemsstater.
III
Revisionsrätten drar slutsatsen att Eruf har gett ett 
betydande ekonomiskt bidrag till skapandet av infra -
struktur för företagsinkubatorer, särskilt i medlems -
stater där denna typ av företagsstöd har varit relativt 
sällsynt. De granskade inkubatorernas resultat var 
dock blygsamma.
Sammanfattning 06
VII
Revisionsrätten rekommenderar följande:
För det första bör kommissionen kräva att med -
lemsstaterna överväger följande innan de godkän -
ner att nya inkubatorer inrättas med hjälp av EU:s 
medfinansiering:
a) Företagsinkubatorer bör inrättas med utgångs -
punkt i detaljerade och realistiska affärsplaner och 
särskilt beakta hållbarheten i sin inkubationsverk -
samhet utan vinstsyfte.
b) Från början bör inkubationsverksamheten bedri -
vas av personal med lämplig kompetens som kan 
ge relevant individuellt stöd till kunder och poten -
tiella framtida företagare.
c) Inkubatorer bör proaktivt leta efter och skaffa nya 
kunder oavsett geografiskt ursprung och koncen -
trera sig på dem som har innovativa företagsidéer 
med hög tillväxtpotential för att maximera effekti -
viteten i den offentliga finansieringen och därmed 
det mervärde som EU -medlen skapar.
d) Inkubationsprocessen för respektive kundföretag 
bör starta med att ett detaljerat, skräddarsytt 
inkubationsprogram utarbetas. Genomförandet av 
programmet bör följas upp och man bör bedöma 
i vilken grad företagets mål har uppnåtts.
e) Inkubatorer bör erbjuda sina tjänster till före -
tag utan hemvist i landet och på det sättet låta 
inkubationsstödet få en större effekt på det 
lokala näringslivet och förbättra möjligheterna till 
nätverksbyggande.
f) Inkubatorerna bör inrätta ett övervakningssystem 
som inte bara bygger på uppgifter som man får 
fram genom den egna verksamheten utan också 
på företagsuppgifter som tas fram av kunder som 
får stöd.För det andra bör kommissionen kräva att med -
lemsstaternas myndigheter införlivar följande delar 
i utformningen av förfarandena för att välja ut och 
övervaka Eruf -medfinansierade inkubatorprojekt:
g) Kriterierna för projekturval bör lägga större tonvikt 
vid projektens förväntade resultat än vid leverans 
av fysisk output.
h) Under projektbedömningsprocessen och när av -
talsförpliktelserna fastställs bör expertkunskaper 
om företagsinkubation utnyttjas i högre grad.
i) Storleken på det offentliga stödet bör grundas 
på den resultatprognos som angetts för inkuba -
torprojektet. Betalningsbeloppet från Eruf bör 
kopplas till de resultat som inkubatorn uppnår.
j) Varaktighetsperioden bör anpassas så att den 
motsvarar den faktiska livscykeln för de tillgångar 
som företagsinkubatorn har och som medfinansie -
ras av Eruf.
För det tredje bör kommissionen
k) uppdatera sina kunskaper om ändamålsenligheten 
och effektiviteten i företagsinkubation samt til l-
lämpa dessa kunskaper och se till att Eruf -stödet är 
väl anpassat till de behov som sektorn för före -
tagsinkubation har,
l) fortsätta sina ansträngningar för att stödja samt -
liga företagsinkubatorer, särskilt dem som får 
EU-stöd, t.ex. genom att organisera ett kunskaps- 
och erfarenhetsutbyte med ansvariga organ 
i medlemsstaterna; initiativet bör vara inriktat på 
alla företagsinkubatorer, som skulle kunna pre -
sentera hur de nått framgång, utbyta kunskaper 
och få tillgång till stöd av experter inom samma 
område på europeisk nivå.
07
 Inledning
Varför är företags-  
inkubatorer viktiga?
01 
Små och medelstora företag är viktiga 
när det gäller att skapa tillväxt och 
jobb. Enligt uppskattningar står Euro -
pas 20,7 miljoner små och me-delstora 
företag som helhet för 67 % av den 
totala sysselsättningen och 58 %1 av 
bruttoförädlingsvärdet2. Därför har 
stöd till små och medelstora före -
tag blivit en allt viktigare euro-peisk 
politisk prioritering under årens lopp. 
Lissabonstrategin lade särskild vikt vid 
små och medelstora företag. Senare 
fäste Europa 2020-strategin stort 
avseende vid betydelsen av små och 
medelstora företag och innovation för 
EU:s ekonomi och deras nyckelroll för 
smart och hållbar tillväxt för alla.
02 
Företagsinkubatorer har som mål att 
ge unga företag brett och intensivt 
stöd. Detta stöd behövs mest i början 
av ett företags livscykel när det löper 
störst risk att gå omkull. Revisions-  
rättens definition av en företags-  
inkubator finns i  ruta 1 .03 
Publicerad forskning visar att små 
och medelstora företag som har fått 
inkubationsstöd löper betydligt min -
dre risk att misslyckas under de första 
åren efter etableringen. Den generella 
överlevnadsgraden efter tre år för nya 
företag är omkring 56 %3, medan den 
är cirka 90 % för företag som har fått 
stöd av företagsinkubatorer4.
04 
Inkubationsprocessen är mest ända -
målsenlig om den skräddarsys efter 
företagarens specifika behov. Stödets 
omfattning, typ och intensitet är bero -
ende av olika faktorer. I regel varierar 
det dock beroende på i vilket skede 
av livscykeln det företag som får stöd 
befinner sig i (t.ex. etablering eller ex -
pansion), i vilken marknadssektor det 
är verksamt (t.ex. informations- och 
kommunikationsteknik eller bioteknik) 
och vilken typ av företag det är (t.ex. 
ett nystartat företag eller ett spin 
off-företag)5.
Definition av en företagsinkubator
En företagsinkubator är en organisation som syftar till att stödja lyckad etablering och vidareutveckling av 
företag. Den erbjuder ofta tillgång till fysisk företagsinfrastruktur, skräddarsydda företagsstödtjänster och 
möjligheter till nätverksbyggande.
Sinsemellan skiljer sig inkubatorerna åt på många sätt, särskilt när det gäller omfattningen på de inkubations -
program som de erbjuder, den interna organisationen, den ekonomiska sektor som de är specialiserade på 
och de typer av kunder som de betjänar.Ruta 11  Ecorys, EU SMEs in 2012: at the 
crossroads  (EU:s små och 
medelstora företag 2012: vid 
en skiljeväg), Europeiska 
kommissionen, 
september 2012 ( http://
ec.europa.eu/enterprise/
policies/sme/
facts -figures -analysis/
performance -review/files/
supporting -documents/2012/
annual -report_en.pdf ).
2  Bruttoförädlingsvärdet är 
värdet av producerade varor 
och tjänster minus kostnaden 
för alla insatsvaror och råvaror 
som direkt kan hänföras till 
produktionen.
3  Eurostat: http://epp.eurostat.
ec.europa.eu/statistics_
explained/index.php/
Business_demography_
statistics
4  Det europeiska nätverket för 
företags- och innovations-
centrum (EBN) har uppgett att 
överlevnadsgraden för företag 
under inkubationsperioden är 
92; överlevnadsgraden under 
de tre åren efter det att 
inkubationsprogrammet 
avslutats är 90 %. Rapporten 
BIC Observator 2012 ©  (http://
www.ebn.be/assets/assets/
pdf/2012/bic_obs_2012.pdf ). 
UK Business Incubation Ltd  
rapporterade en över-
levnadsgrad på 98 % under 
inkubationsperioden 
respektive 87 % efter fem år 
(http://www.ukbi.co.uk/
resources/
business- incubation.aspx ). 
Förenta staternas nationella 
sammanslutning för före-  
tagsinkubation (National 
Business Incubation Asso-
ciation ) rapporterade att 
överlevnadsgraden sett över 
fem år var 87 %; 2012 State of 
the Business Incubation Industry  
(inkubationsbranschen – läget 
2012).
5  Se punkt 14.
08 Inledning
05 
Tre typiska faser av inkubations -
verksamhet identifieras i Europeiska 
kommissionens Smart Guide to Innova -
tion -Based Incubators (IBI)  (vägledning 
till innovationsbaserade inkubatorer)6. 
Exempel på aktiviteter i varje skede 
beskrivs i  diagram 1 .
a) Förinkubation. I detta skede ingår 
aktiviteter för att stödja potentiella 
företagare att utveckla företags -
idéer, affärsmodeller och affärs -
planer. Målet är att öka utsikterna 
för att entreprenörerna ska kunna 
skapa ett företag på ett ändamåls -
enligt sätt och lyckas gå över till 
etableringsfasen. Typiska tjänster 
som tillhandahålls i detta skede är 
en första bedömning av företags-
idén och individuell vägledning 
om alla aspekter av att upprätta en 
affärsplan.
b) Inkubation. Detta skede börjar när 
det lilla eller medelstora företaget 
etableras och slutar när det blir 
självförsörjande och kan fungera 
självständigt på den fria markna -
den. Detta skede varar omkring tre år. Under denna tid erbjuder 
inkubatorn tillgång till finansie -
ring, utbildning och coachning för 
företagare samt till nätverk med 
potentiella företags- och teknik -
partner, kontorslokaler och, i vissa 
fall, till fullt utrustade laboratorier, 
verkstäder och prototypanlägg -
ningar. Fysisk inkubation (när 
företag faktiskt befinner sig i inku -
batorn) är viktig i vissa ekonomiska 
sektorer (t.ex. bioteknik och avan -
cerade material). I andra sektorer 
(t.ex. programvaruutveckling) kan 
dock virtuell inkubation också vara 
en lämplig lösning.
c) Efterinkubation. Detta skede 
inbegriper aktiviteter som genom -
förs när ett företag har uppnått 
operativ och ekonomisk själv -
ständighet och kan fortsätta sin 
verksamhet utan externt stöd. Det 
lilla eller medelstora företaget kan 
fortfarande behöva olika tjänster, 
t.ex. åtgärder för att öka försälj -
ningsvolymen, förbättra produk -
tionsprocesserna med hjälp av 
metoder som internationalisering 
eller införa innovation.
Schematisk beskrivning av de tre skedena i inkubationsprocessenDiagram 1
Källa : Europeiska revisionsrätten baserat på den vägledning som kommissionen har offentliggjort.Förinkubation Inkubation Efterinkubation
 ο Innovationsbedömning
 ο Upprättande av affärsplan
 ο Utbildning ο Tillgång till finansiering
 ο Coachning, mentorskap och utbildning
 ο Fysisk inkvartering, laboratorier och 
verkstäder
 ο Kommersialisering
 ο Avancerad verksamhetsplanering
 ο Associering av affärspartner ο Företagsutveckling
 ο Internationalisering
 ο Skapande av kluster
 ο Nätverksbyggande
Företagsidé Nystartag företag Hållbart SMF 6  Europeiska kommissionen, 
februari 2010 ( http://
ec.europa.eu/regional_policy/
sources/docoffic/2007/
working/innovation_
incubator.pdf ).
09 Inledning
Hur stöder Europeiska 
regionala utvecklings-
fonden (Eruf) företags-  
inkubatorer?
06 
Tillsammans med regional konvergens 
och europeiskt territoriellt samarbete 
är ökad regional konkurrenskraft och 
sysselsättning de främsta målen i EU:s 
sammanhållningspolitik. I praktiken är 
strukturfonderna och framför allt Euro-
peiska regionala utvecklingsfonden 
(Eruf) huvudkällorna till EU:s finansie -
ring av program som stöder små och 
medelstora företag.
07 
Strukturfonderna planeras och bud -
geteras för en sjuårsperiod. Den 
totala strukturfondsbudgeten för 
programperioden 2000–2006 upp -
gick till cirka 225 miljarder euro och 
för perioden 2007–2013 till omkring 
345 miljarder  euro. De medel som 
öronmärkts för stöd till små och med -
elstora företag uppgick till 23 respek -
tive 15 miljarder euro. Det finns inga 
uppgifter tillgängliga om vilka belopp 
som specifikt avsatts för utveckling av 
företagsinkubatorer.
08 
Strukturfonderna omfattas av delad 
förvaltning. Kommissionen har det 
övergripande ansvaret för förvaltning -
en av strukturfonderna. Den bedömer 
hur de nationella förvaltningssyste -
men fungerar och godkänner opera -
tiva program. De åtgärder som anges 
i de operativa programmen, särskilt 
urval av projekt, genomförs av organ 
i medlemsstaterna.09 
I denna rapport delas företagsinkuba -
torprojekt som medfinansierades av 
Eruf in i följande två olika faser:
Fas I: Inrättande  
Denna fas börjar när bidragsöver -
enskommelsen undertecknas. Pro -
jektledaren börjar därefter planera 
upprättandet (eller upprustningen) av 
inkubatorn och inköp av nödvändig 
utrustning. Den slutar när inkubatorn 
är utrustad, har fått sin personal och 
är fysiskt klar att börja verksamheten 
och när investeringen har reglerats 
från rättslig och ekonomisk synvinkel. 
Inkubatorn är då klar att ta emot sina 
första hyresgäster. Denna fas varar 
i regel i upp till två år.
Fas II: Drift  
Denna fas börjar när inkubatorns första 
kunder tas emot och inkubationspro -
cessen startar; den varar till utgången 
av varaktighetsperioden (det vill säga 
fram till den tidpunkt då bidragsvill -
koren inte längre förpliktigar projekt-
ägaren att upprätthålla projektresultat 
eller att behålla tillgångar för inku -
bationsverksamhet). Vad beträffar de 
granskade projekten slutade denna 
fas fem år efter undertecknandet av 
bidragsöverenskommelsen och den 
varade i regel cirka tre år efter det att 
fas I hade upphört.
10
 Revisionens inriktning och 
omfattning samt revisionsmål
10 
Huvudsyftet med revisionen var att 
bedöma huruvida de företagsinkuba -
torer som medfinansierats av Eruf på 
ett framgångsrikt sätt hade gett stöd 
till nystartade företag med hög till -
växtpotential. Revisionsrätten ställde 
följande tre revisionsfrågor som hänför 
sig till olika förvaltningsnivåer:
a) Hade stödmottagarna tillämpat 
god praxis när de inrättade och 
drev inkubatorerna?
b) Hade de organ som ansvarade för 
förvaltningen av Eruf7 infört än -
damålsenliga mekanismer för att 
välja ut lämpliga inkubatorer som 
skulle få stöd och för att garantera 
de fungerade väl?
c) Hade kommissionen vidtagit 
lämpliga åtgärder för att maximera 
Eruf -stödets effekter på de medfi -
nansierade inkubatorerna?
11 
Revisionen utfördes i Europeiska 
kommissionens lokaler och i de fyra 
medlemsstater som hade anslagit de 
största beloppen i Eruf -finansiering 
för att inrätta företagsinkubatorer 
(Tjeckien, Spanien, Polen och Stor -
britannien). Utifrån en analys av listor 
över projekt (som gjordes eftersom 
det saknades officiella uppgifter, 
såsom beskrivs i punkt 7) uppskattar 
revisionsrätten att 1,2  miljarder  euro 
i finansiering anslogs till åtgärder som 
bidrog till att inkubatorer inrättades 
i de fyra besökta medlemsstaterna 
under perioden 2000–2013.12 
Revisionsrätten utförde en revision 
på plats av ett urval av 27 inkubatorer 
(se bilagan ) som hade fått Eruf -stöd 
under programperioden 2000–2006 
och som hade varit i kontinuerlig drift 
i minst tre år. Revisionsrätten gran -
skade alla aspekter av inkubatorernas 
verksamhet, från de planeringsbeslut 
som låg till grund för inrättandet av 
dem till de metoder och förfaranden 
som de hade infört. Den genomsnittli -
ga totala kostnaden för ett enskilt pro -
jekt var 6,1 miljoner euro. Bidrag från 
offentliga medel täckte i genomsnitt 
82 % av detta belopp: 42 % av den ge -
nomsnittliga totala kostnaden täcktes 
av Eruf (totalt 70 miljoner euro) och 
resterande 40 % av medlemsstaterna.
13 
Revisionsrätten bedömde också de 
förvaltningssystem som hade införts 
av de sex förvaltningsmyndigheterna 
som ansvarade för dessa 27 inkubato -
rer. Bedömningen var inriktad på pro -
jekturvalsprocessen och på villkoren 
i bidragsöverenskommelserna samt på 
hur man sedermera övervakade dessa 
villkor för att se till att kontraktsmålen 
uppfylldes.
14 
De standarder som användes som 
revisionskriterier bygger på god praxis 
som beskrivs i den vägledning som 
Europeiska kommissionen har offent -
liggjort och i annan litteratur som har 
publicerats i ämnet8.7  Till exempel förvaltnings-
myndigheter och för-
medlande organ.
8  Nationella sammanslutningen 
för företagsinkubation, Best 
practices in action – Guidelines 
for Implementing First -Class 
Business Incubation Programs , 
(att använda bäst praxis 
– riktlinjer för att genomföra 
förstklassiga program för 
företagsinkubation), andra 
upplagan 2010.  
Europeiska kommissionen, 
Benchmarking of Business 
Incubators (jämförande analys 
av företagsinkubatorer), 
februari 2002.
11 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål
15 
En väsentlig del av revisionen var en 
jämförande analys där revisionsrät -
ten samlade in centrala uppgifter och 
indikatorer för att bedöma resultaten 
av och effektiviteten i den verksam -
het som bedrevs av utvalda inkuba -
torer som hade fått Eruf -stöd. Totalt 
49 inkubatorer9 (se bilagan ) i de fyra 
besökta medlemsstaterna och i Italien 
och Tyskland, två medlemsstater som 
också hade anslagit betydande belopp 
i EU -medfinansiering till företagsinku -
batorers verksamhet, lämnade detalje -
rade uppgifter om sin verksamhet och 
ekonomiska situation.
16 
De 49 Eruf -medfinansierade inkuba -
torerna i urvalet jämfördes med ett 
riktmärke baserat på de resultat som 
uppnåtts av de 65 EG-BIC -auktorisera -
de inkubatorer10 som var medlemmar 
av det europeiska nätverket för före -
tags- och innovationscentrum (EBN)11, 
och därför tillämpade bästa praxis 
enligt kommissionen, i de sex utvalda 
medlemsstaterna. Dessa 65 inkubato -
rer kallas i denna rapport ”jämförda 
inkubatorer”.
17 
Revisionsbevis samlades in vid inter -
vjuer med tjänstemän vid kommissio -
nen och i medlemsstaterna samt med 
projektledare. Dokument som erhölls 
från EU:s myndigheter och nationella 
myndigheter och företagsinkubatorer 
granskades också.9  Inkubatorer som granskades 
på plats (21) och vissa andra 
Eruf -medfinansierade 
inkubatorer (28).
10  För att tilldelas EG-
BIC-varumärket måste en 
inkubator genomgå en 
ackrediteringsprocess som 
garanterar att kriterierna för 
EG-BIC -märkningen är 
uppfyllda.
11  EBN är en europeisk 
icke -statlig sammanslutning 
av omkring 200 inkubatorer. 
Det är den enda organisation 
som får utfärda 
EG-BIC-märkningen, som 
erkänns av Europeiska 
kommissionen, till inkubatorer.
12
 Iakttagelser
18 
Detta avsnitt inleds med en bedöm -
ning av de granskade inkubatorernas 
resultat. Därefter beskrivs de iakttagel -
ser som var och en av revisionsrättens 
tre revisionsfrågor har gett upphov till.
Kvaliteten på infrastruk -
turen var i allmänhet god 
men inkubatorernas 
resultat släpade efter
19 
Revisionsrätten bedömde hur effektiva 
de granskade Eruf -medfinansierade in -
kubatorerna var när det gällde proces -
sen för att upprätta och utrusta eller 
upprusta dem (deras output) och när 
det gällde vilka resultat de uppnådde. 
Dessa två dimensioner motsvarar 
ungefär de två faser i genomförandet 
av ett inkubatorprojekt som beskrivs 
i punkt 9.I de flesta fall var inkubato -
rerna väl anpassade och hade 
byggts upp och utrustats 
planenligt
20 
Revisionsrätten anser att fysiskt inku -
batorutrymme är särskilt viktigt inom 
vissa sektorer med hög tillväxt (t.ex. 
bioteknik och avancerade material) 
som är beroende av att det i inkuba -
torn finns utrustning tillgänglig som 
man annars inte skulle ha råd med. 
Inkubatorer bör utformas så att de bil -
dar en bekväm arbets- och mötesplats 
som är utrustad med allmän kontors- 
och kommunikationsutrustning. Det är 
också viktigt att skapa gemensamma 
utrymmen och uppmuntra hyresgäs -
terna att umgås med varandra och att 
maximera potentialen till samarbete 
och ett fritt utbyte av idéer.FotoDen Eruf -medfinansierade “Delta”-byggnaden i Wrocławs teknikpark
I de flesta fall erbjöd de granskade Eruf -inkubatorprojekten väl anpassade arbetsförhållanden.
Källa: Europeiska revisionsrätten. Arkitekt: Anna Kościuk.
13 Iakttagelser
21 
En övervägande majoritet av de in -
kubatorer som besöktes hade lyckats 
erbjuda sina kunder attraktiva arbets -
utrymmen. Profilen hos de granskade 
inkubatorerna varierade mellan enkla 
kontorsbyggnader och fullt utrustade 
laboratorier. Totalt sett erbjöd 23 av 
27 inkubatorer arbetsförhållanden 
som var anpassade till de behov som 
de små och medelstora företagen 
i dem hade och uppmuntrade sam -
arbete. När det gällde hur det fysiska 
utrymmet var disponerat hade inku -
batorerna tagit hänsyn till betydelsen 
av nätverksbyggande: de hade ett 
gemensamt utrymme som företagen 
kunde använda och där spontant nät -
verksbyggande kunde ske.
22 
Revisionsrättens bedömning av denna 
fas omfattade även processen för att 
planera och uppföra de granskade 
anläggningarna. Alla inkubatorer hade 
byggts i enlighet med planeringsdo -
kumentationen, som i 23 av 27 fall 
innehöll detaljerade uppgifter om 
anläggningens planerade kännetecken 
och bestämda byggplaner. Merpar -
ten av inkubatorerna (23 av 27) hade 
levererats i enlighet med dessa planer. 
Endast 15 av 27 hade dock färdigställts 
i överensstämmelse med de tidsfrister 
som angavs i projektansökan.23 
Revisionsrätten upptäckte inte några 
större kostnadsöverskridanden. Av 27 
projekt hade 20 färdigställts inom den 
planerade budgeten. Kostnadsöver -
skridanden hade täckts av de sökandes 
egna medel och hade inte fått någon 
effekt på EU:s budget.
De granskade företagsinku -
batorerna var jämförelsevis 
mindre ändamålsenliga
24 
Revisionsrätten bedömde ändamåls -
enligheten och effektiviteten i inkuba -
torprojekt i fas II genom att mäta deras 
operativa verksamhet och utvärdera 
utfallet av den med avseende på deras 
huvudmål:
a) Antalet affärsplaner som upprät -
tats med inkubatorstöd.
b) Antalet nystartade företag som 
fått inkubatorstöd.
c) Antalet skapade jobb.
25 
Under referensperioden hjälpte den 
genomsnittliga granskade inkubatorn 
till att upprätta 20 nya affärsplaner. 
Detta ledde till 15 nystartade företag 
och 27 nya jobb. I genomsnitt var 164 
personer anställda vid varje inkubator 
under referensperioden. De nystartade 
företagen svarade dock endast för en 
liten andel av dessa.
14 Iakttagelser
26 
De jämförda EG-BIC -auktoriserade 
inkubatorerna, som var av ungefär 
samma storlek som de inkubatorer 
som revisionsrätten granskade, var 
mycket mer ändamålsenliga. Den 
genomsnittliga jämförda inkubatorn 
hade hjälpt till att upprätta 101 nya af -
färsplaner och etablera 65 nystartade 
företag under referensperioden, vilket 
hade lett till att 147 nya jobb skapats. 
Stöd som erbjudits företag utöver 
fysisk inkubation (dvs. förinkubations -
tjänster och virtuella inkubations -
tjänster till företagare) hade bidragit 
till så många nystartade företag. Den virtuella inkubationens värde visas av 
det faktum att antalet nya företag som 
skapats av de granskade inkubatorerna 
är betydligt större än antalet hyresgäs -
ter i inkubatorerna. Närmare uppgifter 
om de båda inkubatorgruppernas 
ändamålsenlighet finns i  tabellen .
Genomsnittligt utfall som uppnåtts av företagsinkubatorer
De granskade Eruf -inkubatorerna var jämförelsevis mindre ändamålsenliga.Tabell
Genomsnitt för
granskade Eruf-inkubatorer jämförda inkubatorer
Förinkubationsaktivitet
Upplysningar om stöd inhämtas 92 738
Affärsplaner upprättas 20 101
Projekt för företagsetablering 19 91
Inkubationsaktivitet
Nya företag som startas (även utanför inkubatorn) 15 65
Jobb som skapats i nystartade företag 27 147
Jobb skapade per nystartat företag 1,8 2,3
Alla hyresgäster i inkubatorn 26 35
Antal personer som är anställda av alla hyresgäster 164 166
Anställda per hyresgäst 6,4 4,7
Efterinkubationsaktivitet
Befintliga SMF som får stöd 54 168
Jobb skapade i  SMF under efterinkubationen 20 49
Jobb skapade per SMF under efterinkubationen 0,4 0,3
Källa : Revisionsrättens jämförelseuppgifter för 2011.
15 Iakttagelser
27 
För att kunna bedöma effektiviteten 
granskade revisionsrätten därefter 
dessa resultat med beaktande av 
hur stora resurser som hade använts 
(driftskostnader och anställd personal). 
Utfallet av denna mätning jämfördes 
med de resultat som de jämförda 
EG-BIC -inkubatorerna hade uppnått. 
Närmare uppgifter finns i  diagram 2  
nedan. Till exempel genererade de 
granskade inkubatorerna i genomsnitt 
5,3 jobb per 100 000 euro i driftskost -
nader, jämfört med 9,6 för de jämförda 
inkubatorerna, vilket ger en kostnad 
på cirka 18 000 euro per jobb, jäm -
fört med 10 400 euro för de jämförda 
inkubatorerna.Skillnaden är ungefär lika stor mellan 
de inkubatorer som revisionsrätten 
granskade och de EG-BIC -inkubatorer 
som användes som riktmärke när det 
gäller kostnaden per upprättad af -
färsplan och kostnaden per nystartat 
företag. Liknande slutsatser kan dras 
om man i beräkningen utgår från anta -
let anställda vid inkubatorn.
Effektiviten i inkubatorernas verksamhet  – resultat för 2011
De granskade företagsinkubatorerna var jämförelsevis mindre effektiva.Diagram 212,00
Aﬀärsplaner Nystartade
företagJobb Aﬀärsplaner Nystartade
företagJobb2,244,89
1,753,115,319,60
1,735,27
1,353,354,0910,35
10,00
8,00
6,00
4,00
2,00
0,00Granskade inkubatorer
Jämförda inkubatorer
skapade per 100 000 euro i driftskostnader skapade av personal anställd av inkubatorerna
Källa : Revisionsrättens jämförelseuppgifter för 2011.
16 Iakttagelser
28 
Merparten av de granskade Eruf -inku -
batorerna hade inlett verksamheten 
relativt nyligen, och bristen på erfa -
renhet minskade utan tvekan deras 
effektivitet. Att skillnaden är så stor 
mellan de två grupperna av inkubato -
rer visar dock på de relativt sett under -
måliga resultat som åstadkommits av 
de Eruf -medfinansierade inkubatorer 
som revisionsrätten granskade. Nedan 
diskuteras olika tänkbara skäl till detta 
utifrån de tre revisionsfrågor som ställ -
des i punkt 10.
De granskade Eruf -inku -
batorerna hade inte 
använt god praxis i till -
räcklig grad
29 
En företagsinkubator är ett komplext 
system vars framgång beror på externa 
faktorer, såsom den makroekonomiska 
situationen, det rättssystem som inku -
batorn fungerar i och företagskulturen 
i det land där inkubatorn är belägen. 
Interna metoder påverkar emellertid 
också inkubatorns framgång.
30 
Revisionsrätten granskade därför 
kvaliteten på och relevansen hos de 
metoder och förfaranden som de 
granskade inkubatorerna använde på 
följande fyra områden:
a) Deras interna 
verksamhetsplanering.
b) Relevansen hos de tjänster som de 
erbjöd sina kunder.
c) De system som de använde för att 
övervaka kunderna.
d) Deras affärsmodeller.När företagsinkubatorerna 
inrättades ägnades för liten 
uppmärksamhet åt ända -
målsenligheten i deras funk -
tioner för företagsstöd
31 
Revisionsrätten anser att en företags -
inkubators uppdrag och mål bör vara 
klart och tydligt fastställda redan från 
början. Dess framtida verksamhet bör 
anges noga i en affärsplan. Denna plan 
bör innehålla information om inkuba -
torns viktigaste företagsstödverksam -
het och närmare uppgifter om vilka 
personalresurser och materiella resur -
ser som behövs för att inkubatorn ska 
uppnå sina inkubationsmål. Den bör 
även innehålla närmare uppgifter om 
hur nätverksbyggandet är organiserat.
32 
Trots att 22 av de 27 granskade inkuba -
torerna hade upprättat en affärsplan 
i enlighet med de formella skyldig -
heter som följer av den lagstiftning 
som reglerar Eruf -stöd12, innehöll bara 
hälften av dem detaljerade uppgifter 
om deras verksamhet och resultat-
orienterade mål.12  I de fem övriga fallen fanns det 
ingen rättslig skyldighet att 
upprätta en affärsplan.
17 Iakttagelser
33 
En analys av inkubatorernas verksam -
hetsplaneringsdokument visade på 
brister som påverkar faktorer som är av 
väsentlig betydelse för att en företags -
inkubator ska fungera väl. Vanligast 
var att beskrivningar av inkubations -
program saknades, att de resurser som 
skulle fördelas till inkubationsproces -
ser (t.ex. kvalificerad personal) inte 
hade preciserats eller att uppgifter om 
kostnaden för inkubationsaktiviteter 
var ofullständiga eller saknades. Utan 
denna grundläggande information går 
det inte att göra en tillförlitlig bedöm -
ning av den framtida ekonomiska 
hållbarheten för en inkubator.
34 
De flesta av de många mål som pla -
neringsdokumenten innehöll gällde 
inkubatorernas egna anläggningar och 
var inte inriktade på de aktiviteter som 
inkubatorerna faktiskt skulle bedriva. 
Följaktligen togs inte tillräcklig hänsyn 
till inkubationsprocessernas betydelse 
och resultat. Denna förkärlek för fy -
siska mål (t.ex. uppförande och utrust -
ning) gav målen för upprättandefasen 
(fas I) en alltför framträdande plats 
i stället för att man koncentrerade sig 
på att uppnå de grundläggande målen 
för inkubationsverksamheten (fas II).Inkubationstjänsterna var 
endast löst kopplade tlll  
kundernas behov
35 
Revisionsrätten anser att en företags -
inkubators huvudsakliga uppgift är 
att leverera företagsstödtjänster till 
sina kunder. Ett brett urval av tjänster13 
kan erbjudas företagarna, bland annat 
hyra av fysiskt utrymme, mentor -
skap, utbildning, rådgivning på olika 
områden, nätverksbyggande, tillgång 
till finansiering m.m. Men om resultat 
ska levereras på ett ändamålsenligt 
sätt kan inkubationsstöd inte erbjudas 
i form av en enkel lista över tillgäng -
liga tjänster. De mest ändamålsenliga 
inkubatorerna tillämpar ett individu -
ellt tillvägagångssätt och erbjuder 
ett skräddarsytt inkubationsprogram 
i kombination med andra initiativ till 
stöd för företagande (t.ex. föreläsning -
ar av inbjudna talare) som syftar till 
att förbereda de nystartade små och 
medelstora företagen på att fungera 
på den fria marknaden.
Tjänster som erbjuds
36 
I de granskade inkubatorerna utgjor -
des det stöd som gavs till företagen 
i dem i regel14 av subventionerat kon -
torsutrymme (detta erbjöd 94 %  
av inkubatorerna). Utöver detta 
tillhandahölls ”mjuka tjänster” också 
kostnadsfritt eller mot en låg avgift. De 
vanligaste tjänsterna var coachning, 
utbildningskurser och stöd inom områ -
dena juridik, marknadsföring, redovis -
ning och immateriella rättigheter.13  I rapporten State of the 
Business Incubation Industry  
(läget i inkubationsbranschen) 
som utarbetades av Förenta 
staternas nationella 
sammanslutning för 
företagsinkubation 2006 
identifieras 33 olika tjänster 
som företagsinkubatorer kan 
erbjuda kundföretag.
14  Diskonterade hyreskostnader 
erbjöds vanligtvis inte 
i Storbritannien.
18 Iakttagelser
37 
Diagram 3  visar det utbud av tjänster 
som erbjuds av de Eruf -inkubatorer 
som revisionsrätten granskade jämfört 
med det utbud av relevanta tjänster 
som erbjuds av inkubatorerna i den 
jämförda EG-BIC -populationen. Fram -
för allt kunde endast 53 % av inkubato -
rerna ge råd om ekonomisk planering 
och finansiering. Detta ger anledning 
till oro: otillräcklig tillgång till finansie -
ring anses vara ett väsentligt hinder 
för små och medelstora företags 
utveckling15, och det faktum att inku -
batorerna inte gav någon ekonomisk 
rådgivning bidrog inte till att minska 
detta problem. Detta påverkade kun -
dernas och de potentiella kundernas 
generella uppfattning om hur värde -
fullt inkubatorernas stöd till företagen 
var negativt.
Typ och frekvens när det gäller de huvudsakliga tjänster som de granskade 
Eruf -inkubatorerna erbjuder
De granskade Eruf -inkubatorerna erbjuder ett mer begränsat urval av tjänster.Diagram 3
Källa : Revisionsrättens jämförelseuppgifter för 2011.Stöd till verksamhetsmodelleringStöd till bedömning av
entreprenörsförmåganRiskanalysstödEtableringstjänster
Tillhandahållande av utbildning
Bedömning av
utbildningsbehov
Hyra av
inkubationsutrymme
Stöd till insamling av pengar
Stöd till ekonomisk planering94 %
80 % 53 %
76 %78 %51 %41 %69 %67 %
71 %90 %
Granskade inkubatorer
Jämförda inkubatorerIdenti/f_iering av målkunder
Stöd till verksamhetsplanering100 %
90 %
80 %70 %60 %50 %40 %
30 %
20 %10 %
0 %15  The SME Financing Gap, 
Volume I, Theory And Evidence  
(små och medelstora företags 
finansieringsunderskott, 
volym I, teori och bevis), 
Organisationen för 
ekonomiskt samarbete och 
utveckling ( http://ec.europa.
eu/enterprise/newsroom/
cf/_getdocument.
cfm?doc_id=624 ).
19 Iakttagelser
Inkubationsprogram
38 
Under revisionen konstaterade revi -
sionsrätten att det relativt begränsade 
urvalet tjänster som de granskade 
inkubatorerna erbjöd var en direkt 
konsekvens av deras förhållningssätt 
till inkubation. De Eruf -finansierade in -
kubatorerna var i allmänhet inte direkt 
inblandade i sina kunders företags-
utveckling och arbetade inte aktivt 
med företagen för att identifiera och 
fastställa affärsmål för dem. Inkuba -
torerna begärde inte att de företag 
som de hyste skulle samarbeta nära 
med dem på detta sätt. Företagen för 
sin del såg ofta inte någon nytta med 
att dela med sig av känsliga företags -
uppgifter och var därför obenägna att 
göra det.
39 
Strukturerade, utförliga inkubations -
program med ett intensivt samar -
bete mellan inkubatorerna och deras 
kunder var sällsynta. Endast fyra av de 
27 granskade inkubatorerna upprät -
tade systematiskt ett utförligt inkuba -
tionsprogram tillsammans med varje 
enskild kund och fastställde specifika 
resultat- och utvecklingsmål. Endast 
sex av de 27 granskade inkubatorerna 
kvalitetsgranskades i syfte att förbätt -
ra inkubationstjänsternas generella 
kvalitet.40 
Detta begränsade samarbete ledde till 
en känsla av ”isolering” från inkuba -
torn och hade även negativ effekt på 
hyresgästernas samhörighetskänsla. 
Detta främjade inte synergi mellan 
hyresgäster.
Personalens kompetens
41 
Eftersom det inte fanns en kultur av in -
tensivt samarbete mellan inkubatorer 
och kunder saknade inkubatorperso -
nalen incitament till att ha eller skaffa 
sig specifik kompetens och expertkun -
skap som skulle göra det möjligt för 
dem att bistå företagen i inkubatorn 
på ett mer ändamålsenligt sätt. Den 
kompetensbrist som blev följden 
innebar att inkubatorpersonalen inte 
kunde samarbeta på ett mer ända -
målsenligt sätt med företagen i inku -
batorn, vilket skapade en ond cirkel. 
Inkubatorpersonalens olika kompetens 
och expertkunskaper var mindre om -
fattande i de granskade inkubatorerna 
än i de jämförda inkubatorerna, vilket 
framgår av diagram 4 .
42 
Framför allt hade relativt få i den 
personal som var direkt involverad i fö -
retagsinkubationsaktiviteter kompe -
tens som gjorde att de kunde erbjuda 
mer specialiserat stöd till företag när 
det t.ex. gällde specifik sektorrelaterad 
expertkunskap (39 %) eller tillgång till 
finansieringsmöjligheter (43 %).
20 Iakttagelser
43 
En annan effekt av denna brist på sam -
arbete var att inkubatorerna endast 
hade begränsad strukturerad kunskap 
om företagens individuella behov och 
prestationer.Förinkubation och virtuell 
inkubation
44 
Brister i program och lågt engage -
mang upptäcktes också på två andra 
viktiga områden för inkubatoraktivitet: 
förinkubationsstöd (se punkt 5 a) och 
virtuell inkubation (se punkt 46). Båda 
tjänsterna erbjuds presumtiva kunder 
och kunder som inte nödvändigtvis 
befinner sig fysiskt i inkubatorns 
lokaler.Jämförelse av personalens viktigaste tillgängliga kompetens och expertkunskaper
Inkubatorpersonalens olika kompetens och expertkunskaper var mindre omfattande i de granskade 
inkubatorerna.
Källa : Revisionsrättens jämförelseuppgifter för 2011.Diagram 4
14 %49 %39 %55 %
35 %
43 %43 %39 %
22 %Skapande av och stöd till 
högteknologiska SMF
Särskild sektorrelaterad 
expertis
Tillgång till /f_inansieringJämförda inkubatorerGranskade inkubatorerInternationellt samarbete
Juridisk rådgivningÖvrigt
Marknadsföring av SMF 
som fått stöd
Avancerad användning av 
IKT för SMF-utvecklingUtveckling av personalresurserna90 %
80 %
70 %
60 %
50 %40 %30 %20 %10 %
0 %
21 Iakttagelser
45 
Det är viktigt att potentiella företagare 
ges ett intensivt förinkubationsstöd. 
För det första ger det inkubatorn möj -
lighet att ta fram en reserv av presum -
tiva kunder oavsett deras geografiska 
ursprung. Det utvecklar också inkuba -
torns kontakter med det omgivande 
samhället. Men det är mycket tidskrä -
vande för inkubatorpersonalen. Totalt 
sett erbjöd 14 av de 27 granskade inku -
batorerna inte förinkubationsstöd. Att 
denna tjänst saknades var ett av skälen 
till att inkubatorerna fick så få förfråg -
ningar, vilket framgår av tabellen .
46 
Virtuell inkubation avser inkubations -
program som tillhandahålls kunder 
som inte har sin bas i inkubatorns 
lokaler. Det är en tjänst som gör in -
kubatorerna mer ändamålsenliga (se 
punkt 26). Intresset för att få denna typ 
av företagsstöd beror till stor del på 
inkubationsprogrammens kvalitet och 
ändamålsenlighet. Bristfälliga inku -
bationsprogram (se punkterna 38–39) 
och ett begränsat urval av tjänster 
var två huvudskäl till att endast elva 
av de 27 granskade inkubatorerna 
erbjöd externt belägna kunder virtuell 
inkubation.Nätverksbyggande och 
integrerade inkubatorer
47 
De granskade inkubatorerna hade god 
förståelse av behovet av nätverksbyg -
gande och av fördelarna med det. 
Totalt sett hade 19 av de 27 inkubato -
rerna försökt bygga upp ett nätverk 
av sammankopplade intressenter. 
Dessutom hade nästan alla granskade 
inkubatorer kontakter med en erkänd 
lokal partner eller var integrerade i en 
sådan. Exempel på sådana partner var 
universitet, organisationer som ger 
företagsstöd och offentliga myn -
digheter. Få inkubatorer hade dock 
lyckats etablera ett nätverk där alla 
typer av berörda intressenter ingick 
(t.ex. universitet, industriledare och 
deras egna före detta kundföretag 
i efterinkubationsfasen).
48 
Inkubatorer bör spela en viktig roll 
i alla regioners infrastruktur för före -
tagsstöd. Men endast 14 av de 27 in -
kubatorerna hade konsulterats någon 
gång i det förflutna i samband med 
att regionala innovationsstrategier 
utarbetades. Denna låga siffra visar 
indirekt att man ofta inte är medveten 
om inkubatorernas betydelse såsom 
viktiga centrum för företagsstöd.
22 Iakttagelser
Övervakningssystemen 
inom inkubatorerna gav 
inte tillfredsställande 
förvaltningsinformation
49 
Revisionsrätten anser att ett övervak -
ningssystem bör införas i varje före -
tagsinkubator. Detta system bör samla 
in och registrera statistik och andra 
relevanta uppgifter om inkubatorns 
och kundernas aktivitet. Målet med att 
samla in dessa uppgifter är att be -
döma huruvida resurserna har använts 
på ett ändamålsenligt och effektivt 
sätt och huruvida de har bidragit till 
att strategiska mål uppnåtts. Dessa 
mål kan endast uppnås när företags -
uppgifter inhämtas från inkubatorns 
förvaltningssystem och från inku -
berade företag i form av standardi -
serade ekonomiska indikatorer och 
aktivitetsindikatorer.50 
Endast 15 av de 27 inkubatorerna hade 
infört ett system med vars hjälp inku -
bationsaktiviteter observerades och 
registrerades regelbundet. Insamlingen 
av uppgifter i de övriga inkubatorerna 
begränsades till de statistiska uppgifter 
som krävs enligt gällande redovisnings- 
och skattebestämmelser. Inkubatorerna 
kunde ofta inte lämna detaljerade 
ekonomiska uppgifter om storleken på 
det stöd som beviljats de enskilda kun -
derna. Det gör det svårare att korrekt 
bedöma deras inkubationsverksamhet. 
Tillvägagångssättet att integrera upp -
gifter om kundernas företagsaktivitet 
i inkubatorns övervakningsuppgifter 
var ännu ovanligare. En del inkuba -
torer samlade inte in grundläggande 
resultatuppgifter därför att de endast 
hade en begränsad övervakning över 
kundernas utveckling. Bara fem av de 
27 inkubatorerna använde kundernas 
resultatuppgifter till att förbättra sin 
förvaltning. Ett exempel på en inkuba -
tor som gjorde det finns i  ruta 2 .
God praxis  – integrerat övervakningssystem
En av de mest framgångsrika granskade inkubatorerna i Tjeckien övervakade regelbundet företagens resultat 
och det erbjudna stödets relevans och kvalitet. För att kunna göra det hade inkubatorn tagit fram ett system 
med centrala resultatindikatorer som integrerade utförlig information om inkubatorns aktivitet (t.ex. antal 
utbildningstillfällen som anordnats eller antal föreläsningar som hållits) och företagens resultat (t.ex. omsätt -
ning, antal sökta patent och antal skapade jobb räknat i heltidsekvivalenter). Den information som man fick 
fram använde ledningen till att bedöma inkubationsprogrammens ändamålsenlighet.Ruta 2
23 Iakttagelser
51 
Samtliga övervakningssystem som an -
vändes av de inkubatorer som gjorde 
mätningar av aktiviteten innehöll 
resultatindikatorer. Men endast i tio av 
27 fall hade dessa definierats med hän -
visning till standarder som fastställts 
av erkända nationella eller internatio -
nella organisationer16. Denna brist på 
standardisering gjorde det svårare att 
jämföra enskilda inkubatorers resultat 
med tillgängliga jämförelseuppgifter 
eller att bedöma deras effekt på den 
lokala ekonomin.
Inkubatorernas ekonomiska 
hållbarhet stod i konflikt 
med målet att tillhandahålla 
de berörda företagen lämp -
liga inkubationstjänster
52 
Revisionsrätten anser att en relevant 
affärsmodell ska göra det möjligt för 
en inkubator att uppnå sina strategiska 
mål, med beaktande av de ekonomiska 
begränsningarna. Detta bör innebära 
att inkubatorn är selektiv och levererar 
stöd och tjänster till en specifik grupp 
av hyresgäster. Endast de företagare 
som kan presentera genomförbara, 
innovativa och konkurrenskraftiga 
företagsidéer bör få stöd. Det betyder 
att lämpliga tillträdeskriterier bör ha 
införts och att man försöker hitta nya 
företag för att på det viset se till att ett 
tillräckligt antal kvalitetskandidater 
finns tillgängliga.53 
Inkubationaktivitet är i regel inte en 
lönsam verksamhet: stöd och tjänster 
tillhandahålls kostnadsfritt eller till 
ett pris som inte täcker inkubatorns 
kostnader. I den granskade popula -
tionen på 27 inkubatorer hade endast 
sju sett till att det ekonomiska stöd 
som intressenterna tillhandahöll skulle 
ges kontinuerligt. Ett exempel på ett 
sådant arrangemang finns i  ruta 3 . De 
övriga 20 inkubatorerna var tänkta 
att vara ekonomiskt självförsörjande, 
vilket tvingade dem att koncentrera 
sig alltför mycket på den ekonomiska 
sidan av verksamheten.
54 
Det ledde till att de granskade inku -
batorerna blev starkt beroende av 
inkomster som genererades internt 
genom inkubationsverksamhet (främst 
uthyrning av kontorsutrymmen), som 
stod för 72 % av deras totala intäkter. 
I den jämförda populationen av EG-
BIC-inkubatorer genererade denna 
aktivitet endast 34 % av intäkterna, 
medan resten utgjordes av offentlig 
och privat finansiering.
55 
För att minimera sitt strukturella 
underskott var de granskade inkuba -
torer vars fortsatta finansiering inte 
var garanterad tvungna att minska 
sina kostnader och maximera sina 
inkomster. Kostnadsminskningarna 
ledde ofrånkomligen till att storleken 
på det stöd som erbjöds minskade och 
till förenklade inkubationsprogram. 
Det innebar också färre resurser för 
att försöka hitta nya företag. Eftersom 
kontorsuthyrning var inkubatorernas 
främsta inkomstkälla hade de försökt 
maximera denna verksamhet.16  Olika organisationer 
publicerar denna typ av 
information. Exempel är det 
europeiska nätverket för 
företags- och innova-
tionscentrum, Förenta 
staternas nationella 
sammanslutning för 
företagsinkubation och 
Europeiska kommissionen.
24 Iakttagelser
56 
Det var sällan fler än några sökande 
per månad, inte ens när det gällde de 
granskade inkubatorer som hade mest 
att göra. Inkubatorerna hade därför 
få incitament att tillämpa ett formellt 
tillträdesförfarande där potentiella 
kunder valdes ut utifrån en gransk -
ning av de föreslagna företagsidéernas 
innovationsgrad och tillväxtpoten -
tial. Endast tolv av de 27 granskade 
inkubatorerna hade infört ett sådant 
förfarande.
57 
Företag med lägre tillväxtpotential 
kunde därför flytta in i inkubatorn, vil -
ket gjorde att inkubatorernas resurser 
användes mindre effektivt.
58 
På grund av otillräcklig finansiering 
och brist på extern finansiering (t.ex. 
från en aktieägare) var åtta av de 27 
granskade inkubatorerna tvungna att 
begränsa det inkubationsstöd som 
de erbjöd efter det att Eruf -bidrags-
överenskommelsen hade upphört att 
gälla. I fyra fall hade de helt upphört 
med inkubationsverksamhet och blivit vanliga kommersiella kontorshotell 
utan någon företagsstödfunktion. 
Bristfälliga urvalskriterier och bris -
ten på utvecklingsmål för företagen 
i inkubatorerna hade en ogynnsam 
effekt på de granskade inkubatorernas 
ändamålsenlighet och påverkade även 
inkubationsaktiviteternas generella 
effektivitet negativt.
Erufs förvaltningssystem 
var inte inriktade på effek-  
tiviteten hos de tjänster 
som företagsinkubato -
rerna tillhandahöll
59 
Dessa granskningsresultat, inbegripet 
de styrkande jämförelseuppgifterna, 
visar tydligt att de granskade inkuba -
torerna inte tillhandahöll sina tjänster 
på ett tillräckligt effektivt sätt. Det 
innebär att det är särskilt viktigt att 
granska Eruf -förvaltningssystem som 
inrättats av förvaltningsmyndigheter 
och som täcker offentliga utgifter. Re -
visionsrättens bedömning var inriktad 
på två viktiga frågor: hur projekt som 
skulle medfinansieras valdes ut och 
hur man garanterade att deras verk -
samhet blev varaktig.God praxis – Ekonomiskt stöd från moderorganisationen
I Spanien hade handelskamrarna, som är de organisationer som förvaltar inkubatorerna, för att säkerställa en 
stabil verksamhet och ekonomisk hållbarhet formellt åtagit sig att kompensera ett eventuellt årligt under -
skott. Detta formella åtagande är ett konkret bevis på viljan hos inkubatorernas intressenter att delta i politi -
ken för företagsetablering, som uppfattas som ett offentligt uppdrag som är förenligt med moderorganisatio -
nens verksamhet.Ruta 3
25 Iakttagelser
Förfarandet för att välja ut 
inkubatorer tog inte veder -
börlig hänsyn till vissa avgö -
rande faktorer när det gäller 
inkubationsverksamhet
60 
Revisionsrätten anser att de offentliga 
myndigheterna som regel bör ut -
forma stödåtgärder på ett sätt som tar 
hänsyn till de behov som identifierats 
inom näringslivspolitiken och som 
garanterar hållbarhet och tillräcklig 
avkastning på de investerade offent -
liga medlen i form av nya små och 
medelstora företag och jobb. Om man 
ska uppnå detta bör projekt endast 
väljas ut för medfinansiering om deras 
framtida varaktighet är garanterad.
61 
De två faser för projektgenomförande 
som beskrevs i inledningen när det 
gäller företagsinkubatorer (se punkt 9) 
återspeglas i de Eruf -förvaltnings -
förfaranden som förvaltningsmyn -
digheterna tillämpar. Eruf används 
huvudsakligen till att medfinansiera 
investeringar i fysisk infrastruktur i EU:s 
regioner. Den förvaltningsprocess som 
förvaltningsmyndigheterna tillämpar 
är främst inriktad på att se till att fysisk 
output faktiskt levereras.
Projektbedömning och 
projekturval
62 
Vad beträffar företagsinkubatorer kan 
detta outputinriktade tillvägagångs -
sätt först påvisas i det skede då projekt 
väljs ut. Processen för att bedöma och 
välja ut projekt tog framför allt inte 
tillräcklig hänsyn till vissa nyckelfakto -
rer inom inkubationsverksamhet, som 
är en del av den operativa fasen (fas II) 
av ett projekt.a) Personalens kvalifikationer. Genom 
urvalsförfarandet lyckades man 
inte på ett tillfredsställande sätt 
bedöma lämpligheten hos poten -
tiella anställda som skulle ansvara 
för att tillhandahålla förtagsinku -
bationstjänster. Revisionsrätten 
konstaterade framför allt att i en 
tredjedel av fallen beviljades pro -
jekt medfinansiering utan att man 
kunde påvisa att någon av dem 
som hade anställts hade nödvän -
diga kunskaper eller erfarenhet på 
området. I vissa fall var tanken att 
man skulle komma till rätta med 
denna brist på specifik expertkun -
skap genom ytterligare Eruf -medfi -
nansierade projekt.
b) Inkubationstjänster. Omfattningen 
och relevansen hos de inkuba -
tionstjänster som skulle erbjudas, 
särskilt inkubationsprogrammen, 
bedömdes inte under proces -
sen för att godkänna bidrag till 
företagsinkubatorer.
c) Ekonomisk hållbarhet. De sö -
kande var inte tvungna att lämna 
detaljerad information om före -
tagsstödets omfattning och dess 
förväntade kostnader eller resultat. 
De behövde inte heller lämna in -
formation om sina strategier för att 
täcka eventuella underskott i fråga 
om driftsutgifter och för att ga -
rantera att inkubationstjänsterna 
skulle fortsätta att tillhandahållas.
d) Förväntade effekter av projek -
tet. Vid bedömningsförfarandet 
utvärderades inte de förväntade 
vinsterna för den regionala eko -
nomin. Eftersom det inte fanns 
standardiserade bedömningskrite -
rier kunde man inte heller bedöma 
de planerade projektens effektivi -
tet uttryckt i kostnaden per skapat 
jobb eller per nytt litet och medel -
stort företag.
26 Iakttagelser
Projektmål och projektindikatorer
63 
En del av de projektmål som hade 
fastställts i ansökan hade kvantifierats 
med hjälp av indikatorer och innehöll 
riktmärken som skulle uppnås. Output -
indikatorer hade använts på ett lämp -
ligt sätt: exempel var bland annat antal 
kvadratmeter kontorsyta som byggts 
eller antal skrivare som installerats.
64 
Ingen av de besökta förvaltnings -
myndigheterna hade dock använt 
ett system med indikatorer som 
byggde på riktlinjer för god praxis 
och som utfärdats av en erfaren 
nationell eller internationell grupp av 
företagsinkubatorer.
65 
Det är särskilt viktigt att indikatorer 
anges exakt när mål fastställs för inku -
bationsverksamhet (fas II). Generellt 
sett fastställdes indikatorerna till stor 
del av de sökande själva.
66 
Bristen på struktur i användningen av 
indikatorer för att fastställa specifika 
projektmål och för att övervaka den 
operativa verksamheten påverkade 
också de offentliga utgifternas gene -
rella effektivitet. När förvaltningsmyn -
digheterna undertecknade bidrags-
överenskommelser kunde de framför 
allt inte garantera att Eruf -bidragets 
värde eller storleken på medfinansie -
ringen stod i proportion till de resultat 
som den sökande räknade med att 
uppnå eller till effekten på det lokala 
företagandet. Nyttan med att tillhan -
dahålla offentlig finansiering varken 
kvantifierades eller bedömdes vid 
projekturvalet.Övervakning och uppföljning av 
projekt
67 
Det fysiska inrättandet av inkubatorer 
hade i regel övervakats på vederbör -
ligt sätt. Medlemsstaternas myndig -
heter hade gjort besök på plats och 
granskat ekonomisk dokumentation.
68 
Men medlemsstaternas myndigheter 
hade inte på ett tillfredsställande sätt 
kunnat mäta hur ändamålsenliga inku -
batorerna var när det gällde att uppnå 
resultat. Ett huvudskäl till det var att 
de inte hade vidtagit åtgärder och sett 
till att förvaltningssystemen på inku -
batornivå fyllde sin grundläggande 
resultatövervakningsfunktion. Den 
otillräckliga resultatövervakningen 
innebar att de inte på ett lämpligt sätt 
hade kunnat följa upp hur det förvän -
tade utfallet uppnåddes.
De Eruf -medfinansierade 
inkubatorerna var inte 
tvungna att bedriva inku-
bationsverksamheten till -
räckligt länge
69 
Revisionsrätten anser att man särskilt 
måste uppmärksamma de medfinan -
sierade projektens ekonomiska och 
operativa varaktighet, kvaliteten på 
inkubationstjänsterna och den sam -
lade förväntade positiva effekten på 
den lokala ekonomin och eventuellt på 
ekonomin i stort.
27 Iakttagelser
70 
I detta avseende anpassades inte 
varaktighetsperiodens minimilängd17 
(fem år) till särdragen i processen för 
företagsinkubation. Den återspeglade 
inte heller på ett riktigt sätt livscykeln 
för de tillgångar som skapats och 
köpts med Eruf -stöd (20–30 år)18. Detta 
innebar att förvaltningsmyndigheterna 
hade lämnat ifrån sig kontrollen över 
tillgångarna omedelbart efter det 
att den minimiperiod när det gäller 
varaktighet som föreskrivs i struktur -
fondsförordningen19 hade löpt ut. Ett 
exempel på hur en medlemsstat på ett 
lyckat sätt löste detta problem finns 
i ruta 4 .
71 
Efter det att varaktighetsperioden 
hade löpt ut befriades den enhet som 
ansvarade för projektgenomförandet 
från sina avtalsförpliktelser och kunde 
fritt förfoga över de tillgångar som 
den hade fått. Bland de granskade 
projekten hade åtta av de 27 inkuba -
torerna delvis eller helt upphört med 
sin inkubationsverksamhet efter det 
att den femåriga varaktighetsperioden 
hade löpt ut.72 
I sådana situationer överfördes den 
faktiska nyttan av den offentliga 
finansieringen till ägarna av inku -
batorer (t.ex. privata företag, lokala 
myndigheter, handelskammare och 
universitet) i stället för till lokala före -
tagare och nystartade företag. Revi -
sionsrätten uppskattar att det totala 
finansieringsbelopp som påverkats på 
detta sätt kan uppgå till omkring två 
femtedelar av den totala Eruf -inves -
teringen i de granskade projekten för 
företagsinkubation, det vill säga till 
30 miljoner euro.17  Den period under vilken 
stödmottagaren är skyldig att 
respektera de åtaganden som 
fastställs i bidragsöverens-  
kommelsen.
18  Livscykeln för de aktuella 
tillgångarna (främst 
byggnader) fastställdes utifrån 
de avskrivningssatser som 
tillämpas i respektive 
medlemsstat.
19  Rådets förordning (EG) nr 
1260/1999 av den 21 juni 1999 
om allmänna bestämmelser 
för strukturfonderna (EGT 
L 161, 26.6.1999, s. 1).
God praxis  – varaktighetsperiod
I Polen hade problemet med en kort varaktighetsperiod lösts under programperioden 2007–2013 i en av de 
åtgärder som ingick i det övergripande operativa programmet. Den varaktighetsperiod som angavs i bidrags -
överenskommelsen hade förlängts till 20 år, och de projektansvariga var skyldiga att föra över alla offentliga 
medel som de fått för att uppföra anläggningen till de berörda små och medelstora företagen under denna 
period i form av företagsstöd.Ruta 4
28 Iakttagelser
Begränsningar i Euro-  
peiska kommissionens 
spridning av kunskap 
gjorde att god praxis  
inte främjades
73 
Revisionsrättens bedömning av kom -
missionens bidrag var inriktad på de 
aktiviteter som i princip skulle bidra till 
att inkubatorprojekt utvecklades och 
genomfördes. Framför allt bedömde 
revisionsrätten om kommissionen 
hade samlat expertkunskap på områ -
det inkubationsverksamhet och om 
den utifrån denna expertkunskap hade 
gjort riktlinjer för god praxis tillgäng -
liga på europeisk nivå.
Kommissionens initiativ
74 
Under revisionen undersökte revi -
sionsrätten ett antal av kommissionens 
initiativ. Revisionsrätten koncentrerade 
sig på initiativ som hade tagits sedan 
början av 2000 och som i första hand 
var inriktade på inkubatorer. Dessa 
initiativ hade potential att bidra till 
insamlingen av relevant kunskap inom 
kommissionen och också till spridning 
av denna kunskap och relevant god 
praxis bland berörda intressenter eller 
ansvariga myndigheter.75 
Följande två viktiga initiativ bör 
nämnas när det gäller förvaltning av 
kunskap:
a) År 2002 offentliggjorde kommis -
sionen en jämförande studie med 
värdefull information om läget när 
det gäller europeiska inkubatorer. 
I studien rekommenderades att 
jämförelsen skulle upprepas, vilket 
dock aldrig skedde.
b) Parallellt med jämförelsen inrät -
tade kommissionen en databas 
för inkubatorer20. Uppgifterna 
uppdaterades varje år till 2006, då 
utvecklingen och uppdateringen 
av systemet upphörde.
Kunskapsspridning
76 
Vad beträffar spridning av inkubator-
relaterad expertkunskap offentliggjor -
de kommissionen, förutom den jämfö -
rande rapport som nämndes ovan, en 
vägledning till innovationsbaserade 
företagsinkubatorer ( Smart Guide to 
innovation -based incubators ) 2010. 
I dokumentet, som upprättades med 
utgångspunkt från EBN -medlemmars 
erfarenhet, beskrivs de faktorer och 
processer som har störst betydelse för 
en lyckad företagsinkubation och hur 
detta bäst kan mätas. Vägledningen 
innehöll dock inte några resultatupp -
gifter eller information om ändamåls -
enligheten i denna form av företags -
stöd. Vägledningen offentliggjordes 
för sent för att de granskade inkubato -
rerna skulle kunna använda den när de 
inrättades. Endast ett fåtal inkubatorer 
kände ens till att den fanns.20  http://cordis.europa.eu/
incubators/about.htm
29 Iakttagelser
77 
De initiativ som beskrivis ovan visar att 
kommissionen faktiskt har gjort vissa 
ansträngningar det senaste årtiondet 
för att samla in uppgifter om företags -
inkubation. Men den erfarenhet och 
kunskap som samlades in gick förlorad 
på grund av att det inte fanns någon 
kontinuitet i kommissionens initiativ. 
Kommissionen genomförde inte några 
fler systematiska studier om före -
tagsinkubatorer och hade därför inte 
någon adekvat, aktuell kunskap att 
sprida. Sådan kunskap hade varit sär -
skilt användbar för medlemsstater som 
arbetade intensivt med att utveckla 
sitt nätverk för företagsinkubation 
(dvs. medlemsstater som anslöt sig till 
EU 2004 och därefter)
78 
Kommissionen har inte en tillräcklig 
kunskapsbas för att kunna bedöma hur 
ändamålsenliga företagsinkubatorerna 
är eller ge kvalificerat stöd till företags -
inkubatorer, särskilt till dem som med -
finansieras av Eruf. Det faktum att an -
talet inkubatorer ökar gör det särdeles 
viktigt att kommissionen ger dem som 
driver inkubatorer, förvaltningsmyn -
digheter och medlemsstater stöd i lika 
mån, särskilt genom att ge exempel 
på god praxis, framgångsrika inkuba -
tionsprogram eller jämförelseuppgifter 
som förvaltningsmyndigheterna kan 
använda när de bedömer förslag om 
inrättande av framtida inkubatorer.
30
 Slutsatser och 
rekommendationer
79 
Eruf har gett ett betydande ekono -
miskt bidrag till skapandet av in -
frastruktur för företagsinkubatorer, 
särskilt i medlemsstater där denna 
typ av företagsstöd har varit relativt 
sällsynt. Revisionsrätten anser dock att 
tillhandahållandet av inkubationstjäns -
ter – och följaktligen effekten på lokala 
företag i stort – var ganska begränsat 
på grund av ekonomiska begräns -
ningar och en låg grad av inkubations -
verksamhet. Detta förklarades främst 
av att det inte fanns någon expertkun -
skap om inkubationsmetoder samt av 
brister i förvaltningssystemen.
De granskade Eruf -med-
finansierade inkubato -
rerna hade på det hela 
taget inrättats på veder -
börligt sätt men det före -
tagsstöd som kunderna 
erbjöds var endast mått -
ligt framgångsrikt
80 
De granskade inkubatorerna var mind-
re effektiva än de inkubatorer som re -
visionsrätten jämförde dem med. Trots 
att Eruf hade varit effektiv när det 
gällde att leverera inkubatorinfrastruk -
tur hade den varit mindre framgångs -
rik med att se till att inkubatorerna 
gav ändamålsenligt och effektivt stöd 
till sina kunder. De inkubatorer som 
fick Eruf -stöd bedrev sin verksamhet 
i moderna och vederbörligt anpassade 
medfinansierade anläggningar, de var 
dyrare att driva och krävde mer perso -
nal för att åstadkomma ett nystartat 
företag än de inkubatorer som de 
jämfördes med.De granskade Eruf -inkubato -
rerna hade inte utnyttjat god 
praxis i tillräcklig grad
81 
Det finns flera tänkbara skäl till varför 
de granskade inkubatorerna var 
mindre ändamålsenliga och effek -
tiva. Merparten av dem hade inlett 
verksamheten relativt nyligen och 
bristen på erfarenhet begränsade utan 
tvivel deras effektivitet. De tydligaste 
tecknen på detta var brister och luckor 
i inkubationsprogram och ofullständi -
ga affärsmodeller, särskilt med avse -
ende på ekonomisk hållbarhet. Denna 
begränsning gjorde att ledningsgrup -
perna vid inkubatorerna riktade in sig 
på att generera inkomster och inte 
på att leverera kvalitetstjänster till 
nystartade företag med stor tillväxt -
potential. Detta inkomstorienterade 
tillvägagångssätt fick cheferna vid in -
kubatorerna att lätta på stödkriterierna 
för nykomlingar. Det resulterade i att 
lågtillväxtföretag erbjöds dyrt inkuba -
torstöd. Användningen av offentliga 
medel för att stödja företagsinkubato -
rer blev därmed ännu ineffektivare.
82 
Inkubatorerna kunde inte erbjuda sina 
kunder brett, skräddarsytt stöd. Ett 
begränsat urval av tjänster erbjöds. De 
flesta granskade inkubatorer erbjöd 
inte stöd till presumtiva företagare 
i förinkubationsskedet och inte heller 
till kunder utan hemvist i landet. Inku -
bationsprogrammen var av grundläg -
gande karaktär och tog inte hänsyn till 
kundernas specifika individuella behov 
eller mål för företagsutvecklingen. 
Eftersom det inte förekom något nära 
samarbete med kunderna, hade inku -
batorerna ingen detaljerad kunskap 
om deras utvecklingsnivå. Detta inver -
kade också negativt på kvaliteten på 
det företagsstöd som erbjöds.
31 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 1
Kommissionen bör kräva att medlems -
staterna överväger följande innan de 
godkänner att nya inkubatorer inrättas 
med hjälp av EU:s medfinansiering:
a) Företagsinkubatorer bör inrättas 
med utgångspunkt i detaljerade 
och realistiska affärsplaner och 
särskilt beakta hållbarheten i sin 
inkubationsverksamhet utan 
vinstsyfte.
b) Från början bör inkubationsverk -
samheten bedrivas av personal 
med lämplig kompetens som kan 
ge relevant individuellt stöd till 
kunder och potentiella framtida 
företagare.
c) Inkubatorer bör proaktivt leta efter 
och skaffa nya kunder oavsett 
dessas geografiska ursprung och 
koncentrera sig på dem som har 
innovativa företagsidéer med hög 
tillväxtpotential för att maximera 
effektiviteten i den offentliga 
finansieringen och därmed det 
mervärde som EU -medlen skapar.
d) Inkubationsprocessen för respekti -
ve kundföretag bör starta med att 
ett detaljerat, skräddarsytt inkuba -
tionsprogram utarbetas. Genom -
förandet av programmet bör följas 
upp och man bör bedöma i vilken 
grad företagets mål har uppnåtts.
e) Inkubatorer bör erbjuda sina 
tjänster till företag utan hem -
vist i landet och på det sättet 
låta inkubationsstödet få större 
effekt på det lokala näringslivet 
och förbättra möjligheterna till 
nätverksbyggande.f) Inkubatorerna bör inrätta ett 
övervakningssystem som inte bara 
bygger på uppgifter som man får 
fram genom den egna verksamhe -
ten utan också på företagsuppgif -
ter som tas fram av kunder som får 
stöd.
Förvaltningssystemen var 
ändamålsenliga när det 
gällde att se till att infra -
struktur levererades men 
inte när det gällde att ge 
effektivt 
företagsinkubationsstöd
83 
I de flesta fall hade förvaltnings -
systemen varit ändamålsenliga när 
det gällde att se till att fysisk output 
(t.ex. byggnader) levererades i tid och 
planenligt. De garanterade dock inte 
att leveransen av inkubationstjänster 
(t.ex. coachning och utbildning) var 
ändamålsenlig och effektiv. Större vikt 
borde ha lagts vid förvaltningen av 
inkubationstjänster på lång sikt.
84 
De myndigheter i medlemsstaterna 
som valde ut projekt för medfinansie -
ring tog inte tillräcklig hänsyn till det 
förväntade utfallet av inkubationsverk -
samheten och till genomförbarheten 
hos inkubatorernas affärsmodeller. Det -
ta fick allvarliga följder: det påverkade 
de mål som fastställdes för enskilda in -
kubatorer och fick efterföljande konse -
kvenser för inkubationsverksamhetens 
varaktighet. Det sistnämnda problemet 
är särskilt bekymmersamt eftersom 
längden på varaktighetsperioden inte 
korrekt återspeglar de Eruf -medfinan -
sierade inkubatorprojektens karaktär. 
En väsentlig risk som detta medför är 
att de system som införts gör att en be -
tydande del av värdet av den offentliga 
finansieringen kan hamna hos ägarna 
till inkubatorerna när varaktighetspe -
rioden har löpt ut.
32 Slutsatser och rekommendationer
Rekommendation 2
Kommissionen bör kräva att med -
lemsstaternas myndigheter inför -
livar följande delar i utformningen 
av förfarandena för att välja ut och 
övervaka Eruf -medfinansierade 
inkubatorprojekt:
a) Kriterierna för projekturval bör 
lägga större tonvikt vid projektens 
förväntade resultat än vid leveran -
sen av fysisk output.
b) Under projektbedömningsproces -
sen och när avtalsförpliktelserna 
fastställs bör expertkunskaper om 
företagsinkubation utnyttjas i hög-
re grad.
c) Storleken på det offentliga stödet 
bör grundas på den resultatprog -
nos som angetts för inkubatorpro -
jektet. Betalningsbeloppet från 
Eruf bör kopplas till de resultat 
som inkubatorn uppnår.
d) Varaktighetsperioden bör anpassas 
så att den motsvarar den faktiska 
livscykeln för de tillgångar som 
företagsinkubatorn har och som 
medfinansieras av Eruf.Kommissionen vidtog inte 
tillräckliga åtgärder för att 
främja utbyte av kunskap 
och god praxis
85 
Kommissionen har visserligen gjort en 
del ansträngningar för att få kunskap 
om aktiviteterna vid och kännetecknen 
för en stor population av företags-  
inkubatorer i Europa, men det stöd 
som den erbjuder drar inte nytta av 
detta. Den nyligen offentliggjorda 
vägledningen innehåller en värdefull 
översikt över principerna för inkuba -
tion men den är inte tillräckligt detal -
jerad och utelämnar viktiga uppgifter 
när det gäller inkubationsprocessen, 
t.ex. jämförelseuppgifter för nyckel-
indikatorer. Kommissionens insatser 
för att sprida relevant kunskap och 
främja god praxis var för begränsade 
för att minska risken för att nyinrättade 
medfinansierade inkubatorer skulle gå 
omkull.
Rekommendation 3
Kommissionen bör
a) uppdatera sina kunskaper om 
ändamålsenligheten och effekti -
viteten i företagsinkubation samt 
tillämpa dessa kunskaper och se till 
att Eruf -stöd är väl anpassat till de 
behov som sektorn för företags-
inkubation har,
b) fortsätta sina ansträngningar för 
att stödja samtliga företagsinkuba -
torer, särskilt dem som får EU -stöd, 
t.ex. genom att organisera kun -
skaps- och erfarenhetsutbyte med 
ansvariga organ i medlemssta -
terna; initiativet bör vara inriktat 
på alla företagsinkubatorer, som 
skulle kunna presentera hur de 
nått framgång, utbyta kunskaper 
och få tillgång till stöd av experter 
inom samma område på europeisk 
nivå.
33 Slutsatser och rekommendationer
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten 
Henri Grethen som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg 
den 9 april 2014.
För revisionsrätten
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
Ordförande

34
 Bilaga
Lista över granskade inkubatorer
Inkubatorns namn Besökt Undersökt
Tjeckien
Agentura pro ekonomický rozvoj Vsetínska, o.p.s. Podnikatelský inkubátor Vsetín
BIC Ostrava spol.s r.o.
Podnikatelský inkubátor Nymburk příspěvková organizace
South Moravian Innovation centre
STEEL IT Třinec Institut EuroSchola, o.s.
TechnoPark Pardubice, k.s.
Vědeckotechnický park Plzeň, a.s.
Vědeckotechnický park Roztoky Trigema a.s.
VŠB–TU Ostrava
VÚSH, a.s. Podnikatelský inkubátor Brno-JihX
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
X
Tyskland
BGI Biotechpark Gatersleben Infrastrukturgesellschaft mbH
Merseburger Innovations- und Technologiezentrum GmbH
Mitteldeutsches Multimediazentrum Halle GmbH
TechnologieZentrum Dresden GmbH
TGZ Halle Technologie- und Gründerzentrum Halle GmbHX
X
X
X
X
Italien
2i3T Società per la gestione dell’Incubatore di Imprese e per il Trasferimento Tecnologico dell’Università’ 
degli Studi di Torino
BIC Pieve di Bono
Bioindustry park Silvano Fumero Spa
Incubatore Comune di Ultimo
Incubatore universitá degli studi di Firenze (strutture di Via Nizza e Strada del Drosso)
Pépinière d’Entreprises Espace Aosta
Polo Scientifico e Tecnologico di Navacchio
Sistema di incubazione policentrico metropolitano Comune di Firenze
Tecnogranda SpaX
X
X
X
X
X
X
X
X
Polen
Agencja Rozwoju Regionalnego S.A. Beskidzki Inkubator Technologiczny w Bielsku-Białej
Akademicki Inkubator Przedsiębiorczości Sp. z o.o.
Bełchatowsko – Kleszczowski Park Przemysłowo – Technologiczny
Fundacja Uniwersytetu im. A.Mickiewicza w  Poznaniu
Inkubator Tecnologiczny ARTERION/Fundacja Wspierania Przedsiębiorczości i Nauki
Łódzki Regionalny Park Naukowo-Technologiczny Sp. z o.o.
Śląski Park Przemysłowo – Technologiczny Sp. z o.o.
Stowarzyszenie Inicjatyw Społeczno – Gospodarczych Inkubator Technologiczny w Białogardzie
Wrocławski Park Technologiczny S.A.X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
XBilaga
35 Bilaga
Inkubatorns namn Besökt Undersökt
Spanien
BIC Granada
Parque Tecnológico de Andalucía
Vivero de empresas de Badajoz
Vivero Castilleja de la Cuesta
Vivero de Azuaga
Vivero de Plasencia
Vivero de Puertollano
Vivero de Vigo
Vivero Nuevo Torneo Sevilla
Vivero de Alcala de Guadaira
Vivero Salamanca
Vivero Talavera de la ReinaX
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
Storbritannien
Chester Innovation Economy Centre
Core Technology Facility
Daresbury Incubator
InfoLab21
Power Technologies Innovation Centre
Technium Springboard
The Media Factory
Swansea Technium II
Aberystwyth Technium
PONTIO – Bangor UniversityX
X
X
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
XBilaga
36
Sammanfattning och kommentarer
I
Det krävs en kombination av ekonomiskt och 
icke -ekonomiskt stöd samt en rättslig och adminis -
trativ ram som gynnar små och medelstora företag 
för att förbättra dessa företags konkurrenskraft. 
Detta återspeglas följaktligen i regelverket för den 
nya programperioden 2014–2020. Stöd till de små 
och medelstora företagens konkurrenskraft är en 
huvudprioritering för de europeiska struktur- och 
investeringsfonderna. I den nya generationen pro -
gram finns möjligheten att se över och bättre rikta 
in stödet till dessa företag och ta fram ett övergri -
pande och enhetligt paket av politiska åtgärder 
som till fullo utnyttjar de tillgängliga instrumenten, 
däribland finansiella instrument, stödtjänster för 
små och medelstora företag och möjligheter inom 
offentlig upphandling.
Gemensamt svar på III och IV
Kommissionen välkomnar revisionsrättens 
slutsats om Erufs ekonomiska bidrag till ny 
företagsinfrastruktur.
Kommissionen konstaterar att de granskade inku -
batorernas resultat betraktas som magra, efter -
som dessa nyligen inrättade inkubatorers resultat 
jämförs med väletablerade och mer utvecklade 
inkubatorer.
Särskilt i de medlemsstater som anslöt sig till EU 
2004 och senare saknades denna typ av företags -
infrastruktur, som bland annat med stöd av struk -
turfonderna håller på att byggas upp först nu. Det 
saknas därför erfarenhet. Ytterligare insatser krävs 
för att man ska lära sig att på ett ändamålsenligt 
sätt använda denna infrastruktur som lämpligt stöd 
åt nya företagsidéer eller nystartade företag.
IV
Riktmärkena i rapporterna från kommissionens 
centrum för företagsamhet och innovation samt 
International Association of Science Parks and Areas 
of Innovation kan komplettera bedömningen med 
ytterligare uppgifter.Kommissionens  
svar
V
Reformen av sammanhållningspolitiken för 2014–
2020 kommer att ge övervakningskommittén för 
respektive operativt program de incitament som 
krävs för att godkänna urvalskriterier som gör att 
denna typ av investeringar får maximal verkan. Län -
der och regioner måste besluta på förhand vilka mål 
de vill uppnå med de tillgängliga medlen och för 
varje prioriterat område fastställa exakt hur de ska 
mäta framstegen mot dessa mål. Detta möjliggör 
regelbunden övervakning och diskussion om hur de 
ekonomiska medlen används.
VI
Europeiska kommissionen inrättade ett europeiskt 
centrum för företagsamhet och innovation (EC -BIC) 
1984. Sedan dess ger den kontinuerligt stöd genom 
centrumets system för kvalitetssäkring.
För att öka förvaltningsmyndigheternas kunskap 
på området har kommissionen utarbetat en väg -
ledning till regionala innovationsstrategier (RIS). 
Dessutom har kommissionen tagit fram riktlinjer 
som bygger på erfarenheterna från olika genera -
tioner av regionala innovationsstrategier. Riktlinjer 
har även utfärdats av projekt eller nätverk som har 
fått stöd. Kommissionen har inlett flera initiativ för 
att stödja detta, bland annat Regioner för ekono -
misk förändring (som startades 2006). Det är en 
lärandeplattform för EU:s regioner, med den årliga 
konferensen för Regioner för ekonomisk föränd -
ring och RegioStars Awards, en databas för policy-
lärande och interregionala nätverk för omedelbara 
åtgärder, som finansieras genom Interreg IVC- och 
Urbact II -programmen.
I juni 2008 antog kommissionen småföretags-  
akten, en övergripande ram för små och medelstora 
företag i EU och dess medlemsstater. I småföretags -
akten är entreprenörskap ett prioriterat område. 
Genom småföretagsakten infördes en mer övergri -
pande strategi för att ta itu med samtliga hinder för 
företagande på europeisk och nationell nivå. Detta 
arbete har förstärkts genom handlingsplanen för 
entreprenörskap 2020, som antogs i början av 2013. 
Inom denna övergripande ram fortsätter kom -
missionen stödja kvalitetsmärkningssystemet för 
företags- och innovationscentrum.
Kommissionens svar 37
VII a)
Kommissionen håller helt med om att företags-
inkubatorer bör inrättas med utgångspunkt i detal -
jerade och realistiska affärsplaner. De bör integreras 
i den allmänna regionala utvecklingsstrategin, och 
medlemsstaterna uppmuntras med eftertryck att 
genomföra strategier för smart specialisering.
VII b)
Kompetensen att driva företagsinkubatorer, särskilt 
i medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 och 
senare, håller för närvarande på att byggas upp. 
I fokus står behovet att se till att den inkubations -
infrastruktur som just har byggts upp blir ekono -
miskt hållbar. Denna kompetens saknades tidigare 
och den nya infrastrukturen stimulerar till sådan 
kompetensuppbyggnad.
VII c)
Kommissionen instämmer. Under programperioden 
2014–2020 är inkubationsverksamheten beroende 
av en lämplig utvecklingsstrategi. Inkubatorerna 
inrättas främst för att främja den inhemska eko -
nomiska utvecklingen i en region och för att ta itu 
med de behov och möjligheter som fastställs i den 
ekonomiska strategin eller innovationsstrategin.
VII d)
Kommissionen instämmer. Kommissionen ska 
föreslå att medlemsstaterna tar med revisionsrät -
tens rekommendation som ett krav att ta hänsyn till 
vid val av verksamhet och utarbetande av stöd-
avtal mellan förmedlande organ och ledningen för 
företagsinkubatorer.VII
Med undantag för godkännandet av stora projekt 
väljer kommissionen inte ut projekt inom ramen för 
sammanhållningspolitiken.
Icke desto mindre garanterar det nya regelverket för 
2014–2020 redan från start att medlemsstaterna i så 
stor utsträckning som möjligt väljer projekt enligt 
revisionsrättens rekommendationer. Detta uppnås 
genom innehållet i de antagna programmen och 
interventionslogiken, bland annat resultatindikato -
rer och output för mål inom prioriterade områden.
Även med utgångspunkt i prestandaramen för varje 
operativt program kommer kommissionen genom 
etappmål och indikatorer att kunna främja och se 
över programmens resultat. Om en resultatöver -
syn visar att etappmålen på ett prioriterat område 
inte har uppnåtts och att medlemsstaterna inte 
har vidtagit nödvändiga åtgärder för att avhjälpa 
problemet kan kommissionen ställa in hela eller en 
del av en mellanliggande betalning eller tillgripa 
finansiella korrigeringar. Resultatreserven bör inte 
tilldelas ett sådant program.
I den rättsliga ramen för 2014–2020 skärper kom -
missionen även förhandsvillkoren för fonderna, för 
att skapa de nödvändiga förutsättningarna för ett 
ändamålsenligt genomförande. När det gäller små 
och medelstora företag avser förhandsvillkoret de 
åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att stödja 
främjandet av entreprenörskap i enlighet med 
småföretagsakten.
I samband med sitt aktiva och kontinuerliga sam -
arbete med medlemsstaterna ska kommissionen 
dessutom föreslå att förvaltningsmyndigheterna 
tar hänsyn till Europeiska revisionsrättens rekom -
mendationer vid urvalet av företagsinkubatorer och 
i urvalskriterierna för dem. Bidrag till det priorite -
rade områdets förväntade resultat ska nu vara ett 
urvalskriterium.
Kommissionens svar 38
VII h)
Kommissionen instämmer. Expertkunskaperna om 
företagsinkubation, särskilt i medlemsstater som 
anslöt sig till EU 2004 och senare, har i huvudsak 
byggts upp genom praktiskt arbete. Det är nu mer 
sannolikt att det finns experter i dessa länder som 
har viss erfarenhet av inkubation, och att de kan 
sprida sin kunskap genom att utbilda andra aktörer 
på området, exempelvis arbetsförmedlingar. Kom -
missionen ska föreslå att medlemsstaterna följer 
denna rekommendation.
VII i)
Kommissionen instämmer i princip. Erufs bidrag 
till projektet bygger på en lönsamhetsanalys som 
härleder sig från affärsplanen. En företagsinkuba -
tors resultat kan dock påverkas av externa faktorer, 
som man inte alltid kan känna till på förhand, och av 
stödet från den offentliga sektorn per skapat jobb. 
Av detta skäl är det svårt att koppla betalningarna 
från Eruf till resultaten.
VII j)
Kommissionen instämmer inte. Kommissionen anser 
att varaktighetsperioden, som den definieras av 
revisionsrätten, bör motsvara insatsernas varaktig -
het enligt definitionen i artikel 71 i förordningen 
om gemensamma bestämmelser. Det saknas rättslig 
grund för att kommissionen ska kunna anpassa 
varaktighetsperioden till den faktiska livscykeln för 
företagsinkubatorns tillgångar, utöver de fem åren.
I detta sammanhang noterar kommissionen den 
goda praxis som revisionsrätten har funnit i vissa 
medlemsstater.
VII k)
Kommissionen medger att det finns behov av 
att fortsätta uppdatera kunskapen. Under 2014 
ska kommissionen offentliggöra en rapport om 
inrättande, drift och utvärdering av vetenskaps- 
och teknikparker i EU. Rapporten kommer att 
innehålla råd och riktlinjer och ska spridas till 
förvaltningsmyndigheterna.VII e)
Kommissionen instämmer i princip, men i linje med 
subsidiaritetsprincipen är det mer en fråga om hur 
medlemsstaterna ställer sig till denna rekommenda -
tion, beroende på vilka mål som uppställs för att 
främja endogen ekonomisk tillväxt. Kommissionen 
ska rekommendera att medlemsstaterna uppmanar 
inkubatorerna att öppna sina tjänster för företag 
utan hemvist i landet, men att de samtidigt har en 
klart angiven strategi för att de lokala företagen ska 
dra fördel av detta. Kommissionen ska även rekom -
mendera att medlemsstaterna bygger upp nätverk 
och etablerar förbindelser med andra inkubatorer 
för att främja kunskapsutbyte och saminkubation, 
särskilt över gränserna i och utanför EU.
VII f)
Kommissionen instämmer. Kommissionen ska 
rekommendera att medlemsstaterna uppmanar 
inkubatorerna att inrätta ett sådant övervaknings -
system, utan att den administrativa bördan ökar 
för de kunder som får stöd. Med tanke på att vissa 
företag inte skulle lämna ut företagsuppgifter kan 
det endast genomföras på frivillig grund.
Inom ramen för den delade förvaltningen av struk -
turfonderna har inte kommissionen någon rättslig 
grund för att uttryckligen kunna kräva att dessa 
element införlivas i utformningen av förfarandena.
Kommissionen ska i sin tillsynsroll uppmana med -
lemsstaterna att följa den nämnda rekommendatio -
nen. I den delade förvaltningen är dock medlems -
staterna ansvariga för att välja ut, genomföra och 
övervaka projekten.
Kommissionen anser att revisionsrättens rekom -
mendationer g och j bör riktas till medlemsstaterna.
VII g)
Kommissionen instämmer. Detta är i linje med den 
nya sammanhållningspolitikens resultatorientering. 
Kommissionen ska föreslå att denna rekommenda -
tion tas med i tillämpliga urvalskriterier.
Kommissionens svar 39
Iakttagelser
Gemensamt svar på punkterna 21–23
Kommissionen välkomnar revisionsrättens 
bedömning.
26
Inkubatorernas storlek är en av flera faktorer som 
gör att ändamålsenligheten hos de inkubatorer som 
revisionsrätten granskade kan jämföras med de 65 
EC-BIC-auktoriserade inkubatorerna. Kommissionen 
betonar att även andra externa faktorer är viktiga, 
exempelvis regional ekonomi, inkubatorernas profil 
och typ av företag som får hjälp samt principerna 
för marknadsmisslyckanden.
De Eruf -medfinansierade inkubatorerna ska framför 
allt främja utvecklingen av nystartade företag. Stöd 
till företag utöver fysisk inkubation kan uppnås 
med andra medel. Företagsstödet i Storbritannien 
ges exempelvis ofta av tjänsteföretag som erbjuder 
många olika typer av företagsrådgivning.
27
När det gäller revisionsrättens exempel på bedöm -
ning av inkubatorns effektivitet konstaterar kom -
missionen att kostnaden per skapat jobb kan 
variera mellan olika länder, eftersom de nystartade 
företagens kostnader, avskrivningar och räken -
skapspolicy samt lönenivån i olika medlemsstater 
påverkar denna indikator.
28
Att de Eruf -medfinansierade inkubatorerna i revi -
sionsrättens urval har förhållandevis magra resul -
tat kan också bero på att de EC -BIC-auktoriserade 
inkubatorerna kvalitetskontrolleras inom ramen 
för EC -BIC:s certifieringssystem. Se även svaret på 
punkt 16.
29
De interna resultaten beror på ledarskap, organisa -
tion, motivationssystem och lokala innovations -
system. Kommissionen ska rekommendera att 
medlemsstaterna genomför ackrediterings- eller 
kvalitetssystem i Eruf -medfinansierade inkubatorer.VII l)
Kommissionen instämmer och understryker att 
Enterprise Europe Networks nya inriktning (2015–
2021) redan bygger på dessa rekommendationer. 
Enterprise Europe Network ska bidra till att regio -
nala stödtjänster för små och medelstora företag 
(bland annat inkubatorer) tar del av god praxis på 
EU-nivå.
Enterprise Europe Networks partner i det nuva -
rande nätverket ska även samarbeta med andra 
europeiska nätverk och införa åtgärder som gemen -
sam marknadsföring och vägledning.
Inledning
01
I regelverket för den nya programperioden 
2014–2020 tog kommissionen hänsyn till de små 
och medelstora företagens viktiga roll i eko -
nomin. De små och medelstora företagen bör 
främst få stöd från de europeiska struktur- och 
investeringsfonderna.
Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmål
16
Kommissionen välkomnar revisionsrättens erkän -
nande att certifieringssystemet i det europeiska 
nätverket för företags- och innovationscentrum, 
vilket kommissionen stöder, främjar god praxis. De 
Eruf -medfinansierade inkubatorerna i revisionsrät -
tens urval jämförs med EC–BIC -auktoriserade inku -
batorer, som är certifierade enligt en rad kriterier.
Kommissionens svar 40
37
Inkubatorerna går igenom olika skeden i sin livs-
cykel och deras erbjudande beror på utvecklings -
graden och miljön. Kommissionen håller visserligen 
med om att många olika tjänster bör erbjudas för 
att möjliggöra smidig inkubation, men de tjänster 
som ska erbjudas utvecklas med tiden i linje med 
inkubatorernas livscykel.
38
Eruf gav stöd till upprättandet av företagsinku -
batorer, men samarbetet mellan företagen och 
företagsinkubatorerna betonades inte tillräckligt. 
I de medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 och 
senare är orsaken brist på affärskunskap (företags -
planering, ledarskap och så vidare) hos båda parter: 
bland företagsinkubatorerna (ny infrastruktur men 
utan kvalificerad arbetskraft för ledning av denna) 
och bland företagen. Detsamma gäller medlemssta -
terna i EU-15, där investeringarna skulle komplettera 
en infrastruktur för innovationssystem.
Dessutom måste inte de hysta företagen samarbeta 
med inkubatorns personal, eftersom de kan ta hjälp 
av externa tjänster för att fastställa sin utvecklings -
plan. Att dela med sig av känsliga uppgifter kan få 
negativa konsekvenser för de hysta företagen om 
de inte ingår ett avtal om konfidentiell behandling.
Företagstjänster kan beställas från externa tjäns -
televerantörer i stället för att inkubatorns personal 
anlitas.
39
Kommissionen hänvisar till svaret på punkt 38.
40
Som revisionsrätten har påpekat lockas kunderna 
av subventionerat kontorsutrymme snarare än av 
erbjudna tjänster. Hyresgästerna bör noggrant väl -
jas ut och återspegla den profil som fastställs i inku -
bationsprogrammet. Eftersom medlemsstaterna 
har hand om valet av projekt och fastställandet av 
urvalskriterier ska kommissionen rekommendera att 
medlemsstaterna överväger dessa aspekter.32
Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedöm -
ning att 22 av de 27 granskade inkubatorerna hade 
upprättat en affärsplan i enlighet med skyldighe -
terna i den lagstiftning som reglerar Eruf -stöd.
Kommissionen medger att affärsplanerna visserli -
gen följde det formella urvalskriteriet, men att de 
i vissa fall saknade kvantifierbara mål och lämpliga 
resultatindikatorer. I den delade förvaltningen har 
dock medlemsstaterna ansvaret för att välja ut pro -
jekt. Det innebär att i första hand medlemsstaterna 
(förvaltningsmyndigheten) skulle ha kontrollerat 
projektansökans och de styrkande handlingarnas 
kvalitet (t.ex. affärsplanernas kvalitet) vid valet av 
företagsinkubatorer.
33
Som nämnts i svaret på punkt 32 har medlemssta -
terna ansvaret för att välja ut projekt i den delade 
förvaltningen. Kommissionen varken ska eller kan 
kontrollera alla dessa detaljer för varje enskild 
projektansökan.
34
I vissa medlemsstater, särskilt medlemsstater som 
anslöt sig till EU 2004 och senare, inriktade man 
sig på grund av bristen på tidigare erfarenhet av 
genomförandet av företagsinkubatorer främst på 
uppförandet av fysisk infrastruktur. För att inrätta 
en fullt funktionsduglig företagsinkubator krävs tid 
och väl fungerande lokala innovationsmiljöer. Detta 
är den process som ska genomföras med hjälp av 
sammanhållningspolitikens nya resultatorienterade 
tillvägagångssätt.
36
Som nämnts i punkt 34 är företagsinfrastrukturen 
(t.ex. företagsinkubatorer) underutvecklade i en 
majoritet av de medlemsstater som anslöt sig till EU 
2004 och senare. Eruf gav för första gången stöd till 
upprättandet av företagsinkubatorer och grundläg -
gande ”mjuka tjänster” under perioden 2007–2013. 
Snart blev det tydligt att stödet till ”mjuka tjänster” 
hade underskattats. Förbättringar planeras för pro -
gramperioden 2014–2020.
Kommissionens svar 41
48
Beroende på medlemsstat och specifik nationell 
miljö spelar inkubatorerna en varierande roll i regio -
nernas företagsinfrastruktur.
I den nya programperioden måste man, för att 
kunna få Eruf -stöd, utarbeta en strategi för smart 
specialisering, som inbegriper brett upplagt samråd 
med aktörer på innovationsområdet.
49
Bidraget till det prioriterade områdets förväntade 
resultat ska nu ingå i urvalskriterierna. Därför ska 
kommissionen föreslå att förvaltningsmyndighe -
terna tar med Europeiska revisionsrättens rekom -
mendation om införande av ett övervakningssys -
tem i varje företagsinkubator i urvalsprocessen och 
urvalskriterierna.
53
Inkubationsverksamhet ska vara hållbar efter det 
att Erufs medfinansiering upphör. Hållbarhetskri -
teriet ingår i projektets urvalskriterier. Verksamhe -
tens kontinuitet bör i linje med principen om sund 
ekonomisk förvaltning säkerställas utan fullständigt 
beroende av offentlig finansiering.
56
Särskilt i början av livscykeln hyr en inkubator 
främst ut kontorsutrymmen åt företagen i den. För 
att säkerställa ekonomisk bärkraft får potentiella 
sökande gärna hyra lediga lokaler.
Kommissionen anser även att ett av huvudsyftena 
med Eruf -stödda inkubatorer var att skapa jobb och 
inte endast högteknologiska små och medelstora 
företag.41
Specialisttjänster kan erbjudas av externa leveran -
törer, eftersom de interna tjänsterna har en mer 
allmän karaktär. Det kan kosta mycket pengar att 
bygga upp inkubatorpersonalens expertkunskap 
och inkubatorn kanske aldrig får nytta av detta.
43
Kommissionen anser att bristen på samarbete mel -
lan inkubatorer och kunder kan vara en direkt följd 
av att kunderna är obenägna att dela med sig av 
känsliga företagsuppgifter.
44
Kommissionen anser att de utbetalade EU -medlen 
har positiv effekt på utvecklingen av företag som 
inte befinner sig fysiskt i inkubatorns lokaler, men 
använder deras tjänster och samarbetar med 
hyresgästerna.
45
I medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 och 
senare inrättades företagsinkubatorerna för för -
sta gången under denna programperiod. Sedan 
krävdes tid för att ytterligare utveckla samarbetet 
mellan inkubatorn och dess kunder eller presumtiva 
kunder. En annan faktor som begränsade samar -
betet var kvaliteten på den personal som ledde 
företagsinkubatorerna, eftersom de ofta saknade 
tillräcklig företagskompetens. Vissa inkubatorer 
saknade även den organisationskapacitet som krävs 
för att ge förinkubationsstöd, eftersom sådant stöd 
ofta kräver ytterligare egna medel.
Detsamma gäller medlemsstaterna i EU-15, där 
investeringarna skulle komplettera upprättandet av 
en infrastruktur för innovationssystem.
47
Det är känt att samarbetet mellan företagssektorn, 
universiteten och institutionerna för forskning och 
utveckling är dåligt i de medlemsstater som anslöt 
sig till EU 2004 och senare. Kommissionen har försökt 
lösa det här problemet i den nuvarande program -
perioden genom att, där det är möjligt, upprätta 
lämpliga samordningsmekanismer. Problemet påver -
kar i sin tur företagsinkubatorernas verksamhet och 
deras försök att bygga upp nätverk med institutioner 
för forskning och utveckling och universitet.
Kommissionens svar 42
60
För programperioden 2014–2020 vill kommissionen 
att medlemsstaterna uppfyller förhandsvillkoret om 
en strategi för smart specialisering, som ska utveck -
las genom entreprenörsfrämjande åtgärder i mycket 
nära samarbete med företagen, för att anpassa 
forskningens starka sidor till näringslivets behov.
Gemensamt svar på punkterna  
62 till 62 c)
Enligt den rättsliga ramen för 2007–2013 har de 
nationella myndigheterna, förvaltningsmyndig -
heten och övervakningskommittén ansvaret för 
projektbedömningen och urvalet. Här har kommis -
sionen enbart en rådgivande funktion.
Enligt den rättsliga ramen för 2014–2020 ska en 
verksamhets bidrag till det prioriterade områdets 
förväntade resultat nu ingå i urvalskriterierna.
62 d)
Investeringar i företagsinkubatorer möjliggör 
tillväxt snarare än att fungera som en drivkraft för 
denna. Företagsinkubatorer kan inte själva skapa 
ekonomisk tillväxt, utan måste kombineras med 
andra externa faktorer. Dessutom kan insatserna ha 
betydande externa effekter, med både negativ och 
positiv inverkan på utvecklingen i en region. Därför 
krävs en djupgående utvärdering för att fastställa 
ett direkt samband mellan investeringen i en före -
tagsinkubator och fördelar för regionen.
Kommissionen bedömer de fastställda målen för 
de operativa programmens prioriterade områden. 
Målen kanske inte endast är att skapa jobb, utan 
exempelvis att utveckla nya produkter eller öka 
exporten.
64
De medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 och 
senare lär sig fortfarande (kontinuerligt) att på 
lämpligt sätt fastställa indikatorer och utvärdera 
genomförandet. Detta påverkar även övervak -
ningen av företagsinkubatorer i form av nybyggd 
företagsinfrastruktur.58
Inkubatorns erbjudande har två sidor: tjänster 
och lokaler. När det gäller lokaler har Eruf upp -
nått målen att erbjuda lämpliga kontorsutrym -
men. Tjänstefunktionen kan erbjudas av externa 
tjänsteleverantörer.
Brist på extern finansiering är ett vanligt problem 
vid stöd till små och medelstora företag eller till 
forskning och utveckling. Företagsinkubatorerna 
uppfördes i regioner. Efter varaktighetsperioden 
enligt definitionen i Eruf -förordningen kunde de 
övergå till annan verksamhet. Detta berodde främst 
på olämpliga urvalskriterier. I den nya program-
perioden ska därför kommissionen i linje med 
subsidiaritetsprincipen rekommendera att förvalt -
ningsmyndigheterna ägnar större uppmärksam -
het åt just denna fråga genom att införa strängare 
urvalskriterier för valet av verksamhet.
59
Med undantag för godkännandet av stora projekt 
väljer kommissionen inte ut projekt inom ramen för 
den delade förvaltningen.
Enligt artikel 125 i förordningen om gemensamma 
bestämmelser (förordning (EU) nr 1303/2013 av den 
17 december  2013) är det förvaltningsmyndighetens 
ansvar att fastställa urvalskriterier, som godkänns av 
övervakningskommittén.
Enligt artikel 48.3 i förordningen om gemensamma 
bestämmelser ska kommissionen delta i övervak -
ningskommitténs arbete, men enbart i egenskap av 
rådgivare.
Kommissionen ska därför föreslå att förvaltnings -
myndigheterna tar hänsyn till Europeiska revisions -
rättens rekommendationer i urvalsförfarandet och 
urvalskriterierna för företagsinkubatorer. Även 
bidraget till det prioriterade områdets förväntade 
resultat ska nu ingå i urvalskriterierna.
Kommissionens svar 43
bestämda kraven för detta varumärke (systemet 
för kvalitetssäkring i det europeiska nätverket för 
företags- och innovationscentrum).
Det europeiska nätverket för företags- och innova -
tionscentrum har sedan 2002 haft hand om underli -
censieringen av varumärket inom ramen för ett avtal 
om varumärkeslicensiering med kommissionen. Det 
nuvarande licensieringsavtalet ingicks 2009 och gäl -
ler i fem år. Kommissionen överväger för närvarande 
de framtida alternativen. Nätverket ska uppmanas att 
vidta ytterligare åtgärder för att sprida sitt system för 
jämförande analys och främja ytterligare användning.
75 b)
Databasen för inkubatorer inrättades i samband 
med ett projekt för nätverksbyggande mellan inku -
batorer. Det finansierades inom ramen för sjätte 
ramprogrammet, tillsammans med liknande projekt 
för nätverksbyggande för tekniköverföringskon -
tor och för riskfonder. I programkommittéerna för 
ramprogrammet för konkurrenskraft och innova -
tion ifrågasatte medlemsstaterna i allt högre grad 
poängen med rena projekt för nätverksbyggande. 
De efterlyste i stället projekt till stöd för samarbete 
på områden av gemensamt intresse, som standar -
disering och innovation, innovation inom tjänster 
och liknande. I dessa projekt föredrogs en vertikal 
integrering av olika aktörer på innovationsområdet 
(små och medelstora företag, entreprenörer, den 
akademiska världen, administration och så vidare) 
framför nätverksbyggande mellan liknande organi -
sationer i hela Europa. För inkubatorer fördjupade 
man på detta sätt samarbetet snarare än att utvidga 
nätverket i projekten EurOffice 1 + 2 (i dag EBN – 
Soft Landing Club). I projekten utvecklades och tes -
tades samordnade tjänstepaket bland deltagande 
inkubatorer, vilket bidrog till en snabb internationa -
lisering av de nystartade företagen.
Även om det inte längre sker någon jämförande 
analys kan dessutom företagarna, tack vare förbätt -
rad webbteknik, enkelt få information om enskilda 
inkubatorer direkt via deras webbplatser.
1 Beslut om beviljande av EC -BIC-licens åt nya 
kandidatorganisationer, förnyande eller indragning av befintliga 
licenser, val av företags- och innovationscentrum som ska granskas, 
förslag till förändringar av certifierings- och kvalitetssystemet för 
EC-BIC, ändring och antagande av dess interna bestämmelser.66
Kommissionen konstaterar att systemet för urval 
av projekt, som medlemsstaterna har ansvar för, 
visserligen var korrekt, men att det inte garanterade 
att medfinansieringen stod i proportion till effekten 
på det lokala företagandet. Förvaltningsmyndighe -
terna fastställde en rad indikatorer för övervakning 
av det operativa programmets resultat vid genom -
förandet, men inte under verksamheten. Kommis -
sionen ska rekommendera att medlemsstaterna 
satsar mer på övervakning av verksamheten.
68
Kommissionen hänvisar till svaret på punkt 66.
70
Revisionsrättens rekommendation går längre än 
kravet i Eruf -förordningen, det vill säga en varaktig -
hetsperiod på fem år.
71
Kommissionen har ingen rättslig grund för att införa 
ytterligare krav på att stödmottagarna ska bedriva 
inkubationsverksamhet längre än den femåriga 
varaktighetsperioden.
Det är de nationella myndigheterna som, i urvalskri -
terierna och i villkoren för beviljandet av bidrag till 
projektet, beslutar om varaktighetsperiodens längd 
utöver den varaktighet som fastställts i tillämplig 
förordning.
75 a)
Den tidigare jämförande studien fick sin fortsätt -
ning genom en mer målinriktad åtgärd för att 
jämföra och stimulera god praxis i europeiska 
inkubatorer som ansöker om ackreditering inom 
ramen för EC -BIC och i dem som vill fortsätta sitt 
medlemskap. I egenskap av ägare till varumärket 
EC-BIC och medlem av kvalitetsmärkningskommit -
tén för företags- och innovationscentrum (BQMC)1 
bidrar kommissionen till arbetet med att få före -
tags- och innovationscentrum i och utanför Europa 
att förbättra kvaliteten och metoderna, så att de 
kan beviljas varumärket EC -BIC.
För att beviljas varumärket måste företags- och 
innovationscentrumen genomgå en ackredite -
ringsprocess för att man ska se om de uppfyller de 
Kommissionens svar 44
82
Inkubatorerna går igenom olika skeden i sin livs-
cykel och deras erbjudande beror på utvecklings -
graden och miljön. Kommissionen håller visserligen 
med om att många olika tjänster bör erbjudas 
för att möjliggöra en smidig inkubation, men de 
tjänster som ska erbjudas utvecklas med tiden i linje 
med inkubatorernas livscykel.
Rekommendation 1
Med undantag för godkännandet av stora projekt 
väljer kommissionen inte ut projekt inom ramen för 
sammanhållningspolitiken.
Icke desto mindre garanterar det nya regelverket för 
2014–2020 redan från start att medlemsstaterna i så 
stor utsträckning som möjligt väljer projekt enligt 
revisionsrättens rekommendationer. Detta uppnås 
genom innehållet i de antagna programmen och 
interventionslogiken, bland annat resultatindikato -
rer och output för mål inom prioriterade områden.
Även med utgångspunkt i prestandaramen för varje 
operativt program kommer kommissionen genom 
etappmål och indikatorer att kunna främja och se 
över programmens resultat. Om en resultatöver -
syn visar att etappmålen på ett prioriterat område 
inte har uppnåtts och att medlemsstaterna inte 
har vidtagit nödvändiga åtgärder för att avhjälpa 
problemet kan kommissionen ställa in hela eller en 
del av en mellanliggande betalning eller tillgripa 
finansiella korrigeringar. Resultatreserven bör inte 
tilldelas ett sådant program.
I den rättsliga ramen för 2014–2020 skärper kom -
missionen även förhandsvillkoren för fonderna, för 
att skapa de nödvändiga förutsättningarna för ett 
ändamålsenligt genomförande. När det gäller små 
och medelstora företag avser förhandsvillkoret de 
åtgärder som medlemsstaterna vidtar för att stödja 
främjandet av entreprenörskap i enlighet med 
småföretagsakten.77
Kommissionen utarbetar systematiskt riktlinjer som 
kan användas för programperioden 2014–2020. 
Medlemsstaterna ska även lämna in en årlig genom -
föranderapport för varje operativt program, vilket 
ger en uppfattning om hur det går med genom-
förandet av strukturfonderna.
78
Kommissionen medger att det finns behov av att 
fortsätta uppdatera kunskapen. Under 2014 ska 
kommissionen offentliggöra en rapport om inrät -
tande, drift och utvärdering av vetenskaps- och 
teknikparker i EU. Rapporten kommer att innehålla 
råd och riktlinjer och ska spridas till ett stort antal 
förvaltningsmyndigheter under de kommande 
månaderna.
Slutsatser och rekommendationer
80
Kommissionen konstaterar att de granskade inku -
batorernas resultat betraktas som magra, efter -
som dessa nyligen inrättade inkubatorers resultat 
jämförs med väletablerade och mer utvecklade 
inkubatorer.
I allmänhet hade inkubatorerna i revisionsrättens 
urval relativt sett färre anställda än dem de jämför -
des med. Detta gällde alla viktiga funktioner, bland 
annat vägledning och stöd åt företagare.
81
Kommissionen delar revisionsrättens uppfattning 
om bristen på erfarenhet hos vissa inkubatorer. 
I de medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 och 
senare saknades denna typ av företagsinfrastruktur, 
som bland annat med stöd av strukturfonderna 
håller på att byggas upp först nu. Det saknas därför 
erfarenhet. Ytterligare insatser krävs för att man 
ska lära sig att på ett ändamålsenligt sätt använda 
denna infrastruktur som lämpligt stöd åt nya före -
tagsidéer eller nystartade företag.
Kommissionens svar 45
Rekommendation 1 e)
Kommissionen instämmer i princip, men i linje med 
subsidiaritetsprincipen är det mer en fråga om hur 
medlemsstaterna ställer sig till denna rekommenda -
tion, beroende på vilka mål som uppställs för att 
främja endogen ekonomisk tillväxt. Kommissionen 
ska rekommendera att medlemsstaterna uppmanar 
inkubatorerna att öppna sina tjänster för företag 
utan hemvist i landet, men att de samtidigt har en 
klart angiven strategi för att de lokala företagen ska 
dra fördel av detta. Kommissionen ska även rekom -
mendera att medlemsstaterna bygger upp nätverk 
och etablerar förbindelser med andra inkubatorer 
för att främja kunskapsutbyte och saminkubation, 
särskilt över gränserna i och utanför EU.
Rekommendation 1 f)
Kommissionen instämmer. Kommissionen ska 
rekommendera att medlemsstaterna uppmanar 
inkubatorerna att inrätta ett sådant övervaknings -
system, utan att den administrativa bördan ökar 
för de kunder som får stöd. Med tanke på att vissa 
företag inte skulle lämna ut företagsuppgifter kan 
det endast genomföras på frivillig grund.
83
Eruf gav för första gången stöd till upprättandet 
av företagsinkubatorer och grundläggande ”mjuka 
tjänster” under perioden 2007–2013. Snart blev det 
tydligt att stödet till ”mjuka tjänster” hade under -
skattats. Förbättringar planeras för programperio -
den 2014–2020.
För programperioden 2014–2020 ska kommissio -
nen rekommendera att förvaltningsmyndigheterna 
ägnar större uppmärksamhet åt just denna fråga 
genom att införa strängare urvalskriterier för valet 
av verksamhet.I samband med sitt aktiva och kontinuerliga sam -
arbete med medlemsstaterna ska kommissionen 
dessutom föreslå att förvaltningsmyndigheterna 
tar hänsyn till Europeiska revisionsrättens rekom -
mendationer vid urvalet av företagsinkubatorer och 
i urvalskriterierna för dem. Bidrag till det priorite -
rade områdets förväntade resultat ska nu vara ett 
urvalskriterium.
Rekommendation 1 a)
Kommissionen håller helt med om att företags-
inkubatorer bör inrättas med utgångspunkt i detal -
jerade och realistiska affärsplaner. De bör integreras 
i den allmänna regionala utvecklingsstrategin, och 
medlemsstaterna uppmuntras med eftertryck att 
genomföra strategier för smart specialisering.
Rekommendation 1 b)
Kompetensen att driva företagsinkubatorer, sär -
skilt i medlemsstater som anslöt sig till EU 2004 
och senare, håller för närvarande på att byggas 
upp. Den huvudsakliga drivkraften är behovet 
av att säkerställa den finansiella hållbarheten 
hos den inkubationsinfrastruktur som just har 
byggts upp. Denna kompetens saknades tidi -
gare och ny inkubationsinfrastruktur sätter igång 
kompetensuppbyggnaden.
Rekommendation 1 c)
Kommissionen instämmer. Under programperioden 
2014–2020 är inkubationsverksamheten beroende 
av en lämplig utvecklingsstrategi. Inkubatorerna 
inrättas främst för att främja den inhemska eko -
nomiska utvecklingen i en region och för att ta itu 
med de behov och möjligheter som fastställs i den 
ekonomiska strategin eller innovationsstrategin.
Rekommendation 1 d)
Kommissionen instämmer. Kommissionen ska 
föreslå att medlemsstaterna tar med revisionsrät -
tens rekommendation som ett krav att ta hänsyn till 
vid val av verksamhet och utarbetande av stödav -
tal mellan förmedlande organ och ledningen för 
företagsinkubatorer.
Kommissionens svar 46
Rekommendation 2 c)
Kommissionen instämmer i princip. Erufs bidrag 
till projektet bygger på en lönsamhetsanalys som 
härleder sig från affärsplanen. En företagsinkuba -
tors resultat kan dock påverkas av externa faktorer, 
som man inte alltid kan känna till på förhand, och av 
stödet från den offentliga sektorn per skapat jobb. 
Av detta skäl är det svårt att koppla betalningarna 
från Eruf till resultaten.
Rekommendation 2 d)
Kommissionen instämmer inte. Kommissionen anser 
att varaktighetsperioden, som den definieras av 
revisionsrätten, bör motsvara insatsernas varaktig -
het enligt definitionen i artikel 71 i förordningen 
om gemensamma bestämmelser. Det saknas rättslig 
grund för att kommissionen ska kunna anpassa 
varaktighetsperioden till den faktiska livscykeln för 
företagsinkubatorns tillgångar, utöver de fem åren.
I detta sammanhang noterar kommissionen den 
goda praxis som revisionsrätten har funnit i vissa 
medlemsstater.
85
Europeiska kommissionen inrättade ett europeiskt 
centrum för företagsamhet och innovation (EC -BIC) 
1984. Sedan dess ger den kontinuerligt stöd genom 
centrumets system för kvalitetssäkring.
För att öka förvaltningsmyndigheternas kunskap 
på området har kommissionen utarbetat en väg -
ledning till regionala innovationsstrategier (RIS). 
Dessutom har kommissionen tagit fram riktlinjer 
som bygger på erfarenheterna från olika generatio -
ner av regionala innovationsstrategier. Riktlinjer har 
även utfärdats av projekt eller nätverk som har fått 
stöd. Kommissionen har inlett flera initiativ för att 
stödja detta, bland annat Regioner för ekonomisk 
förändring (som startades 2006). Det är en lärande -
plattform för EU:s regioner, med den årliga konfe -
rensen för Regioner för ekonomisk förändring och 
RegioStars Awards, en databas för policylärande 
och interregionala nätverk för omedelbara åtgärder, 
som finansieras genom Interreg IVC- och Urbact 
II-programmen.84
Enligt kommissionen är revisionsrättens uttalande 
riktat till enheter utanför kommissionens ansvars -
område, nämligen medlemsstaterna.
Kommissionen har ingen rättslig grund för att införa 
ytterligare krav på att stödmottagarna ska bedriva 
inkubationsverksamhet längre än den femåriga 
varaktighetsperioden.
Det är de nationella myndigheterna som, i urvalskri -
terierna och i villkoren för beviljandet av bidrag till 
projektet, beslutar om varaktighetsperiodens längd 
utöver den varaktighet som fastställts i tillämplig 
förordning.
Rekommendation 2
Inom ramen för den delade förvaltningen av struk -
turfonderna har inte kommissionen någon rättslig 
grund för att uttryckligen kunna kräva att dessa 
element införlivas i utformningen av förfarandena.
Kommissionen ska i sin tillsynsroll uppmana med -
lemsstaterna att följa den nämnda rekommendatio -
nen. I den delade förvaltningen är dock medlems -
staterna ansvariga för att välja ut, genomföra och 
övervaka projekten.
Kommissionen anser att revisionsrättens rekom -
mendationer under a och d bör riktas till 
medlemsstaterna.
Rekommendation 2 a)
Kommissionen instämmer. Detta är i linje med den 
nya sammanhållningspolitikens resultatorientering. 
Kommissionen ska föreslå att denna rekommenda -
tion tas med i tillämpliga urvalskriterier.
Rekommendation 2 b)
Kommissionen instämmer. Expertkunskaperna om 
företagsinkubation, särskilt i nya medlemsstater, har 
i huvudsak byggts upp genom praktiskt arbete. Det 
är nu mer sannolikt att det finns experter i dessa 
länder som har viss erfarenhet av inkubation, och 
att de kan sprida sin kunskap genom att utbilda 
andra aktörer på området, exempelvis arbetsför -
medlingar. Kommissionen ska föreslå att medlems -
staterna följer denna rekommendation.
Kommissionens svar 47
I juni 2008 antog kommissionen småföretagsakten,  
en övergripande ram för små och medelstora 
företag i EU och dess medlemsstater. I småföretags -
akten är entreprenörskap ett prioriterat område. 
Genom småföretagsakten infördes en mer övergri -
pande strategi för att ta itu med samtliga hinder för 
företagande på europeisk och nationell nivå. Detta 
arbete har förstärkts genom handlingsplanen för 
entreprenörskap 2020, som antogs i början av 2013. 
Inom denna övergripande ram fortsätter kom -
missionen stödja kvalitetsmärkningssystemet för 
företags- och innovationscentrum.
Rekommendation 3 a)
Kommissionen medger att det finns behov av 
att fortsätta uppdatera kunskapen. Under 2014 
ska kommissionen offentliggöra en rapport om 
inrättande, drift och utvärdering av vetenskaps- 
och teknikparker i EU. Rapporten kommer att 
innehålla råd och riktlinjer och ska spridas till 
förvaltningsmyndigheterna.
Rekommendation 3 b)
Kommissionen instämmer och understryker att 
Enterprise Europe Networks nya inriktning (2015–
2021) redan bygger på dessa rekommendationer. 
Enterprise Europe Networks ska bidra till att regio -
nala stödtjänster för små och medelstora företag 
(bland annat inkubatorer) tar del av god praxis på 
EU-nivå.
Enterprise Europe Networks partner i det nu-
varande nätverket ska även samarbeta med andra 
europeiska nätverk och införa åtgärder som gemen -
sam marknadsföring och vägledning.

HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm ), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm ), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm ) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm ).
QJ-AB-14-007- SV-C ISSN 1831-0990
De senaste åren har EU medfinansierat 
företagsinkubatorprojekt inom ramen för 
sammanhållningspolitiken med stöd av 
Europeiska regionala utvecklingsfonden. Det är 
linje med EU:s politiska prioriteringar, särskilt 
med hänsyn till Lissabonstrategin och Europa 
2020-strategin som ska stödja etablering och 
utveckling av små och medelstora företag, 
eftersom de är viktiga när det gäller att skapa 
tillväxt och jobb. I denna rapport bedömer 
Europeiska revisionsrätten om 
företagsinkubatorprojekten på ett framgångsrikt 
sätt hade gett stöd till nystartade företag.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN