Rättsväsendets effektivitet har legat stabil: fler ärenden avslutades 2020 än tidigare år. Uppklarningsandelen har legat stabil för civilmål och handelsrättsliga mål (97,5 %) och ökar i förvaltningsrättsliga mål (från 96,8 % under 2018 till 101,7 % under 2019). Den förväntade tid det tar att avgöra ett ärende förblev låg 2019 i både civilmål, handelsrättsliga mål och förvaltningsrättsliga mål, även om antalet inkommande förvaltningsrättsliga mål fortsatt att öka. Nationella uppgifter visar att fastän antalet inkommande ärenden ökade 2020 ökade antalet avgjorda ärenden ännu mer, så att omkring 8 % fler ärenden avgjordes än 2019. Enligt Domstolsverket beror det bland annat på att det ofta gått att avgöra mindre komplicerade mål med skriftligt förfarande, medan mer komplicerade mål senarelagts. Eftersom domstolarna i allmänhet förblivit öppna under covid-19 pandemin och de enskilda domstolarna själva fick bestämma vilka konkreta åtgärder de skulle vidta, har andelen senarelagda förhandlingar bara påverkats i liten omfattning (andelen var 21,9 % under 2020 jämfört med i genomsnitt 20,3 % åren 2017–2019).

Tillfälliga anställningar, hot och trakasserier är en utmaning för journalisterna. De villkor som svenska journalister arbetar under bedöms i allmänhet höra till de mest gynnsamma i världen. Enligt MPM 2021 finns dock några utmaningar för skyddet av journalisterna: en tredjedel av alla journalister saknar fast anställning, och en färsk enkät visar att 30 % av de svenska journalister som svarade hade hotats det senaste året. Vanligast är hot om fysiskt våld. Journalistförbundet och Medieombudsmannen uppger att många journalister, särskilt undersökande journalister, drabbas av hot och trakasserier, ibland i form av organiserade och riktade kampanjer. En studie ger vid handen att trakasserier ofta leder till att journalister idkar självcensur eller undviker att rapportera om vissa ämnen. Sedan oktober 2020 har tre nya varningar lagts ut på Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet. De avser trakasserier och hot mot journalister, däribland ett fall där två journalister åtalats för en dokumentär, samt angrepp mot journalisters fysiska säkerhet och integritet. I samtliga fall reagerade myndigheterna, och utredningar pågår. Medieombudsmannen rapporterar också en ökning av antalet klagomål från politiker och affärsmän på journalister, och en tilltagande tendens att väcka rättslig talan mot journalister. Hot och hat från allmänheten mot journalister tycks ha ökat under covid-19-pandemin, särskilt på sociala medier.

Regeringen lade i december 2020 fram en rapport om brottslighet, däribland korruptionsrelaterad brottslighet, i samband med Covid-19 pandemin. Där framhålls vilka områden det finns risk för missbruk eller faktiskt missbruk av bidrag och stödordningar för covid-19 som regeringen och riksdagen antagit . Eventuella upplevda korruptionsrisker behandlas inte särskilt i rapporten. Däremot belyses problem i kampen mot korruptionsrelaterad brottslighet, bl.a. bristen på utredningar och åtal mot bedrägerier som riktar sig mot välfärdssystemet på grund av begränsade resurser och andra prioriteringar. Upphandlingsmyndigheten har lagt fram riktlinjer om hur reglerna för offentlig upphandling är tillämpliga under covid-19-pandemin, bl.a. ändring av avtalsvillkor . Sedan 1 januari 2021 måste dessutom all offentlig upphandling registreras och offentliggöras i särskilda nationella databaser som rapporterar posterna till en central myndighet för att förbättra insamlingen av statistik över offentlig upphandling i Sverige . Med den nya lagen ska det bli lättare att övervaka och upptäcka prisfixarkarteller inom offentlig upphandling och andra allvarliga oegentligheter under och efter pandemin .

För att regeringen ska kunna vidta mer restriktiva åtgärder under covid-19-pandemin har ny lagstiftning antagits. I grundlagarna stadgas inget om undantagstillstånd i fredstid, varför åtgärderna under covid-19-pandemin mestadels tagit formen av rekommendationer från Folkhälsomyndigheten. I april 2020 antogs visserligen tidsbegränsad lagstiftning som lät regeringen anta åtgärder genom förordningar, men inga åtgärder vidtogs med stöd av lagstiftningen, som löpte ut i juni 2020. För att regeringen ska kunna anta förordningar om mer restriktiva åtgärder, trädde den 10 januari 2021 nya lagbestämmelser i kraft. Särskilt restriktiva åtgärder måste föreläggas riksdagen inom en vecka efter att de vidtagits för godkännande. Den här lagstiftningen löper ut den 30 september 2021. Förslaget har gått på remiss och granskats av lagrådet och konstitutionsutskottet, men den korta tid som avsatts för detta har kritiserats. Konstitutionsutskottet nämnde särskilt bristen på framförhållning. I samband med de bredare diskussionerna om de konstitutionella gränserna för regeringens möjligheter att vidta restriktiva åtgärder aviserade statsministern att en utredning skulle tillsättas för att överväga nödvändigheten av att se över 15 kapitlet i Regeringsformen och införa bestämmelser om undantagstillstånd vid kriser i fredstid, däribland folkhälsokriser.

Regeringens åtgärder under covid-19-pandemin har granskats särskilt. Konstitutionsutskottet ser över regeringens hantering av covid-19-pandemin ur ett bredare konstitutionellt perspektiv och lade fram ett betänkande i frågan den 3 juni 2021. I sex ärenden kopplade till coronapandemin som utskottet granskat fann utskottet brister i hanteringen, och utskottet upprepar sin kritik av beredningen av de nya ramarna för coronaregler (se ovan). Dessutom lämnade den oberoende utredning som tillsattes i juni 2020 för att granska regeringens hantering av covid-19-pandemin ett delbetänkande den 15 december 2020 och ska lägga fram sitt slutbetänkande i februari 2022. Åtgärder under covid-19-pandemin har också granskats av Riksdagens ombudsmän efter inkomna klagomål, medan Högsta förvaltningsdomstolen hittills inte prövat några sådana mål.

Riksdagsordningen har anpassats till covid-19-pandemin och riksdagen har berett lagstiftning under förenklade former. För att riksdagen ska kunna fortsätta att fungera under pandemin har ett antal formregler ändrats, och bland annat enades partigrupperna i mars 2020 om att låta votering ske med ett begränsat antal deltagande ledamöter medan nya regler om deltagande på distans i utskottssammanträden trädde i kraft i juni 2020. Även om det inte finns något formellt påskyndat förfarande, kan flexibiliteten i lagstiftningsrutinerna på regeringens begäran leda till snabbt antagande av lagar, till exempel genom kortare beredningstid i utskotten och snävare tidsfrister för ledamöterna att lägga fram ändringsförslag. Enligt Konstitutionsutskottet bad regeringen riksdagen om påskyndad beredning av omkring 20 propositioner under 2020. Intressenterna anser i allmänhet att lagstiftningsprocessen är inkluderande, men den korta remisstiden för lagstiftning under covid-19-pandemin har framhållits. Frågan kommer att tas upp under Konstitutionsutskottets granskning av regeringens hantering av pandemin. Vidare har en parlamentarisk utredning tillsats om hur riksdagen fungerat under pandemin, och dess betänkande väntas komma under hösten 2021.

En proposition om inrättande av ett nationellt institut för mänskliga rättigheter i enlighet med FN:s Parisprinciper har antagits av riksdagen. Sverige har flera gånger inom FN:s Universal Peer Review, senast 2020, rekommenderats att inrätta ett nationellt institut för mänskliga rättigheter i överensstämmelse med Parisprinciperna. För närvarande fungerar Diskrimineringsombudsmannen som nationellt institut för mänskliga rättigheter och är ackrediterat med B-status. Den 9 juni 2021 antog riksdagen propositionen av inrättande av ett nationellt institut för mänskliga rättigheter i enlighet med Parisprinciperna. Institutet ska inleda sin verksamhet i januari 2022. Institutet ska ges vida befogenheter i fråga om mänskliga rättigheter och ska självständigt besluta om sina uppgifter och sin organisation inom ramen för sitt lagfästa uppdrag. Institutets utformning har välkomnats av remissinstanserna. Institutet ska ledas av en styrelse med sju ledamöter, som utser en direktör som förvaltar institutet. Remissinstanserna, däribland European Network of National Human Rights Institutions, har framfört viss oro rörande den icke-bindande karaktären på förslagen från de institutioner som får utse kandidater till styrelseledamöter som regeringen utser. Regeringen anser dock att de lagstadgade kvalifikationskraven är betryggande. Förutom den här processen pågår riksdagens utredning om justitieombudsmännens verksamhet och uppdrag, som ska redovisa sina resultat i maj 2022.

Översynen av kravet på att ideella organisationer ska iaktta demokratiska principer för att få statsbidrag pågår. För närvarande föreskrivs demokratikrav i ett antal rättsakter om statligt stöd till civilsamhället, enligt vilka mottagare av statligt stöd ska uppfylla villkor på demokratiska principer som liknar dem i Regeringsformen. De här kriterierna och tillämpningen av dem är dock inte alltid transparenta eller samstämmiga. En utredning tillsattes 2018 för att se över de befintliga demokratikraven och civilsamhällets och myndigheternas svårigheter med att tillämpa dem samt lägga fram förslag på enhetliga demokratikrav. Utredningens betänkande lades fram 2019 och därefter genomfördes en remissrunda, men hittills har regeringen inte lagt fram något lagförslag. I november 2020 tillsattes en särskild utredning för att se över praktiska frågor i samband med behandling av personuppgifter på området och kartlägga behov och villkor för att inrätta en funktion för att hjälpa stödbeviljande myndigheter att bedöma bidragssökande organisationer. Utredningen väntas komma med ett betänkande i slutet av december 2021. Även om civilsamhällets organisationer i allmänhet instämmer i målet att förtydliga demokratikravet, framhåller de också behovet av att noggrant bedöma hur organisationernas medelstilldelning påverkas. Under covid-19-pandemin gjorde regeringen ytterligare medel tillgängliga för ideella organisationer som arbetar med socialt utsatta personer som drabbats hårdast av pandemin

Bilaga I: Källförteckning i alfabetisk ordning *

* En lista över bidrag till samrådet om 2021 års rapport om rättsstatsprincipen finns på https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Altinget (2021), Gör inte partipolitik av mänskliga rättigheter https://www.altinget.se/artikel/gor-inte-partipolitik-av-manskliga-rattigheter ).

Sveriges Domareförbund (2021), Domarnas oavhängighet bör stärkas med ett domarråd ( https://www.dn.se/debatt/domarnas-oavhangighet-bor-starkas-med-ett-domarrad/ ).

Centrum för mediernas frihet och mångfald (2021), Media pluralism monitor 2021

CEPEJ (2021), Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States.

Civil Liberties Union for Europe (2021), Contribution from Civil Liberties Union for the 2021 Rule of Law Report – contribution by Civil Rights Defenders.

Konstitutionsutskottet (2021), En tillfällig covid-19-lag – Yttrande 2020/21 KU6y ( https://data.riksdagen.se/fil/20BFF67F-6080-422A-9546-DBF3F425CB80 ).

Konstitutionsutskottet (2021), betänkande 2020/21:KU20 ( https://www.riksdagen.se/sv/aktuellt/2021/jun/3/kus-granskning-av-regeringen-ar-klar/ ).

Europarådet: Ministerkommittén (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities.

Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistik och journalisters säkerhet – Sverige (https://www.coe.int/en/web/media-freedom/sweden).

Lagrådet (2020), Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2020-12-30 ( https://www.lagradet.se/wp-content/uploads/2020/12/Covid-19-lag.pdf ).

European Audiovisual Observatory, Tracking COVID-19 measures in the audiovisual sector (part 2) – Sweden ( https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/covid-19-d#anchorSweden ).

Europeiska kommissionen (2020), Rapport om rättsstatsprincipen. Landskapitel om läget i Sverige

Europeiska kommissionen (2021), Resultattavlan för rättskipningen i EU 2021.