[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 23.1.2007

SEK(2007) 69 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Sloveniens stabilitetsprogram för 2006–2009

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. ALLMÄN BAKGRUND

Stabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Reformen av pakten 2005 genomfördes mot bakgrund av att den hade visat sig användbar för att förankra budgetdisciplin, men syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad och säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan har övergått till den gemensamma valutan lägger fram (uppdaterade) stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte har gjort det lägger fram (uppdaterade) konvergensprogram). Sloveniens första konvergensprogram lades fram i maj 2004. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 5 juli 2004, på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den ovannämnda kommittén. De kan även granskas av rådet.

2. BAKGRUND TILL BEDÖMNINGEN AV DET NYA PROGRAMMET

Kommissionen har granskat Sloveniens första stabilitetsprogram[2], som lades fram den 7 december 2006, och har antagit en rekommendation till rådets yttrande om detta program (se faktarutan när det gäller de viktigaste punkterna i bedömningen).

För att beskriva den bakgrund mot vilken strategin för de offentliga finanserna i stabilitetsprogrammet bedöms, sammanfattas i denna motivering följande:

1. Den ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna under de senaste tio åren.

2. Den senaste bedömningen av landets ställning när det gäller paktens preventiva aspekt (en sammanfattning av rådets yttrande om den sista uppdateringen av konvergensprogrammet).

3. Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från oktober 2006.

2.1. Den senaste ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna

Under de senaste tio åren har den slovenska ekonomin varit anmärkningsvärt stabil. Avsaknaden av stora obalanser vittnar om att ekonomin är stark och sund och kan klara ekonomiska chocker. Införandet av euron kommer dock att sätta marknadernas styrka och flexibilitet på prov. Framför allt har inflationen pressats ner, men prisutvecklingen måste övervakas noggrant, även om lönetrycket förväntas kunna hållas tillbaka tack vare den senaste tidens löneuppgörelser inom den offentliga och den privata sektorn. Utvecklingen på arbetsmarknaden har generellt varit positiv men några strukturella brister återstår, särskilt den låga sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare. Skapandet av arbetstillfällen skulle ha kunnat främjas av ytterligare åtgärder för att förbättra företagsklimatet, uppmuntra till forskning och utveckling och främja ett aktivt åldrande.

2.2. Bedömningen i rådets yttrande om det föregående programmet

Den 14 februari 2006 antog rådet sitt yttrande om den sista uppdateringen av konvergensprogrammet för perioden 2005–2008. Rådet noterade att ”programmets mål bl.a. är att hålla inflationen nära EU-genomsnittet medan finanspolitiken successivt anpassas”. Rådet uppmanade Slovenien att ”påskynda processen för att uppnå programmets medelfristiga mål, bland annat genom att genomföra de åtgärder som planeras för att minska utgifterna samt att tidigarelägga ansträngningarna för att få ned underskottet” och att ”vidta åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, i synnerhet i fråga om pensionssystemet”.

2.3. Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från oktober 2006

Rapporten om genomförandet av Sloveniens nationella reformprogram, som skall tas fram inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning lades fram den 16 oktober 2006. I Sloveniens nationella reformprogram fokuseras politiken på fem centrala problem: En konkurrenskraftig ekonomi och snabbare tillväxt, ett kunskapsbaserat samhälle, en effektiv statsapparat, en modern socialstat och högre sysselsättning samt en hållbar utveckling.

Av kommissionens bedömning av den senaste uppdateringen av programmet (antagen i samband med dess årliga lägesrapport i december 2006 [3] ) framgår att Slovenien gör goda framsteg med att genomföra sitt nationella reformprogram. Slovenien gynnas av relativt gynnsamma makroekonomiska förhållanden och har vidtagit lämpliga åtgärder på vissa nyckelområden som entreprenörskap och bättre lagstiftning och dragit igång de flesta stora sysselsättningspolitiska reformerna. Framstegen när det gäller att genomföra strategin för aktivt åldrande och undanröja hindren för ungdomar att finna sysselsättning har hittills inte varit tillräckligt snabba. På det mikroekonomiska planet krävs det kraftfullare åtgärder för att främja ramarna för innovation och konkurrens. Större insatser är också önskvärda för att omstrukturera de offentliga utgifterna.

Mot bakgrund av de styrkor och svagheter som har konstaterats rekommenderades Slovenien att vidta åtgärder när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt, särskilt för att förstärka pensionssystemet och öka sysselsättningsgraden bland äldre arbetstagare, och när det gäller arbetsförmedlingstjänsten i syfte att understödja övergången till flexiblare anställningsavtal och strängare krav för beviljande av sociala förmåner.

Faktaruta: De viktigaste punkterna i bedömningen

I enlighet med artikel 5.1 (i fråga om stabilitetsprogram) och artikel 9.1 (i fråga om konvergensprogram) i rådets förordning (EG) nr 1466/97 tas följande punkter upp i bedömningen.

- Frågan om de ekonomiska antaganden som programmet bygger på är rimliga.

- Det medelfristiga mål för de offentliga finanserna som lagts fram av medlemsstaten, och frågan om anpassningsplanen för att uppnå målet är lämplig.

- Frågan om de vidtagna eller föreslagna åtgärderna för att följa denna plan är tillräckliga för att nå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna över konjunkturcykeln.

- I bedömningen av anpassningsplanen för att uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna uppmärksammas frågan om en större anpassning görs i ekonomiskt goda tider, medan anpassningen får vara mer begränsad i ekonomiskt dåliga tider. För de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II uppmärksammas vidare om medlemsstaten som riktvärde eftersträvar en årlig förbättring av det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, motsvarande 0,5 % av BNP för att uppnå sitt medelfristiga mål för de offentliga finanserna.

- Frågan om det när anpassningsplanen för att uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna fastställs (för medlemsstater som ännu inte har uppnått det), eller vid beslut om en tillfällig avvikelse från målet (för medlemsstater som uppnått målet), ingår ett genomförande av större strukturreformer som har direkta kostnadsbesparande effekter på lång sikt (däribland genom att öka den potentiella tillväxten) och därigenom har påvisbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet (under iakttagande av villkoret att en tillräcklig säkerhetsmarginal för referensvärdet på 3 % av BNP skall behållas och att situationen för de offentliga finanserna förväntas återgå till det medelfristiga målet under programperioden). Särskild uppmärksamhet ägnas här pensionsreformer som syftar till att införa system med flera pelare, varav en obligatorisk pelare som fullständigt täcks av fondmedel.

- Frågan om medlemsstatens ekonomiska politik är förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

Rimligheten i programmets makroekonomiska antaganden bedöms med utgångspunkt i kommissionens höstprognos 2006 och i enlighet med den allmänt vedertagna metoden för beräkning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon. Bedömningen av förenligheten med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken bygger på de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken när det gäller de offentliga finanserna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

Bedömningen tar också upp följande

- Utvecklingen av skuldkvoten och utsikterna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vilket man ”vid övervakningen av de offentliga finanserna [bör] ägna tillräcklig uppmärksamhet” enligt rådets rapport av den 20 mars 2005 ”Att förbättra genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten”. I ett meddelande från kommissionen av den 12 oktober 2006 anges metoden för att bedöma den långsiktiga hållbarheten[4].

- Graden av integration med de nationella reformprogram som medlemsstaterna överlämnat inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I sin följenot av den 7 juni 2005 till Europeiska rådet om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2005–2008 framhöll Ekofinrådet att de nationella reformprogrammen borde vara förenliga med stabilitets- och konvergensprogrammen.

- Efterlevnaden av uppförandekoden[5], som bl.a. föreskriver en gemensam struktur och uppsättning tabeller för stabilitets- och konvergensprogrammen.

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 5.1 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Sloveniens stabilitetsprogram för 2006–2009

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[6], särskilt artikel 5.1,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

4. Den [27 februari 2007] granskade rådet Sloveniens första stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2006–2009.

5. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet räknar man med en stabil BNP-tillväxt i reala termer på över 4 % under programperioden. Utifrån den information som finns tillgänglig idag förefaller scenariot bygga på rimliga antaganden om tillväxten. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller också de vara realistiska.

6. Enligt kommissionens höstprognos 2006 beräknas underskottet i de offentliga finanserna för 2006 uppgå till 1,6 % av BNP, vilket kan jämföras med målet på 1,7 % av BNP i Sloveniens uppdaterade konvergensprogram från december 2005. Utgiftskvoten förefaller i stort sett ha kunnat minskas enligt planerna, men bortfallet av intäkter uppskattas bli större än beräknat trots den konjunkturbetingade förbättringen av ekonomin, och underskottet uppskattas bli något större än 2005.

7. Den finanspolitiska strategin i programmet är inriktad på att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna enligt stabilitets- och tillväxtpakten skall vara uppnått 2009 genom en förbättring som främst äger rum mot slutet av perioden. Den pågående skattereformen och ett antal kostnadsbesparande åtgärder på utgiftssidan ger utslag i en betydande minskning av inkomsterna och utgifterna i procent av BNP under hela programperioden. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas ligga på omkring 1,5 % av BNP till 2008, då båda kvoterna minskar i ungefär samma omfattning. Under 2009 kommer underskottet att minska till 1,0 % eftersom minskningen av utgifterna är större än bortfallet av inkomster. Det primära saldot kommer inledningsvis att försämras från 0,1 % av BNP 2006 till -0,3 % av BNP 2008 innan det förbättras till 0,3 % av BNP för 2009. I förhållande till den sista uppdateringen av konvergensprogrammet skjuter stabilitetsprogrammet upp målet att uppnå ett nominellt underskott på 1 % av BNP med ett år, mot bakgrund av ett gynnsammare makroekonomiskt scenario.

8. Det strukturella saldot, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder), skall enligt programmet förbättras med ca ¼ % av BNP under programperioden. Liksom i uppdateringen av konvergensprogrammet från december 2005 ställs i stabilitetsprogrammet som medelfristigt mål för de offentliga finanserna att ett strukturellt underskott på 1 % av BNP skall uppnås senast 2009, dvs. ett år senare än i det föregående programmet. I programmet skylls förseningen på ett stort järnvägsprojekt med en beräknad kostnad på 0,4 % av BNP 2007, 0,5 % av BNP 2008 och 0,2 % av BNP 2009. Eftersom det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är mer långtgående än minimimärket (ett beräknat underskott på ca 1½ % av BNP) bör dess uppfyllande skapa en tillräcklig marginal mot ett alltför stort underskott. Det medelfristiga målet ligger inom det intervall som angetts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II, och det avspeglar väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella långsiktiga produktionstillväxten.

9. De risker som omgärdar prognoserna för de offentliga finanserna förefaller i stort sett uppväga varandra för 2007 och 2008, men 2009 kan utfallet för de offentliga finanserna bli sämre än vad som beräknas i programmet. Å ena sidan förefaller antagandena om tillväxt och skatteintäkter rimliga. Dessutom har Sloveniens faktiska budgetsaldon på senare år ofta varit mer gynnsamma än vad som beräknats i förväg. Detta är också delvis en följd av ett effektivt system för begränsning av de offentliga utgifterna som införts för att skapa marginal för oväntade minskningar av intäkterna. Å andra sidan är andelen obligatoriska utgifter fortsatt mycket hög, trots ansträngningarna att omstrukturera de offentliga utgifterna. De åtgärder till stöd för den betydande minskningen av de primära utgifterna som andel av BNP som aviserats för 2009 har ännu inte detaljerats.

10. Mot bakgrund av denna riskbedömning är det möjligt att den finanspolitiska strategi som redovisas i programmet inte är tillräcklig för att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna säkert skall kunna uppnås senast 2009 i enlighet med programmet. Programmet förefaller dock ge en tillräcklig säkerhetsmarginal som motverkar riskerna för att referensvärdet för det offentliga underskottet på 3 % av BNP skall överskridas, förutsatt att konjunktursvängningarna ligger inom normala gränser under programperioden. Takten i anpassningen mot programmets medelfristiga mål är otillräcklig och bör ökas för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att riktmärket för den årliga förbättringen av det strukturella saldot bör vara 0,5 % av BNP för euroområdet och de medlemsstater som deltar i ERM II, och att anpassningen bör vara större under goda ekonomiska tider och kan vara lägre när dåliga ekonomiska tider råder. Främst väntas goda ekonomiska tider råda under programperioden, men det strukturella saldot förväntas inte förbättras avsevärt förrän under det sista året av programperioden. Under 2009 kan det emellertid finnas en risk för att utfallet blir sämre än förväntat.

11. Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 28,5 % av BNP år 2006, vilket ligger långt under fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmet beräknas skuldkvoten minska med 0,8 procentenheter under programperioden.

12. De långsiktiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens åldrande är i Slovenien bland de största i EU, särskilt på grund av den betydande ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP. Vissa åtgärder håller på att vidtas, men ytterligare reformåtgärder för att begränsa den kännbara ökningen av de åldersrelaterade utgifterna skulle bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, vilket myndigheterna också har erkänt. Även om den budgetställning som utgör utgångspunkten bidrar till att stabilisera skuldkvoten på medellång sikt kommer den svaga strukturella förbättringen under programperioden inte att vara tillräcklig för att begränsa de effekter den åldrande befolkningen förväntas få på de offentliga finanserna. På det hela taget förefaller riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet vara stora i Slovenien.

13. Stabilitetsprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna av Sloveniens nationella reformprogram från oktober 2006 inom ramen för den finanspolitiska strategin på medellång sikt. Dessutom ger stabilitetsprogrammet en del information om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av de viktigaste reformer som planeras i det nationella reformprogrammet, men i prognoserna för de offentliga finanserna beaktas inte direkt hur de offentliga finanserna kommer att påverkas av de åtgärder som skisseras i det nationella reformprogrammet. De finanspolitiska åtgärder som presenteras i stabilitetsprogrammet förefaller vara förenliga med dem som redovisas i det nationella reformprogrammet. Stabilitetsprogrammet innehåller framför allt närmare uppgifter om den skattereform som aviserats i det nationella reformprogrammet, och det kompletterar åtgärderna i det nationella reformprogrammet med åtgärder på utgiftssidan.

14. Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer delvis med de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Framför allt är anpassningen i riktning mot det medelfristiga målet otillräcklig och bör förstärkas.

15. När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram har programmet vissa luckor när det gäller de obligatoriska och frivilliga uppgifterna[7].

Sammantaget är slutsatsen är att programmet visserligen erkänner att det är nödvändigt att hålla tillbaka inflationstrycket och fortsätta den finanspolitiska konsolideringen för att bevara ekonomins återhämtningsförmåga och elasticitet, men att man kalkylerar med otillräckliga framsteg mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, trots att tillväxtutsikterna är gynnsamma. Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Slovenien att

i) utnyttja de gynnsamma ekonomiska förutsättningarna till att påskynda uppnåendet av det medelfristiga målet för de offentliga finanserna genom att tidigarelägga insatserna för anpassning, och

ii) med beaktande av den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att bygga vidare på den pågående pensionsreformen med ytterligare åtgärder som är särskilt inriktade på att öka äldre arbetstagares deltagande i arbetslivet och uppmuntra till utveckling av privata system för pensionssparande.

Jämförelse av nyckeltal: makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Real BNP (förändring i %) | SP dec. 2006 | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 |

KOM nov. 2006 | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | Uppgift saknas |

KP dec. 2005 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | Uppgift saknas |

HIKP-inflation (i %) | SP dec. 2006 | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 |

KOM nov. 2006 | 2,5 | 2,5 | 2,.5 | 2,6 | Uppgift saknas |

KP dec. 2005 | 2,2 | 1,.5 | 2,.2 | 2,5 | Uppgift saknas |

Produktionsgap (i % av potentiell BNP) | SP dec. 20061 | -1,2 | -0,5 | -0,3 | -0,1 | 0,3 |

KOM nov. 20065 | -1,1 | -0,3 | 0,0 | 0,4 | Uppgift saknas |

KP dec. 20051 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | Uppgift saknas |

Saldo i de offentliga finanserna (i % av BNP) | SP dec. 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,5 | -1,6 | -1,0 |

KOM nov. 2006 | -1,4 | -1,6 | -1,6 | -1,5 | Uppgift saknas |

KP dec. 2005 | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | Uppgift saknas |

Primärt saldo (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 0,4 | 0,1 | -0,1 | -0,3 | 0,3 |

KOM nov. 2006 | 0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,3 | Uppgift saknas |

KP dec. 2005 | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | Uppgift saknas |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | SP dec. 20061 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |

KOM nov. 2006 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | Uppgift saknas |

KP dec. 20051 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | Uppgift saknas |

Strukturellt saldo2 (i % av BNP) | SP dec. 20063 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 |

KOM nov. 20064 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | Uppgift saknas |

KP dec. 2005 | -0,4 | -1,4 | -1,4 | -1,0 | Uppgift saknas |

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | SP dec. 2006 | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 |

KOM nov. 2006 | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | Uppgift saknas |

KP dec. 2005 | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | Uppgift saknas |

Anmärkningar: 1Kommissionens beräkningar baserade på uppgifterna i programmet. 2Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. 3 Programmet innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder. 4 Kommissionens höstprognos 2006 innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder. 5 Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,8 % 2005 respektive 4 % för perioden 2006–2008. Källor: Konvergens-/stabilitetsprogrammet (KP/SP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 skall en medlemsstat som inför den gemensamma valutan vid en senare tidpunkt [dvs. efter den 1 januari 1999, då de första EU-medlemsstaterna antog den gemensamma valutan] lägga fram ett stabilitetsprogram inom sex månader efter det att rådet har beslutat om dess deltagande i den gemensamma valutan. Den 11 juli 2006 antog rådet ett beslut i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 (rådets beslut 2006/495/EG, EUT L 195, 15.7.2006, s. 25).

[3] Meddelande från kommissionen inför Europeiska rådets vårmöte: Implementing the renewed Lisbon strategy for growth and jobs - A year of delivery, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[4] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU, 12.10.2006, KOM(2006) 574, och Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (2006): ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006.

[5] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[6] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Framför allt ges inga uppgifter om de externa balanserna netto för 2006–2007 och inte heller vissa frivilliga uppgifter om sektorsspecifika saldon, utvecklingen på arbetsmarknaden, offentliga utgifter indelade efter ändamål och skuldutveckling.