Ett sätt att identifiera säkerhetsfrågor är genom en systematisk analys av uppgifter om händelser, särskilt genom olyckskategorier (t.ex. förlust av kontroll under flygning, kollision i luften) eller per luftfartsområde (kommersiell lufttransport, affärsflyg, allmänflyg, etc.).

En preliminär konsekvensbedömning utförs vid den tidpunkt då strategier för kompenserande åtgärder övervägs. Den väger de möjliga konsekvenserna av en åtgärd mot dess fördelar med beaktande av möjligheter att minska riskerna, med hänsyn till reglering, tillsyn och säkerhetsfrämjande åtgärder som möjliga lösningar.

Innan en strategi genomförs är det viktigt att tydligt fastställa på förhand det resultat som eftersträvas och hur dess effektivitet kommer att bedömas. Detta gör det möjligt att bedöma i vilken utsträckning de planerade strategierna är effektiva i en senare fas.

När de bästa möjliga alternativen har hittats identifierar kemikaliemyndigheten de aktörer som är bäst lämpade att leda initiativen och inleda en samrådsfas som syftar till att underlätta stöd från de berörda aktörerna.

Förslag om att minska en risk kan omfatta lagstiftningsåtgärder, fokuserad säkerhetstillsyn eller säkerhetsfrämjande projekt (t.ex. utarbetande av broschyrer, videor, forskningsprojekt, utbildning eller kampanjer för internationellt samarbete).

De åtgärder som krävs fastställs av Easa och av respektive rådgivande organ (för medlemsstaterna och industrin).

Samrådsfasen avslutas med en överenskommelse om ett antal projekt för att ta itu med de identifierade riskerna, som vederbörligen registrerats i säkerhetsriskportföljen och formellt införlivats i den europeiska flygsäkerhetsplanen. Därefter integreras de i de olika Easa-programmen när Easa ska ta över ledningen eller i medlemsstaternas relevanta program och planer när de är behöriga.

Man förväntar sig att medlemsstaterna införlivar dessa åtgärder på nationell nivå och att genomförandet granskas under standardiseringsinspektioner för att övervaka genomförandet eller för att motivera att åtgärden inte är säkerhetseffektiv i sin specifika miljö.

Den europeiska flygsäkerhetsplanen kan, med hänsyn till målet för den europeiska flygsäkerhetspolicyn, innefatta en godtagbar säkerhetsprestandanivå som ska uppnås i unionen.

Det slutliga godkännandet av den europeiska flygsäkerhetsplanen sker i Easas styrelse.

2.2.4Genomförande och uppföljning

När de kompenserande åtgärderna är vederbörligen registrerade, överenskomna och integrerade i lämpliga program och planer börjar genomförande- och uppföljningsfasen.

Denna fas är inriktad på att följa genomförandet av de strategier som fastställts via den europeiska flygsäkerhetsplanen. Det börjar med identifiering av projektledare för var och en av insatserna inom ramen för den europeiska flygsäkerhetsplanen. Projektledarna omfattar inte endast Easas personal utan också de aktörer i medlemsstaterna och industrin som har åtagit sig att agera via den europeiska flygsäkerhetsplanen.

För de åtgärder som har integrerats i byråns program och planer används den övergripande uppföljningsmekanism som inrättats av Easas strategi- och programavdelning.

När åtgärder vidtas under medlemsstaternas ledning sker rapporteringen via nätverket av utsedda kontaktpunkter. I detta fall ska en särskild rapporteringsmall distribueras till nätverket under det första kvartalet av ett givet år och samlas in under det tredje kvartalet, då alla bidrag sammanfattas inför utarbetandet av en slutrapport.

Frågor som gäller genomförandet av den europeiska flygsäkerhetsplanen diskuteras i SSP-forumet, där frågor som rör statliga säkerhetsprogram också tas upp.

Efter det att alla berörda parter har hörts överlämnas en slutrapport med en sammanfattning av alla åtgärder till Easas styrelse för godkännande. I rapporten kartläggs de viktigaste utmaningarna under ett givet år och de områden där betydande framsteg mot målen har gjorts.

2.2.5Säkerhetsprestanda

I denna fas bedöms om tidigare identifierade risker som har registrerats i säkerhetsriskportföljen faktiskt har minskats efter genomförandet av de överenskomna åtgärderna. Den risk som kvarstår efter genomförandet av strategier för kompenserande åtgärder bedöms genom en översyn av säkerhetsriskportföljen med förutbestämda intervaller.

Riskportföljen utgör också en grund för upprättandet av ett antal riskområden som ska övervakas regelbundet med hjälp av indikatorer för säkerhetsprestanda. Övervakningen av riskområden genom indikatorer för säkerhetsprestanda bygger på tillgången till data och stöd från NoA.

När bedömningarna indikerar att riskerna inte har minskats på lämpligt sätt kan strategierna för kompenserande åtgärder behöva omprövas eller en ytterligare bedömning göras.