[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.1.2007

KOM(2007) 4 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Rapport 1985–2005 om den ekonomiska situationen när det gäller gemenskapens arbetslöshetsförsäkringssystem för tidigare tillfälligt anställda eller kontraktsanställda som är utan anställning efter att ha lämnat sin tjänst vid någon av Europeiska gemenskapernas institutioner (artiklarna 28a och 96 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna).

{SEK(2007) 13}

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET

Rapport 1985–2005 om den ekonomiska situationen när det gäller gemenskapens arbetslöshetsförsäkringssystem för tidigare tillfälligt anställda eller kontraktsanställda som är utan anställning efter att ha lämnat sin tjänst vid någon av Europeiska gemenskapernas institutioner (artiklarna 28a och 96 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna).

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

SAMMANFATTNING 4

INLEDANDE ANMÄRKNINGAR 5

I. GÄLLANDE BESTÄMMELSER 6

A. Hänvisningar till rättsakter 6

B. Sammanfattning av de ersättningssystem som införts genom de olika förordningarna 6

II. FÖRSÄKRINGSSYSTEMETS EKONOMISKA SITUATION UNDER PERIODEN 1985–2005 7

A. Inledande anmärkningar 7

B. Översikt över situationen i femårsperioder – 1985–2005 7

C. Sammanfattande tabeller över årliga utgifter och inkomster under perioden 2000-2005 9

1. Perioden 2000–2002 9

2. Perioden 2003–2005 9

D. Sammanfattande tabell över årliga utgifter och inkomster i relativa termer under perioden 2000–2005 (i procent av de årliga totalkostnaderna) 10

E. Utveckling av den genomsnittliga kostnaden per ärende – 2000-2005 10

F. Anmärkningar 11

III. UPPGIFTER OM AVGIFTSBETALARE OCH MOTTAGARE – 2000–2005 12

A. Sammanfattande tabell över antalet tillfälligt anställda/kontraktsanställda i tjänst per den 31 december under perioden 2000–2005 fördelade per tjänstegrad och år 12

B. Sammanfattande tabell över antalet arbetslösa (som tagit emot arbetslöshetsersättning under december månad det angivna året) under perioden 2000–2005 fördelade per tjänstegrad och år 13

C. Sammanfattning av totaluppgifterna för institutionerna från tabellerna under punkterna A och B: absoluta tal och procentuella andelar 14

D. Översikt över antalet behandlade ärenden (minst en utbetalad ersättning beräknad under det angivna året) vid varje institution 15

E. Uppgifter om antalet arbetslösa (som tagit emot minst en arbetslöshetsersättning under det angivna året) per bosättningsland under perioden 2000–2005 16

F. Analys av anställningsavtalens längd för tillfälligt anställda och kontraktsanställda som tagit emot arbetslöshetsersättning fördelat per institution 17

G. Analys av ersättningsperiodens längd fördelat per institution 18

H. Anmärkningar 18

IV. SITUATIONEN EFTER IKRAFTTRÄDANDET AV REFORMEN (2004 OCH 2005) 21

A. Förklaringar 21

B. Analys av den genomsnittliga kostnaden per utbetalad ersättning 21

C. Analys av de avgifter som betalats ut till arbetslöshetskassan 22

D. Analys av anställningsavtalens längd – fördelat per institution 22

E. Analys av ersättningsperiodens längd – fördelat per institution 23

F. Anmärkningar 24

V. SLUTANMÄRKNINGAR OCH SLUTSATSER 26

SAMMANFATTNING

Denna rapport är utarbetad för att tillmötesgå rådets begäran enligt artiklarna 28a. 11 och 96.11 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna. Den är den första redogörelsen för det finansiella läget när det gäller gemenskapsinstitutionernas arbetslöshetskassa sedan dess inrättande 1985.

Systemets drift och balans har aldrig tidigare gett upphov till några egentliga problem. Med undantag av några få år har ett överskott kunnat konstateras. De reserver som nu finns räcker väl till för att täcka några års underskott.

För framtiden förefaller en särskild undersökning av utvecklingen när det gäller antalet tillfälligt anställda och kontraktsanställda och dess konsekvenser för de arbetslöshetssiffror som kan väntas vara motiverad. Detta skulle göra det möjligt att bedöma arbetslöshetskassans balans på medellång och lång sikt för att, i förekommande fall, vidta de åtgärder som är nödvändiga på inkomstsidan (bidragsnivån) och på utgiftssidan (rätten till erstättning).

De första siffrorna över det nya systemet (som infördes genom den reform som är i kraft sedan i maj månad 2004) visar i själva verket att det råder en balans som är jämförbar med eller till och med bättre än dem som rådde i det ursprungliga systemet. Tilläggas bör dock att det nya systemet inte kommer att vara i full gång förrän efter några år (2007–2008).

Antalet personer som är berättigade till arbetslöshetsersättning har fördubblats sedan reformen trädde i kraft, eftersom kategorin kontraktsanställda, som ersätter nästan hela kategorin extraanställda som inte var berättigade till sådan ersättning, har lagts till. Härav följer att antalet arbetslösa att förvalta riskerar att öka betydligt. Det vore därför önskvärt om nationella förvaltningar och kommissionen i större utsträckning kunde utbyta lämpliga uppgifter sig emellan på elektronisk väg. Särskilt gäller detta de länder som har ett betydande antal tidigare anställda registrerade som arbetssökande.

INLEDANDE ANMÄRKNINGAR

- Syftet med denna rapport är att ge så korrekta och relevanta upplysningar som möjligt om perioden 1985–2005. Den syftar inte till att upprätta några prognoser över balansen i systemet i framtiden och utger sig heller inte för att göra detta. Detta kommer i stället att göras i ett annat dokument.

- Under perioden 1985–1998 fördes kassans räkenskaper i belgiska franc. I syfte att garantera största möjliga jämförbarhet och enhetlighet har beloppen för den perioden omräknats till euro till den fasta kursen 1,00 euro = 40,3399 belgiska franc.

- Rapporten behandlar först och främst den ekonomiska situationen när det gäller arbetslöshetskassan för tidigare tillfälligt anställda och kontraktsanställda. Den beaktar alla utgifter och inkomster under ett specifikt år, även om dessa redovisats under ett föregående eller efterföljande år. Därigenom kan man göra en bedömning av balansen i gemenskapens arbetslöshetssystem.

- En översikt över räkenskaperna – som avspeglar de historiska bokföringsposterna – återfinns i bilagorna III (löpande konto som öppnats i kommissionens räkenskapsböcker) och IV (investering av överskott) till denna rapport.

- Mellan 1994 och 1999 lade Ekonomiska och sociala kommittén (ESK) och Regionkommittén över vissa administrativa uppgifter och andra på en gemensam organisationsstruktur. Den personal som varit anställd vid denna struktur har bidragit till och dragit nytta av gemenskapens kompletterande arbetslöshetsförsäkringssystem. Inkomsterna och utgifterna för den tidigare personalen vid denna struktur har fördelats i lika stora delar på Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

- Det finns skäl att påpeka att den reform som infördes från och med den 1 maj 2004 i hög grad påverkar arbetslöshetskassans inkomster och utgifter. I kapitel IV görs en analys av perioden 2004–2005, varvid man skiljer mellan de ärenden för vilka de gamla bestämmelserna gäller och de ärenden för vilka de nya bestämmelserna gäller. Det görs en beräkning av de genomsnittliga kostnaderna för varje typ.

- Reformen innebär att en ny kategori av personal, kontraktanställda, inrättats, som bidrar till och drar nytta av arbetslöshetssystemet och har inflytande på dess balans.

- Reformen har också lett till att ett stort antal tillfälligt anställda på fasta tjänster (tillfälligt anställda med ett anställningsavtal på obestämd tid) – framför allt på forskningsområdet – har fått fast anställning. Därigenom har en för kassan betydande inkomstkälla försvunnit (se uppgifter för kommissionen för åren 2003-2004-2005).

- Till ledning för behoven hos de personer som i framtiden kommer att få kompletterande arbetslöshetsersättning från gemenskapen har anvisningar utarbetats beträffande vilka rättigheter och skyldigheter som de har. Anvisningarna innehåller samtidigt praktiska instruktioner och allmänna upplysningar som möjliggör en korrekt och smidig handläggning av ärendena, vilket gynnar den person det gäller och är till gagn för institutionerna.

I. GÄLLANDE BESTÄMMELSER

A. HÄNVISNINGAR TILL RÄTTSAKTER

- Artikel 28a i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna, införd genom artikel 33 i rådets förordning (EEG) nr 2799/85 av den 27 september 1985 (EGT L 265, 8.10.1985), ändrad genom rådets förordning (EG) nr 723/2004 av den 22 mars 2004 (EUT L 124, 27.4.2004).

Kommissionens förordning (EEG) nr 91/88 av den 13 januari 1988 om fastställande av bestämmelser för genomförande av artikel 28a i anställningsvillkoren för övriga anställda (EGT L 11, 15.1.1989).

- Kommissionens bestämmelser av den 14 juli 1988, antagna efter gemensam överenskommelse som konstaterades av Europeiska gemenskapernas domstols ordförande den 4 juli 1989, om fastställande av villkoren för tillämpning av reglerna om beviljande av arbetslöshetsersättning för tillfälligt anställda i enlighet med artikel 28a.10 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

- Rådets förordning (EG) nr 2458/98 av den 12 november 1998 (EGT L 307, 17.11.1998) om införandet av euron.

- Meddelandet från kommissionen till övriga institutioner om omräkningen till euro av tjänsteföreskrifternas beloppsangivelser (1999/C 60/09, EGT C 60, 3.2.1999).

- Artikel 96 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna införd genom rådets förordning (EG) nr 723/2004 av den 22 mars 2004 (EUT L 124, 27.4.2004).

- Artikel 5 i bilagan till anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna införd genom rådets förordning (EG) nr 723/2004 av den 22 mars 2004 (EUT L 124, 27.4.2004).

- De belopp som kan komma i fråga för en årlig anpassning (jfr. den årliga anpassningen av lönerna) ändrades senast genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 2104/2005 av den 20 december 2005 (EUT L 337, 22.12.2005).

B. Sammanfattning av de ersättningssystem som införts genom de olika förordningarna

Anmärkningar:

1. En mera detaljerad beskrivning av ersättningssystemen återfinns i bilaga I till denna rapport.

2. En övergångsperiod gäller för anställningsavtal som börjat löpa före den 1 maj 2004 och löper ut senare.

Enligt det ursprungliga systemet – som tillämpades från 1985 och fram till april 2004 – skall tillfälligt anställda som slutar sin anställning vara försäkrade mot arbetslöshet. Sådana arbetslöshetsersättningar från gemenskapen kompletterar de nationella sociala förmåner som en tidigare anställd kan vara berättigad till. En person som kan bevisa att han tjänstgjort under minst 6 månader som tillfälligt anställd har rätt till denna ersättning under 24 månader. Den kompletterande arbetslöshetsersättningen från gemenskapen har en övre och en undre gräns som aldrig tidigare varit föremål för anpassning. Systemet, som har formen av en verklig fond, finansieras med hjälp av bidrag från de anställda och från arbetsgivarna.

Enligt det nya systemet – som tillämpas sedan maj 2004 – skall även den nya kategorin av kontraktsanställda vara försäkrade mot arbetslöshet.

Rättigheten begränsas nu till en tredjedel av den period som personen i fråga faktiskt tjänstgjort som tillfälligt anställd eller kontraktsanställd, dock högst 36 månader. Såväl den övre gränsen (som endast kan tillämpas från och med den sjunde arbetslöshetsmånaden) som den undre gränsen har höjts och kommer i fortsättningen att anpassas årligen (i likhet med lönerna).

II. FÖRSÄKRINGSSYSTEMETS EKONOMISKA SITUATION UNDER PERIODEN 1985–2005

A. INLEDANDE ANMÄRKNINGAR

De belopp som anges under rubriken ”Arbetslöshetsersättning” omfattar grundförmåner vid arbetslöshet, samtliga familjetillägg och effekten av korrigeringskoefficienten (endast för det gamla systemet). Avdrag görs för alla sociala förmåner som uppburits nationellt (t.ex. arbetslöshetsersättning, familjetillägg, sjukersättning eller graviditetsersättning).

Bidragen till det gemensamma sjukförsäkringssystemet tas i sin helhet från gemenskapens arbetslöshetssystem (se även bilaga I). Inga egenavgifter till det gemensamma sjukförsäkringssystemet skall således dras av från gemenskapens arbetslöshetsersättning.

B. Översikt över situationen i femårsperioder – 1985–2005

Anmärkningar:

3. Det finns inga finansiella uppgifter när det gäller utgifterna (arbetslöshetsersättning och bidrag till det gemensamma sjukförsäkringssystemet) – fördelade per institution – för vart och ett av åren 1985–1999. Det är skälet till att totalbeloppet anges för de arbetslöshetsersättningar som bokförts under det angivna året. Vad beträffar bidragen till det gemensamma sjukförsäkringssystemet rör det sig däremot om utgifter för varje angivet år.

4. I syfte att sörja för enhetlighet och underlätta jämförelser under hela den period som omfattas av rapporten används i nedanstående tabell samma tillvägagångssätt även för åren 2000–2004 och 2005. På så sätt kan man ändå få en god överblick över balansen i försäkringssystemet under de första tjugoen åren av dess existens.

5. De uppgifter som anges nedan är sammanfattade i femårsperioder (med undantag av år 2005 som anges separat). Uppgifter om enskilda år under dessa femårsperioder anges i bilaga II.

6. Den nedre delen av tabellen visar utvecklingen när det gäller kassans finansiella tillgångar (på löpande konto i Europeiska kommissionens räkenskaper och placeringskonton förvaltade av GD ECFIN). Det rör sig om bokslutet per den 31 december under den angivna perioden. Årsresultatet avspeglas givetvis i hur mycket dessa tillgångar har ökat eller minskat.

1) Tabell

[pic]

2) Diagram[pic]

C. Sammanfattande tabeller över årliga utgifter och inkomster under perioden 2000-2005

Uppgiferna för denna period rör ”arbetslöshetsersättningar” som betalats under vart och ett av åren.

Skillnaderna mellan tabellerna i punkt II.B. (och bilaga II) och punkt II.C. beror på att det inte finns någon direkt IT-koppling mellan programmet för beräkning av arbetslöshetsersättningen från gemenskapen (som skapats under Access) och själva betalningarna. Vissa beräkningar görs därför även utanför programmet.

Uppgifterna under denna punkt är de bästa möjliga approximationerna för en fördelning av utgifterna per institution.

För bedömningen av systemets faktiska balans förefaller det dock lämpligt att basera sig på de uppgifter som anges i tabellerna under denna punkt.

1. Perioden 2000–2002

[pic]

2. Perioden 2003–2005

[pic]

D. Sammanfattande tabell över årliga utgifter och inkomster i relativa termer under perioden 2000–2005 (i procent av de årliga totalkostnaderna)

På grundval av uppgifterna under C:

[pic]

E. Utveckling av den genomsnittliga kostnaden per ärende – 2000-2005

[pic]

Den genomsnittliga kostnaden beräknas på följande sätt: de totala utgifterna (arbetslöshetsersättningen + bidraget till det gemensamma sjukförsäkringssystemet) divideras med det totala antalet ersättningar.

En förmån kan definieras som en rätt till arbetslöshetsersättning från gemenskapen under en viss kalendermånad. Denna rättighet kan vara fullständig (30/30) eller partiell (dvs. uppdelad) beroende på innehållet i de styrkande handlingar som skall lämnas varje månad.

På så sätt får man fram den genomsnittliga kostnaden per månad för en arbetslöshetsersättning under det angivna året.

Tabellen visar det totala antalet utbetalade ersättningar fördelade per institution under vart och ett av de angivna åren.

En mera detaljerad analys av den genomsnittliga kostnaden för arbetslöshetsersättningar under åren 2004 och 2005 ges i kapitel IV.

F. Anmärkningar

- Om alla inkomster och utgifter för systemet beaktas visar det sig att systemet haft ett underskott under fyra år (1991, 2000, 2001 och 2004) av sin existens. Om man inte tar med ränteinkomsterna från investeringar av överskott kan ett underskott noteras även för åren 1990 och 2002.

- Det bör noteras att år 2005 visar ett betydande överskott: mer än 11 % i förhållande till inkomsterna (exklusive räntor).

- De nuvarande totala tillgodohavandena på 9,2 miljoner euro är tillräckliga för att finansera

- mer än ett och ett halvt års utgifter (referensår 2005: 5,9 miljoner euro), eller

- 6 gånger det största driftsunderskott (utan ränteinkomster) som registrerats under ett år (1,46 miljoner euro 2001).

- Tabell C visar mycket tydligt den systematiska obalans som råder mellan utgifter och inkomster för Ekonomiska och sociala kommittén. Den totala kostnaden för de arbetslöshetsersättningar som betalats till tidigare anställda vid denna institution överstiger bidragen flera gånger om. För inkomsterna från byråer och kontor kan den motsatta situationen konstateras när det gäller utgifterna för tidigare anställda. Dessa iakttagelser bekräftas av uppgifterna om antalet avgiftsbetalare och mottagare (se under punkt III.C).

- Den genomsnittliga kostnaden, som varierade mellan år 2000 och år 2003, har snarare en tendens att sjunka. Detta förklaras av att den högsta och den lägsta arbetslöshetsersättningen varit oförändrad sedan 1985, medan de nationella sociala förmåner som skall dras av från gemenskapsavgifterna har följt levnadsomkostnadsutvecklingen (regelbunden uppskrivning). Det faktum att även familjetilläggen från gemenskapen har följt uppskrivningen kompenserar endast i viss mån för denna minskning.

III. UPPGIFTER OM AVGIFTSBETALARE OCH MOTTAGARE – 2000–2005

A. Sammanfattande tabell över antalet tillfälligt anställda/kontraktsanställda i tjänst per den 31 december under perioden 2000–2005 fördelade per tjänstegrad och år

[pic]

Bilaga VI till denna rapport visar fördelningen av anställda vid olika byråer och kontor.

B. Sammanfattande tabell över antalet arbetslösa (som tagit emot arbetslöshetsersättning under december månad det angivna året) under perioden 2000–2005 fördelade per tjänstegrad och år

[pic]

C. Sammanfattning av totaluppgifterna för institutionerna från tabellerna under punkterna A och B: absoluta tal och procentuella andelar

1) Tabell

[pic]

2) Diagram

[pic]

D. Översikt över antalet behandlade ärenden (minst en utbetalad ersättning beräknad under det angivna året) vid varje institution

[pic]

Denna statistik kompletterar uppgifterna under B i detta kapitel. Den visar i ännu högre grad den faktiska administrativa bördan. Att ta upp nya ärenden till behandling – även om de endast medför att några få ersättningar betalas ut – innebär ett ganska omfattande administrativt arbete.

Dessa siffror visar också det faktiska antalet arbetslösa som tagit emot arbetslöshetsersättning från varje institution.

E. Uppgifter om antalet arbetslösa (som tagit emot minst en arbetslöshetsersättning under det angivna året) per bosättningsland under perioden 2000–2005

1) Tabell

[pic]

2) Diagram

[pic]

F. Analys av anställningsavtalens längd för tillfälligt anställda och kontraktsanställda som tagit emot arbetslöshetsersättning fördelat per institution

I tabellen nedan redovisas för vart och ett av åren 2000–2005 den procentuella fördelningen av de arbetslösa (för vilka minst en ersättning beräknats under året) efter längden (högst ett år, högst två, osv.) på det eller de anställningsavtal som gett dem rätt till gemenskapens kompletterande arbetslöshetsersättning.

[pic]

För en mera detaljerad analys av situationen under åren 2004 och 2005 hänvisas till kapitel IV.

G. Analys av ersättningsperiodens längd fördelat per institution

Översikt för vart och ett av åren 2000–2005 över den genomsnittliga ersättningsperiodens längd. Uppgifterna baseras på antalet arbetslösa som behandlats under det angivna året (för vilka minst en utbetalad ersättning har beräknats under det angivna året). Det totala antalet dagar för vilka ersättning betalats sedan behandlingen av ärendet inleddes och fram till och med den 31 december det året, divideras först med antalet behandlade ärenden och därefter med 30 för att komma fram till en genomsnittlig ersättningsperiod uttryckt i månader.

För en mera detaljerad analys av situationen under åren 2004 och 2005 hänvisas till kapitel IV.

[pic]

H. Anmärkningar

- Under många år var mer än hälften av de tillfälligt anställda i gemenskapsinstitutionerna anställda vid kommissionen. Ett av skälen var givetvis att ett betydande antal (mer än 700) anställningsavtal för tillfälligt anställda ingicks ”på obestämd tid” inom ramen för forskningsbudgeten. Sedan 2004 har de som anställts på grundval av sådana anställningsavtal fått fast anställdning, vilket gjort att kommissionen vid utgången av 2005 endast hade mindre än en tredjedel av det totala antalet tillfälligt anställda.

- Antalet anställda vid byråerna och kontoren ökar ständigt. En stor del av den samlade personalstyrkan vid dessa instanser (mer än 1/3) utgörs av tillfälligt anställda.

- Parallellt med vad som anges i föregående stycke bör det också påpekas att byråerna och kontoren har vuxit nästan exponentiellt under de senaste åren.

- Under de senaste sex åren har de allra flesta av de tillfälligt anställda (35–45 %) varit placerade i lönegrad A. Det är dock klart att tidigare anställda i lönegrad C är de mest representerade bland de arbetslösa som tar emot arbetslöshetsersättning (likaledes 35–45 %). Antalet arbetslösa som tar emot arbetslöshetsersättning från ESK är flera gånger högre än antalet anställda i aktiv tjänst, vilket bekräftar vad som sägs i föregående kapitel (se II.E.).

- Antalet arbetslösa bland dem som tar emot arbetslöshetsersättning (tidigare kontraktsanställda) är fortfarande för litet för att man skall kunna dra några säkra slutsatser.

- Antalet avgiftsbetalare som är anställda vid byråerna och kontoren är betydligt fler än antalet arbetslösa som tar emot ersättning från dessa byråer och kontor. Detta bekräftas av siffrorna över utgifter och inkomster (se II.D) och beror till viss del på att ganska många av dessa byråer och kontor inrättats ganska nyligen, vilket betyder att många av anställningsavtalen fortfarande löper.

- Skillnaden mellan antalet arbetslösa som tog emot ersättning under december månad (se III.B) och antalet arbetslöshetsärenden som behandlades under året visar att det är många ärenden som skall behandlas. Dessa siffror ger en god bild av den faktiska administrativa bördan.

- Uppgifterna om de arbetslösas bosättningsorter bekräftar att mer än hälften låter registrera sig som arbetssökande i Belgien. Detta antal – som för övrigt ständigt ökar (med undantag av år 2005) – ger ingen upplysning om dessa personers nationalitet. De personer som låter registrera sig i Belgien kommer med andra ord från samtliga medlemsländer i unionen och är således inte enbart belgare. Om man dessutom lägger till de fem länder där de flesta av de arbetslösa låter registrera sig (Belgien, Frankrike, Spanien, Luxemburg och Italien) blir resultatet mer än 80 % av det totala antalet behandlade ärenden. Denna andel har varit mer eller mindre konstant under de senaste sex åren. Man kan konstatera att det framför allt är de arbetslösa från byråer och kontor som låter sig registrera sig som arbetssökande i andra länder än de som anges ovan.

- När det gäller tabellen under III.F. (anställningsavtalens längd) kan följande framhållas:

- Anställningsavtalens längd har under de senaste åren tenderat att bli kortare: under år 2000 avsåg en period på mer än 75 % av anställningsavtalen på mer än två år. År 2005 var denna andel endast 45 %. Det är dock för tidigt att uttala sig om huruvida detta är ett resultat av reformen.

- Ännu en gång utmärker sig ESK: hälften av de ingångna anställningsavtalen har visat sig avse en period på högst ett år. År 2005 stod ESK för 8,1 % av det totala antalet arbetslösa; 4,8 % av alla arbetslösa hade haft ett anställningsavtal på högst ett år utfärdat av den institutionen.

- När det gäller tabellen under III.G. (ersättningsperioden) kan följande framhållas:

- Under det ursprungliga systemet var ersättningsperioden cirka ett år. Åren 2000 och 2004 är uppenbarligen ett undantag. År 2000 inleddes behandlingen av många ärenden till följd av nyanställningar av personal vid kommissionsledamöternas kanslier. Behandlingen av dessa ärenden pågick under en kort period. Det är inte helt klart varför ersättningsperioden var betydligt kortare under 2004. Det kan konstateras att det framför allt är i kommissionens anställningsavtal som detta är särskilt tydligt. Än så länge är verkningarna av det nya systemet minimala.

- Den kortare ersättningsperioden under 2005 kan kanske förklaras av att antalet arbetslösa som omfattas av det nya systemet med kortare ersättningsperiod (1/3 av tjänstgöringsperioden) har ökat.

IV. SITUATIONEN EFTER IKRAFTTRÄDANDET AV REFORMEN (2004 OCH 2005)

A. FÖRKLARINGAR

Till följd av införandet av reformen har även rätten till kompletterande arbetslöshetsersättning från gemenskapen ändrats. För närmare upplysningar om dessa ändringar hänvisas till bilaga I.

Under en övergångsperiod, vars längd är svår att förutsäga, kommer de båda systemen att existera sida vid sida. Anställda som har rätt att ta emot kompletterande arbetslöshetsersättning från gemenskapen på grundval av ett anställningsavtal som tillfälligt anställd vilket börjat löpa före den 1 maj 2004 kommer att kunna välja mellan de båda systemen. Om dessa personer – utan uppehåll – fortsätter att förvärva sådana rättigheter efter den 30 april 2004 skall de, när de uppfyller kraven för sådan arbetslöshetsersättning, kunna välja ett av dessa båda system. Valet är oåterkallerligt.

B. Analys av den genomsnittliga kostnaden per utbetalad ersättning

I denna tabell redovisas underlaget för och resultatet av en beräkning av den genomsnittliga kostnaden per utbetalad ersättning (= månatlig betalning) för de olika typerna av anställningsavtal (tillfälligt anställda – TA och kontraktsanställda – KA) med beaktande av vilket system som gäller för respektive ärende.

[pic]

C. Analys av de avgifter som betalats ut till arbetslöshetskassan

Uppgifterna i tabellen nedan kommer från löneutbetalningsprogrammet (NAP). Siffrorna rör samtliga institutioner, byråer och kontor.

För var och en av de angivna månaderna anges det antal ärenden för vilka en lön beräknats, även om beräkningen gjorts under någon av de efterföljande månaderna. Egenavgifterna och arbetsgivaravgifterna har i de fallen lagts till under den angivna månaden.

På så sätt blir det möjligt att beräkna den genomsnittliga avgiften per anställd som sedan kan jämföras med bidragen för de enskilda månaderna.

[pic]

D. Analys av anställningsavtalens längd – fördelat per institution

I tabellen nedan redovisas för år 2004 och 2005 den procentuella fördelningen av de arbetslösa (för vilka minst en ersättning beräknats under året) efter längden (högst ett år, högst två år, osv.) på det eller de anställningsavtal som gett dem rätt till gemenskapens kompletterande arbetslöshetsersättning.

[pic]

E. Analys av ersättningsperiodens längd – fördelat per institution

Tabellen anger – år för år (2004-2005) – ersättningsperiodens genomsnittliga längd. Med utgångspunkt i antalet arbetslösa vilkas ärenden behandlats under det angivna året (för vilka minst en utbetalad ersättning beräknats under det angivna året); det rör sig om det totala antal dagar för vilka ersättning betalats sedan ärendet öppnades för behandling fram till den 31 december under det angivna året. Totalbeloppet delas först med antalet behandlade ärenden och därefter en gång med 30 för att komma fram till ett genomsnitt uttryckt som ”ersättningar”.

Siffrorna fördelas även efter typ av anställningsavtal och gällande system.

[pic]

F. Anmärkningar

- Månadskostnaden för gemenskapens kompletterande arbetslöshetsersättning till tidigare tillfälligt anställda är helt klart betydligt högre under det nya systemet. Den genomsnittskostnad som angetts för 2004 (det nya systemet) är dock något missvisande, eftersom ett mycket stort antal mottagare fortfarande befann sig under de första sex månaderna av ersättningsperioden, då det inte finns någon högsta gräns för den grundläggande arbetslöshetsersättningen. År 2005 hade denna kostnad redan minskat, trots att det nya systemet ännu inte var i full gång. Den torde därför fortfarande kunna minska.

- År 2005 kunde genomsnittskostnaden för arbetslöshetsersättningen till en tidigare kontraktsanställd för första gången beräknas. Även om också denna kostnad är för högt satt (se ovanstående stycke), har den redan visat sig vara 60 % lägre än kostnaden för en tidigare tillfälligt anställd.

- Följande bör framhållas när det gäller bidragen till detta system:

- Den ändrade metoden för beräkning av bidraget har lett till en höjning på cirka 80 % (51,13 i april 2004; 91,00 i maj 2004).

- År 2005 krävdes det 27,50 tillfälligt anställda i aktiv tjänst (ett bidrag på 88,11 euro i månaden) för att finansiera en enda arbetslös tidigare tillfälligt anställd (en kostnad på 2 420,74 euro i månaden). Under det ursprungliga systemet krävdes det 29,15 anställda i aktiv tjänst för att finansiera en arbetslös (ett bidrag på 51,13 euro i månaden jämfört med en genomsnittskostnad på 1 490,53 euro i månaden). Förhållandet har således inte ändrats särskilt mycket under det nya systemet; men det finns ändå en tendens till minskning.

- År 2005 krävdes det 28,60 kontraktsanställda i aktiv tjänst (ett bidrag på 35,85 euro i månaden) för att finansiera för en enda arbetslös tidigare kontraktsanställd (en kostnad på 1 026,15 euro i månaden).

- Slutsatsen av detta är att det i stort sett råder jämvikt mellan finansieringen av de båda kategorierna anställda.

- När det gäller längden på de anställningsavtal som ger rätt till gemenskapens arbetslöshetsersättning kan man först 2005 konstatera skillnader mellan dem som omfattas av det ursprungliga systemet och dem som omfattas av det nya systemet. När det gäller de senare förefaller anställningsavtalen att ha varit utfärdade för längre tid. Det är dock viktigt att påpeka att vi fortfarande befinner oss i en övergångsperiod. Anställda som var i tjänst före och efter den 1 maj 2004 har fortfarande möjlighet att välja ett av dessa båda system. Detta kan i så fall påverka siffrorna.

- Följande bör framhållas när det gäller tabellen i IV.E. (ersättningsperiodens längd):

- När det gäller år 2004 bekräftas att fristerna för ersättningsperioden är betydligt kortare för arbetslösa som tidigare varit anställda vid kommissionen.

- Redan från och med år 2005 hade antalet arbetslösa (tidigare tillfälligt anställda) som omfattades av det nya systemet ökat väsentligt. Det kan konstateras att ersättningsperioden för dessa sannolikt kommer att bli betydligt kortare än under det ursprungliga systemet.

- De första uppgifterna (som endast är mycket partiella och ofullständiga) tyder dock på att tendensen är densamma för arbetslösa tidigare kontraktsanställda. Behandlingen av de första ärendena inleddes dock först under år 2005.

V. SLUTANMÄRKNINGAR OCH SLUTSATSER

- I och med reformen och införandet av kontraktsanställda för att främst ersätta extraanställda har antalet personer som i framtiden kan komma att ta emot arbetslöshetsersättning från gemenskapen nästan fördubblats. De extraanställda omfattades uteslutande av det nationella sjukförsäkringssystemet och kunde därför inte kräva några sociala förmåner från Europeiska gemenskaperna.

- Gemenskapens kompletterande arbetslöshetsersättningsystem har under tre fjärdedelar av sin existens som regel kunnat visa ett överskott i sin driftsbudget.

- De nuvarande reserverna är tillräckliga för att klara behoven under cirka sex års eventuella driftsunderskott.

- Det måste konstateras att det fortfarande råder obalans mellan inkomsterna från Ekonomiska och sociala kommittén och utgifterna för arbetslöshetsersättning till tidigare anställda vid den institutionen.

- Enstaka händelser, såsom en förnyelse av kommissionen och den därmed sammanhängande nyanställningen av personal till kommissionsledamöternas kanslier liksom nyanställningen av personal till Europaparlamentets politiska grupper efter ett val har betydande verkningar för systemets ekonomiska balans under flera år.

- Antalet byråer och kontor liksom antalet anställda vid dessa ökar ständigt och överstiger till och med antalet tillfälligt anställda och kontraktsanställda vid kommissionen.

- En stor andel av de arbetslösa fråni gemenskapesorganen finns i ett fåtal av medlemsstaterna. Det skulle därför vara lämpligt om man kunde hitta ett sätt att utbyta nödvändiga upplysningar på elektronisk väg för att beräkna den kompletterande arbetslöshetsersättningen från gemenskapen.

- Reformen och därmed tillämpningen av gemenskapens kompletterande arbetslöshetsersättningssystem kommer sannolikt att vara i full drift 2007–2008. De första uppgifterna om verksamhetsbalans i det nya systemet är dock redan tillgängliga. De gör det möjligt att konstatera följande:

- De bidrag som betalas in av de tillfälligt anställda har ökat väsentligt.

- Även om kostnaden för en arbetslös under det nya systemet är betydligt högre än under det ursprungliga systemet finns det tillförlitliga uppgifter som visar att de nuvarande bidragen i stort sett täcker samma andel av kostnaderna som tidigare.

- De system som gällde för de tidigare tillfälligt anställda eller kontraktsanställda förefaller inte att ge upphov till några betydande skillnader mellan dessa båda kategorier av anställda när det gäller att täcka kostnaderna med intäkter.

- Om det under de kommande åren bekräftas att ersättningsperioden förkortas i och med det nya systemet (och de första uppgifterna tyder på detta) torde balans i systemet vara både garanterad och säker.

- En alltjämt öppen fråga är givetvis hur situationen ser ut för systemet under 2007–2008, när många anställningsavtal för kontraktsanställda löper ut.

- Det torde vara lämpligt att genomföra en prospektiv undersökning för att bilda sig en uppfattning om balansen i det nya systemet på längre sikt och fastställa om det finns något behov av en anpassning av avgifter och rättigheter.[pic][pic][pic]