Bryssel den 22.12.2004

SEK(2004) 1622 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS BESLUT

om fastställande, i enlighet med artikel 104.8, av huruvida Grekland har vidtagit effektiva åtgärder med anledning av rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Förfarandet vid alltför stora underskott regleras av artikel 104 i fördraget och av förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott, som är en del av stabilitets- och tillväxtpakten. Det kompletteras av de politiska åtaganden som fastlagts i resolutionen från Europeiska rådets möte i Amsterdam om stabilitets- och tillväxtpakten den 17 juni 1997.

De grekiska myndigheterna överlämnade den 4 maj en reviderad anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott om ett underskott motsvarande 3,2 % för 2003. Även om kommissionen var medveten om att denna uppgift var preliminär, eftersom den inte hade bekräftats av Eurostat, fann den, med beaktande av sin vårprognos från 2004 som offentliggjordes den 7 april 2004, att denna anmälan i sig borde anses styrka att ett alltför stort underskott enligt artikel 104 i fördraget förelåg i Grekland. Kommissionen inledde förfarandet vid alltför stora överskott beträffande Grekland den 19 maj 2004 genom att anta en rapport enligt artikel 104.3 i fördraget. Efter att ha granskat de relevanta faktorer som beaktats i dess rapport och med beaktande av det yttrande som Ekonomiska och finansiella kommittén avgav den 2 juni 2004 antog kommissionen den 24 juni 2004 ett yttrande om att ett alltför stort underskott förelåg i Grekland. Rådet fattade den 5 juli 2004 ett beslut med denna innebörd i enlighet med artikel 104.6. Samtidigt antog rådet i enlighet med artikel 104.7 i fördraget en rekommendation riktad till Grekland i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra.

Rådet rekommenderade att de grekiska myndigheterna ”ser till att få den nuvarande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra så snart som möjligt, dock senast 2005”. Rådet fastställde ”den 5 november 2004 som tidsfrist för den grekiska regeringen att vidta effektiva åtgärder i detta syfte”. Rådet rekommenderade även att ”de grekiska myndigheterna […] vidtar korrigerande åtgärder av främst strukturell natur, omfattande minst 1 % av BNP kumulerat under åren 2004-2005, helst jämnt fördelat mellan de båda åren” . Dessutom rekommenderade rådet att ”de grekiska myndigheterna även ser till att bruttoskuldkvoten minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt” varvid ”särskild uppmärksamhet ägnas andra faktorer än nettoupplåning som bidrar till förändringar av skuldnivån” . Slutligen rekommenderades ”att de grekiska myndigheterna skyndsamt ser till att rätta till de allvarliga brister som konstaterats när det gäller budgetstatistiken genom bättre insamling och bearbetning av uppgifter om de offentliga finanserna” .

Enligt artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 skall rådet vid bedömningen av huruvida effektiva åtgärder har vidtagits till följd av rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 grunda sitt beslut på offentliggjorda beslut av den berörda medlemsstatens regering.

1. Revideringar av uppgifterna om de offentliga finanserna från september 2004

Vid bedömningen av de åtgärder som vidtagits av de grekiska myndigheterna med anledning av rådets rekommendationer måste man beakta den mycket omfattande översyn av uppgifterna om underskott och skuldsättning i de offentliga finanserna under föregående år som redovisas i en anmälan från september 2004[1]. Närmare bestämt reviderades de nominella uppgifterna om underskotten uppåt med 1,5 till 2 procentenheter av BNP per år för tiden 2000–2003, och uppgifterna om skuldkvoten ökades även med 7 till 9 procentenheter av BNP (se tabell 1). Ändringen av uppgifterna om underskotten från maj till september 2004 berodde främst på revideringar av utgifter för militär utrustning och räntebetalningar, som hade varit undervärderade, och av överskottet i socialförsäkringssystemet, som varit övervärderat. Översynen av uppgifterna om skuldkvoten gällde obligationer med kapitaliserad ränta, som tidigare hade varit undervärderade, och konsoliderande tillgångar inom socialförsäkringssystemet, som hade varit övervärderade. Av den anmälan som lämnades i september under förfarandet framgick att ett alltför stort underskott hade förelegat i Grekland åtminstone sedan 2000. Dessa frågor har analyserats och diskuterats av kommissionen och rådet[2].

Tabell 1. Revideringar av statistiken för åren 2000–2003, offentliggjorda av Eurostat

Underskott i de offentliga finanserna (i % av BNP) | Den offentliga sektorns skuldsättning (i % av BNP) |

Rapport art. 104.3 | Anmälan september 2004 | Rapport art. 104.3 | Anmälan september 2004 |

2000 | -2,0 | -4,1 | 106,2 | 114 |

2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 |

2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 |

2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 |

Enligt den anmälan som lämnades i september under förfarandet kommer påverkan av de statistiska revideringarna av 2004 års resultat att motsvara 1,1 % av BNP, beroende på lägre överskott i socialförsäkringssystemet (0,3 % av BNP) och korrigerade uppgifter om militärutgifter (0,8 %). De grekiska myndigheterna förväntar sig att underskottet för 2004 kommer att motsvara 5,3 % av BNP. Den förväntade skuldkvoten (112,1 % av BNP) är väsentligt högre än under 2003 (109,9 % av BNP).

2. Åtgärder som aviserats med anledning av rekommendationen enligt artikel 104.7

Åtgärder som aviserats under 2004

Före den tidsfrist, den 5 november, som fastställdes i rådets rekommendation enligt artikel 104.7 hade de grekiska myndigheterna aviserat ett antal åtgärder som skulle genomföras under 2004, nämligen följande: i) Skatteamnesti för ännu ej slutligt avgjorda deklarationer för taxeringsåren 1999–2002. ii) Instruktioner till alla ministerier om att minska de diskretionära utgifterna med 3 %. iii) Åtgärder för kostnadskontroll inom den offentliga sektorn och för att minska statliga subventioner och garantier[3].

Arten av dessa åtgärder gör det svårt att fastställa och separat bedöma deras effekter på de offentliga finanserna. Åtgärderna i punkterna ii) och iii) är inte kopplade till någon särskild budgetpost utan har övergripande verkningar. Vad gäller åtgärden i punkt i) angav den grekiske finansministern Alogoskoufis genom en skrivelse av den 5 november till kommissionsledamot Almunia att den förväntade effekten under 2004 motsvarade 0,2 % av BNP. Även om dessa förväntade effekter kan ha införlivats med de aggregerade belopp för skatteintäkterna som ingår i beräkningen av det planerade resultat som anmäldes i september, kommer dock de faktiska effekterna inte att bli kända förrän tidigast vid tiden för den anmälan inom förfarandet som skall överlämnas i mars 2005.

Utöver dessa osäkerheter måste också effekterna av de statistiska revideringarna beaktas vid bedömningen av de finanspolitiska insatser som genomförts av de grekiska myndigheterna i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 104.7. Det slutgiltiga resultatet i fråga om underskottet för år 2004 kommer att bli högre än vad som hade beräknats då rekommendationen enligt artikel 104.7 antogs, delvis på grund av de statistiska revideringar som överenskoms med Eurostat i september 2004 och som motsvarar 1,1 % av BNP (se tabell 2). Det kan hävdas att detta förhållande, som inte var känt då rekommendationen enligt artikel 104.7 antogs, inte befann sig helt under de grekiska myndigheternas kontroll, då de planerade de finanspolitiska justeringarna för år 2004. Därför måste effektiviteten hos de åtgärder som de grekiska myndigheterna vidtog under 2004 för att följa rådets rekommendationer bedömas oberoende av effekterna av dessa statistiska revideringar och av eventuella överraskande tillväxtsiffror mellan våren och hösten 2004.

Tabell 2. De viktigaste faktorer som påverkat omfattningen av underskottet 2004* |

Effekt på underskottet° | Underskott 2004 |

Ursprunglig budget, framlagd av den tidigare regeringen | 1,2 |

De viktigaste åtgärder som den nya regeringen genomfört före utgången av mars 2004 |

Indirekt beskattning | +0,4 |

Sociala avgifter | -1,1 |

Mottagna kapitaltransfereringar | +1,4 |

Konsumtion (varav offentliga lönekostnader) | +0,8 (+0,5) |

Sociala transfereringar | +0,4 |

Anmälan från slutet av mars, överlämnad av den nya regeringen (1) | 3,0 |

Statistiska revideringar (2)+(3) |

Socialförsäkringstillgångar (2) | +0,3 |

Militärutgifter (3) | +0,8 |

Delresultat (4) = (1)+(2)+(3) | 4,1 |

Anmälan september 2004 (5) | 5,3 |

Överskridanden (6) = (5)-(4) | 1,2 |

Avvikelser i fråga om räntebetalningar (7) | +0,2 |

Kommissionens höstprognos (5)+(7) | 5,5 |

* I tabellen redovisas (i % av BNP) de viktigaste revideringarna, korrigeringarna och avvikelserna för 2004 års budget sedan den antogs av den (förra) grekiska regeringen i slutet av 2003 samt kommissionens prognos. ° ”+” innebär en ökning och ”-” en minskning av underskottet. |

Enligt anmälan från september beräknar de grekiska myndigheterna ett slutgiltigt underskott för 2004 på 5,3 % (5,5 % enligt kommissionen, se tab. 2)[4], varvid enligt anmälningarna från mars resp. september underskottet hade ökat från beräknade 3,0[5] till 5,3 % (enligt kommissionens vår- och höstprognoser: från 3,2 till 5,5 %). De statistiska revideringarna (1,1 % av BNP) förklarar således inte fullt ut försämringen av budgeten med 2,3 % av BNP. Skillnaden på 1,2 % kan inte heller tillskrivas verkningarna av en lägre tillväxt. Skillnaden mellan beräkningarna av den reala tillväxten under våren (4,0 %) och hösten (3,8 %) är endast 0,2 %, vilket skulle kunna öka underskottet, men då med mindre än 0,1 % av BNP. Sammanfattningsvis är det nominella resultatet av konsolideringen till följd av diskretionära åtgärder negativt med mer än 1 % av BNP.

Konsolideringen för 2004 i förhållande till 2003, det år då det först framkom att landet hade överskridit referensvärdet 3 % av BNP, måste beräknas genom en jämförelse med de konjunkturrensade saldona för de båda åren, efter det att effekterna av de statistiska revideringarna frånräknats. Även med denna metod framkommer det att konsolideringen har varit negativ, uttryckt i konjunkturrensade värden. Om man undantar de oväntade statistiska revideringarna, skulle det konjunkturrensade saldot för 2003 ha varit – 3,7 % av BNP (faktiskt resultat: - 5,1 %) och för 2004 – 5,1 % av BNP (faktiskt resultat: - 6,2 %). Detta tyder på att det konsolideringen 2004 var – 1,4 %. Även när det gäller det primära saldot är konsolideringen negativ (- 1,6 %).

Tabell 3. Konsolidering under 2004 frånräknat statistiska revideringar (i % av BNP) |

2003 | 2004 | Konsolidering* |

Konjunkturrensade saldon | -5,1 | -6,2 | -1,1 |

Konjunkturrensade saldon exkl. revideringar | -3,7 | -5,1 | -1,4 |

Konjunkturrensade primära saldon | 0,7 | -0,6 | -1,3 |

Konjunkturrensade primära saldon exkl. revideringar | 2,0 | 0,4 | -1,6 |

* Konsolideringen beräknas genom att uppgiften i spalten för år 2003 dras från den i spalten för 2004. Uppgifterna avrundade till en decimal.

Som allmän princip bör överskridanden av en eller flera poster i budgeten neutraliseras genom kompenserande åtgärder. Detta gäller också för sådana evenemang som organiserandet av de olympiska spelen i Grekland. Även om utrymme hade getts för sådana överskridanden skulle dessutom konsolideringen ha visat sig vara negativ för det löpande året. Enligt uppgifter som lämnats av de grekiska myndigheterna[6] motsvarar överskridandena till följd av organiserandet av de olympiska spelen 0,7 % av BNP, fördelat mellan offentliga investeringsprogram (0,5 % av BNP) och offentlig konsumtion (0,2 %).

Om man utesluter effekterna av de statistiska revideringarna och överskridandena i samband med de olympiska spelen, skulle det konjunkturrensade saldot för 2004 ha motsvarat – 4,4 % av BNP (faktiskt resultat: - 6,2 %), vilket i jämförelse med motsvarande saldo för 2003 och frånräknat effekterna av de statistiska revideringarna (- 3,7 %) innebär ett konsolideringsresultat på – 0,7 %. Även när det gäller det primära saldot skulle konsolideringen vara negativ (- 0,9%).

Sammantaget har de åtgärder som genomfördes 2004 inte varit effektiva när det gäller att minska underskottet för det året. Utöver de statistiska revideringarna har också en situation med sjudande ekonomisk aktivitet och stora positiva produktionsgap[7] bidragit till att ytterligare förvärra läget för de offentliga finanserna.

Budgetförslaget för 2005

De specifika åtgärder som skall genomföras under 2005 presenterades i det förslag till statsbudget som lades fram i september med målet att få ned underskottet i de offentliga finanserna till 2,8 % under 2005. Detta skulle innebära en nominell justering med 2,5 % av BNP i förhållande till det underskott på 5,3 % som de grekiska myndigheterna förutsåg för 2004.

Tabell 4. Bedömning av justeringarna i 2005 års budget

I % av BNP | Officiellt (1) | Kommissionen (2) | Skillnad (3)=(1)-(2) |

Skatter | 23,20 | 23,19 | 0,01 |

Avgifter | 16,33 | 16,26 | 0,07 |

Offentlig konsumtion (varav offentliga lönekostnader) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) |

Sociala transfereringar | 18,43 | 18,55 | 0,12 |

Räntebetalningar | 5,07 | 5,27 | 0,20 |

Mottagna kapitaltransfereringar | 2,62 | 2,54 | 0,08 |

Nettoupplåning | -2,8 | -3,6 | 0,8 |

Skuldkvot | 109,5 | 111,9 | 2,4 |

pm Real BNP-tillväxt i (%) Nominell BNP-tillväxt i (%) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 |

I kommissionens höstprognos 2004 förutsågs ett nominellt underskott på 3,6 % av BNP under 2005. Skillnaden mellan det officiella målet i budgetförslaget och kommissionens prognoser beror på följande tre faktorer (se tabell 4): För det första är enligt kommissionen utgångsnivån på räntebetalningarna 2004 högre med 0,2 % av BNP än den som antagits av de grekiska myndigheterna. För det andra bygger budgetförslaget på ett makroekonomiskt scenario som leder till en tillväxt av reala BNP med 3,9 % under 2005, medan kommissionen gör en mycket mindre optimistisk bedömning av tillväxttakten, nämligen 3,3 %. För det tredje förefaller de förväntade effekterna på de offentliga finanserna av vissa av de åtgärder som aviserats av de grekiska myndigheterna vara övervärderade. På intäktssidan gäller detta särskilt arbetsgivaravgifterna till följd av ett alltför optimistiskt antagande om sysselsättningstillväxten (2 % mot 1 % i kommissionens prognoser) och mottagna kapitaltransfereringar, som beräknas fortsätta att ligga på en hög nivå, trots att den betydande minskningen av de offentliga investeringarna ytterligare kommer att minska Greklands redan tidigare låga förmåga att utnyttja medel från EU. På utgiftssidan förutses i budgetförslaget en kraftig nedgång av lönekostnader och sociala transfereringar i klar kontrast till förhållandena under senare år.

Enligt kommissionens höstprognos 2004 blir konsolideringen under 2005, mätt som förändring av det konjunkturrensade saldot, 1,9 % (2,5 % enligt budgetförslaget). Därför blir enligt kommissionen den ackumulerade konsolideringen för åren 2004 och 2005 endast 0,8 % (1,6 % enligt budgetförslaget för 2005)[8].

Sammanfattningsvis förefaller de åtgärder som presenteras i budgetförslaget vara otillräckliga för att få ned det nominella underskottet under referensvärdet 3 % under 2005 enligt rådets rekommendation från juli 2004.

Utvecklingen av skulden

Med beaktande av de reviderade skuldsättningsnivåer som ingick i anmälan från september förutses inte någon väsentlig minskning av kvoten skuld/BNP under 2005 i kommissionens prognoser. Efter att ha nått 109,9 % av BNP under 2003 väntas skuldkvoten öka ytterligare till 112,2 under 2004 och därefter sjunka endast marginellt till 111, 9 % under 2005. Om man bortser från effekterna av de statistiska revideringarna är utvecklingen av skuldsättningen under 2004 och 2005 en följd inte bara av låga primära saldon utan också av andra faktorer. Även om sådana låga primära överskott i kombination med en hög nominell BNP-tillväxt borde resultera i en väsentlig minskning av skuldkvoten, tyder beräkningarna för 2004 och 2005 på att skuldnivåerna för 2004 och 2005 även drivs upp av stora stock-/flödesjusteringar. Därav framgår att regeringen inte har vidtagit några effektiva åtgärder beträffande transaktioner som inte tas med i de offentliga räkenskaperna.

Insamling och behandling av uppgifter om de offentliga finanserna

Revideringarna av uppgifter från maj till september 2004 var i huvudsak en följd av korringer gjordes av transaktioner som Eurostat hade funnit inte överensstämde helt med redovisningsreglerna. Grekland har behandlat ett antal frågor som väckts av Eurostat. Som kommissionen förklarat i skrivelse nr 2004/2234 med formell underrättelse om överträdelseförfarandet, som Grekland tog emot den 1 december, finns det flera förhållanden som enligt kommissionens uppfattning väcker frågor om ändamålsenligheten i de mekanismer som skall säkerställa att uppgifter som krävs enligt de gällande rättsliga ramarna tillhandahålls snabbt och korrekt.

* * *

Enligt bestämmelserna i artikel 104.8 i fördraget och artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1467/97 måste rådet, när det finner att inga effektiva åtgärder har vidtagits med anledning av de rekommendationer som överlämnats i enlighet med artikel 104.7, fatta ett beslut i ärendet omedelbart efter utgången av tidsfristen, i detta fall den 5 november 2004.

Med hänsyn till dessa resultat finner kommissionen att inga effektiva åtgärder har vidtagits med anledning av rådets rekommendationer i enlighet med artikel 104.7 inom den tidsfrist som fastställs i rekommendationen och rekommenderar att rådet fattar ett beslut i enlighet med detta.

Enligt artikel 104.8 får rådet, om det finner att dess rekommendationer enligt artikel 104.7 inte har medfört några effektiva åtgärder besluta att offenttliggöra rekommendationerna. Grekland har dock redan offentliggjort denna rekommendation i juli i överensstämmelse Europeiska rådets resolution om stabilitets- och tillväxtpakten från dess möte i Amsterdam den 17 juni 1997[9].

Vad gäller den fortsatta utvecklingen av förfarandet får rådet, om det finner att inga effektiva åtgärder har vidtagits till följd av de rekommendationer som överlämnats enligt artikel 104.7, på rekommendation av kommissionen förelägga Grekland att inom en angiven tidsfrist vidta de åtgärder för att minska underskottet som rådet finner vara nödvändiga för att rätta till situationen. Varje rådsbeslut om ett sådant föreläggande skall fattas inom en månad efter det att rådet beslutat om fastställande att inga effektiva åtgärder har vidtagits i enlighet med artikel 104.8.

Rekommendation till

RÅDETS BESLUT

om fastställande, i enlighet med artikel 104.8, av huruvida Grekland har vidtagit effektiva åtgärder med anledning av rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.8 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna under tredje etappen av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målet om att ha sunda offentliga finanser som ett sätt att förbättra förutsättningarna för prisstabilitet och kraftig varaktig tillväxt som leder till att nya arbetstillfällen skapas. Stabilitets- och tillväxtpakten omfattar rådets förordning (EG) nr 1467/97[10] om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av det förfarande vid alltför stora underskott som fastställs i artikel 104 i fördraget i syfte att främja en snabb korrigering av alltför stora underskott i de offentliga finanserna.

I Europeiska rådets resolution av den 17 juni 1997 om stabilitets- och tillväxtpakten, antagen vid rådets möte i Amsterdam[11], uppmanas samtliga parter, nämligen medlemsstaterna, rådet och kommissionen att snabbt och effektivt genomföra bestämmelserna i fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten.

Genom beslut 2004/XXX/EG av den 5 juli 2004[12] beslutade rådet i enlighet med artikel 104.6 att ett alltför stort underskott föreligger i Grekland.

Rådet har i enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i förordning (EG) nr 1467/97 antagit en rekommendation genom vilken en tidsfrist fastställs till den 5 november 2004 för den grekiska regeringen, inom vilken åtgärder skall vidtas för att få det alltför stora underskottet att upphöra senast under år 2005. I samma dokument rekommenderade rådet Grekland att få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra så snart som möjligt, dock senast 2005 och att vidta korrigerande åtgärder av främst strukturell natur, omfattande minst 1 % av BNP kumulerat under åren 2004-2005, helst jämnt fördelat mellan de båda åren. Dessutom rekommenderade rådet Grekland att se till att bruttoskuldkvoten minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt och därvid ägnar särskild uppmärksamhet åt andra faktorer än nettoupplåning som bidrar till förändringar av skuldnivån. Slutligen rekommenderades även Grekland att skyndsamt se till att rätta till de allvarliga brister som konstaterats när det gäller budgetstatistiken genom bättre insamling och bearbetning av uppgifter om de offentliga finanserna.

Enligt artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1467/97 skall rådet vid bedömningen av huruvida effektiva åtgärder har vidtagits till följd av rådets rekommendationer enligt artikel 104.7 grunda sitt beslut på offentliggjorda beslut av den berörda medlemsstatens regering.

Bedömningen av de offentliggjorda beslut som fattats av Grekland efter det att rådets rekommendation enligt artikel 104.7 utfärdades och fram till den tidsfrist som fastställs i denna rekommendation föranleder följande slutsatser:

Trots de åtstramningsåtgärder som aviserats för år 2004 har finanspolitiken varit klart expansiv, delvis på grund av överskridanden av utgiftsramarna i samband med organiserandet av Olympiska spelen, i strid med rådets begäran.

De finanspolitiska åtgärder som aviserats för år 2005 kompenserar visserligen mer än väl överskridandena under år 2004, men de säkerställer inte att underskottet i de offentliga finanserna minskas till under 3 % av BNP år 2005.

Utöver att den offentliga bruttoskuldkvoten inte sjunker i tillfredsställande takt, tyder den stora stock-/flödesjustering som beräknats 2004 på att regeringen inte har vidtagit några effektiva åtgärder beträffande transaktioner utanför de offentliga räkenskaperna som bidrar till att skulden ökar ytterligare.

Grekland har förbättrat insamlingen och bearbetningen av statistik över de offentliga finanserna, särskilt i fråga om militärutgifter, räntebetalningar och socialförsäkringsredovisning. Fortfarande krävs dock bättre mekanismer för att säkerställa att de uppgifter om de offentliga finanserna som krävs enligt de gällande rättsliga ramarna kan tillhandahållas snabbt och korrekt.

Enligt artikel 104.8 får rådet, om det finner att dess rekommendation enligt artikel 104.7 inte har medfört några effektiva åtgärder, besluta att offentliggöra rekommendationen. I enlighet med Europeiska rådets resolution om stabilitets- och tillväxtpakten offentliggjorde dock Grekland denna rekommendation redan i juli 2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inga effektiva åtgärder har vidtagits till följd av rådets rekommendation enligt artikel 104.7, som överlämnades till Grekland den 5 juli 2004, inom den tidsfrist som fastställs i rekommendationen.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den ... .

På rådets vägnar

[1] Se Euro-Indicators News Release 117/2004, 23 september 2004.

[2] Enligt förordning (EG) nr 3605/93, som reglerar rapporteringen under förfaranden vid alltför stora underskottet, skall medlemsstaterna rapportera uppgifter för åren t, t-1, t-2, t-3 och t-4. Efter begäran från rådet reviderade Eurostat dock även räkenskaperna för åren 1997, 1998 och 1999. I sin rapport av den 22 november, Revision of the Greek government deficit and debt figures, drog Eurostat slutsatsen att de faktiska underskotten även under dessa år hade varit klart över 3 % (se även kommissionens meddelande Report on the accountability issue related to the revision of Greek budgetary data, KOM(2004) 784, 1.12.2004, svensk version ej tillgänglig).

[3] Dessa åtgärder aviserades genom en skrivelse från den grekiske finansministern Alogoskoufis till kommissionsledamot Almunia av den 23 juni 2004. Därefter har inga andra åtgärder för år 2004 meddelats till kommissionen.

[4] Värdet underskrider med 0,2 % av BNP kommissionens prognos (5,5 %), där en mer realistisk bedömning av räntebetalningarna gjordes.

[5] Den exakta procentsatsen 2,95 % har här avrundats till 3 %. Man skall ta hänsyn till att procentsatsen 2,95 % fastställdes efter en betydande revidering av utkastet till budget för 2004 som genomfördes i mars av den nytillträdda regeringen. Vid denna revidering infördes mer realistiska beräkningar av de löpande intäkterna (lägre direkta skatter och transfereringar från EU, men högre socialavgifter) och utgifterna (högre offentliga lönekostnader och sociala transfereringar), som överensstämde betydligt bättre med de 2,4 % som kommissionen hade prognostiserat i sin höstprognos 2003. Denna revidering ingick i anmälan från slutet av mars som inte har validerats av Eurostat.

[6] Dessa uppgifter offentliggjordes av de grekiska myndigheterna i utkastet till budget för år 2005. Jämfört med de planerade utgifterna i samband med de olympiska spelen, motsvarande 0,94 % för 2004, bör det slutgiltiga resultatet motsvara 1,6 %.

[7] Mellan de båda prognoserna 2004 ökade faktiskt produktionsgapet från 1,2 % i vårprognosen till 1,5 % i höstprognosen, medan potentialen för produktionstillväxten förblev hög (3,4 %).

[8] Avslutandet av OS gav automatiskt effekter på situationen för de offentliga finanserna genom besparingar till ett värde av 1,2 % (varav 0,7 % överskjutande från 2004). Under 2005 uppgår den överförda effekten till följd av OS endast till 600 miljoner euro (cirka 0,5 % av BNP).

[9] Rådets dokument 11216/04 av den 6 juli 2004 som finns tillgängligt i rådets offentliga dokumentarkiv med titeln ”Rådets rekommendation till Grekland i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra – Tillämpning av artikel 104.7 i fördraget”.

[10] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

[11] EGT C 236, 2.8.1997, s 1.

[12] Ännu ej offentliggjort i EUT.