MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

Den 11 december 2019 antog kommissionen ett meddelande om den europeiska gröna given, med en färdplan för en ny tillväxtpolitik för Europa. Denna tillväxtpolitik bygger på ambitiösa klimat- och miljömål och på deltagandeprocesser som sammanför invånare, städer och regioner i kampen mot klimatförändringar och för miljöskydd. I enlighet med målet att på ett effektivt och rättvist sätt göra EU klimatneutralt EU till 2050 meddelades i den gröna given en mekanism för en rättvis omställning som ska tillhandahålla medel för att hantera klimatförändringarna, samtidigt som ingen lämnas utanför. De mest sårbara regionerna och människorna är de som är mest utsatta för de skadliga effekterna av klimatförändringar och miljöförstöring. Samtidigt kräver hanteringen av omställningen stora strukturförändringar. Invånare och arbetstagare kommer att påverkas på olika sätt, och inte alla medlemsstater, regioner och städer har samma utgångsläge inför omställningen, eller samma kapacitet att hantera den.

Som närmare beskrivs i meddelandet om investeringsplanen för den europeiska gröna given, som antogs den 14 januari 2020, kommer mekanismen för en rättvis omställning att inriktas på de regioner och sektorer som påverkas mest av omställningen på grund av sitt beroende av fossila bränslen, inklusive, kol, torv och oljeskiffer, eller växthusgasintensiva industriella processer, och som har mindre kapacitet att hantera omställningen. Mekanismen för en rättvis omställning består av tre pelare: en fond för en rättvis omställning som genomförs med delad förvaltning, ett särskilt program för hållbar omställning inom InvestEU och en ny lånefacilitet för den offentliga sektorn för att möjliggöra ytterligare investeringar i de berörda regionerna.

Förslaget om inrättande av en fond för en rättvis omställning antogs av kommissionen den 14 januari 2020. Det anger särskilt det innehåll, det tillämpningsområde och de bestämmelser som är tillämpliga vid genomförandet av fonden. De territoriella planerna för en rättvis omställning är avgörande för programplaneringen och genomförandet av fonden – de måste innehålla de viktigaste stegen och tidsplanen för omställningsprocessen och identifiera de territorier som påverkas mest negativt av omställningen till en klimatneutral ekonomi.

Förslaget till en fond för en rättvis omställning innehåller också, i sin bilaga I, en metod som kommer att användas för att beräkna andelarna för medlemsstaternas anslag från fonden.

Förslagets tillämpningsområde och syfte

Lånefaciliteten för den offentliga sektorn i detta förslag utgör den tredje pelaren i mekanismen för en rättvis omställning. Den kommer att stödja offentliga investeringar genom förmånliga utlåningsvillkor. Investeringarna kommer att vara till nytta för de territorier som påverkas mest negativt av klimatomställningen, enligt vad som identifierats i territoriella planer för en rättvis omställning för tillämpningen av fonden för en rättvis omställning.

Lånefaciliteten kommer att bestå av en bidragsdel och en lånedel. Bidraget, som finansieras genom EU:s budget med inkomster avsatta för särskilda ändamål och budgetmedel kommer att minska den finansiella börda som drabbar stödmottagarna till följd av återbetalningen av det lån som tillhandahålls av finansieringspartnern. Medan bidragsdelen på 1,525 miljarder EUR är avsedd att genomföras med Europeiska investeringsbanken (EIB) som finansieringspartner för 10 miljarder EUR finns det en möjlighet att samarbeta med andra finansieringspartner, för att det ska vara möjligt att utforska andra former av samarbete över tiden, särskilt om unionens medel skulle öka i framtiden eller om det uppstår särskilda problem i genomförandet. Med 1,525 miljarder EUR som unionsstödet bidrar med till bidragsdelen och 10 miljarder EUR som EIB lånar ut från sina egna medel, syftar lånefaciliteten för den offentliga sektorn till att mobilisera mellan 25 och 30 miljarder euro i offentliga investeringar under perioden 2021–2027. Offentliga organ i mindre utvecklade regioner har dock ofta en lägre kapacitet vad gäller offentliga investeringar. De bidragsnivåer som tillhandahålls för projekt som stöds av sådana enheter bör därför vara jämförelsevis högre men bör inte överstiga 20 % av lånet (dvs. högst 5 procentenheter högre bidragstäckning). Mindre utvecklade regioner är de som har en BNP per capita som understiger 75 % av genomsnittlig BNP i EU-27 enligt reglerna för sammanhållningspolitiken.

I lånefacilitetens arbetsprogram kommer kriterierna att anges för urvalet av projekt och prioriteringen av dem, i de fall efterfrågan överskrider finansieringsresurserna inom de nationella anslagen. Kriterier kan anges närmare i inbjudan att lämna förslag. Kriterierna kommer att beakta hur projektet bidrar till de mål som fastställs i de territoriella planerna för en rättvis omställning, det övergripande målet att främja regional och territoriell konvergens samt bidragsdelens betydelse för projektets genomförbarhet. Projekt som bidrar direkt till klimatomställningen bör prioriteras. Kriterierna kan också omfatta principen om att sätta energieffektivitet främst, enligt förordningen om styrningen av energiunionen och återspeglar de principer och den vägledning som avses i avsnitt 4.2 i meddelandet om investeringsplanen för den europeiska gröna given.

Stöd inom ramen för lånefaciliteten ska endast göras tillgängligt för medlemsstater med minst en territoriell plan för en rättvis omställning som fastställts i enlighet med artikel 7 i förordning [FRO-förordningen] och som godkänts av kommissionen som en del av ett program eller en programändring. För att säkerställa tillgången till lånefaciliteten kommer bidragsdelen att vara tillgänglig för stödberättigande projekt för medlemsstaterna genom nationellt öronmärkta anslag som ska respekteras i ett första skede (uttryckta som en andel av instrumentets totala anslag). Dessa nationella andelar kommer att fastställas med den tilldelningsmetod som beskrivs i bilaga I till (FRO-förordningen).

För att jämka samman det målet med behovet att optimera lånefacilitetens ekonomiska konsekvenser och dess genomförande bör sådana nationella anslag endast öronmärkas fram till den 31 december 2024. Därefter bör de återstående medel som avsatts för lånefacilitetens bidragsdel vara tillgängliga utan någon på förhand tilldelad nationell andel och på konkurrensutsatt grund på unionsnivå. Både kommissionen och EIB kommer att se till fördelningen mellan medlemsstaterna under de tre sista åren av perioden 2021–2027 garanterar förutsägbarhet för investeringar och att de är behovsbaserade och leder till regional konvergens.

Lånefaciliteten kommer att ge stöd till offentliga organ och omfatta ett brett spektrum av investeringar, på villkor att de bidrar till att uppfylla utvecklingsbehoven i samband med omställningen till en klimatneutral ekonomi, enligt vad som beskrivs i de territoriella planerna för en rättvis omställning. Investeringarna kommer att utformas så att de beaktar tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning, i enlighet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

Genom att ge stöd till investeringar som inte ger tillräckliga inkomster och som annars inte skulle ha fått ekonomiskt stöd utan bidragsdel syftar lånefaciliteten till att ge offentliga organ de ytterligare medel som behövs för att hantera de sociala, ekonomiska och miljömässiga utmaningar som följer av anpassningen till klimatomställningen. Den gör det också att möjligt för dessa offentliga organ, som finansieras i högre grad med offentliga medel, att bli mer resilienta vid framtida symmetriska och asymmetriska chocker, inklusive katastrofer.

Dessutom anslås medel för rådgivningsstöd för att främja utarbetande, utveckling och genomförande av stödberättigade projekt.

Komplementaritet med den första och andra pelaren i mekanismen för en rättvis omställning

Tillämpningsområdet för fonden för en rättvis omställning (den första pelaren i mekanismen för en rättvis omställning) är begränsat till investeringar för att lindra de sociala och ekonomiska kostnaderna för klimatövergången i de territorier som identifierats. Det är inriktat på ekonomisk diversifiering i dessa territorier och omskolning, stöd i arbetssökande och inkludering på arbetsmarknaden för berörda arbetstagare, i första hand genom bidrag. Den andra och tredje pelaren i mekanismen för en rättvis omställning kommer att kunna stödja ett bredare spektrum av investeringar, både ur ett sektoriellt och geografiskt perspektiv, för att stärka åtgärderna och målen för fonden för en rättvis omställning. Det kommer därför att bli möjligt med en större täckning av utvecklingsbehoven, i den utsträckning stödet gynnar regioner som identifierats i de territoriella planerna för en rättvis omställning.

Stödet inom ramen för lånefaciliteten för den offentliga sektorn kommer också att komplettera de finansiella produkter som erbjuds genom det särskilda programmet för en rättvis omställning inom InvestEU (andra pelaren i mekanismen för en rättvis omställning). Medan det programmet syftar till att locka privata investeringar och stödja offentliga investeringar med tillräckliga inkomster för att de ska vara finansiellt bärkraftiga, kommer lånefaciliteten för den offentliga sektorn att inrikta sig på offentliga investeringar med otillräckliga inkomster, som inte skulle kunna finansieras genom lån om inte bidragsdelen fanns.

Eftersom projekten, deras ekonomiska egenskaper och de stödmottagare som de vänder sig till är olika bör de tre pelarna komplettera varandra.