Förslag till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 1999/311/EG av den 29 april 1999 om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (TEMPUS III) (2000-2006)

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

I. BAKGRUND

I artikel 2 i rådets beslut av den 29 april 1999 om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning "Tempus III" (2000-2006) anges vilka länder som är stödberättigade.

I denna artikel föreskrivs att "Tempus III skall gälla de icke-associerade länder i Central- och Östeuropa som är berättigade till ekonomiskt stöd enligt förordning (EEG) nr 3906/89 (Phare-programmet)...".

I en fotnot i denna artikel anges att de icke-associerade länder i Central- och Östeuropa som för närvarande deltar i programmet är Albanien, Bosnien och Hercegovina och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

I besluten om Tempus-programmet har man alltid strävat efter att fastställa smidiga rättsliga ramar för att programmet skall kunna anpassas till den politiska utvecklingen i de länder som får delta i programmet. Ordalydelsen i denna artikel var inte avsedd att göra detta beslut restriktivare än de tidigare besluten. Fotnoten var i första hand avsedd att ange programmets geografiska omfattning exakt vid den tidpunkt då beslutet antogs.

Ur juridisk synvinkel innebär emellertid denna fotnot att programmet geografiskt inte kan utvidgas till några andra icke-associerade länder i Central- och Östeuropa än de länder som anges i fotnoten.

II. SYFTET MED FÖRSLAGET TILL RÅDETS BESLUT

Eftersom rådet (sociala frågor) har begärt att Kroatien skall kunna delta i Tempus-programmet är det lämpligt att föreslå rådet en ändring av beslutet om Tempus III för att låta fotnoten i artikel 2 utgå.

III. BESKRIVNING AV PROGRAMMET

Tempus-programmet skall stimulera till omstrukturering av den högre utbildningen genom stöd till initiativ som rör grundläggande reformfrågor, t.ex. utarbetande av kursplaner, anordnande av utbyten för personal (särskilt omskolning och fortbildning) och studenter samt inköp av nödvändig utrustning för undervisning och kommunikation.

Denna verksamhet bedrivs i gemensamma europeiska projekt, som är de viktigaste instrumenten för samarbete mellan universiteten inom Tempus-programmet. Ett gemensamt europeiskt projekt skall omfatta minst ett universitet från ett deltagarland samt partnerskapsorganisationer från minst två medlemsstater i Europeiska gemenskapen (varav minst ett universitet).

Samtidigt med de gemensamma europeiska projekten beviljas utbytesstipendier till lärare, utbildare eller administrativ personal vid högskolorna, högre tjänstemän vid ministerierna och till utbildningsplanerare. De studiebesök dessa personer avlägger skall bidra till utvecklingen av den högre utbildningen i partnerskapsländerna, särskilt vid den inrättning som deltar i det berörda landet.

Stipendier beviljas även för viss kompletterande verksamhet i Tempus-programmet som helhet. Denna verksamhet skall stödja programmets övergripande mål: att bidra till utvecklingen och omstruktureringen av de högre utbildningssystemen i partnerskapsländerna. Verksamheten skall öka möjligheterna till strategisk planering och institutionell utveckling vid högskolorna, stödja spridningen av resultaten från Tempus-programmet samt främja utarbetandet av en nationell strategi för att utveckla någon särskild aspekt av den högre utbildningen i partnerskapsländerna.

De områden som i första hand skall stödjas genom Tempus-programmet har fastställts efter det årliga samråd som äger rum mellan kommissionen och myndigheterna i varje deltagarland. Prioriteringarna måste följa riktlinjerna för de ekonomiska och demokratiska reformerna i dessa stater samt de prioriteringar som återfinns i de program enligt vilka stödet beviljas (Phare- och Tacis-programmen). Kommissionen skall även se till att den verksamhet som bedrivs genom Tempus-programmet kompletterar övrig verksamhet som utformas i dessa program som helhet.

2000/0074 (CNS)

Förslag till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 1999/311/EG av den 29 april 1999 om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (TEMPUS III) (2000-2006)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [1],

[1] EGT C ...

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [2],

[2] EGT C ...

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [3],

[3] EGT C ...

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [4], och

[4] EGT C ...

av följande skäl:

(1) Genom beslut 1999/311/EG av den 29 april 1999 antog rådet den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning "Tempus III" (2000-2006).

(2) Detta program riktar sig till de icke-associerade länder i Central- och Östeuropa som kan få ekonomiskt stöd enligt förordning (EEG) nr 3906/89 (Phare-programmet) eller enligt det program som skall ersätta detta, samt till de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen och till Mongoliet enligt rådets förordning (EG, Euratom) nr 99/2000 av den 29 december 1999 om bistånd till partnerstaterna i Östeuropa och Centralasien [5] (som ersätter det tidigare Tacis-programmet).

[5] EGT L 12, 18.1.2000, s. 1.

(3). I fotnoten i artikel 2 i beslutet anges att programmet "för närvarande" riktar sig till Albanien, Bosnien och Hercegovina samt till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

(4) Det är viktigt att programmet "Tempus III" i framtiden kan utvidgas till att omfatta andra länder i området, bland annat Kroatien.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Beslut 1999/311/EG ändras på följande sätt:

Första stycket i artikel 2 "stödberättigade länder" skall ersättas med följande:

"TEMPUS III skall gälla de icke-associerade länder i Central- och Östeuropa som kan få ekonomiskt stöd enligt förordning (EEG) nr 3906/89 (Phare-programmet) eller enligt det program som skall ersätta detta, de nya oberoende staterna i f.d. Sovjetunionen samt Mongoliet enligt förordning (EG, Euratom) nr 99/2000 (som ersätter det tidigare Tacis-programmet). Dessa länder betecknas här nedan stödberättigade länder."

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. ÅTGÄRDENS BETECKNING

Förslag till ändring av beslut 1999/311/EG av den 29 april 1999 om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning "Tempus III" (2000-2006) för att låta fotnoten i artikel 2 "stödberättigade länder" utgå.

2. BERÖRDA BUDGETPOSTER

Följande budgetposter berörs:

a) När det gäller de icke-associerade länderna i Central- och Östeuropa: kapitel B7-54 "samarbete med länderna på Balkan".

b) När det gäller de nya oberoende staterna och Mongoliet: kapitel B7-52 "samarbete med de nya oberoende staterna och Mongoliet".

3. RÄTTSLIG GRUND FÖR TEMPUS-PROGRAMMET

A. Artikel 308 i fördraget

- Rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av den 18 december 1989 om ekonomiskt stöd till Ungern och Polen.

- Rådets förordning (EEG) nr 2698/90 av den 17 september 1990 om ändring av förordning (EEG) nr 3906/89 med syfte att utöka det ekonomiska stödet till andra länder i centrala och östra Europa (Bulgarien, DDR, Rumänien, Tjeckoslovakien och Jugoslavien).

- Rådets förordning (EEG) nr 3800/91 av den 23 december 1991 om ändring av förordning (EEG) nr 3906/89 för att utvidga det ekonomiska stödet till att omfatta andra länder i Central- och Östeuropa (Albanien, Estland, Lettland och Litauen).

- Rådets förordning (EEG) nr 2334/92 av den 7 augusti 1992 om ändring av förordning (EEG) nr 3906/89 så att det ekonomiska stödet utökas till att omfatta även Slovenien.

- Rådets förordning (EEG) nr 1764/93 av den 30 juni 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 3906/89 om ekonomiskt stöd till vissa länder i Central- och Östeuropa (Slovakien och Tjeckien).

- Rådets förordning (EG) nr 1366/95 av den 12 juni 1995 om ändring av förordning (EEG) nr 3906/89 för att utöka den ekonomiska hjälpen till Kroatien.

- Rådets förordning (EG) nr 463/96 av den 11 mars 1996 om ändring av förordning (EEG) nr 3906/89 i syfte att utvidga det ekonomiska stödet till att omfatta f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

- Rådets förordning (EG) nr 753/96 av den 22 april 1996 om ändring av förordning (EEG) nr 3906/89 i syfte att utvidga det ekonomiska stödet till att omfatta Bosnien-Hercegovina.

- Rådets förordning (Euratom, EEG) nr 2053/93 av den 19 juli 1993 om tekniskt bistånd för ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad till de oberoende staterna i det tidigare Sovjetunionen och Mongoliet, för sanering och återuppbyggnad av deras ekonomier.

- Rådets förordning (Euratom, EG) nr 1279/96 av den 25 juni 1996 om bistånd till ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad till de nya oberoende staterna och Mongoliet.

- Rådets förordning (EG, Euratom) nr 99/2000 av den 29 december 1999 om bistånd till partnerstaterna i Östeuropa och Centralasien.

- Rådets beslut 90/233/EEG av den 7 maj 1990 om antagande av ett alleuropeiskt utbytesprogram för högre utbildning (TEMPUS).

- Rådets beslut 90/240/EEG av den 28 april 1992 om ändring av beslutet av den 7 maj 1990.

- Rådets beslut 93/246/EEG av den 29 april 1993 om antagande av den andra fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning "Tempus II" (1994-1998).

- Rådets beslut 96/663/EG av den 21 november 1996 om ändring av beslut 93/246/EEG om antagande av den andra fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning "Tempus II" (1994-1998), för att förlänga programmet med två år (1998-2000).

- Rådets beslut 1999/311/EG av 29 april 1999 om antagande av den tredje fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning "Tempus III" (2000- 2006).

4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

4.1 Allmänt mål

Inom ramen för de allmänna riktlinjerna och målen i Phare- och Tacis-programmen för ekonomiska och sociala reformer skall Tempus III främja utvecklingen av de högre utbildningssystemen i de icke-associerade länderna i Central- och Östeuropa, i de nya oberoende staterna och i Mongoliet. Detta skall ske genom ett så väl avvägt samarbete som möjligt med parter från alla medlemsstater i Europeiska gemenskapen. Såväl de associerade länderna i Central- och Östeuropa som G 24-länderna, Malta och Cypern får ansluta sig till denna verksamhet [6]. Tempus III skall stödja de högre utbildningssystemen i partnerskapsländerna när det gäller följande frågor:

[6] Dessa stater får delta i programmet på grundval av egna ekonomiska bidrag.

a) Att utveckla och omarbeta kursplaner inom de prioriterade områdena.

b) Att reformera strukturer och inrättningar för högre utbildning och förvaltningen av dessa.

c) Att utveckla en kompetensinriktad utbildning för att avhjälpa bristen på sådana högre kvalifikationer som behövs i samband med att de ekonomiska reformerna genomförs, särskilt genom att förbättra och öka kontakterna med näringslivet.

Kommissionen skall komma överens med de behöriga myndigheterna i varje partnerskapsland om de närmare prioriteringar och mål som skall gälla för Tempus III inom ramen för de nationella strategierna för ekonomiska och sociala reformer. Dessa prioriteringar och mål skall fastställas på grundval av programmets mål och bestämmelserna i bilagan samt i överensstämmelse med bland annat följande:

a) De allmänna målen i Phare- och Tacis-programmen, särskilt med hänsyn till programmens sektoriella aspekter.

b) Riktlinjerna för de ekonomiska och sociala reformerna och för utbildningsreformerna i varje partnerskapsland.

c) Behovet av att göra en lämplig avvägning mellan de prioriterade områden som valts ut och de resurser som avsätts till Tempus III.

4.2 Period som verksamheten omfattar

Läsåren under tiden mellan den 1 juli 2000 och den 30 juni 2006.

4.3 Målgrupp för verksamheten i hela programmet

Lärare, utbildare, administrativ personal vid universiteten och studenter inom den högre utbildningen (uppskattning: 10 miljoner), nationella och lokala myndigheter.

5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER

- Icke-obligatoriska utgifter

- Differentierade anslag

6. TYP AV UTGIFTER

Bidrag med 100 % i enlighet med programmets specifika karaktär (ekonomiskt stöd till partnerskapsländer i Central- och Östeuropa, de nya oberoende staterna och Mongoliet).

7. BUDGETKONSEKVENSER

7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad

Eftersom Tempus-programmet finansieras inom ramen för de totala anslag som Europeiska gemenskapen beviljar de berörda partnerskapsländerna får länderna själva besluta om hur dessa anslag skall fördelas mellan de olika åtgärder som de planerar.

Den del som anslås till omstrukturering av den högre utbildningen genom Tempus-programmet varierar från land till land, men för de flesta länder har den uppgått till mellan 10 % och 15 % av det sammanlagda stödet.

Under år 2000 planerar man att avsätta 1,5 miljoner EUR till att genomföra Tempus-programmet i Kroatien.

7.2 Kostnadsfördelning mellan åtgärdens olika delar

Det ekonomiska stöd som finns tillgängligt genom Tempus-programmet är fördelat på följande tre huvudområden:

- Gemensamma europeiska projekt

Ekonomiskt stöd beviljas för att utarbeta gemensamma europeiska projekt som sammanför universitet och/eller företag i Central- och Östeuropa, i de nya oberoende staterna eller i Mongoliet med samarbetsparter inom Europeiska gemenskapen. De gemensamma europeiska projekten skall omfatta minst ett universitet i ett stödmottagande land samt samarbetsparter i minst två medlemsstater i Europeiska gemenskapen, varav en måste vara ett universitet.

Stöd kan beviljas för många olika typer av verksamhet, bland annat följande:

i) Gemensamma utbildningsinsatser, bland annat för att utarbeta nya kursplaner, att utveckla och omarbeta befintliga utbildningsprogram, att öka universitetens möjligheter att erbjuda fortbildning och omskolning, att införa korta intensivkurser och att utveckla system för distansutbildning.

ii) Åtgärder för att reformera och utveckla den högre utbildningen och dess kapacitet, bland annat genom att omstrukturera administrationen av inrättningar och system för högre utbildning, genom att modernisera infrastrukturen och skaffa den utrustning som krävs för att genomföra ett gemensamt europeiskt projekt samt genom att ge tekniskt och ekonomiskt bistånd till de behöriga myndigheterna.

iii) Främjande av samarbete i form av gemensamma insatser mellan universitet och olika samhällsaktörer, bland annat näringslivet.

iv) Utveckling av utbytesverksamheten för lärare, administrativ personal vid universiteten och för studenter inom ramen för gemensamma europeiska projekt.

v) Verksamhet som bidrar till de gemensamma europeiska projektens framgång med deltagande av två eller fler partnerskapsländer.

Det ekonomiska stöd som beviljas tillhandahålls i form av ett bidrag direkt till konsortiet av organisationer. Det genomsnittliga stödet uppgår till 450 000 EUR för varje projekt som löper under tre år.

- Strukturella och/eller kompletterande åtgärder

Ekonomiskt stöd kan beviljas för vissa strukturella och/eller kompletterande åtgärder (t.ex. tekniskt bistånd, seminarier, studier). Dessa åtgärder skall främja programmets allmänna mål att bidra till utvecklingen och omstruktureringen av de högre utbildningssystemen i partnerskapsländerna.

- Individuella stipendier

Förutom stöd till gemensamma europeiska projekt, lämnar Europeiska gemenskapen även stöd för att individuella stipendier skall kunna beviljas personer från partnerskapsländerna eller från Europeiska gemenskapen. Stipendierna skall ges till lärare, utbildare, administrativ personal vid universiteten, högre tjänstemän vid ministerier, utbildningsplanerare och övriga experter inom utbildningsområdet. De skall användas till studiebesök som främjar kvaliteten, utvecklingen och omstruktureringen av den högre utbildningen i partnerskapsländerna.

- Tekniskt bistånd

Enligt bestämmelserna i bilagan till rådets beslut skall kommissionen ges tekniskt bistånd på avtalsmässig basis när det gäller det praktiska genomförandet av programmet.

7.3 Vägledande fördelning av kostnaderna mellan åtgärdens olika delar

Kostnaderna för de gemensamma europeiska projekten (som motsvarar ca 92 % av den sammanlagda budget som avsatts för Tempus-verksamheten) fördelas på följande två kategorier:

a) Kostnaderna för de strukturella åtgärderna uppgår i genomsnitt till 47 % av de sammanlagda kostnaderna. I dessa ingår följande:

- Personalkostnader för administrering och utarbetande av projekt (högst 50 % av det totala beloppet för insats nr 1, upp till ett belopp på 50 000 EUR per år).

- Utrustning till länderna.

- Övriga kostnader: t.ex. tjänsteresor, översättningar, publikationer, intensivkurser.

- Allmänna omkostnader: högst 10 % av det sammanlagda beloppet.

b) Stipendier för att främja utbyten för lärare och studenter.

Stipendierna uppgår i genomsnitt till 53 % av totalkostnaden. Uppskattningsvis är 85 % av detta belopp avsett för mottagare i de stödberättigade länderna som tillbringar en studieperiod eller fortbildar sig i Europeiska gemenskapens medlemsstater.

7.4 Förfalloplan för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

>Plats för tabell>

8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Ekonomisk kontroll: Kommissionens avdelningar kontrollerar att gällande regler iakttas när det gäller utgifter och genomförande av budgeten.

Vetenskaplig och teknisk kontroll: Denna kontroll utförs av kommissionens behöriga avdelningar och yttrande lämnas av den förvaltningskommitté för Tempus-programmet som inrättades genom rådets beslut.

9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITETEN

9.1 Särskilda mål

Det ekonomiska stöd som beviljas genom programmet fördelas på följande tre huvudområden (se även 7.2):

Gemensamma europeiska projekt

- Gemensamma utbildningsinsatser, stöd för att främja rörligheten för personal och studenter samt utveckling av universitetens möjligheter att göra gemensamma insatser som knyter samman universitet och/eller företag i mottagarländerna med motsvarande parter i Europeiska gemenskapen.

Strukturella åtgärder

- Seminarier, studier, tekniskt bistånd och stipendier för att öka möjligheterna att utforma och förverkliga

- en strategisk planering, och

- en institutionell utveckling av de högre utbildningsanstalterna på universitets- eller fakultetsnivå.

Individuella stipendier

- Stöd för att främja den individuella rörligheten för lärare, utbildare, administrativ personal vid universiteten och övriga experter inom utbildningsområdet. Dessa besök kan omfatta följande:

- Utveckling av kursplaner och undervisningsmaterial.

- Personalutveckling, särskilt genom fortbildning och praktik i näringslivet.

- Utbildningsuppdrag.

- Verksamhet som syftar till att stödja utvecklingen av den högre utbildningen.

- Stöd till europeiska sammanslutningar för publikationer och övrig informationsverksamhet samt till undersökningar, analyser och kontroller.

9.2 Skäl för åtgärden

Programmet förutsätter att externt stöd ges till universiteten i mottagarländerna genom samarbete med lämpliga partnerskapsinstitutioner inom och utanför Europeiska gemenskapen (G 24-länderna, Malta, Cypern och de associerade länderna i Central- och Östeuropa). Detta innebär att de medverkande universiteten i Europeiska gemenskapen uppmuntras att göra motsvarande ekonomiska åtagande, vilket inte skulle vara fallet om Tempus-medlen investerades direkt i mottagarländerna. Universiteten i Europeiska gemenskapen tillhandahåller dessutom de kontakter, den erfarenhet och det material som krävs för att utveckla utbildningskapaciteten vid universiteten i mottagarländerna i överensstämmelse med ländernas egna högskoleplaner.

Efter att under en lång tid ha varit avskurna från det akademiska livet i väst, är detta samarbetsprogram för att omarbeta den högre utbildningen oerhört värdefullt för mottagarländerna. Länderna själva skulle inte kunna finansiera en sådan verksamhet under den period som programmet omfattar.

9.2.1. Kostnader för åtgärden

a) Nationella projekt

De budgetmedel som avsätts för Tempus-verksamheten ur Phare-programmet för de icke-associerade länderna i Central- och Östeuropa, och ur Tacis-programmet för de nya oberoende staterna och Mongoliet, kommer varje år att fastställas av mottagarländerna själva inom den allmänna ramen för de tillgängliga budgetmedlen.

b) Tekniskt bistånd till kommissionen

Det belopp som beviljas kommissionen för tekniskt bistånd kommer att täcka all praktisk verksamhet i samband med genomförandet av Tempus III (kostnader för publikationer, anordnande av möten, seminarier, konferenser, övervakningsbesök, revision osv.).

9.2.2. Sidoeffekter

Tempus-programmet är i huvudsak avsett för utveckling av universitetsutbildningen. Programmet påverkar dock i hög grad även andra typer av verksamhet vid universiteten. Det är inte bara forskningen som drar stor nytta av Tempus-verksamheten. Verksamheten påverkar även utvecklingen av nya utbildningsstrukturer och nya system för akademiska meriter och erkännande av kvalifikationer.

Utvärderingen av programmet har visat att även institutionerna i medlemsstaterna drar stor nytta av verksamheten, i synnerhet för moderniseringen av de egna kursplanerna.

Den ökade ömsesidiga förståelse som skapas mellan partnerskapsländerna och Europeiska gemenskapen bildar en fast grund för nya kontakter och nytt samarbete, särskilt i ekonomiska frågor.

9.2.3. Stimulanseffekter

Tempus-budgeten kan täcka 100 % av kostnaderna för projekten. Många faktorer har dock redan bidragit till finansieringen av gemensamma europeiska projekt, bl.a. följande:

- Universiteten i Europeiska gemenskapen begär i många fall ingen ersättning för kostnader för infrastruktur och ibland inte heller att samtliga personalkostnader skall ersättas.

- De många projekt som avslagits på grund av brist på medel har inneburit att universiteten lagt fram förslag om gemensam finansiering, vilket vittnar om de medverkande institutionernas stora engagemang.

- Medverkan av G 24-länderna utanför Europeiska gemenskapen genererar i sig nya finansieringskällor, eftersom dessa länder står för samtliga de kostnader deras medverkan innebär.

9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden

9.3.1. Valda indikatorer

De resultatindikatorer som används vid utvärderingen utgörs av de kriterier som användes när varje gemensamt europeiskt projekt fastställdes. Specifika indikatorerna har även lagts till för att ta hänsyn till de mycket varierande förutsättningar under vilka de gemensamma europeiska projekten genomförs i varje partnerskapsland.

9.3.2 De planerade utvärderingarnas form och frekvens

Tempus-programmet har utvärderats vid ett flertal tillfällen:

- Delrapporten om Tempus I (grundad på en extern utvärdering) överlämnades till gemenskapens institutioner i februari 1993 (KOM(93) 29 slutlig).

- Slutrapporten om Tempus I (även den grundad på en extern utvärdering) överlämnades i september 1996 (KOM(96) 428 slutlig).

- Delrapporten om Tempus II (Phare-verksamheten grundades på en extern utvärdering, Tacis-verksamheten grundades på kommissionens undersökningar) överlämnades i maj 1996 (KOM(96) 197 slutlig).

- Delrapporten om Tempus IIa överlämnades i juli 1998 (KOM(1998) 379 slutlig).

Övervakningen av programmet sker fortlöpande. I detta ingår avtalspartens skyldighet att rapportera, besök på plats samt ett antal konferenser och seminarier om särskilda frågor som gäller genomförandet av Tempus-programmet.

I förslaget till beslut föreskrivs att en interimsrapport om Tempus III skall läggas fram för rådet senast den 30 april 2004.

10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER

Förslaget påverkar inte det antal tjänster som redan avsatts för genomförandet av programmet. Anslagen skall tas ur de befintliga budgetramarna för generaldirektoratet för utbildning och kultur.