PRELIMINÄRT FÖRSLAG till europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2002 - ALLMÄN INLEDNING - Politisk presentation

(framlagt av kommissionen)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning

1.1. Den årliga politiska strategin

1.2. Verksamhetsbaserad budgetering

1.3. Allmänna förutsättningar

1.4. Det preliminära budgetförslaget: Dokumentens indelning

2. Ekonomiska förutsättningar

2.1. Budgetplanen för 2002 års budget

2.2. Betalningsbemyndiganden och utestående åtaganden (från tidigare budgetår)

2.3. BA-poster för administrativt och tekniskt stöd

2.4. Det interinstitutionella avtalet beträffande de rättsliga grunderna och budgetens genomförande

POLITIKOMRÅDENA REDOVISADE ENLIGT RUBRIK I BUDGETPLANEN OCH ENLIGT GEMENSKAPENS PRIORITERINGAR

3. Jordbruksutgifter: Rubrik 1

3.1. Sammanfattande tabell

3.2. Viktiga aspekter på rubrik 1

3.3. Allmän presentation av rubrik 1

4. Strukturåtgärder : Rubrik 2

4.1. Sammanfattande tabell

4.2. Viktiga aspekter på rubrik 2

4.3. Allmän presentation av rubrik 2

5. Inre politik: Rubrik 3

5.1. Sammanfattande tabell

5.2. Viktiga aspekter på rubrik 3

5.3 Allmän presentation av rubrik 3

6. Externa åtgärder: Rubrik 4

6.1. Sammanfattande tabell

6.2. Viktiga aspekter på rubrik 4

6.3. Allmän presentation av rubrik 4

7. Stödinstrument inför anslutningen: Rubrik 7

7.1. Sammanfattande tabell

7.2. Sapard, jordbruksinstrumentet inför anslutningen

7.3. Ispa, instrument för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen

7.4. Phare, instrument inför anslutningen

8. Administrativa utgifter : Rubrik 5

8.1. Sammanfattande tabell

8.2. Viktiga aspekter på rubrik 5

8.3. Allmän presentation av rubrik 5

DOKUMENT I - POLITISK PRESENTATION

1. Inledning

1.1. Den årliga politiska strategin

Budgetprocessen för 2002 års budget inleddes i vidare mening med debatten om de politiska riktlinjerna i december 2000 [1], följd av beslutet om den årliga politiska strategin i februari 2001. Vitboken om reformen av kommissionen och de beslut som den givit upphov till har lett till införandet av en årlig strategisk planering och programplanering som påverkar arbetet med kommissionens budgetförslag. Syftet med planeringen är bland annat att kommissionen varje år skall kunna fastställa ett begränsat antal prioriteringar. Den årliga politiska strategin är det första steget i den strategiska planeringen och programplaneringen för 2002. Kommissionen kommer varje år att göra prioriteringar och fastställa åtgärder och medel i samband med dem i beslutet om den politiska strategin för följande år. Beslutet kommer att vara vägledande för utarbetandet av budgetförslaget och planeringen av kommissionens arbete.

[1] 21 februari 2001, SEK(2001) 268.

Vid kommissionens debatt om de politiska riktlinjerna i 6 december 2000 fastställdes sex huvudsakliga prioriteringar för 2002: euron, hållbar utveckling, utvecklingssamarbetet, Medelhavsområdet, utvidgningen och nya styrelseformer.

Därefter undersöktes vilken betydelse dessa val skulle få för de olika avdelningarna. Man antog budgetmässiga riktlinjer för det aktuella året för att se till att de prioriterade åtgärderna får tillräckliga resurser. Vid fördelningen av finansiella medel togs stor hänsyn till budgetplanen. Kommission anser det mycket viktigt att tilldela de personalresurser som behövs till dessa åtgärder och de åtaganden som redan ingåtts för dem, innan den ingår nya åtaganden. Detta var anledningen till att kommissionen under 2000 undersökte både personalens omfattning och de uppgifter som skulle utföras. När det gäller tilldelningen av personalresurser baseras beslutet om den årliga politiska strategin för 2002 noga på undersökningens slutsatser för samma år. Prioriterade åtgärder kan emellertid genomföras både med och utan nya resurser och det finns ingen automatisk koppling mellan resurser och fastställandet av prioriterade åtgärder. Beslutet om den årliga politiska strategin innebär kvantitativa riktlinjer för vart och ett av kommissionens 29 politikområden.

Den årliga politiska strategin innebär att budgetarbetet i högre grad än tidigare utgår från toppen av organisationen. Kommissionens debatt om strategin har blivit den viktigaste utgångspunkten för att fastställa budgetpolitiken. Det är första gången som så omfattande kvantitativa riktlinjer ges på ett så tidigt stadium i processen. Fördelen med det nya tillvägagångssättet är att kommissionens avdelningar får mycket klara riktmärken för arbetet med det preliminära budgetförslaget. Budgetöverläggningarna under detta arbete har begränsats, eftersom det numera baseras på redan fastställda prioriteringar. Beslutet om den årliga politiska strategin har inte ifrågasatts, även om några ändringar har gjorts för att ta hänsyn till nya fakta.

1.2. Verksamhetsbaserad budgetering

Principen om en verksamhetsbaserad budgetering som infördes förra året har stärkts ytterligare i det preliminära budgetförslaget för 2002. Även om möjligheterna med denna nya budgetprincip inte kommer att kunna utnyttjas fullt ut förrän den mer omfattande verksamhetsbaserade förvaltningen har inrättats har principen förfinats och förbättrats genom en ny kontoplan som kommer att underlätta läsningen av budgeten. Bland annat införs enhetliga kapitel för övergripande verksamheter som är gemensamma för alla politikområden.

Eftersom omarbetningen av budgetförordningen ännu inte har godkänts, kommer det preliminära budgetförslaget officiellt att läggas fram för budgetmyndigheten enligt den traditionella kontoplanen, och denna kommer också att tjäna som underlag för beslutsprocessen. De medföljande dokumenten kommer emellertid att innehålla allmänna målsättningar liksom en presentation av den verksamhetsbaserade budgeteringen. Den traditionella budgetpresentationen har också förbättrats. För varje budgetpost finns nu en kort beskrivning av de åtgärder som omfattas.

I samband med införandet av den verksamhetsbaserade budgeteringen har man försökt lägga större vikt vid verksamhetsområdena vid den anslagsfördelning som föregår 2002 års preliminära budgetförslag. Avsikten är att föra över tyngdpunkten från de mer detaljerade artiklarna och punkterna till de mer generella verksamhetsområdena. Numera ges en beskrivning och motivering av verksamheten i fråga tillsammans med de allmänna målen för verksamheten samt, om möjligt, av de uppnådda resultaten. På så sätt har presentationen i det arbetsdokument som överlämnas till budgetmyndigheten blivit bättre.

1.3. Allmänna förutsättningar

De viktigaste referenspunkterna för debatten om den årliga politiska strategin blir även fortsättningsvis att taken i budgetplanen måste respekteras, samt hur stora de olika marginalerna blir. Detta sätter naturligtvis (även) gränser för budgeten, såväl i fråga om åtaganden som betalningar. Det preliminära budgetförslaget för 2002 kommer att utarbetas inom ramarna för budgetplanen för 2000-2006. Där fastslås de maximala tillväxttalen för de stora utgiftskategorierna. Dessa siffror återfinns nedan.

När det gäller personalresurser är rubrik 5 i budgetplanen särskilt begränsad för 2002, inte minst på grund av de nya helårstjänsterna vid rådet, kommissionens reformer och förberedelserna för utvidgningen. Slutsatserna från kommissionens utredning förra året var att resurserna borde koncentreras på kommissionens centrala verksamhet och att ytterligare medel var nödvändiga. Förra hösten lade kommissionen därför fram en ändringsskrivelse till 2001 års budget där den begärde 400 nya tjänster. Som aviserats vid flera tillfällen kommer ytterligare 317 nya tjänster att ingå i det preliminära budgetförslaget för 2002. Dessa extra tjänster är viktiga för att kommissionen skall kunna genomföra sin verksamhet så effektivt som möjligt och för att reformerna skall stödjas.

I det preliminära budgetförslaget tas också hänsyn till de prioriteringar som uttrycktes av parlamentet och rådet vid det första trepartsmötet den 29 mars, i synnerhet åtgärder för att återvinna konsumenternas förtroende för livsmedelssäkerheten inom EU och fortsatta insatser inom områdena eLearning, invandring och asyl.

Anslagen för åtaganden i 2002 års förslag uppgår till 100 328 279 000 euro, vilket innebär en ökning med 3,5 % jämfört med 2001 års budget. I beloppet ingår en ökning av de obligatoriska utgifterna med 4,6 %, varav 5,0 % gäller jordbruk. De icke-obligatoriska utgifterna har endast ökat med 2,6 %.

Anslagen för betalningar har ökat med 4,8 %. Här är fördelningen jämnare mellan obligatoriska utgifter som ökat med 4,6 % och icke-obligatoriska utgifter som ökat med 4,9 % (siffrorna för 2001 inkluderar ändrings- och tilläggsbudget nr 1/2001). Betalningsökningen är större än ökningen av medlemsstaternas totala offentliga utgifter. De ekonomiska prognoserna i april 2001 visar på en genomsnittlig ökning för de 15 medlemsstaterna med 3,8 %. Ökningen av betalningsbemyndiganden för icke-obligatoriska utgifter beror framförallt på behovet av att finansiera de utestående åtagandena och i år har dessa samlade behov fastställts särskilt noga. Betalningsbeloppen ligger emellertid en bra bit under det tak som fastställts i budgetplanen och motsvarar 1,06 % av EU:s BNI.

1.4. Det preliminära budgetförslaget: Dokumentens indelning

I den politiska presentationen i del I av detta dokument tas hänsyn både till budgetplanen och de politiska prioriteringarna. Del II är liksom förra året indelad efter politikområden och verksamheter.

2. Ekonomiska förutsättningar

2.1. Budgetplanen för 2002 års budget

2.1.1 Förutsättningar för budgetplanen

2001 års budget, budgetplanen och 2002 års preliminära budgetförslag (i euro)

>Plats för tabell>

* Ett anslag på 167 miljoner euro för personalens avgifter till pensionssystemet ingår i taket för rubrik 5

** Det planerade beloppet under denna rubrik i 2001 års budget är högre än i budgetplanen. Det beror på att man i enlighet med det interinstitutionella avtalet utnyttjat mekanismen för flexibilitet till ett belopp av 200 miljoner euro till förmån för Serbien.

Tabellen över budgetplanen för 2000-2006 ingår i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet.

En årlig justering har gjorts enligt punkt 15 i det interinstitutionella avtalet med följande deflatorer: en deflator på 2 % per år, dvs. en ackumulerad deflator på 6,12 % för perioden 1999-2002 har tillämpats för rubrik 1 (jordbruk) och för strukturfondsdelen av rubrik 2. För de andra rubrikerna är justeringen baserad på de ekonomiska uppgifter och prognoser som fanns tillgängliga i februari 2001 (kommissionens ekonomiska prognos från hösten 2000). BNI-deflatorn för EU i euro är 2,7 % för 2000, 1,8 % för 2001 och 2,0 % för 2002, dvs. en ackumulerad deflator på 6,64 % för perioden 1999-2002. I jämförelse med de prognoser som tidigare användes har beloppen således justerats kraftigt uppåt. I fråga om betalningar grundas justeringen på de betalningsbemyndiganden som beräknades för varje rubrik när budgetplanen utarbetades (1999 års priser), med hänsyn tagen till deflatorn för åtagandena under respektive utgiftstak.

Inom det tak i 2002 års budgetplan som används i det preliminära budgetförslaget ingår en betydande ökning av jordbruksutgifterna med 5,8 %. Riktlinjen för jordbruket har beräknats enligt rådets nya förordning om budgetdisciplin. Den innebär en total begränsning av utgifterna för rubrik 1, jordbruksstödet inför anslutningen (Sapard) och det belopp som lämnats tillgängligt för anslutningen i fråga om jordbruk (rubrik 8, som inte ingår i tabellen).

När det gäller strukturåtgärderna har underutnyttjandet av anslagen under 2000 lett till en ombudgetering för perioden 2002-2006 av de 6 153 miljoner euro som inte använts. Budgetplanen har justerats efter ett beslut av budgetmyndigheten i början av maj, vilket kommer att höja utgiftstaket för 2002 med 870 miljoner euro.

Utgiftstaket för administrativa utgifter (rubrik 5) 2002 kommer att höjas med 5,6 % jämfört med 2001. Eftersom alla övriga institutioner inte har överlämnat sina preliminära bedömningar för 2002 används kommissionens uppskattning om en tillväxt på 4,3 % på 2001 års siffror. Detta innebär ett totalt belopp på 1 760 miljoner euro för de övriga institutionerna tillsammans. För kommissionen gäller följande: med tanke på den nya omgång tjänster som förutsetts av utredningsgruppen, behovet av att finansiera de 400 nya tjänster som tilldelades under 2001 och den normala löneökningen (2,7 %) borde ökningen för del A (förutom pensioner) bli omkring 3,9 %. I en fotnot i budgetplanen fastslås att pensionerna inom taket för denna rubrik skall anges netto, med avdrag för personalens avgifter till pensionssystemet, upp till högst 1 100 miljoner euro i 1999 års priser. I löpande priser blir motsvarande belopp (som kan dras från utgifterna under rubrik 5) 167 miljoner euro.

Rubrik 8, anslag för anslutningen, kommer att ingå i tabellen över budgetplanen enligt Agenda 2000 för första gången 2002. Eftersom ingen anslutning väntas under detta år, har anslaget dock ingen betydelse för budgeten, utan bara för den disponibla marginalen under 1,27 % av BNI-taket för betalningsbemyndiganden.

Beräkningen av utgiftstaket för egna medel har också förändrats. Det nya redovisningssystemet SEC 95 kommer att tillämpas i budgetsammanhang när det nya beslutet om egna medel träder i kraft 2002. Taket för egna medel, som för närvarande ligger på 1,27 % av EU:s BNI, kommer att räknas om i december 2001. Detta för att ta hänsyn till förändringen av den genomsnittliga BNI-nivån under perioden 1998-2000 till följd av det nya systemet för nationalräkenskaper. Den nya procentsatsen kommer sedan att föras in i budgetplanen för 2002 och följande år. Förändringen kommer inte att påverka den disponibla marginalens storlek i absoluta tal inom taket för egna medel.

2.1.2 Totala tillväxttal för åtaganden och disponibla marginaler

I tabell 2 ställs beloppen i det preliminära budgetförslaget för 2002 (åtagandebemyndiganden per rubrik i budgetplanen) i relation till såväl budgetplanen för 2002 som budgeten för 2001 som antogs i december, inklusive tilläggs- och ändringsbudget nr 1/2001.

Åtgandebemyndigandena uppgår totalt till ett belopp av 100, 328 miljarder euro, vilket innebär en ökning med 3,5 % jämfört med 2001 års budget. De obligatoriska utgifterna ökar med 4,6 % och de icke-obligatoriska utgifterna föreslås öka med 2,6 %.

Jordbruksutgifterna har ökat mest, med 5,0 % jämfört med 2001 års budget. Ökningen är särskilt stor när det gäller marknadsutgifter (rubrik 1 a, + 5,3 %), trots att den antagna budgeten för 2001 ökades betydligt i ändrings-och tilläggsbudget nr 1/2001 för att täcka kostnaderna för BSE. Eftersom det i nuläget inte är möjligt att i detalj fastställa behoven för utrotningen av mul- och klövsjukan och eftersom det även finns risker på marknaden för nötkött föreslås en reserv på 1 miljard euro som bör öronmärkas för eventuella extra veterinär- eller marknadsutgifter i samband med mul- och klövsjukan och nötköttskrisen. Marginalen uppgår till 365 miljoner euro. När det gäller landsbygdsutveckling (rubrik 1 b) föreslås att utgiftstaket utnyttjas till fullo 2002 (4,595 miljarder euro), liksom under 2001. Detta innebär en total ökning på 2,2 % jämfört med 2001 och får till följd att ytterligare 2,2 miljarder euro finns tillgängliga för jordbruksutgifter 2002 jämfört med 2001.

Utgiftstaket för strukturåtgärder (rubrik 2) borde endast höjas med 0,1 %, eftersom stödintensiteten nu har stabiliserats och stödet till vissa regioner som inte längre är stödberättigade har avvecklats i enlighet med budgetplanen. Beslutet i början av maj om att ombudgetera outnyttjade medel från 2000 gör dock att taket höjs med ett belopp på 870 miljoner euro för 2002, vilket innebär en förändring med 2,8 % jämfört med 2001. I enlighet med det interinstitutionella avtalet lämnas ingen marginal under det fastställda taket.

Utgifterna för inre politik (rubrik 3) föreslås öka med 4,1 %, vilket ligger över genomsnittet för hela budgeten. Marginalen under taket föreslås bli 67,967 miljoner euro, vilket är betydligt lägre än marginalen i förra årets preliminära budgetförslag (136 miljoner euro). Med denna marginal kan man emellertid ta hänsyn till pilotprojekt och förberedande åtgärder.

När det gäller externa åtgärder (rubrik 4), minskar åtagandebemyndigandena med 2,1 %. Det beror på att 2001 års budget ökade över det tak som godkänts i budgetplanen på grund av att man använde flexibilitetsmekanismen till ett belopp av 200 miljoner euro till förmån för västra Balkan. Den föreslagna marginalen uppgår till 47,219 miljoner euro. Det bör noteras att kommissionen genom flexibilitetsmekanismen och omfördelningar lyckats koncentrera resurserna till västra Balkan under 2000 och 2001. Därmed kan den klara de nuvarande behoven utan att behöva revidera utgiftstaket för denna rubrik.

De administrativa utgifterna (rubrik 5) för institutionerna ökar med 5 %, vilket inkluderar en mycket kraftig ökning av pensionsutgifterna (+ 11,3 % under kapitel A-19). Beräkningen baseras på en ökning för de övriga institutionerna som motsvarar kommissionens ökning och som är förenlig med taket för rubrik 5. Marginalen beräknas till 30,335 miljoner euro. Inom en snar framtid kommer denna rubrik att kräva särskild uppmärksamhet med tanke på de väntade behoven i samband med kommissionsreformen, ESDP:s framtid när det gäller rådets budget samt de allmänna förberedelserna för utvidgningen.

Utgifterna för de tre olika reserverna (rubrik 6) når exakt upp till taket. Minskningen beror på beslutet i Berlin att halvera den monetära reserven för jordbruket.

När det gäller stöd inför anslutningen (rubrik 7) respekterar Sapard, Ispa och Phare-programmet det godkända utgiftstaket.

2.2. Betalningsbemyndiganden och utestående åtaganden (från tidigare budgetår)

Anslagen för betalningar i 2002 års preliminära budgetförslag uppgår till 97,771 miljarder euro, vilket innebär en ökning med 5,6 % jämfört med den godkända budgeten 2001 eller 4,8 % jämfört med budgeten 2001 inklusive ändrings- och tilläggsbudget nr 1/2001. En begäran om ytterligare 350 miljoner euro kommer att läggas fram för budgetmyndigheten inom ramen för tilläggs- och ändringsbudget nr 4/2001 (överskott från året innan). Om tilläggs- och ändringsbudget nr 4/2001 antas i denna form kommer ökningen att reduceras till 4,4 %. Det totala beloppet i betalningsbemyndiganden har räknats fram efter en noggrann analys av två faktorer: dels de åtagandebemyndiganden i 2002 års budget som kommer att betalas under 2002, dels hur stora belopp i utestående åtaganden från tidigare budgetår som kommer att betalas under 2002.

De totala anslagen för betalningar i 2001 års preliminära budgetförslag motsvarar 1,06 % av EU:s samlade BNI till marknadspriser, dvs. något mindre än i 2001 års budget, inklusive tilläggs- och ändringsbudget nr 1/2001 (1,07 %). Det totala beloppet för betalningsbemyndiganden föreslås öka med 4,8 % och att andelen av EU:s samlade BNI sjunker förklaras därmed av en något högre ökning av den nominella BNI. [2]

[2] Se dokument KOM (2001) 97 om teknisk justering av budgetplanen för år 2002 för att kompensera för utvecklingen av BNI och priser för BNP-tillväxt (3,06%) och deflator (2,01%). Siffror och prognoser baseras även i fortsättningen på Europeiska nationalräkenskapssystemet (79) tills det nya beslutet om egna medel har trätt i kraft.

För 2002 har man lagt särskild vikt vid detta område, på grund av budgetmyndighetens ökade intresse för frågan. Rådet bemödar sig om att begränsa betalningsbemyndigandenas belopp och ökning. I de budgetriktlinjer som antogs av Ekofin-rådet den 12 mars underströk rådet på nytt "att det är viktigt att se till att åtagande- och betalningsbemyndigandena för 2002 utvecklas på ett kontrollerat sätt. Betalningsbemyndigandena i budgeten måste vara tillräckliga och ta hänsyn till det tidigare genomförandet och till den verkliga kapaciteten för att utnyttja anslagen, och förhållandet mellan åtagande- och betalningsbemyndigandena bör kontrolleras noggrant. De utestående åtagandena bör inte överstiga normala nivåer, det vill säga att de bör vara förenliga med det föreskrivna budgetgenomförandet. Särskild omsorg bör ägnas den resorption av utestående åtaganden som inte kan motiveras av ett normalt förlopp i genomförandet av budgeten." Europaparlamentet slog å sin sida fast i sin resolution om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2002 att den "förväntar sig att kraven på budgeten för 2002 beaktas på lämpligt sätt, i synnerhet ifråga om betalningsbemyndigandena under kategori 1 b (landsbygdsutveckling), 2 (strukturåtgärder) och 7 (föranslutning), för att säkerställa en systematisk utveckling mellan åtagande- och betalningsbemyndiganden." Parlamentet påminde också om överenskommelsen under 2002 års budgetförfarande [3] om att öka effektiviteten och minska eftersläpningen när det gäller utestående åtaganden. Dessa ståndpunkter måste vägas mot den låga genomförandenivån under 2000 då omkring 10 miljarder euro i betalningsbemyndiganden, främst till strukturfonderna, inte hade utnyttjats i slutet av året.

[3] Se det gemensamma uttalandet om en framstegsrapport som kommissionen skall lägga fram den 30 juni 2001 och som bifogas antagandet av 2001 års budget den 14 december 2000.

Liksom kommissionen redan understrukit i sin rapport från den 15 november 2000 om en strategi för utestående åtaganden är de flesta utestående åtaganden inte onormala, trots den betydande ökningen av dem under de senaste åren. Det enda bekymret är mycket gamla åtaganden eller åtaganden som inte gett upphov till betalning under lång tid, s.k. vilande åtaganden. I slutet av förra året uppgick den "onormala" delen av de utestående åtagandena till nära 5 miljarder euro. Det är ändå en låg siffra jämfört de totala utestående åtagandena som uppgår till nära 59 miljarder euro. Beloppet är dessutom ojämnt fördelat mellan rubrikerna i budgetplanen: medan tre fjärdedelar av alla utestående åtaganden kan tillskrivas strukturåtgärderna är andelen onormala utestående åtaganden proportionellt sett högre för externa åtgärder.

Under arbetet med 2002 års preliminära budgetförslag har kommissionen noggrant undersökt hur stora betalningsbemyndiganden som behövs för att fullgöra de utestående åtagandena. För olika typer av program har man tagit hänsyn till tidsplanen för betalningarna och, när det gäller de specifika programmen, kända problem vid genomförandet. Detta resulterar i ett förslag om en betydande ökning, särskilt för externa åtgärder (rubrik 4) med 9,6 %. För instrument inför anslutningen (rubrik 7) föreslås en ökning med 39 %. Jämfört med 2001 är det inte betalningsbemyndigandena för jordbruket (rubrik 1) som ökat mest.

I enlighet med det gemensamma uttalandet kommer kommissionen att utarbeta ytterligare en rapport om de framsteg som gjorts fram till slutet av 2001 för att minska eftersläpningen och återgå till en normal nivå i december 2003.

Det är mycket viktigt att budgetmyndigheten tar hänsyn till denna analys och beviljar betalningsbemyndiganden i tillräcklig omfattning i enlighet med det preliminära budgetförslaget, så att de utestående åtagandena kan fullgöras på ett effektivt sätt. 2002 är ett särskilt betydelsefullt år, eftersom det står klart att de utestående åtaganden inte bara kommer att minska genom att de frigörs. Även de särskilda förvaltningsåtgärderna borde resultera i att alltfler åtaganden fullgörs.

2.3. BA-poster för administrativt och tekniskt stöd

BA-poster finns för många av de operativa programmen i budgetens del B. Där ingår medel för förvaltningen och genomförandet av programmet till förmån för kommissionen och stödmottagaren. Sedan ändringsskrivelse nr 1/2001 täcker de också tillfälligtvis utgifter i samband med avvecklingen av kontoren för tekniskt bistånd.

Det preliminära budgetförslaget för 2002 syftar till att stabilisera dessa utgifter för alla områden jämfört med 2001. BA-posterna kan dock av specifika skäl få betydligt ökade anslag för vissa externa program. Ett sådant skäl är t.ex. decentraliseringen till delegationerna.

2.4. Det interinstitutionella avtalet beträffande de rättsliga grunderna och budgetens genomförande

I det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 ingår ett tidigare interinstitutionellt avtal om de rättsliga grunderna och budgetens genomförande. Där fastslås att "för användning av de anslag som förts upp i budgeten för samtliga gemenskapsåtgärder krävs enligt den ordning som anges i fördraget att en grundrättsakt först antas". En grundrättsakt definieras som "en rättsakt i sekundärlagstiftningen som utgör en rättslig grund för gemenskapsåtgärden och för verkställandet av de därtill hörande utgifterna som förts upp i budgeten. Denna rättsakt skall ha formen av en förordning, ett direktiv eller ett beslut. Rekommendationer och yttranden, som resolutioner och förklaringar utgör inte grundrättsakter." I avtalet anges tre typer av undantag: anslag till pilotprojekt (upp till 32 miljoner euro) och förberedande åtgärder (upp till 75 miljoner euro), anslag till åtgärder som kommissionen utför enligt de uppgifter som följer av dess befogenheter på det institutionella planet och den särskilda behörighet som kommissionen direkt har tilldelats genom EG-fördraget eller som kan hänföras till institutionens administrativa självständighet. I fråga om pilotprojekt och förberedande åtgärder kan kommissionen i kraft av sin initiativrätt föreslå nya budgetposter eller verksamheter.

Enligt det interinstitutionella avtalet skall kommissionen, i samband med att det preliminära budgetförslaget läggs fram, överlämna en rapport om pilotprojekten och de förberedande åtgärderna. Rapporten skall innehålla målet för åtgärden, en utvärdering av resultaten samt en redogörelse för vilken fortsättning som planeras. Budgetmyndigheten kommer att få noggrann information om hur denna aspekt av avtalet genomförs, i form av ett arbetsdokument som fogas till det preliminära budgetförslaget. I avtalet föreskrivs också att kommissionen, när den lägger fram det preliminära budgetförslaget, skall ta hänsyn till eventuella nya verksamheter av denna typ (genom att avsätta en tillräcklig marginal) eller förlänga giltigheten av fleråriga åtgärder som löpt ut, efter en bedömning av förutsättningarna att få till stånd en grundrättsakt (punkt 28 i det interinstitutionella avtalet).

De föreliggande förslagen i det preliminära budgetförslaget, särskilt de som gäller pilotprojekt och de förberedande åtgärder, är förenliga med föreskrifterna och taken i det interinstitutionella avtalet.

POLITIKOMRÅDENA REDOVISADE ENLIGT RUBRIK I BUDGETPLANEN OCH ENLIGT GEMENSKAPENS PRIORITERINGAR

Det preliminära budgetförslaget för 2002 bygger såväl på principen om verksamhetsbaserad budgetering som på den aktuella kontoplanen. Denna nya princip åskådliggörs i den andra delen av detta dokument, där alla budgetmedel indelas efter politikområden. Medel för åtgärdsutgifter, för förvaltnings- och stödutgifter (inklusive BA-poster) samt för personalresurser redovisas i detalj för varje politikområde.

Eftersom årets budgetförfarande dock kommer att följa den traditionella kontoplanen och, i synnerhet, de traditionella utgiftstaken enligt indelningen i budgetplanen, följer här en genomgång av de olika politikområdena indelade efter rubrikerna i budgetplanen. Under var och en av de sju rubrikerna redovisas politikområdena enligt följande mönster: sammanfattande tabell, viktiga aspekter och allmän presentation.

3. Jordbruksutgifter: Rubrik 1

3.1. Sammanfattande tabell

(i miljoner euro)

>Plats för tabell>

3.2. Viktiga aspekter på rubrik 1

* 2002 års budget för jordbruk och landsbygdsutveckling skall (inom de begränsningar som ges i budgetplanen) både täcka den reform av den gemensamma jordbrukspolitiken som beslutades i Berlin och de betydande utgifterna för krisen inom den animaliska sektorn (BSE och mul- och klövsjukan).

* 2002 års budget är den andra budgeten i rad som skall täcka de ökande behoven för reformerna i Agenda 2000. Att behoven gradvist ökat beror framförallt på övergången från ett system med prisstöd till ett system med inkomststöd. De nödvändiga budgetmedlen finns tillgängliga, eftersom budgetplanens tak för rubrik 1 a höjs med nära 1, 95 miljarder euro jämfört med 2001. För 2003 väntas en ytterligare höjning med omkring 700 miljoner euro. Därefter bör det inte krävas några ytterligare utgiftsökningar för att klara reformerna.

* Nötköttssektorn har drabbats mycket hårt, först av den andra BSE-krisen som bröt ut under hösten 2000 och sedan av mul-och klövsjukan som först bröt ut i Storbritannien och därefter i vissa andra medlemsstater. I tilläggs- och ändringsbudget nr 1/2001 tas hänsyn till extra kostnader för omkring 971 miljoner euro för 2001 med tanke på den väntade utvecklingen på nötköttsmarknaden och förslagen i kommissionens sjupunktsplan från februari 2001 täcks av det preliminära budgetförslaget för 2002 (1 145 miljoner euro). Det är dock svårt att bedöma den framtida utvecklingen på marknaden och därmed även kostnaderna för EU-budgeten.

* Veterinärkostnaderna för att utrota mul- och klövsjukan ändras dag för dag. Anslagen skulle minst kunna spridas över åren 2001 och 2002. Vissa av kostnaderna skulle kunna debiteras 2001 års budget inom den disponibla marginalen under hösten 2001. 420 miljoner euro har hittills förts in under veterinärkapitlet B1-33 (250 miljoner euro för mul- och klövsjukan).

* Med tanke på den aktuella prognosen och situationen på marknaden där mul- och klövsjukan endast drabbat begränsade områden av kontinenten tycks det möjligt att (inom taken i budgetplanen) finansiera de jordbruksutgifter för 2001 och 2002 som kan hänföras till den aktuella och föreslagna lagstiftningen, inklusive kostnaderna för BSE och mul- och klövsjukan. Situationen är emellertid ansträngd och betydande risker kvarstår. Därför föreslås en reserv på 1 miljard euro i budgeten som bör öronmärkas för eventuella extra veterinär- eller marknadsutgifter i samband med mul- och klövsjukan och nötköttskrisen. Sedan alla behov budgeteras (inklusive reserven) återstår ett disponibelt belopp på 365 miljoner euro under utgiftstaket för rubrik 1 a.

* Kommissionen anser att marginalen och reserven i det preliminära budgetförslaget är tillräckliga för att klara de tänkbara riskerna inom jordbrukssektorn. Men eftersom läget i fråga om mul- och klövsjukan och BSE-krisen fortfarande är osäkert tänker kommissionen till fullo utnyttja den möjlighet som finns i det interinstitutionella avtalet att göra en ny bedömning av behoven och situationen inom ramen för ändringsskrivelsen i oktober 2001. Om denna analys visar att det finns nya risker för 2002 års budget kommer kommissionen att lägga fram nya förslag.

3.3. Allmän presentation av rubrik 1

Jordbruk-Gemensamma marknadsorganisationer och veterinärutgifter (underrubrik 1 a)

Reformerna i Agenda 2000 och krisen kring BSE och mul- och klövsjukan skapar extra behov och därför föreslår kommissionen att man budgeterar 41 626,8 miljoner euro. Det innebär en marginal på 365 miljoner euro under utgiftstaket i budgetplanen och en ökning på 5,3 % jämfört med anslagen i 2001 års budget. Av detta belopp bör 1 miljard euro avsättas i en reserv för nötköttskrisen och mul- och klövsjukan.

Den kraftiga ökningen av jordbruksbudgeten för 2001 och 2002 förklaras delvis av att reformerna i Agenda 2000 för vissa viktiga marknadsorganisationer trädde i kraft i början av regleringsåret 2000-2001. Enligt de förändringar som införts i de gemensamma marknadsorganisationerna för jordbruksgrödor (spannmål, oljeväxter och proteingrödor) samt för nötkött, skall direktstödet öka för att kompensera för minskade stöd för marknadspriserna. De extra utgifterna för direktstöd kompenseras dock endast delvis av minskningen i fråga om marknadsinterventioner. Även den reform av bomullssektorn som beslutades av rådet i april 2001 har förts in i det preliminära budgetförslaget.

Liksom tidigare år tar man i det preliminära budgetförslaget även hänsyn till budgetkonsekvenserna av kommissionens lagförslag (t.ex. förslag till reformer eller andra åtgärder). De viktigaste initiativet är kommissionens sjupunktsplan från februari 2001 för att bekämpa BSE-krisen. Kommissionen har även lagt fram reformförslag för ris (-60 miljoner euro) och socker (-360 miljoner euro). Slutligen lägger kommissionen fram ett förslag om att reformera fårköttssektorn. Reformen borde leda till besparingar på 560 miljoner euro under 2002, eftersom den första betalningen kommer att ske efter den 15 oktober 2002, dvs. under 2003 års budget.

Även om den totala anslagsnivån stiger väntas utgifterna för vissa sektorer minska jämfört med 2001. Det gäller t.ex. socker- och textilväxter (se ovan), olivolja (tack vare stabiliseringsmekanismen), får- och griskött (som motvikt till den minskande konsumtionen av nötkött) samt agromonetärt stöd. Bedömningen av behoven baseras på det ekonomiska scenario som ligger till grund för kommissionens sjupunktsplan från februari för att bekämpa BSE-krisen. I scenariot ingår en minskning av nötköttskonsumtionen med 10 % under 2001 och 7 % under 2002. Om konsumtionen sjunker ytterligare kan det bli nödvändigt att använda den nya reserven. Det totala anslaget för nötkött (kapitel B1-21) uppgår till 8 371 miljoner euro.

Det preliminära budgetförslaget för 2002 är baserat på den genomsnittliga euro/dollar-kursen under de tre första månaderna 2001 (1 euro=0,92 US-dollar). Som jämförelse beräknades utgiftstaket för reformerna i Agenda 2000 enligt kursen 1 euro=1,15 US-dollar, vilket leder till betydande besparingar under 2002 och bidrar till att klara av oväntade kriser.

Anslagen för veterinära åtgärder är mycket högre än tidigare. För att garantera maximal livsmedelssäkerhet står EU-budgeten till viss del för kostnaderna för BSE-testerna, som nu är obligatoriska för nötkreatur som slaktats och är minst trettio månader gamla. För närvarande planeras en samfinansiering med 15 euro per test. Kommissionen kommer att se över dessa bestämmelser i ändringsskrivelsen i oktober. Översynen kommer att baseras på de rapporter som medlemsstaterna måste lämna in i enlighet med kommissionens beslut 2000/773/EG, för att anpassa gemenskapsbidragen till de minskande kostnaderna för testerna. För mul- och klövsjukan planeras ett belopp på 250 miljoner euro under kapitel B1-33 (veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder). Om nödvändigt kan ytterligare medel hittas under 2001 eller göras tillgängliga under 2002 genom att använda reserven. De föreslagna anslagen är preliminära och behöver uppdateras i ändringsskrivelsen.

Landsbygdsutveckling - Underrubrik 1 b

Den nya politiken för landsbygdsutveckling, som numera utgör den "andra pelaren" i den gemensamma jordbrukspolitiken, är en viktig del av den europeiska jordbruksmodellen. Målet är att införa ett stabilt och varaktigt ramverk för att garantera landsbygdsregionernas framtid samt skapa nya arbetstillfällen och se till att de gamla blir kvar. Den nya politiken innebär marknadsåtgärder och vad som krävs för ett konkurrenskraftigt europeiskt jordbruk, men tar också hänsyn till de förväntningar och miljökrav som finns i dagens samhälle. De anslag som avsätts för landsbygdens utveckling sammanfaller med utgiftstaket för rubrik 1 b i budgetplanen (4 595 miljoner euro). I nuläget har nästan samtliga program antagits av kommissionen och genomförs just nu av medlemsstaterna. Redan för 2001 låg medlemsstaternas bedömning av behoven på samma nivå som utgiftstaket. Eftersom 2002 års budget täcker utgifterna för det tredje året av den nya programperioden kan man anta att genomförandet kommer att ske i normal takt och att medlemsstaterna kommer att använda hela det belopp som anslagits för rubrik 1 b.

Det bör uppmärksammas att anslagsfördelningen mellan de olika stödordningarna för landsbygdsutveckling, som bygger på de planer som lagts fram av medlemsstaterna och antagits av kommissionen, endast är vägledande. I enlighet med subsidiaritetsprincipen kan medlemsstaterna nämligen växla mellan de olika stödordningarna inom vissa gränser. Stödordningarna är följande:

* Investeringar i jordbruksföretag (227 miljoner euro)

* Etablering av unga jordbrukare (161 miljoner euro)

* Utbildning (33 miljoner euro)

* Förtidspensionering (192 miljoner euro)

* Mindre gynnade områden och områden med miljörestriktioner (835 miljoner)

* Miljövänligt jordbruk (2 115 miljoner euro)

* Förbättring av bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (191 miljoner euro)

* Skogsbruk (288 miljoner euro)

* Olika åtgärder för att främja landsbygdsregionernas anpassning och utveckling (500 miljoner euro). Det finns också ett belopp för diverse utgifter (53 miljoner euro).

Här ingår inte bara de åtgärder som inletts under den nya förordningen om landsbygdsutveckling, utan också utgifter för de pågående kompletterande åtgärder som inleddes under den tidigare programperioden. Det totala behovet under 2002 för de sistnämnda åtgärderna beräknas till 489 miljoner euro.

Utvecklingen av behoven för de olika kapitlen under rubrik 1, samt av utgiftstaken i budgeten framgår av följande tabell.

miljoner euro

>Plats för tabell>

4. Strukturåtgärder : Rubrik 2

4.1. Sammanfattande tabell

>Plats för tabell>

4.2. Viktiga aspekter på rubrik 2

* De föreslagna åtagandebemyndigandena för strukturåtgärderna ligger i linje med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Berlin och med den budgetplan som bifogats det interinstitutionella avtalet. Det finns ingen marginal under taket för rubrik 2. För perioden 2000-2006 planeras ett totalt belopp på 195 010 miljoner euro för strukturfonderna och 18 000 miljoner euro för Sammanhållningsfonden (båda beloppen anges i 1999 års priser). I enlighet med strukturfondsförordningen indexeras de årliga anslagen för strukturfonderna med 2 % per år. Anslagen för Sammanhållningsfonden indexeras varje år i enlighet med den kurs som används för den tekniska justeringen av budgetplanen. Det är sålunda enkelt att fastställa den totala budgeten.

* För 2002 uppgår åtagandebemyndigandena till 33 638 miljoner euro (i löpande priser), vilket innebär en ökning med 2,8 % jämfört med 2001. I enlighet med punkt 17 i det interinstitutionella avtalet skall anslag som varken använts under 2000 eller flyttats över till 2001 överföras till kommande år genom en justering av budgetplanen för att därefter föras in igen i kommande budgetar. I de föreslagna beloppen för strukturfonderna i 2002 års preliminära budgetförslag ingår denna ombudgetering till ett belopp av 870 miljoner euro, i enlighet med det beslut som fattats av budgetmyndighetens två grenar.

* Betalningsbemyndigandena för rubrik 2 uppgår till 32 450 miljoner euro, vilket innebär en ökning med 2,8 % jämfört med 2001. Betalningsbemyndigandena för strukturfonderna uppgår till 29 850 miljoner euro, vilket är en ökning med 4 % jämfört med 2001 års budget. Eftersom alla förskott har betalats under 2001 och 2000 täcker det planerade beloppet för 2002 endast två delar: huvuddelen kommer att gå till nya program (22 528 miljoner euro), eftersom man kan vänta sig en stadig ökning av återbetalningar under det tredje året av den nya perioden. Även under 2002 kommer det dock att krävas ett stort belopp för att klara betalningarna för utestående åtaganden från den tidigare perioden (7 322 miljoner euro). Enligt den nya strukturfondsförordningen måste nämligen de sista ansökningarna om betalning skickas in till kommissionen före slutet av mars 2003. Omkring 50 % av de utestående åtagandena från slutet av 2001 väntas fullgöras. För Sammanhållningsfonden är det föreslagna beloppet lägre än i 2001 års budget, men högre än i det preliminära budgetförslaget för 2001.

* Efter misslyckandet med det internationella fiskeavtalet med Marocko kommer kommissionen att föreslå ett program för att omstrukturera fiskeflottan i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i Nice. Kommissionen kommer att föreslå att man använder flexibilitetsmekanismen för rubrik 2, eftersom en revidering av utgiftstaket för denna rubrik utesluts i slutsatserna från mötet i Nice.

4.3. Allmän presentation av rubrik 2

Rubrik 2 i budgetplanen omfattar strukturfonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden ERUF, Europeiska socialfonden ESF och Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket EUGFJ, fonden för fiskets utveckling FFU samt Sammanhållningsfonden.

Anslagen kan hänföras till följande fyra politikområden (indelade enligt principen om verksamhetsbaserad budgetering):

- Regionalpolitik för ERUF och Sammanhållningsfonden.

- Sysselsättning och socialpolitik för ESF.

- Jordbruk och landsbygdsutveckling för EUGFJ:s utvecklingssektion.

- Fiske för FFU.

4.3.1. Strukturfonderna

Under perioden 2000-2006 kommer omkring 94 % av anslaget till strukturfonderna att användas för huvudprogrammen (samlade planeringsdokument eller operativa program) och 5,35 % av totalanslaget avsätts till gemenskapsinitiativ. Den återstående delen av anslaget, upp till 0,65 %, är avsett för nyskapande åtgärder (upp till 0,4 %) och tekniskt bistånd (upp till 0,25 %).

Åtagandebemyndigandena för 2002 uppgår till 30 849 miljoner euro, inklusive ombudgeteringen på grund av underutnyttjandet under 2000: 28 874,3 miljoner för de viktigaste målen, 1 830,3 miljoner för gemenskapsinitiativen och 144,4 miljoner för nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd.

Under 2002 kommer ombudgeteringen av oanvända anslag från 2000 att beröra mål 1, mål 2, FFU (utanför mål 1-områden) samt gemenskapsinitiativen Equal, Interreg och Urban.

4.3.1.1. Huvudprogram (kapitel B2-10 till B2-13)

De viktigaste målen för strukturfonderna är följande:

- Mål 1: Att främja utvecklingen och den strukturella anpassningen av regioner som släpar efter i utvecklingen.

- Mål 2: Att stödja den ekonomiska och sociala omställningen i regioner med strukturella problem.

- Mål 3: Att stödja anpassningen och moderniseringen av politiken och systemen när det gäller utbildning, yrkesutbildning och sysselsättning.

- Strukturåtgärder inom fiskerisektorn utanför mål 1-områdena.

Vid Europeiska rådets möte i Berlin fastställdes följande uppdelning för huvudmålen (i 1999 års priser):

- Mål 1 (inklusive övergångsstöd) som finansieras genom de fyra fonderna: 135 900 miljoner euro

- Mål 2 (inklusive övergångsstöd) som finansieras genom ERUF och ESF: 22 500 miljoner euro

- Mål 3 som finansieras genom ESF: 24 000 miljoner euro

- FFU (utanför mål 1-områdena): 1 100 miljoner euro

Inom mål 1 kommer också stöd att ges till det särskilda programmet för fredsprocessen i Nordirland (Peace) samt ett särskilt extraprogram till vissa svenska regioner.

De regioner som omfattades av mål 1 under den tidigare perioden (1994-1999) och som inte längre uppfyller kraven på stödberättigande för perioden 2000-2006 får övergångsstöd under mål 1 från samtliga strukturfonder, åtminstone fram till 2005. De regioner som omfattades av mål 2 eller 5 b under 1999 och som inte kan omfattas av det nya mål 2 får på samma sätt övergångsstöd under mål 2 (från ERUF) fram till 2005.

Anslagsfördelningen mellan fonderna inom mål 1 och 2 härstammar från de program som upprättas i samarbete med medlemsstaterna. Eftersom programplaneringen fortfarande pågår är det ännu inte möjligt att lägga fram de slutgiltiga siffrorna. När det gäller mål 1 väntas endast små förändringar. När det gäller mål 2 fastställs fördelningen mellan ERUF och ESF på grundval av de program som redan antagits. Dessa anslag kommer att ses över när programplaneringen har avslutats.

Åtagandebemyndiganden under 2002 (inklusive ombudgetering av medel från 2000) (i miljoner euro)

>Plats för tabell>

(*) Inklusive Peace-programmet

Inom varje kapitel finns en särskild budgetpost som täcker de återstående behoven för tidigare program. När det gäller åtaganden innehåller dessa poster beteckningen "p.m.". Posterna kan endast röra betalningar. De tidigare programmen för mål 1 och 6 ingår i kapitel B2-10, de tidigare programmen för 2 och 5b i kapitel B2-11 och de tidigare programmen för mål 3 och 4 i kapitel B2-12. Kapitlet "Andra strukturåtgärder (utanför mål 1)" innehåller två särskilda poster för betalningar i samband med de åtaganden som ingicks före 2000 för FFU (tidigare 5 a fiske) och EUGFJ (tidigare 5 a jordbruk).

4.3.1.2. Gemenskapsinitiativ (kapitel B2-14)

De fyra gemenskapsinitiativen finansieras vart och ett genom en enda fond på följande sätt:

(1) Interreg-initiativet som syftar till gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete finansieras av ERUF.

(2) Leader-initiativet som syftar till landsbygdsutveckling finansieras genom EUGFJ:s utvecklingssektion.

(3) Equal-initiativet som syftar till kompetensutveckling med lika möjligheter finansieras genom ESF.

(4) Urban-initiativet som syftar till ekonomisk och social förnyelse av städer och förorter som befinner sig på tillbakagång för att främja en hållbar stadsutveckling finansieras genom ERUF.

Anslagen till de fyra gemenskapsinitiativen uppgår till 1 830 miljoner euro i löpande priser, inklusive ombudgeteringen på grund av underutnyttjandet under 2000. I enlighet med strukturfondsförordningen och kommissionens riktlinjer för varje initiativ fördelas anslagen för 2002 på följande sätt:

- Interreg 880,2 miljoner euro

- Leader 311,6 miljoner euro

- Equal 512,2 miljoner euro

- Urban 126,3 miljoner euro

I detta kapitel finns också en separat budgetpost för att täcka betalningar från tidigare programperioder som omfattar alla tidigare gemenskapsinitiativ.

4.3.1.3. Nyskapande åtgärder och tekniskt bistånd (kapitel B2-16)

Anslagen för detta kapitel uppgår till 144,4 miljoner euro i åtaganden. Anslagen täcker sådana nyskapande åtgärder på gemenskapsnivå som studier, pilotprojekt och utbyte av erfarenheter, men också tekniskt bistånd i form av förberedelse, övervakning, utvärdering och kontroll. Tekniskt bistånd inkluderar också strukturfondernas mini-budget som har en speciell budgetanmärkning i budgeten.

Det finns även en särskild budgetpost som täcker tidigare betalningar.

4.3.1.4. Betalningsbemyndiganden

Det finns tre typer av betalningar: förskottsbetalningar, betalningar för åtaganden från den nya perioden (återbetalningar för de nya programmen) och betalningar för utestående åtaganden från den tidigare perioden.

För de nya programmen antas att alla förskottsbetalningar sker under 2001 och att de enda betalningar som utförs under 2002 är återbetalningar. Under de nya programmens tredje år planeras en kraftig ökning av återbetalningarna. När man fastställer betalningsbehoven måste man emellertid ta hänsyn till förseningar vid antagandet av de nya programmen. De begärda anslagen är följaktligen lägre än det antagande som ligger till grund för budgetplanen, även om bedömningen av återbetalningarna är mycket osäker eftersom det rör sig om en mekanism som används för första gången i fråga om strukturfonderna. Osäkerheten måste ses i sitt sammanhang med tanke på att budgeten som helhet är mycket stram. I genomsnitt räknar man med att betala ut omkring 75 % av en årlig delutbetalning under 2002. För mål 3 och FFU (utanför mål 1) kommer återbetalningen att ligga något högre (omkring 80-85 %), eftersom nästan alla deras program antogs redan under 2000.

För de tidigare programmen väntas omkring 50 % av de utestående åtaganden som återstår i slutet av 2001 betalas ut under 2002. Denna betalningsgrad överensstämmer med det antagande som ligger till grund för budgetplanen. Det betyder att omkring 15 % av de utestående åtaganden som återstod i slutet av 1999 betalas ut under 2002, medan omkring 70 % betalas ut redan under 2000 och 2001. Antagandet gäller för alla berörda kapitel, men lämnar utrymme för viss flexibilitet mellan fonderna (i synnerhet om de finansieras under samma budgetpost) beroende på de behov som dyker upp under budgetens genomförande.

4.3.2. Sammanhållningsfonden

Åtagandebemyndigandena uppgår till 2 789 miljoner euro i enlighet med budgetplanen. Betalningsbemyndigandena uppgår till 2 600 miljoner euro, vilket innebär en minskning med 9,1 % jämfört med 2001 års budget, men en ökning med 4 % jämfört med det preliminära budgetförslaget för 2001.

5. Inre politik: Rubrik 3

5.1. Sammanfattande tabell

>Plats för tabell>

5.2. Viktiga aspekter på rubrik 3

* För budgetåret 2002 avsätts i förslaget avseende utgifterna för inre politik (rubrik 3 i budgetplanen) totalt 6 490 miljoner euro i åtagandebemyndiganden och 6 057 miljoner euro i betalningsbemyndiganden, dvs. ökningar på 4,1 % respektive 3,5 % jämfört med 2001 års budget.

* Höjningen av utgiftstaket för denna rubrik enligt budgetplanen (286 miljoner euro) används främst för de redan programplanerade utgiftsökningarna för Femte ramprogrammet för forskning (135 miljoner euro) och på miljöområdet (84 miljoner euro). Fördelningen av mer än fyra femtedelar av det belopp som avsatts för inre politik är reglerad i förväg genom de belopp som genom medbeslutande antas för de fleråriga programmen. Det finns ytterligare ett litet antal program av väsentlig omfattning som innehåller vägledande referensbelopp.

* Utöver de omfattande strategiska målen på medellång sikt för perioden 2000-2005 (en ny ekonomisk och social dagordning, förbättrad livskvalitet och levnadsvillkor) täcker budgetförslaget för rubrik 3 framför allt två av de sex politiska prioriteringarna för 2002, nämligen:

- Införandet av den gemensamma valutan med fortsatta stödåtgärder för att säkerställa ett framgångsrikt införande av euron. Dessa täcker huvudsakligen informationskampanjer, fortsatt utveckling av statistikuppgifter samt analytiska prognoser och riktlinjer som är nödvändiga för beslutsfattande inom euroområdet.

- En hållbar utveckling utifrån en miljömässig, ekonomisk och social synvinkel. Utöver förstärkandet av de åtgärder som inriktas på miljöskydd, folkhälsa, livsmedelssäkerhet (särskilt i samband med inrättandet av den nya europeiska livsmedelsmyndigheten) och kampen mot social utslagning, planeras en översyn av politikområdena inom vissa sektorer, såsom transport och energi. Denna prioritering ligger särskilt nära det strategiska målet "förbättrade levnads- och arbetsförhållanden" som syftar till att besvara frågor som har anknytning till unionsmedborgarnas dagliga liv. Utöver de befintliga åtgärderna avseende transporter (inklusive säkerhetsproblem), utbildning, kultur och miljö finns ett antal nya prioriterade områden som konsumentskydd, livsmedelssäkerhet, folkhälsa och rättssäkerhet. Hänsyn skall också tas till förstärkningen av dessa åtgärder som på alla sätt är väsentlig för en hållbar utveckling på områdena för forskning, och utbildning.

- Dessutom återspeglar det preliminära budgetförslaget också det strategiska målet för perioden 2000-2005 om en "ny ekonomisk och social dagordning" som grundas på en kunskapsbaserad ekonomi, innovation och en konkurrenskraftig och hållbar ekonomisk utvecklingsstrategi som bidrar till tillväxt, full sysselsättning och social sammanhållning. I synnerhet utgör forskning och teknisk utveckling, främjande av informationssamhället, åtgärderna för att främja innovation och företagaranda, investeringar i humankapital och införandet av en europeisk strategi på det sociala området (sysselsättning, arbete, social välfärd, miljö etc.) många av de viktiga punkterna i 2001 och 2002 års budgetar liksom i detta års budget.

5.3 Allmän presentation av rubrik 3

- Forskning och teknisk utveckling (FoTU): FoTU är fortfarande rubrikens största enskilda utgiftspost (nästan två tredjedelar av rubrik 3 med 4 055 miljoner euro) med en utgiftsökning på 135 miljoner euro jämfört med 2001 års budget, dvs. en ökning med 3,4 % för Femte ramprogrammet. Detta belopp inkluderar de 45 miljoner euro som överfördes från forskningsbudgeten 1999 för att finansiera de brådskande behoven av medel för återuppbyggnaden av Kosovo. 2002 är inte bara det sista året i Femte ramprogrammet utan också det år då det nya Sjätte ramprogrammet inleds. Kommissionen föreslog nyligen att 17 500 miljoner euro skulle avsättas för detta program som syftar till att förverkliga det gemensamma europeiska forskningsområdet, som är ett projekt som antagits under Europeiska rådets möten i Lissabon, Feira och Nice. Det är ett centralt inslag i utvecklingen av den kunskapsbaserade ekonomin och samhället inom unionen med avgörande betydelse för innovation, konkurrenskraft och sysselsättning, hållbar ekonomisk tillväxt och social sammanhållning.

- Transeuropeiska nät: Programmen till stöd för utveckling av de transeuropeiska näten (TEN) går in på sitt tredje år och det föreslagna beloppet följer den överenskomna finansiella planeringen enligt följande: 585 miljoner euro för transportnät (eller + 1,7 %), 37 miljoner euro för telekommunikationer (eller + 5,7 %) och 21 miljoner euro för energi (eller en stabilisering jämfört med 2001). IDA II-programmet, som knyter samman olika förvaltningars telematiknät, ligger kvar på samma nivå som tidigare år (24 miljoner euro).

- Utbildning och ungdomsfrågor: Programmen Sokrates (250 miljoner euro, eller +1,7 %) och Ungdom (72 miljoner euro, eller +2,9 %) går under 2002 in på sitt tredje år. Anslagen till Leonardo-programmet (2000-2006) fastställdes inte genom medbeslutandeförfarandet, men det belopp som föreslås i det preliminära budgetförslaget för 2002 (157 miljoner euro, eller +6,8 %) följer programplaneringen. Förslag finns också om att fortsätta initiativet e-learning för andra året.

- För första gången föreslås ett belopp på 7 miljoner euro för att finansiera de europeiska partierna genom en särskild budgetpost (B3-500).

- Kultur och audiovisuella medier: Ramprogrammet för kultur (32,5 miljoner euro, eller -1,5 %) kommer under 2002 att gå in på sitt tredje år, medan både programmen Media Plus och Media-yrkesutbildning (totalt 78 miljoner euro, eller -2,5 %) under 2002 kommer att gå in på sitt andra år. Det föreslås att en ny budgetpost, B3-2018, skall inrättas för pilotprojekt i samband med EIB-gruppens audio-visuella i2I-program.

- Information och kommunikation: Det föreslås ett totalt belopp på 112,1 miljoner euro, dvs. +8,8 % jämfört med 2001 för detta område (inklusive informationskampanjerna för euron, 2004 års regeringskonferens och utvidgningen).

- Inre marknad, folkhälsa och konsumentskydd: (14,2 miljoner euro respektive 76,5 miljoner euro i rubrik 3). De viktigaste programmen inom detta område är Tull 2002 (24,1 miljoner euro, samma belopp som under 2001), Fiscalis (8,4 miljoner euro, eller +10,5 %), Statistik (34 miljoner euro, eller +4,3 %) och ramprogrammet för konsumentskydd (22,5 miljoner euro, samma belopp som under 2000). Anslagen för Fiscalis har fastställts genom medbeslutande och det är programmets sista år. Folkhälsoprogrammet går in i sitt andra år (46,5 miljoner euro) och 7,5 miljoner euro har avsatts för att inrätta den europeiska livsmedelsmyndigheten, som också ges hög politisk prioritet i Europaparlamentet och rådet. Om detta belopp skulle visa sig vara otillräckligt, kan det höjas genom en överföring som helst bör behandlas under 2002. Europeiska läkemedelsmyndigheten kommer att få ett grundbidrag på 14 miljoner euro och en ökning av bidraget för avgiftsbefrielser för särläkemedel på 3,3 miljoner.

- Miljö: De anslag som avsatts för den interna delen av programmet LIFE III, 140,6 miljoner euro, har höjts med + 84,2 miljoner euro jämfört med 2001 efter ändringar i programplaneringen. Denna betydande ökning förklaras av det faktum att programmets anslag för 2001 låg långt under nivån för budgetåret 2000. Det beror delvis på att den nya förordningen för LIFE III (2000-2004) antogs vid en sen tidpunkt och delvis på behovet av en intensiv övervakning av ett stort antal LIFE II-avtal för att komma ikapp förseningarna till följd av personalbrist. En överenskommelse togs om att bara lansera fyra anbudsförfaranden under perioden 2000-2004 istället för fem. Den totala budgeten på 613 miljoner euro delades därmed upp i fyra perioder, den första under 2000-2001 (113 respektive 56,4 miljoner euro), istället för fem lika stora årliga anslag på ungefär 120 miljoner euro. För det preliminära budgetförslaget för 2002 innebär det att 140,6 miljoner euro föreslås jämfört med 56,4 miljoner euro i 2001 års budget.

- Energi: Programmen Altener och Save går båda in på det sista genomförandeåret med anslag på 18,2 miljoner euro, eller +4 % och 10 miljoner euro, eller -9,1 %.

- Rättsliga och inrikes frågor: De anslag på ungefär 80,6 miljoner som avsatts för 2002 kommer att göra det möjligt att fortsätta verksamheten på samma nivå som under 2001, då detta område fick en betydande förstärkning. Daphne-programmet (5 miljoner euro) går under 2002 in på sitt tredje år, medan Europeiska flyktingfonden stabiliseras (45 miljoner euro) och informationskampanjen mot diskriminering fortsätter (16,2 miljoner, dvs. +31,7 %). Detta område är också en av parlamentets politiska prioriteringar för 2002 med avseende på att inrätta ett europeiskt område med frihet, säkerhet och rättvisa, och särskilt genomförandet av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Tammerfors under 1999 och utvecklingen av en sammanhållen asyl- och immigrationspolitik.

- Företag: De anslag som föreslogs för det fleråriga programmet för företagspolitik och företagaranda och åtgärden för att förbättra de små och medelstora företagens ekonomiska förutsättningar, stämmer överens med den finansiella planering (27,6 respektive 71 miljoner euro) som budgetmyndigheten enades om inom ramen för förra årets budgetförfarande. Pilotprojektet om utvidgningens effekter kommer att fortsätta att finansieras (B5-3003).

- Sysselsättning och sociala frågor: För 2002 föreslås allmänt att åtgärderna skall fortsätta på samma nivå som under 2001, med undantag för de anslag som avsatts för programmen "Kampen mot utslagning" och "Arbetsmarknadsåtgärder" som under 2002 ligger under anslagen för 2001. Som en förberedelse av Europaåret för funktionshindrade, som planeras till 2003, har redan 4 miljoner euro avsatts i det preliminära budgetförslaget för 2002. Det totala belopp som avsatts för 2002 uppgår till 133,1 miljoner euro, eller -10 % jämfört med 2001, särskilt till följd av slutförandet av pilotåtgärden "Lokala sysselsättningsinitiativ" (12 miljoner euro under 2001). Hänsyn har tagits till resultaten från denna pilotåtgärd i de program som finansieras av Socialfonden.

6. Externa åtgärder: Rubrik 4

6.1. Sammanfattande tabell

>Plats för tabell>

6.2. Viktiga aspekter på rubrik 4

* I det preliminära budgetförslaget för 2002 föreslås åtagandebemyndiganden på totalt 4 826 miljoner euro för rubrik 4, vilket är ungefär 103 miljoner euro mindre än under 2001 (-2,1 %). Denna minskning beror på att mekanismen för flexibilitet under 2001 utnyttjades med 200 miljoner euro. Då taket för rubrik 4 är 4 873 miljoner euro, är marginalen under taket för rubrik 4 därmed 47,22 miljoner euro. Denna snäva marginal har gett upphov till svåra valsituationer.

* Beträffande betalningsbemyndigandena föreslås totala anslag på 4 296 miljoner euro, vilket motsvarar en ökning på 9,6 % jämfört med 2001. Även om denna procentandel förefaller hög bör man ha i åtanke att betalningsbemyndigandena i 2001 års budget inte är räcker för att täcka alla EU:s avtalsenliga åtaganden. Det gäller särskilt budgetkapitlet för Balkan, vars brist på betalningsbemyndiganden kommer att täckas av tilläggs- och ändringsbudget nr 4/2001, som skall överlämnas till budgetmyndigheten efter det preliminära budgetförslaget för 2002 för att antas innan sommaruppehållet. Den föreslagna ökningen av betalningsbemyndiganden under 2002 visar den insats som görs för att avsluta de utestående åtagandena, särskilt på de två prioriterade områden som nämns nedan.

* Bland de sex prioriteringarna för 2002 som kommissionen fastställde vid slutet av 2000 och i beslutet om de årliga politiska prioriteringarna i februari 2001, har tre direkt anknytning till externa åtgärder: två av dem, utvecklingssamarbete och Medelhavsområdet omfattas av rubrik 4, medan en av de andra prioriteringarna, utvidgningen, omfattas av rubrik 7 (strategi inför anslutningen).

- Utvecklingssamarbete är en viktig verksamhet för unionen, med tanke på att EU är en av de största givarna av ekonomiskt bistånd. Tonvikt har lagts på strategierna för att bekämpa fattigdom ("inriktning på fattigdom"), som är det huvudsakliga målet för allt utvecklingsbistånd. I detta sammanhang betonar kommissionen särskilt utbildning och hälsovård, och eftersträver en effektiv samordning tillsammans med medlemsstaterna och de internationella organisationer som beviljar utvecklingsbistånd. För detta ändamål kommer kommissionen att ge sina politiska instrument ny inriktning, inklusive EUF. Beträffande EUF kommer man under 2002 att få erfara en betydande ökning av betalningarna från 2001.

- För prioriteringen Medelhavsområdet fortsätter de principer, mål och instrument som fastställdes i Barcelona att gälla, då unionen behöver utveckla närmare förbindelser med sina närmaste grannländer och säkerställa det nödvändiga biståndet till mottagarländerna, i syfte att göra det möjligt för dem att uppnå stabilitet, demokrati och välstånd. EU:s insats kommer att inriktas på tre områden: påskyndandet av förhandlingarna om anslutningsavtalen, utveckling av syd-sydsamarbetet och -utbytet och det gradvisa införandet av en fungerande gemensam marknad mellan Europa och Medelhavsländerna (Euro-Med). Under det kommande året kommer detta prioriterade område i budgeten att inriktas på betalningarna som ökar kraftigt, medan utvecklingen av åtagandena är mindre markant.

* Programförvaltning och delegering. Förvaltningen av de externa biståndsprogrammen genomgår en grundlig rationaliseringsprocess. Under 2001 kommer 21 av kommissionens delegationer att förstärkas för att förbättra förvaltningen av det externa biståndet och att knyta närmare förbindelser med mottagarländerna. Under 2002 kommer ungefär 30 andra delegationer att genomgå samma process. Under tiden kommer de tidigare kontoren för tekniskt bistånd gradvis att avvecklas. För att uppnå detta tvåfaldiga resultat måste kommissionen fastställa en lämplig anslagsnivå för BA-posterna (budgetposterna för tekniskt stöd). Ökningen av BA-posterna kompenseras emellertid genom motsvarande minskning av driftsposterna för det totala geografiska anslaget.

* Beträffande fiskeriavtalet med Marocko, som man ännu inte lyckats ingå, kommer det programplanerade beloppet på 125 miljoner euro att behållas i reserven. Det föreslås att beloppet motsvarande det omstruktureringsprogram som skall föreslås under rubrik 2, förs upp under rubrik 4, medan anslagen till vissa andra fiskeriavtal kan komma att öka. Situationen kommer att behandlas i den traditionella ändringsskrivelsen under hösten.

6.3. Allmän presentation av rubrik 4

Rubrik 4 i budgetplanen täcker unionens insatser i tredje land, med undantag för utvidgningen och Europeiska utvecklingsfonden (EUF). Följande politikområden omfattas under rubriken: yttre förbindelser, utveckling och förbindelser med AVS-länderna, handel, humanitärt bistånd och den del av fiskeripolitiken som har anknytning till internationella avtal. För närvarande omfattar rubriken också det ekonomiska biståndet till Medelhavsområdets kandidatländer, Cypern, Malta och Turkiet.

I år läggs särskild vikt på betalningar av framför allt två orsaker: för det första, behovet av att säkerställa att det finns tillräckliga betalningsbemyndiganden för att kunna iaktta alla avtalsenliga skyldigheter, för det andra, fortsätta den insats, som inleddes under 2000, för att avsluta utestående åtaganden som ingåtts under tidigare år. Det är värt att påminna om att kommissionen redan genomfört en grundlig analys av alla tidigare ingångna och "vilande" åtaganden, varav vissa ingicks innan 1996. Analysen har redan gett goda resultat, då kommissionen kunnat frigöra betydande belopp och processen fortsätter. För att uppfylla de båda kraven har man genomfört en grundlig bedömning av de faktiska betalningsbehoven, och denna analys syftar också till att minimera antalet justeringar under året (överföringar, ändringsbudgetar).

Som anges ovan påverkas betalningsbemyndigandenas procentuella ökning (9,6 %) av bristen på betalningsbemyndiganden för Balkan i 2001 års budget. Vid en närmare granskning av fördelningen per kapitel bekräftas att Balkankapitlet har den högsta relativa ökningen av betalningsbemyndiganden i rubrik 4.

Vad gäller de geografiska och tematiska insatserna är de viktigaste inslagen enligt följande:

Västra Balkan (-1,3 %, 828 miljoner euro). Åtagandebemyndigandena för västra Balkan har minskat något jämfört med 2001. I detta belopp medräknas de tillskott som gjordes under 2000 och 2001 till följd av omfördelning och utnyttjande av mekanismen för flexibilitet, och beloppet överensstämmer med rådets vägledande referensbelopp (i den rättsliga grunden, Cards) på 4 650 miljoner euro för regionen under perioden 2000-2006. Under 2002 bör åtaganden ingås till samma nivå för att utnyttja den drivkraft som övergången till demokrati i Serbien gett upphov till och som gemenskapen stöder genom ett omfattande återuppbyggnadprogram. Det makroekonomiska stöd som täcks av detta kapitel har ökat med 25 % jämfört med 2001. Betalningsbemyndigandena ökar jämfört med budgeten för 2001, så att de åtaganden som ingåtts snabbt kan genomföras.

Östeuropa, Kaukasus och Centralasiatiska republikerna (Tacis) (0,1 %, 470 miljoner euro). Åtagandebemyndigandena ligger kvar på samma nominella belopp som under 2001 och överensstämmer med det referensbelopp som fastställts i den rättsliga grunden, dvs. 3 138 miljoner euro för 2000-2006. Denna stabilisering av de ekonomiska åtagandena, samtidigt som andra anslag minskar, återspeglar regionens ökade betydelse för EU, särskilt mot bakgrund av utvidgningen.

Asien (-2,2 %, 436 miljoner euro). För att lindra fattigdomen inriktas EU:s verksamhet i Asien på grundläggande utbildning och hälsovård. EU:s ekonomiska bistånd kommer framför allt att utvecklas i de fattigare länderna, medan förstärkningen av det ekonomiska samarbetet kommer att ske inom olika verksamheter som ger ömsesidiga förmåner (vetenskap, teknik, kultur, miljö samt ekonomiska och rättsliga ramar). Kommissionen kommer att påskynda delegeringsprocessen till förmån för EU:s delegationer i regionen, vilket till stor del återspeglar den strategi som antagits för andra regioner. Därmed ökar närheten mellan EU och slutmottagaren av det ekonomiska stödet.

Latinamerika (-6,3 %, 315 miljoner euro). Liksom för den asiatiska regionen har kommissionen i sin insats i Latinamerika särskilt betonat hälsovårds- och utbildningssektorerna. Medan EU genom sitt ekonomiska och tekniska samarbete syftar till att främja en hållbar utveckling i regionen bör det ekonomiska samarbetet fungera som en tillväxtmultiplikator. Uppföljningen av toppmötet i Rio är ett centralt inslag, då strategierna grundas på följande tre huvudområden: en förstärkt politisk dialog, finansiella och ekonomiska förbindelser och samarbete inom nyckelsektorer. En minskning av Latinamerikas samlade anslag föreslås till följd av knappa ekonomiska medel, ett otillräckligt utnyttjande av anslagen under föregående år och omfattningen av utestående åtaganden. De anslag som föreslås för 2002 bör emellertid göra det möjligt för EU att fortsätta sina insatser i de mest drabbade länderna (t.ex. återuppbyggnaden efter orkanen Mitch i Venezuela). Anslagen till det administrativa och tekniska stödet (BA-poster) kommer att öka för att täcka de ytterligare utgifterna till följd av delegeringen och delegationernas behov i samband med programmen, som ett led i den gradvisa avvecklingen av kontoren för tekniskt bistånd.

Medelhavsområdet (-3,7 %, 863 miljoner euro). Regionens viktigaste ekonomiska instrument är Meda-programmet, som förnyades under 2000 med ett vägledande referensbelopp på 5,35 miljarder euro för perioden 2000-2006. Medelhavsområdet utgör också en av de sex prioriteringar som kommissionen fastställde vid slutet av 2000 och som bekräftades genom beslutet om de årliga politiska prioriteringarna i februari 2001. Förutom Meda-programmet, vars genomförande utan tvivel behöver förbättras och effektiviseras vad gäller förfarandena, finns följande gemenskapsinstrument till förmån för Medelhavsområdet: finansprotokollen med Medelhavsländerna, biståndet till kandidatländerna i Medelhavsområdet, ekonomiskt stöd till Palestina och samarbetet och biståndet i Golfregionen (Gulfstaternas samarbetsråd, Jemen och Iran). Det belopp som föreslås för Medelhavsområdet under 2002 minskar, men nivån på betalningsbemyndigandena ökar med 19 % för att kunna avsluta de betydande utestående åtaganden som ingåtts under tidigare år. För att öka tydligheten har det ekonomiska biståndet till Cypern och Malta förts upp i ett separat kapitel och en ökning föreslås på över 10 % i åtagandebemyndiganden och på över 55 % i betalningsbemyndiganden. För Turkiet kvarstår anslagen under samma poster som i 2001 års budget, i avvaktan på att den rättsliga grunden för strategin inför anslutningen skall antas. Därefter kan de överföras till ett individuellt kapitel, på samma sätt som för Malta och Cypern.

Sydafrika (+2,5 %, 125 miljoner euro). Den ringa ökningen av anslag för Sydafrika är en direkt konsekvens av den rättsliga grund som antogs i juni 2000, med ett årligt referensbelopp på 125 miljoner euro. Sydafrika har redan sett över alla förvaltningsförfaranden (delegering) för att säkerställa ett bättre genomförande av programmen.

Mänskliga rättigheter och demokratisering (-7,8 %, 95 miljoner euro). De samlade anslagen för denna verksamhet uppgår till 95 miljoner euro (jämfört med 103 miljoner euro under 2001). Hela kapitlets struktur har rationaliserats: en enda budgetpost ersätter de befintliga instrumenten för att ge denna verksamhet en mer flexibel och sammanhållen förvaltning. Bekämpning av turism där barn utnyttjas sexuellt har också förts upp under denna budgetpost.

Andra samarbetsåtgärder (-0,7 %, 457,3 miljoner euro). Kommissionen strävar under 2002 efter att uppnå ökad öppenhet och specifikation av utgifterna genom att ändra kontoplanen för ett antal olikartade åtgärdstyper (t.ex. tropiska skogar, barn, icke-statliga organisationer, hälsovård), som omfattas av avdelning B7-6 i budgeten. Var och en av dessa åtgärder har förts upp i ett separat kapitel. Bland andra åtgärder som ingår i avdelningen kan nämnas mekanismen för akuta ingripanden (som ökats till 25 miljoner euro, dvs. +25 %), bidraget till KEDO (Korean Peninsula Energy Development Organisation), utvärdering, minor. Detta avsnitt inkluderar också åtgärder som ingår i avdelning B7-8 i budgeten, som t.ex. samarbete på utbildningsområdet, miljöåtgärder och handelsfrågor. När det gäller handelspolitiken föreslår kommissionen ett högre belopp än det i 2001 års budget för att klara den nya rundan av multilaterala förhandlingar inom ramen för WTO:s Allmänna tjänstehandelsavtal (GATS), som sannolikt kommer att inledas inom en nära framtid, samt att förbättra möjligheterna att ge de minst utvecklade länderna tekniskt bistånd. I det preliminära budgetförslaget för 2002 föreslås också att man i rubrik 4 bidrar till Internationella antidopningsbyrån (2,55 miljoner euro till artikel B7-823).

Fiske (+0 %, 273 miljoner euro). Det föreslås att anslagen skall behållas på samma nivå jämfört med 2001 års budget och de kommer därmed att uppgå till 273,4 miljoner euro. Efter det att förhandlingarna med Marocko avslutats har ett belopp på 125 miljoner euro förts upp under reserven, vilket kommer att göra det möjligt att öka beloppen i de avtal som skall förhandlas fram under 2001-2002.

Humanitärt bistånd (+0 %, 473 miljoner euro). Gemenskapens humanitära bistånd beviljas utan diskriminering och inriktas främst på att hjälpa och skydda människor i tredje land, framför allt dem i utvecklingsländerna, till offer för naturkatastrofer, krig eller väpnade konflikter. Det föreslås anslag på 473 miljoner euro (budgetkapitel B7-21), som därmed behålls på samma nivå som i 2001 års budget. Ett kompletterande belopp på 213 miljoner euro, som höjts från 208 miljoner euro, ingår i "Reserven för katastrofhjälp". Denna reserv kan dock enbart användas för oförutsedda behov.

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (-2,8 %, 35 miljoner euro). Åtagandebemyndigandena för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ligger stabilt (med en liten nedgång från 36 miljoner euro till 35 miljoner euro). Det bör påminnas om att de administrativa kostnaderna i samband med särskilda sändebud överfördes till rådets budget under 2001. Det föreslås också att kontoplanen skall ändras genom en sammanslagning av nya och befintliga åtgärder.

Livsmedelsbistånd (-4,6 %, 434 miljoner euro). En lägre anslagsnivå för livsmedelsbistånd och stödåtgärder föreslås (434 miljoner euro) än i 2001 års budget (455 miljoner euro). Det beror på ändrade prioriteringar inom ramen för de begränsade möjligheterna i rubrik 4.

7. Stödinstrument inför anslutningen: Rubrik 7

7.1. Sammanfattande tabell

>Plats för tabell>

De verksamheter som täcks av dessa instrument ingår alla i utvidgningspolitiken och iakttar noga de tak som antogs i budgetplanen.

Beträffande betalningsbemyndigandena föreslås i det preliminära budgetförslaget en mycket stor ökning. Sapard och Ispa inleddes under 2000, men inga betalningar kunde företas under det första året. Under 2002 skulle programmen nå full hastighet och betydande krav på återbetalning förväntas. För Phare gäller samma resonemang som för rubrik 4, dvs. att minska de utestående åtagandena.

Bland de sex prioriteringarna för 2002, som kommissionen fastställde i slutet av 2000 och som ledde till beslutet om de årliga politiska prioriteringarna i februari 2001, är en av prioriteringarna, utvidgningen, identisk med målet för rubrik 7 (strategi inför anslutningen), även om den naturligtvis täcker många aktiviteter som utförs av enheter som inte har någon direkt påverkan på budgeten. Betoningen kommer att ligga på övervakningen av genomförandet av gemenskapens regelverk i syfte att slutföra anslutningsförhandlingarna med de länder som uppfyller villkoren, och den ekonomiska påverkan kommer därför snarare att beröra rubrik 5, Administrativa utgifter.

7.2. Sapard, jordbruksinstrumentet inför anslutningen

I enlighet det beslut som antogs vid Europeiska rådets möte i Berlin skall ett jordbruksstöd beviljas de tio kandidatländerna från Central- och Östeuropa inför anslutningen. I de ekonomiska ramarna för perioden 2000-2006 har sammanlagt 520 miljoner euro om året (i 1999 års priser) avsatts till det och täcks av riktlinjen för jordbruket. Anslaget för år 2002 motsvarar det indexreglerade belopp som beslutades i Berlin om 555 miljoner euro. Betalningsbemyndigandena uppgår till 470 miljoner euro.

Åtgärderna inför anslutningen syftar särskilt till bättre effektivitet när det gäller odling, bearbetning och distribution av jordbruksprodukter samt till veterinär- och växtskyddskontroller och högre kvalitet. Stödet inför anslutningen skall också användas till förvaltning av naturresurserna, yrkesutbildning, större differentiering av den ekonomiska verksamheten på landsbygden, miljöåtgärder inom jord- och skogsbruk samt till upprustning av infrastruktur och samhällen på landsbygden.

7.3. Ispa, instrument för strukturpolitiska åtgärder inför anslutningen

Ispa ingår i regionalpolitiken men syftar till strukturella anpassningar i kandidatländerna.

Det föreslås åtagandebemyndiganden på 1.109 miljoner euro motsvarande deltaket i budgetplanen. Betalningsbemyndigandena uppgår till 900 miljoner euro, vilket är en kraftig ökning från de 350 miljoner euro som fördes upp under 2001 års budget. Tanken var att betalningarna under det tredje genomförandeåret skulle komma på samma nivå som åtagandena.

7.4. Phare, instrument inför anslutningen

I budgetplanen fastställs det samlade beloppet för 2002 till 1 664 miljoner euro, vilket är en ökning med 2,7 % jämfört med 1 620 miljoner euro i 2001 års budget. Samtidigt har betalningsbemyndigandena ökat med 9,2 % jämfört med 2001 och når nu 1 550 miljoner euro.

Som redan nämnts kommer strategierna inför anslutningen för Cypern, Malta och Turkiet, även om de är kandidatländer, att fortsätta att finansieras genom rubrik 4, tills dess att taket för rubrik 7 ändras. Om det ändras, kommer taket för rubrik 7 att anpassas så att stöden kan överföras till dessa länder.

8. Administrativa utgifter : Rubrik 5

8.1. Sammanfattande tabell

(miljoner euro)

>Plats för tabell>

8.2. Viktiga aspekter på rubrik 5

Under 2002 kommer följande tre händelser att påverka utvecklingen av del A i kommissionens budget:

(1) Åtgärder med anknytning till reformen

Under 2002 kommer åtgärderna med anknytning till reformen att utgöra en fortsättning av de åtgärder som inleddes genom ändringsskrivelse 1/2001 för att uppnå en bättre samordning mellan kommissionens personalresurser och dess verksamheter, påskynda delegeringen av de externa biståndsprogrammen till delegationerna och lägga stark tonvikt på utbildning.

* För att uppnå en bättre samordning mellan personalresurserna och verksamheterna genomförde kommissionen förra året en grundlig analys av alla sin verksamheter för att se vad som kunde minskas, avbrytas eller gradvis avvecklas eller vilka centrala verksamheter som behövde förstärkas. Denna utvärdering ledde till en första del på 400 nya tjänster, som beviljades i 2001 års budget, och till betydande omfördelningar av de befintliga resurserna. Under 2002 kommer ytterligare 234 tjänster att omfördelas, vilket möjliggörs av en produktivitetsökning på 1 % (168 tjänster) på vissa områden utöver den normala produktivitetsökningen för att klara av den ökade arbetsbördan och den gradvisa avvecklingen av viss verksamhet (66 tjänster). Dessutom begär kommissionen 317 nya tjänster i sitt preliminära budgetförslag för 2002 för att täcka den brist på resurser som konstaterades i den särskilda arbetsgruppens undersökning (Peer Group review). De begärda tjänsterna har fördelats efter politikområde. Dessa nya tjänster kommer att innebära en avslutning av de åtgärder som inleddes genom ändringsskrivelse 1/2001. Kostnaderna för dessa 317 nya tjänster beräknas uppgå till 12,95 miljoner euro under 2002 om alla tjänsterna tillsätts i gemenskapens säte.

* Kommissionen ökar kraftigt sin delegering till delegationerna som ett led i reformen av förvaltningen av de externa biståndsprogrammen. 114 tjänster kommer att överföras från gemenskapens säte till delegationerna till stöd för delegeringen. Utöver dessa 114 tjänster kommer 4 tjänster att delegeras från ekonomistyrningsenheten (och 8 tjänster för att granska kandidatländernas översättningar) under 2002. Extrakostnaderna beräknas uppgå till 8,66 miljoner euro eftersom en delegationstjänst kostar mer än en motsvarande tjänst i gemenskapens säte, särskilt under det första året.

* Utbildningsbudgeten (A-706) kommer att öka med 1,5 miljoner euro. En begränsad investering under 2002 planeras också för att förbättra vissa sociala infrastrukturer.

(2) De administrativa förberedelserna inför utvidgningen

Utvidgningen, som är en av de sex prioriteringar som antogs inom ramen för beslutet om de årliga politiska prioriteringarna, kommer att kräva betydande kompletterande investeringar under 2002, särskilt vad gäller de administrativa förberedelserna inför utvidgningen. Det kommer därmed redan under 2002 vara nödvändigt att

- genomföra ekonomiska undersökningar också i kandidatländerna (+0,3 miljoner euro utöver ökningen på 0,85 miljoner euro under 2001),

- öka kapaciteten avseende tolkning och förberedelser inför översättningsarbetet (+1,07 miljoner euro),

- säkerställa granskningen av kandidatländernas översättningsarbete (+0,93 miljoner i del A),

- inleda anställningsförfaranden inför rekryteringen av nya tjänstemän från de nya medlemsstaterna, och

- slutligen skall nödvändiga förberedelser göras så att gemenskapens regelverk kan offentliggöras på kandidatländernas språk på anslutningsdagen (+2,5 miljoner euro).

Följaktligen behövs i del A ett extra belopp på omkring 8,5 miljoner euro för utvidgningen under 2002.

(3) Den ökade insatsen för kodifiering av gemenskapens lagstiftning

Påskyndandet av kodifieringsarbetet görs för att gemenskapslagstiftningen skall bli mer lättförståelig och för att minska behovet av offentliggöranden på de nya kandidatländernas språk. Det kommer att innebära en ökning av det konsolideringsarbete som utförs av Publikationsbyrån (+5 miljoner euro), en ökning av det arbete som högskolan i Brygge utför till stöd för rättstjänsten (+5 miljoner euro) och rättstjänstens tillfälliga förstärkning med ytterligare extern personal (+1,22 miljoner euro). Dessutom kommer ett begränsat antal LA-tjänster från översättningstjänsten att tillfälligt omfördelas till rättstjänsten för att avsluta kodifieringsarbetet.

Andra inslag som påverkar utvecklingen av taket för rubrik 5:

* De 400 tjänster som budgetmyndigheten tilldelade kommissionen under 2001 skall finansieras på helårsbasis. Extrabeloppet för 2002 är 15 miljoner euro.

* Pensionsutgifterna, som omfattar anställda som gått i pension från samtliga institutioner, kommer att öka med 11,3 % (+69,8 miljoner euro), vilket är mycket mer än ökningstakten för taket för rubrik 5.

* Eftersom inte alla institutioner lagt fram sina budgetprognoser i tid, baseras beräkningen av marginalen på den ekonomiska planering som de andra institutionerna lade fram så långt tillbaka som hösten 1999 och en ökning på 4,3 % jämfört med 2001 års budget för alla andra institutioner utom kommissionen. Denna ökning är högre än den i kommissionens administrativa budget, bland annat för att ta hänsyn till kostnaderna för rådets tilläggs- och ändringsbudget 2/2001 på helårsbasis.

Detta innebär följande:

* Under 2002 uppgår förslaget till kommissionens administrativa budget (del A, inklusive pensionerna för alla institutioner) till 3 388,665 miljoner euro, en ökning på 5,3 % jämfört med 2001 års budget (3 217,2 miljoner euro). Med undantag för pensionerna ökar de administrativa utgifterna med 3,9 % till 2 700 miljoner euro. Denna ökning ligger på samma nivå som den som föreslås för de andra institutionerna (3,7 %, inklusive tilläggs- och ändringsbudget 2/2001 eller 4,3 % över den budget för 2001 som antogs i december 2000) och som ligger till grund för beräkningen av marginalen för rubrik 5.

* Om hänsyn tas till dessa faktorer som gäller kommissionen kommer marginalen att uppgå till 30,335 miljoner euro, utan att hänsyn tas till ytterligare utgifter för reform och utvidgning för de andra institutionerna.

8.3. Allmän presentation av rubrik 5

8.3.1. Personalresurser

I linje med de åtaganden som gjordes i vitboken om reformen [4] beslutade kommissionen i februari 2000 att genomföra en grundlig utvärdering av sina verksamheter och sina personalresurser. Kommissionen granskade de verksamheter den ansåg vara mindre viktiga och som därmed kunde minskas, avbrytas eller gradvis avvecklas samt utrymmet för fler omfördelningar inom och mellan generaldirektoraten. Den övervägde också i hur stor utsträckning generaldirektoraten bedrev centrala verksamheter eller genomförde politiska prioriteringar när de tilldelade personalresurserna ansågs otillräckliga.

[4] KOM(2000) 200 slutlig och /2 av den 1 mars 2000.

Denna grundliga undersökning ledde till att man konstaterande ett samlat faktiskt behov på 1 254 tjänster [5], exklusive forskning. Kommissionen åtog sig att uppfylla delar av behoven genom egna insatser och begärde den återstående delen från budgetmyndigheten genom en nettoökning av tjänsteförteckningen.

[5] Planerna på en bättre samordning mellan kommissionens verksamheter och dess personalresurser - hur målen skall uppnås - SEK(2000) 2000/3.

Kommissionens egna insatser inriktas på att avbryta eller trappa ned viss verksamhet som gör det möjligt att omfördela 222 tjänster under 2001-2002 och på en produktivitetsökning på vissa områden som gör det möjligt att spara 315 tjänster under 2001-2002. Den konstaterade personalbristen uppgår därmed till 717 tjänster. I ändringsskrivelse nr 1 till det preliminära budgetförslaget för 2001 [6] begärde kommissionen, och beviljades, en första del på 400 nya tjänster och den tillkännagav att den återstående delen på 317 nya tjänster skulle komma att begäras inom ramen för det preliminära budgetförslaget för 2002.

[6] SEK(2000) 1363 slutlig.

I detta preliminära budgetförslag för 2002 begärs de återstående 317 nya tjänsterna. Dessa tjänster avser tjänsteförteckningen i del A i budgeten.

Utöver de nya posterna kommer ytterligare omfördelningar att genomföras inom kommissionen som möjliggörs genom en produktivitetsökning på 1 % (168 tjänster) på vissa områden och den gradvisa avvecklingen av verksamheter (66 tjänster). Det kommer därmed att finnas 551 tjänster som kan fördelas för att uppfylla de konstaterade behoven på de prioriterade politikområdena eller de prioriterade verksamheterna under 2002. Den preliminära fördelningen av dessa tjänster följer den strategi som tillkännagavs i ändringsskrivelse nr 1 till den preliminära budgetförslaget för 2001. De områden som fått kraftigast förstärkning är yttre förbindelser och bistånd (inklusive utvidgningen och delegeringen till delegationerna av förvaltningen av gemenskapsbistånd), konkurrens, regionalpolitik, hälsovård och konsumentskydd, samordning och rättsliga och inrikes frågor, jordbruk och miljö. De politikområden med de största negativa förändringarna är administration och budget.

Det skall dessutom påminnas om att kommissionen lagt fram ett förslag om en förtidspensionsordning som gör det möjligt för 600 anställda att lämna institutionen innan den normala pensionsåldern. Eftersom ordningen utformats för att inte påverka budgeten kommer dess nettopåverkan på tjänsteförteckningen att bli en nedskärning med 342 tjänster, så snart ordningen helt genomförts. Om budgetmyndigheten godkänner ordningen kommer tjänsteförteckningen att öka med 375 tjänster, vilket motsvarar ungefär en tredjedel av de ursprungligen fastställda behoven på 1 254 tjänster.

Vad gäller tjänsteförteckningarna för direkt och indirekt forskningsverksamhet tillkännagavs i ändringsskrivelse nr 1 till det preliminära budgetförslaget för 2001 att dessa skulle behandlas separat. För dessa verksamheter fastställdes i kommissionens utvärdering en personalbrist på 27 tjänster netto för indirekt forskningsverksamhet. En begäran om dessa tjänster lämnades till budgetmyndigheten genom tilläggs- och ändringsbudget 3/2001. För direkt forskningsverksamhet konstaterade kommissionen i sin utvärdering att det var möjligt att genomföra en nedskärning med 175 tjänster. I det preliminära budgetförslaget ingår en nedskärning med 175 tjänster för direkt forskningsverksamhet. Den nedskärning som föreslås för direkt forskningsverksamhet kommer inte att hindra möjligheterna till fortsatta insatser i de centrala verksamheterna där mervärde kan tillföras.

8.3.2. Löner och pensioner

Lönerna (avdelning A-1 bortsett från A-19) ökar med 5,4 %. Denna ökning beror på följande fyra faktorer:

- Liksom för de andra institutionerna förväntas anpassningen av lönerna i december 2001 uppgå till +2,7 % och i december 2002 till +2,7 %. Dessutom har hänsyn tagits till en justering på 0,2 % av anpassningen från december 2000.

- I 2001 års budget har kommissionen tilldelats 400 nya tjänster. I 2001 års budget ingick bara anslag för fem månadslöner. I 2002 års budget skall hänsyn tas till lönekostnaderna för hela året. Ökningen är ungefär 11,4 miljoner euro för avdelning A-1, vilket motsvarar 0,8 % av lönebudgeten för 2001.

- Anslagen för de 317 nya tjänster som begärs kommer att täcka sex månaders löner. Beloppet i avdelning A-1 kommer att ligga på omkring 10 miljoner euro, eller 0,7 % av lönebudgeten för 2002.

- Omvandlingen av anslag till tjänster under 2001 kommer att minska anslagen i avdelning A-7 och öka dem i avdelning A-1. Påverkan blir 8,5 miljoner euro eller 0,6 % av lönebudgeten för 2002.

Utgifterna i avdelning A-1 återspeglar också att Gemensamma tolkningstjänsten anlitar fler externa tolkar, vilket lett till att 2,4 miljoner euro överförts från avdelning A-1 till avdelning A-4 och till en minskning på 25 LA-tjänster i tjänsteförteckningen.

Pensionsutgifterna (kapitel A-19) ökar med 11,3 %. Denna ökning beror framför allt på det stadigt stigande antalet tjänstemän som uppnår pensionsålder. Ökningen beror också på att lönenivån för de tjänstemän som går i pension är högre och avspeglar den trend som konstaterades redan förra året. Pensionsutgifterna uppgår till 688 miljoner euro, vilket motsvarar 13,3 % av taket i rubrik 5. När taket i rubrik 5 ökar med 4,9 % under 2002, innebär det att andra utgifter än pensionsutgifterna bara kan öka med 3,9 % om det enligt föreslaget skall finnas en marginal på 30,335 miljoner euro.

8.3.3. Byggnader och andra löpande kostnader (avdelning A-2)

Utgifterna med anknytning till byggnader i kapitel A-20 förväntas öka med 4,35 % till 272,93 miljoner euro. Ökningen beror främst på inflationen och behovet av att öka kontorsytan med hänsyn till de nya tjänsterna. Berlaymont förväntas inte kunna tas i bruk under 2002.

Andra utgifter under avdelning A-2 (kontorsutrustning och -material, IT-infrastruktur, telekommunikation, etc.) förväntas uppgå till 130,3 miljoner euro, vilket är en minskning på 4,7 %, främst tack vare en minskning av kostnaderna för telekommunikation och kontorsinfrastruktur.

8.3.4. Bidrag, Europaskolorna, Publikationsbyrån och interinstitutionella utgifter (avdelning A-3 och A-4)

Utgifterna i avdelning A-3 uppgår, med undantag för bidrag (A-30 & A-321), Europaskolan (A-327), Publikationsbyrån (A-342) och OLAF (A-360), till 57,1 miljoner euro (+18,7 %). Det är en total minskning med 2 % för denna typ av utgifter, som kompenseras genom den föreslagna ökningen av utgifterna för konsolidering (+5 miljoner euro) och kodifiering (+5 miljoner euro). Utgifterna för publikationer har minskat med 4,5 %, främst till följd av minskade publikationskostnader.

Bidragen i kapitel A-30 kommer att minska med 2,3 miljoner euro till 30,9 miljoner euro genom en linjär nedskärning på 10 % på alla bidrag, utom bidragen i posterna A-300, A-301 och A-3020 (Euratombidrag till Försörjningsbyråns verksamhet, Institutioner av europeiskt intresse och organisationen "Vårt Europa") för att behålla marginalen. Beloppet för vänorter kommer att vara det samma som beloppet i det preliminära budgetförslaget för 2001.

Beloppet för Europaskolorna (A-327) minskar med 10,4 % för att nå 108 miljoner euro. Detta var väntat då den särskilda insatsen under 2000 och 2001 för de lärare som lämnar skolan efter nio år nu har avslutats.

Budgeten för Publikationsbyrån (A-342) förväntas öka med 2,46 % till 59,23 miljoner euro, utan att hänsyn tas till förberedelserna för utvidgningen. Om hänsyn tas till dessa kostnader uppgår budgeten till 61,7 miljoner euro (+6,8 %) till följd av ökningen av antalet tillfälligt anställda för att gemenskapens regelverk på anslutningsdagen skall vara klart att offentliggöras på de nuvarande kandidatländernas språk.

Budgeten för OLAF (A-36) uppgår till 39,7 miljoner euro, vilket är en ökning på 15,2 %. Denna ökning är ett direkt resultat av det ökade antal tjänster som under 2000 och 2001 skall betalas på helårsbasis och av att det kommer att finnas betydligt färre lediga tjänster under 2002.

Avdelning A-4, som täcker interinstitutionella utgifter, ökar med 7,3 % till 81,4 miljoner euro. Utgifterna för översättning och tolkning ökar med 10,35 %. Behoven i samband med utvidgningen kommer under 2002 främst att täckas genom interna omfördelningar av medlen, även om vissa kompletterande anslag har avsatts för tolkning på kandidatländernas språk. Den huvudsakliga förklaringen till denna ökning beror på Gemensamma tolkningstjänstens utläggning av arbete. Tolkningstjänsten kommer att anlita fler frilanstolkar som finansieras genom post A-400. I gengäld kommer den att minska sitt beroende av fast anställd personal (-25 LA-tjänster). Därför har 2,4 miljoner euro överförts från avdelning A-1 till avdelning A-4.

Ökningen av avdelning A-4 beror också på att rekryteringsbudgeten ökats (+17,9 %) som en förberedelse inför anslutningen.

Avdelning A-5 har strukits för att anpassa förvaltningen av informationsteknik till hur den fungerar på andra institutioner. Infrastruktur och allmänna stödåtgärder har flyttats till avdelning A-2, medan utvecklingen av särskilda informations- och förvaltningssystem har flyttat till avdelning A-7.

8.3.5. Delegering och översättningsbehov i samband med utvidgningen

Utgifterna för delegationerna, avdelning A-6, förväntas uppgå till 273,3 miljoner euro, en ökning på 10 % jämfört med 2001 års budget. Denna ökning beror på genomförandet av den delegering som skall göra det möjligt för 54 delegationer att fungera på ett decentraliserat sätt vid utgången av 2002. För att nå detta mål har delegationerna under 2001 fått en förstärkning på ytterligare 40 tjänster (och motsvarande antal lokalanställda) från gemenskapens säte till delegationerna. En liknande flytt av minst 114 plus 4 tjänster (från ekonomistyrningsenheten) förväntas under 2002 som skall finansieras från del A. Delar av finansieringen av högst 48 tjänster kommer att göras genom interna överföringar inom avdelning A-6. För detta ändamål föreslår kommissionen att kostnaden för de lokalanställda som är direkt inblandade i programgenomförandet, och som för närvarande betalas från del A, skall föras upp på motsvarande BA-poster (6 miljoner euro). Under 2002 skall anslag avsättas för att täcka hela årskostnaden för de tjänstemän som flyttade under 2001 samt bosättningsbidrag och lön för sex månader för dem som flyttar under 2002. Tonvikten på IT och telekommunikation i delegationerna kommer att fortsätta för att säkerställa en korrekt funktion av de IT-system som krävs i samband med delegeringen och en särskild budgetpost (A-6019) kommer att inrättas för en närmare redovisning av insatsen. Särskild tonvikt läggs också på säkerheten inom IT och telekommunikationer som en förberedelse inför ESPD och GUSP.

Kandidatländerna är ansvariga för översättningen av sekundärlagstiftningen på sina officiella språk. Dessa översättningar skall granskas och kompletteras av kommissionen. För detta ändamål planeras att översättningstjänsten skall tillsätta en erfaren översättare som chef för övervakningen av ett kompletterande Phare-program som skall inrättas och som skall användas för att kontrollera kvaliteten på de översättningar som redan gjorts.

8.3.6. Decentraliserade utgifter

De decentraliserade utgifterna (A-7) uppgår till 227 miljoner euro, vilket är en minskning på 1 %. När jämförelser görs med 2001 skall hänsyn tas till omvandlingen av anslag till tjänster, då 8 miljoner euro överförs till avdelning A-1. Utvecklingen i avdelning A-7 beror på en normal löneökning och en ökning på 1,5 miljoner för utbildning som ett led i reformen. Anslagen för tillfällig personal omfattar en tillfällig särskild insats för att påskynda kodifieringsprocessen och de administrativa förberedelserna inför anslutningen. När det gäller utbildning, som är en viktig del av reformen, föreslås ett belopp på 10,5 miljoner euro i det preliminära budgetförslaget. Detta belopp kan ökas till 13 miljoner euro, enligt finansieringsöversikten i kommissionens meddelande, genom en intern överföring under 2002, dock under förutsättning att anslag finns tillgängliga och att utnyttjandet berättigar denna förstärkning. Anslagen för övriga områden (möten, tjänsteresor, konferenser, undersökningar, IT-informationssystem) ligger på det hela taget kvar på samma nivå, dock med vissa justeringar mellan enskilda poster.

Under 2002 begär kommissionen en omvandling av anslag till 25 fasta tjänster. Denna omvandling påverkar inte budgeten och kommer att göras på vanligt sätt, dvs. genom att beloppet i fråga överförs från avdelning A-7 till avdelning A-1.

* Reserver: rubrik 6

>Plats för tabell>

Rubrik 6 omfattar tre reserver från vilka medel kan begäras bara om det uppstår behov under året. Det gäller följande reserver:

- Den monetära reserven under EUGFJ:s garantisektion uppgick till 500 miljoner euro fram till 2001, men skall enligt det interinstitutionella avtalet gradvis avvecklas: 250 miljoner euro budgeterades för 2002 och reserven skall avvecklas under 2003. Den är en del av politikområdet "Jordbruk och landsbygdens utveckling".

- Reserven för katastrofbistånd uppgår för närvarande till 213 miljoner euro och är en del av politikområdet för humanitärt bistånd.

- Garantireserven har också tilldelats 213 miljoner under 2002.