MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET Bedömning av de åtgärder som vidtagits av Ungern till följd av rådets rekommendation av den 13 mars 2012 för att avhjälpa situationen med ett alltför stort offentligt underskott /* COM/2012/0276 final */





MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET Bedömning av de åtgärder som vidtagits av Ungern till följd av rådets rekommendation av den 13 mars 2012 för att avhjälpa situationen med ett alltför stort offentligt underskott 1. Förfarandet vid alltför stora underskott och senaste rekommendationer Den 5 juli 2004 fastställde rådet genom beslut nr 2004/918/EG[1] i enlighet med artikel 104.6 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) att det förelåg ett alltför stort underskott i Ungern och antog en rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget i syfte att få det alltför stora underskottet att upphöra senast 2008. Den 18 januari 2005 beslutade rådet genom beslut nr 2005/348/EG[2] i enlighet med artikel 104.8 i EG-fördraget att Ungern inte hade vidtagit effektiva åtgärder för att följa dess rekommendation och utfärdade den 8 mars 2005 en andra rekommendation i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget. I denna bekräftades tidsfristen 2008 för korrigering av det alltför stora underskottet. Den 8 november 2005 fastställde rådet, genom beslut nr 2005/843/EG[3] i enlighet med artikel 104.8 i EG-fördraget, att Ungern en andra gång hade underlåtit att följa rekommendationerna i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget. I enlighet med detta lämnade rådet den 10 oktober 2006 en tredje rekommendation till Ungern i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget där tidsfristen för korrigering av det alltför stora underskottet förlängdes till 2009. Den 7 juli 2009 konstaterade rådet i sin rekommendation som antogs i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget (nedan kallad rådets rekommendation av den 7 juli 2009) att de ungerska myndigheterna kunde anses ha vidtagit effektiva åtgärder till följd av rekommendationerna av den 10 oktober 2006 och utfärdade mot bakgrund av den allvarliga konjunkturnedgången reviderade (fjärde) rekommendationer i enlighet med artikel 104.7 i EG-fördraget, där det fastställs en ytterligare nya tidsfrist, 2011, för Ungerns korrigering av situationen. Den 27 januari 2010 antog kommissionen ett meddelande till rådet[4] där kommissionen konstaterar att Ungern hade vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 7 juli 2009, men framhöll ändå att det förelåg betydande risker. Den 24 januari 2012 fastställde rådet genom beslut nr 2012/139/EU[5] i enlighet med artikel 126.8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) att Ungern inte hade vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 7 juli 2009 inom den tidsfrist som fastställs där. Referensvärdet på 3 % av BNP överskreds inte 2011, men detta byggde inte på en strukturell och varaktig korrigering utan berodde på betydande engångsintäkter. Detta åtföljdes 2010 och 2011 av en strukturell försämring på över 2 % av BNP, vilket kan jämföras med rekommendationen om en ackumulerad förbättring av de offentliga finanserna på 0,5 % av BNP. Dessutom har myndigheterna visserligen genomfört strukturåtgärder 2012 som till stor del väntas kompensera för den tidigare försämringen, men fördragets referensvärde på 3 % av BNP kommer även under 2012 att uppfyllas enbart tack vare engångsåtgärder på nära 1 % av BNP, och fördragets referensvärdet kommer att överskridas igen 2013 när alla engångsåtgärder fasas ut. Efter det rådsbeslutet, den 13 mars 2012, beslutade rådet genom genomförandebeslut 2012/156/EU[6] att dra in en del av Sammanhållningsfondens åtaganden gentemot Ungern med verkan från och med den 1 januari 2013 i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 1084/2006 av den 11 juli 2006 om inrättande av Sammanhållningsfonden[7]. Samma dag utfärdade rådet även nya (femte) rekommendationer till Ungern i enlighet med artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 3 i förordning (EG) nr 1467/97[8] (nedan kallade rådets rekommendation av den 13 mars 2012) där det fastställs en ny tidsfrist, 2012, för att få det alltför stora underskottet att upphöra. Vidare gjorde rådet följande särskilda rekommendationer: · De ungerska myndigheterna bör på ett trovärdigt och varaktigt sätt minska det offentliga underskottet till en nivå under tröskelvärdet på 3 % av BNP, i enlighet med den fleråriga strategi som beskrivs i Ungerns uppdaterade konvergensprogram och som godkänts i rådets yttrande av den 12 juli 2011. De bör för detta ändamål göra följande: (a) Se till att nå underskottsmålet för 2012 på 2,5 % av BNP, som baseras på de makroekonomiska förutsättningar som följer av kommissionens preliminära prognos från februari 2012, vilket skulle kräva en ytterligare finanspolitisk insats på minst 0,5 % av BNP utöver de 1,9 % av BNP som redan planerats. Detta bör särskilt ske genom en ytterligare specificering och ett strikt genomförande av de underskottsminskande åtgärder som anges i Széll Kálmán-planen och i det uppdaterade konvergensprogrammet samt, vid behov, genom ytterligare strukturella konsolideringsåtgärder. (b) Använda eventuella extraordinära intäkter till att förbättra det nominella saldot, däribland eventuella engångsintäkter till följd av att förmånstagare återförs från det privata till det offentliga pensionssystemet. (c) Vidta ytterligare åtgärder av strukturell karaktär som är nödvändiga för att säkerställa att underskottet för 2013, vilket enligt de makroekonomiska förutsättningar som följer av kommissionens preliminära prognos från februari 2012 bedöms överskrida tröskelvärdet på 3 % av BNP med 0,6 %, ligger kvar på en nivå klart under tröskelvärdet även efter den väntade och rekommenderade fullständiga utfasningen av engångsintäkter motsvarande nära 1 % av BNP. Dessa åtgärder skulle kunna innefatta ytterligare specifikation och genomförande av de planerade strukturreformer som ingår i Széll Kálmán-planen. (d) Göra tillräckliga reservavsättningar i de kommande budgetlagarna (utöver den allmänna reserv som föreskrivs i lagen om offentliga finanser) för att säkerställa att målen för de offentliga finanserna nås, även i fall av oförutsedda händelser. · Den finanspolitiska konsolideringen bör bidra till att den offentliga bruttoskuldkvoten börjar minska. I synnerhet bör tillräckliga framsteg mot riktmärket för skuldminskning ske under en treårsperiod efter korrigeringen av det alltför stora underskottet, i enlighet med artikel 2.1a i förordning (EG) nr 1467/97. · I enlighet med rådets rekommendation av den 12 juli 2011 bör Ungerns myndigheter omsätta de viktiga konstitutionella reglerna om offentliga finanser i praktiken genom att anpassa kardinallagen om ekonomisk stabilitet. De numeriska reglerna bör säkerställa att budgetprocessen omfattas av ett verkligt bindande ramverk på medellång sikt, och vidare bör det finanspolitiska rådets analytiska ansvarsområde utvidgas. Rådet fastställde den 13 september 2012 som tidsfrist för Ungerns regering att vidta effektiva åtgärder och specificera de åtgärder som krävs för att göra framsteg i riktning mot en hållbar korrigering av det alltför stora underskottet. Samtidigt åtog sig rådet redan i samband med sitt möte den 22 juni 2012 att bedöma om Ungern vidtagit nödvändiga korrigeringsåtgärder i syfte att upphäva indragningen av Sammanhållningsfondens åtaganden 2013 om villkoren är uppfyllda[9]. I syfte att underlätta rådets beslut åtog sig kommissionen att utan dröjsmål för rådet lägga fram sin bedömning av huruvida effektiva åtgärder vidtagits efter det att den ungerska regeringen hade antagit korrigeringsåtgärder för att följa rådets rekommendation av den 13 mars 2012 enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget. Dessa åtaganden och de åtgärder som de ungerska myndigheterna har vidtagit utgör bakgrunden till detta meddelande. Det är värt att notera att rådet även uppmanade de ungerska myndigheterna att göra den strukturella insats som krävs för att nå budgetmålet – ett underskott på 2,2 % av BNP för 2013 – på ett sådant sätt att målet på medellång sikt upprätthålls samtidigt med den varaktiga korrigeringen av det alltför stora underskottet. 2. Bedömning av om det vidtagits effektiva åtgärder Enligt förordning (EG) nr 1467/97 och den reviderade uppförandekoden[10] ska en medlemsstat anses ha vidtagit effektiva åtgärder om den följt rekommendationen enligt artikel 126.7. I uppförandekoden anges att man vid bedömningen av åtgärdernas effektivitet särskilt ska beakta om den berörda medlemsstaten har nått de årliga budgetmål som rådet ursprungligen rekommenderade och den underliggande förbättringen av det konjunkturrensade saldot, varvid engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder inte ska räknas med. 2.1. Bedömning av åtgärder som vidtagits avseende budgetutfallet 2012 och 2013 Den underliggande makroekonomiska situationen har försämrats något jämfört med kommissionens interimsprognos från februari 2012 som ligger till grund för rådets rekommendation av den 13 mars 2012, där real BNP beräknades sjunka med 0,1 % under 2012 och återhämta sig till blygsamma 1,6 % under 2013. Denna försvagning är i huvudsak kopplad till byggnadsindustrins resultat under första kvartalet, som var sämre än beräknat. Dessutom har senare nya åtgärder (se detaljer nedan) ytterligare försämrat tillväxtutsikterna på kort och medellång sikt och, enligt kommissionens vårprognos 2012 och baserat på information som fanns tillgänglig fram till slutdatum[11], förväntas real BNP minska med 0,3 % 2012 och öka med endast 1,0 % under 2013. Konvergensprogrammet för 2012 har något mer optimistiska tillväxtutsikter (0,1 % för 2012 och 1,6 % för 2013), huvudsakligen på grund av i) högre privata konsumtionsutgifter till följd av mer positiva antagandena om den privata sektorns sysselsättningstillväxt och ii) mer dynamiska fasta bruttoinvesteringar. De offentliga finanserna 2011 nådde ett överskott på 4,3 % av BNP tack vare engångsinkomster på 9,7 % av BNP som följer av en faktisk avskaffning av den tidigare obligatoriska privata pensionsfonden[12]. Utan engångsfaktorerna hade de offentliga finanserna dock ett underskott på 5¼ % av BNP. Även om detta resultat i stort sett ligger i linje med bedömningen i kommissionens arbetsdokument som åtföljer kommissionens rekommendation till rådets rekommendation enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget i mars 2012, är resultatet bättre än vad som planerats av regeringen i lägesrapporten om förfarandet vid alltför stora underskott från december 2011 och av kommissionen i början av januari 2012[13], och avspeglar främst budgetbalansen i den kommunala sektorn, som är bättre än väntat. 2.1.1. Underskottskorrigering 2012 baserat på kommissionens vårprognos 2012 och användning av extraordinära intäkter Enligt kommissionens vårprognos 2012 förväntas det offentliga underskottet 2012 nå 2,5 % av BNP, vilket ligger i linje med det officiella underskottsmålet och är 0,5% av BNP lägre än det uppskattade underskottet i bedömningen från mars 2012. De förbättrade utsikterna beror främst på tre faktorer. 1. De innehåller baseffekten av utfallet av 2011 års budget (0,1% av BNP), som är bättre än väntat. 2. Regeringen meddelade nya besparingsåtgärder på 0,3 % av BNP i 2012 års konvergensprogram som påverkar budgetutvecklingen för 2012. De innehåller inkomstökande åtgärder på över 0,1 % av BNP, inbegripet införande av en ny skatt på telekommunikationstjänster och omvänd betalningsskyldighet för mervärdesskatt i jordbruket. På utgiftssidan består besparingarna på 0,2 % av BNP av en nedskärning av anslagen till fackministerier och en ytterligare minskning av läkemedelssubventionerna. Mot bakgrund av genomföranderisken i samband med utgiftssidans åtgärder innehåller beräkningarna i kommissionens vårprognos 2012 besparingar på 0,2 % av BNP (av totalt 0,3 % av BNP). 3. Utöver de nya sparåtgärder påverkas underskottsutsikterna av nya engångsintäkter. Dessa nya engångsintäkter på 0,4% av BNP innefattar i) effekten av att en ny våg av slutliga stödmottagare går tillbaka från det privata till det offentliga pensionssystemet till följd av statliga stimulansåtgärder som löpte ut i slutet av mars 2012 (0,2 % av BNP)[14] samt ii) en engångsinkomst på 0,2 % av BNP i samband med att vissa EU:s strukturfonder mottogs först i januari 2012, medan regeringen hade gjort motsvarande utbetalningar till slutliga stödmottagare redan i december 2011, vilket meddelades kommissionen i samband med dess besök i april 2012[15]. De förväntas delvis kompenseras av engångsutgifter på 0,15 % av BNP som rör transportsektorn (även detta beslut meddelades kommissionen i april). Följaktligen väntas engångsintäkterna öka med omkring 0,25 % av BNP till cirka 0,9 % av BNP. Utan dessa tillfälliga faktorer skulle det offentliga underskottet ligga över referensvärdet på 3 % av BNP (3,4 % av BNP). Även om underskottsmålet för 2012 väntas nås enligt kommissionens vårprognos 2012, skulle detta kräva att man avskaffade hela den särskilda reserven (villkorade utgiftsnedskärningar)[16] på nästan 1½ % av BNP, som inrättades för att kompensera för oförutsedda händelser och samtidigt uppfylla underskottsmålet[17]. Däremot räknar man i konvergensprogrammet 2012 fortfarande med en tillgänglig särskild reserv på 0,4 % av BNP 2012. Denna skillnad beror på de utgiftsöverskridanden på nära ½ % av BNP som kommissionen räknar med som rör läkemedelssubventioner, transportsektorn och brist på tillräckligt detaljerade uppgifter om nedskärningar av budgetanslag samt de något lägre skatteintäkterna mot bakgrund av den lägre ekonomiska tillväxtprognosen. Enligt rådets rekommendation av den 13 mars 2012 ska alla extraordinära intäkter, inklusive eventuella engångsintäkter som härrör från överföringen av stödmottagare från det privata till det offentliga pensionssystemet, användas för att förbättra det totala saldot. Dessa intäkter fanns inte med i konvergensprogrammet 2012, men däremot i 2012 års vårprognos, vilket får till följd att underskottet beräknas nå (men inte överskrida) målet. 2.1.2. Underskottskorrigering 2013 baserad på kommissionens vårprognos 2012 och reservavsättningar I kommissionens vårprognos 2012 beräknas underskottet i de offentliga finanserna stiga till 2,9 % av BNP 2013, vilket innebär att underskottet förväntas ligga under referensvärdet på 3 % av BNP både 2012 och 2013, även om det för 2012 är beroende av engångsåtgärder. Det planerade underskottet 2013 är 0,7 % av BNP lägre än uppskattningen av underskottet i bedömningen från mars 2012 (3,6% av BNP) men 0,7 % av BNP högre än det officiella målet på 2,2 % av BNP. Förbättringen av utsikterna för de offentliga finanserna återspeglar ett antal ytterligare besparingsåtgärder som aviserades i 2012 års konvergensprogram. Enligt regeringens uppskattning kan dessa åtgärder minska det offentliga underskottet 2013 med omkring 1,7 % av BNP. Konvergensprogrammet 2012, som i huvudsak baseras på uppgifterna för 2011, som var mer gynnsamma än väntat, räknar också med ett 0,2 % av BNP lägre underskott i den kommunala sektorn 2012 och 0,3 % av BNP lägre 2013. Den underskottsminskande bruttoeffekten (på cirka 1,7 % av BNP) av besparingsåtgärderna beräknas med de minimiinkomster (0,4 % av BNP) som anges i konvergensprogrammet 2012 till följd av avgiften på finansiella transaktioner. Detta tillvägagångssätt stöds av regeringens beslut av den 9 maj, som syftar till att driva in dessa minimiinkomster. Samtidigt omfattar det besparingar på nära 0,2 % av BNP på grund av den strikta kontrollen av utgifter för inköp av varor och tjänster i den offentliga sektorn, vilket var implicit i konvergensprogrammet 2012 och blev offentligt den 16 maj 2012. På inkomstsidan omfattar de i) införandet av avgiften på finansiella transaktioner (minst 0,4 % av BNP), ii) de högre skattesatserna på försäkringstjänster, energi och den allmännyttiga sektorn (0,2 % av BNP), iii) den fullständiga årliga effekten av skatten på telekommunikationssektorn och den omvända betalningsskyldigheten för mervärdesskatt i jordbruket (0,2 % av BNP) samt iv) införandet av elektroniska vägtullar från och med juli 2013 (0,25 % av BNP). Åtgärder på utgiftssidan omfattar i) nedskärningen av anslagen till budgetkapitlen och de statsägda företagen, ii) den nominella frysningen av utgifter för inköp av varor och tjänster i den offentliga undersektorn samt iii) de minskade subventionerna för kollektivtrafiksektorn och läkemedel, med en sammanlagd underskottsminskande bruttoeffekt på över 0,6 % av BNP. På grund av bristen på specifika uppgifter vid brytdatumet för kommissionens vårprognos 2012 (26 april 2012) och vissa genomföranderisker främst i samband med utgiftsminskningar, kunde endast två tredjedelar av denna underskottsminskande effekt på 1,7 % av BNP (1,1 % av BNP) tas med i prognosen. Medan det i konvergensprogrammet 2012 beräknas att underskottsmålet på 2,2 % av BNP kommer att nås samtidigt som man behåller en särskild reserv på 0,2–0,5 % av BNP (beroende på intäkter från skatten på finansiella transaktioner), förväntar man i kommissionens vårprognos 2012 ett underskott som ligger något under referensvärdet på 3 % av BNP utan att den särskilda reserven behålls (utan engångsåtgärder och tillfälliga åtgärder under året). Denna högre underskottsprognos avspeglar främst de genomföranderisker som är förknippade med tidigare och nyligen aviserade besparingsåtgärder (¼ % respektive ½ % av BNP) samt sämre makroekonomiska utsikterna (som resulterar i ett ¼% av BNP högre underskott)[18]. I rekommendationen uppmanas regeringen även att införa tillräckliga reserver i de kommande budgetlagarna. Eftersom det i kommissionens vårprognos 2012 inte förväntas att reserven finns kvar 2013 för att kompensera för eventuella överskridanden, har hänsyn tagits till en viss genomföranderisk. Dessutom kan myndigheterna fortfarande inkludera en sådan reserv i de kommande budgetlagarna. Detta, liksom användningen av engångsintäkter för att förbättra det strukturella saldot, kommer att övervakas på grundval av halvårsvisa lägesrapporter om förfarandet vid alltför stora underskott, som regeringen förväntas leverera kontinuerligt till dess att förfarandet upphör. 2.1.3. Nya uppgifter efter brytdatum för vårprognosen Efter slutdatum för kommissionens vårprognos 2012 lämnade regeringen ytterligare uppgifter om nedskärningen av anslagen från budgetkapitlen som uppgår till 0,15% av BNP, av vilken endast en tredjedel beaktades i kommissionens vårprognos 2012 till följd av brist på tillräckliga uppgifter. Nya uppgifter klargjorde i vilken utsträckning de olika ministeriernas och anslagens budgetar berörs och att de avsedda besparingarna bygger på att vissa arbetsuppgifter försvinner och att effektiviteten förbättras, vilket kan säkerställa hållbarheten. På grundval av dessa uppgifter kan kommissionen nu inkludera hela den budgeteffekt på 0,15% av BNP av denna åtgärd i sina uppdaterade prognoser. Genom regeringsbeslut nr 1152/2012 av den 16 maj 2012 om ändring av regeringsbeslut nr 1122/2012 (IV.25.) offentliggjorde regeringen sitt beslut att nominellt frysa utgifterna i statsbudgetens delsystem samt att begränsa den till halva inflationstakten för det kommunala delsystemet för inköp av varor och tjänster 2013 (endast implicita antaganden i konvergensprogrammet 2012). Regeringen klargjorde också att denna besparing på nära 0,2 % av BNP skulle genomföras enligt samma principer som de som tillämpas för nedskärningen av anslagen från budgetkapitlen. Detta beslut förbättrar kommissionens uppdaterade budgetbedömning med endast 0,1 % av BNP, eftersom det finns vissa genomföranderisker, även mot bakgrund av det faktum att staten har begränsat inflytande på de lokala förvaltningarnas budgetplanering. Den 9 maj 2012 antog myndigheterna vissa huvudinslag av ett skattepaket (utkast till lagar överlämnades till parlamentet den 11 maj), som innehöll en rad delar som skilde sig från beskrivningen i konvergensprogrammet 2012. I allmänhet kommer företagen konsekvent att bli föremål för nya skatter, inte konsumenterna som tidigare förväntats, vilket kan komma att försämra investeringsklimatet ytterligare, något som påpekats i uttalanden från de berörda näringslivsorganisationerna. Vad gäller specifika numeriska förändringar beslutade regeringen om tak för de månatliga betalningarna av telekomskatten och en skattehöjning, lägre än planerat, för energiföretag och allmännyttiga företag, vilket medför en kombinerad inkomstförlust på nära 0,1 % av BNP. Detta planeras kompenseras med motsvarande högre intäkter från avgiften på finansiella transaktioner, eftersom avlägsnandet av det tak som ursprungligen förutsågs inte helt skulle uppvägas av en kortare förteckning över beskattningsbara transaktioner. På grundval av information som var tillgänglig vid tiden för denna bedömnings slutförande påverkade inte denna nya information de totala intäkter som förväntas från skattepaketet. Med beaktande av alla dessa nya uppgifter som inkommit efter brytdatum för kommissionens vårprognos 2012, i synnerhet de ytterligare uppgifterna om utgifter med en underskottsminskande effekt på 0,2 % av BNP, skulle underskottet 2013 emellertid förväntas minska till 2,7 % av BNP, vilket kan betraktas som klart under tröskelvärdet på 3 % av BNP (i tabell 1 visas utvecklingen av kommissionens bedömning i olika skeden). 2.1.4. Finanspolitiska insatser som ligger till grund för underskottskorrigeringen 2012 och 2013 I sin rekommendation av den 13 mars 2012 uppmanar rådet regeringen att se till att nå 2012 års underskottsmål på 2,5 % av BNP och ett underskott klart under tröskelvärdet på 3 % av BNP 2013. På grundval av de makroekonomiska förutsättningarna i kommissionens februariprognos 2012 förväntades detta kräva en ytterligare finanspolitisk insats på minst ½ % av BNP 2012 (utöver de 1,9 % av BNP som redan planerats) och ytterligare insatser 2013 (med tanke på underskottsprognosen på 3,6 % av BNP för det året). Enligt kommissionens vårprognos 2012 väntas det strukturella saldot förbättras med 2¼ % av BNP 2012, efter en försämring på 1,4 % av BNP 2010 och ytterligare 0,7 % av BNP 2011, vilket överstiger den förbättring som väntas enligt bedömningen i mars 2012 med ¼ % av BNP. Även om detta ligger något under de ytterligare finanspolitiska insatser som rådet rekommenderat, förklaras det delvis av en (liten) nedskrivning av den potentiella tillväxten mellan kommissionens prognos i februari 2012 och vårprognosen 2012 (med en negativ inverkan på det konjunkturrensade budgetsaldot 2012 på 0,1 % av BNP). Dessutom har skatteintäkterna (exklusive effekterna av diskretionära åtgärder) 2012 varit lägre än vad som indikerades av BNP-utveckling och normal skatteelasticitet, vilket delvis kan ha bidragit till att förändringen av det strukturella saldot blev något lägre än den finanspolitiska insats som krävdes. Med dessa faktorer i beaktande kan den finanspolitiska insatsen 2012 generellt sett anses ligga i linje med vad som krävdes enligt rådets rekommendation av den 13 mars 2012. För 2013 beräknas en liten ytterligare förbättring av det strukturella budgetsaldot (0,1 % av BNP) i vårprognosen 2012. Med hänsyn till de nya uppgifter som regeringen lämnade in efter brytdatum för prognosen, skulle den ytterligare förbättringen öka till över ¼ % av BNP. Tabell 1: Budgetprognosernas utveckling || 2012 || 2013 Kommissionens bedömning i mars 2012 || -3,0 || -3,6 Underliggande makroekonomisk utveckling || -0,05 || -0,05 Engångsåtgärder || 0,25 || 0,0 Inkomstsidan (ytterligare förflyttning av medlemmar från det privata till det offentliga pensionssystemet, särskild redovisning av EU-medel) || 0,40 || 0,0 Utgiftssidan (skuldrelaterade utgifter i transportsektorn) || -0,15 || 0,0 Övrig finanspolitisk utveckling (t.ex. ändring av löneersättningssystem, anpassning till skatteändringar) || 0,15 || -0,10 Kommissionens bedömning innan nya åtgärder vidtogs || -2,65 || -3,75 Besparingsåtgärder i konvergensprogrammet 2012 || 0,20 || 1,10 Inkomstsidan (t.ex. avgift på finansiella transaktioner, elektroniska vägtullar, extra skatt på energisektorn och telekomsektorn) || 0,15 || 0,90 Utgiftssidan (t.ex. nedskärning av utgifter i budgetkapitlen, minskade läkemedelssubventioner) || 0,05 || 0,20 Sekundära makroekonomiska effekter av besparingsåtgärderna || -0,05 || -0,25 Vårprognos 2012 (offentliggjord den 11 maj 2012) || -2,5 || -2,9 Ytterligare information om besparingsåtgärder på utgiftssidan (efter brytdatum för vårprognosen 2012) || 0,10 || 0,20 Kommissionens uppdaterade bedömning || -2,5¹ || -2,7 ¹ Ytterligare information om besparingsåtgärder skapade en särskild reserv på 0,1 % av BNP 2.1.5. Övergripande bedömning av underskotts- och skuldkorrigering På det hela taget och med beaktande av information som blev tillgänglig efter brytdatum för kommissionens vårprognos 2012 förväntas det offentliga underskottet nå 2,5 % av BNP 2012 och fortsätta att ligga betydligt under referensvärdet på 3 % av BNP 2013 i enlighet med rådets rekommendation från mars i år. Förbättringen av den finanspolitiska prognosen avspeglar främst den finanspolitiska effekten av de nya åtgärder på 0,3 % av BNP 2012 och 1,3 % av BNP 2013 som aviserades inom ramen för konvergensprogrammet 2012 och förtydligades därefter, vilka även bidrar till förbättringen av det strukturella saldot med ¼ % av BNP 2012 och ytterligare ½ % av BNP 2013 jämfört med bedömningen i mars 2012. Andra faktorer, såsom baseffekten av den något bättre än väntade budgetbalansen 2011 och högre engångsintäkter, bidrog också till att förbättra utsikterna för det nominella underskottet och göra det möjligt att nå underskottsmålet på 2,5 % av BNP 2012. Det bör noteras att konsolideringsåtgärderna ger upphov till vissa frågor om kvaliteten, eftersom de i stort sett är koncentrerade på inkomstsidan och kan hindra den ekonomiska tillväxten, även med tanke på det försämrade företagsklimatet på grund av den faktiska ersättningen av tillfälliga sektorsavgifter som var tänkta att avvecklas med permanenta sektorsskatter i stort sett i samma sektorer. Enligt vad som nämns i rådets rekommendation kan Ungern, för att nå en varaktig korrigering av det alltför stora underskottet, ha nytta av att vidta åtgärder med avseende på det allmänna barnbidraget (eventuellt kopplat till de nyligen införda familjerelaterade skatteavdragen) och införa en centraliserad, värdebaserad fastighetsskatt och en mer proportionell inkomstbeskattning[19]. Under 2011 minskade den offentliga skulden något, till 80,6 % av BNP, mot bakgrund av de stora primära överskottet på 8¼ % av BNP som till största delen kompenserades av forintens depreciering med över 10 %. Skulden förväntas minska till 78,5 % av BNP 2012 och ytterligare något 2013, baserat på underskottsutsikterna i vårprognosen 2012 och förutsatt att inga offentliga tillgångar säljs[20]. Enligt det uppdaterade konvergensprogrammet kommer den offentliga skulden att minska successivt under hela programperioden till 77 % av BNP 2013 och under 73 % av BNP 2015. Om riktmärket för skuldminskning iakttas kommer Ungern att vara i en övergångsperiod under de tre år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet (dvs. 2013–2015). Genom den planerade finanspolitiska korrigeringen skulle det göras tillräckliga framsteg i riktning mot att iaktta riktmärket för skuldminskning. På grundval av den planerade anpassningen av de offentliga finanserna kommer riktmärket för skuldminskning att nås 2015. Enligt artikel 2.1a i förordning (EG) nr 1467/97 ska kravet enligt skuldkriteriet anses vara uppfyllt om den berörda medlemsstaten gör tillräckliga framsteg när det gäller att uppfylla det, om medlemsstaten var föremål för förfarandet vid alltför stora underskott den 8 november 2011 och under en treårsperiod från korrigeringen av det alltför stora underskottet. 2.2. Bedömning av vidtagna åtgärder i fråga om finanspolitisk styrning När det gäller den finanspolitiska styrningen uppmanade rådet de ungerska myndigheterna att anpassa lagen om ekonomisk stabilitet, särskilt genom att upprätta ett verkligt bindande ramverk på medellång sikt och utvidga det finanspolitiska rådets analytiska ansvarsområde. I konvergensprogrammet 2012 aviseras det att regeringen, efter en översyn av det nya regelverk som införts, kommer att lägga fram nödvändiga ändringsförslag för parlamentet under våren. Vid tiden för denna bedömnings slutförande fanns ingen information om de planerade ändringarna. För att säkerställa ett fullständigt införlivande av rådets direktiv om minimikrav för nationella budgetramar inrättades en tidsplan i regeringens databas för harmonisering av ungersk lagstiftning med EU-lagstiftning (förvaltas av ministeriet för offentlig förvaltning och justitiefrågor); den börjar med ett beslut om definitionsfrågor i juni 2012, och lagstiftningsförfarandet planeras slutföras senast hösten 2013. När det gäller det finanspolitiska rådets funktion lagstiftade man i slutet av mars 2012 om att ordföranden för detta organ ska erhålla lön och kan inrätta ett litet sekretariat i parlamentets lokaler (dessa aspekter saknades tidigare). Även om detta utgör ett litet steg i rätt riktning, eftersom en viss institutionalisering av det finanspolitiska rådet tycks vara mer i linje med rådets starka vetorätt i fråga om den årliga budgeten, kan de sammantagna framstegen på detta område anses vara långsamma, och utvecklingen inom den finanspolitiska styrningen måste övervakas noga. 3. Slutsats På grundval av aktuell information förefaller det som om Ungern har vidtagit åtgärder som medför tillräckliga framsteg mot korrigeringen av det alltför stora underskottet. I synnerhet väntas 2012 års underskottsmål på 2,5 % av BNP nås, och budgetunderskottet 2013 väntas ligga klart under tröskelvärdet på 3 % av BNP mot bakgrund av en något svagare underliggande makroekonomisk situation. Underskottet 2012 förväntas nås på grundval av strukturåtgärder på 0,3 % av BNP och bygger också på en liten positiv baseffekt från 2011 samt vissa engångsfaktorers utveckling. Om man tar hänsyn till effekten av revideringar av den potentiella BNP-tillväxten och att skatteintäkterna (exklusive effekterna av diskretionära åtgärder) 2012 inte motsvarar vad som kunde väntas på grundval av BNP-utveckling och normal skatteelasticitet, kan den finanspolitiska insatsen 2012 generellt sett anses ligga i linje med vad som krävdes enligt rådets rekommendation av den 13 mars 2012. Baserat på alla allmänt tillgängliga uppgifter 2013, även efter brytdatum för vårprognosen 2012, beräknar kommissionen att underskottet kommer att nå 2,7 % av BNP tack vare en rad konsolideringsåtgärder, och därmed fortsätta ligga betydligt under fördragets referensvärde på 3 % av BNP även efter en fullständig utfasning av engångsåtgärder på 0,9 % av BNP-intäkterna. På grundval av denna underskottsprognos och ytterligare uppgifter som inkommit sedan dess förväntas den offentliga skulden minska från 80,6 % av BNP 2011 till under 78,5 % av BNP 2012 och ytterligare något år 2013. Grundscenariot i vårprognosen 2012 omges av symmetriska risker. Å ena sidan kan ett lägre underskott nås med mer balanserade kommunala budgetar än vad som för närvarande väntas, eller lägre ränteutgifter för den offentliga sektorn. Å andra sidan finns det underskottsökande risker, t.ex. högre utgifter än väntat i samband med centralbankens förluster. Dessutom kan de nyligen tillkännagivna nya skatterna leda till en ytterligare icke-linjär försämring av investeringsklimatet, som också kan drabbas av den senaste kraftiga BNP-nedgången under första kvartalet som inte kunde tas med i prognosen och som därmed påverkar underskottet negativt. När det gäller den finanspolitiska styrningen aviserades avsikten att lägga fram lagstiftningsändringar för parlamentet i konvergensprogrammet 2012. Vid tiden för denna bedömnings slutförande fanns dock ingen offentlig information om innehållet i och ambitionsnivån för den planerade revideringen. Från och med mars 2012 har ordföranden i det finanspolitiska rådet rätt till en konkurrenskraftig ersättning och inrättandet av ett litet sekretariat. Mot bakgrund av de långsamma framstegen måste utvecklingen i fråga om finanspolitisk styrning noga övervakas även som en uppföljning av den landspecifika rekommendationen 2012 om finansstyrningsreformen. Mot bakgrund av denna bedömning anser kommissionen att det för närvarande inte krävs några ytterligare steg i förfarandet med anledning av Ungerns alltför stora underskott. Ett strikt genomförande och snabba framsteg med specificeringen av alla aviserade åtgärder kommer att krävas för att hålla budgetunderskottet säkert under referensvärdet på 3 % av BNP. Utformningen av konsolideringsåtgärder skulle kunna förbättras ytterligare, i nära förhandssamråd med berörda intressenter och internationella organisationer. Ramen för finanspolitisk styrning måste fortfarande anpassas för att ligga i linje med rådets rekommendation, så att landet kan dra nytta av ett välfungerande institutionellt system. Mot bakgrund av detta, och med tanke på att de aktuella tillväxtuppgifterna för första kvartalet var sämre än väntat, kommer kommissionen att fortsätta att noga övervaka de offentliga finansernas utveckling i Ungern i enlighet med fördraget och stabilitets- och tillväxtpakten, särskilt med tanke på det alltför stora underskottets långa varaktighet. Regeringens halvårsrapporter om förfarandet vid alltför stora underskott kommer att vara en informationskälla för detta ändamål. Tabell 2: Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar || || 2011 || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 Real BNP (förändring i %) || KOM || 1,7 || -0,3 || 1,0 || - || - KP || 1,7 || 0,1 || 1,6 || 2,5 || 2,5 Produktionsgap1 (i % av potentiell BNP) || KOM || -2,3 || -2,7 || -2,0 || - || - KP || -2,4 || -3,0 || -2,6 || -1,7 || -1,2 Saldo för de offentliga finanserna² (i % av BNP) || KOM || 4,3 || -2,5 || -2,9 || - || - KP || 4,3 || -2,5 || -2,2 || -1,9 || -1,5 Primärt saldo (i % av BNP) || KOM || 8,3 || 1,5 || 1,2 || - || - KP || 8,3 || 1,6 || 2,0 || 2,2 || 2,2 Konjunkturrensat saldo1,3 (i % av BNP) || KOM || 5,3 || -1,3 || -2,0 || - || - KP || 5,4 || -1,1 || -1,0 || -1,1 || -0,9 Strukturellt saldo4 (i % av BNP) || KOM || -4,3 || -2,1 || -2,0 || - || - KP || Ej tillämpligt ‑4,0 || -1,9 || -1,2 || -1,1 || -0,9 Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) || KOM || 80,6 || 78,5 || 78,0 || - || - KP || 80,6 || 78,4 || 77,0 || 73,7 || 72,7 Anmärkningar: 1 För konvergensprogrammet har programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa. 2 Baserat på information som erhölls efter brytdatum för kommissionens vårprognos 2012 kunde prognosen för det nominella underskottet 2013 revideras ned till 2,7 % av BNP. 3 Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. 4 I linje med revideringen av prognosen för det nominella underskottet 2013 på grundval av information som erhölls efter brytdatum för kommissionens vårprognos, förbättrades även motsvarande strukturella saldo med ¼ % av BNP 2013. Källa: Kommissionens vårprognos 2012 (KOM) offentliggjord den 11 maj 2012 och konvergensprogrammet 2012 (KP). [1] EUT L 389, 30.12.2004, s. 27. [2] EUT L 110, 30.4.2005, s. 42. [3] EUT L 314, 30.11.2005, s. 18. [4] COM(2010) 10 final. [5] EUT L 66, 6.3.2012, s. 6. [6] EUT L 78, 17.3.2012, s. 19. [7] EUT L 210, 31.7.2006, s. 79. [8] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. [9] Skäl 12 i rådets genomförandebeslut 2012/156/EU om den delvisa indragningen av Sammanhållningsfondens åtaganden 2013 har följande lydelse: ”Om rådet, i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 1084/2006, till den 22 juni 2012, eller vid ett senare datum, fastslår att Ungern har vidtagit de nödvändiga rättelseåtgärderna, kommer det utan dröjsmål att besluta att upphäva indragningarna av de berörda åtagandena.” [10] ”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and Guidelines on the format and content of Stability and Convergence Programmes” (Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens innehåll och utformning) av den 24 januari 2012. Se http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf. [11] Den 15 maj offentliggjorde det ungerska statistikkontoret sin preliminära uppskattning för första kvartalet 2012. I säsongs- och kalenderrensade termer minskade real BNP med 1,3 %, vilket även analytikerna var oförberedda på, jämfört med den nedgång på 0,5 % som beräknades i 2012 års vårprognos som offentliggjordes den 11 maj, dvs. några dagar innan denna preliminära uppskattning blev tillgänglig. [12] 2011 gjorde regeringen det möjligt för medlemmar av de tidigare obligatoriska privata pensionsfonderna att byta tillbaka till det offentliga pensionssystemet och uppmuntrade dem att göra detta. Därför beslutade 97% av medlemmarna att byta tillbaka, vilket ledde till i) engångsinkomster i budgeten då medlemmarnas ackumulerade tillgångar överfördes till staten och ii) varaktigt högre avsättningar till det allmänna pensionssystemet. [13] Kommissionens arbetsdokument som åtföljer kommissionens rekommendation till rådets beslut enligt artikel 126.8 i fördraget. Se: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/30_edps/other_documents/2012-03-06_hu_126-7_commission_swd_en.pdf. [14] Samma redovisning i kassaflöde och enligt ESA tillämpas av regeringen och kontrolleras av Eurostat. [15] Trots att tidsfristen var den 31 mars 2012 för att gå över från det privata till det offentliga pensionssystemet, och det var känt att cirka en fjärdedel av de återstående medlemmarna hade valt att byta till det offentliga systemet med en motsvarande överföring av engångsinkomster på 0,2 % av BNP, fanns inga inkomster från denna åtgärd i konvergensprogrammet 2012. [16] Samma redovisning i kassaflöde och enligt ESA tillämpas av regeringen och kontrolleras av Eurostat. [17] Den inlämnade budgeten innehöll en särskild reserv på 0,7 % av BNP, vilket ökades med 0,4 % till 1,1 % av BNP i den antagna budgeten. Besparingsåtgärder på knappt 0,4 % av BNP 2012 i konvergensprogrammet för 2012 syftar enligt regeringens beräkning till att återupprätta en viss särskild reserv, eftersom den budgeterade särskilda reserven på 1,1 % av BNP fungerar som kompensation för redan tydliga inkomstbortfall och utgiftsöverskridanden. [18] Det bör betonas att vissa uppgifter om åtgärderna ännu inte har specificerats på inkomstsidan, vilket skapar osäkerhet vid bedömningen av åtgärdernas budgeteffekt. [19] Skäl 13 i rådets rekommendation av den 13 mars. [20] En betydande del av dessa offentliga tillgångar härrör från övertagande av tillgångarna i samband med det faktiska avskaffandet av det tidigare obligatoriska privata pensionssystemet.