·En serie av utvärderingar som schemalagts under den nuvarande fleråriga budgetramen (2014–2020) för att bedöma de nuvarande målen för jordbrukspolitiken, med de första resultaten tillgängliga under 2017/18.

För att bedöma framstegen mot uppnåendet av ovanstående mål och identifiera framtida utmaningar genomfördes en bred samrådsprocess som uppmuntrade en strukturerad debatt med alla berörda parter, däribland aktörer utanför jordbruksverksamheten. Uppgifter om jordbrukspolitikens resultat samlades dessutom in från en rad olika informationskällor (se sammanfattningen i ruta 1 nedan), vilka låg till grund för bedömningen av jordbrukspolitikens framsteg och brister under åren, med särskild betoning på de senaste reformerna. Detta gäller särskilt följande:

Bidrag från samråden och analyserna med de berörda parterna visar att detta är möjligt, under förutsättning att de nödvändiga åtgärder som är inriktade på en högre ambition när det gäller miljö- och klimatinsatser gör det möjligt att anta en bästa praxis (både för konventionella och andra former av jordbruk) som omfattar kunskap, innovation och den senaste relevanta tekniken.

När det gäller fördelningen av direktstödet bland medlemsstaterna föreslås att alla medlemsstater med direktstöd under 90 % av EU-genomsnittet ska fortsätta den process som påbörjades under perioden 2014–2020 för att fylla ut 50 % av den befintliga skillnaden till 90 %. Alla medlemsstater kommer att bidra till finansieringen av denna externa konvergens av nivåerna för direktstöd. Medlemsstaternas anslag för direktstöd enligt förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken beräknas på grundval av detta.

Var och en av medlemsstaterna kommer att presentera sina förslag på interventioner för att uppnå de EU-specifika målen i en strategisk plan inom jordbrukspolitiken. I lagstiftningen fastställs regler för innehållet i en sådan strategisk plan inom jordbrukspolitiken, och kommissionen kommer att granska och godkänna varje plan. De strategiska planerna inom jordbrukspolitiken kommer att kombinera de flesta av de stödinstrument som finansieras av EGFJ (inklusive de sektorspecifika program som hittills har fastställts enligt förordningen om en samlad marknadsordning) och Ejflu. På detta sätt kommer en enda sammanhängande interventionsstrategi per medlemsstat att utformas av de olika medlemsstaterna. I de strategiska planerna inom jordbrukspolitiken kommer medlemsstaterna att fastställa mål för vad de vill uppnå under programperioden med hjälp av gemensamt definierade resultatindikatorer.

Det föreslås att den gemensamma jordbrukspolitikens nuvarande struktur bibehålls, dvs. två pelare med årliga allmänna åtgärder under pelare I som kompletteras med åtgärder som avspeglar nationella och regionala behov inom fleråriga program under pelare II. Den nya utformningen av jordbrukspolitiken efter år 2020 kommer emellertid att leda till en utökad subsidiaritet, så att medlemsstaterna har större möjlighet att skräddarsy genomförandeåtgärder under båda pelarna efter sina egna villkor och jordbrukarnas faktiska omständigheter. Mer subsidiaritet betyder en återbalansering av ansvarsområdena i förvaltningen av jordbrukspolitiken och ett sökande efter nya relationer mellan Europeiska unionen, medlemsstaterna och jordbrukarna.

(48)Stöd för direktstöd inom ramen för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör beviljas inom nationella anslag som fastställs genom denna förordning. Dessa nationella anslag bör återspegla en fortsättning på de ändringar som innebär att anslagen för medlemsstaterna med den lägsta stödnivån per hektar gradvis ökas till att stänga 50 % av klyftan till 90 % av genomsnittet för unionen. I syfte att ta hänsyn till minskningen av betalningsmekanismen och användningen av dess avkastning i den berörda medlemsstaten bör de sammanlagda vägledande finansiella anslagen per år i medlemsstatens strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken tillåtas att överskrida det nationella anslaget.

(80)Jordbrukare hota allt mer av inkomstvolatilitet, delvis på grund av marknadsexponering, delvis på grund av extrema väderhändelser och regelbundna sanitära och fytosanitära kriser som påverkar unionens djurbesättningar och jordbrukstillgångar. I syfte att minska effekterna av inkomstfluktuationer genom att uppmuntra jordbrukarna att spara under goda år för att ha något att ta av under dåliga år bör nationella skatteåtgärder, enligt vilka beskattningsunderlaget förjordbrukares inkomstskatt beräknas på grundval av en flerårig period, undantas från tillämpningen av reglerna om statligt stöd.

8.Medlemsstaterna ska fastställa värdet på nya stödrätter som tilldelas ur reserven till stödrätternas nationella genomsnittliga värde under det år tilldelningen sker eller till stödrätternas genomsnittliga värde för varje grupp av territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2 under det år tilldelningen sker.

4.Det planerade beloppet per hektar för ett givet ansökningsår får inte överstiga det nationella genomsnittliga beloppet för direktstöd per hektar för det ansökningsåret.

3.Medlemsstaterna ska fastställa ett belopp per hektar eller olika belopp för olika intervall av hektar samt det högsta antal hektar per jordbrukare för vilket omfördelningsinkomststödet ska betalas.

1.Det grödspecifika stödet för bomull ska beviljas per stödberättigande hektar bomull. Arealen ska vara stödberättigande endast om den ligger på jordbruksmark som medlemsstaten har godkänt för bomullsproduktion, om arealen har besåtts med sorter som är godkända av medlemsstaten och bomullen har skördats under normala odlingsbetingelser.

(a)När det gäller producentorganisationer får procentsatsen ökas till 4,6 % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 4,1 % av värdet av den saluförda produktionen endast används för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i.

(c)När det gäller gränsöverskridande producentorganisationer eller gränsöverskridande sammanslutningar av producentorganisationer får procentsatsen ökas till 5,5 % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 5 % av värdet av den saluförda produktionen endast används för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i och som genomförs av sammanslutningen av producentorganisationer på medlemmarnas vägnar.

(b)När det gäller sammanslutningar av producentorganisationer får procentsatsen ökas till 5 % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 4,5 % av värdet av den saluförda produktionen endast används för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i och som genomförs av sammanslutningen av producentorganisationer på medlemmarnas vägnar.

5.Medlemsstaterna ska säkerställa att stöd endast beviljas för att täcka förluster på minst 20 % av den genomsnittliga årsproduktionen eller årsinkomsten för en jordbrukare under den föregående treårsperioden eller genomsnittet under tre år baserat på den föregående femårsperioden, där den högsta och lägsta noteringen inte ska medräknas.

2.Beloppen för de former av bidrag som avses i punkt 1 b, c och d ska fastställas på ett av följande sätt:

3.Det belopp av de vägledande ekonomiska anslag per intervention som avses i artikel 88 för interventionstyper i form av direktstöd som avses i artikel 14 som beviljas i en medlemsstat under ett kalenderår får överstiga den medlemsstatens anslag i bilaga IV med den beräknade minskningen av utbetalningar som gjorts i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt artikel 100.2 d andra stycket.

3.Fördelningen per år och per medlemsstat av de belopp som avses i punkt 1, efter avdrag med det belopp som avses i punkt 2, fastställs i bilaga IX.

(f)En beskrivning av samspelet mellan nationella och regionala interventioner, inklusive fördelningen av ekonomiska bidrag per intervention och per fond.

Artikel 100

Plan för mål och finansiella planer

1.Den plan för mål som avses i artikel 95.1 e ska bestå av en sammanfattande tabell som visar de mål som avses i artikel 97.1 a med en uppdelning i årliga delmål.

2.Den finansiella plan som avses i artikel 95.1 e ska omfatta tabeller i enlighet med artikel 99 f och h, inklusive följande:

(a)Medlemsstaternas anslag för interventionstyperna direktstöd som avses i artikel 81.1, för sektorsspecifika interventionstyper för vin som avses i artikel 82.1, för biodling som avses i artikel 82.2 och för interventionstyper för landsbygdsutveckling som avses i artikel 83.3.

(b)Överföringar av belopp mellan olika interventionstyper i form av direktstöd och interventionstyper för landsbygdsutveckling i enlighet med artikel 90 och alla avdrag beträffande medlemsstaternas anslag för interventionstyper i form av direktstöd för att göra beloppen tillgängliga för interventionstyper inom andra sektorer som avses i artikel 82.7 avdelning III kapitel III avsnitt VII.

(c)Medlemsstaternas anslag för sektorsspecifika interventionstyper för olivolja som avses i artikel 82.4 och för humle som avses i artikel 82.3, och om dessa interventionstyper inte tillämpas, beslutet att föra upp motsvarande anslag i medlemsstatens anslag för direktstöd enligt artikel 82.5.

(d)En uppdelning av medlemsstaternas anslag för interventionstyper i form av direktstöd efter överföringar i punkterna b och c baserat på vägledande finansiella anslag per interventionstyp och per intervention, med angivande av planerad output, genomsnittliga eller enhetliga enhetsbelopp och den maximala variation som avses i artikel 89. I tillämpliga fall ska uppdelningen inbegripa beloppet för reserven av stödrättigheter.

Det totala beräknade resultatet av minskningen av stöd ska specificeras.

Med hänsyn till användningen av det resultat av minskningen av stöd som avses i artiklarna 15 och 81.3, ska dessa vägledande finansiella anslag, anknutna planerade output och motsvarande genomsnittliga enhetsbelopp eller enhetliga enhetsbelopp fastställas före minskning av stöd.

(e)En uppdelning av de anslag för sektorsspecifika interventionstyper som avses i avdelning III kapitel III avsnitt VII per intervention och med angivande av den planerade outputen och det genomsnittliga enhetspriset.

(f)En uppdelning av medlemsstaternas anslag för interventionstyper i form av landsbygdsutveckling efter överföringar till och från direktstöd enligt punkt b, per interventionstyp och per intervention, inbegripet totalsummor för perioden, inbegripet också den tillämpliga Ejflu-bidragsnivån, uppdelade per intervention och per typ av region i tillämpliga fall. Om medel överförs från direktstöd ska interventionen/interventionerna eller en del av en intervention som finansieras med överföringen anges. I denna tabell ska man också specificera planerade output per intervention och genomsnittliga eller enhetliga enhetsbelopp, samt i tillämpliga fall, en uppdelning av de belopp som planerats för bidrag och de belopp som planerats för finansieringsinstrument. Beloppen för tekniskt bistånd ska också specificeras.

(g)Angivande av interventioner som bidrar till minimikrav för utgifter enligt artikel 86.

De uppgifter som avses i denna artikel ska fastställas per år.

Artikel 101

Styrnings- och samordningssystem

Beskrivningen av de styrnings- och samordningssystem som avses i artikel 95.1 f ska omfatta följande:

(a)Identifiering av alla styrande organ som avses i avdelning II kapitel II i förordning (EU) [HzR].

(b)Identifiering av delegerade och förmedlande organ och som inte avses i förordning (EU) nr [HzR] deras roll.

(c)Information om de kontrollsystem och sanktioner som avses i avdelning IV i förordning (EU) [HzR], inbegripet följande:

i)Identifiering av alla integrerade administrations- och kontrollsystem som avses i avdelning IV kapitel II i förordning (EU) [HzR].

ii)Det system för kontroll och sanktioner av kontroll av villkor som avses i avdelning IV kapitel IV i förordning (EU) [HzR].