[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 24.6.2008

KOM(2008) 378 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Årsrapport från Europeiska kommissionen till Europaparlamentet om hur systemet med Europaskolor har fungerat 2007

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Årsrapport från Europeiska kommissionen till Europaparlamentet om hur systemet med Europaskolor har fungerat 2007

INLEDNING

År 2007 har varit ett år med intensiv reformverksamhet som syftar till att göra systemet med Europaskolor mer effektivt och öppet. Samtidigt har bristerna i dagens system blivit ännu tydligare på praktisk nivå, detta tillsammans med en oacceptabel försumlighet från vissa medlemsstaters sida när det gäller att uppfylla skyldigheterna enligt villkoren i konventionen, som alla medlemsstater undertecknat som en del av det mellanstatliga samarbete som ligger till grund för systemet med Europaskolor.

I slutet av 2006 hölls för första gången ett möte på ministernivå om reformeringen av Europaskolorna. Mötet ledde till att man 2007 inrättade flera arbetsgrupper som koncentrerade sig på att fastställa realistiska alternativ för den framtida utvecklingen av systemet.

Alla parter är eniga om att systemet med Europaskolor måste utvecklas. På ministernivå har man beslutat att fler olika typer av godkända skolor ska kunna ingå i systemet (s.k. typ II-skolor). Syftet med detta är att underlätta för de länder som står värdar för EU-organ och andra EU-inrättningar att erbjuda europeisk skolutbildning. Dessutom har man på ministernivå beslutat att ge EU-länder som inte står värdar för något EU-organ möjlighet att erbjuda den europeiska kursplanen till en större publik (s.k. typ III-skolor). Den möjligheten kommer att bli mer konkret när det första pilotprojektet genomförs. Grunden till att utnyttja skoltyperna II och III lades 2007.

På en mer praktisk nivå i den dagliga verksamheten har problemen med överbefolkning i flera Europaskolor fortsatt att vara mycket oroväckande under 2007. Dessa problem skapade inte bara stora problem för eleverna i de överbefolkade skolorna, utan innebar också att man tvingades begränsa inskrivningen i dessa skolor, vilket väckte frustration och orsakade problem för nya elever och deras familjer. I Bryssel var kommissionen tvungen att kräva att särskilda utrymningsövningar genomfördes för att kontrollera säkerheten i vissa skolor.

Allt detta har mycket negativa effekter. Europaskolornas generalsekreterare uppskattar att mer än 400 elever bara i Bryssel har valt andra lösningar än Europaskolan på grund av de begränsningar för val av skola som överbefolkningen lett till. Trots detta meddelade den belgiska regeringen i september 2007 att invigningen av den fjärde permanenta Europaskolan i Bryssel kommer att försenas med minst ett år. Detta står i strid med den belgiska statens skyldigheter och med de tidigare åtaganden som gjorts i fråga om de överbefolkade skolorna.

Det finns också vissa andra medlemsstater som inte helt uppfyller sina åtaganden enligt konventionen. Under 2007 behandlades till exempel flera frågor ännu en gång, inte bara bristen på utsända lärare, främst från Storbritannien och Irland, utan också den allmänna, dramatiska minskningen i antalet utsända lärare totalt. Bristen på utsända lärare leder till större krav på EU:s bidrag och alla medlemsstater är därför indirekt med och betalar.

HUVUDDRAGEN I UTVECKLINGEN UNDER 2007

Nuläget vid Europaskolorna

Europaskolesystemet fortsatte att växa under 2007 och det finns nu 14 skolor i sju länder, med sammanlagt fler än 21 000 elever. Nedan ges en kortfattad beskrivning av situationen på de olika orterna[1].

Bryssel

Situationen i Bryssel är fortsatt kritisk och skolorna Bryssel I (Uccle) och Bryssel II (Woluwe) låg nära eller över sin maximala kapacitet. Vid Bryssel III (Ixelles) minskade trycket något, men skolan fortsatte att ta emot elever långt över sin nominella kapacitet[2]. I september 2007 invigdes Bryssel IV i tillfälliga lokaler i Berkendael. Den restriktiva inskrivningspolitik som tillämpades i Bryssel för skolåret 2007/2008 innebar att alla nyinskrivna elever (utom syskon till elever som redan var inskrivna vid Bryssel I, II eller III) som hörde till de avdelningar och nivåer som startades i Berkendael placerades där. Detta gällde de engelska, franska, tyska, italienska och nederländska avdelningarna från förskolan till tredje primär (”primär” motsvarar grundskolans årskurs 1-5). Denna beklagliga begränsning, som orsakade problem för många föräldrar som inte fritt kunde välja den skola de önskade, ledde trots allt till att överbefolkningen stabiliserades även om minskningen inte var särskilt stor.

Enligt Europaskolornas generalsekreterare valde mer än 200 föräldrar som erbjöds plats i Berkendael att inte skriva in sina barn. Det betyder att omkring 400 potentiella elever har hamnat utanför systemet till följd av den restriktiva inskrivningspolitiken under de senaste två åren. Över 50 överklaganden från fler än 100 familjer lämnades in till överklagandenämnden, vilket visar hur frustrerade många föräldrar kände sig.

Trots det relativt begränsade antalet barn (160 i stället för beräknade 550) var stämningen konstruktiv och positiv vid invigningen av Berkendael. Föräldrarna till barnen vid Berkendael har givit mycket positiv återkoppling och kommissionen är övertygad om att skolan i Berkendael kommer att blomstra till nytta för de inskrivna eleverna.

Kommissionen är väl medveten om de svårigheter som många föräldrar ställs inför på grund av den tillfälliga skolans läge och, när det gäller vissa av dem, vad de betraktar som ett för långt geografiskt avstånd mellan den tillfälliga skolan i Berkendael och skolan i Laeken, dit eleverna från Berkendael enligt planerna senare ska flytta. Läget komplicerades ytterligare när de belgiska myndigheterna i september 2007 meddelade att Laekenskolan av budgetskäl kommer att bli minst ett år försenad. Detta har gjort det svårt att att planera för de närmaste åren och lett till ännu större osäkerhet och oro. Styrelsen för Europaskolorna har uttryckt sin stora besvikelse över de belgiska myndigheternas agerande, som strider mot de formella åtaganden som gjordes på högsta nivå av den dåvarande premiärministern Verhoftstadt. Styrelsen påpekade dessutom att det i september 2009 måste finnas tillräcklig infrastruktur för att härbärgera det förväntade antalet elever.

Kommissionen är mycket bekymrad över situationen i Bryssel som helhet. Kommissionen beklagar framför allt att det i dag saknas en långsiktig vision när det gäller inskrivningsmöjligheterna, detta till följd av fortsatt osäkerhet i fråga om tillgången på nödvändig infrastruktur. Kommissionen betonar också att den på grund av överbefolkningen har begärt att en säkerhets- och brandövning ska genomföras i Bryssel I, II och III för att kontrollera utrymningskapaciteten och tillgängligheten för räddningsfordon i rusningstid.

Arbetet i den centrala inskrivningsnämnden i Bryssel

Centrala inskrivningsnämnden hade fler än 15 möten och lyckades, med hjälp av mandatet från styrelsen, att få fler än 1 700 elever inskrivna i Bryssel för skolåret 2007/2008[3]. Generalsekreteraren informerade styrelsen om resultaten i oktober 2007 och konstaterade att den centrala inskrivningsnämnden hade fullgjort sitt uppdrag.

Vid styrelsemötet i oktober 2007 krävde kommissionen att centrala inskrivningsnämndens ledamotskap skulle utvidgas till att omfatta en företrädare för den intressegrupp som består av föräldrar till barn som ännu inte är inskrivna i Europaskolorna. Kommissionen fick inte något stöd för sitt krav i styrelsen[4], som röstade emot förslaget. Kommissionen fick dock igenom att en företrädare för föräldrar till framtida elever ska kunna delta i de möten där inskrivningspolitiken för 2008/2009 diskuteras.

Klagomålen mot det prövningssystem som fastställs i reglerna för Europaskolorna fortsatte. Enligt reglerna kan föräldrar inte överklaga negativa beslut om inskrivning av deras barn efter det att Europaskolornas klagomålsnämnd bekräftat beslutet.

Luxemburg

De två skolorna i Luxemburg fortsätter dela utrymmet vid Kirchberg. Den pedagogiska byn Luxemburg II tar endast emot förskolebarn och barn på primärnivå vid de åtta språkavdelningar som för närvarande finns. Alla sekundärelever går på Luxemburg I (”sekundär” motsvarar grundskolans årskurs 6 och uppåt samt gymnasium). Förberedelserna för att ta i bruk de permanenta lokalerna för Luxemburg II vid Bertrange/Mamer fortsatte. Det beräknas ske 2011. Det är mycket viktigt att de permanenta lokalerna kan tas i bruk som planerat, eftersom överbefolkning redan är ett problem. Till följd av detta är det nödvändigt med en restriktiv inskrivningspolitik för barn till andra än EU-anställda, och inga nya avtal med företag eller organisationer ingicks under året.

Den 18 december 2007 antog de luxemburgska myndigheterna lagstiftning om att godkänna byggandet av den andra Europaskolan och den nödvändiga transportinfrastrukturen, samt om finansiering.

Föräldraföreningen föredrar en uppdelning i åldersgrupper i stället för språkavdelningar mellan Luxemburg I och II. Styrelsens beslut från oktober 2003 står dock fast och de luxemburgska myndigheterna har inte möjlighet att i detta sena skede ändra arkitektritningarna som är långt framskridna.

Övriga skolor

Alicante

Skolan i Alicante har nu funnits i sju år. Antalet elever som är barn till EU-anställda har ökat och utgör nu nästan 40 % av det totala antalet elever. Skolan har kommit till slutet av inledningsfasen och för andra gången har elever deltagit i studentexamen. Alla blev godkända.

Bergen

Antalet elever har minskat i skolan i Bergen och uppgår nu till omkring 550. Skolan står således inför utmaningen att organisera smågrupper och klasstorlekar på ett effektivt sätt. Skolan står också inför utmaningen att gradvis avveckla den tyska och den italienska språkavdelningen. Trots detta deltar företrädare för skolan i den pilotgrupp som utarbetar resultatkontrakt som ett led i reformarbetet.

Culham

I april 2007 beslutade styrelsen att Europaskolan i Culham ska avvecklas gradvis under en sjuårsperiod, som inleds 2010. Skälet till detta är flytten av EG:s fusionsforskningsanläggning till Cadarache i Frankrike 2016. Storbritannien undersöker olika möjligheter att behålla en skola i framtiden och att anpassa dess kursplan så att den leder till en europeisk studentexamen (framtida typ III) inom det brittiska nationella systemet. Kommissionen uppmuntrar starkt detta initiativ i elevernas och personalens intresse.

Frankfurt

Antalet elever i skolan i Frankfurt fortsatte att öka och det har nu uppstått allvarliga problem med skolans utvidgning. Europeiska centralbanken ska flytta till nya lokaler i Frankfurt och det är oerhört viktigt att man utnyttjar detta tillfälle till att ge den växande skolan lämpligare lokaler. Under 2007 lämnade de tyska myndigheterna dock inget definitivt besked om vad som ska hända i framtiden. Denna fråga måste ges hög prioritet under 2008.

Karlsruhe

Under 2007 stabiliserades antalet elever efter flera år med minskat elevantal. Detta beror främst på de internationella företag som ligger i området (barn till EU-anställda utgör omkring 15 %). Skolan får fortlöpande ett mycket välkommet ekonomiskt stöd från myndigheterna i staden Karlsruhe och delstaten Baden-Württemberg. Dessutom bidrog staden med 50 % av kostnaderna för en ny byggnad för matsalen. Övriga 50 % samlades in från sponsorer. Byggnadsarbetet inleddes i slutet av 2007. Den italienska och den nederländska avdelningen är på väg att läggas ner.

Mol

Skolan i Mol föreslog att en engelsk avdelning skulle inrättas på skolan. Förslaget godkändes av styrelsen i början av 2008. Skolan kommer att informera om utvecklingen i de andra språkavdelningarna, eftersom vissa av dem ligger farligt nära gränsen för att läggas ner. Skolan kommer också att informera om utvecklingen när det gäller andelen barn till EU-anställda som går på skolan (för närvarande omkring 20 %).

München

I München fortsätter antalet elever att öka och infrastrukturen är ett allvarligt problem. När den nya förskoleavdelningen togs i bruk revs den gamla och ersattes med en ny matsal, entré och utvidgad laboratorie- och kontorsyta. Man har begärt ytterligare, mer tillfälliga, lokaler i form av trevåningsbaracker.

Varese

För skolan i Varese är bristen på lämplig infrastruktur fortfarande det största problemet. Europaskolornas generalsekreterare och kommissionens vice ordförande Kallas uppmanade de italienska myndigheterna att bevilja skolan en tilläggsbudget under 2006. Tyvärr underlät myndigheterna att göra detta under 2007, trots en namninsamling som fler än 1 200 föräldrar skrev under. I stället minskades det vanliga bidraget till underhåll.

Frågan om huruvida skolmatsalen ska förvaltas åtskilt från själva skolan diskuterades vidare. Mot slutet av året löste föräldrarna problemet genom att bilda ett kooperativ som kommer att få ekonomiskt stöd under en rad år. Styrelsen godkände denna lösning genom ett skriftligt förfarande i början av 2008.

Värdländernas skyldigheter

I 2006 års rapport angavs att det största problemet enligt kommissionen är att vissa medlemsstater inte har respekterat alla sina åtaganden, som definieras i konventionen om Europaskolorna[5].

I avsnitt 2.2 angavs att de belgiska myndigheterna i september 2007 meddelade att den fjärde permanenta Europaskolan, den i Laeken, skulle bli minst ett år försenad. Detta är tillsammans med den påföljande bristen på klarhet om framtiden de tydligaste exemplen på sådan underlåtenhet att fullgöra sina åtaganden[6]. Det är uppenbart att situationen med överbefolkning och ökad osäkerhet är fullständigt oacceptabel.

Ett annat exempel är bristen på skollokaler i Varese. Trots att förhållandena i skolan är oacceptabla visade de italienska myndigheterna under 2007 inte någon vilja att lösa situationen. De formella kontakter som har tagits av generalsekreteraren för Europaskolorna och vice ordförande Kallas har inte haft någon effekt.

Under 2007 förvärrades problemet med att vissa medlemsstater inte sänder ut lärare. De lediga tjänster som uppstår på grund av att medlemsstaterna sänder ut alltför få lärare tillsätts i stället med lokalt rekryterade lärare. Detta leder till att kostnaden för de berörda lärarna överförs från medlemsstatens del av budgeten till EU:s del (som naturligtvis alla medlemsstater bidrar till, även de som redan uppfyller sina skyldigheter). Det mest oroväckande exemplet var Storbritannien, som i en skrivelse i oktober 2007 meddelade att man ensidigt hade beslutat att begränsa antalet lärare som sänds ut till Europaskolorna till 20–25 tjänster per år. Detta är mycket färre än vad som verkligen behövs.

Ett annat exempel på ett land som inte har uppfyllt sina åtaganden uppenbarades när kommissionen beslutade att vidta rättsliga åtgärder mot Belgien för flera utestående skulder som avser kostnaderna för möbler och utrustning vid två Brysselskolor. Vissa av dessa skulder uppstod för mer än tio år sedan. Under tiden har dessa kostnader täckts genom kommissionens finansiella bidrag.

Efter flera års diskussioner med kommissionen och Europaskolornas sekretariat om denna fråga, under vilka Belgien konstant har hävdat att man arbetar för att finna en lämplig lösning, tillbakavisade den belgiske finansministern formellt åtagandet att betala dessa kostnader. Kommissionen ansåg att detta stod i strid med de grundläggande reglerna i EG-fördraget och skickade i oktober 2007 en formell underrättelse till de belgiska myndigheterna. Tidsfristen för svar var två månader. De belgiska myndigheterna begärde mer tid och skickade sedan ett negativt svar i slutet av februari 2008. Ytterligare åtgärder övervägs.

BUDGET OCH FINANSER

Budgeten för 2007

EU:s budgetmyndighet avsatte ursprungligen 129,66 miljoner euro till Europaskolorna för 2007. Det totala budgetanslaget var 242 miljoner euro. Den senaste fördelningen av de olika bidragen inom den sammanlagda budgeten såg ut på följande sätt:

55 % ur EU:s budget.

22,7 % från medlemsstaterna.

6,4 % från Europeiska patentverket[7].

Återstoden i form av skolavgifter från företag med avtal med skolorna och från barn till föräldrar som inte är EU-anställda och från andra källor.

Europaskolorna begärde och fick 98,24 % av hela bidraget för 2007 (127,38 miljoner euro) och avslutade budgetåret med ett överskott på omkring 7,6 miljoner euro.

Den andel av budgeten som avsatts för barn med särskilda utbildningsbehov har ökat med 36 % de senaste tre åren. Kommissionen har flera gånger framhållit att årsrapporten om denna fråga bör innehålla en kvalitativ analys av situationen som kan ligga till grund för framtida förbättringar. Trots ansträngningarna är det inte alltid möjligt att integrera elever med allvarliga inlärningssvårigheter.

Budgetförordning

Den nya budgetförordningen trädde i kraft den 1 januari 2007. Detta är ett viktigt steg framåt när det gäller ledning, ansvarighet och förbättrad effektivitet och insyn i det interna kontrollsystemet. I april 2007 godkände styrelsen inrättandet av en internrevisionsfunktion vid generalsekreterarens kontor. Den togs i bruk i juli. I december presenterades revisionsarbetsplanen för de kommande tre åren för kommittén för finansiering och förvaltning.

LEDNING OCH REFORMER

Uppföljning till ministermötet – reformarbete

Under 2007 tryckte kommissionen hela tiden på så att reformprocessen skulle gå framåt. Flera arbetsgrupper var verksamma under året och ledningskommittén[8] uppmuntrade aktivt medlemsstaterna att hålla igång reform- och reflexionsprocessen.

Arbetsgrupp om kostnadsdelning

Arbetsgruppen om kostnadsdelning lade fram en preliminär rapport under 2007. I rapporten behandlas den komplicerade frågan om hur kostnaderna ska omfördelas mellan medlemsstaterna för att göra systemet som helhet mer rättvist. Arbetsgruppen har hittills definierat ett rättvist bidrag från medlemsstaterna som ett bidrag som bygger på antalet barn från samma land i Europaskolorna. Frågan är brådskande, eftersom Storbritannien håller på att begränsa antalet utsända lärare till skolorna i avvaktan på att frågan ska avgöras. Efter reformen kommer Storbritanniens bidrag att minska. Bristen på utsända lärare från Storbritannien håller på att leda till stora praktiska problem i många skolor.

Med utgångspunkt från arbetsgruppens preliminära rapport anser styrelsen att det finns ett behov av att ytterligare förfina de praktiska möjligheter som står till buds och att göra en konsekvensbedömning.

Ett politiskt stöd på hög nivå för den framtida lösningen under 2008 kommer att vara avgörande för denna känsliga del av reformen. I detta sammanhang arbetar kommissionen också på en metod för att fastställa bidraget ur EU-budgeten för barn till föräldrar i de framtida godkända skolorna.

Arbetsgrupp om godkännande av skolor

Arbetsgruppen har konstaterat att den nuvarande godkännandeprocessen är tillräcklig för att fylla behovet av en godkänd skola nära en av kommissionens avdelningar, ett EU-organ eller något annat organ (typ II). Den är också tillräcklig för de nationella skolor som ansöker om godkännande utan att det finns någon EU-byrå eller annat organ i närheten (typ III-skolor). Arbetsgruppen har också fastställt en tillfällig lösning för att godkända skolor ska kunna utfärda en europeisk studentexamen i avvaktan på resultatet av den externa undersökning för att utvärdera den europeiska studentexamen som är planerad för 2009.

Dessutom har arbetsgruppen utformat en arbetsbeskrivning för ett pilotprojekt för typ III-skolor. Syftet med pilotprojektet är att utvärdera systemets förmåga att införliva typ III-skolor. Sju medlemsstater har uttryckt sitt intresse, och om styrelsen så beslutar kommer de att uppmanas att lägga fram en avsiktsförklaring. Det gällande godkännande- och samarbetsavtalet kommer att ändras för att möjliggöra kvalitetskontroller vartannat år (i stället för varje år). Det kommer att förenas med ett tredelat kontrollförfarande som består av självbedömning, det nationella utvärderingsprogrammet och inspektioner i samband med godkännandeprocessen. Medlemsstaterna kommer att svara för alla kostnader för pilotprojektet.

Styrelsen stödde arbetsgruppens slutsatser, som också inbegrep en tillfällig lösning för eleverna i den godkända skolan i Parma. Skolan har nu begärt att bli godkänd för år 6, och att godkännandet ska gälla retroaktivt från och med september 2007.

I sina försök att finna en lösning på frågan om typ III-skolornas rättsliga ställning föreslog arbetsgruppen styrelsen att avtalet om en europeisk studentexamen från 1984 bör ändras. Styrelsen stödde förslaget.

Arbetsgrupp om resultatkontrakt

Arbetsgruppen om resultatkontrakt inledde under 2007 ett pilotprojekt i tre Europaskolor, nämligen Bergen, München och Bryssel I (Uccle). I oktober 2007 uppmanades de tre projektskolorna att fundera över vad tillämpningen av ett resultatkontrakt i praktiken skulle innebära för deras skola.

En arbetsgrupp fortsätter att diskutera hur ett resultatkontrakt ska definieras och vad det ska innehålla, graden av självständighet för skolorna och den centrala ledningens roll. Arbetsgruppen anser att budgeten och skolans årsrapport bör nämnas i resultatkontraktet.

Även om inte alla aspekter är klargjorda ännu, så finns det inte någon tvekan om att det krävs strukturella förändringar i skolorna. Därför granskas nu både befintliga och nya skolråds och skolkommittéers sammansättning och uppgifter.

Den centrala ledningens roll och skolornas pedagogiska och ekonomiska självständighet håller på att klargöras. Så snart begreppet självständighet har definierats och graden av självständighet har fastställts kommer det att vara möjligt att utforma rapport- och utvärderingsmetoder och kriterier.

Godkännanden

Skolan i Heraklion fick ett bra betyg vid den granskning som gjordes under året och är på väg att skriva under godkännandeavtalet för förskole- och primäravdelningarna.

I juni 2007 invigdes Europeiska kemikaliemyndigheten i Helsingfors och Finland inledde därför förfarandet för godkännande i fråga om en skola där. Finland har gjort de nödvändiga ändringarna i den nationella lagstiftningen. Även Frankrike har inlett förfarandet för godkännande i fråga om en skola i Strasbourg. Styrelsen var mycket positiv till båda dessa projekt. De framsteg som gjorts av arbetsgruppen för godkännande och det efterföljande godkännandet av styrelsen har gjort det möjligt för den godkända skolan i Parma att ansöka om godkännande för sekundärstadiets år 6.

Kommunikation, dialog och information

Kommissionen fortsatte att betona vikten av att informera och kommunicera med föräldrar och personal. Hela sju meddelanden riktades till personalen för att hålla den informerad om den senaste utvecklingen. Information läggs ut på den berörda hemsidan och på vice ordförande Kallas webbplats. Kommissionen var också mycket mån om att träffa föräldraorganisationer och personalföreträdare för att diskutera aktuella frågor inför styrelsemötena.

Kommissionen svarade på flera officiella frågor från Europaparlamentet om skolorna, träffade många föräldrar och brevväxlade med många av dem om praktiska frågor. Kommissionen deltog också i informationsmöten med föreningen Interparents, nyanställda vid kommissionen och med föräldrar till framtida elever osv. Flera artiklar med praktisk information publicerades i kommissionens interntidning (”Commission en Direct”, som ges ut en gång per vecka).

Ordförande Barroso diskuterade frågan om Europaskolorna med många motparter och framförallt med berörda belgiska myndigheter. För ett år sedan begärde man att de belgiska myndigheterna skulle komma till ett öppet möte med personalen för att förklara sin politik för den fjärde skolan i Bryssel, men de belgiska myndigheterna har inte svarat på denna begäran. Frågan har dock behandlats i arbetsgruppen EU-Belgien.

Portugal och Finland – ordförandeskapens arbete under 2007

I augusti 2007 lämnade det portugisiska ordförandeskapet för Europaskolorna över till det finska ordförandeskapet. Skolåret 2006/2007 under det portugisiska ordförandeskapet var en period av beslutsfattande, med avtalet om politisk vägledning på ministermötet i november 2006, som syftar till att förbättra ledningen, och styrelsens antagande av en handlingsplan i januari 2007.

Det finska ordförandeskapet har haft ansvaret för att leda reformprocessens arbetsintensiva fas med utarbetande av praktiska åtgärder för att reformen ska bli verklighet.

I december 2007 träffade vice ordförande Kallas den finska utbildningsministern Sari Sarkomaa och de hade en mycket givande diskussion om hur man ska gå vidare med reformprocessen. De var överens om vikten av att man på hög politisk nivå trycker på för att befästa de framsteg som hittills gjorts.

SYSTEMETS FRAMTID – MINISTERMÖTE

Sverige kommer att bli ordförande för Europaskolorna i mitten av 2008. Skolåret 2008/2009 kommer att bli avgörande för det praktiska genomförandet av reformen. Händelserna under 2007 har visat att man inte kan låta allt förbli vid det gamla, och att det nuvarandet systemet har många brister när det gäller ledning och effektivitet som måste åtgärdas.

Det mellanstatliga samarbetet har utsatts för stora påfrestningar under 2007 genom alla de problem som beskrivs i denna rapport, nämligen överbefolkning, bristande politisk vilja från vissa medlemsstaters sida och utvidgningen av systemet.

Styrelsen diskuterade reformfrågorna på ett extra styrelsemöte i mars 2008 i syfte att presentera resultaten på ministernivå i juni 2008.

Kommissionen har drivit på mycket hårt för att få igenom denna reform, som är nödvändig för att systemet ska överleva. Ledningsfrågan är även i fortsättningen det avgörande inslaget i reformen för att förbättra effektiviteten i systemet som helhet.

Enligt kommissionen måste reformen bli en framgång och det snabbt. Den måste stödjas på högsta politiska nivå för att systemet med Europaskolor ska kunna leva vidare.

[1] För närmare statistiska uppgifter om elevantal och språkavdelningar, se generalsekreterarens årsrapport 2912-D-2006-en-2.

[2] Med nominell kapacitet avses den kapacitet för vilken skolan är konstruerad. I den maximala kapaciteten ingår olika arrangemang som baracker på skolområdet (utan att gemensamma anläggningar som lekplatser, matsalar osv. byggs ut).

[3] För närmare uppgifter om inskrivningspolitiken 2007/2008, se: 512-D-2006-en-7 på http://www.eursc.eu/index.php?id=2

[4] Styrelsen består av röstberättigade företrädare för de 27 medlemsstaterna, kommissionen och, i vissa frågor, en företrädare för föräldraföreningen och en företrädare för lärarnas personalkommitté. En företrädare för Europeiska patentverket i München deltar och röstar i frågor som gäller München.

[5] EGT L 212, 17.8.1994, s. 3–14.

[6] Skrivelse av den 10 september 2007 från vice premiärminister och finansminister Reynders till Europaskolornas generalsekreterare M. Ryan.

[7] Europeiska patentverket.

[8] Ledningskommittén består av de avgående, nuvarande och tillträdande ordförandeskapen för Europaskolorna tillsammans med kommissionen och generalsekreteraren.