RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET - Kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2001 års allmänna budget

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2001 års allmänna budget

I. Europaparlamentets resolution om ansvarsfrihet för 2001 års allmänna budget

a) Redovisning, likvida medel, inkassering

b) Eurostat, bedrägeribekämpning

c) att lägga ut verksamhet på entreprenad

d) Underutnyttjande av budgeten / SAPARD, Strukturfonderna

e) Utvidgningen

f) Jordbruk och livsmedel

g) Europeiska socialfonden

h) Miljö, folkhälsa och konsumentfrågor

i) Böter

j) Externa åtgärder

k) Finansiella instrument

l) Övriga iakttagelser

m) OLAF

II. Europaparlamentets resolution om Europeiska utvecklingsfonden

III. Europaparlamentets resolution om Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG)

IV. Europaparlamentets förordning om stiftelser

V. RÅDETS REKOMMENDATION

a) Reformen av kommissionen

b) Egna medel

c) Den gemensamma jordbrukspolitiken

d) Strukturåtgärder

e) Inre politik

f) Externa åtgärder

g) Föranslutningsstöd

h) Administrativa utgifter

i) Finansiella instrument och bankverksamhet

j) Revisionsförklaring 93 FÖRORD

1/Uppföljningsrapportens tillämpningsområde

I artikel 276 i EG-fördraget och artikel 180b i Euratomfördraget fastslås förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. Där anges att "kommissionen skall vidta alla lämpliga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i besluten om ansvarsfrihet, andra iakttagelser från Europaparlamentet om verkställigheten av utgifterna samt de kommentarer som är fogade till rådets rekommendationer om ansvarsfrihet. På begäran av Europaparlamentet eller rådet skall kommissionen således rapportera om de åtgärder som den har vidtagit mot bakgrund av dessa iakttagelser och kommentarer, särskilt om de instruktioner som den har gett de avdelningar som ansvarar för budgetens genomförande. Dessa rapporter skall också översändas till revisionsrätten."

När det gäller genomförandet av 2001 års allmänna budget har kommissionen i enlighet med rådets och parlamentets begäran utarbetat denna uppföljningsrapport, som avser rådets rekommendation av den 7 mars 2003 och den resolution som parlamentet röstade igenom den 8 april 2003. I likhet med föregående år omfattar uppföljningsrapporten även den ansvarsfrihet som beviljats för genomförandet av 2001 års budget för sjätte, sjunde och åttonde Europeiska utvecklingsfonden och Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG).

Rapporten innehåller slutligen en uppföljning av rekommendationerna till kommissionen angående den ansvarsfrihet som beviljats för förvaltningen av EKSG och byråerna Cedefop, Eurofound och Ear.

2/Uppföljningsrapportens syfte

I enlighet med fördragen är syftet med denna uppföljningsrapport huvudsakligen att presentera de åtgärder som redan vidtagits eller som kommer att vidtas av kommissionen som svar på kommentarerna och rekommendationerna i Europaparlamentets resolutioner om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för år 2001 samt budgeten för sjätte, sjunde och åttonde Europeiska utvecklingsfonden och EKSG för samma år.

3/Metod

Av tydlighetsskäl och för att undvika ett alltför omfattande dokument anges budgetmyndighetens krav i sammanfattning. Kraven i sin helhet finns i de bifogade rekommendationerna från Europaparlamentet och rådet.

För att snabbt hitta de ursprungliga kraven i rekommendationerna om ansvarsfrihet anges hänvisningarna till de ursprungliga kraven inom parentes efter varje sammanfattning. Hänvisningarna består av namnet på den föredragande för rekommendationen (Casaca - punkt 52 betyder kravet i punkt 52 i rekommendationerna om ansvarsfrihet för genomförandet av den allmänna budgeten för budgetåret 2001). Detsamma gäller för övriga rekommendationer:

Sorensen - står för rekommendationen om ansvarsfrihet för Europeiska utvecklingsfonden för 2001

Langenhagen - står för rekommendationen om ansvarsfrihet för EKSG för 2001

Rådet - står för rådets rekommendation om ansvarsfrihet för kommissionen för 2001

Kommissionens åtgärder i fråga om varje krav/rekommendation beskrivs i rutorna.

I. Europaparlamentets resolution om ansvarsfrihet för 2001 års allmänna budget

a) Redovisning, likvida medel, inkassering

1. Europaparlamentet begär att kommissionen före slutet av 2003 lägger fram en flerårig plan med en tidsplan och en åtgärdsplan för att utverka en positiv revisionsförklaring från revisionsrätten för hela budgeten, (Casaca - punkt 5)

Kommissionens svar:

I samband med den administrativa reformen har kommissionen gradvis upprättat den struktur som behövs för att kunna ge en sådan försäkran. När det gäller redovisning planeras till 2005 nya redovisningsramar baserade på internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn i enlighet med budgetförordningen av den 25 juni 2002 och dess genomförandebestämmelser. En överenskommelse om sådana redovisningsstandarder nåddes först nyligen. Revisionsrätten har dock genomgående angett att redovisningen under åren korrekt har återspeglat gemenskapernas inkomster och utgifter med undantag av fyra mindre tekniska förbehåll.

I fråga om reformen av den ekonomiska förvaltningen i kommissionen har de standarder som de interna kontrollsystemen förväntas uppnå nu tydligt fastställts och generaldirektoraten strävar efter att i så stor utsträckning som möjligt uppfylla grundkraven i de 24 internkontrollstandarderna före slutet av 2003 (se åtgärd 5.4.5. i sammanfattningen av de årliga verksamhetsrapporterna 2002 från kommissionens generaldirektorat och avdelningar - KOM (2003) 391, 9.7.2003). Kommissionen har vidtagit en rad åtgärder för att minska risken för oegentligheter i samband med insatser som inte förvaltas direkt av kommissionen. Till exempel:

- När det gäller gemensam förvaltning diskuterar en avdelningsövergripande arbetsgrupp möjliga åtgärder för i högre grad involvera medlemsstaterna.

- När det gäller program med delade kostnader antogs en handlingsplan den 10 januari 2003 för att uppnå större enhetlighet mellan generaldirektoratens förvaltning av kontrakt. Flera generaldirektorat har vidtagit korrigeringsåtgärder för att minimera risken för fel.

- När det gäller samfinansierade program i allmänhet kommer en avdelningsövergripande arbetsgrupp att från och med slutet av 2003 undersöka möjligheten att införa schablonbelopp i bidragen tillsammans med en enhetlig kontrollmetod.

Med tanke på revisionsrättens fortsatta oro för sådana risker kommer kommissionen slutligen att undersöka om det är möjligt att fastställa referensvärden för de åtgärder som vidtas inom varje berört verksamhetsområde och avlägga rapport om resultaten.

2. begär att varje enskilt generaldirektorat före 2003 års slut inom ramen för decentraliseringen skall upprätta en handlingsplan för hur och när generaldirektoratet kan utverka en positiv revisionsförklaring från revisionsrätten, (Casaca - punkt 5)

Kommissionens svar: Kommissionen fäster stor vikt vid att uppnå en positiv revisionsförklaring. Men i det system som föreskrivs i EG-fördraget (artikel 248) förväntas inte generaldirektoraten erhålla någon sådan förklaring; den skall istället ges på kommissionsnivå. Åtgärder för att avhjälpa alla upptäckta brister genomförs därför såväl inom avdelningarna som på kommissionsnivå enligt den handlingsplan som bifogas 2001 och 2002 års sammanfattningar av de årliga verksamhetsrapporterna från kommissionens generaldirektorat och avdelningar.

Sedan Nicefördraget trädde i kraft kan revisionsförklaringen åtföljas av särskilda bedömningar av alla viktiga gemenskapsområden. I framtiden kommer kommissionen att uppmuntra revisionsrätten att fastställa riktmärken för att kunna mäta kommissionens framsteg när det gäller att iaktta skyldigheterna i samband med en sund ekonomisk förvaltning. I väntan på detta kommer revisionsrättens iakttagelser successivt att beaktas genom förbättringar från fall till fall i varje generaldirektorats interna kontrollsystem.

3. anser att samordning av uppgifter i redovisningssystemet skall behandlas snabbare och mera regelbundet, (Casaca - punkt 6)

Kommissionens svar:

De finansiella uppgifterna för 2002 i de två undersystemen i SINCOM2 har samordnats. I mars 2003 bildades en grupp som fortgående skall övervaka överensstämmelsen mellan de båda systemen. Detta görs för närvarande på grundval av veckorapporter där de två systemen jämförs.

4. uppmanar kommissionen att behandla den höga omsättningen på administrativ personal i ledande ställning och bristen på kvalificerad personal inom redovisning och revision som ett högprioriterat område i sin personalpolitik, (Casaca - punkt 11)

Kommissionens svar:

I princip och i allmänhet bedriver kommissionen en "rotationspolitik" för sina ledande tjänstemän. Sedan den nuvarande kommissionen trädde i tjänst har ett antal personalrotationer skett bland A1-tjänstemän (generaldirektörer eller motsvarande) och A2-tjänstemän (direktörer eller motsvarande), varav den senaste skedde i november 2002. Kommissionen anser att en sådan politik ligger i institutionens intresse och bidrar till ökad motivation och professionalism hos de högre tjänstemännen. Enligt kommissionen är den inte till någon som helst skada, varken för ledarskapets kontinuitet eller kvalitet. Vid sina utnämningar försöker kommissionen på bästa sätt jämka samman tjänstemannens kvalifikationer och tjänstens krav och betydelse.

Kommissionen har stött på svårigheter som följd av att ett stort antal internrevisorer och chefer har behövt rekryteras på kort tid med hjälp av interna och externa uttagningsprov. Den nuvarande tillgången på arbetsmarknaden uppfyller inte det stora behovet av denna typ av arbetskraft. Många behov har hittills kunnat tillmötesgås genom ett antal specialiserade uttagningsprov för A-tjänstemän. Kommissionen har kunnat upprätta en kapacitet för att tillhandahålla personal för dessa specialiserade tjänster tack vare en långsiktig politik som bygger på planerad administration av personalbehov och uttagningsprov, utlysning av uttagningsprov varje år och omskolning av personal genom lämplig utbildning.

5. begär ett svar på Europaparlamentets uttalande att kommissionens avslutande av räkenskaperna för 2001 skedde i strid mot budgetförordningen, (Casaca - punkt 13)

Kommissionens svar: Räkenskaperna för 2001 togs fram av berörda avdelningar inom generaldirektoratet för budget och lades fram inför generaldirektören för GD Budget under ansvar av den räkenskapsförare som var i tjänst den 31 december. De överlämnades sedan till kommissionsledamoten med ansvar för budget, som antog dem på kommissionens vägnar den 30 april, eftersom de övriga kommissionsledamöterna bemyndigat henne att göra detta.

I artikel 18 i kommissionens förordning om närmare bestämmelser för genomförandet av vissa bestämmelser i budgetförordningen föreskrivs inget godkännande av styrekonomen.

På grund av tidsfristerna för att avsluta de årliga räkenskaperna för 2001 överlämnade inte räkenskapsföraren dessa räkenskaper till styrekonomen före antagandet.

6. efterlyser maximal återhållsamhet när det gäller öronmärkning av medel inom olika budgetposter, i synnerhet för kapitel A-30 (gemenskapsbidrag), (Casaca - punkt 14)

Kommissionens svar:

Kommissionen välkomnar Europaparlamentets önskan att begränsa öronmärkningen av anslag. Detta ligger i linje med den nya budgetförordningen. Öronmärkningen i budgetanmärkningarna till kapitel A-30 föreslås aldrig av kommissionen i dess preliminära budgetförslag. När budgetmyndigheten förr i tiden beslutade att reglera sådan öronmärkning i anmärkningarna genom en ändring av kommissionens preliminära budgetförslag, gick kommissionen med på att beakta öronmärkningen som ett uttryck för budgetmyndighetens politiska prioriteringar, i den mån den var förenlig med dess ansvar för budgetgenomförandet. Under 2004 och följande år kommer den nya rättsliga grund för bidragen i kapitel A-30 som för närvarande diskuteras av lagstiftaren att klargöra situationen.

Kommissionen har alltid förordat principen om anbudsförfarande i samband med bidrag och denna princip nämns nu uttryckligen i budgetförordningen. Kommissionen har föreslagit lämplig lagstiftning inför införandet av verksamhetsbaserad budgetering 2004 och för de fall då en särskild bidragsmottagare måste utses [KOM(2003) 275 slutlig och KOM(2003)276 slutlig].

7. uppmanar kommissionen att före slutet av 2003 låta genomföra en externrevision för sin finansförvaltning och rapportera tillbaka till parlamentet om vad man kommit fram till, (Casaca - punkt 16)

Kommissionens svar:

Den 13 maj 2003 frågade kommissionen sin externa revisor, Europeiska revisionsrätten, om den kunde utföra en revision av kommissionens finansförvaltning före slutet av 2003. I sitt svar av den 23 maj 2003 uppgav revisionsrätten att den var villig att överväga en sådan revision, som skulle beakta de revisioner som redan utförts av kommissionens tjänst för internrevision. Revisionsrätten uppgav dock att den inte skulle kunna avsluta uppdraget före slutet av 2003.

8. uppmanar kommissionen att tydligt definiera vad den menar med "fullständig periodisk redovisning", (Casaca - punkt 17)

Kommissionens svar:

Periodiserad redovisning definieras av IFAC i dess internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (och tolkas därför av kommissionen) på följande sätt: "Den periodiserade redovisningen är i grunden en bokföring där man tar hänsyn till transaktioner och andra konteringshändelser i samband med att de sker (och inte bara när kontanter eller motsvarande erhålls eller betalas). Därför registreras transaktioner och konteringshändelser i bokföringen och tas upp i den finansiella rapporteringen för den period som avses. Den periodiserade redovisningen omfattar tillgångar, skulder, intäkter och kostnader".

I den periodiserade redovisningen uppförs därför transaktioner i räkenskaperna för det år som avses, oberoende av datum då betalningen verkställs eller tas emot.

I artikel 125 i den nya budgetförordningen görs en liknande hänvisning till principen om periodiserad redovisning i form av följande krav: "...redovisningarna [skall] omfatta alla kostnader och intäkter som avser det aktuella budgetåret, oavsett när betalningarna eller inkasseringarna ägt rum".

9. begär att de befintliga SAP/R3-modulerna accounts payable (kortfristiga skulder) och accounts receivable (kortfristiga fordringar) tas i bruk före utgången av 2003, (Casaca - punkt 18)

Kommissionens svar: Kommissionen använder redan dessa moduler, men en ny struktur analyseras som ett led i redovisningsreformen. En grupp som bildats i samband med reformen har undersökt hur hanteringen av kund- och leverantörskontona kan förbättras. Slutsatserna av detta arbete är snart klara, vilket kommer att göra det möjligt för kommissionen att se till att både redovisningskraven och kraven från generaldirektoraten uppfylls. Så fort som gruppen har lämnat sin rapport kan den nya strukturen överföras till det operativa systemet.

10. begär att principen om dubbel bokföring iakttas och att den myndighet som beviljar ansvarsfrihet skall informeras åtminstone varje kvartal om konkreta framsteg på området, (Casaca - punkterna 19 och 20)

Kommissionens svar:

Principen om dubbel bokföring är accepterad och har använts för de allmänna räkenskaperna i många år. Även om dubbel bokföring för budgeträkenskaperna varken krävs i artikel 137 i budgetförordningen eller i de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn undersöker kommissionen för närvarande om det är möjligt att införa dubbel bokföring i samband med moderniseringen av redovisningssystemet. Om det är görligt och visar sig ha ett mervärde kommer det att införas 2005.

Kommissionens allmänna räkenskaper förs redan med dubbel bokföring enligt artikel 134 i budgetförordningen.

Kommissionen kommer att informera den myndighet som beviljar ansvarsfrihet om detta varje kvartal. Den 8 juli presenterade Michaele Schreyer inför budgetkontrollutskottet den första delrapporten om moderniseringen av Europeiska kommissionens redovisningssystem.

11. anser att en expert från revisionsrätten bör få en rådgivande roll i kommittén för nya redovisningsprinciper, (Casaca - punkt 22)

Kommissionens svar:

Två personer från revisionsrätten deltar i mötena med kommittén för nya redovisningsstandarder som observatörer och ger råd för egen räkning.

12. är mycket bekymrat över den bristande integreringen i det nuvarande automatiska redovisningssystemet och konstaterar att det inte har kunnat garantera en tillräckligt hög säkerhetsnivå för tillgång till systemet eller tillförlitlighet av inmatade uppgifter från olika delar av systemet, (Casaca - punkt 25)

Kommissionens svar:

Uppbyggnaden av det nuvarande SINCOM2-systemet kräver att uppgifter stäms av så att de stämmer överens med undersystemen. Detta har gjorts för 2001 och 2002. Uppgifter för 2003 granskas varje vecka för enhetlighetens skull. Detta arbete kommer att fortsätta tills ett nytt integrerat redovisningssystem införts enligt bestämmelserna i den pågående redovisningsreformen.

Tillgång till SINCOM2 beviljas på grundval av kommissionens interna bestämmelser och förfrågningar som godkänts av ansvariga chefer. Systemadministratörernas tillgång har kraftigt begränsats - ingen administratör har permanent tillgång till systemet och tillgång beviljas endast för en begränsad period för noga definierade tekniska uppgifter. Alla åtgärder anges i systemet. En omarbetad säkerhetspolicy som följer erkända internationella standarder har utarbetats för SINCOM2. Den nya policyn började tillämpas i juli 2003.

13. efterlyser en kostnads/nytto-analys av de två möjligheter som uttrycks i alternativ 2 (ett enda standardpaket") och 3 ("ett nytt integrerat system") för att utveckla det datorbaserade redovisningssystemet, (Casaca - punkt 26)

Kommissionens svar:

Kommissionen har undersökt båda alternativen och kommit fram till att alternativ 3, ett integrerat centralsystem som tar emot redovisningsuppgifter från ett antal lokala system, är den enda lösningen för att kunna införa en periodiserad redovisning inom den tidsfrist som löper ut 2005. När det centrala systemet är fullt funktionsdugligt kommer kommissionen att göra en analys av kostnadseffektiviteten i alla lokala system innan den beslutar om de skall integreras i det centrala systemet.

14. efterlyser att externa experter genomför en detaljerad och allomfattande granskning av kommissionens planer på att förbättra redovisningsramen (närmare beskrivning i Casaca - punkt 23) och de åtföljande IT-systemen (närmare beskrivning i Casaca - punkt 28) innan beslut fattas. Parlamentet begär att resultaten skall rapporteras och diskuteras vid en utfrågning inför budgetkontrollutskottet, (Casaca - punkt 29)

Kommissionens svar:

Den 13 maj 2003 frågade kommissionen sin externa revisor, Europeiska revisionsrätten, om den kunde utföra en revision av projektet för att modernisera redovisningssystemet. Revisionsrätten svarade den 23 maj 2003 att det var för tidigt att utföra en sådan revision med tanke på projektets genomförandegrad. För att tillmötesgå parlamentets krav gav kommissionens räkenskapsförare externa konsulter i uppdrag att utföra en genomförbarhetsstudie av meddelandet i december och av projektets genomförande. Studien slutfördes i början av juli och Michaele Schreyer presenterade slutsatserna inför budgetkontrollutskottet den 8 juli. Se även svaret på punkt 10.

15. uppmanar kommissionen att i framtiden tillhandahålla en komplett förklaring av sina räkenskaper inklusive hänvisningar till den rättsliga grunden, inbegripet de olika volymerna och tabellerna, (Casaca - punkt 32)

Kommissionens svar:

Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning upprättas i enlighet med artiklarna 78, 80 och 81 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget av den 21 december 1977, senast ändrad genom rådets förordning nr 762/2001 av den 9 april 2001. Årsredovisningen utarbetas varje år av Europeiska kommissionen. Den innehåller alla de europeiska institutionernas budget- och bokföringsuppgifter.

Europeiska gemenskapernas räkenskaper redovisas i fyra volymer:

. Volym I - Kommissionen - Analys av den ekonomiska förvaltningen

. Volym II :

-Del I: Kommissionen - Rapport om genomförandet av budgeten

-Del II: Kommissionen och Euratoms försörjningsbyrå - årsredovisningar

. Volym III - Europaparlamentet, rådet, domstolen, revisionsrätten, Ekonomiska och Sociala kommittén, Regionkommittén och ombudsmannen - årsredovisningar

. Volym IV - Konsoliderade rapporter om genomförandet av budgeten och konsoliderade årsredovisningar

16. uppmanar kommissionen att omgående göra en bedömning av tillförlitligheten och riktigheten när det gäller siffrorna i volymerna I och IV i de ekonomiska rapporterna, (Casaca - punkt 33)

Kommissionens svar:

2001 års siffror har kontrollerats av Europeiska revisionsrätten som kommenterade deras tillförlitlighet i kapitel 9 (revisionsförklaring) i sin årsrapport under rubriken "Räkenskapernas tillförlitlighet": "III. Bortsett från effekterna av de iakttagelser som nämns i punkterna a till d nedan och kommentaren i punkt IV är det revisionsrättens uppfattning att räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2001, såsom de offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, ger en tillförlitlig bild av gemenskapernas inkomster och utgifter för året samt av den finansiella ställningen vid årets slut."

17. uppmanar kommissionen att använda verifierade siffror från sina ekonomiska rapporter som enda källa i all officiell information om budgetutfallet, (Casaca - punkt 34)

Kommissionens svar:

De siffror som redovisningsavdelningarna har lämnat till revisionsrätten är officiella. Detsamma gäller för de siffror som skickats till de myndigheter som beviljar ansvarsfrihet.

Sådan lagstadgad rapportering bygger på de källuppgifter som finns i redovisningssystemet.

18. uppmanar kommissionen att upprätta ett försöksprojekt för införandet av information om datum för fakturor och betalningar i meddelandena till betalningsmottagarna, (Casaca - punkt 38)

Kommissionens svar:

Ett pilotprojekt kopplat till programmen vid GD Sysselsättning och socialpolitik kommer att genomföras under 2003. Bidragsmottagarna kommer att informeras om vilka betalningar de kommer att få, så fort som utanordnaren har begärt en utbetalning. Mottagarna skall i sin tur lämna sådan information att de faktiska betalningsfristerna kan hållas. Det nya förfarandet kommer att utvärderas mot bakgrund av det intresse som mottagarna visar för denna förhandsinformation.

19. uppmanar kommissionen att lägga fram en detaljerad handlingsplan i juli 2003 för att i budgeten kunna inkludera användningen av räntan på gemenskapens förskottsutbetalningar och av återbetalningar (Casaca - punkt 43), se även Casaca - punkterna 40 och 42);

Kommissionens svar:

All ränta som kommissionen tar emot förs in i budgeträkenskaperna. Som ett led i den planerade moderniseringen av redovisningssystemet undersöker kommissionen hur man på bästa sätt även skall kunna registrera intjänad, men ännu ej mottagen ränta på förhandsfinansiering och inkassering.

När det gäller avdraget på 20 % från inkasseringar enligt rådets förordning (EG) nr 595/91 informerades budgetkontrollutskottet i en skrivelse (AGRI 10440 av den 13 april 2003) om att de belopp som motsvarar avdraget förs in under särskilda budgetposter. Utskottet har även fått detaljerade uppgifter om de införda beloppen. När det gäller användningen av dessa belopp i medlemsstaterna förklarades i samma skrivelse att beloppen är medlemsstaternas intäkter och att kommissionen därför inte undersöker närmare hur beloppen används.

När det gäller ränta på Sapard-programmets konto har en skrivelse överlämnats till budgetkontrollutskottet (AGR 7132 av den 7 mars 2003) där man tar upp frågan om hur dessa belopp används. Kommissionen slog fast i skrivelsen att både mottagandet och användningen av ränta rapporteras av kandidatländerna. Ränta som uppbärs på Sapards konto omfattas av budgetkontroll och särskilt förfarandet för att avsluta räkenskaper. I lagstiftningen för Sapard-programmet (kommissionens förordning (EG) nr 2222/2000) föreskrivs att de räntor som uppbärs på Sapards eurokonto endast får användas för programmet (artikel 11.3), och att godkännandet av Sapard-organets räkenskaper också skall gälla Sapards eurokonto, samt den ränta som skall krediteras detta konto (artikel 13.3).

b) Eurostat, bedrägeribekämpning

Eurostat

20. förväntar sig av kommissionens avdelning för internrevision att den senast till sommaren 2003 undersöker lagligheten och korrektheten i samtliga avtal som ingåtts av Eurostat sedan 1999 och att den i undersökningen inbegriper de avtal som på Eurostats rekommendation ingåtts av andra avdelningar vid kommissionen, (Casaca - punkt 57)

Kommissionens svar:

Som svar på parlamentets begäran gav kommissionen den 11 juni 2003 sin tjänst för internrevision i uppdrag att undersöka utdelningen av kontrakt och bidrag vid Eurostat eller vid andra kommissionsavdelningar efter rekommendation av Eurostat. Undersökningen utfördes på grundval av överenskomna förfaranden. Resultatet av undersökningen överlämnades till parlamentet i förtroende den 24 oktober 2003 i enlighet med artikel 3.2 i bilaga III till ramöverenskommelsen.

21. uppmanar kommissionen att till fullo genomföra revisionsrapportens rekommendationer om Eurogramme, inklusive rekommendationen att tillämpa artikel 24 i tjänsteföreskrifterna, (Casaca - punkt 58)

Kommissionens svar: De åtgärder som vidtagits för att följa rekommendationerna efter Prodcom-analysen kan sammanfattas på följande sätt:

(1) "Bättre metoder för att kontrollera kriterierna i rådets direktiv 92/50, särskilt artiklarna 31 och 32 i detta, skall genomföras".

Handledningen för anbudsförfaranden, som uppdateras regelbundet (senast 2003), har påskyndat kontrollerna av dessa kriterier.

Eurostat gör nu en noggrannare kontroll av den finansieringsöversikt som lämnas in av företagen.

Kursen om "utgifternas förlopp" (Expenditure Life Cycle) för att öka den finansiella medvetenheten hade 56 deltagare 2001, 36 deltagare 2002 och 12 under 2003.

(2) "I uppenbara fall av oriktiga uppgifter i den information som lämnas till kommissionen kan artikel 29 g vara tillämplig".

Eurostat ansåg att den information som den förfogade över inte motiverade en tillämpning av artikel 29 g i direktiv 92/50. Eurostat tolkade den ytterligare information som Eurogramme lämnade på Eurostats begäran som att den ursprungliga informationen var osammanhängande, men inte oriktig.

OLAF undersökte fallet i slutet av 1999 och drog slutsatsen, på grundval av de uppgifter som fanns tillgängliga vid denna tidpunkt, att det i det skedet inte var berättigat att stoppa utbetalningar eller tilldelningar av kontrakt till Eurogramme.

OLAF beslutade den 2 december 2000 att inleda en extern utredning och den 5 juli 2002 att vidarebefordra uppgifter till de rättsliga myndigheterna i Luxemburg.

OLAF:s slutliga utredningsrapport överlämnades nyligen till kommissionens generalsekretariat, som genast vidarebefordrade den till Eurostat. OLAF kommer att underrätta kommissionen om hur de rättsliga myndigheterna kommer att gå vidare med ärendet.

(3) "I förfarandena för projektförvaltning bör Eurostat inkludera ett tydligt uttalande om att inget stöd kan ges till kontraktsparter för personalrekrytering, även om det ligger i projektets intresse".

(7) "Tydliga instruktioner och bestämmelser om förvaltning av utlagda projekt, inklusive projektärenden, skall genomföras och utbildning i projektförvaltning skall intensifieras."

Tydligare och mer kortfattade regler för projektförvaltning har utarbetats, särskilt när det gäller förvaltning av verksamhet som har lagts ut på entreprenad. Projektledare kommer att få kontinuerlig utbildning.

De innehåller instruktioner till projektledarna om att inte hjälpa kontraktsparterna att rekrytera personal.

Under tiden har mer allmän utbildning i projektförvaltning getts. Omkring 100 personer deltog i dessa kurser under 2001 och 2002.

(4) "I beaktande av enhetschefens förslag till uppgörelse skall slutbetalning ske, trots brottet mot kontraktsvillkoren".

Slutbetalningen till Eurogramme (192 250 euro, jämfört med 250 000 euro i det ursprungliga kontraktet) återspeglar ett förvaltningsbeslut som beaktar det arbete som faktiskt har utförts.

(5) "Kontraktsförpliktelser, till exempel tidsfrister och de tillhandahållna tjänsternas kvalitet skall följas upp och respekteras bättre."

Den ekonomiska rapporteringen för kontrakt har förbättrats. Bestämmelserna om förvaltning av projekt och verksamhet som lagts ut på entreprenad kommer att stärka och formalisera uppföljningsåtgärderna.

(6) "Tydliga instruktioner för fall av brott mot kontraktsvillkoren skall genomföras."

(12) "Tydliga instruktioner för förfaranden i samband med förnyelse av kontrakt skall genomföras."

Eurostat har ändrat sina interna handledningar för anbudsförfaranden, åtaganden och bidrag i enlighet med den nya budgetförordningen, genomförandebestämmelserna och internrevisionstjänstens rekommendationer.

Handledningarna är tillämpliga från och med den 1 januari 2003.

(8) "Artikel 24.1 i tjänsteföreskrifterna skall beaktas i svaret till kontraktspartens meddelande av den 14 september 2000."

Artikel 24 i tjänsteföreskrifterna har åberopats av Eurostats projektförvaltare för Prodcom, Dorte Schmidt-Brown, i samband med ett ärekränkningsmål mot kontraktsparten Eurogramme som hon drivit vid domstol i London. Dorte Schmidt-Brown begärde framförallt ekonomisk hjälp från kommissionen för rättegångskostnaderna. Senare underrättade hon emellertid kommissionen om att parterna hade nått en uppgörelse och att målet därför hade avskrivits.

Uppgörelsen innebär att Dorte Schmidt-Browns ursprungliga begäran inte längre är relevant.

Mot denna bakgrund klargjorde kommissionen i ett brev till Dorte Schmidt-Brown i maj 2003 att hennes arbetsinsatser alltid har hållt en hög kvalitet. Kommissionen har också medgivit att hennes ärende kanske inte har hanterats på ett sätt som helt och hållet överensstämmer med den höga standard som kommissionen försöker uppnå.

Kommissionen har därför gett sitt stöd till Dorte Schmidt-Brown.

(9) "All behandling av sekretessbelagda uppgifter skall ske internt".

(10) "Man bör överväga om Prodcom-projektet skall skötas internt."

(11) "Alla databaser och program skall vara förenliga med kommissionens normer."

I september utsågs en ny projektförvaltare för Prodcom, som bland annat skulle se till att de verksamheter som tidigare anförtroddes externa företag i stället bedrevs internt (det sista företag som beviljades kontrakt var Eurogramme).

Verksamheten bestod av följande:

- Behandla uppgifter från medlemsstaterna genom ett system där Eurogramme stod för utveckling och underhåll.

- Analysera uppgifterna.

- Förbereda uppgifterna för spridning.

Verksamheten kan bedrivas internt tack vare utvecklingen av ett internt datasystem som kan ta emot och behandla uppgifterna från medlemsstaterna som sedan behandlas av en annan Eurostat-databas i produktions-, analys- och spridningssyfte.

2001 års uppgifter har redan behandlats i det nya systemet som uppfyller kommissionens normer.

22. välkomnar kommissionens meddelande om en detaljerad översyn av alla kontrakt och betalningar till Eurogramme, och gläds åt att alla nya kontrakt med detta företag har upphävts. Parlamentet anser även att det är bra att kommissionen har meddelat att den fullt ut skall tillämpa budgetförordningens bestämmelser om överföring av aktier i detta företag till ett nytt bolag, (Casaca - punkt 59)

Kommissionens svar:

På grund av osäkerheten om vilken typ av transaktion som förekommit mellan Eurogramme och Calethon och bristen på fullständig information om Calethons ekonomiska och operativa kapacitet beslutade Eurostat att avbryta alla betalningar enligt nuvarande kontrakt till Eurogramme och Calethon av försiktighetsskäl. Kommissionen är dock skyldig att betala för det arbete som faktiskt hade utförts.

En uttömmande analys av de belopp som kommissionen var skyldig att betala enligt kontraktet jämfört med det arbete som hittills har utförts gjordes innan betalning kunde ske. Samma beslut tillämpas av andra berörda kommissionsavdelningar.

I enlighet med kommissionens åtagande inför budgetkontrollutskottet den 28 februari 2003 har kommissionen meddelat företaget om upphörande av kontrakt om pågående arbete i samband med statistisk verksamhet, i enlighet med artikel 7.1 i de allmänna villkoren i kontrakten.

De två bankkonton som innehades av Eurogramme och som förekommer i "register över tredje parter" signalerades i systemet för tidig varning den 31 mars 2003 efter en formell begäran från OLAF.

Från och med detta datum (31 mars 2003) kan alla utanordnare som planerar en utbetalning till något av dessa bankkonton få upplysningar "on-line" om situationen och kan/måste kontakta en speciell tjänsteman vid OLAF.

Dessutom har tjänsten för internrevision inlett en undersökning av tilldelningsförfarandet för ett antal handelskontrakt och bidrag. Den baseras på godkända åtaganden under budgetåren 1999-2002, som ingåtts gentemot tredje man av Eurostat eller på dess rekommendation.

Bedrägeribekämpning

23. uppmanar kommissionen att se över informationsförfarandet mellan OLAF och kommissionen och vidta åtgärder för att komma till rätta med det faktum att OLAF:s klagomål till de nationella rättsliga myndigheterna ignoreras av kommissionen, (Casaca - punkt 60)

Kommissionens svar:

Redan i utvärderingen av OLAF enligt artikel 15 i den aktuella förordningen fastställdes behovet av att förbättra informationsutbytet om interna och externa utredningar samtidigt som man till fullo följer reglerna för byråns verksamhet.

Man försöker för närvarande förbättra arbetsrelationerna mellan OLAF och kommissionen. OLAF:s operativa instruktioner till de OLAF-utredare som skall informera kommissionen om interna utredningar inom kommissionen trädde i kraft den 23 juni 2003. Instruktionerna kommer att gälla under en försöksperiod på sex månader. På grundval av insamlade erfarenheter kommer man sedan att bestämma om de skall börja gälla för övriga institutioner, byråer och organ.

Den 25 juli 2003 godkände dessutom kommissionen ett utkast till samförståndsavtal mellan kommissionen och OLAF om en uppförandekodex för att se till att informationsutbytet mellan OLAF och kommissionen om OLAF:s interna utredningar inom kommissionen sker i tid. Kommissionen har överlämnat utkastet till Europaparlamentet och generaldirektören för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning har lämnat det till OLAF:s övervakningskommitté för att inhämta deras synpunkter.

Den 25 september åtog sig kommissionens ordförande inför talmanskonferensen att föreslå en handlingsplan med rekommendationer om förbättringar för att bland annat konsolidera reformen och garantera ett fullständigt oberoende för OLAF inom tydliga politiska ramar.

OLAF är de nationella rättsliga myndigheternas kontakt. En av OLAF:s enheter består av åklagare från medlemsstaterna. En av deras uppgifter är att förbättra den rättsliga uppföljningen av ärenden som överlämnats till OLAF av de nationella rättsliga myndigheterna.

OLAF skall ge kommissionen de uppgifter som behövs för att man skall kunna vidta åtgärder om när OLAF överlämnar ett ärende till de nationella rättsliga myndigheterna. I artikel 10.3 i gällande förordningar föreskrivs att OLAF under pågående internutredning kan informera den berörda institutionen.

24. uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna har tillgång till eller utarbetar goda redovisnings- och kontrollsystem, inrättar organ för att bekämpa bedrägeri i samarbete med OLAF och förbättrar samarbetet med Europeiska revisionsrätten, (Casaca - punkt 67)

Kommissionens svar: Redan nu utför kommissionen regelbundna kontroller av att medlemsstaterna har lämpliga kontroll- och redovisningssystem. Hur medlemsstaterna organiserar sin förvaltning faller under nationell behörighet, även om kommissionen förordar klart fastställda övergripande bedrägeribekämpningsstrukturer. OLAF bedriver ett regelbundet samarbete med alla myndigheter med ansvar för bekämpning av bedrägerier mot gemenskapsbudgeten i medlemsstaterna. OLAF och revisionsrätten har dessutom ett samförståndsavtal om ömsesidigt informationsutbyte.

Mellan november 2002 och januari 2003 utförde OLAF en revision i samarbete med de generaldirektorat som ansvarar för strukturfonderna. Revisionen gällde medlemsstaternas genomförande av bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1681/94 om system och förfaranden för anmälan och uppföljning av oegentligheter samt tillämpningen av artikel 8 i förordning (EG) nr 438/2001. Slutsatserna från denna revision kommer att överlämnas till medlemsstaterna, rådet, Europaparlamentet och Europeiska revisionsrätten.

c) att lägga ut verksamhet på entreprenad

PERSONALPOLITIK

25. ber kommissionen att upprätta en uppförandekod för sin personal som garanterar öppenhet, insyn och en uppdelning mellan personalens privata och offentliga intressen, (Casaca - punkt 44)

Kommissionens svar:

En administrativ handledning har utarbetats och publicerats på kommissionens intranät för att ge tjänstemännen vägledning om deras skyldigheter i allmänhet och kravet att skilja mellan privata och offentliga intressen.

Enligt de interna kontrollnormer som kommissionen har antagit (särskilt kontrollnorm nr 1 om "etik och integritet") har generaldirektoraten och avdelningarna distribuerat flera dokument till sin personal (bland annat tjänsteföreskrifterna och kodex för god förvaltningssed).

Tillämpningen av dessa regler övervakas av ledningen och via internrevisionens revisionsprogram.

Dessa frågor kommer att tas upp igen tillsammans med personalen för att öka medvetenheten, uppmärksamheten och lyhördheten.

26. ber kommissionen att noggrant övervaka beviljandet av tjänstledighet av personliga skäl och att se över tidigare beslut, (Casaca - punkt 45)

Kommissionens svar:

I samband med reformen har kommissionen beslutat att främja extern rörlighet för att tjänstemännen skall kunna förvärva nya kunskaper och färdigheter till nytta både för dem själva och institutionen. För öppenhetens skull anser dock kommissionen att reglerna för att bevilja tillstånd att delta i en extern aktivitet skall ingå i en enda åtgärd med tydlig anvisning om vilka faktorer som måste beaktas när man skall fatta beslut om ett sådant tillstånd.

Kommissionen avser därför att i slutet av 2003 eller början av 2004 anta nya regler om tillstånd att bedriva extern verksamhet. De nya reglerna kommer att innebära ett tydligare samband mellan tillståndet att bedriva extern verksamhet och tillståndet att ta tjänstledigt av personliga skäl.

Reglerna kommer även att gälla vid det årliga förnyandet av tjänsteledigheter som redan beviljats.

27. uppmanar kommissionen att modifiera sitt förslag om ändring av tjänsteföreskrifterna när det gäller kostnaderna i samband med de viktade pensionerna, (Casaca - punkt 47)

Kommissionens svar:

Den 19 maj 2003 antog rådet "Ordförandeskapets förslag till revidering av tjänsteföreskrifterna", som innehåller följande politiska överenskommelse om korrigeringskoefficienter för pensioner:

"Viktning (korrigeringskoefficienter) kommer inte att tillämpas på de pensionsrättigheter som ackumulerats efter det att de nya tjänsteföreskrifterna trätt i kraft. Rättigheter intjänade av nuvarande tjänstemän som återvänder till hemlandet efter pensioneringen kommer att respekteras genom tillämpning av landbaserade koefficienter (som inte kan understiga 100 procent, även för nuvarande pensionärer) på den del av pensionen som härrör från de pensionsrättigheter som ackumulerats fram till den dag då de nya tjänsteföreskrifterna träder i kraft."

Kommissionen stöder den kompromiss som uppnåtts i rådet och kommer att föra in den i sina ändrade förslag som överlämnas till rådet denna höst.

POLITIK FÖR ENTREPRENADVERKSAMHET

28. uppmanar kommissionen att före ett beslut om att inrätta ett genomförandeorgan göra en omfattande analsy av behovet och det mervärde inrättandet eventuellt skulle tillföra, (Casaca - punkt 51)

Kommissionens svar:

Det är upp till det berörda generaldirektoratet att utarbeta förslag om att inrätta ett genomförandeorgan. Förslaget skall innehålla en kostnads- och lönsamhetsanalys som kan täcka den åtgärd som avses i punkt 28. Artikel 3 i förordning nr 58/2003 om stadgar för genomförandeorgan innehåller detaljerade bestämmelser om kostnads- och lönsamhetsanalysen. Innan kommissionen kan fatta beslut om att inrätta ett genomförandeorgan måste den lägga fram utkastet inför en föreskrivande kommitté, som har alla uppgifter i en sådan analys. GD Budget tillfrågas under de avdelningsövergripande samråden som initieras av andra generaldirektorat och avdelningar. Eftersom GD Budget är ansvarigt för kommittéförfarandet för genomförandeorgan och har utarbetat ramförordningen om stadgarna för dessa organ (förordning nr 58/2003), bidrar detta generaldirektorat även med sitt kunnande och bistånd till utarbetandet av förslag.

Kommissionen överväger att inrätta ett genomförandeorgan som skall ersätta de byråer för tekniskt stöd som finns kvar under en övergångsperiod. Det slutliga beslutet om att inrätta organet kommer inte att fattas förrän slutsatserna från en genomförbarhetsstudie och en kostnads- och lönsamhetsanalys som beställts utifrån har beaktats.

29. uppmanar kommissionen att noga se över sin politik för att lägga ut verksamhet på entreprenad, särskilt med beaktande av principen om en årsbaserad budget, (Casaca - punkt 52)

Kommissionens svar:

Kommissionen har sedan 1999 lagt om sin politik i fråga om utläggning av verksamhet. Det innebär att man åter koncentrerar sig på sina huvuduppgifter och verksamheter och att det blir möjligt att återfå kontrollen över verkställande uppgifter och stöduppgifter, med hjälp av bättre kontrollerade strukturer som har den utbildade personal de behöver.

Nya instrument för utläggning av arbete har utformats för att genomföra denna politik och ta över uppgifter som tidigare sköttes av byråerna för tekniskt stöd. Den nya förordningen om genomförandeorgan, som rådet antog i december förra året, är en viktig del av detta paket. Att anta och genomföra rättsliga instrument har tagit och kommer fortfarande att ta ganska lång tid. Under tiden har kommissionen beslutat att anta åtgärder för att åtgärda arbetsuppgiftssituationen för vissa byråer för tekniskt stöd.

Utläggningen av förvaltningen av gemenskapsprogram kan ta sig många olika former, beroende på vilka sektorer och uppgifter den tillämpas på. Vissa gränser och restriktioner måste respekteras när arbetsuppgifter läggs ut. Kommissionen kan inte frånsäga sig det ansvar som den har blivit ålagd genom fördragen, varken befogenheten att genomföra rådets beslut (artikel 202) eller ansvaret för budgetgenomförandet (artikel 274). I synnerhet kan den inte delegera sina uppgifter som offentlig myndighet till privata organ.

De externa organen måste utformas så att de bevarar kontinuiteten i ansvarsfördelningen mellan kommissionen och de organ som bemyndigas, och ger kommissionen effektiv kontroll över de uppdrag som läggs ut.

Beslutet att lägga ut uppdrag måste alltid utgå från målet att befrämja en god förvaltning, i förekommande fall i kombination med att förvaltningsförfarandena blir enklare och tydligare och för att en utläggning är mer kostnadseffektiv än direkt centralförvaltning.

De uppgifter som får överlåtas åt andra externa privaträttsliga enheter eller organ än de som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter är uppgifter av teknisk, administrativ, förberedande eller underordnad natur som varken innebär myndighetsutövning eller ger utrymme för skönsmässiga bedömningar.

Dessa principer fastställs i den nya budgetförordningen. I artikel 54 slås fast att kommissionen inte får överlåta sådana genomförandebefogenheter till tredje man som den har tilldelats genom fördragen om befogenheterna medför ett betydande skönsmässigt handlingsutrymme och kan användas som ett verktyg för politiska överväganden. I samma artikel definieras "central förvaltning i indirekt form" och ges möjligheter till utläggning av uppgifter. I artikel 57 anges de viktigaste villkoren för att överlåta uppgifter på den privata sektorn.

Tre former av utläggning av programförvaltning har genomförts.

För verkställande uppgifter som åligger de offentliga myndigheterna, eller där det inte finns någon reell konkurrens, kan man använda följande:

(i) Delegering: att verkställande uppgifter delegeras till gemenskapens offentliga organ (genomförandeorgan) som en utvidgning av gemenskapens förvaltningsstruktur.

(ii) Decentralisering: att verkställighetsansvar delegeras till nationella organ med public service-uppdrag vilka medverkar vid genomförandet av viss gemenskapspolitik.

Följande kan införas för vissa uppgifter som kräver teknisk sakkunskap och vissa förberedande eller understödjande arbetsuppgifter som inte automatiskt faller inom offentlig myndighetsutövning eller ger utrymme för skönsmässiga bedömningar:

(iii) Utläggning till den privata sektorn via kontrakt. Förhållandet mellan kommissionen och tjänsteleverantören fastställs i ett privaträttsligt kontrakt, vanligen i form av ett tjänstekontrakt efter ett anbudsförfarande. Tjänsterna består i särskilda uppgifter vid genomförandet av ett gemenskapsprogram. Kommissionen förblir ansvarig för att uppgifterna har utförts korrekt i enlighet med fastställda befogenheter.

30. uppmanar kommissionen att så snart som möjligt ange omfattningen av utläggningen av administrativa uppgifter på entreprenad, fördelat på kommissionens olika avdelningar och enligt följande kriterier: antalet anbud och anbudsrutiner, antalet kontrakt och förteckning över de främsta kontraktsmottagarna utifrån ekonomiskt värde, (Casaca - punkt 53)

Kommissionens svar:

Under 2000 gjorde kommissionen en noggrann bedömning av befintliga och planerade byråer för tekniskt stöd och omvärderade deras uppgifter mot bakgrund av kriterierna för tillämpningsområde och begränsningar för olika former av utläggning. Den information om omfattningen av utläggningen av administrativa uppgifter som för närvarande finns tillgänglig rör de byråer för tekniskt stöd som finns förtecknade i bilagan till ändringsskrivelse nr 1 av den 4 september 2000 till det preliminära budgetförslaget för 2001.

I ändringsskrivelsen fanns en förteckning över 124 kontrakt med byråer för tekniskt stöd som kommissionen använde eller planerade att använda sig av. Motsvarande totala årliga utgifter uppskattades till omkring 133,6 miljoner euro.

Byråerna för tekniskt stöd kan upprätthållas om de uppgifter som läggs ut är kraftigt begränsade till teknisk sakkunskap och uppgifter av administrativ, förberedande eller underordnad natur som varken innebär myndighetsutövning eller ger utrymme för skönsmässiga bedömningar.

Enligt ändringsskrivelsen skall 24 byråer för tekniskt stöd behållas. Kommissionen uppdaterar förteckningen regelbundet och skickar den sedan till ansvariga utskott i Europaparlamentet. Den innehåller tydlig information om hur många byråer som har stängts, vilka som finns kvar och vilka datum kontrakten löper ut.

För de byråer som inte uppfyller minimikriteriet för delegering av ansvar på acceptabla villkor har kommissionen föreslagit alternativa lösningar. För de flesta byråer visade sig den långsiktiga lösningen bli att upprätta genomförandeorgan. I väntan på antagandet av förordningen om genomförandeorganen, som antogs först i slutet av 2002, utformade kommissionen en övergångsordning för att möjliggöra en snabb avveckling av byråerna enligt budgetmyndighetens önskan. Detta innebar att uppgifter stegvis återtogs av kommissionens avdelningar samtidigt som programmets kontinuitet bevarades och risken för kontraktstvister minimiserades.

I praktiken har kommissionen genomfört följande övergångslösningar från fall till fall:

- Att tillfälligt återföra uppgifterna till respektive kommissionsavdelning, huvudkontor eller delegationer i tredje land, som borde kunna rekrytera extern kontraktsanställd personal på plats och uppföra utgifterna under BA-posterna i budgeten för de berörda programmen.

- Att förlänga befintliga kontrakt och - om nödvändigt - bevilja kortare tidsfrister för att utföra uppgifterna.

Under 2002 uppgick betalningarna till 28,1 miljoner euro, vilket innebär en drastisk minskning jämfört med vad som aviserades under 2000. Tendensen är ännu tydligare när det gäller åtaganden (omkring 16 miljoner euro i åtaganden under 2002).

Siffrorna, som uppdaterats fram till den 3 juli 2003, är följande: Det totala antalet byråer för tekniskt stöd har sjunkit till 12. Det betyder att 114 byråer har stängts och andra kommer att försvinna så snart som villkoren är uppfyllda för att upprätta ett genomförandeorgan i enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram. [1]

[1] EGT L 11, 16.1.2003, s.1.

Reglerna för att lägga ut tekniska och administrativa uppgifter för att bidra till genomförandet av gemenskapsprogram har skärpts, [2] särskilt genom artikel 57 i den nya budgetförordningen [3] där följande föreskrivs:

[2] - Meddelande från Michaele Schreyer och Neil Kinnock om riktlinjer för en policy för utläggning SEK(1999) 2051/7, 14.12.1999,

[3] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, EGT L 248, 16.9.2002, s.1.

1. Kommissionen får inte överlåta genomförandeåtgärder som rör förvaltning av medel från gemenskapsbudgeten, inklusive betalningar eller inkassering, åt andra externa privaträttsliga enheter eller organ än sådana som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter enligt artikel 54.2 c.

2. De uppgifter som genom kontrakt får överlåtas åt andra externa privaträttsliga enheter eller organ än de som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter är uppgifter av teknisk, administrativ, förberedande eller underordnad natur som varken innebär myndighetsutövning eller ger utrymme för skönsmässiga bedömningar.

För att se till att dessa bestämmelser följs samråder kommissionen med generaldirektoratet för budget innan den lägger ut tekniska biståndstjänster.

31. uppmanar kommissionen att inleda en övergripande studie av de fall där olika gemenskapsorgans nuvarande verksamheter kan överlappa varandra eller eftersträva samma mål. Syftet bör vara att föreslå lämpliga lösningar, bl.a. eventuella sammanslagningar av byråer, (Casaca - punkt 54)

Kommissionens svar:

Frågan om överlappning och dubbelarbete mellan Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF) och Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) togs upp i de externa utvärderingarna av Cedefop (2001) och ETF (KOM(2003)287 slutlig). De externa utvärderingarna bekräftar att det inte finns någon överlappning mellan de två byråerna, som har olika geografisk täckning och skilda uppdrag och uppgifter. Cedefop bidrar till gemenskapens yrkesutbildningspolitik genom gränsöverskridande samarbete inom EU, medan ETF bistår kommissionen vid utformningen och genomförandet av reformen av yrkesutbildningen i länder utanför EU som ett led i gemenskapens politik gentemot tredje land.

Kommissionen har de senaste åren sett till att byråerna har de verktyg som behövs för att uppnå maximal samverkan och komplementaritet (t.ex. det ramverk för samarbete som beslutades 2001, bilagan till varje byrås årliga arbetsprogram och upprättandet av en gemensam arbetsgrupp för Cedefop och ETF).

Det bör även påpekas att styrelserna för Cedefop och ETF är uppbyggda på olika sätt: Cedefop, som arbetar med yrkesutbildningspolitiken, har en trepartsstyrelse, medan ETF:s styrelse endast består av företrädare för medlemsstaterna. Företrädarna i Cedefops styrelse skall ha erfarenheter och kunskaper relaterade till yrkesutbildningspolitik, medan ETF:s styrelseledamöter även skall ha erfarenhet av yttre förbindelser och biståndsprogram för tredje land. Den profil som krävs av styrelseledamöterna för att styrelsen skall fungera effektivt och uppfylla sitt uppdrag bör därför skilja sig åt mellan Cedefop och EFT.

Av de nuvarande gemenskapsorganen framstår fyra stycken som mer lämpade för en granskning av eventuell överlappning än andra: Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) i Thessaloniki och Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (ETF) i Turin, samt Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor i Dublin och Europeiska arbetsmiljöbyrån i Bilbao.

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor och Europeiska arbetsmiljöbyrån har redan undertecknat ett samförståndsavtal den 7 februari 2001. I juni 2003 beslutade de två byråerna att utvidga samarbetsområdena och enades om en handlingsplan med konkreta samarbetsåtgärder och -verksamheter för att uppnå maximal samverkan och undvika dubbelarbete.

32. uppmanar kommissionen att fastställa mål och en tidtabell för att minska de administrativa utgifternas andel av byråernas sammanlagda utgifter, (Casaca - punkt 55)

Kommissionens svar: Decentraliserade gemenskapsorgan har specifika uppdrag i enlighet med de enskilda förordningar som ligger till grund för dem och som antagits av EU:s lagstiftande organ, det vill säga rådet och i ett flertal fall rådet genom medbeslutande med Europaparlamentet.

Byråerna utför sina uppdrag som oberoende juridiska personer. Deras arbetsprogram följer strikt de uppgifter som föreskrivs i grundförordningarna. För att kunna genomföra arbetsprogrammet antas den årliga budgeten av byråernas styrelser med beaktande av det gemenskapsbidrag som antagits av EU:s budgetmyndighet för att finansiera decentraliserade organ.

I flera fall har lagstiftaren föreskrivit att byråerna skall fullgöra personalkrävande uppgifter och inga eller få uppgifter som innebär genomförande av driftsanslag. När byråns uppdrag främst kräver personal och därmed motsvarande löner och kontorsutrymme faller dessa kostnader under rubrikerna 1 och 2 "personal- och administrationskostnader" i byråns budget. Det skulle vara vilseledande att jämföra administrationskostnader med de så kallade "driftsutgifterna" (rubrik 3 i byråns budget) och dra slutsatsen att de byråer som har en högre procentandel "administrationskostnader" inte är lika effektiva och produktiva som de som har en högre procentandel "driftskostnader". En sådan jämförelse visar endast att typen av arbetsuppgifter skiljer sig åt.

Varken byrån eller kommissionen har befogenhet att välja vilka uppgifter som skall utföras av byråerna, men lagstiftarens önskan överförs till arbetsprogrammet och motsvarande budget.

33. anser att befintliga byråer skulle kunna ges mer operativa uppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lämpliga förslag senast den 30 juni 2003 innan den inrättar några nya verkställande organ, (Casaca - punkt 56)

Kommissionens svar:

I och med antagandet av ramförordningen om genomförandeorgan skapades redan ett instrument för att ge nödvändigt stöd till programförvaltning. Förslaget att inrätta ett instrument av denna typ svarade mot behovet att klargöra vilken typ av organ som skulle genomföra eller stödja gemenskapspolitiken (de decentraliserade byråer som anges i vitboken om styrelseformerna i EU, genomförandeorgan eller kontor).

Detta resonemang ledde till att man i allmänhet föredrog att använda ett genomförandeorgan under kommissionens kontroll framför en decentraliserad byrå för programförvaltning. En anledning var att de decentraliserade byråerna lyder under styrelser där kommissionen är i minoritet. Detta faktum skulle komplicera principen om ansvar, särskilt det ekonomiska ansvaret som kommissionen skulle behålla om man lade ut arbete på entreprenad. Decentraliserade byråer är normalt sett inte heller belägna på platser där kommissionen har kontor, medan genomförandeorgan finns på samma ställe som kommissionen och dess avdelningar.

I genomförbarhetsstudien angående det genomförandeorgan som planeras för GD Utbildning och kultur slås fast att man i kostnads- och lönsamhetsanalysen (som föreskrivs i ramförordningen av december 2002) bör beakta att det finns två decentraliserade byråer på området utbildning och kultur när man bedömer generaldirektoratets begäran om hjälp.

Som framgår av svaret på punkt 32 anges de decentraliserade gemenskapsorganens verksamhet i deras grundförordningar. Ändringar eller tillägg av uppgifter kräver en ändring av den rättsakt genom vilken organet har inrättats. Detta tycks dock inte vara något lämpligt sätt att gå vidare, eftersom skälet till de planerade genomförandeorganen är att tillmötesgå olika behov av ekonomisk förvaltning:

Genom rådets förordning nr 58/2003 införs stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram.

I rådets förordning nr 58/2003 föreskrivs att genomförandeorgan, som av kommissionen kan åläggas delar av förvaltningen av gemenskapsprogram, skall förvalta dessa anslag under kommissionens ansvar. Genomförandeorgan skiljer sig därför i grunden från traditionella byråer, som genomför sin budgetar under byrådirektörens ansvar.

I artikel 5.1 i rådets förordning nr 58/2003 föreskrivs även placeringen av genomförandeorganen. "Genomförandeorganet skall vara placerat där kommissionen och dess enheter är belägna, i enlighet med protokollet om lokalisering av säten för Europeiska gemenskapernas institutioner och vissa av deras organ och enheter samt för Europol." Denna princip avviker från placeringen av centraliserade gemenskapsorgan runtom i Europeiska unionen.

Dessa punkter belyser de konceptuella skillnaderna mellan decentraliserade gemenskapsorgan och genomförandeorgan. Skillnaderna gör det svårt för befintliga decentraliserade gemenskapsorgan att ta över uppgifter från framtida genomförandeorgan.

Kommissionen måste dock först göra en kostnads- och lönsamhetsanalys innan den kan besluta om att inrätta ett genomförandeorgan (se artikel 3 i rådets förordning nr 58/2003).

d) Underutnyttjande av budgeten / SAPARD, Strukturfonderna

SAPARD

34. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till situationen i kandidatländerna på områden som tillgången till krediter och avsaknaden av en fastighetsmarknad (Casaca - punkt 78).

Kommissionens svar:

Påståendet att det inte skulle finnas någon tillgång till krediter stämmer inte överens med utvecklingen under senare tid. I Bulgarien undertecknade den statliga jordbruksfonden och de verkställande direktörerna i 14 affärsbanker den 14 mars 2002 en samförståndsavtal om gemensamma åtgärder vid genomförandet av Sapardprogrammet. Genom dessa åtog sig bankerna att ge ytterligare ungefär 150 miljoner euro i delfinansieringskrediter till projekt som finansieras genom Sapard. Det är dock riktigt att vissa potentiella mottagare kan stöta på särskilda problem när det gäller att få tillgång till krediter. För att underlätta dessa problem stöder kommissionen, genom Phare-anslag, ett projekt för att förbättra tillgången till krediter för små och medelstora företag i kandidatländerna. Vidare undersöker kommissionen möjligheten att säkerställa att denna "låneinrättning" används i mer omfattande utsträckning.

Beträffande frågan om förskottsfinansiering av projekt grundas Sapard bland annat på principen att mottagarna får stöd från gemenskapen först efter det att kostnader har uppkommit. Skälet till detta är en sund ekonomisk förvaltning. Gemenskapen kräver dock inte att projektet skall ha avslutats innan sådant stöd kan beviljas även om många av mottagarländerna (inklusive Bulgarien) har valt att kräva att projekt skall avslutas innan stöd beviljas. Det medför en oundviklig börda för mottagarnas betalningsflöde, men också fördelar som mindre betungande förvaltningskostnader och administrativa kostnader för de nationella myndigheterna i enlighet med parlamentets krav i punkt 80.

Beträffande fastighetsmarknaden, särskilt aspekter som rör privat ägande, stöter potentiella mottagare som inte besitter äganderätt eller klart fastställd nyttjanderätt på problem, särskilt vad gäller vissa investeringar, men inte bara sådana som omfattar fastigheter. Gemenskapen har redan gett betydande stöd genom Phare till alla länder för att hjälpa till att utveckla fastighetsmarknaderna. Detta kan dock inte rimligen lösa alla problem i samband med äganderätten, som t.ex. när alla arvtagare inte kan lokaliseras eller när de av någon anledning inte kan komma överens om markens framtida användning.

35. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vad beträffar undantaget till regeln n+2 noggrant följa upp genomförandet av de nya reglerna och att tidigt underrätta parlamentet om den planerar att genomföra annulleringar (Casaca - punkt 79)

Kommissionens svar:

Kommissionen övervakar noggrant tillämpningen av de nya reglerna. Under hösten 2002 inledde den en rapportering av de belopp som ingicks av varje Sapard-organ för slutmottagarnas räkning, på grundval av kandidatländernas upplysningar. Dessa upplysningar - tillsammans med dem som mottogs genom övervakningskommittéerna, årsrapporterna och betalningsansökningarna - gör det möjligt för kommissionen att snabbt varna kandidatländerna. Kommissionledamot Franz Fischler överlämnade upplysningarna till budgetkontrollutskottet den 10 mars 2003, och därefter skrev han den 2 april 2003 till samtliga mottagarländer för att varna dem för riskerna för annulleringar (och peka på valmöjligheter för att övervinna dem).

Parlamentet skall regelbundet ges uppdaterad information om riskerna för annulleringar. Den senaste uppdateringen lämnades den 11 juni 2003 genom en skrivelse från kommissionsledamot Franz Fischler till Diemut Theato och Paulo Casaca.

36. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera strukturanpassningen av kandidatländernas jordbruk genom att ge ett rimligt ekonomiskt stöd till jordbrukare samtidigt som man ser till att ordentliga kontrollinstrument finns på plats och att kontrollstrukturerna och de administrativa kostnaderna står i proportion till de belopp som fördelas (Casaca - punkt 80).

Kommissionens svar:

Kommissionen skulle också ha önskat en starkare effekt av Europeiska unionens stöd till strukturreformer inom kandidatländernas jordbruk. Det är emellertid inte uppenbart att vad som uppnåtts skulle förorsaka allvarlig skada på utvidgningsprocessen eller på allmänhetens intryck av utvidgningen. Tvärtom har man via Sapard kunnat bygga upp system så att alla länder, oberoende av de utgiftsnivåer som registrerats, redan nu har system som är kapabla att förvalta stöd för att främja en strukturanpassning av jordbruket. Dessa system inkluderar kontroller av dokumentation och kontroller på plats innan avtal ingås och utbetalningar görs, och kompletteras slutligen av en uppföljning av investeringen i efterskott enligt kriterierna som anges i det fleråriga finansieringsavtalet. Gemenskapen beviljar samtliga mottagarländer betydande ekonomisk hjälp, vars nivå fastställs vid budgetförfarandet, bland annat för att hjälpa jordbrukare att klara integrationen. Kommissionen anser att all sådan hjälp omfattas av tillräckliga kontrollsystem som skall ha införts innan medel frigörs och att dessa kontrollstrukturer och administrativa kostnader är proportionerliga gentemot de anslagna medlen, med hänsyn till de risknivåer som föreligger.

37. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt tillhandahålla meddelanden om riktlinjer för Sapardprogrammet på kandidatländernas språk (Casaca - punkt 81).

Kommissionens svar:

Sapardprogrammet genomförs på en helt decentraliserad basis. Kommissionen påpekar att det är det berörda kandidatlandet som är ansvarigt för att utarbeta dokumentationen på sitt språk. Kommissionen har inte kännedom om att detta förorsakat några problem eller att någon begäran om riktlinjer inte skulle ha uppfyllts.

STRUKTURFONDER

38. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lämna förslag inför nästa reform av strukturfonderna om hur man skall undvika långa förseningar vid genomförandet, utan att det skadar de politiska prioriteringarna och iakttar de principer som parlamentet fastställt (få tydliga prioriteringar, administrativ förenkling, förbättrad distribution av medel och en smidig övergång till nya programplaneringsperioder) (Casaca - punkterna 63, 65 och 72).

Kommissionens svar:

Kommissionen beklagar att förhandlingarna om programdokumenten försenades vid inledningen av programperioden 2000-2006 och de följder detta fick vid inledningen av genomförandet. Det är orsaken till att kommissionen så tidigt som möjligt under 2004 kommer att lägga fram sina lagstiftningsförslag för perioden efter 2006, så att all lagstiftning kan införas innan nästa programperiod börjar (1 januari 2007). Kommissionen överväger att införa ett nytt genomförandesystem baserat på ett mer decentraliserat, enklare och effektivare system för programplanering, förvaltning och kontroll. Den planerar också att kraftigt minska antalet etapper vid programplaneringen.

För att säkerställa en smidigare övergång till framtida programperioder, måste bestämmelserna för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, genomförandebestämmelserna och de fleråriga finansiella ramarna för perioden efter 2006 antas tillräckligt tidigt för att garantera att alla förberedelser inför antagandet av åtgärderna, tilldelning av medel, antagande av riktlinjer, framläggandet av förslag, osv., är så gott som avslutade vid utgången av 2006.

39. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att periodisera målprogrammen och gemenskapsinitiativen under nästa programplaneringsperiod (Casaca - punkt 63).

Kommissionens svar: Kommissionen noterar förslaget om att periodisera programperioderna för strukturåtgärder efter målprogram och gemenskapsinitiativ. Systemet för en enskild programplaneringsperiod för alla strukturfonder är kopplat till mekanismen i budgetplanen som fastställs för en period på flera år.

40. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra betalningsprognostekniken tillsammans med medlemsstaterna (Casaca - punkt 64).

Kommissionens svar: Det är riktigt att medlemsstaternas prognoser hittills ofta uppvisat stora fel och att de haft en tendens att övervärdera utgifterna. De har också fluktuerat kraftigt, dvs. ofta har samma medlemsstat lämnat relativt bra prognoser ett år och mycket missvisande nästa år.

Även om prognoserna hittills varit till begränsad nytta för upprättandet av budgeten anser kommissionen att prognoserna behåller sin potential att kunna bli ett mycket användbart budgetredskap som gör det möjligt att förenkla utarbetandet och genomförandet av strukturfondernas budget. Den har därför vidtagit flera åtgärder för att förbättra prognoserna.

Kommissionen har regelbundet börjat informera budgetmyndigheten om genomförandet av prognoserna. Den 12 november 2002 sände den ett första arbetsdokument om de preliminära resultaten för 2002 till budgetmyndigheten. En grundligare analys, särskilt en slutlig analys av 2002 års genomförande, sändes till budgetmyndigheten tillsammans med arbetsdokumentet (kommissionen, GD Budget) om "Analys av 2000 års budgetgenomförande under strukturfonderna". Kommissionen sände budgetmyndigheten en kvalificerad analys av medlemsstaternas prognoser för 2003 och 2004.

Prognosansökningarna läggs nu också fram som information till de olika programmens förvaltningsmyndigheter och överlämnas inte bara till de ständiga representationerna som tidigare gjordes. Därigenom hoppas man kunna meverka till att medlemsstaternas prognosuppgift blir lättare att genomföra effektivt.

Kommissionen sände i november 2002 ett frågeformulär till medlemsstaterna med frågor om deras erfarenheter av genomförandet av prognoserna för 2002. De synpunkter som mottogs användes för att förbättra förfarandet. Det återspeglades redan i det påminnelsebrev som sändes under 2003 till medlemsstaterna, med effektivare instruktioner för insamling och överföring av prognoserna för 2003.

Kommissionen korrigerar prognoserna från medlemsstaterna mot bakgrund av sina egna upplysningar. För 2004 är beloppen i budgeten lägre än de som medlemsstaterna lämnat i sina prognoser.

Trots det faktum att medlemsstaternas prognoser systematiskt kraftigt övervärderat anslagsbehovet fortsätter de att vara den bästa informationen om betalningsbehov som finns tillgänglig för kommissionen från källor närmare genomförandet av programmen på plats. Det är en konsekvens av delad förvaltning.

41. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa de förenklade rutiner som föreslogs i oktober 2002 för att öka genomförandegraden för betalningsbemyndiganden (Casaca - punkt 66).

Kommissionens svar: Kommissionen har redan genomfört merparten av ett paket med förenklingsåtgärder som antogs under 2003 (meddelande av den 25 april 2003 (KOM(2003)1255). Paketet inkluderar både ändringar av lagstiftningen (förordningarna nr 1685/2000 och 438/2001) och ändringar av sådan praxis som inte kräver förändrad lagstiftning.

Bland exemplen på åtgärder i paketet som hjälper till att öka genomförandegraden är ett mer flexibelt förfarande för att beräkna graden av medfinansiering för löpande betalningar. Kommissionen har också infört ett system för att tidigt varna de medlemsstater som befinner sig i riskzonen vad gäller reglerna M+18 (återbetalning av förskott) och N+2 (återtagande).

42. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett gemensamt revisionssystem (Casaca - punkt 68).

Kommissionens svar: Konkreta åtgärder kommer att vidtas för att främja samstämmigheten mellan de revisionsmetoder och -förfaranden som används inom generaldirektorat och avdelningar som arbetar inom ramen för delad förvaltning. Särskild uppmärksamhet kommer att ges utarbetandet av gemensamma standarder med beaktande av vedertagna bästa metoder, kompletterande kontroll- och revisionsförfaranden på europeisk och nationell nivå samt bestämmelser avseende medlemsstaternas försäkringar. Den gemensamma revisionsmetoden omfattar ett ökat samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna vid kontrollen av strukturfonderna. Kommissionen och medlemsstaterna samordnar därigenom sina revisionsplaner för att undvika överlappningar och använda varandras revisionsdata och kommissionen tar i större utsträckning hänsyn till det arbete som görs av nationella revisionsorgan. Den gemensamma revisionsmetoden har redan genomförts av alla strukturfondsavdelningar enligt samordningsprotokollen för revision. Ytterligare utveckling som nu diskuteras med medlemsstaterna är ett "förtroendekontrakt" som kommissionen ingår tillsammans med medlemsstaterna för särskilda program eller alla program i landet i fråga, där medlemsstaten garanterar en tillfredsställande revisionsnivå för förvaltnings- och kontrollsystem för strukturfonderna som gör det möjligt för kommissionen att minska sina egna kontroller.

Revisionsstrategin fick ett positivt mottagande av de nationella delegationerna och företrädaren för revisionsrätten. Den har upprättats med hänsyn till och utgör också en del i den metod som används för alla strukturfonder och uppdaterades under början på 2003 i fondens handledning för revision av förvaltnings- och kontrollsystem.

43. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inför budgetförfarandet 2005 överväga alternativa metoder för att få ned betalningsbemyndigandena i linje med medlemsstaternas genomförandeförmåga (Casaca - punkt 69).

Kommissionens svar: Det är svårt att grunda betalningsbemyndiganden bara på medlemsstaternas "genomförandeförmåga", eftersom parlamentet också begär att en koppling skall införas mellan betalnings- och åtagandebemyndiganden, där de senare utgör utgiftsmål.

Hittills har genomförandet av strukturfondernas programplanering legat under förväntningarna. Betalningsbemyndigandena för programmen för 2000-2006 låg i linje med utnyttjandeförmågan under 2002 och sannolikt för 2003, där problemen koncentreras till att avsluta programmen för 1994-1999. I det preliminära budgetförslaget för 2004 är strategin att fastställa nivån på de begärda betalningsbemyndigandena på grundval av genomförandet under 2002 och inte på grundval av de prognoser som mottogs från medlemsstaterna.

För 2004 bedömde kommissionen betalningsnivån på grundval av de erfarenheter från genomförandet som förvärvats fram till slutet av 2002. Detta ledde till en lägre betalningsnivå än den som skulle fråmgå av medlemsstaternas prognoser. Kommissionen kommer följaktligen att fortsätta utveckla sina prognoser på grundval av sin analys av tidigare erfarenheter.

44. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna mer vägledning när det gäller att redovisa oegentligheter och att informera parlamentet om det (Casaca - punkt 71).

Kommissionens svar: Kommissionens strukturfondsavdelningar och OLAF har genomfört en undersökning av rapporteringen och uppföljningen av oegentligheter i strukturfonderna i alla 15 medlemsstaterna. Undersökningen genomfördes under slutet av 2002 och början av 2003. En rapport över resultaten från undersökningen kommer att offentliggöras under hösten 2003. Parlamentet kommer att informeras. Ett allmänt resultat som uppnåtts är klargörandet av medlemsstaternas skyldigheter och ökad samordning mellan dem och OLAF.

45. Europaparlamentet begär att genomgripande förändringar görs i det kommande strukturfondsprogrammet i överensstämmelse med förslagen i kommissionens vitbok om styrelseformerna i EU (Casaca - punkt 72).

Kommissionens svar: Vitboken gäller för alla gemenskapens politikområden. Dess principer och målsättningar kommer därför att återspeglas i kommissionens förslag inför strukturfondernas nästa programperiod.

46. Europaparlamentet begär inom ramen för Europeiska konventet att kommissionen i framtiden skall få riktlinjer om att skapa revisionsstrukturer inom strukturfonderna som står i proportion till de tilldelade medlen (Casaca - punkt 73).

Kommissionens svar: Revisionsstrukturer bör anpassas till storleken på budgetmedlen och riskprofilen, som kan bero på andra faktorer som indirekt förvaltning eller lagstiftningens komplexitet. De revisionsstrukturer som krävs i medlemsstaterna enligt strukturfondsbestämmelserna tar redan hänsyn till den mängd medel som förvaltas. Vid delad förvaltning är medlemsstaterna huvudsakligen ansvariga för kontroll och revision av strukturfonderna. Inom kommission har strukturfondsavdelningarna generellt förstärkt sin revisionskapacitet för att kunna verifiera de nationella systemens tillräcklighet.

e) Utvidgningen

47. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra genomförandegraden för Phare och ISPA (Casaca - punkterna 82 och 83).

Kommissionens svar: Vad gäller ISPA var genomförandegraden på 58 % relativt hög för ett instrument som bara funnits tillgängligt sedan 2000. Projekt som utarbetats under de två senaste åren för ISPA, har nu nått genomförandestadiet, därför är kommissionen övertygad om att genomförandegraden för kommande år kommer att förbättras (under 2002 ökade graden till 78 %). Kommissionen övervakar noggrant projektutarbetandet och ger - också inför framtida anslutning - fortsatt stöd genom medel från tekniskt bistånd för att förbättra utarbetandet av projekt och för att stärka den administrativa förmågan i ISPA:s mottagarländer inför genomförandet. Verksamheten inkluderar tekniska förberedelser av projekt, miljökonsekvensbedömningar, genomförbarhetsundersökningar, utbildning i upphandling, offentlig-privata-partnerskap samt ekonomisk förvaltning och kontroll.

I revisionsrättens årsrapport för 2001 fick kommissionen beröm för sin "höga" genomförandegrad för Phare (81,6 %).

48. För Tacisprogrammet ber Europaparlamentet kommissionen att ange proportionen lokala företag som väljs ut för projekt och utforma anbudsinfordringarna på ett sådant sätt att även lokala företag har en rimlig mölighet att få sig tilldelade kontrakt (Casaca - punkt 84).

Kommissionens svar: Tacis är ett tekniskt biståndsprogram vars målsättning är att främja omvandlingen av mottagarländerna till väl fungerande marknadsekonomier och att förstärka demokratin och rättsstatsprincipen.

Biståndet ges i allmänhet i form av bidrag som finansierar tekniska biståndskontrakt.

När ett projekt lanseras väljs en anbudsgivare för att tillhandahålla tjänster till mottagarorganisationen.

Den anbudsgivare som väljs ut är i allmänhet en organisation från medlemsstaterna, främst från den privata sektorn men också från den offentliga sektorn eller en ideell organisation.

Anbudsgivaren är vanligtvis den slutliga mottagaren av EU-medlen medan slutmottagaren, som mottar biståndet, vanligtvis är en statlig institution i Tacis-landet.

De tjänster som tillhandahålls av anbudsgivaren syftar till att överföra know-how inom följande stödberättigande samarbetsområden:

- Stöd för institutionell, rättslig och administrativ reform.

- Stöd till den privata sektorn och bistånd för ekonomisk utveckling.

- Stöd för att behandla de sociala följderna av övergången.

- Utveckling av infrastrukturnätverk.

- Främja miljöskydd och förvaltning av naturresurser.

- Utveckling av landsbygdens ekonomi.

- Stöd för kärnsäkerhet.

Det skall betonas att beviljandet av tekniskt bistånd innebär att man väljer ut anbudsgivare med ett specifikt know-how som inte finns tillgängligt i de avsedda mottagarländerna. Det förklarar varför val av lokala företag i Tacis-projekt är mycket ovanliga.

Kommissionen betonar att jämlikhetsprincipen mellan berättigade potentiella avtalsparter (inklusive dem från mottagarländer) alltid tillämpats vid reglerna om upphandling för Tacisprogrammet.

Inga statistikuppgifter finns om anbudsgivarnas ursprung, eftersom företeelsen med sammanslutningar av avtalsparter och deras gruppering i konsortier inte skulle göra dessa uppgifter tillräckligt relevanta.

49. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att kandidatländerna inför väl fungerande bokförings-, revisions- och kontrollrutiner och inrättar bedrägeribekämpningskontor som skall samarbeta med OLAF och förbättra samarbetet med revisionsrätten (Casaca - punkt 85).

Kommissionens svar:

Instrumenten inför anslutningen och den certifiering av förvaltningssystemen dessa krävde har gett kandidatländerna betydande praktik i att förvalta EU-medel och tillämpa dess lagstiftning. Innan anslutningen kontrollerar kommissionen att de förvaltnings- och kontrollsystem som införts i kandidatländerna lever upp till de standarder som anges i förordningarna nr 438 och nr 448/2001 (strukturfonderna) och nr 1386/2002 (Sammanhållningsfonden). Kommissionen har utvecklat och genomfört en övervaknings- och rådgivningsstrategi för att säkerställa att dessa länder uppfyller kraven i gemenskapens regelverk vad gäller bokföring, kontroll och internredovisning (kapitlen 28 och 29) innan anslutningsdagen. En omfattande övervakningsrapport om de framgångar som nåtts skall lämnas den 1 november 2003. Även om övervakningen gett en klar bild av situationen i de olika anslutningsländerna är en verklig förvaltningsrevision bara meningsfull om den utförs så snart länderna anslutits till unionen.

Vad gäller förebyggande av bedrägerier säkerställer kommissionen att varje land har en tydligt utsedd administrativ avdelning ansvarig för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen och bekämpa bedrägerier mot gemenskapens budget, som också har förutsättningarna för att samarbeta direkt med OLAF. I Polen förstärktes denna avdelning genom närvaron av en tjänsteman från OLAF under 2001 och 2002. Kommissionen ingick åtaganden för 15 miljoner euro från Phares budget under 2002 för att utveckla och göra kandidatländernas bedrägeribekämpningsstrukturer effektiva.

f) Jordbruk och livsmedel

Administrations- och kontrollsystem

50. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att harmonisera och förenkla kraven för IACS inom EU (Casaca - punkt 88).

Kommissions svar:

Kommissionen strävar efter att harmonisera och förenkla administration, kontroll och påföljder när det är nödvändigt och möjligt. Förordningen nr 2419/2001 om IACS omarbetades med denna målsättning och anses ha tillfört betydande förmåner för både de nationella myndigheterna och för jordbrukarna.

I artiklarna 6 (ansökan om arealstöd) och 10 (ansökan om djurbidrag) i kommissionens förordning (EG) nr 2419/2001 specifieras de uppgifter som krävs i ansökningarna för att kunna fastställa berättigande till stöd. Det är dock upp till medlemsstaterna att besluta om dessa formers exakta sammansättning (med iakttagande av kraven i förordningen). Dessutom anges i artikel 11 i samma förordning att ansökningarna kan överföras både elektroniskt och i pappersform. Därmed använder medlemsstaterna inget "gemensamt" formulär och kommissionen ser för närvarande inga fördelar med att införa något.

51. Europaparlamentet kräver att gemensamma normer för att beräkna stödberättigande områden införs (Casaca - punkt 87).

Kommissionens svar:

På grundval av artikel 22 i förordning nr 2419/2001 utfärdades i maj 2003 riktlinjer avseende kontroller på plats. Ett dokument från gemensamma forskningscentret (GFC) om särskild tolerans för olika typer av mätutrustning har också distribuerats. Tillsammans bör dessa dokument säkerställa att gemensamma normer tillämpas i hela gemenskapen. Vidare utarbetar kommissionen för närvarande ändringsförslag till förordningen i detta avseende.

52. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillse att Grekland till fullo genomför IACS-systemet (Casaca - punkt 89).

Kommissionens svar:

Kommissionen är helt medveten om förseningarna i Grekland avseende genomförandet av IACS. De grekiska utbetalningsställena har regelbundet och noggrant övervakats, både vad gäller institutionell struktur och faktiskt genomförande av ordningar, eftersom tidsfristen för att införa IACS gick ut i januari 1997. Av dessa orsaker utfärdade generaldirektören för GD Jordbruk ett formellt förbehåll avseende sitt ställningstagande i frågan vid den årliga verksamhetsrapporten för 2002.

För att komplettera det redan pågående revisionsarbetet och för att ta full hänsyn till den otillfredsställande situationen i Grekland, införde GD Jordbruk, under slutet på 2002 och början på 2003, en förstärkt handlingsplan för att övervaka och kontrollera utvecklingen. Enligt denna plan tillhandahåller Greklands nya utbetalningsställe, OPEKEPE, regelbundna lägesrapporter och redan under första halvan av 2003 har revisioner på plats genomförts i samband med kommissionens räkenskapsavslut av sektorerna för jordbruksgrödor, djurbidrag, olivolja, textilier och russin.

Eventuella finansiella korrigeringar grundas inte bara på brister som fastställts avseende IACS, utan måste också motsvara en rimlig värdering av den faktiska risken för oriktiga betalningar från gemenskapens budget. Utifrån denna grund har kommissionen hittills fattat beslut om årliga korrigeringar till en nivå på 5 % eller mer för jordbruksgrödor, minst 5 % för får- och getbidrag och 10 % för nötkreatursbidrag. Dessutom pågår ett räkenskapsavslutsförfarande för de nötkreatursbidrag som begärts under 2000 med möjlighet till en mycket hög finansiell korrigering. Vidare överväger kommissionens avdelningar en mycket hög finansiell korrigering för vissa andra stödordningar.

Under 2002 hänskjöt kommissionen ett ärende mot Grekland till EG-domstolen enligt artikel 226 i fördraget på grund av landets underlåtelse att införa ett administrations- och kontrollsystem.

Slutligen bör det påpekas att ansvaret för att genomföra IACS i Grekland åligger de grekiska myndigheterna. Kommissionen kan inte, som Europaparlamentet begärt, övervaka genomförandet av IACS. Kommissionen kan bara vidta rättsliga åtgärder mot en medlemsstat som inte agerar i enlighet med gemenskapens regelverk och övervaka att varje ekonomisk risk som gemenskapsbudgeten utsätts för täcks genom räkenskapsavslutsförfarandet.

53. Europaparlamentet kräver att identifieringssystemet för nötkreatur tillämpas i alla medlemsstater senast vid utgången av 2003 (Casaca - punkt 90).

Kommissionens svar:

Det identifieringssystem för nötkreatur som fastställs i rådets förordning (EG) nr 820/97, följt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur, skall innehålla följande inslag: öronmärken, pass, individuella register som förs i alla anläggningar och databaser. Enligt artikel 5 i nämnda förordningar skall databaserna senast den 31 december 1999 vara fullt fungerande och från och med detta datum innehålla alla uppgifter som krävs.

Med beaktande av artikel 6.3 i ovannämnda förordningar har kommissionen på begäran av de berörda medlemsstaterna bekräftat att databaserna för nötkreatur är fullt fungerande i följande medlemsstater: Österrike, Belgien, Danmark, Finland, Luxemburg, Nederländerna, Sverige, Frankrike, Tyskland och Nordirland (Förenade kungariket). Vad beträffar övriga medlemsstater (Portugal, Förenade kungariket vad gäller Storbrittanien, Italien, Irland, Spanien och Grekland) analyseras situationen inom kommissionens avdelningar avseende det erkännande som begärs. I analysen tas hänsyn till rapporterna från de tjänsteresor inriktade på frågor om spårbarhet och märkning av nötkött och malet kött som kommissionens kontor för livsmedels- och veterinärfrågor genomfört i alla medlemsstaterna. Dessa har inkluderat en utvärdering av genomförandet av identifieringen i databaserna i medlemsstaterna. Dessa tjänsteresor avslutades vid utgången av 2002. Rapporter från individuella tjänsteresor finns tillgängliga på GD SANCO-FVO:s webbplats och ger information om olösta frågor avseende införandet av dessa system. Kommissionen undersöker för närvarande erfarenheterna från dessa tjänsteresor och utarbetar en rapport som sammanfattar situationen, som kommer att överlämnas till parlamentet och finnas tillgänglig på ovannämnda webbplats under 2003.

54. Vad gäller kontrollnivån anser Europaparlamentet att kommissionen snarast möjligt bör lägga fram klart definierade och objektivt kontrollerbara indikatorer (Casaca - punkt 92).

Kommissionens svar:

Det har varit svårt att utarbeta kontrollerbara indikatorer för god jordbrukssed. Trots detta utfärdades uppdaterade riktlinjer som utarbetats tillsammans med medlemsstaterna under 2002 och systemet är nu i funktion. Ett av syftena med Agenda 2000 var att göra det möjligt att bättre anpassa den gemensamma jordbrukspolitiken till lokala förhållanden eller prioriteringar. Kriterierna för god jordbrukssed och kontrollerbara indikatorer fastställs på nationell eller regional nivå. Med tanke på de stora avvikelserna mellan olika situationer och inom medlemsstaterna vill inte kommissionen föreslå harmoniserade, gemenskapsomfattande kriterier eller indikatorer eftersom det inte skulle göra det möjligt att ta hänsyn till lokala förhållanden.

Kommissionen fäster hög vikt vid jordbrukets inverkan på miljön inom EU. I reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken - vilket utgör ett långsiktigt perspektiv för ett hållbart jordbruk - planeras, vad gäller direkt stöd, ömsesidig överensstämmelse med miljöreglerna. Vid utarbetandet av genomförandebestämmelserna tar kommissionen hänsyn till behovet, vilket parlamentet betonar, att definiera objektiva kontrollskyldigheter.

55. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i november 2003 lägga fram en rapport om högre IT-säkerhet bland utbetalningsorganen (Casaca - punkt 86).

Kommissionens svar:

Kommissionen utarbetar en rapport om högre IT-säkerhet bland utbetalningsorganen som kommer att göras tillgänglig för Europaparlamentet.

Den gemensamma organsationen av marknaden för socker

56. Europaparlamentet ber kommissionen göra en omsorgsfull intern analys av orsakerna till att reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker har misslyckats (Casaca - punkt 94).

Kommissionens svar:

I maj 2001 beslutade rådet att, i överensstämmelse med Europaparlamentets synpunkter, den gemensamma organisationen av marknaden för socker skulle behållas fram till regleringsåret 2005/2006. Den 23 september 2003 överlämnade kommissionen ett meddelande till rådet och Europaparlamentet. Meddelandet uppfyller kommissionens åtagande att till rådet under 2003 rapportera om EU:s sockerordning och dess utveckling enligt artikel 50.2 i rådets förordning (EG) nr 1260/2001. Det utvecklar tre framtida valmöjligheter för sockersektorn. Meddelandet "Genomförande av en hållbar jordbruksmodell för Europa genom den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken - sektorerna för tobak, olivolja, bomull och socker" finns på följande Internetadress:

http://europa.eu.int/comm/agriculture/ capreform/com554/index_en.htm

Sektorns komplexitet och de olika utmaningar den står inför, både interna och internationella, samt de olika valmöjligheternas potentiella inverkan dokumenteras i den bifogade utvidgade konsekvensbedömningen av sockersektorn. Den utvidgade konsekvensbedömningen har genomförts med hjälp från en styrgrupp inom kommissionen där 14 generaldirektorat var representerade och en omfattande rådfrågning av berörda parter organiserades. Den utvidgade konsekvensbedömningen om sockersektorn finns på följande Internetadress:

http://europa.eu.int/comm/agriculture/ publi/reports/sugar/index_en.htm

57. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt neka exportbidrag för sockerexport till länder som har tullfritt tillträde till EU:s marknad (Casaca - punkt 98).

Kommissionens svar:

Denna fråga ingick som en del av de förbehåll (risk för karusellbedrägeri) som generaldirektören för GD Jordbruk utfärdade i sin årliga förklaring. Förbehållet följdes upp av genomförandet av en handlingsplan för att lösa de svagheter som kunnat identifieras. En del av de åtgärder som vidtagits har berört export eller import av socker till eller från länderna i västra Balkan. För de exportlicenser som utfärdats från den 8 mars 2003 upphörde kommissionen med att bevilja exportbidrag för socker som exporteras till de fem länderna i västra Balkan (Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Montenegro, inklusive Kosovo). Se kommissionens förordningar nr 430/2003, 431/2003 och 432/2003.

En annan del av de vidtagna åtgärderna rör det preliminära upphörandet under tre månader, från den 8 maj 2003, av förmånsarrangemang för import av socker från Serbien och Montenegro, efter OLAF:s rapport om allvarliga brister i tullens kontroller (för certifiering och kontroll av ursprung som medför förmånsbehandling för socker) i landet (se förordning (EG) nr 764/2003 - EUT nr L 109, 1.5.2003). Det preliminära uppehållet förlängdes med ytterligare sex månader fram till den 8 februari 2004 (se förordning (EG) nr 1343/2003 - EUT nr L 189, 27.7.2003.

Exportbidrag

58. Europaparlamentet efterlyser en utvärdering av samtliga system för exportbidrag, av konsekvenserna av dessa för svälten i världen och av motsvarande ökningar av livsmedelsbiståndet (Casaca - punkt 99).

Kommissionens svar:

Kommissionen undersöker hur den skall kunna genomföra den begärda utvärderingen. Den kommer att integreras i kommissionens arbetsprogram för utvärderingar. Det skall påpekas att ett omfattande utvärderingsprojekt tar mycket tid (projektdefinition, anbudsinfordran, urvalsförfarande, projektgenomförande och undersökningsrapport).

Fiskesektorn

59. Europaparlamentet uppmanar till en betydande ökning av antalet kontroller på plats och revisioner av bokföringen (Casaca - 100).

Kommissionens svar:

"Gemensamma företagsprojekt" kommer systematiskt att kontrolleras under kontrollerna på plats. Till följd av parlamentets begäran har "gemensamma företagsprojekt" redan kontrollerats under 2003 i tre medlemsstater.

Alla ärenden som är kopplade till betalningsansökningar som förvaltas direkt av kommissionen för gemensamma företagsprojekt kommer också att noggrant kontrolleras för att säkerställa deras överensstämmelse med tillämpliga regler.

Övrigt

60. Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen vägrar att offentliggöra förteckningen över stöd för exportbidrag och överskottsåtgärder inom GJP-systemet (Casaca - 102).

Kommissionens svar:

På grundval av förordning (EG) nr 1663/95 och förordning (EG) nr 2390/1999, ändrad genom förordning (EG) nr 419/2002 mottar kommissionen redovisningsuppgifter från medlemsstaterna. Dessa uppgifter skall, enligt artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2390/1999 bara användas för att utföra kommissionens uppgifter i samband med räkenskapsavslut samt för att övervaka utvecklingen och tillhandahålla prognoser inom jordbrukssektorn.

I artikel 2.3 i samma förordning åläggs kommissionen skyldigheten att hålla redovisningsuppgifterna konfidentiella och i säkerhet.

Kommissionen kan bara tillhandahålla aggregerade statistikuppgifter som inte gör det möjligt att identifiera individuella mottagare. Budgetkontrollutskottet har nyligen mottagit sådana uppgifter avseende exportbidrag.

61. Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte vidtagit några åtgärder mot de företag som var inblandade i storskalig förvanskning av livsmedel, särskilt mjölkprodukter (Casaca - punkterna 103 och 104).

Kommissionens svar:

Fallet med uppblandat smör:

De eventuella påföljderna i fallet med uppblandat smör är en fråga för berörda nationella rättsliga myndigheter. OLAF bistod de rättsliga myndigheterna i Italien och Frankrike och deltog i den administrativa undersökningen i Tyskland. I detta skede pågår straffrättsliga utredningar i Italien och Frankrike. Dessutom hänskjöt de behöriga belgiska myndigheterna två ärenden mot två belgiska företag till domstolen i början på oktober 2003 där de begärt att få delta som "civil part" (dvs. enskilt anspråk om skadestånd som en del av brottmålet).

g) Europeiska socialfonden

62. Kommissionen ombeds informera parlamentet om resultatet av de utredningar och åtgärder som genomförs enligt förordning (EEG) nr 4523/88 (Casaca - punkt 105).

Kommissionens svar:

Kommissionen tillämpar regelbundet de förfaranden som avses i artikel 24 i rådets förordning (EEG) nr 4253/88, efter ändring, när den följer upp sina egna revisioner och kontroller eller de som genomförs av revisionsrätten, eller när ingen uppföljning gjorts av iakttagelser vid nationella kontroller. Det krävs viss tid innan förfarandena för att uppnå en nettominskning av gemenskapsstöd formellt kan bekräftas och grunder införts för att fatta beslut om en finansiell nettokorrigering. I flera fall samtycker medlemsstaterna till att genomföra den finansiella korrigeringen utan att begära ett formellt beslut om minskning av stödet. Kommissionen skall sända listan över de beslut som fattats under 2002 och 2003. Det finansiella avslutet av programmen för 1994-1999 ger också möjlighet att avsluta de ärenden som ännu pågår (endera genom att dra av utgifter från ansökningar om betalning av restbelopp eller genom en nettominskning).

63. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra hur ESF:s mål skall uppnås samtidigt som man undviker ineffektiva rutiner, bedrägerier och administrativa missförhållanden (Casaca - punkt 107).

Kommissionens svar: Att uppnå ESF:s mål samtidigt som man undviker ineffektiva rutiner, bedrägerier och administrativa missförhållanden var ett av målen med det förenklingsförfarande som kommissionen lanserade under 2002. Förfarandet grundas på de vägledande principerna om förenkling, klargörande, samordning, flexibilitet och proportionalitet för vilka kommissionen antog Meddelandet om förenkling, klargörande, samordning och flexibel administration av strukturpolitiken 2000-2006 [4]. Förordning nr 1260/99 kommer dock inte att ändras. Kommissionen anser att förenklingspaketet kommer att bidra till en bättre förvaltning av fonderna, minska risken för ineffektivitet och missförhållanden. Sedan strukturfonderna baseras på ett delat förvaltningssystem, som grundas på principen om decentralisering måste medlemsstaterna själva göra en insats för att effektivisera sina interna förfaranden och förenkla programplaneringen på nationell eller regional nivå.

[4] C(2003) 1255, 25.4.2003.

(Se också svaret på punkt 141).

64. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt avsluta ärendet om eventuella missförhållanden av förvaltningen av ESF-medel i Madrid och att klargöra situationen (Casaca - punkt 108).

Kommissionens svar:

I fallet IMEFE/Madrids fullmäktige, sände kommissionens avdelningar den 30 juli 2003 ett officiellt tillkännagivande till medlemsstaten om sin avsikt att tillfälligt upphöra med utbetalningen av hela restbeloppet för programmet i fråga.

Medlemsstaten underrättades också om kommissionens avsikt att genomföra ett antal revisioner för att slutgiltigt fastställa nivån på felaktigheterna eller oegentligheterna avseende de åtgärder som administrerats av IMEFE under perioden 1994-1999. Innan dess, och för att inte blandas ihop med de åtgärder som omfattas av den pågående förundersökningen, måste OLAF ta kontakt med sina motparter i Spanien och överlämna en lista över de åtgärder som omfattas så att de kan undantas från ovannämnda revision.

65. Europaparlamentet anmodar kommissionen att ta de särskilda rapporterna från revisionsrätten nr 3/2002 och nr 4/2003 som utgångspunkt för diskussionerna om en reform av den europeiska stödpolitiken, oberoende av specialistområde (Casaca - punkt 109).

Kommissionens svar: Kommissionen överväger för närvarande reformen av sina budgetinstrument för stöd inom ramen för sitt förslag om en ny budgetplan. Den har beaktat erfarenheterna från Integra och har tillämpat revisionsrättens iakttagelser när den utsett efterträdaren till Integra, nämligen Equal (ESF:s gemenskapsinitiativ 2000-2006). De erfarenheter som förvärvades från genomförandet av Integra tillämpas på Equal.

Vad gäller utvärdering, spridning och utnyttjande av resultaten har kommissionen redan genomfört ett antal initiativ på området innovativa åtgärder: utvärdering av förberedande åtgärder i projekten för 2000 och 2001 (pågår), övergripande tematisk utvärdering av lokal utveckling (pågår), extern utvärdering av projekten på området dialog mellan arbetsmarknadens parter (pågår). Spridningen av information har förbättrats på olika sätt: ett forum för lokal utveckling som hölls den 15-16 maj 2003 tillsammans med parlamentet och rådets ordförandeskap, offentliggörandet av en projektförteckning, en handbok om utveckling av lokala syssselsättningsstrategier som skall förse de lokala aktörerna med ett praktiskt redskap.

Genom en undersökning om resultatindikatorer för lokal sysselsättning kommer gemensamma kvantitativa och kvalitativa indikatorer att föreslås för att förbättra användningen av resultaten.

66. Kommissionen måste försöka hitta en lösning tillsammans med de berörda medlemsstaterna avseende underlåtenheten att använda instrumentet "socialt riskkapital" (Casaca - punkt 110).

Kommissionens svar:

De organisationer som fungerar som mellanhand och därmed är ansvariga för förvaltningen av mindre bidrag måste uppfylla vissa krav som anges i artikel 27 i förordning nr 1260/99. Dessa krav begränsar antalet mellanhänder som får förvalta mindre bidrag. Dessutom tillför decentraliseringen av ansvaret extra nivåer till hierarkin för beslutsfattande. Det gör det svårare att garantera övrensstämmelse med revisions- och kontrollskyldigheter och försenar inledningen av projekten.

Med hänsyn till decentraliseringen av förvaltningen och utbetalandet av stöd från strukturfonderna, och de varierande administrativa strukturerna i medlemsstatern