[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 29.9.2008

KOM(2008) 594 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

meddelande om framtida nätverk och Internet {SEC(2008) 2507}{SEC(2008) 2516}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Nya trender en utmaning för den digitala ekonomin 4

3. Utmaningar och åtgärder 6

3.1. Främjande av investeringar i höghastighetsbredband 6

3.2. Bredband för alla 7

3.3. Öppet Internet: konkurrens och konvergens 7

3.4. Grunden för framtidens Internet 9

3.5. Dataskydd och säkerhet 10

4. Slutsats 10

1. INLEDNING

Det senaste årtiondet har Internet lett till stora förändringar av våra ekonomier och samhällen. Internet har visat sig vara en enastående infrastruktur för kommunikation och nätverk, som gradvis anpassar sig till användarnas behov. Det har skapat ett världsomfattande nät för utbyte av kunskap, kreativitet och samarbete och har varit en bidragande faktor till globaliseringen. Internet har ändrat kommunikationsvanorna och håller på att omdefiniera mediasektorn genom att främja konvergens mellan elektronisk kommunikation och mediatjänster. Nya och traditionella aktörer anpassar sig till dessa utmaningar med hjälp av nya affärsmodeller.

Internetrevolutionen är inte över. Under de kommande åren kommer Internet att bli mycket snabbare till följd av spridningen av mycket snabba bredbandsnät och detta kommer att göra det möjligt att lansera nya interaktiva medier och innehållstjänster. Internet kommer också att få större genomslagskraft då det till följd av den omfattande utvecklingen av billiga trådlösa bredband och sammanslagningen av fasta och trådlösa kommunikationer kommer att vara tillgängligt dygnet runt överallt. Ett ”sakernas Internet” kommer att uppstå, där webben blir det medium genom vilket maskiner, fordon, apparater, sensorer och många andra anordningar interagerar. Detta kommer att lägga grunden för många nya tillämpningar, såsom system för energiövervakning, transportsäkerhet eller säkerhet i byggnader. Det förutspås slutligen allmänt att programvara som levereras som en tjänst via webben kommer att minska kostnaderna och öka prestandan samt leda till en stor produktivitetsökning för alla typer av företag, både stora och små. Om det utnyttjas effektivt kommer framtidens Internet att leda till innovation, produktivitetsvinster, nya marknader, tillväxt och sysselsättning under det kommande årtiondet.

Européerna använder i mycket stor utsträckning bredband och Internettjänster, vilket leder till att ekonomin och människors livsstil förändras. Vi kommer dock bara att kunna dra nytta av dessa stora förändringar för den europeiska ekonomin om vi kan hantera en rad utmaningar. För det första måste Internetekonomin hållas öppen, särskilt för innovativa affärsmodeller. Den nuvarande konkurrensvänliga regleringen av marknaden för e-kommunikationer måste därför bestå och förstärkas och konsumenterna ges ett adekvat skydd. För det andra måste man utrusta nätverken för framtidens Internet. För detta krävs stora investeringar i infrastrukturen för skapa ett höghastighetsinternet samt utveckling av Internetarkitekturen för att möta framtidens krav och en flexiblare tillgång till spektrum för att trådlösa tjänster ska kunna komma till stånd. För det tredje kommer den kraftiga ökningen av Internetanvändningen leda till problem vad gäller säkerhet och dataskydd. Myndigheterna har ansvar för att säkerställa att invånarna kan lita på att framtidens Internet blir enkelt, lättillgängligt och säkert och inte hotar deras personliga integritet.

Detta meddelande bör ses som ett förberedande steg mot framtidens Internet, inriktat på att fastställa ramarna för att Internet ska förbli dynamiskt och öppet och för att göra det mer säkert. Det tar upp dessa frågor, som för närvarande diskutera på global nivå[1], och för över dem till ett europeiskt sammanhang i form av en översikt över de viktigaste förestående utmaningarna (avsnitt 2) och de därmed sammanhängande politiska utmaningarna (avsnitt 3). Med tanke på hur viktig Internetekonomin är för EU:s konkurrenskraft föreslås i meddelandet också ett bredbandsindex för att övervaka utvecklingen mot en infrastruktur för höghastighetsinternet (avsnitt 4).

Eftersom EU håller på att modernisera sin ekonomi för framtiden, inom ramen för Lissabonstrategin för tiden efter 2010, kommer det också vara av yttersta vikt att det läggs en solid grund för den tillväxt som kan komma ur detta framtidens Internet. En bredare debatt om de politiska konsekvenser som denna utveckling får kommer därför att behövas under de kommande månaderna för att utveckla en bredare politisk strategi för Internet som en allmän infrastruktur för en modernisering av ekonomin och samhället.

2. NYA TRENDER EN UTMANING FÖR DEN DIGITALA EKONOMIN

Utveckling av sociala nät och tjänsternas Internet

Webb 2.0 Användningen av Internet ökar till följd av nya och användarvänliga verktyg såsom bloggar, gemensamma medier och sociala nät. Under 2007 skrev eller deltog 24 % av européerna i nätbaserade forum[2]. Enterprise 2.0, affärsvärldens motsvarighet till webb 2.0, försöker följa den snabba uppkomsten av webbplatser för sociala nätverk. De Internetbaserade företagsprogrammen förväntas öka globalt med omkring 15 % mellan 2006 och 2011[3]. |

Genom den utbredda användningen av bredband har sättet att använda Internet förändrats[4]. Det mest anmärkningsvärda är att Internet som i mitten på 1990-talet framför allt var ett sätt att söka information till följd av de stora förbättringarna av sökverktygen, nu i allt större utsträckning är ett globalt nät för aktivt deltagande, kallat ”webb 2.0”. Experterna talar redan om en vidareutveckling av nätet som innebär att webbanvändningen blir automatiserad[5]. Avancerad teknik såsom den tredimensionella webben, som har blivit populär genom t.ex. Second Life, kommer också att växa. Européerna använder i mycket stor utsträckning, minst lika stor som i andra delar av världen, de nya Webb 2.0-tjänsterna, vilket innebär det finns möjlighet att forma utvecklingen av nästa generations sociala nätverk.

De sociala nätverksverktyg som används i näringslivet väntas skapa ett Enterprise 2.0 som är baserat på samarbetsverktyg. Detta tillsammans med uppkomsten av programvarutjänster kommer att leda till en ny generation av beställningsbara datatjänster till mycket lägre kostnader. Företag som är slutanvändare kommer själva lättare och billigare att kunna använda programvara i sina egna produkter och tjänster, vilket kommer att framkalla en kraftig produktivitetsökning i hela ekonomin[6].

Uppkomsten av sakernas Internet

Hälsoövervakning Kroppsburna sensorer och sakernas Internet underlättar användningen av lättviktssystem för övervakning av vitala hälsoparameterar som puls, andning och blodtryck. Patienterna kan utan problem bära dessa system i vardagen. Detta är särskilt användbart med tanke på Europas åldrande samhälle där många personer lider av kroniska sjukdomar. |

Med sakernas Internet avses den sömlösa sammankopplingen av apparater, sensorer, föremål, rum, maskiner, fordon etc. genom fasta och trådlösa nätverk. Anslutna sensorer, föremål och taggar kan växelverka med omgivningen och sända information till andra föremål genom kommunikation från maskin till maskin. Sådana tillämpningar har omedelbar betydelse för transportsektorn (i form av intelligenta bilar, logistik- och trafiksystem), miljön (genom intelligenta hus) och säkerhetssystem, och ger stora effektivitetsvinster för näringslivet som helhet. RFID:s marknadsvärde förväntas på global nivå att öka fem gånger till 2018[7], och ger anledning att hoppas på innovativa tillämpningar.

Nomadisk användning

Nomadisk användning av IKT ger ”på jobbet” en ny innebörd Nomadisk användning gör att arbetsmönstren blir mindre fasta vad gäller tid och plats. Detta kommer att ge upphov till stora utmaningar för både arbetstagare och arbetsgivare. Att få arbetsliv och utbildning att bli mer långsiktigt hållbara genom distansarbete och distansstudier intensifierar behovet av att förverkliga den nomadiska användning som IKT kan erbjuda. |

Konsumenter använder i allt större utsträckning en rad bärbara apparater, såsom bärbara datorer, handdatorer, MP3-spelare, bärbara TV-apparater, GPS-navigeringsapparater och bärbara spelkonsoller. Människor och företag vill lätt och billigt få tillgång till de Internettjänster som de vill ha, var de än befinner. Denna utveckling – ett Webb 2.0 för dem som är på resande fot anpassat till användarnas behov – kommer inte bara att skapa många nya affärsmöjligheter och ändra organisationen av arbetet, utan kommer också att leda till socialt värdefulla tillämpningar så som stöd till funktionshindrade resenärer och räddningspersonal.

Nätverk och företagsmodeller anpassar sig för att kunna hantera mer data

Den omedelbara konsekvensen av de dessa utvecklingstendenser är att mängden datatrafik på nätet ökar explosionsartat. Såsom framgår av diagrammet förväntas den digitala datatrafiken via nätverk och på Internet 2011 att vara tio gånger större än 2006[8].

Ökande datatrafik kommer att främja övergången till en andra generation IP-baserade bredband (intelligens tillfogas centrala nätverk) som är betydligt snabbare (nästa generation nätverk).

Den ökade bandbredden behövs framför allt i accessnäten. Denna övergång till fiberaccessnät och trådlösa accessnät är en av de viktigaste utmaningarna för den europeiska telekommunikationssektorn de kommande åren, men den måste ske om framtidens Internet ska bli verklighet.

3. UTMANINGAR OCH ÅTGÄRDER

För att klara av de utmaningar som beskrivits ovan måste samhället se till att upprätthålla en miljö som främjar investeringar och innovation genom att tillhandahålla tydliga och förutsägbara regler. Konkurrensfrämjande bestämmelser ska se till att tillgången till Internet förblir öppen och konsumenterna måste ges valmöjligheter och information. Dataskydd och säkerhet måste förankras tydligare i de principer som ligger till grund för framtidens Internet. Det här är politiska principer som EU också stödjer i internationella diskussioner om Internetförvaltning.

3.1. Främjande av investeringar i höghastighetsbredband

EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät har öppnat upp marknader och stimulerat investeringar. Färska siffror från OECD visar att fyra av EU:s medlemsstater har nått längst i världen vad gäller bredband[9]. Konkurrens är fortfarande det effektivaste sättet att främja övergång till bredband. När de lokala accessnäten moderniseras under de kommande åren för att tillhandahålla höghastighetsinternet – nästa generation accessnät – kommer det att vara av avgörande betydelse att Internet förblir öppet och marknaderna för elektronisk kommunikation konkurrenskraftiga.

Problemet är de höga investeringskostnaderna (nästan 80 % av de totala kostnaderna) för de anläggningsarbeten som krävs för att bygga ledningarna för dessa nya fiberoptiska nät och osäkerheten kring om konsumenterna är beredda att betala så mycket extra för de tjänster som dessa nät erbjuder att investeringarna blir lönsamma. Dessutom har inte alla operatörer samma utgångspunkt när det gäller sådana investeringar. I en del fall kan etablerade operatörer återanvända sina egna ledningar i gator och byggnader. När det finns plats blir således tillgången till dessa ledningar en viktig faktor för att hålla marknaden öppen. Om helt nya anläggningar måste byggas måste man dock, mot bakgrund av de osäkerheter investerarna står inför, se till att bestämmelserna kring tillgången inte tar bort alla incitament för att utveckla nästa generations accessnät. Kommissionen förbereder därför en rekommendation med riktlinjer för hur regleringsmyndigheter kan upprätthålla konkurrensen på accessnäten samtidigt som investerare ges tillräcklig avkastning på sina investeringar.

Myndigheterna, särskilt på kommunal nivå, kan också uppmuntra investeringar i nya nät och minska anläggningskostnaderna genom att underlätta tillgången till ledningar eller samordna en sådan uppgradering med arbeten på vägar eller andra allmännyttiga områden, framför allt elektricitet och avlopp. De kan också hjälpa till genom att bereda tillgång till infrastruktur, ge tillräckligt öppen tillgång till obebyggda grönområden, kartlägga befintlig infrastruktur eller offentliggöra planerade anläggningsarbeten. Slutligen kan de när nya fastigheter förses med ledningar också underlätta samordningen mellan tjänsteleverantörerna och byggnadernas ägare.

På grundval av gällande EU-lagstiftning kan lokala myndigheter med beaktande av miljöskäl och stadsplanering föreskriva att resurserna ska delas[10]. Det måste dock göras mer för att öka medvetenheten och utbyta erfarenheter på det här området. Ett exempel kan vara de forum för berörda parter som inrättats i en del medlemsstater. Vid ett eventuellt marknadsmisslyckande kan de offentliga myndigheterna dessutom tillhandahålla direktstöd, i överensstämmelse med reglerna för statligt stöd. Sådant stöd bör begränsas till anskaffande av passiv infrastruktur (t.ex. ledningar, inspektionsbrunnar eller svartfiber) och grundas på fri kronkurrens, dvs. bara ges under förutsättning att nätverket är öppet för alla operatörer på en icke-diskriminerande grund.

3.2. Bredband för alla

Ungefär 40 % av de europeiska hushållen har redan tillgång till bredband. Allteftersom användningen av bredband ökar och blir nödvändig i vardagen ökar risken för att medborgare som inte har tillgång till eller inte har råd med bredband utestängs från information. På väg mot framtidens Internet kan dagens digitala klyfta således bli morgondagens utslagning vad gäller tillgången till information, där en del av samhällsmedborgarna av geografiska skäl eller på grund av bristande resurser eller utbildning, hamnar i bakvattnet och permanent missgynnas. Allteftersom tekniken utvecklas kommer det att vara en politisk prioritering att se till att fördelarna av höghastighetsnätverk blir tillgängliga både på landsbygden och i tätorterna.

Ett av de primära målen i kommissionens strategi för informationssamhället i2010 är att främja ett informationssamhälle som omfattar alla, genom aktiva åtgärder för att nå målet ”bredband för alla”. Strategin för bredband för alla beskrevs i meddelandet ”Att överbrygga bredbandsklyftan” från mars 2006[11]. Framför allt visas hur de regionala och lokala myndigheterna i EU kan mobilisera EU:s struktur- och landsbygdsutvecklingsfonder, i synnerhet i avlägsna områden och landsbygdområden, inte bara för infrastruktur utan även för e-tjänster och tillämpningar för medborgarna (e-hälsa, e-förvaltning, e-lärande och e-integration). Kommissionen kommer dessutom att aktivt uppdatera och sammanfatta sin information om de bestämmelser avseende statligt stöd som är tillämpliga för bredbandsprojekt, inbegripet nästa generation accessnät, i takt med att rättspraxis utvecklas[12]. Kommissionen kommer slutligen snart att anta ett meddelande med en granskning av de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd som ska inleda en diskussion om deras betydelse för målet ”bredband för alla”.

3.3. Öppet Internet: konkurrens och konvergens

Genom konvergensen suddas gränserna mellan telekommunikation, hemelektronik, mediatjänster och Internetföretag ut. Telekom- och kabeloperatörer erbjuder i allt större utsträckning TV, Internet, fast telefoni och mobiltelefoni i ett paket (s.k. ”quadruple play”). Nya media- och Internetföretag tillhandahåller innehåll för nedladdning eller blir aktiva på området innehållstjänster för mobil kommunikation. Eftersom dessa marknader ändrar sig och går ihop kommer det att bli nödvändigt att se till att konkurrensen förblir effektiv.

Det är mot denna bakgrund upprätthållandet av nätneutraliteten har blivit en viktig fråga i takt med att Internet utvecklas. Ny teknik för nätstyrning gör det möjligt att prioritera trafik. Operatörer kan använda dessa verktyg för att optimera trafikflödena och säkerställa service av god kvalitet under perioder då efterfrågan ökar kraftigt och det vid högtrafik allt oftare uppstår överbelastning i näten.

Styrningen av trafiken kan emellertid också användas för konkurrensbegränsande metoder så som orättfärdig prioritering, fördröjning eller, i extrema fall, blockering av viss trafik.

Därför föreslog kommissionen i sina förslag om ändring av direktivet om samhällsomfattande tjänster[13] att man skulle stärka slutanvändarnas intressen och rättigheter till information vad gäller eventuella begränsningar av tillgången till lagliga tjänster för att förhindra en försämring av tjänsteutbudet[14]. Dessutom kommer EG:s konkurrensbestämmelser (artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget) att spela en avgörande roll när det gäller att förhindra och avlägsna konkurrensbegränsande metoder. Dessa bestämmelser gör det möjligt att ta i tu med både nätverksoperatörer som missbrukar sin dominerande ställning och samordning som syftar till att utesluta andra tjänster eller alternativa operatörer från marknaden.

Konvergensen leder också till att många olika apparater och tjänster måste kommunicera sinsemellan. Till exempel kräver spridningen av nomadiska tjänster att nät, handenheter, innehållsskydd och säkerhetstillämpningar är interoperabla. Oftast löser marknadskrafterna dessa problem, fördelen med öppna gränssnitt och standarder är att marknaden kan växa för alla. Framför allt när det förekommer nätverksexternaliteter kan dominerande aktörer försöka använda immaterialrättsligt skyddade standarder för att låsa konsumenterna till deras produkter och ta ut mycket höga royalties från marknadsaktörerna, vilket i slutändan resulterar i att innovationstakten sjunker och nya aktörer stängs ute från marknaden. EG:s konkurrensbestämmelser kommer att spela en viktig roll när det gäller att ta i tu med sådana metoder.

Det är därför det är så viktigt med öppna standarder, även om det är mer komplicerat att främja dessa till följd av att vi går mot globala IKT-standarder. I Aho-gruppens färska översyn av EU-finansierad IKT-forskning dras slutsatsen att en mer proaktiv tillämpning av standardisering kan spela en avgörande roll för innovation och tillväxt på den inre marknaden. Detta framgår också av den ledande roll som Europa spelar när det gäller mobiltelefoni (GSM-standarden) och mobil-TV (DVB-H-standarden)[15]. Kommissionen lanserar en politisk strategi för att ta itu med de följder som dessa förändringar har för politiken på områden som IKT-standardisering[16] och utvecklingen av europeiska offentliga tjänster[17].

Skapande av innehåll är ett annat viktigt område med potential för ekonomisk tillväxt som är beroende av utvecklingen av framtidens Internet. Politiken för mediainnehåll, dvs. första generationen av interaktiva innehållstjänster beskrivs i meddelandet om innehåll på Internet[18] där kommissionen redan har identifierat ett antal problem som måste lösas för att förbättra tillgängligheten för och distributionen av innehåll, och den kommande rekommendationen om innehåll på Internet kommer att ta upp insyn och interoperabilitet vad gäller förvaltningen av digitala rättigheter, licenssystem och åtgärder för att bekämpa piratverksamhet. Eftersom de immateriella rättigheterna även i fortsättningen kommer att vara en avgörande faktor för fastställandet av hållbara affärsmodeller för digitalt innehåll har kommissionen strävat efter att strukturera debatten avseende framtiden på lång sikt för copyright i kunskapsekonomin i en grönbok[19]. EU:s strategi för licenssystem och upphovsrätt i den digitala miljön är ännu inte helt anpassad till framväxten av nya affärsmodeller baserade på användarskapat innehåll och övergången till own and share -modeller för immateriella rättigheter . Skyddet av minderåriga och säkerställandet av informationens integritet har inte heller säkrats för framtidens Internet.

3.4. Grunden för framtidens Internet

Internet har visat sig vara anmärkningsvärt robust och klara av uppgraderingar för att tillgodose så gott som alla de krav som ställs på det. Blotta omfattningen av och komplexiteten hos nomadisk teknik och sakernas Internet kommer att utsätta den nuvarande Internetstrukturen för påfrestningar. För att möta dessa förändringar måste Internet utvecklas, med utgångspunkt i dess egna principer, för att möta den ökande efterfrågan på skalbarhet, mobilitet, flexibilitet, säkerhet, tilltro och robusthet.

Till exempel förutspås antalet RFID-taggar, en pådrivande faktor för sakernas Internet, under de kommande tio åren att öka 300 gånger från dagens två miljarder[20]. Det är ännu inte säkert att det kommer att finnas tillräckligt med spektrumresurser för att ansluta alla dessa taggade föremål, sensorer och andra smarta apparater, och inte heller att det kommer att finnas tillräckligt med adresser för alla dessa föremål såvida inte övergången till IPv6 går utan problem.

Vissa steg har redan tagits. För det första har kommissionen föreslagit som mål att 25 % av de Internetanvändarna i EU ska kunna ansluta sig till Internet med hjälp av IPv6 senast 2010 och har uppmanat medlemsländerna, Internetleverantörer och innehålls- och tjänsteleverantörer, tillverkare och berörda parter inom branschen att börja underlätta övergången till IPv6[21].

Ett andra steg är att förekomma de största problem som sakernas Internet medför, framför allt dess uppbyggnad och styrningsmodell. Frågor som rör styrelseformer för sakernas Internet är avgörande och har uppmärksammats globalt inom ramen för Världstoppmötet om informationssamhället . Kommissionen håller på att inleda ett offentligt samråd om sakernas Internet och tillhandahåller en bakgrund till detta i det arbetsdokument som tillhandahålls tillsammans med detta meddelande. Debatten kommer att mynna ut i ett meddelande från kommissionen innehållande en rad konkreta åtgärder tidigt under 2009.

I ett längre perspektiv har forskning om framtidens Internet redan satt i gång världen över med GENI-initiativet i Förenta staterna och AKARI-programmet i Japan. Genom det sjunde ramprogrammet för forskning kommer Europa att fortsätta stå i förgrunden när det gäller denna verkligt globala utveckling. Det är nu dags för en enhetligare samordning av dessa insatser genom att skapa en teknisk handlingsplan för detta område. Kommissionen har också för avsikt att förena de splittrade forskningsinsatser som är relevanta för framtidens Internet och undersöker därför möjligheterna för ett fullfjädrat offentlig-privat partnerskap på europeisk nivå[22] för forskning kring centrala principer gällande utformning, inbegripet genomgående konnektivitet, öppenhet, neutralitet och insyn.

3.5. Dataskydd och säkerhet

Skyddet av data på nätet är redan idag en mycket viktig fråga. Framtidens Internet kommer bara att öka efterfrågan på ett mer robust och säkert nät. Försägbara dataskyddsproblem gäller användarprofilering, användning av kännetecken för användare eller föremål som är kopplade till RFID, obemärkt behandling, länkning eller utelämnande av uppgifter, såsom återanvändning av personliga uppgifter från sociala nätverk eller användning av RFID för användarprofilering. En Eurobarometerundersökning[23] från 2008 visar att två tredjedelar av användarna oroar sig för att lämna ut personliga uppgifter på Internet. Det är klart nödvändigt att redan nu vidta åtgärder för att framtidens Internet ska bli säkert redan från grunden.

Gemenskapens lagstiftning om dataskydd är teknikneutral och således väl anpassad till framtida utmaningar. Tillämpningen av reglerna måste dock hela tiden övervakas. Den kommande rekommendationen om RFID, dataskydd, integritet och säkerhet kommer att innehålla riktlinjer om hur RFID-tillämpningar ska utformas och fungera för att vara lagligt, etiskt, socialt och politiskt godtagbara samt respektera rätten till integritet och säkerställa skydd av personuppgifter och adekvat informationssäkerhet. Dataskyddsteknik är det främsta skyddet mot olaglig användning av Internet. Under de senaste åren har säkerhetshoten mot Internet blivit allt mer omfattande och raffinerade. Ett antal åtgärder för att svara på dessa hot har beskrivits inom ramen för kommissionens strategi för att bekämpa IT-relaterad brottslighet[24]. Framtidens Internet kommer troligen att vara sårbart på nya sätt. Det finns möjligheter att redan i samband med utformningen bygga in större säkerhet, men det krävs mer insatser från medlemsstaternas sida för att säkerställa nätverkens och tjänsternas säkerhet och integritet och så att Europa kan spela en ledande roll på global nivå. Kommissionen förbereder därför för närvarande en strategi på lång sikt vad gäller dataskydd och tilltro i ett allestädes närvarande informationssamhälle.

4. SLUTSATS

Hela vidden av den sociala och ekonomiska potentialen hos framtidens Internet står inte helt klar än, men den är redan central för utvecklingsstrategierna i många regioner i den globala ekonomin och börjar få genomslag i Europa som en del av strategin efter Lissabon. Potentialen innefattar den skjuts åt produktiviteten som krävs för att bibehålla tillväxt och välstånd trots den globaliserade konkurrensen, den åldrande arbetsstyrkan och kostnaderna för att uppnå miljömässig hållbarhet. Den innefattar också många samhälleliga innovationer som kan ge en fortsatt ökad livskvalitet för Europas befolkning.

För att frigöra den här potentialen krävs dock ett agerande som säkerställer att framtidens Internet utvecklas till en stark plattform för europeisk innovation och tillväxt. De grundläggande kraven är allmän tillgång till ett Internet med hög hastighet för alla. Internet ska vara internationellt öppet och konkurrenspräglat, säkert att använda och har öppet redovisade och effektiva styrelseformer. Dessa grundläggande krav på tillgänglighet, öppenhet, öppen redovisning av styrelseformer och säkerhet är själva grunden till kommissionens agenda på kort sikt för framtidens Internet. Den kan sammanfattas i följande sex punkter:

1. Anlägga infrastruktur för höghastighetsinternet som är öppen för konkurrens och ger konsumenterna reella valmöjligheter. Kommissionen anser att den nuvarande konkurrensfrämjande ansatsen är det bästa sättet att uppnå dessa mål. Förutom dess förslag från 2007 för en reform av rambestämmelserna för elektroniska kommunikationer

2. kommer kommissionen att publicera riktlinjer för tillämpningen av bestämmelserna för elektroniska kommunikationer i medlemsstaterna i en rekommendation om nästa generation accessnät i början av 2009 .

3. Se till att alla medborgare har tillgång till en Internetuppkoppling av god kvalitet till ett överkomligt pris. Som en del av tillämpningen av dess strategi ”Att överbrygga bredbandsklyftan” kommer kommissionen att

4. aktivt uppdatera och sammanfatta sin tillämpning av reglerna för statligt stöd på bredbandsprojekt, och

5. som en del av sin översyn av de samhällsomfattande tjänsternas räckvidd, under hösten 2008 inleda en debatt om de samhällsomfattande tjänsternas roll för att uppnå målet bredband för alla .

6. Hålla Internet öppet för konkurrens, innovation och valfrihet för konsumenter så att användare inte blir bundna till tjänster och produkter. Översynen av rambestämmelserna för elektroniska kommunikationer från 2007 innehåller förslag i detta syfte och de förväntas antas 2009.

7. Kommissionen kommer att fortsätta att tillkämpa EG:s konkurrensbestämmelser på praxis som motverkar konkurrens och hindrar konsumenternas valfrihet på Internet.

8. Kommissionen kommer att anta en vitbok om standardisering av IKT i början av 2009 .

9. Inleda en debatt om utformning och utveckling av framtidens Internet. I detta syfte kommer kommissionen att

10. tillämpa den handlingsplan som fastställs i meddelandet om detta, för att främja införandet av IPv6[25], och utvärdera medlemsstaternas och branschens framsteg senast 2010,

11. lansera en offentlig debatt om utformningen och styrningen av sakernas Internet som kommer att resultera i ett meddelande i början av 2009 , och

12. även undersöka möjligheterna att skapa ett offentlig-privat partnerskap på EU-nivå för forskning kring framtidens Internet. Den kommer att rapporterna i början av 2010.

13. Tillhandahålla tydliga riktlinjer för tillämpningen av gällande bestämmelser om dataskydd och en enhetlig strategi för ett säkert framtida Internet så att Europa bättre kan möta framtida säkerhetshot och leda den internationella debatten. I detta syfte kommer kommissionen att

14. anta en rekommendation om tillämpningen av allmänna bestämmelser för dataskydd i samband med användningen av RFID-system under hösten 2008 , och

15. fortsätta arbetet med sitt meddelande om dataskydd och tilltro i ett allestädes närvarande informationssamhälle.

16. Beakta den avgörande roll som internationell politik, dialog om regleringsfrågor och forskningssamarbete spelar för all denna utveckling. Kommissionen kommer därför

17. att offentliggöra ett meddelande om den externa dimensionen av strategier för informationssamhället senast i slutet av 2008.

Sammantaget kan övergången till framtidens Internet endast ske när höghastighetsinternet är tillgängligt för alla. Bredbandsstrategier måste och kommer således även i fortsättningen att vara en mycket viktigt fråga för beslutsfattarna. Detta är skälet till att kommissionen föreslog att införa ett ”bredbandsindex” i dess årliga framstegsrapport om Lissabonstrategin[26], vilket fick Europeiska rådets stöd vid dess vårmöte. Indexet återspeglar behovet av snabbhet, täckning, överkomliga priser, innovation, högkvalitativa tjänster och ett gynnsamt socioekonomisk sammanhang. Bredbandsindexet är därför en sammansatt indikator som kombinerar dessa olika aspekter och gör det möjligt för medlemsstaterna att jämföra resultat och bättre förstå områden där det behövs större politisk uppmärksamhet[27].

Resultaten bekräftar att de ledande länderna genomgående är de som med framgång genomfört en kombination av politiska åtgärder baserade på konkurrens, innovation och integration. Dessa principer stöds aktivt genom EU:s politik där regleringen av telekomsektorn är ett bra exempel på hur man kan främja konkurrens, lägre priser och investeringar i nätverk. Regleringen kompletteras av omfattande strategier för genomförandet av bredband för alla och de efterfrågeinriktade strategier som stimulerar utveckling och användning av avancerade tjänster.

[pic]

[1] OECD:s ministemöte — The future of the Internet economy, juni 2008, och WSIS - World Summit of information society, http://www.itu.int/wsis

[2] Eurostat, 2007, EU-undersökning om IKT-användningen i hushållen och av enskilda.

[3] Källa: Gartner Dataquest Market Databook, uppdatering från september 2007.

[4] OECD DSTI/ICCP/IE(2007)4/final.

[5] Den semantiska webben presenterades för första gången av WWW:s skapare Tim Berners Lee http://www.sciam.com/article.cfm?id=the-semantic-web.

[6] T.ex. Nessi: European Software Strategy, juni 2008.

[7] IDTechEx:s RFID marknadsprogrnoser för 2008–2018.

[8] IDC ”The Diverse and Exploding Digital Universe”, mars 2008, IDC.

[9] OECD, december 2007.

[10] Se artikel 12 i ramdirektiv 2002/21/EG.

[11] KOM(2006) 129.

[12] Uppdateringar finns tillgängliga på kommissionens webbplats under följande adress:

http://ec.europa.eu/comm/competition/sectors/telecommunications/overview_en.html

[13] KOM(2007) 698.

[14] Se artiklarna 20.5 och 22.3 i direktivet om samhällsomfattande tjänster i deras ändrade lydelse.

[15] Information Society Research and Innovation: Delivering results with Sustained Impact, maj 2008, tillgänglig på http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/data/pdf/fp6_ict_expost/ist-fp6_panel_report.pdf.

[16] KOM(2008) 133.

[17] Se den pågående översynen av den europeiska interoperabilitetsramen (European Interoperability Framework) http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7728.

[18] KOM(2007) 836.

[19] Grönbok – Upphovsrätten i kunskapsekonomin KOM(2008) 466.

[20] IDTechEx (2008) – RFID Analyst.

[21] KOM(2008) 313.

[22] Declaration Bled Conference – http://www.future-internet.eu/publications/bled-declaration.html.

[23] Flash Eurobarometer serie #225 Data Protection in the European Union — Citizens’ Perceptions Survey conducted by Directorate-General for Justice, Freedom and Security, 2008.

[24] KOM(2007) 267.

[25] KOM(2008) 313.

[26] KOM(2007) 803.

[27] Detaljerad beskrivning av indikatorer och resultat återfinns i det arbetsdokument som åtföljer detta meddelande.