MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Moldavien har ställts inför många svårigheter de senaste åren, även på det ekonomiska och politiska planet. Under 2020 hade covid-19-pandemin och sommarens torka en väsentlig negativ inverkan på BNP, som minskade med 7 % i den största konjunkturnedgången sedan den globala finanskrisen. Nedgången i ekonomin förvärrades av en utdragen politisk kris efter presidentvalet i november 2020 som slutligen löstes genom parlamentsvalet i juli 2021. Sedan augusti, då den nya reformorienterade regeringen tillträdde, har alla politiska krafter i Moldavien (presidenten, regeringen och parlamentet) samlats bakom en gemensam ambitiös reformagenda där fokus ligger på centrala områden som reformering av rättsväsendet, god samhällsstyrning och korruptionsbekämpning.

Trots att det nu finns ett nytt politiskt momentum och en stark vilja att genomföra reformer står Moldavien dock fortfarande inför stora utmaningar när det gäller bland annat samhällsstyrning, korruption, förvaltningens begränsade kapacitet och den senaste tidens energikris, som undergrävt Moldaviens ekonomiska stabilitet ytterligare och tvingat landet att genomgå en svår förhandlingsprocess med Gazprom (ett nytt gasleveransavtal undertecknades den 29 oktober).

Mot denna bakgrund och med tanke på Moldaviens fortsatt stora finansieringsbehov, med ett externt finansieringsgap på uppskattningsvis 1,2 % av BNP 2022, ansökte Moldaviens regering den 19 november 2021 om nytt makroekonomiskt stöd från EU sedan en överenskommelse träffats med IMF på tjänstemannanivå (som tillkännagavs den 21 oktober 2021) om en treårig utvidgad kreditfacilitet/utvidgad fondfacilitet värd 564 miljoner USD.

I ett läge där det åter råder politisk stabilitet och efter en fördjupad bedömning av den politiska och ekonomiska situationen i Moldavien lägger kommissionen fram detta förslag för Europaparlamentet och rådet om nytt makroekonomiskt stöd på 150 miljoner EUR till Moldavien, varav 120 miljoner EUR ska utgöras av lån och 30 miljoner EUR av bidrag.

Det föreslagna makroekonomiska stödet skulle hjälpa Moldavien att täcka en del av sina behov av extern finansiering på uppskattningsvis 480 miljoner USD inom ramen för det nya IMF-program som löper över perioden 2021–2025.

Stödet skulle betalas ut i tre delar och verkställandet av varje delutbetalning, även den första, vara strängt villkorat av att landet gör verkliga framsteg i genomförandet av både IMF-programmet och flera andra politiska åtgärder som kommissionen och myndigheterna ska enas om och fastställa i ett samförståndsavtal. Samförståndsavtalet kommer sannolikt att fokusera på politiska reformer för att återvinna tillgångar som förlorades i samband med bankbedrägerierna 2014, på fortsatta reformer inom den statliga finansförvaltningen, på reformering av rättsväsendet, på energisektorn och på företagsklimatet mer allmänt. Genomförandet av den föreslagna stödinsatsen förväntas ske parallellt med det budgetstöd som ges genom instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI).

Som beskrivs närmare i det arbetsdokument från kommissionen som åtföljer detta förslag, och även med tanke på Europeiska utrikestjänstens bedömning av det politiska läget, anser kommissionen att de politiska och ekonomiska förhandsvillkoren för det föreslagna makroekonomiska stödet är uppfyllda.

•Allmän bakgrund

Trots att Moldavien gjort en anmärkningsvärd återhämtning efter den kraftiga konjunkturnedgången 2020 är landets makroekonomiska utsikter fortfarande osäkra. Orsaken är delvis den fortsatta allvarliga pandemin (med ett stigande antal covid-19-sjuka och en relativt låg vaccinationsgrad på under 30 % i början av december 2021), men även på den senaste tidens gaskris, som ökat trycket på Moldaviens ekonomi. Det fanns dessutom redan innan betydande strukturella brister, i synnerhet förvaltningens begränsade kapacitet, behovet av ytterligare förbättringar av samhällsstyrningen och den fortsatta kampen mot korruption.

Efter den kraftiga tillbakagång under 2020 som orsakades av pandemin gjorde ekonomin en markant återhämtning första halvåret 2021, då BNP ökade med 11,5 %, även om merparten berodde på det låga utgångsläget. Tillväxten förväntades avta under årets andra hälft i takt med att inflationen stiger och hushållens konsumtion avtar. Mot denna bakgrund antar IMF och Världsbanken att BNP ökar med omkring 7 % under innevarande år som helhet och minskar till 4,5 % nästa år.

Efter en betydande disinflation förra året steg inflationen, mätt genom konsumentprisindex (KPI), kraftigt under 2021 till 8,8 % i oktober, vilket är långt över Moldaviens centralbanks inflationsmål på 5 %±1,5 procentenheter. Merparten berodde på prisökningarna på livsmedel och på högre energipriser. Det höga inflationstrycket fick centralbanken att höja styrräntan flera gånger under året och i oktober låg den på 5,5 %. Den moldaviska centralbanken räknar med en tvåsiffrig inflation under första halvåret 2022 på upp till 15 % och även om den delvis tros vara övergående kan detta leda till nya penningpolitiska åtstramningar.

Ljusare tillväxtutsikter och högre skatteintäkter ledde till att regeringen i september ändrade den statliga budgetlagen och räknade med ett lägre underskott på 5,1 % av BNP i stället för de 6,7 % av BNP som antogs i början av 2021. Med tanke på den pågående energikrisen och att myndigheterna planerar införa nya kompensationsåtgärder för att skydda de mest sårbara konsumenterna förväntas Moldaviens offentliga finanser dock försämras nästa år. Enligt statsbudgeten för 2022, som lades fram för parlamentet den 25 november, kommer budgetunderskottet att öka till 6 % av BNP nästa år, vilket är högt jämfört med Moldaviens historiska genomsnitt på under 2 % av BNP under perioden 2015–2019. Utgifterna beräknas öka med 7,6 miljarder MDL, vilket kan jämföras med en ökning av intäkterna med 4,2 miljarder MDL, bland annat till följd av högre mervärdesskatteintäkter.

Med tanke på de ökade utgifterna och trots ytterligare stöd från sina internationella partner för att mildra effekterna av energiprisökningen beräknas Moldaviens statsskuld öka ganska kraftigt och överstiga 40 % av BNP på medellång sikt, jämfört med cirka 28 % av BNP 2019, före konjunkturnedgången till följd av pandemin och gaskrisen.

Bytesbalansunderskottet, som minskade till 6,6 % av BNP 2020, ökade under första halvåret 2021 till 14 % av BNP jämfört med samma period året innan, vilket satte nytt tryck på Moldaviens betalningsbalans. Enligt IMF:s prognoser kommer underskottet i bytesbalansen i slutet av året uppgå till 1,5 miljarder USD (omkring 11 % av BNP), vilket är nästan dubbelt så mycket som förra året. En stor del av detta beror på att både import och export ökade kraftigt under 2021. Under perioden januari–september ökade exporten med 21,1 % jämfört med samma period 2020, vilket överträffades av en ökning av importen på 31,7 %.

Moldaviens valutareserv var stabil under 2020 men växte under 2021 och var med historiska mått fortfarande stor på 4 miljarder USD i slutet av september. Detta täcker åtta månaders import och beror mestadels på IMF:s tilldelning av särskilda dragningsrätter i augusti på 236 miljoner USD inom ramen för valutafondens globala insatser mot covid-19-krisen.

•Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området