(6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om konvergensprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt. För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga nödåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

(7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen. På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

(8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

(9)Den 1 juni 2021 lämnade Tjeckien in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 8 september 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av Tjeckiens återhämtnings- och resiliensplan. Delutbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Tjeckien på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

(10)Den 28 april 2022 lämnade Tjeckien in sitt nationella reformprogram för 2022, och den 11 maj 2022 sitt konvergensprogram för 2022, efter den frist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska 2022 års nationella reformprogram även återspegla de rapporter som Tjeckien vartannat år utarbetar om de framsteg som gjorts för att uppnå målen i återhämtnings- och resiliensplanen.

(11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Tjeckien. Rapporten innehöll en bedömning av Tjeckiens framsteg avseende de relevanta landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021 och en utvärdering av landets genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Tjeckiens framsteg med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, och även framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

(12)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Denna rapport behandlade Tjeckiens budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. I rapporten fastställdes att underskottskriteriet inte var uppfyllt. Enligt meddelandet av den 2 mars 2022 föreslog kommissionen inte inledandet av några nya förfaranden vid alltför stora underskott under våren 2022, och den kommer under hösten 2022 att på nytt bedöma om det är lämpligt att föreslå inledandet av sådana förfaranden.

(13)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Tjeckien att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Rådet rekommenderade även Tjeckien att så snart de ekonomiska förhållandena medger det bedriva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat ökade Tjeckiens offentliga underskott under 2021, från 5,8 % av BNP 2020 till 5,9 % 2021. Tjeckiens finanspolitiska insatser understödde den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som det tillfälliga krisstödet minskade från 3,1 % av BNP under 2020 till 2,3 % under 2021. De åtgärder som Tjeckien vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var mestadels tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder. Samtidigt var några av de diskretionära åtgärder som regeringen antog under perioden 2020–2021 inte tillfälliga och kompenserades inte genom uppvägande åtgärder; det rörde sig framför allt om sänkningar av den personliga inkomstskatten med en effekt på omkring 1,9 % av BNP. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 41,9 % av BNP.

(14)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i konvergensprogrammet 2022 är försiktigt för 2022 och gynnsamt för 2023. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att öka med 1,2 % under 2022 och med 3,6 % under 2023. Detta kan jämföras med uppskattningarna i kommissionens vårprognos 2022 på en högre real tillväxt i BNP på 1,9 % under 2022 och en lägre BNP-tillväxt på 2,7 % under 2023, främst på grund av olika utsikter för privat konsumtion till följd av olika antaganden om användningen av besparingar och indexeringen av löner. I sitt konvergensprogram för 2022 förväntar sig regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 4,5 % av BNP under 2022 och till 3,2 % under 2023. Minskningen speglar framför allt avvecklingen av de flesta av krisåtgärderna och en hög nominell BNP-tillväxt. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten öka till 42,7 % av BNP under 2022 och stiga till 43,4 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens stoppdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna på 4,3 % av BNP för 2022 och 3,9 % för 2023. I konvergensprogrammet 2022 är siffran för 2022 ungefär densamma, medan den är högre för 2023, främst på grund av ett något mindre optimistiskt makroekonomiskt scenario i kommissionens vårprognos 2022 och på grund av olika antaganden om inflationstakten och dess påverkan på de offentliga utgifterna. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en liknande offentlig skuldkvot, 42,8 % av BNP 2022 och 44,0 % 2023.

Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 2,0 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Tjeckiens potentiella tillväxt.

(15)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 2,3 % av BNP 2021 till 0,1 % 2022. Det offentliga underskottet påverkas av de åtgärder som antagits för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av energiprisökningarna, som i kommissionens vårprognos 2022 uppskattas till 0,1 % av BNP under 2022 och förväntas fasas ut under 2023. Dessa åtgärder består främst av sänkningar av indirekta skatter på energiförbrukning. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna ligger kvar på en fortsatt hög nivå även under 2023 kan emellertid några av dessa åtgärder fortsätta. Vissa av de nämnda åtgärderna är inte riktade, närmare bestämt de generella sänkningarna av punktskatter. Det offentliga underskottet påverkas även av kostnaderna för att erbjuda fördrivna personer från Ukraina tillfälligt skydd, vilka i kommissionens vårprognos 2022 uppskattas uppgå till 0,4 % av BNP 2022 och 0,6 % 2023.

(16)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Tjeckien att under 2022 upprätthålla en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Rådet rekommenderade även Tjeckien att så snart de ekonomiska förhållandena medger det bedriva en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt nå en återhållsam offentligfinansiell ställning och säkerställa finanspolitisk hållbarhet, och samtidigt öka investeringarna i syfte att höja tillväxtpotentialen.

(17)Enligt kommissionens vårprognos 2022 och med beaktande av informationen i Tjeckiens konvergensprogram för 2022 förväntas finanspolitiken under 2022 ha en i stort sett neutral inriktning på +0,1 % av BNP, medan rådet rekommenderande en stödjande inriktning. Tjeckien planerar att fortsätta att stödja återhämtningen genom att utnyttja faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar enligt rådets rekommendation. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, beräknas öka med 1,0 procentenhet av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,6 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2022. Tjeckien planerar därför att upprätthålla sina nationellt finansierade investeringar. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya inkomståtgärder) under 2022 ge ett kontraktivt bidrag på 0,7 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta inbegriper den ytterligare inverkan av åtgärderna för att komma till rätta med de ekonomiska och sociala effekterna av energiprisökningarna (0,03 % av BNP) samt kostnaderna för att erbjuda fördrivna personer från Ukraina tillfälligt skydd (0,4 % av BNP).

(18)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på 0,1 % av BNP vid oförändrad politik. Tjeckien förväntas fortsätta att utnyttja bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar som kan stödja återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska aktiviteten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, beräknas öka med 0,1 procentenhet av BNP jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 0,2 procentenheter 2023. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya inkomståtgärder) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 0,4 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta inbegriper effekterna av att fasa ut åtgärderna för att komma till rätta med de ökade energipriserna (0,1 % av BNP) och ytterligare kostnader för att erbjuda fördrivna personer från Ukraina tillfälligt skydd (0,2 % av BNP).

(19)Enligt beräkningarna i konvergensprogrammet för 2022 kommer det offentliga underskottet stegvis att sjunka till 3,2 % av BNP 2023, till 2,9 % 2024 och till 2,7 % fram till 2025. Det offentliga underskottet beräknas alltså hamna under 3 % av BNP under 2024. Dessa beräkningar förutsätter att tillväxten av de offentliga utgifterna – inklusive ersättningar till anställda, insatsförbrukning och sociala naturaförmåner – begränsas till en takt som är lägre än inkomsttillväxten och den nominella BNP-tillväxten. En minskning av de offentliga investeringarna som procentandel av BNP förväntas också efter toppen 2023. Enligt programmet förväntas den offentliga skuldkvoten stiga fram till 2025, i synnerhet genom en uppgång till 44,4 % under 2024 och till 45,4 % under 2025. Utifrån kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara medelhöga på medellång sikt.

(20)Tjeckien är utsatt för risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet på medellång och lång sikt. Detta är en följd av ett ogynnsamt ingående saldo och kostnader till följd av en åldrande befolkning. Det ingående saldot påverkas negativt av de permanenta skattesänkningar som genomförts under de senaste två åren (varav den största rörde en nedsättning av inkomstskatteunderlaget). Dessa har inte uppvägts av motsvarande nedskärningar av utgifterna, vilket har medfört en ökning av det strukturella underskottet. På medellång till lång sikt beror de ytterligare påfrestningarna på kostnaderna för en åldrande befolkning. Den beräknade fördubblingen av den demografiska försörjningskvoten för äldre (enligt den åldranderapport från 2021 som utfärdades av kommissionen) och begränsningen av pensionsåldern underbygger den förväntade ökningen av pensionsutgifterna från 8,8 % av BNP under 2030 till 11,4 % fram till 2050. Den åldrande befolkningen väntas dessutom leda till en ökning av de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård samt långvarig vård och omsorg med 0,9 respektive 1,7 procentenheter av BNP fram till 2070. Fragmenteringen av styrningen och finansieringen av långvarig vård och omsorg omfattas redan i återhämtnings- och resiliensplanen, men de åldersrelaterade utmaningarna måste bemötas i större utsträckning för att landet ska kunna återställa den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna. Bland de politiska alternativen återfinns en höjning av pensionsåldern i enlighet med den förväntade livslängden, en reglering av pensionsindex för att spegla pensionssystemens finanspolitiska hållbarhet, incitament för ökad förvärvsfrekvens bland personer över 60 år och andra åtgärder för att stärka arbetskraftsutbudet.

(21)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Tjeckien från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, utöver eventuella landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Särskilt på energiområdet planerar Tjeckien att utnyttja faciliteten för återhämtning och resiliens för att öka användningen av förnybara energikällor, i synnerhet solceller, förbättra energieffektiviteten i bostadshus och offentliga byggnader samt bidra till att ersätta koleldade pannor i hushållen. Hållbara transporter gynnas genom investeringar i järnvägsinfrastruktur, rena stadstransporter och främjad användning av utsläppssnåla fordon. Rekommendationerna på området forskning och utveckling uppfylls genom investeringar för att stärka offentligt-privat samarbete samt innovationsstöd och finansiellt/icke-finansiellt stöd till innovativa företag. Företagsklimatet håller på att förbättras genom flera e-förvaltningsåtgärder, reformer mot korruption och en övergripande reform av förfarandet för beviljande av bygglov, som för närvarande utgör stora hinder för investeringar i Tjeckien. Viktiga åtgärder för att följa rekommendationerna om arbetsmarknaden består bland annat av program för kompetensutveckling och omskolning så att arbetskraften är förberedd inför den gröna och den digitala omställningen samt nya barnomsorgsinrättningar för barn under tre år i syfte att öka antalet kvinnor som arbetar eller söker arbete. På utbildningsområdet syftar planen till att förbättra den digitala kompetensen bland elever och lärare, tillhandahålla digital utrustning till skolor och samtidigt säkerställa inkluderande utbildning genom stöd till mindre gynnade skolor och handledning. Hälso- och sjukvårdsrekommendationerna hanteras genom ökad cancerprevention och rehabilitering, utvecklingen av en e-hälsoportal för att främja integrerade vårdmetoder och stöd till utbildning inom hälso- och sjukvård. En ytterligare åtgärd syftar till att förbättra den långvariga vården och omsorgen.

(22)Genomförandet av Tjeckiens återhämtnings- och resiliensplan väntas bidra till ytterligare framsteg med den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Tjeckien står för 42 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 22 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Tjeckien snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

(23)Tjeckien lämnade in partnerskapsöverenskommelsen den 16 december 2021, följt av sju program som lämnades in i december 2021 och januari 2022. Programmet för en rättvis omställning lämnades in den 16 mars 2022. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Tjeckien beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

(24)Vid sidan av de ekonomiska och sociala utmaningar som tas upp i återhämtnings- och resiliensplanen står Tjeckien inför ett antal ytterligare utmaningar när det gäller bostäder. Andelen rimligt prissatta bostäder i Tjeckien har under de senaste fem åren varit bland de lägsta i EU. Dessutom är det subventionerade bostadsbeståndet för litet för att tillgodose efterfrågan från alla utsatta hushåll med låg inkomst (det stod 2019 för 0,4 % av det totala bostadsbeståndet, vilket kan jämföras med EU-genomsnittet på 7–8 %) och befintliga bostadsbidrag utnyttjas inte i tillräcklig utsträckning. På senare år har sammanhållningspolitiska medel bidragit till investeringar i nya subventionerade bostäder, och den nya programperioden kommer att innebära fortsatt främjande av social delaktighet, bland annat via subventionerat boende. Tjeckien saknar lagstiftning om subventionerat boende och ett heltäckande regelverk. Detta hindrar samordningen av den fragmenterade bostadspolitiken och ett fastställande av de nationella och regionala organens ansvarsområden. Dessa befintliga utmaningar har försvårats ytterligare av pandemin och tillströmningen av flyktingar från Ukraina.