[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 25.7.2007

KOM(2007) 367 slutlig

2007/0126 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om upphävande av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

BAKGRUND TILL FÖRSLAGET |

110 | Motiv och syfte Syftet med detta förslag är att upphäva rådets direktiv 87/372/EEG av den 25 juni 1987 om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen (hädanefter kallat GSM-direktivet) så att dessa frekvensband får användas av system som kan förmedla andra elektroniska kommunikationstjänster än GSM. Målet är att öka utbudet av tjänster och tekniker och därmed skapa största möjliga konkurrens i användningen av de frekvensband som omfattas av GSM-direktivet, men samtidigt se till att tjänsterna även i fortsättningen är samordnade och GSM:s funktion skyddad. För att uppnå detta mål skulle spektrumet även få användas för andra alleuropeiska elektroniska kommunikationstjänster än GSM. I ett första steg skulle detta gälla UMTS. Förutsättningen är att nya harmoniserade tekniska villkor för de berörda spektrumbanden fastställs i enlighet med det kommissionsbeslut som skall antas på grundval av Europaparlamentets och rådets beslut 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (hädanefter kallat radiospektrumbeslutet). |

120 | Allmän bakgrund Enligt GSM-direktivet är medlemsstaterna för närvarande skyldiga att reservera frekvensbanden 890–915 MHz och 935–960 för GSM. Denna restriktion innebär att banden inte får användas av andra alleuropeiska system än GSM för att förmedla avancerade driftskompatibla tal-, data- och multimedietjänster som skickas med hög bandbredd. Dessa nya alleuropeiska system, däribland UMTS-systemet, erbjuder fler möjligheter än GSM-systemet och har tack vare den tekniska utvecklingen sedan GSM-direktivet antogs för 20 år sedan blivit ekonomiskt bärkraftiga. Det finns vidare en uppenbar marknad för relaterade tjänster. Eftersom 900 MHz-bandet, som omfattas av GSM-direktivet, har spridningsegenskaper som möjliggör täckning av stora områden till lägre kostnader, är det mer lämpligt för mindre tätbefolkade områden och landsbygdsområden än högre frekvensband. Ett upphävande av GSM-direktivet gör det möjligt att övervinna den nuvarande begränsningen av spektrumanvändningen till GSM, men måste kompletteras med lämpliga tekniska harmoniseringsåtgärder för att bevara bandets nuvarande harmoniserade status och skydda de GSM-tjänster som för närvarande använder banden. Det är därför nödvändigt att i lag fastställa tekniska villkor så att de nya system för vilka 900 MHz-bandet skall öppnas kan samexistera med GSM-systemen. I enlighet med politiken för bättre lagstiftning finns det i radiospektrumbeslutet en rättslig möjlighet att anta sådana harmoniserande åtgärder. I beslutet förutses en mekanism för att möjliggöra relativt snabba rektioner på den tekniska utvecklingen och ett antagande på EU-nivå av bindande tekniska harmoniseringsåtgärder i form av kommissionsbeslut som skapar rättssäkerhet för den harmoniserade användningen av bandet. I enlighet med artikel 4.2 i radiospektrumbeslutet gav kommissionen den 5 juli 2006 Europeiska post- och telesammanslutningen (hädanefter kallat CEPT) ett uppdrag som omfattade 900 MHz-bandet (och 1800 MHz-bandet). CEPT började med att undersöka om det var möjligt att införa UMTS i hela gemenskapen på 900 MHz- och 1800 MHz-banden i tätorter, ytterområden och på landsbygden vid sidan om GSM-näten, och fastställde tekniska villkor för en tillfredsställande uppdelning mellan operatörer. Fler tekniska villkor för att GSM och andra system med alleuropeiska täckningsmöjligheter skall kunna samexistera på detta band kommer att fastställas senare när det finns tekniska definitioner av systemen. Även om 900 MHz-bandet öppnas för andra system bör den nuvarande användningen av GSM på detta band skyddas i hela gemenskapen så länge det finns en skälig efterfrågan, eftersom GSM-tjänsterna är av stor betydelse för gemenskapens politik för elektronisk kommunikation. Kommissionen anser också att nuvarande användare på angränsande band måste ges ett lämpligt skydd och att hänsyn tas till kommande flygkommunikationssystem över 960 MHz som spelar en viktig roll för att uppnå gemenskapens politiska mål inom detta område. CEPT har inom ramen för sitt uppdrag gett tekniska råd i detta sammanhang. För att skapa maximal flexibilitet i användningen av banden skall medlemsstaterna även i fortsättningen kunna öppna 900 MHz-bandet (och 1800 MHz-bandet) på nationell nivå för andra system än GSM och andra erkända landbaserade system som kan förmedla alleuropeiska elektroniska kommunikationstjänster, under förutsättning att dessa tillkommande system kan samexistera med de alleuropeiska systemen. |

130 | Gällande bestämmelser Användningen av de berörda frekvensbanden regleras genom det GSM-direktiv som skall upphävas. Ett beslut med nya harmoniserade villkor för spektrumanvändning, utformat på grundval av radiospektrumbeslutet, skall antas av kommissionen och träda i kraft när GSM-direktivet har upphört att gälla. |

140 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Radiospektrumpolitiken måste hantera ökningen och utvecklingen av radioaccessplattformar för trådlös kommunikation och se till att den överensstämmer med det övergripande politiska målet att utveckla EU:s inre marknad och konkurrenskraft uppnås. Detta skall uppnås genom ett innovationsvänligt regelklimat som främjar tillhandahållandet av många olika mobila tjänster och applikationer. Ökad flexibilitet i hanteringen av spektrumresurser för trådlös elektronisk kommunikation skulle främja detta övergripande mål, samtidigt som harmoniseringen i nödvändiga fall skulle bevaras. Användningen av frekvensbanden bör på det hela taget regleras genom tekniska villkor som inte är mer begränsande än nödvändigt och baseras på den tillträdespolitik för trådlösa elektroniska kommunikationstjänster som enligt radiospektrumpolitikgruppens (hädanefter kallad RSPG) yttrande av den 23 november 2005 gör neutralitet och tjänsteneutralitet till politiska mål i syfte att skapa en mer flexibel och effektiv spektrumanvändning. Dessa mål skulle införas gradvis för att inte störa marknaden. Kommissionen insisterade också på en mer flexibel spektrumanvändning i sitt meddelande om "trådlösa elektroniska kommunikationstjänster – snabbare tillträde till spektrum genom ökad flexibilitet"[1] och på behovet av en enhetlig och proportionerlig lösning för att skapa en mer flexibel spektrumanvändning för andra (GSM) och tredje (t.ex. UMTS) generationens elektroniska kommunikation. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

211 | Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil Användningen av 900 MHz-bandet, utvecklingen av IMT-2000-system som UMTS och spektrumanvändningens utveckling mot ökad flexibilitet har stått under ständig bevakning av kommissionen. Den 21 februari 2006 hölls en workshop om tillträdespolitik för trådlösa elektroniska kommunikationstjänster i Bryssel. På grundval av kommissionens uppdrag av den 5 juli 2006 har CEPT och dess kommitté för elektronisk kommunikation (hädanefter kallad ECC) genomfört flera studier som har skickats till radiospektrumkommittén och kommissionen. Bland dessa finns ECC:s rapport 82 om kompatibiliteten hos UMTS som används på frekvensbanden GSM 900 och GSM 1800 (maj 2006) och ECC:s rapport 96 om kompatibiliteten mellan UMTS 900/1800 och system som används på angränsande band (mars 2007). Dessa rapporter har varit föremål för offentligt samråd under ECC:s ledning. ECC har genomfört studier och antagit en rad rapporter sedan 1997 om införandet av UMTS och undersökt den nuvarande och framtida användningen av 900 MHz-bandet. CEPT har samarbetat med standardiseringsorgan när det gäller IMT-2000-standarder (inbegripet UMTS), bl.a. i samarbetsprojektet 3GPP, vars mål är att utarbeta systemspecifikationer och som består av standardiseringsorgan på telekommunikationsområdet från olika regioner (ARIB, CCSA, ETSI, ATIS, TTA och TTC) samt branschföreträdare. På grundval av denna information undersökte ECC möjligheten att införa UMTS-kanaler i band som används av GSM utan att det leder till störningar på angränsande GSM-kanaler. Undersökningarna fortsätter och kommer att omfatta andra system som ingår i ITU IMT-2000-familjen. Studier har också genomförts för att undersöka den potentiella inverkan på tjänster och system på angränsande band. Nationella myndigheter, Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (ETSI), branschen, användargrupper och andra berörda parter har deltagit i ett särskilt projektteam (PT1) som upprättats av ECC, där information om system på angränsande band har samlats in och granskats. Ett offentligt samråd anordnades av ECC 2006 före antagandet av ECC-beslutet ECC/DEC/(06)13, i vilket rekommenderas att 900 MHz- och 1800 MHz-banden bör öppnas för andra system än GSM. |

212 | Sammanfattning av svaren och av hur de har beaktats I ECC-rapporterna konstateras att UMTS-nät kan installeras i tätorter, ytterområden och på landsbygden och samexistera med GSM900/1800-nät om lämpliga värden används för uppdelning av operatörerna. Det första systemet som ska få använda 900 MHz-bandet är därför UMTS. Detta är betydelsefullt ur både teknisk och gemenskapspolitisk synpunkt, eftersom det möjliggör en ytterligare utbyggnad av alleuropeiska elektroniska kommunikationstjänster, så att samma eller i funktionshänseende likvärdiga tjänster kan bli tillgängliga för alla konsumenter i hela gemenskapen. Det offentliga samråd som ECC genomförde på kommissionens vägnar om rapporterna 82 och 96 har visat att det finns ett starkt stöd från mobilbranschen för ett öppnande av de frekvensband som tidigare har varit reserverade för GSM-system och att detta otvetydigt skulle gynna branschen och konsumenterna. En del användare på angränsande frekvensband var först oroliga över eventuella störningar, men deras oro kunde stillas genom CEPT-rapporten 96 och det uttryckliga skydd som GSM har genom artikel 3 i det framtida kommissionsbeslut som skall ersätta GSM-direktivet. |

Extern experthjälp |

221 | Berörda fackområden Spektrumhantering, elektronisk kommunikation, teknisk expertis från CEPT och standardiseringsorgan. |

222 | Metod I enlighet med radiospektrumbeslutet gav kommissionen CEPT ett uppdrag som utmynnade i en rapport som kommissionen har granskat med stöd av radiospektrumkommittén. Även synpunkter från användare på angränsande band har beaktats. När det gäller artikel 4.4 i radiospektrumbeslutet har kommissionen dessutom ansett det vara nödvändigt att säkerställa att nya system skyddar befintliga system på angränsande band, och även tar hänsyn till kommande flygtekniska kommunikationssystem över 960 MHz som främjar den europeiska transportpolitiken. |

223 | Organisationer och experter som hörts Nationella myndigheter, ETSI, GSM och tredje generationens användare, kommunikationsoperatörer, tillverkare och andra berörda parter. |

2249 | Synpunkterna i korthet Inga potentiellt allvarliga risker med oåterkalleliga konsekvenser har nämnts. |

225 | Kommissionen konstaterade på grundval av ECC-rapporterna att användningen av bandet för GSM kan delas med UMTS, som är ett annat alleuropeiskt kommunikationssystem, för att uppnå gemenskapens politiska mål när det gäller elektroniska kommunikationer. För att använda 900 MHz-bandet mer effektivt bör GSM-direktivet upphävas och en ny harmoniserad plan införas genom ett kommissionsbeslut. |

226 | Offentliggörande av experternas rekommendationer CEPT-rapporterna finns tillgängliga på: http://www.ero.dk/documentation/docs/docfiles.asp?docid=2168&wd=N http://www.ero.dk/documentation/docs/docfiles.asp?docid=2201&wd=N. och rapporterna till radiospektrumkommittén på: http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/ref_docs/rsc18_public_docs/rsc06_99_ecc_int_rep_wapecs.pdf. |

230 | Konsekvensanalys Eftersom det inte är möjligt för nationella myndigheter att upphäva GSM-direktivet och snabbt och harmoniserat införa en ny plan för att uppnå gemenskapens politiska mål är ett direktiv från rådet och Europaparlamentet nödvändigt för att upphäva GSM-direktivet. När direktivet har upphävts skall ett kommissionsbeslut antas enligt bestämmelserna i radiospektrumbeslutet med nya harmoniseringsåtgärder som utformats av kommissionen med teknisk expertis från CEPT och radiospektrumkommitténs bistånd. Den nya planen skulle gynna hela branschen för elektronisk kommunikation och konsumenterna. Det är viktigt för den inre marknaden att villkoren för användning av 900 MHz-bandet är både öppna och harmoniserade på EU-nivå för att underlätta införandet av alleuropeiska tjänster och erbjuda konsumenterna största möjliga utbud av tjänster och spektrumanvändarna största möjliga utbud av teknik. Radiospektrumets tillgänglighet kommer att bidra till uppnåendet av Lissabonagendan och i2010-initiativet Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning[2] för att dra nytta av den digitala ekonomin och skapa tillväxt, arbetstillfällen och brett tillgängliga moderna tjänster. Åtgärden skulle särskilt gynna EU:s medborgare genom att väsentligt minska hindren för utbyggnad av avancerade mobilkommunikationstjänster och övervinna den geografiska digitala klyftan. Andra system än GSM skulle utvecklas och spridas snabbare över hela Europa, särskilt i landsbygdsområden. För nya högpresterande trådlösa data- och multimedietjänster (t.ex. internetsurfning och mobil-TV) krävs accessnät som 3G-mobilnät som baseras på UMTS-teknik med snabbare överföringshastighet än GSM. Åtgärden skulle även höja tjänsternas kvalitet och sänka konsumenternas kostnader. För närvarande är 3G-mobilnäten begränsade till högre frekvenser som inte har lika gynnsamma spridningsegenskaper som 900 MHz-bandet och därför medför högre kostnader för nätutbyggnad. Användningen av högre frekvenser är dessutom mindre lämplig för att penetrera byggnader, vilket har en negativ inverkan på tjänstekvalitet och konsumentpriser. Den skulle slutligen bidra till sektorns ekonomiska utveckling genom att underlätta utbyggnaden av avancerade mobilkommunikationstjänster. Den kommer att leda till nya intäktsströmmar för operatörer och öka efterfrågan på utrustning (nätinfrastruktur, nya generationer av terminaler). Åtgärden skulle ha en positiv inverkan på miljön eftersom användningen av lägre frekvenser skulle kräva färre basstationer. Den skulle också minska risken för tvister om lämpliga platser för basstationer. När det gäller konsekvenserna för miljön påverkas behovet av att säkerställa ett kontinuerligt skydd av hälsan mot elektromagnetisk strålning inte av de föreslagna åtgärderna. Denna fråga omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/40/EG av den 29 april 2004 om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält) i arbetet och rådets rekommendation 1999/519/EG av den 12 juli 1999 om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0 Hz–300 GHz). Hälsoskydd för radioutrustning säkerställs genom att utrustningen uppfyller de grundläggande kraven enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (direktiv R&TTE). Kommissionen granskar ständigt hälsoeffekterna av elektromagnetiska fält. Kommissionens vetenskapliga kommitté för nya och nyligen identifierade hälsorisker (SCENIHR) har nyligen gjort en omfattande genomgång av nya vetenskapliga data från färska studier. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden För att 900 MHz- och 1800 MHz-banden skall kunna användas i enlighet med gemenskapens politiska mål och marknadens efterfrågan på mobilkommunikation föreslås att direktiv 87/372/EEG skall upphävas och ett kommissionsbeslut antas enligt radiospektrumbeslutet för att harmonisera de nya användningsvillkoren för banden i fråga i syfte att möjliggöra mer avancerade alleuropeiska mobilkommunikationstjänster. |

310 | Rättslig grund Artikel 95 i EG-fördraget. |

320 | Subsidiaritetsprincipen Subsidiaritetsprincipen är tillämplig i den mån förslaget inte avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. |

Målen med förslaget kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna av följande skäl. |

321 | Medlemsstaterna kan inte var för sig på ett tillfredsställande sätt säkerställa harmoniserad användning av 900 MHz-bandet för att uppfylla gemenskapens politiska behov, utan detta uppnås lättare på gemenskapsnivå genom inremarknadsbestämmelser som antas enligt radiospektrumbeslutet. Antagandet av en ny plan förutsätter emellertid att GSM-direktivet upphävs. |

323 | GSM-direktivet kan bara upphävas på gemenskapsnivå genom ett direktiv. De nya harmoniserade tekniska villkoren för användning av 900 MHz-bandet måste antas på gemenskapsnivå för att se till att gemenskapens politiska mål uppnås snabbt och harmoniserat. |

Åtgärder på EG-nivå är av följande skäl ett effektivare sätt att uppnå målen med förslaget. |

324 | Upphävandet av GSM-direktivet och antagandet av samexistensvillkor för GSM och UMTS genom en bindande harmoniseringsåtgärd på gemenskapsnivå är nödvändigt för att säkerställa ett snabbt och harmoniserat införande av de nya villkoren för spektrumanvändning i medlemsstaterna. Utan en sådan gemenskapsåtgärd kan inte en harmoniserad och snabb lösning säkerställas. |

325 | Enligt GSM-direktivet är det förbjudet att använda 900 MHz-bandet för andra alleuropeiska system, t.ex. UMTS, och direktivet är därför ett hinder för utbyggnaden av informationssamhället i EU. En harmoniserad användning av 900 MHz-bandet kan stödja andra applikationer som uppfyller gemenskapens nuvarande politiska mål. |

Förslaget är därför förenligt med subsidiaritetsprincipen. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl. |

331 | GSM-direktivet kommer att upphävas och kommissionen införa nya tekniska villkor för 900 MHz-bandet med radiospektrumkommitténs bistånd, samtidigt som GSM-tjänsterna kommer att upprätthållas. De föreslagna åtgärderna är begränsade till spektrumband som är relevanta för elektroniska kommunikationstjänster för alleuropeiska applikationer. Dessa band kommer att granskas mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och konsumenternas behov så att andra alleuropeiska system även kan införas och samexistera med GSM och UMTS. Åtgärden påverkar inte medlemsstaternas beviljande av rättigheter att använda spektrumet. Medlemsstaterna skall när det är möjligt även få tillåta andra system på bandet, under förutsättning att de kan samexistera med GSM-system och andra alleuropeiska system som anges i bilagan – i första hand UMTS – inom deras eget territorium och i grannländer. |

332 | De nya tekniska villkoren utarbetades med teknisk expertis från CEPT och nationella experter utan att ge upphov till några nya onödiga ekonomiska eller administrativa bördor på gemenskapsnivå, på nationell eller regional nivå. De kommer att möjliggöra ytterligare skalekonomiska fördelar, bättre täckning av landsbygdsområden och fler och mer effektiva tjänster i gemenskapen för operatörer och användare. |

Val av regleringsform |

341 | Föreslagen regleringsform: direktiv enligt artikel 95 i EG-fördraget. |

342 | Andra regleringsformer skulle av följande skäl inte vara lämpliga: GSM-direktivet, som antogs på grundval av artikel (f.d.) 100 i EG-fördraget, kan bara upphävas genom ett direktiv. GSM-användning som möjliggjordes genom detta direktiv kommer även i fortsättningen att skyddas, men beslutet kommer att säkerställa att andra alleuropeiska system, däribland i ett första steg UMTS, kan samexistera med GSM på 900 MHz-bandet. |

BUDGETKONSEKVENSER |

409 | Förslaget får inga konsekvenser för gemenskapens budget. |

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR |

510 | Förenkling |

511 | Förslaget innebär en förbättring och förenkling av lagstiftning, administrativa förfaranden för myndigheter – EU:s eller nationella – och för privata aktörer. GSM-direktivet utgör ett hinder för den tekniska utvecklingen och berövar sektorn och konsumenterna möjligheten att använda ett lämpligt spektrum för nya avancerade tjänster. |

512 | Upphävandet av direktivet och antagandet av en harmoniseringsåtgärd med nya användningsvillkor utgör en förändring i regleringsmetod som är i linje med radiospektrumbeslutets syfte, dvs. att förankra det tekniska arbetet med spektrumhantering genom genomförandebestämmelser och därmed befria Europaparlamentet och rådet från detaljerade tekniska överväganden. |

513 | Spektrumharmonisering kommer att underlätta nationella myndigheters arbete och uppfylla deras förväntningar. |

514 | Harmoniserade villkor för spektrumanvändning kommer att öppna upp nya möjligheter för mobilkommunikationsoperatörer och mobilanvändare, särskilt på landsbygdsområden. |

516 | Förslaget ingår i kommissionens löpande program för uppdatering och förenkling av EU:s regelverk. |

520 | Upphävande av befintlig lagstiftning Om förslaget antas kommer befintlig lagstiftning att upphöra att gälla. |

560 | Europeiska ekonomiska samarbetsområdet Detta förslag berör en EES-fråga och bör därför gälla i hela EES. |

1. 2007/0126 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om upphävande av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag[3],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[4],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[5],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget[6], och

av följande skäl:

(1) Frekvensbanden 890–915 och 935–960 MHz (900 MHz-bandet) reserverades och skulle användas för den allmänt tillgängliga, alleuropeiska, cellulära och digitala mobilkommunikationstjänst som tillhandahålls i varje medlemsstat och uppfyller den gemensamma specifikationen i rådets direktiv 87/372/EEG av den 25 juni 1987 om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen[7], kompletterat med rådets rekommendation av den 25 juni 1987 om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen[8] och med rådets resolution av den 14 december 1990 om slutfasen i det samordnade införandet av alleuropeisk, landbaserad, allmänt tillgänglig och digital mobilkommunikation i gemenskapen (GSM)[9].

(2) För att bidra till uppnåendet av målen med i2010-initiativet "Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning”[10] och den inre marknaden, och för att skapa största möjliga konkurrens, bör 900 MHz-bandet i möjligaste utsträckning få användas av andra typer av teknik, under förutsättning att det fortfarande sker en samordning för att införa kompatibla alleuropeiska tjänster samtidigt som användarna får största möjliga frihet i valet av tjänster och teknik.

(3) Till följd av marknadsutvecklingen finns det ett allmänt stöd från branschen för att ta bort reservationen av 900 MHz-bandet för GSM, så att nya digitala tekniker som kan förmedla innovativa alleuropeiska tjänster och samexistera med GSM kan användas på frekvensbanden 890–915 och 935–960 MHz. Dessa band har spridningsegenskaper som gör det möjligt att täcka större avstånd än högre frekvensband, så att moderna tal-, data- och multimedietjänster kan transporteras till mindre tätbefolkade områden och landsbygdsområden.

(4) I Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslutet)[11] fastställs politiska och rättsliga ramar inom gemenskapen för att säkerställa samordning av policystrategier och i förekommande fall harmoniserade villkor när det gäller tillgång till och effektiv användning av det radiospektrum som krävs för upprättandet av och verksamheten på den inre marknaden. Enligt detta beslut får kommissionen anta tekniska genomförandeåtgärder för att säkerställa harmoniserade villkor för tillgång till och effektiv användning av radiospektrum.

(5) I enlighet med radiospektrumbeslutets principer och mål gav kommissionen Europeiska post- och telesammanslutningen (hädanefter kallat CEPT) ett första uppdrag att utarbeta tekniska villkor för frekvensband, inbegripet i 900 MHz-bandet, som inte är mer begränsande än nödvändigt.

(6) CEPT utformade i enlighet med sitt uppdrag tekniska villkor för att UMTS skall kunna samexistera på 900 MHz med GSM på samma band på grundval av principen att eftersom 900 MHz-bandet har tilldelats och i stor utsträckning används för GSM-system i gemenskapen, så skall denna samexistens säkerställa fullständig kompatibilitet mellan GMS och UMTS för att skydda den nuvarande användningen av 900 MHz-bandet av GSM i hela gemenskapen så länge det finns en efterfrågan.

(7) För att ta bort reservationen av 900 MHz-bandet för GSM så att ny, digital teknik kan användas på detta band vid sidan om GSM-system skall direktiv 87/372/EEG upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Rådets direktiv 87/372/EEG skall upphöra att gälla från och med...

Artikel 2

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Talman Ordförande

[1] KOM(2007) 50.

[2] Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, KOM(2005) 229 slutlig.

[3] EUT C , , s. .

[4] EUT C , , s. .

[5] EGT C , , s. .

[6] EUT C , , s. .

[7] EUT L 196, 17.7.1987, s. 85.

[8] EGT L 196, 17.7.1987, s. 81.

[9] EGT C 329, 31.12.1990, s. 25.

[10] Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, KOM(2005) 229 slutlig.

[11] EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.