RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årlig rapport om tillämpningen av frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea /* COM/2013/0100 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET Årlig rapport om tillämpningen av frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea 1. Inledning Frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea har tillämpats provisoriskt sedan juli 2011[1]. Det är det första i en ny generation frihandelsavtal som är både långtgående och omfattande. Det är också EU:s första handelsavtal med ett land i Asien. Efter ett drygt års tillämpning är det fortfarande för tidigt att säga något om avtalets fulla inverkan, eftersom bestämmelserna om liberalisering av tariffära och icke-tariffära åtgärder samt åtgärderna avseende tjänster och investeringar kommer att träda i kraft över längre tid. Dock har många tullar redan sänkts drastiskt, och de positiva följderna för EU:s export har redan märkts i praktiken. Den här rapporten läggs fram i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 511/2011 av den 11 maj 2011 om införlivande av en bilateral skyddsklausul i frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan[2]. Enligt artikel 13.1 i förordningen ska kommissionen offentliggöra en årlig rapport om tillkämpningen och genomförandet av avtalet. Enligt artikel 3.3 ska kommissionen dessutom lägga fram en årlig övervakningsrapport för Europaparlamentet och rådet om aktuell statistik över import från Korea av produkter inom känsliga sektorer. 2. Allmän bedömning: handelns utveckling och insparad tull Nedan anges de viktigaste konstaterandena, som bygger på en jämförelse av uppgifter för det första år då avtalet tillämpats (juli 2011–juni 2012) med medelvärdet av uppgifter för de föregående fyra tolvmånadersperioderna (nedan kallad referensperioden). Genom denna jämförelse över en längre tid neutraliseras krisens inverkan. 2.1 Handelns utveckling EU:s export till Sydkorea ökade totalt med 37 %. Exporten av produkter som var helt liberaliserade från dagen då avtalet började tillämpas provisoriskt ökade mer än exporten av andra produkter. Exporten av de produkterna, som utgjorde 35 % av EU:s export till Sydkorea, ökade med 54 % (4,4 miljarder euro) från juli 2011 till juni 2012 jämfört med referensperioden. Som jämförelse kan nämnas att exporten av samma helt liberaliserade produkter till världen i stort ökade med 27 %. Detta kan jämföras med produkter för vilka inga tullförmåner gäller (de utgör 18 % av EU:s export), som ökade med 20 % under samma period. För delvis liberaliserade produkter, som utgör 43 % av EU:s export, ökade exporten med 35 % eller 3,9 miljarder euro. Om man jämför tillväxten inom helt liberaliserade produkter till Sydkorea med den normala tillväxten för samma produkter till övriga världen innebär skillnaden i tillväxt mer än 2 miljarder euro i extra export. Samtidigt ökade EU:s import från Sydkorea bara marginellt (1 %). Det rådande ekonomiska läget i EU har uppenbarligen hämmat tillväxten för den sydkoreanska exporten till EU. En annan förklaring av den svaga utvecklingen i varuexporten från Sydkorea till EU är att sydkoreanska företag fortsätter att förlägga sin produktion till EU och andra länder, vilket tränger ut direktexporten från Sydkorea. Exempelvis har sydkoreanska biltillverkare grundat fabriker i Tjeckien och Slovakien, medan sydkoreanska elektronikföretag har tillverkning i flera EU-länder, vilket bidrar till tillväxt och sysselsättning i EU. 2.2 Insparad tull Tullbesparingarna var omfattande redan innan frihandelsavtalet började tillämpas fullt ut. Försiktigt beräknat sparade EU:s exportörer omkring 600 miljoner euro i tullar under avtalets första tolv månader. Det beloppet bygger på antagandet att EU utnyttjar sina tullförmåner till omkring 50 %, medan den sydkoreanska exporten tar förmåner i anspråk till 68 %. Även om EU successivt tagit alltmer av sina förmåner i anspråk under det andra halvåret av det första året av avtalets tillämpning, utnyttjar den sydkoreanska exporten fortfarande sina förmåner mer än EU-exporten. Det kan bero på en rad faktorer, bl.a. olika villkor för tillämpning av de nya tullförfarandena och olika exportprofil för företagen, eftersom främst sydkoreanska storföretag exporterar till EU medan EU:s exportföretag har en mer blandad profil. Slutligen kan klausulen om direkttransport också vara en förklaring, eftersom klausulen innebär att varor som fraktas till Sydkorea via logistiknav som Singapore eller Hong Kong kan förlora sina förmåner. 2.3 Bilbranschen och andra enskilda branscher Bilimporten (HS8703) till EU från Sydkorea ökade med 20 % (663 miljoner euro) i värde och 12 % (+ 45 000 fordon) i volym under avtalets första år jämfört med referensperioden. Trots den ökade bilimporten sedan avtalet började tillämpas, är dess nivå fortfarande 37 % lägre än för motsvarande tolvmånadersperiod fyra år tidigare. Den ökade bilimporten från Sydkorea har delvis skett på bekostnad av importen från andra partnerländer. Sedan avtalet började tillämpas har EU:s bilimport från omvärlden totalt minskat med 15 % i volym och 1,5 miljarder euro i värde jämfört med referensperioden. Det är osannolikt att en avsevärd del av den ökade bilimporten från Sydkorea till EU beror på frihandelsavtalet, eftersom bara en liten liberalisering faktiskt skett på EU:s sida: EU:s tull sänktes med 3 procentenheter för medelstora och stora personbilar, och med 1,7 procentenheter för småbilar, från en ursprunglig nivå på 10 % den dag då avtalet började tillämpas provisoriskt, och igen ett år senare. Detta måste också ställas i relation till eurons värdeminskning med 7,2 % under avtalets första tolv månader, vilket uppvägt tullsänkningarna under denna period. Enligt Eurostat ökade EU:s bilexport till Sydkorea med 69 % (840 miljoner euro) i värde och 70 % (+ 33 000 fordon) i volym under avtalets första tolv månader jämfört med referensperioden. Bilar har liberaliserats delvis, vilket innebär att den sydkoreanska importtullen har sänkts med 1,4 procentenheter. I andra branscher ökade EU:s export av (helt liberaliserade) maskiner och mekaniska apparater, som utgör över en tredjedel av EU:s export till Sydkorea, med 25 % sedan avtalet började tillämpas, jämfört med referensperioden. Detta kan delvis bero på det omedelbara avskaffandet av de flesta tullarna på 5–8 % i dessa branscher, samt avskaffandet av vissa icke-tariffära hinder; t.ex. godtar Sydkorea nu självcertifiering för elektromagnetisk kompatibilitet och elsäkerhet för maskiner. Inom andra betydelsefulla branscher har EU:s export av helt eller delvis liberaliserade produkter också ökat: transportutrustning (51 %), kemiska produkter (23 %), plast och gummi (30 %), textil och konfektion (25 %) samt oädla metaller (20 %). Inom jordbruksprodukterna ökade djur och animaliska produkter med 84 % och beredda livsmedel med 35 %. Avsevärda ökningar noterades för både import och export av mineralbränslen. Det finns dock tecken som tyder på att denna ökning delvis orsakas av externa faktorer, särskilt de politiska spänningarna i Mellanöstern. Det finns ännu ingen månadsstatistik över tjänsteexporten efter avtalet. Det kan dock sägas att vissa sektorer, särskilt telekommunikation, finanstjänster, miljötjänster och företagstjänster, kommer att gynnas av avtalet tack vare lagändringar i Sydkorea. Många av de restriktioner som gällde före avtalet kommer dock inte att hävas förrän efter en övergångsperiod som behövs för att Sydkorea ska kunna se över sitt regelverk. Beroende på sektor kommer därför frihandelsavtalets effekter att visa sig först efter en tid. Inom andra sektorer, såsom sjöfart och byggtjänster, band avtalet den befintliga liberaliseringsnivån. Det skapar rättssäkerhet för företag som tillhandahåller sådana tjänster och skyddar dem mot en eventuell ensidig sydkoreansk tillbakagång. Tabell 1: EU:s handel i personbilar med Sydkorea, juli 2011-juni 2012, jämfört med medelvärde av föregående fyra tolvmånadersperioder (förändringar i miljoner euro och tusental enheter) || Import || Export HS6 || Värde (mn €) || Förändr. (%) || Enheter (1000) || Förändr. (%) || Värde (mn €) || Förändr. (%) || Enheter (1000) || Förändr. (%) 870310 || 0 || -28,3 || 0 || 128,0 || 0 || -92,6 || 0 || -76,9 870321 || 132 || 41,3 || 11 || 15,2 || 0 || -61,2 || 0 || -56,9 870322 || 172 || 33,9 || 17 || 18,2 || 5 || 172,4 || 0 || 169,7 870323 || -47 || -7,3 || -17 || -21,8 || 37 || 7,7 || 0 || -2,2 870324 || -17 || -74,1 || -1 || -76,0 || 84 || 19,8 || 3 || 32,2 870331 || 172 || 357,9 || 22 || 313,1 || 2 || 1191,7 || 0 || 1118,2 870332 || 360 || 22,0 || 23 || 18,7 || 482 || 229,7 || 23 || 182,6 870333 || -108 || -69,2 || -10 || -75,8 || 231 || 225,1 || 7 || 228,3 870390 || 0 || 8,0 || 0 || -32,0 || 0 || -30,3 || 0 || -43,8 Summa || 663 || 19,9 || 45 || 11,7 || 840 || 68,6 || 33 || 69,5 Källa: Comext HS6-koder i tabell 1 870310 || || Bilar och andra motorfordon, speciellt konstruerade för färd på snö; fordon för golfbanor och liknande fordon 870321 || Bensin || Bilar och andra motorfordon med en cylindervolym på högst 1 000 cm3 870322 || Bilar och andra motorfordon med en cylindervolym på mer än 1 000 cm3 men inte över 1 500 cm3 870323 || Bilar och andra motorfordon med en cylindervolym på mer än 1 500 cm3 men inte över 3 000 cm3 870324 || Bilar och andra motorfordon med en cylindervolym på mer än 3 000 cm3 870331 || Diesel || Bilar och andra motorfordon med en cylindervolym på högst 1 500 cm3 870332 || Bilar och andra motorfordon med en cylindervolym på mer än 1 500 cm3 men inte över 2 500 cm3 870333 || Bilar och andra motorfordon med en cylindervolym på mer än 2 500 cm3 870390 || || Andra bilar och motorfordon 3. Verksamhet i de genomförandeorgan som inrättats enligt avtalet Enligt avtalet skulle det inrättas sju specialiserade kommittéer, sju arbetsgrupper och en dialog om immaterialrätt. Som samordnare fungerar handelskommittén för frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea som också ska se till att avtalet tillämpas korrekt. Under avtalets första tillämpningsår har merparten av de organ som inrättats enligt avtalet sammanträtt. Om man även räknar med de kommittéer och arbetsgrupper som sammanträdde under det andra halvåret 2012 återstår bara tre organ som ännu inte har sammanträtt: kommittén för kulturellt samarbete, arbetsgruppen för offentlig upphandling och arbetsgruppen för geografiska beteckningar. Det kan påpekas att enligt protokollet om kulturellt samarbete har handelskommittén inget överinseende över protokollet, vilket innebär att kommittén för kulturellt samarbete utövar de funktioner i fråga om protokollet som handelskommittén har på andra områden. Det första sammanträdet i handelskommittén ägde rum under gemensam ledning av kommissionsledamot Karel De Gucht och Sydkoreas dåvarande handelsminister Kim Jong-hoon den 12 oktober 2011 i Seoul. Under sammanträdet tillstyrkte bägge parter utkasten till beslut om arbetsordning för handelskommittén och tvistelösningspanelens sammansättning. De såg över tillämpningen av avtalet i fråga om varuhandel, tjänstehandel, regler och hållbar utveckling. Dessutom diskuterades de ekonomiska utsikterna och sätt att stärka samarbetet för att främja den bilaterala handeln. Den 14–15 december 2011 sammanträdde tullkommittén i Seoul för att dryfta arbetsordning och kommitténs verksamhet och effektivitet. Bägge parter enades om att utbyta uppgifter och information om tillämpningen av avtalet. Olika aspekter av tillämpningen av avtalet och effektiva ursprungskontroller diskuterades, bl.a. omformulering av bestämmelsen om direkt transport. Kommittén tog också upp genomförandet av förteckningen över ursprungsregler i HS2012, internationella aspekter av tullfrågor och ömsesidigt administrativt bistånd. Den 26–27 april 2012 i Bryssel ägde de första sammanträdena rum i arbetsgrupperna för motorfordon och delar, läkemedel och medicintekniska produkter respektive kemikalier. Arbetsgruppen för motorfordon och delar diskuterade tillämpningen av avtalet på bilindustrin, särskilt regler om godkännande av produkter. Dessutom utbytte man information om nya lagstiftningsinitiativ. Arbetsgruppen för läkemedel och medicintekniska produkter dryftade den sydkoreanska reformen av ersättningsnivåer för läkemedel, metoder för sänkning av ersättningsnivåer för medicintekniska produkter, ändringar av synpunktsperioden för beslut om ersättning för läkemedel, kvalitetsprovning av läkemedel och medicintekniska produkter samt tillsynssamarbete. Arbetsgruppen för kemikalier utbytte åsikter om införande och tillämpning av den sydkoreanska kemikalielagstiftningen och former för tekniskt samarbete i fråga om kemikalier, samt ett eventuellt personalutbyte mellan det sydkoreanska miljöministeriet och Europeiska kemikaliemyndigheten. Den 25 juni 2012 sammanträdde kommittén för sanitära och fytosanitära åtgärder i Bryssel. Kommittén dryftade frågor av intresse för bägge parter, såsom arbetsordning, öppenhet och informationsutbyte, förtroendeskapande åtgärder, stärkt samarbete kring djurens välbefinnande samt problem på grund av tillämpning av sanitära och fytosanitära åtgärder. Den 26 juni 2012 sammanträdde kommittén för handel och hållbar utveckling för första gången i Bryssel. Därefter möttes den 27 juni 2012 civilsamhällesforumet, ett rådgivande organ sammansatt av europeiska och sydkoreanska interna rådgivande grupper. Sammanträdet i kommittén för handel och hållbar utveckling var ett lämpligt tillfälle att utbyta information om parternas initiativ inom handel och hållbar utveckling, diskutera tillämpningen dittills av kapitel 13 i avtalet och enas om nästa steg. Kommittén antog ett beslut om arbetsordning för civilsamhällesforumet och ett beslut om en förteckning över experter enligt artikel 13.15.3 i avtalet. Slutligen antog kommittén operativa slutsatser om institutioner, arbetsrätt och miljö. Medlemmarna i civilsamhällesforumet fick under sitt möte den 27 juni 2012 en föredragning om sammanträdet i kommittén för handel och hållbar utveckling. Forumet utbytte information om tillämpningen av kapitel 13 i avtalet och samarbetet kring enskilda ekonomiska, sociala och miljörelaterade frågor. I avsnitt 4 i denna rapport beskrivs mer ingående tillämpningen av kapitel 13 i avtalet och verksamheten i den interna rådgivande gruppen och civilsamhällesforumet. Den 25 september 2012 sammanträdde varuhandelskommittén för första gången. Kommittén tog upp flera frågor rörande tillämpningen av avtalet samt regleringsfrågor som påverkar handeln med luftfartygsdelar, elektriska och elektroniska produkter, livsmedel och jordbruksprodukter, kosmetika samt tunnfilmssolpaneler. Kommittén diskuterade också hur Kroatiens EU-anslutning i juli 2013 kunde påverka avtalet. Den 26 september 2012 sammanträdde kommittén för zoner för passiv förädling på Koreahalvön för första gången i Bryssel. Kommittén dryftade frågans betydelse för Sydkorea, då det är en juridiskt och politiskt känslig fråga för EU. Man enades om att bägge parter skulle utbyta uppgifter och diskutera frågan vidare. Dialogen om immaterialrätt, som nämns i kapitel 10 i avtalet, möttes för första gången den 26 september 2012. Parterna bekräftade den betydelse de fäster vid immaterialrätt som ett viktigt sätt att främja investeringar, kreativitet och sysselsättning. Vid mötet kunde EU och Sydkorea utbyta information om sina senaste lagar och politiska initiativ på området. EU tog tillfället i akt att informera Sydkorea om några olösta immaterialrättsliga frågor som det europeiska näringslivet oroar sig för, bland annat varumärkeskapning, andelen ogiltigförklaringar i det sydkoreanska patentsystemet och tillämpningen av upphovsrättsreglerna på rättigheter till offentliga framföranden i Sydkorea. Vidare diskuterades hur man kunde öka informationsutbytet och samarbetet till stöd för sina små och medelstora företag. Parterna utbytte även kortfattat sina åsikter om den senaste tidens utveckling på det multilaterala planet (Världshandelsorganisationen och Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten). Den 27 september 2012 sammanträdde kommittén för tjänstehandel, etableringsfrihet och e-handel samt arbetsgruppen för överenskommelser om ömsesidigt erkännande av tjänster i Seoul. Sammanträdena gav parterna tillfälle att utbyta information om tillämpningen av avtalsenliga åtaganden inom bl.a. finanstjänster, företagstjänster, teletjänster, miljötjänster, post- och logistiktjänster samt återförsäljning. Den 16 oktober 2012 sammanträdde handelskommittén för andra gången i Bryssel under ledning av kommissionsledamot Karel De Gucht och Sydkoreas handelsminister Bark Taeho. Kommittén såg över tillämpningen av avtalet mot bakgrund av de specialiserade kommittéernas och arbetsgruppernas arbete, och enades om att de här organen borde föra tillämpningen av avtalet framåt och vara resultatinriktade. Kommittén tog upp frågor om tillämpningen av den icke-tariffära bilagan om motorfordon och delar, den icke-tariffära bilagan om läkemedel, klausulen om direkttransport, ömsesidigt erkännande av godkända ekonomiska aktörer, zoner för passiv förädling på Koreahalvön samt tjänster, särskilt finanstjänster, posttjänster och detaljhandel. Andra frågor som påverkar den bilaterala handeln mellan EU och Sydkorea dryftades också. Före utgången av 2012 sammanträdde ytterligare två organ: tullkommittén (för andra gången) och arbetsgruppen för samarbete om handelspolitiska åtgärder (för första gången). När det gäller kommittén för kulturellt samarbete inom ramen för protokollet om kulturellt samarbete togs de första stegen på den sydkoreanska sidan för att inrätta den. Samtidigt lade kommissionen den 23 augusti fram ett förslag till rådsbeslut om inrättande av kommittén och arbetsordning för diskussion i rådet. 4. Fullgörande av åtagandena enligt kapitel 13 i avtalet om handel och hållbar utveckling Högt uppsatta tjänstemän från EU och Sydkorea sammanträdde den 26 juni 2012 i det första mötet i den avtalsfästa kommittén för handel och hållbar utveckling. Mötet gav tillfälle att utbyta information om parternas initiativ inom handel och hållbar utveckling, diskutera tillämpningen dittills av kapitel 13 och enas om nästa steg. Dessutom dryftade kommittén några procedurfrågor. Bägge parter betonade vikten av att hålla lämpliga kommunikationskanaler öppna med de civilsamhällesorgan som inrättats enligt kapitlet om handel och hållbar utveckling. Därför enades kommittén om att utbyta information om mötena i sina respektive interna rådgivande grupper och regelbundet träffa civilsamhällesforumet från och med forumets första möte den 27 juni 2012. Kommittén fann det första mötet positivt och produktivt. De viktiga grunderna har nu lagts i och med att man enats om ett arbetssätt för kapitlet om handel och hållbar utveckling. Dessutom hölls en ingående diskussion om sakfrågor med anknytning till handelsrelaterad arbetsrätt och miljö. Det har lagt en god grund för det fortsatta arbetet, och kommittén ser fram emot de interna rådgivande gruppernas och civilsamhällesforumets engagemang på området. 5. Tillämpning av förordning (EU) nr 511/2011 Förordning (EU) nr 511/2011 är EU:s interna lagstiftning om genomförande av den bilaterala skyddsklausulen i frihandelsavtalet. Förordningen ger också möjlighet att införa förhandsövervakning. Enligt artikel 3 ska dessutom kommissionen övervaka hur import- och exportstatistiken utvecklas för koreanska produkter inom känsliga sektorer, som också kan påverkas av tullrestitutioner. 5.1 Skyddsåtgärder och förhandsövervakning Under det första året av avtalets tillämpning tog kommissionen inte emot någon begäran om att en undersökning om skyddsåtgärder skulle inledas, varför inga åtgärder vidtogs. Det bör dock noteras att Frankrike den 4 augusti 2012, dvs. strax efter det första året av avtalets tillämpning, överlämnade en begäran till kommissionen om att inleda förhandsövervakning av import av bilar med ursprung i Sydkorea. Den franska begäran byggde på en bestämmelse som förutsätter att det förekommer en ökning av importen som är koncentrerad till en eller flera medlemsstater (artikel 6.2 i förordning (EU) nr 511/2011). Begäran byggde dock på statistik för en mycket begränsad tid, och innehöll framför allt inga belägg för att importen var koncentrerad till en eller flera medlemsstater, vilket är ett krav i den bestämmelse som Frankrike åberopade. Kommissionen granskade ändå utvecklingen av importen från Sydkorea till EU och Frankrike de senaste fem åren, och fann att de rättsliga förutsättningarna för en sådan åtgärd inte förelåg eftersom det inte kunde visas att importökningen var koncentrerad till en eller flera medlemsstater. Därför beslutades det att förhandsövervakning inte skulle inledas. 5.2 Övervakning Med stöd av artiklarna 3 och 11 i förordning (EU) nr 511/2011 har kommissionen övervakat utvecklingen av importen och exporten av sydkoreanska produkter inom känsliga sektorer såsom bilar, textilier och konsumentelektronik, vilka kan tänkas påverkas av tullrestitutioner. Sedan avtalet började tillämpas provisoriskt har kommissionen varannan månad delgett medlemsstaterna, Europaparlamentet och de berörda parterna resultaten av övervakningen. Det bör påpekas att övervakningen utvidgats till bildelar efter en motiverad begäran från branschen. a) Utvecklingen av sydkoreansk import till EU i de övervakade sektorerna Nedan sammanfattas övervakningen under det första året då avtalet tillämpades. Diagram finns i bilagan. Det kan framhållas att för övervakningen har uppgifter om handeln jämförts på årsbasis, varför en del uppgifter kan skilja sig från den allmänna handelsanalysen i avsnitt 2, där en annan jämförelsemetod användes för att rensa undan krisens verkningar. i) Bilar Importen av personbilar ökade med 41 % under det första året efter det att avtalet började tillämpas provisoriskt (juli 2011–juni 2012) jämfört med det föregående året (juli 2010–juni 2011). Det bör dock noteras att importen i absoluta tal under det första året av avtalets tillämpning fortfarande ligger långt under mängderna fyra år tidigare. Importen juli 2011–juni 2012 utgjorde bara 72 % av importen juli 2007–juni 2008. Detta bekräftar analysen av importtendenserna i punkt 2.3. Analysen av kvartalsvisa uppgifter visar att den ökning som iakttagits på senare år redan hade inletts innan avtalet började tillämpas. För bildelar ökade importen med 47 % året efter det att avtalet började tillämpas (juli 2011–juni 2012) jämfört med det föregående året (juli 2010–juni 2011). Ökningen är en förlängning av en tendens som redan hade inletts under perioden juli 2008–juni 2009. Ökningen förefaller dock ha stärkts sedan avtalet började tillämpas. De kvartalsvisa uppgifterna tyder på en svag minskning i slutet av 2011 medan ökningen fortsatte under de två första kvartalen 2012. ii) Textilier Importen av textilier minskade med 30 % året efter det att avtalet började tillämpas (juli 2011–juni 2012) jämfört med det föregående året (juli 2010–juni 2011). Detta skedde efter en avsevärd ökning under de två åren närmast före tillämpningen. Det är svårt att säga något om den generella tendensen på grundval av kvartalsuppgifterna, eftersom importen fluktuerade avsevärt. Importen ökade signifikant under det sista kvartalet 2011 men sjönk sedan till utgångsnivån. iii) Elektronik Importen av elektronik ökade med 8 % under det första året efter det att avtalet började tillämpas (juli 2011–juni 2012) jämfört med det föregående året (juli 2010–juni 2011). I absoluta tal ligger dock importen tydligt under nivån före krisen: importen juli 2011–juni 2012 utgjorde bara 63 % av importen juli 2007–juni 2008. Kvartalsuppgifterna visade att importen ökade under det sista kvartalet 2011, vilket kan vara säsongsberoende. b) Tullrestitutioner Tullrestitutioner har också övervakats särskilt i enlighet med artikel 11.1 i förordning (EU) nr 511/2011 för att bedöma det utländska innehållet i den sydkoreanska tillverkningen och således i Sydkoreas export av färdiga produkter till EU. Bedömningen inriktades på övervakade produkter under de första sex månaderna 2012, och jämfördes med samma månader 2011, före avtalet, eftersom dessa är de mest relevanta uppgifter som finns att tillgå. Inom elektronik har importen till EU ökat främst inom följande nummer: 8519.81, 8526.92, 8527.12, 8527.21, 8527.92 och 8528.73. Importen till Sydkorea av delar till sådana produkter har antingen minskat: för nr 8522 har importen från Kina och Japan minskat (med - 10 % respektive - 23 %), och för nr 8529 har importen från Kina ökat (+ 10 %) men den från Japan minskat (- 28 %). I samtliga fall är den ökade importen av insatsvaror osignifikant i förhållande till den ökade importen av färdiga produkter. För textilier har den enda ökningen av import från Sydkorea till EU skett av produkter enligt nr 5509 (+ 5 %). För denna produkt tillåter ursprungsreglerna import av produkter av konststapelfibrer enligt nr 5503 och 5504. Importen av dessa insatsvaror till Sydkorea minskade dock avsevärt under 2012 (utom bl.a. import till Sydkorea från några medlemsstater som verkar ha dragit fördel av avtalet). För bilar enligt nr 8703 har exporten till EU ökat sammanlagt (i medeltal + 24 %), även om det inte gäller alla slags bilar eller motortyper. Samtidigt ökade importen av insatsvaror till Sydkorea, antingen i nästan samma omfattning (+ 24 % för Kina för bilar enligt nr 8708, men - 33 % för Japan) eller mindre (+ 8 % för Kina för dieselmotorer, men - 2 % för Japan; + 8 % för Kina för karosserier men - 12 % för Japan; - 35 % för Kina för övriga motorer och - 17 % för Japan). Således förefaller tillåtelsen av tullrestitutioner inte ha någon nämnvärd inverkan på tillverkningsmönstren i Sydkorea för de produkter som övervakas särskilt. 6. Slutsatser Det är visserligen för tidigt att efter ett års tillämpning dra några slutsatser om de långsiktiga följderna av frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea, men de första tecknen är lovande. Det finns tydliga belägg för att EU har gynnats märkbart redan efter ett års tillämpning, och dess export till Sydkorea är på väg upp. Under det första året ökade EU:s export till Sydkorea med 37 % totalt jämfört med referensperioden, och exporten av produkter som var helt liberaliserade från dagen för provisorisk tillämpning av avtalet ökade mer än annan export. När det gäller Sydkoreas export till EU har krisen i EU tydligt hämmat den sydkoreanska exportens tillväxttakt. På bägge sidor har dock exporten av produkter som var helt liberaliserade från början ökat. Nu ligger gäller det att se till att avtalet tillämpas korrekt. Avtalet föreskriver en omfattande övervakning genom olika kommittéer och arbetsgrupper, varav de flesta sammanträtt under det första tillämpningsåret. Framtiden ser ljus ut, och trots att vissa externa faktorer utan anknytning till avtalet, t.ex. eurokrisen, har medfört oväntade komplikationer, är det rimligt att anta att situationen stabiliseras på längre sikt så att den bilaterala handeln kan utveckla sin fulla potential. [1] Frihandelsavtalet tillämpas provisoriskt i EU till dess att alla medlemsstater har ratificerat det. Läget för ratificeringen visas på rådets webbplats för överenskommelser: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-the-agreements-database?command=details&id=&lang=en&aid=2010036&doclang=EN [2] EUT L 145, 31.5.2011, s. 19.