SV Europeiska unionens officiella tidning C 67/27

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Främjande av den europeiska ölindustrins tillväxtpotential” (yttrande på eget initiativ)

2014/C 67/06

Föredragande: Ludvík JÍROVEC

Medföredragande: Edwin CALLEJA

Den 14 februari 2013 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

"Främjande av den europeiska ölindustrins tillväxtpotential".

Rådgivande utskottet för industriell omvandling, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 26 september 2013.

Vid sin 493:e plenarsession den 16–17 oktober 2013 (sammanträdet den 16 oktober) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 47 röster för, 1 röst emot och 2 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Öl är en dryck som uppskattas av människor i samhällen över hela Europa sedan flera tusen år tillbaka. Även om ölkulturen i Europa varierar betydligt, med olika öltyper och konsumtionsvanor, spelar öl en viktig roll i alla EU-länder och utgör en väsentlig del av kultur, arv och livsmedel. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) framhåller ölsektorns konstanta utveckling och dess förmåga att anpassa och återhämta sig även under de nuvarande utmanande omständigheterna. Kommittén konstaterar att sektorn anpassar sig efter målen i Europa 2020-strategin inom de olika prioriterade områdena sysselsättning, hållbarhet, innovation, utbildning och social integration.

1.2 EESK vill göra Europeiska kommissionen, Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna uppmärksamma på viktig politik som allvarligt bör övervägas om den europeiska bryggerisektorn ska kunna förverkliga sin fulla tillväxtpotential. Kommittén vill särskilt att beslutsfattarna ska — nå framsteg när det gäller upprättandet av ett balanserat regelverk som gör det möjligt för europeiska bryggerier att – oavsett storlek – brygga och marknadsföra öl i och utanför Europa, — införa öl som ett prioriterat område som kräver en ömsesidig och gynnsam behandling i de frihandelsavtal som diskuteras med andra EU-handelspartner, — uppmuntra och göra mer reklam för att fler bryggeriföretag och bryggeriföreningar ska delta i de program för socialt ansvar, hälsa och utbildning som genomförs på EU-nivå och nationell nivå, — ta större hänsyn till de följder som utvecklingen av innovations-, industri- och jordbrukspolitik får för bryggerisektorn.

1.3 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén uppmuntrar dessutom insatser på nationell, regionala och lokal nivå för att — fortsätta partnerskapsutvecklingen med bryggerisektorn och icke-statliga organisationer i syfte att verka för ansvarsfull konsumtion och minska alkoholrelaterade skador, bland annat genom samarbete för att främja en ansvarsfull marknadsföring och försäljning och förhindra oansvariga metoder på detta område. — stödja bryggerisektorns initiativ till miljöhållbarhet genom hela försörjnings- och leveranskedjan på EU-nivå och lokal nivå, — använda dynamiken i bryggerisektorn för att skapa sysselsättning genom att undanröja hinder för ytterligare tillväxt genom att säkerställa ett förutsägbart och stabilt skattesystem på medlemsstatsnivå för sektorn och dess leveranskedja och genom att ta itu med snedvridningar på marknaden som orsakas av fluktuerande skattesatser; en förbättring i detta avseende skulle bidra till fullbordandet av den inre marknaden, — ytterligare studera och utveckla samarbetet med lokala myndigheter i olika aspekter av projekt som involverar lokalsamhället samt möjligheter till ölturism.

1.4 EESK anser att bryggerierna bör — delta mer aktivt och ansvarsfullt i olika kampanjer för livsmedelsprodukter där man uppmuntrar till sunda kostvanor inom EU och i tredje land som stöds av handelskammare, regionala myndigheter, medlemsstater och Europeiska kommissionen, — fortsätta insatserna för att göra bryggerisektorn attraktiv för de yngre generationerna som ett område för stabil och tillräckligt avlönad sysselsättning, genom att utveckla lärlingsprogram och yrkesutbildningssystem, — fortsätta att fördjupa samarbetet med forsknings- och utbildningsinstitut, genom att delta mer i EU:s FoU- och innovationsprogram med sina partner samt i utbildningsprogram, — öka sitt deltagande i de olika aktiviteter som utvecklats genom regionala och strukturella fonder och fonder avsedda för små och medelstora företag, — utvidga det befintliga medellång- till långsiktiga samarbetet med lokala producenter av humle, spannmål och andra produkter som krävs för produktion av öl, — uppmuntra en så omfattande användning som möjligt av livscykelanalys i bryggeriindustrin som ett verktyg för egenanalys, samtidigt som man beaktar små familjebryggeriers begränsningar p.g.a. bristande kapacitet.

2. Den europeiska bryggerisektorn

2.1 Europeiska unionen är en av de största ölproducerande regionerna i världen. År 2011 var produktionsvolymen över 380 miljoner hektoliter (1), och den bryggdes av omkring 4 000 bryggerier spridda över hela Europa. Produkterna distribueras över hela världen. I volym är EU en viktig aktör som står för över en fjärdedel av världsproduktionen, och unionen har endast nyligen blivit passerat av Kina, men ligger fortfarande före USA, Ryssland, Brasilien och Mexiko (2).

2.2 Den europeiska ölindustrin är en mycket skiftande sektor när det gäller struktur. Den består framför allt av små och medelstora företag, alltifrån mikrobryggerier till bryggerier som verkar på lokal, regional eller nationell nivå, och omfattar fyra stora Europabaserade bryggerier (3) som är globala ledare inom sitt område. Det senaste årtiondets uppkomst av nya små bryggerier och mikrobryggerier är ett tydligt tecken på sektorns innovationspotential och en tillgång med hänsyn till hållbarhetsmålet.

2.3 Försörjningskedjan i bryggerisektorn omfattar lokala aktörer men även globala ledare bland mälterier, tillverkare av utrustning och leverantörer av tekniska tjänster. Europas bryggeriinstitut sprider också sin kunskap över hela världen. Evenemang som kongressen "European Brewery Convention" och individuella ölkonferenser lockar till sig många besökare från hela världen.

2.4 Öl är en viktig bearbetad jordbruksprodukt som står för över 2 miljarder euro i exportvärde (4). Den täcks också av EU:s kvalitetspolitik för jordbruksprodukter (5) via SUB/SGB (6)-systemet, och ger över 2,3 miljarder i försäljningsvärde inom ramen för 23 geografiska beteckningar (7). Den geografiska mångfalden hos ölet i dessa system är dock begränsad eftersom de kommer från mindre än en tredjedel av EU-länderna.

2.5 Huvudingredienserna i öl har ett naturligt ursprung och inbegriper vatten, sädesslag, humle och jäst. Vatten är den viktigaste råvaran som används i bryggerisektorn och utgör omkring 92 % av ölet. Skyddet av grundvattnet är därför en viktig fråga. I och med behovet av sädesslag (såsom korn, vete eller annat), som är en nödvändig källa till stärkelse för öl, är relationen med jordbrukssamhället väsentlig för bryggerierna och mälterierna.

2.6 EU är också den viktigaste aktören på världsmarknaden för humle, som produceras av fjorton EU-medlemsstater (8), och står för ungefär en tredjedel av världens odlingsområden (9), med bryggerisektorn som främsta kund. Konkurrensen mellan humleproducenterna och olika behandling i den jordbrukspolitik som förs mellan EU-medlemsstaterna kan behöva ses över om man ska förhindra snedvridningar av marknaden som kan påverka bryggerierna negativt på lång sikt.

2.7 Bryggeriernas beroende av jordbrukssektorn för de råvaror som de behöver har på senare år inneburit att industrin har konfronterats med högre priser på de jordbruksråvaror som behövs för ölproduktion, på grund av varierande skördekvalitet och prisvolatilitet. Ett hållbart och långsiktigt synsätt mellan råvarutillhandahållare och bryggerier, där så är möjligt och behövs, bör vara ledstjärna för relationen mellan dem.

2.8 Den totala ölförsäljningen uppgick år 2010 till 106 miljarder euro, inklusive mervärdesskatt, vilket motsvarar 0,42 % av EU:s BNP. Man har uppskattat att över 63 % av EU:s ölproduktion säljs på stormarknader och andra försäljningsställen inom detaljhandeln. De resterande 37 % konsumeras i hotell- och restaurangbranschen (dvs. barer, pubar och restauranger).

3. Att hantera 2000-talets ekonomiska utmaningar

Marknad och strukturella trender

3.1 Den europeiska ölmarknaden har under de senaste 15 åren varit föremål för olika sorters framsteg i fråga om teknisk utveckling, investeringar, sammanslagningar, bildande av nya företag samt konsumenters attityder. Den kraftigt sjunkande konsumtionen sedan 2007 påverkar direkt bryggeriernas verksamhet. Efter år av växande produktion i EU sjönk ölproduktionen kraftigt från 420 miljoner hektoliter till 377 miljoner hektoliter under 2011. Återhämtning och potential för tillväxt är dock att vänta under de kommande åren, om ekonomin och regleringssituationen blir mer gynnsam.

3.2 Den ekonomiska krisen och den sjunkande konsumtionen har lett till att sektorn i Europa har omstruktureras, vilket drivs på av en konsolidering av verksamheten på kontinenten och investeringar utanför EU av de större internationella och nationella företagen. Samtidigt har antalet mindre bryggerier ökat i alla länder, vilket breddar utbudet för konsumenten och bekräftar bryggeriföretagens entreprenörsanda i linje med handlingsplanen för företagande 2020 (10). Det är också en positiv utveckling ur ett hållbarhetsperspektiv, eftersom det vanligen ger sidoeffekter i form av regional turism och ofta kortare produktions- och konsumtionscykler, vilket är gynnsamt för miljön.

3.3 De ekonomiska omständigheterna har också lett till att mer öl konsumeras i hemmet i stället för på barer och restauranger, vilket resulterar i färre jobb, lägre mervärde och lägre offentliga inkomster från varje liter öl som konsumeras i EU (11). Den ökade prispressen inom detaljhandeln påverkar också denna trend.

3.4 Det ökade antalet bryggerier och produktinnovationen har också lett till att nya produkter dykt upp, till nytta för konsumenten, samhället och miljön. Det har även skapats möjligheter för bryggerier av alla storlekar tack vare att man börjat tillverka öl med låg alkoholhalt och alkoholfri öl, vilket lett till ökad försäljning, och utbudet av ekologiskt öl ökar stadigt.

Skatteaspekter

3.5 Bryggerisektorn ger betydande fördelar till nationella regeringar i finanspolitiska termer. Genom tillverkningen och försäljningen av öl får staten in betydande intäkter från punktskatter, mervärdesskatter, inkomstrelaterade skatter och socialförsäkringsavgifter som betalats av arbetstagare och deras arbetsgivare i bryggerisektorn och andra relaterade sektorer där arbetstillfällen indirekt kan tillskrivas ölsektorns verksamheter. År 2010 uppgick dessa intäkter till närmare 50,6 miljarder euro (12).

3.6 Bryggerisektorns motståndskraft mot de nuvarande ekonomiska svårigheterna har utmanats av den ökade skattebördan, särskilt av punktskatter, men även av mervärdesskattesatser, framför allt i hotell- och restaurangbranschen. Dessa ökningar har intensifierat den osäkra ekonomiska situationen för bryggerier, framför allt i länder som Ungern, Finland, Frankrike, Nederländerna och Storbritannien (13). Det totala mervärdet från produktionen och försäljningen av öl i EU minskade med 10 % under perioden 2008–2010 (14), och den totala skatten som drevs in av EU:s bryggerisektor sjönk med 3,4 miljarder euro.

3.7 Punktskattesystemet på EU-nivå och nationell nivå bör ta hänsyn till ölets unika karaktär, däribland dess generellt låga alkoholinnehåll, bryggningsprocessen och bryggerisektorns lokala bidrag till samhälle, arbetstillfällen och ekonomin i allmänhet. Därför bör öl i egenskap av jäst dryck omfattas av samma villkor som vin och andra jästa drycker. Nolltullsatsen som gäller för vin och andra jästa drycker bör därmed också förankras i EU:s punktskattelagstiftning för öl (15).

3.8 En balanserad punktskattepolitik på nationell nivå och bättre användning av befintliga samarbetsmekanismer inom skatteförvaltningen skulle kunna bli ett verktyg för att undvika skattedriven handel och därtill relaterade skadliga metoder, och på detta sätt bidra till att upprätthålla bryggerisektorns konkurrenskraft i synnerhet i gränsområden.

3.9 På grund av hotell- och restaurangsektorns betydelse för ölförsäljningen (16), kan skattepolitiken också spela en roll som en tillväxtstärkande åtgärd för hotell- och restaurangsektorn och bryggerisektorn, med en positiv påverkan på sysselsättningen på lokal nivå.

Internationell handel

3.10 Trots ogynnsamma omständigheter är den europeiska ölindustrin fortsatt stabil och konkurrenskraftig. Lokala bryggerier hävdar sig fortfarande på marknader utanför de nationella gränserna och EU-gränserna. Även om majoriteten av EU:s ölproduktion säljs på den inre marknaden har exporten till olika delar av världen ökat stadigt sedan år 2000, med en ökning på 30 % sedan 2007. De största exportdestinationerna inkluderar USA, Kanada, Angola, Kina, Schweiz, Taiwan, Ryssland och Australien (17). Europas bryggerier är dessutom stora investerare på alla kontinenter och deltar i olika samarbetsinitiativ med lokala bryggerier och distributörer.

3.11 Det europeiska ölets potential att behålla och utvidga sin närvaro i tredjeländer kan dock äventyras av lokala bestämmelser i form av ett handelshinder som hämmar ölexporten och investeringarna. Förutom tariffer kan dessa handelshinder bestå av lagstiftningsrelaterade åtgärder, t.ex. hur produkten definieras (exempelvis i Ryssland) eller skatteadministrativa förfaranden (exempelvis i Albanien och Turkiet). Europeiska kommissionen och medlemsstaterna har tillsammans med bryggerisektorn en nyckelroll när det gäller att ta itu med dessa och andra problem som emellanåt uppkommer på utländska marknader.

3.12 Medan EU tillämpar en nolltullsats för ölimport i de respektive handelsavtalen, behåller flera länder tullar som metod för att motverka konkurrerande import från EU-medlemsstater. De pågående förhandlingarna om frihandelsavtal täcker även denna aspekt, och de senaste avtalen (t.ex. EU–Sydkorea) syftar till en progressiv minskning av tullar, ett system som bör utvidgas ytterligare.

3.13 Europeiska ölmärkens potentiella närvaro på utländska marknader stärks också genom säljfrämjande evenemang, t.ex. utställningar och mässor, samt genom sammankomster och samråd som Europeiska kommissionen organiserar i tredjeländer. Bryggeriföretagens deltagande i de respektive aktiviteterna på plats har än så länge varit relativt lågt på grund av en bristande medvetenhet om de potentiella vinsterna och otillräcklig publicitet.

4. Att ge sysselsättning på alla nivåer

4.1 Bryggerisektorn sträcker sig utanför själva ölproduktionen. Den sträcker sig över ett flertal verksamheter, från odlingen av de jordbruksråvaror som utgör en central del av bryggeriprocessen till hotell- och restaurangbranschen och detaljhandelsbranschen. EU:s bryggerier ger tillsammans mer än 128 800 direkta arbetstillfällen. Dessutom kan 2 miljoner arbetstillfällen tillskrivas produktionen och försäljningen av öl, som står för ungefär 1 % av alla arbetstillfällen enbart i EU (18), med olika sysselsättningskapacitet.

4.2 EU:s mål för en smart och hållbar ekonomi för alla i tillväxtstrategin Europa 2020 återfinns i bryggerisektorns särdrag. Bryggerier finns i alla europeiska länder och bidrar till över 2 miljoner arbetstillfällen tack vare höga utgifter för varor och tjänster och den betydande omsättningen från hotell- och restaurangbranschen och detaljhandeln. Över 73 % av de arbetstillfällen som skapas av ölindustrin finns i hotell- och restaurangbranschen.

4.3 Eftersom hotell- och restaurangbranschen också spelar en grundläggande roll för att säkra arbetstillfällen och tillväxt, inte bara direkt inom företag i intressegemenskap, utan också indirekt för stora delar av den europeiska ekonomin, är åtgärder för att främja dess utveckling viktiga för sysselsättning, i synnerhet bland unga och lågkvalificerade, utan att man för den skull använder sig av osäkra arbetsavtal och låga löner.

4.4 Denna unika mångfald är en kombination av arv, kultur och modernitet, och erbjuder diverse möjligheter att utnyttja arbetskraftskompetens inom och utanför bryggeriföretagen. Utöver de arbetstillfällen som finns inom varu- och leveranskedjan bör ölens potential för gastronomiska upplevelser och matkulturturism utvecklas ytterligare dels genom bryggeriernas egna aktiviteter, dels genom EU-stöd och nationella stödsystem.

4.5 Bryggeriindustrin har känt av effekterna av den globala ekonomiska situationen med en minskning av den direkta sysselsättningen på 9 % mellan 2008 och 2010, vilket beror på en minskad konsumtion av produkten. Trots den minskade konsumtionen som orsakats av Europas ansträngda ekonomiska omständigheter, var det totala antalet bryggerier (inklusive mikrobryggerier) i Europa större år 2010 (3 638 bryggerier) än 2008 (3 071 bryggerier), och sektorn utvecklas hela tiden och erbjuder således ytterligare möjligheter till sysselsättning. Dessa möjligheter bör inte hotas av skatteåtgärder som begränsar försäljningen eller är skadliga för sektorn och de bör stärkas ytterligare genom yrkesutbildning och även utbildning på högre nivå för att skapa högkvalitativa arbetstillfällen inom sektorn.

5. Att bidra till hållbara mål för miljön

5.1 Den europeiska ölindustrin måste uppfylla olika målsättningar som har att göra med energieffektivitet, minskade koldioxidutsläpp och resursanvändning, som en del av industrins hållbarhetsåtagande. Investeringar som har gjorts på senare år leder till en minskad användning av naturresurser, en minskad avfallsproduktion och en konsekvent återanvändning av returråvaror från bryggningen.

5.2 Bryggerierna har visat miljöansvar genom att vidta åtgärder och investera, vilket har resulterat i minskad energianvändning, minskade koldioxidutsläpp, minskad produktion av avloppsvatten och förändringar av förpackningarnas utformning. Bryggerisektorn har också utvecklat riktlinjer för bästa tillgängliga teknik (BAT) som betonar vikten av hållbar förvaltning och som kan tjäna som referens för miljöåtaganden. Man bör uppmuntra användningen av livscykelanalys som ett verktyg för egenanalys, så att det täcker ett så brett spektrum av bryggeriindustrin som möjligt, samtidigt som man beaktar små familjebryggeriers begränsningar på detta område p.g.a. bristande kapacitet.

5.3 Mellan 2008 och 2010 fortsatte bryggerisektorn sina insatser trots den försämrade affärssituationen och resultaten pekar på en minskad vattenkonsumtion på 4,5 % och en minskad energianvändning på 3,8 % per hektoliter öl som producerats. Koldioxidutsläppen uppskattas också ha minskat med 7,1 % (19).

5.4 Vattenkvalitet och vattenanvändning är viktiga faktorer vid bryggningen. En korrekt vattenförvaltning av vattenleverantörer och bryggerier är därför nödvändig för att kunna garantera en hållbar ölproduktion. I detta sammanhang bör man vidta nödvändiga försiktighetsåtgärder för att se till att utvinningen av skiffergas inte förorenar grundvattnet för konsumenterna, inklusive de industriella användarna. I det särskilda fallet med bryggeriindustrin noterar EESK att nederländska och tyska bryggerier redan följer utvecklingen på detta område med stor oro.

5.5 Det finns ett flertal andra värdefulla produkter (så kallade sekundära produkter) som genereras under bryggningen av råvaror, som ett resultat av bryggningsprocessen. De är högt värderade som insatsvaror i andra industriella processer eller som material för särskilda ändamål, t.ex. läkemedel, hälsofrämjande mat, förnybara energikällor, industriella tillämpningar, djurfoder och jordbruksprodukter (20), kosmetika och spa-produkter. Dessa material uppfyller stränga kvalitetskrav och följer strikt lagstiftning för livsmedels- och djurfoderssäkerhet samt annan lagstiftning. Vikten av och värdet på dessa sekundärmaterial har lett till att bryggerier har skapat långvariga försörjningsordningar med mellanhänder och slutanvändare.

6. Att vara en ansvarfull aktör i samhället

6.1 Under årens lopp har bryggeriföretag och bryggeriföreningar i alla europeiska länder tagit initiativ för att öka medvetenheten om ansvarsfull konsumtion, öka konsumenternas kunskap, garantera ansvarsfull reklam och marknadsföring, leverera förebyggande kampanjer samt avhålla konsumenter från ett ansvarslöst beteende. Flera av de här lokala initiativen har tagits i partnerskap och erkändes också av nationella myndigheter som ett viktigt bidrag till samhället och togs upp på EU-nivå inom ramen för det europeiska forumet för alkohol och hälsa (21).

6.2 För att bygga vidare på dessa åtgärder bör regeringar, bryggeriföretag, andra ekonomiska aktörer och grupper i det civila samhället arbeta tillsammans för att främja en ansvarsfull ölkonsumtion, som kan vara fullt förenlig med en hälsosam livsstil för en vuxen person, och motverka alkoholmissbruk.

6.3 I och med ölets lokala karaktär är europeiska bryggerier också djupt rotade i sina lokalsamhällen och bidrar till ett brett spektrum av verksamheter. EU:s bryggerisektor använder årligen över 900 miljoner euro till att stödja lokalsamhällen (22), genom ett brett spektrum av aktiviteter som får stöd på lokal och regional nivå.

6.4 Industrin och de berörda aktörerna har engagerat sig starkt för att ge stöd till genomförandet av initiativ i fråga om företags och institutioners ansvar för att ta itu med negativa följder av skadlig konsumtion. Detta engagemang bör få erkännande inom en balanserad ram för bryggeriers marknadsföring och kommersiella kommunikation (23).

6.5 Med tanke på den viktiga roll som öl spelar inom kultur, tradition och konsumtion bör man överväga ett EU-initiativ för att finansiera specialistutbildning för lärare i skolor på alla nivåer som ägnas åt hälsoaspekter samt sociala och kulturella aspekter på konsumtionen av fermenterade drycker.

7. Att upprätthålla en roll inom forskning, utbildning och innovation

7.1 Utbildningens och forskningens roll är nyckeln till att fortsätta upprätthålla sektorns engagemang. Denna funktion fylls av universitet, bryggningsskolor, livsmedelstekniska institut och andra nätverk. Man bör fortsätta att organisera forum för kunskapsutbyte i syfte att bevara Europas roll som ett ledande centrum för utredningar som utarbetas av bryggeriföretag och deras partner, samt forskare och andra intresserade personer.

7.2 Forskningskapacitet och -potential bör främjas eftersom bryggerier spelar en viktig roll som näringslivspartner på olika områden som rör livsmedel och bryggningsteknik, hälsoaspekter eller miljöprestanda. Ett ökat deltagande i det europeiska området för forskningsverksamhet, ramverket Horisont 2020 och andra tekniska plattformar skulle stärka den existerande potentialen (24).

7.3 Stöd till bryggerisektorns insatser för att främja spetskunskap i enlighet med högsta vetenskapliga kvalitet när det gäller ölets särdrag och dess effekter på hälsa och beteende kan också bidra till att förbättra information och utbildning på detta viktiga område. Ett förstärkt deltagande i EU:s stöd- och samarbetssystem bör övervägas av alla aktiva aktörer.

Bryssel den 16 oktober 2013 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Henri MALOSSE

(1) Statistik från bryggarföreningen "The Brewers of Europe", 2012 års utgåva, oktober 2012.

(2) Canadeans rapport om globala öltrender, 2012.

(3) ABInbev, Carlsberg, Heineken, SABMiller (2013).

(4) Europeiska kommissionen, GD Näringsliv.

(5) http://ec.europa.eu/agriculture/quality/index_en.htm.

(6) SUB (skyddad ursprungsbeteckning), SGB (skyddad geografisk beteckning).

(7) Europeiska kommissionen, GD Jordbruk och landsbygdsutveckling.

(8) Europeiska kommissionen, GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, december 2009. Pavlovic M., februari 2012.

(9) Europeiska kommissionen, GD Jordbruk och landsbygdsutveckling.

(10) COM(2012) 795 final.

(11) Ernst&Young, The Contribution made by Beer to the European Economy, september 2011.

(12) Ernst&Young, september 2011.

(13) Europeiska kommissionen, Punktskattetabeller, 2013.

(14) Ernst&Young, september 2011.

(15) EUT C 69, 21.7.2006, s. 10.

(16) Ernst&Young, "The Hospitality Sector in Europe", september 2013.

(17) Europeiska kommissionen, GD Handel.

(18) Ernst&Young, september 2011.

(19) CampdenBRI/KWA, Den europeiska bryggerisektorns miljöresultat, maj 2012.

(20) Bamforth, C. (2009) "Contraception, Charcoal and Cows: The World of Brewery Co-Products" Brew. Guardian, 138(1), 24–27.

(21) The Brewers of Europe, European beer pledge: 1st year report, april 2013.

(22) Sponsorship ideas, "Supporting local communities: Assessing the contribution of local brewers", maj 2011.

(23) EGT C 48, 21.2.2002, s. 130.

(24) EGT C 327, 12.11.2013, s. 82.