SV Europeiska unionens officiella tidning C 44/75

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om innovation inom turism: Att utarbeta en strategi för hållbar utveckling på öar (initiativyttrande)

2011/C 44/13

Föredragande: Sylvia GAUCI

Den 16 juli 2009 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

”Innovation inom turism: Att utarbeta en strategi för hållbar utveckling på öar”.

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 23 juni 2010.

Vid sin 464:e plenarsession den 14–15 juli 2010 (sammanträdet den 15 juli) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 153 röster för, 1 röst emot och 13 nedlagda röster.

1. Sammanfattning

1.1 EESK anser att man bör ta fram särskilda program för fortlöpande livslångt lärande för personal som arbetar inom turismsektorn på öar. Ett särskilt stöd från Europeiska socialfonden och sammanhållningsfonderna bör öronmärkas för detta syfte. Ett lämpligt ramverk av arbetsmarknadsrelationer i syfte att verka för arbetsvillkor av hög kvalitet och vidta åtgärder för att stödja entreprenörer (nätverk, marknadsföring, PR etc.) bör bidra till att främja turism på öar.

1.2 Med tanke på att bokningar på nätet blir allt viktigare för resor och turism bör dessutom små och medelstora företag inom (öarnas) turismsektor antingen erbjudas EU-stödd utbildning eller få förenklad tillgång till lämpliga tjänstetillhandahållare så att de kan utveckla sin närvaro på nätet på ett bra sätt. Finns de inte på nätet riskerar de att förlora de ”moderna” kunderna.

1.3 EESK föreslår att en interregional skola med ett koncept i stil med ett ”Erasmus för studenter och arbetstagare inom turismsektorn” inrättas på en strategiskt belägen ö.

1.4 Även om företagen och i synnerhet småföretagen gagnas av en mer adekvat och bättre lagstiftning så bör man ändå överväga att inrätta en särskild administrativ enhet inom kommissionen, t.ex. ett generaldirektorat för turism. Turismen står för omkring 11–12 % av EU:s BNP, men på öar som Malta är siffran 25 %. EESK vill att en sådan enhet för turism inom kommissionen ska slå vakt om (ö)turismens intressen inom EU:s institutioner och politik. EESK har i tidigare yttranden om turism föreslagit inrättande av en Europeisk turismbyrå, och kommittén vill nu upprepa detta förslag.

1.5 Jämfört med fastlandet har öar ett inneboende handikapp – de är avlägset belägna, svårtillgängliga och isolerade. EESK anser att man bör sträva efter ett gynnsamt skattesystem där man beaktar de särskilda insatser som gjorts i fråga om investeringar och för att behålla och skapa arbetstillfällen samt företagens öppethållandeperioder, i syfte att minska säsongseffekterna.

1.6 EU-definitionen av öar är olämplig i ett antal fall, och den står ofta i vägen för lösningar. Kommittén har i tidigare yttranden (1) rekommenderat att definitionen ändras. Vi vill härmed upprepa denna rekommendation.

1.7 EU håller på att ta fram ett nytt koncept inom regionalpolitiken: det makroregionala samarbetet (t.ex. Östersjöstrategin och Donaustrategin). Kommittén är övertygad om att detta är ett intressant koncept och att det säkerligen kan tillämpas på ögrupper. En makroregional strategi för öarna i västra Medelhavet skulle på detta sätt kunna avhjälpa en del av problemen med svårtillgängligheten.

1.8 EESK välkomnar Kalypsoprogrammet om social turism och stöder det till fullo. EESK anser att man efter de förberedande åtgärderna, som inleddes 2009, bör införa ett fullständigt program. EESK rekommenderar att Kalypsoprogrammet integreras i en framtida makroregional strategi för regionen västra Medelhavet.

2. Bakgrund

2.1 Turismen ger ett viktigt och ständigt ökande bidrag till den ekonomiska tillväxten. I extremfall kan turism stå för upp till 70 % av en ös BNP. Turism är ett av de bästa tillfällena att skapa inkomster och sysselsättning. Samtidigt som Europas marknadsandel av världsturismen långsamt minskar, förutspås det att antalet ankommande turister till EU kommer att öka. Tillväxten inom turistnäringen kan dock inte tas för given, något som finanskrisen 2008–2009 visade på ett mycket tydligt sätt.

2.2 Nya former av turism växer fram och ersätter traditionell massturism baserad på sol och bad. Det kan t.ex. vara mer innovativa och specialiserade former av miljövänligare, kundanpassad och upplevelseorienterad turism. Dessutom påskyndar den ökade efterfrågan och de demografiska förändringarna, t.ex. det ökande antalet äldre resenärer, en segmentering av turismprodukterna och att det skapas nya former av turismprodukter med en stor andel nya tjänster.

2.3 Innovation är en huvudfråga för den ekonomiska politiken, både på EU-nivå (Lissabon- och Europa 2020-strategierna) och på regional nivå. Detta innebär ökande offentliga investeringar i forskning och utbildning samt stöd till de mest innovativa sektorerna (t.ex. transport, energi och miljövänliga företag). Detta gäller också för tjänster, i synnerhet för dem som kräver en viss nivå på de kunskaper eller kvalifikationer som anses typiska för de flesta turistaktiviteter (t.ex. inkvartering, catering och fastigheter).

2.4 Dagens turist efterfrågar bästa kvalitet till lägsta pris. En framgångsrik öturism kräver därför inte bara att man har välutbildad personal, utan också att arbetsgivare och anställda åtar sig att utbilda sig under sitt hela sitt arbetsliv så att man ständigt kan hålla en hög standard på tjänsterna i den snabbföränderliga värld som den kräsna och krävande resenären lever i. En av förutsättningarna för turism av hög kvalitet är att alla inblandade är välutbildade och välmeriterade.

2.5 Ett huvudområde för förändringar och innovation inom turismen är användningen av informations- och kommunikationsteknik (IKT). Den omfattande användningen av IKT och internet inom turistnäringen gör det möjligt för konsumenterna att ha direktkontakt med tjänstetillhandahållarna. För sektorn som helhet kan detta leda till att (transaktions)kostnaderna minskar, vilket följaktligen gör att förmedlare som resebyråer eller till och med researrangörer utelämnas i processen. Viktiga innovationer inom massturismen, t.ex. lågprisflygets uppkomst, har i hög grad påverkat turistnäringens tillväxt och utveckling.

2.6 För öarnas del kvarstår ett flertal problem. Öarna är i allmänhet på efterkälken jämfört med fastlandet. Många av de nya tekniska metoderna och förfarandena kontrolleras, produceras och hanteras dessutom inte av de företag som direkt berörs av dem.

2.7 Öarnas förvaltningar håller på att se över vilka konsekvenser dessa nya förfaranden från turistnäringens sida får för deras egna initiativ och åtgärder inom turismpolitiken. Deras främsta mål är att se till att strategierna och åtgärderna stödjer och främjar innovationen, vilket i sin tur bidrar till att turistnäringen utvecklas ytterligare.

3. Varför krävs det innovation?

3.1 Mot bakgrund av samhällets förändrade dynamik och att 1900-talets och researrangörernas massturism är på väg att försvinna, måste man inom öturismen tänka på nya sätt och anpassa sig till nya förhållanden om man ska bli framgångsrik. Fröet till innovation ligger hos de människor som i praktiken arbetar inom turistsektorn. Men paradoxalt nog stör också innovationen etablerade vanor, och människor kommer att motsätta sig förändringar om de inte kan se att de ger omedelbara fördelar.

3.2 Under andra halvan av 1900-talet var det massturismens utbud som bestämde efterfrågan. Successivt fick man dock tillgång till ett ökande antal destinationer och marknaden blev mättad. I dag har en skiftande efterfrågan tagit överhanden på en tydligt konsumentdominerad marknad. Det är leverantörerna som drabbas av detta. Detta är en ny utmaning som kan lösas genom innovativt och kreativt tänkande där man utvecklar ett brett utbud av nischade former av turism, t.ex. spa-turism, miljövänlig turism eller ekoturism, landsbygdsturism, naturturism, m.m.

3.3 Livsstilen har också i hög grad förändrats under de senaste åren. Turistnäringen står inför en åldrande, friskare och mer välbärgad befolkning som tar fler och kortare semestrar. För en stor grupp turister har tyngdpunkten flyttats från ”lägsta möjliga pris” till ”bästa kvalitet för bästa pris”. Konsumenternas lojalitet minskar och turisterna letar mer och mer efter hållbarhet och äkthet och försöker komma bort från massturismen. Inom öturismen är det nödvändigt att verka för innovation om man vill överleva under dessa omständigheter.

4. Öturism och produktinnovation

4.1 I storföretagen inom turistnäringen är innovation rutin och ett standardinslag i företagets beslutsfattande. Innovation ingår i dag i företagens vardagsplanering så att de inte ska tas på sängen av oväntade nya produkter. För dem är innovation bara ytterligare en produktionsfaktor.

4.2 Men för de destinationsorienterade småföretagen inom turistnäringen finns det begränsade möjligheter att dra fullständig nytta av nytänkandet. Den huvudsakliga begränsningen är brist på personal och finansiering. De små och medelstora företagen inom turismsektorn är först och främst upptagna med att möta stamkundernas behov dag från dag, och de har inte möjlighet att avsätta medel till forskning och utveckling.

4.3 Turistnäringen domineras i hög grad av små och medelstora företag och detta gäller särskilt på öar. För att överleva i en allt mer konkurrensinriktad och global miljö kommer företagen inom turistnäringen, i synnerhet småföretagen, att behöva uppnå stordriftsfördelar och en kritisk massa för att minska transaktionskostnaderna samt öka produktiviteten och marknadsinflytandet. Omstruktureringar och samarbetsmekanismer kommer att hjälpa företagen att anpassa sig till förändringarna och öka sin konkurrenskraft.

4.4 En av turistnäringens utmaningar är att erbjuda nya produkter och tjänster. Upplevelseturism, hållbar turism och natur- eller kulturarvsturism är några av de strategier som ligger till grund för många innovativa turismprodukter på europeiska destinationer i dag. Öarna bör främja dessa produkter mer eftersom de hör samman med kärnan i deras ”öidentitet”.

4.5 Upplevelsebaserad turism växer fram ur ett interagerande mellan turister och destinationerna. Turisternas totalerfarenhet består av ett antal korta möten med en rad människor som arbetar inom turistnäringen.

4.6 Ökat konsumentmedvetande om miljöfrågor inspirerar företagen inom turistnäringen att tänka på nya sätt och förbättra miljöprestandan, både genom turisternas interagerande med miljön och sina egna insatser. De viktigaste produkterna för att vaska fram nya idéer återfinns på nischområden som ekoturism och äventyrsturism.

4.7 Kulturturism är också en viktig och växande sektor som lockar till sig tämligen välbärgade och välutbildade besökare. Ett flertal öar har omorienterat sina kulturella tjänster och håller på att ta fram nya tjänster som syftar till att skapa ett mervärde genom kulturen. De diversifierar sin turism och ökar längden på vistelserna, t.ex. genom en bättre förpackning av tjänsterna och ett bättre framhävande av de kulturerfarenheter och kulturella evenemang som finns att tillgå.

4.8 Om turismen inte på ett harmoniskt sätt integreras i öarnas samhällen och om den innebär fördelar bara för ett fåtal invånare, men besvär för de flesta andra, kommer turismen inte att bli en hållbar och harmonisk del av samhället. För att se till att befolkningen ”köper” att stödja att ön blir en turistort är det nödvändigt att planera nedifrån och upp och se till att alla är engagerade. Turismen kan skapa ett tillfälle att föra samman öns befolkning genom att alla är involverade i arbetet och genom att man får alla att förstå att turismen har långtgående effekter för att förbättra den naturliga miljön och stadsmiljön samt för markanvändning och fysisk planering, sociala tjänster och bevarande av kulturarvet (arkitektur, hantverk, traditionella livsmedel, m.m.).

4.9 Olika former av turism kan visa sig vara inkompatibla med varandra, i synnerhet på små öar. Till exempel kan en nischmarknad som sommarkurser i språk visa sig vara oförenligt med en sommarsäsongsmarknad för äldre, när ungdomarnas stökiga beteende efter skolan hamnar i konflikt med de äldres önskan om lugn och ro. Återigen behövs det ett stöd från hela befolkningen, nedifrån och upp, för de former av turism som ett land satsar på om den nisch man har valt ska bli framgångsrik.

4.10 Slutligen angår turismen inte bara de människor som direkt arbetar på hotellen, restaurangerna eller flygbolagen. Den inbegriper många andra sektorer som levererar tjänster och produkter till turistsektorerna, från den lokale rörmokaren till den lokale jordbrukaren.

5. Förbättrad öturism genom processinnovation

5.1 Turistnäringen har alltid legat i framkant när det gäller att använda ny teknik, t.ex. globala distributionssystem. De framsteg som nyligen gjorts inom telekommunikation, nätverk, databaser, databehandling och elektronisk marknadsföring erbjuder många nya möjligheter för företagen. Detta påverkar i hög grad de traditionella företagsmodellerna inom turistnäringen. Användningen av bredbandsanslutningar och informations- och kommunikationsteknik (IKT) skapar ett mervärde för tjänster och produkter och stödjer utvecklingen av nätverk och kluster inom turistnäringen. Problemet i detta sammanhang är om man saknar bredbandsteknik eller inte har de specialistkunskaper och färdigheter som krävs för att till fullo kunna dra nytta av IKT. Invånarna på öar bör få särskild utbildning så att dessa kunskapsklyftor åtgärdas.

5.2 Konsumenterna använder i allt högre grad IKT för att arrangera sina resor. På EU-nivå är det i dag två tredjedelar av de framtida turisterna som planerar sina resor via internet och mer än 50 % köper sin resa på nätet. De letar efter flexibla och lättillgängliga produkter och gillar att kunna kommunicera direkt med reseproducenterna. För att dra nytta av denna IKT-revolution måste företagarna inom turistnäringen omforma hela marknadsföringsprocessen. Internettekniken erbjuder både företag och konsumenter stora möjligheter att göra affärer direkt på nätet.

5.3 Många europeiska öar med lång tradition av turism lider av tillväxt- och produktionssvagheter. Turismen befinner sig under enormt konkurrenstryck där. På den avreglerade världsmarknaden konkurrerar öarna med nya destinationer som kan dra nytta av resurser som är intakta eller mycket lite exploaterade och som har mycket gynnsamma ekonomiska villkor, inbegripet låga löner, olika former av statligt stöd och svaga valutor.

5.4 Som i alla tjänstesektorer är kvaliteten på tjänsteutbudet inom öturismen mycket beroende av kvaliteten på arbetstagarna och invånarna. Det finns ett samband mellan goda arbetsvillkor och hög servicenivå.

5.5 Den europeiska öturismen, som till största delen består av små och medelstora företag och karaktäriseras av hög arbetskraftsintensitet, har ett produktivitetsproblem som beror på dess fragmenterade natur. Denna minskade produktivitet gör det svårt för öar att bli konkurrenskraftiga inom turismen. Detta faktum avspeglar sig också i det pris som tas ut.

5.6 Säsongsberoendet har reella konsekvenser för sysselsättningsstabiliteten och gör det mindre attraktivt att arbeta inom turistnäringen. Vi måste därför arbeta för speciella avtal som garanterar stabil sysselsättning för säsongsarbetarna så att deras anställningsvillkor och sociala rättigheter blir likvärdiga med dem som gäller för fastanställda. EESK har tidigare tagit upp denna fråga (2).

5.6.1 För att man ska kunna stärka och förnya öturismen krävs det att relationerna på arbetsmarknaden anpassas och moderniseras, särskilt när det gäller utbildning, befordrings- och karriärmöjligheter, samt arbetsuppgifter, arbetstider och arbetsvillkor inom ramen för den sociala dialogen och kollektivförhandlingarna mellan arbetsmarknadens parter.

5.7 Resor till öar, i synnerhet i dagens snabbrörliga värld, sker framför allt med flyg. Resa med båt är inte alltid ett fungerande alternativ. Det kräver både en solid infrastruktur på land och ett tillförlitligt nätverk av båtförbindelser till sjöss. Båtförbindelser är dessutom till naturen mycket väderberoende.

6. Att ta fram politiska instrument för marknadsföring av turisminnovation på öar

6.1 En verklig utmaning för de instanser som ansvarar för turismen på öar är att utröna hur man på det mest effektiva sättet utvecklar och tillämpar politiska instrument som stöder innovation inom turistnäringen, utan att störa marknadens dynamik. Det vore en god praxis om de styrande instanserna lät marknaderna styra så mycket som möjligt och endast ingrep när det uppstår marknadsmisslyckanden.

6.2 Öarna måste noggrant balansera de intressen som eventuellt står i konflikt med varandra, dvs. företag som vill ha tillväxt, konsumenter/turister som söker fritidsavkoppling och miljöaktivister som vill skydda naturen. När det gäller stadsplanering är en huvudfråga vem man ska låta fatta beslut om byggnadsprojekt. Konflikter kan uppstå mellan kommuner och detta kan eldas på av lokala företagsintressen och regionala och centrala förvaltningar, som ser mer till den övergripande bilden och vill dämpa ohämmad tillväxt i miljömässigt känsliga områden.

6.3 De styrande instanserna bör låta innovativa företag uppnå stordriftsfördelar och söka innovation genom kooperativa allianser och andra former av nätverkande. Det mest framgångsrika och lovande verktyget för innovation inom turistnäringen kan uppnås genom samarbete, allianser och/eller nätverk på områden som teknik, marknadsföring, distribution och personaldelning. Det verkar som om samarbetet inom turistnäringen hittills har varit otillräckligt, i synnerhet mellan små och medelstora företag. I detta hänseende bör de styrande instanserna stödja en innovativ turismpolitik som främjar samordning och synergi.

6.4 Att ta upp turismfrågorna utan att inbegripa den rumsliga dimensionen är otänkbart. Det handlar framför allt om standardisering och marknadsföring av attraktioner. Detta är turismens råmaterial. Det är de som skapar destinationerna på marknaden. Besökare väljer den destination som verkar ge det största utbytet och de produkter de är villiga att betala för. Deras villighet att betala ökar i förhållande till hur unik destinationen är. I de flesta fall rör det sig om allmänna tillgångar eller gemensamma resurser, t.ex. skyddade landskap eller mark som är reserverad för jordbruk och som öinvånarna måste skydda och förvalta, så att de inte bara konsumeras eller förstörs.

6.5 Lokala attraktioner och innovativa tjänster ger destinationer deras särskilda karaktär. Men de begränsar också möjligheterna till produktinnovation, eftersom dessa innovationer inte kan komma till stånd om man inte införlivar destinationsprodukterna. Till exempel kan en badort inte omvandlas till en ort i bergen. Ett turistland med en viss uppsättning attraktioner kan dock förändra sin position på marknaden.

6.6 Massturism, baserad på sol, hav och McDonald's, är på lång sikt inte nödvändigtvis den bästa formen av turism på öar. Exempel från Skottland visar t.ex. att småskaliga och specialiserade formera av öturism kan nå stor framgång. Det finns ingen storlek som passar alla, och detta är särskilt viktigt att komma ihåg när man utformar en turiststrategi för öar. Det som är lämpligt för en liten Medelhavsö, kan visa sig vara olämpligt för en mycket liten ö utanför Storbritanniens, Irlands eller Sveriges kust.

6.7 Destinationernas öde beror på många oberoende faktorer. Dessa innefattar belägenheten och potentialen i källmarknaderna samt tillträdet uttryckt i transportkostnader och tidsrelaterade kostnader. Den offentliga sektorn kan endast påverka dessa faktorer genom mekanismer som allmännyttiga tjänster eller territoriella kontinuitetssystem. Dessutom bestämmer de i hög grad karaktären på produktinnovationerna. Utmaningen för den lokale entreprenören är därför att skapa ett mervärde för kunden genom de nya produkterna.

6.8 Hållbar miljö är en aktuell fråga inom EU och detta omfattar frågor som att fastställa användbara mekanismer för hur man kan minska utsläppen vid resor och hur hållbar miljö i vidare betydelse har blivit en viktig drivkraft för konkurrens på turistområdet.

6.9 Vad avhåller till exempel öinvånarna från att göra stränderna bättre? Eller från att visa upp sitt kulturarv? Varför finns det bara ett fåtal uttalade turistorter då till exempel hela ön skulle kunna vara en turistattraktion? Varför koncentrerar man sig på en så kort tid och så kort turistsäsong när turism är en åretruntverksamhet på andra platser? Det görs bara reklam för ett par platser, även om den skulle kunna omfatta alla byar och städer. Invånarna i varje stad och by måste lära sig att vara stolta över sin hemstad eller hemby, eftersom det bara är då de kan skydda och sälja sin produkt och sitt arv.

6.10 Med ett ökande antal turister som besöker öar kommer myndigheterna att ytterligare behöva utreda den sanitära kvaliteten på destinationerna, garantera att dricksvatten (och badvatten) håller god kvalitet och se till att det finns noggrann avfallshantering, hållbar energi och trygg livsmedelsförsörjning.

6.11 Att bygga upp en konkurrensmedvetenhet är mycket viktigt, eftersom öborna måste se till att konkurrenskraften står högt på deras agenda. Detta är inte något som de styrande instanserna ensamma kan åstadkomma. Arbetstagare, entreprenörer, företagsledningar och administrativa institutioner måste alla vara med ombord.

6.12 I praktiken finns det tre inflytelserika och avgörande faktorer:

— Den första är de styrande instansernas engagemang vad gäller tryggad hälsa och hållbar miljö.

— Den andra är branschens privatsektor, vilket kan inbegripa marktransporter, lufttransporter och IKT-infrastruktur.

— Den tredje är de mänskliga kulturella beståndsdelarna i varje lands resursfördelning.

6.12.1 De styrande instanserna har stort inflytande på den första kategorin. Om en ö är lågt rankad vad gäller hållbar miljö så duger det helt enkelt inte. Det visar hur rätt miljö- och kulturpåtryckningsgrupper har när de fortsätter att kräva större medvetenhet om öarnas kulturarv och hävda att det brådskar med investeringar för att skydda det.

6.12.2 Vad gäller infrastrukturen inom turismen finns det också mycket att göra. Ett lågt resultat här kan stimulera till att agera och ta tillfället i akt att investera mer. En lågkonjunktursperiod är en bra tidpunkt för att se över infrastrukturen och avsätta större resurser till uppgraderingar. Öarna måste uppgradera nu och söka efter nya marknadsnischer genom nya privata och offentliga investeringar. De styrande instanserna måste säkerställa att privatsektorn har större tillgång till finansiering och att bankerna är mer välkomnande gentemot de små och medelstora företagen. De måste till fullo använda alla de medel som finns att tillgå i EU:s stimulanspaket. Ännu mer viktigt är att offentliga instanser inte inför olämpliga regler för privatsektorn för att klämma av entreprenörer det kapital de har disponibelt för investeringar.

6.12.3 Det finns en mörk sida av öturismen: den svarta ekonomin som ger ytterligare inkomster för öborna, men har en negativ påverkan på sysselsättningen och arbetsvillkoren. Sommarhus tenderar att leda till höjda priser för öborna, men de står också för en form av inkomster. Dessutom kan infrastrukturen för vatten, avfall och energi också bli överbelastad när man under högsäsongen ska hantera en befolkning som kan vara upp till 20 gånger större än den bofasta befolkningen.

6.13 En konsekvens av säsongsvariationerna i kraven på arbetskraft är att det växer fram en ständigt närvarande svart ekonomi. Missbruk av eller till och med övergrepp mot anställda studenter eller användning av olaglig arbetskraft skadar både de legala och illegala arbetstagarna eftersom det drar ner lönenivåerna. Illegal arbetskraft kan stå för en betydande andel av de människor som arbetar inom turistsektorn. I vissa länder rör det sig om halva arbetskraften.

6.13.1 Billig och rörlig arbetskraft från nya medlemsstater, t.ex. Polen, Bulgarien och Rumänien, är ett allt mer påtagligt inslag i västeuropeisk turism, inbegripet på öarna. Med tanke på EU:s regler om fri rörlighet för arbetstagare är detta en trend som inte går att stoppa och den fråga som företagare och arbetstagare står inför är hur de kan bemöta den. Man måste se till att företagen är konkurrenskraftiga, men samtidigt ska man garantera jämställdhet och att arbetsvillkoren respekteras och arbetstagarna inte utnyttjas.

6.14 Det är därför öturismen behöver en genomtänkt inställning. Turismen är av stor betydelse för öborna och för öarnas små och medelstora företag. Det är dags att agera nu. Öborna måste mäta sig själva i förhållande till konkurrensen. Man måste först ta itu med de kortsiktiga problem som måste åtgärdas omedelbart. För att turismen ska vara fortsatt hållbar och ett viktigt verktyg för ekonomisk tillväxt måste det finnas effektiva redskap för att åstadkomma långsiktiga insatser.

7. Att underlätta nätverk för organisatorisk innovation för turistföretag och destinationer

7.1 Ett flertal branscher inom turistindustrin, t.ex. flygbolag, hotellkedjor, researrangörer och biluthyrare, är kraftigt koncentrerade och har ofta verksamhet över hela världen. Å andra sidan är det de små och medelstora företagen som utgör merparten av turistnäringen på öar. För att överleva tillsammans med sådana globala konkurrenter, bör företag inom turistsektorn på öar försöka gå in för en konkurrens som är konstruktiv snarare än destruktiv. Det förstnämnda skulle leda till en större tillgänglig marknad, bredda produktplattformen och i slutänden skapa en framgångsrik produktdifferentiering och innovation för produkter av världsklass, medan det sistnämnda skulle leda till att företag konkurrerar om samma marknad, vilket skapar produktkonvergens och priskrig. Det är därför viktigt att entreprenörer inom turistnäringen lär sig att arbeta tillsammans om man vill ha en konstruktiv konkurrens.

7.2 Företagarna inom turistnäringen på öar, i synnerhet de små, är mer känsliga för konkurrens från sina kollegor än för fördelarna av att arbeta tillsammans. I turismvärlden kan man göra en distinktion mellan geografiska nätverk och kluster och verksamhetsbaserade nätverk och kluster, t.ex. miljövänlig turism, vingårdsturism etc. Nätverk och kluster kan spela en viktig roll när det gäller att bygga upp arrangörernas förmåga att tänka i nya banor, t.ex. genom lägre försökskostnader, ökad synlighet och bättre respons på förändrad efterfrågan. Som i alla andra tjänsteföretag vilar innovation inom turistnäringen huvudsakligen på nätverk och samarbete.

7.3 Samarbete mellan politiker och arbetsgivar- och fackföreningsorganisationer samt integrering av organ, stiftelser och sammanslutningar som spelar en roll inom turistsektorn är också en av de viktigaste faktorerna för att skapa kontinuerlig tillväxt inom turismen på öarna. Samtidigt som företagssektorn spelar huvudrollen när det gäller att etablera nätverk, så är de lokala styresinstanserna ansvariga för att utveckla en infrastruktur som möjliggör bättre samarbete och stöder marknadsnätverken.

Bryssel den 15 juli 2010 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Mario SEPI

(1) ”Ytterligare integration på den inre marknaden – en nyckelfaktor för sammanhållningen och tillväxten på öar”, EUT C 27, 3.2.2009, s. 123.

(2) Se EESK:s yttrande om ”För en turism som är tillgänglig för alla och socialt hållbar”, EUT C 32, 5.2.2004, s. 1.