SV Europeiska unionens officiella tidning C 293/16

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

2013/C 293/08

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 510/2006

om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (2)

”HÖRI BÜLLE”

EG nr: DE-PGI-0005-01040-28.09.2012

SGB ( X ) SUB ( )

1. Beteckning

”Höri Bülle”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Tyskland

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 1.6. Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

Namnet ”Höri Bülle” (= lök, lat. cibolla) betecknar i handeln och i allmänt språkbruk en röd matlök med karakteristisk form och färg som sedan århundraden odlats på halvön Höri.

”Höri Bülle”, med den botaniska beteckningen Allium cepa, hör till släktet lökväxter (Allium).

3.3 Råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung)

—

3.5 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga av lökens produktionsled, från sådden fram till rengöringen och torkningen av de skördade lökarna, ska ske inom det avgränsade geografiska området. Endast egenförökat utsäde från detta område får användas.

3.6 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning etc.

—

3.7 Särskilda regler för märkning

Märkningen ska i alla försäljningsled innehålla beteckningen ”Höri Bülle”. Vidare ska märkningen ange producentens namn och adress och/eller producentens registreringsnummer inom skyddsgemenskapen i syfte att säkerställa spårbarheten.

Skyddsgemenskapens logotyp, som utgörs av texten ”Höri Bülle” tillsammans med en stiliserad lök, ska användas. Detta gäller även för producenter som inte är medlemmar i skyddsgemenskapen.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Vid den västra änden av Bodensjön, mellan Stein am Rhein och Radolfzell, ligger en halvö med namnet Höri som i folkmun även kallas för ”Zwiebelhöri” (Lök-Höri). Denna halvö är historiskt och ekonomiskt sett att betrakta som en enhet och avgränsas i nordost av Zeller See och i sydost av Untersee. Det geografiska området omfattar kommunerna Gaienhofen, Moos och Öhningen i delstaten Baden-Württembergs län Konstanz samt den angränsande stadsdelen Bohlingen i staden Singen (Hohentwiel).

5. Samband med det geografiska området

5.1 Specifika uppgifter om det geografiska området

De jämförelsevis milda luft- och jordtemperaturerna under den huvudsakliga vegetationssäsongen, som beror på den omedelbara närheten till Bodensjön som fungerar som värmelagrare, gynnar odlingen av grönsaker. De befintliga svartjordsliknande lössjordarna och mörka torvjordarna skapar gynnsamma förutsättningar för grönsaksodling, något som än idag starkt präglar landskapsbilden. I synnerhet vad beträffar lökodling finns det inom det geografiska området en mer än tusenårig tradition, vars första omnämnanden stammar från 700-talet (Zimmermann, J. 1967, ”Vom Zwiebelbau am Bodensee seit 1 200 Jahren — Das Zwiebel — oder Bölleland ‚Höri‘, Zwiebelmärkte in Konstanz, Rorschach und Schaffhausen”, i tidskriften Hegau. Zeitschrift für Geschichte, Volksmund und Naturgeschichte des Gebietes zwischen Rhein, Donau und Bodensee, nr 1/2 (23/24), s. 283). Kunskapen hos områdets invånare med avseende på bevarande och vård av utsädet samt odlingen av ”Höri Bülle” har förts vidare från generation till generation och spelar en betydande roll för produktens sentida egenskaper.

”Höri Bülle” är en karakteristisk jordbruksprodukt för detta landskap, vilket även märks i turistreklamen. I folkmun kallas halvön sedan gammalt ”Zwiebelhöri”: ”En liten remsa land, knappt en och en halv timmes resa lång och icke ens en trekvarts timmes resa bred, belägen mellan Schienerberg och Untersee, bära sedan urminnes tid de besynnerliga namnen Höry, Bischofshöri, Zwiebelhöri (…)” (jfr Bader, J. [red.], 1840, Badenia oder das badische Land und Volk, Kunst-Verlag, Karlsruhe, s. 248).

Talrika hänvisningar till t.ex. den traditionella lökmarknaden i början av 1900-talet i de närliggande städerna Konstanz, Singen och Radolfzell samt de schweiziska städerna Rorschach och Schaffhausen talar för en utpräglad och traditionell lökhandel. Den fruktbara halvön som ligger vid Bodensjöns västra ände mellan Stein am Rhein och Radolfzell, med det 708 m höga och skogsbeklädda Schienerberg, är dessutom förknippad med namnen på betydande tyska konstnärer och diktare.

5.2 Specifika uppgifter om produkten

Löksorten ”Höri Bülle” hör till de gamla lantsorterna och skyddas inte av någon växtförädlarrätt på nationell nivå eller EU-nivå. ”Höri Bülle” förökas uteslutande genom egen upprepad odling. Frön finns inte tillgängliga i handeln. ”Höri Bülle” skiljer sig från övriga röda löksorter framförallt genom sin karakteristiska form och färg. Det tunna och mjuka ytterskalet har en snarast ljust rödbrun färg som i motsats till mörkröda sorter inte färgar av sig när man skär upp löken. Vid genomskärning går det att se ljusröda avskiljande lager mellan de enskilda löklagren. Den typiska platta, bulliga formen hos ”Höri Bülle” lämpar sig särskilt väl för flätandet av de traditionella lökflätorna. Deras aningen mjuka konsistens gör dem mycket saftiga men även tryckkänsliga, vilket kräver särskild noggrannhet vid den traditionella handskörden. En helt mekanisk skördeprocess med hjälp av en vanlig skördemaskin är därför inte möjlig. Däremot används en mekanisk röjningsmaskin för att försiktigt frilägga skörden.

Smaken hos ”Höri Bülle” kännetecknas framförallt av den mjuka aromen och den milda, ej påträngande skärpan. Vid tillagning utvecklar sig skärpan utan att den karakteristiska röda färgen därmed går förlorad. ”Höri Bülle” är mycket välkänd och har ett gott rykte som är förknippat med dess ursprung både inom det geografiska området men även utanför dess gränser. På grund av dess ovanligt goda smakegenskaper och den hållbara produktionsmetoden (t.ex. egenförökat utsäde, traditionell handskörd och bevarande av kulturlandskapet i Höri) har ”Höri Bülle” tagits upp av Slow Food Deutschland e.V. i registret ”Arche des Geschmacks”.

Den regionala litteraturen är rik på dikter som kretsar kring ”Höri Bülle”, bland dem dialektdiktaren Anna Schreiber Bährs lovsång till ”Höri Bülle” och målaren och poeten Bruno Epples dikt ”Uf em Markt”. Genom dessa konstnärer och deras verk har ”Höri Bülle” blivit välkänd utanför regionen.

5.3 Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Kunskapen om och den månghundraåriga traditionen av lökodling säkerställer de karakteristiska egenskaperna hos ”Höri Bülle” och ligger till grund för produktens goda rykte. I den lokala livsföringen märker man på flera olika sätt av kopplingen till regionen och den höga uppskattning som finns inom regionen med sin traditionella lökodling som levt vidare under århundraden. Detta yttrar sig bland annat i den betydande roll som ”Höri Bülle” har i det regionala köket (Moos kommun [red.], 1996, Kleines Bülle Brevier, textförfattare Erwin Keller, 2:a uppl. Moos kommun, s. 26–52).

”Höri Bülle” har även kopplingar till talrika traditioner och festligheter. I Moos kommun har man t.ex. sedan 1976 anordnat ”Bülle-Fest” den första söndagen i oktober. Denna festlighet kretsar kring specialiteter som görs på ”Höri Bülle”. I samband med denna festlighet flätas lökflätor där ”Höri Bülle” delvis blandas med gula lökar (av sorten ”Stuttgarter Riesen”). Genom sin platta form lämpar sig ”Höri Bülle” särskilt väl för flätor. Utspisningen består huvudsakligen av lökbaserade maträtter, såsom löksoppa och lökpajer i olika storlekar (”Zwiebelkuchen” och ”Zwiebeldinnele”) etc.

I kommunen Moos, som ligger inom det geografiska området, används sedan 1953 det för orten typiska ropet ”Rätich, Bülla und Salot — gnua, gnua, gnua!” i samband med fettisdagen. Det finns också ett traditionellt narrskrå som bär namnet ”Büllebläri”.

Hänvisning till offentliggörandet av specifikationen

(artikel 5.7 i förordning (EG) nr 510/2006 (3))

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/32550

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93, 31.3.2006, s. 12. Ersatt av förordning (EU) nr 1151/2012.

(3) Se fotnot 2.