[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 13.4.2011

KOM(2011) 203 slutlig

2011/0085 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina

MOTIVERING

BAKGRUND |

Motiv och syfte Detta förslag gäller tillämpningen av artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, som upphäver rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen), och särskilt artikel 9 i förordning (EG) nr 1225/2009. |

Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och grundar sig på en undersökning som genomförts i enlighet med grundförordningens krav på innehåll och förfarande. |

Befintliga bestämmelser på det område som berörs av förslaget Provisoriska åtgärder infördes genom kommissionens förordning (EU) nr 1036/2010 (EUT L 298, 16.11.2010, s. 27). |

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

De parter som berörs av förfarandet har under undersökningen getts möjlighet att försvara sina intressen, i överensstämmelse med bestämmelserna i grundförordningen. |

Extern experthjälp |

Någon extern experthjälp har inte behövts. |

Konsekvensanalys Förslaget följer av tillämpningen av grundförordningen. Grundförordningen innehåller inga bestämmelser om en allmän konsekvensanalys, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Den 17 februari 2010 inledde kommissionen ett antidumpningsförfarande beträffande import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina. Av undersökningen framgick att det förelåg dumpning av den berörda produkten, vilket vållade unionsindustrin skada. Undersökningen visade också att det inte stred mot unionens intresse att införa antidumpningsåtgärder. På grundval av detta infördes provisoriska åtgärder. Under den fortsatta undersökningen bekräftades de huvudsakliga preliminära slutsatserna. Det föreslås därför att rådet antar det bifogade förslaget till förordning, i syfte att införa slutgiltiga åtgärder beträffande import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina. |

Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, som upphäver rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen). |

Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där unionen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och ger inget utrymme för nationella beslut. |

Det är inte tillämpligt att ange på vilket sätt den ekonomiska och administrativa börda som faller på unionen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i proportion till förslagets mål. |

Val av regleringsform |

Föreslagen regleringsform: förordning. |

Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga eftersom inga andra alternativ föreskrivs i grundförordningen. |

BUDGETKONSEKVENSER |

Förslaget påverkar inte EU:s budget. |

2011/0085 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, som upphäver rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad grundförordningen ), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen ) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1. PROVISORISKA ÅTGÄRDER

2. Genom kommissionens förordning (EU) nr 1036/2010[2] (nedan kallad förordningen om preliminär tull ) infördes en preliminär antidumpningstull på import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina.

3. Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 4 januari 2010 av Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. och Zeolite Mira Srl Unipersonale (nedan kallade klagandena ), som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av zeolit A i pulverform. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav vållad väsentlig skada, vilken ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

4. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

5. Efter meddelandet av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska antidumpningsåtgärder (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter ) inkom flera berörda parter med skriftliga synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som begärde att bli hörda gavs tillfälle till det.

6. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga slutsatserna.

7. Såsom anges i skäl 11 i förordningen om preliminär tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden 1 januari 2009–31 december 2009 (nedan kallad undersökningsperioden ). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden ).

8. Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av zeolit A i pulverform med ursprung i Bosnien och Hercegovina och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter detta meddelande av uppgifter.

9. De muntliga och skriftliga synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

10. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

11. Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande detta, bekräftas skälen 12–15 i förordningen om preliminär tull.

12. Mot ovanstående bakgrund dras slutgiltigt slutsatsen att alla typer av zeolit A i pulverform enligt definitionen ovan är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

13. STICKPROVSFÖRFARANDE

14. Gruppen av bosniska exporterande tillverkare (nedan kallad Birac ) upprepade sin begäran från det preliminära skedet av undersökningen om att en unionstillverkare som inte ingick i urvalet (Silkem d.o.o., nedan kallad Silkem ) borde ha ingått i det besvarade frågeformuläret från en unionstillverkare som ingick i urvalet (MAL Magyar Aluminium, nedan kallad MAL ) eftersom de två företagen är närstående. Man hävdade att om denna utelämning accepterades skulle det innebära att unionstillverkare och unionsexportörer behandlades olika eftersom samtliga närstående exporterande tillverkare i länder som omfattas av en antidumpningsundersökning ska besvara frågeformulären. Vidare hävdade Birac att både MAL och Silkem bör förklaras ha bristande samarbetsvilja.

15. Dessa påståenden kan inte godtas. Av de orsaker som anges i skäl 19 i förordningen om preliminär tull har både MAL och Silkem samarbetat till fullo vid undersökningen. Silkem lämnade uppgifter i det besvarade stickprovsformuläret och beaktades i indikatorerna för makrodata. Företaget fanns dock inte med i förteckningen över företag i stickprovet på grund av dess ringa storlek. Silkem behövde därför inte lämna in så kallade mikrodata, vilka därmed inte heller har kontrollerats. Eftersom deras försäljning av den berörda produkten dessutom är relativt liten i jämförelse med MAL:s försäljning är det inte troligt att det skulle ha gjort någon skillnad om Silkems data hade lagts till MAL:s data.

16. Påståendet om olika behandling av exporterande tillverkare och unionstillverkare är dessutom uppenbart ogrundat eftersom situationerna skiljer sig åt. Å ena sidan utförs undersökningen om förekomst av dumping normalt sett på företagsnivå och institutionerna måste beräkna en dumpningsmarginal för varje företag. Dessutom måste man undersöka en grupp av exporterande tillverkare i sin helhet eftersom det annars finns risk för att exporten skulle kanaliseras genom den del av gruppen som har den lägsta tullsatsen. Å andra sidan syftar skadeundersökningen till att undersöka om unionsindustrin som helhet har lidit väsentlig skada. I detta fall ansågs de utvalda unionstillverkarna representera hela tillverkningen i EU med avseende på vissa skadeindikatorer (mikroindikatorer). Alltså avvisas påståendet.

17. Birac hävdade också att ett bosniskt gruvbolag som är MAL närstående och som förser denna unionstillverkare med en obearbetad råvara (dvs. bauxit) borde ha samarbetat vid undersökningen. Det kan noteras att gruvbolaget nämndes i det besvarade frågeformuläret från MAL. Dessutom var alla kostnader som härrör från inköp av bauxit och från dess omvandling till aluminiumtrihydrat angivna i MAL:s tillverkningskostnader. MAL uppfyller därför alla de krav på rapportering som fastställts av kommissionens avdelningar. Alltså avvisas påståendet.

18. Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter beträffande detta, bekräftas skälen 16–20 i förordningen om preliminär tull slutgiltigt.

19. DUMPNING

20. Normalvärde

21. Det erinras om att när den inhemska försäljningen inte är representativ ska normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

22. I syfte att konstruera ett normalvärde enligt artikel 2.3 i grundförordningen adderades de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. Eftersom det inte finns olika typer av berörda produkter eller likadana produkter användes en vägd genomsnittlig vinst. Vid behov justerades tillverkningskostnaden, försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för att undersöka om försäljningen skett vid normal handel och för att konstruera normalvärden.

23. Efter det preliminära meddelandet av uppgifter lämnade Birac synpunkter vad gäller fastställandet av den vinstmarginal som använts för att konstruera normalvärdet. Enligt Birac strider den metod som tillämpats mot artikel 2.3 i grundförordningen eftersom det i detta fall blir precis samma resultat om man använder vinstmarginalen vid den icke representativa inhemska försäljningen för att konstruera normalvärdet som om man använder priserna vid den icke representativa inhemska försäljningen. Birac hävdade att ett sådant motsägelsefullt tillvägagångssätt inte kan ha varit avsikten med artikel 2.3 i kombination med artikel 2.6 i grundförordningen. Birac ansåg också att den vinstmarginal som använts är orimlig och oproportionerlig, särskilt i jämförelse med vinstmålet som använts vid beräkningen av målprisunderskridandet.

24. Dessutom hävdade Birac att den inhemska försäljningen på grund av sin natur inte bör anses ha skett i normal handel och därmed inte bör användas för att fastställa normalvärdet.

25. När det gäller det första påståendet kan det konstateras att den metod som tillämpats överensstämmer med bestämmelserna i grundförordningen och med rättspraxis från WTO-beslut enligt vilka man måste använda vinsten vid den inhemska försäljningen i normal handel när man konstruerar normalvärdet, även om den försäljningen inte var representativ. Eftersom all inhemska försäljning i detta fall var lönsam erhölls samma resultat när normalvärdet konstruerades som om normalvärdet hade grundats på inhemska försäljningspriser. För det första var vinsten och uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader grundade på företagets inhemska försäljning, vilken ansågs ha skett i normal handel. För det andra kan man inte mäta ”rimligheten” på grundval av det vinstmål som använts vid beräkningen av målprisunderskridandet eftersom den vinsten avspeglar situationen på unionsmarknaden i avsaknad av dumpad import och därför inte kan fungera som ett lämpligt riktmärke vid fastställandet av den vinst som ska användas för att konstruera normalvärdet. Alltså avvisas påståendet.

26. När det gäller påståendet om att den inhemska försäljningen inte bör anses ha skett i normal handel visade undersökningen att uppgifterna och bevisningen som Birac lämnat utgjorde en tillförlitlig grund för att fastställa normalvärdet. Detta påstående ansågs därför inte vara motiverat och avvisades.

27. Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter beträffande fastställandet av normalvärde, bekräftas metoden i skälen 21–26 i förordningen om preliminär tull.

28. Exportpris

29. Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande exportpriset, bekräftas skälen 27–28 i förordningen om preliminär tull.

30. Jämförelse

31. Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande jämförelsen mellan normalvärde och exportpris, bekräftas skäl 29 i förordningen om preliminär tull.

32. Dumpningsmarginal

33. Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande fastställandet av dumpningsmarginal som skulle ändra de preliminära slutsatserna, bekräftas skälen 30–32 i förordningen om preliminär tull.

34. SKADA

35. Vissa unionstillverkare, två användare i EU och den enda bosniska exporterande tillverkaren lämnade synpunkter på slutsatserna beträffande skada.

36. De synpunkter som redan har behandlats fullt ut i förordningen om preliminär tull tas de inte upp i den här förordningen.

37. Allmänna synpunkter

38. I skälen 45 och 68 i förordningen om preliminär tull klargörs det att unionsindustrin i denna undersökning omfattar alla tillverkare i EU. De skadefaktorer som använts för att fastställa skadan är dessutom för det mesta grundade på uppgifter som rör unionsindustrin. När uppgifter som rör unionsindustrin har använts anges detta i avsnitt 5.4 i förordningen om preliminär tull med benämningen ”makrodata”. När uppgifter för hela unionsindustrin inte var tillgängliga användes dock uppgifter från det representativa stickprovet av unionstillverkare. Det inkom inte några synpunkter beträffande detta och de preliminära slutsatserna bekräftas slutgiltigt.

39. Emellertid gjordes ett felaktigt uttalande i skäl 34. Detta skäl borde ha följande lydelse: ”Alla unionstillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer nedan att kallas unionsindustrin ”.

40. Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 52–56 i förordningen om preliminär tull.

41. Förbrukning i unionen

42. Eftersom det inte inkommit några synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 35–38 i förordningen om preliminär tull.

43. Import från det berörda landet

44. Eftersom det inte inkommit några synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 39–43 i förordningen om preliminär tull.

45. Unionsindustrins situation

46. Skadeindikatorer

47. I oktober 2010 inträffade ett tillbud vid en unionstillverkares (MAL) anläggning. De uppgifter som företaget lämnade visar emellertid att leveranserna av den berörda produkten hade återgått till det normala i januari 2011. Därför var det tydligt att detta tillbud inte orsakade några allvarliga försörjningsproblem på EU-marknaden.

48. Enligt Birac borde kommissionen justera MAL:s tillverkningskostnad och vinst vid beräkningen av de ekonomiska indikatorerna eftersom det tidigare nämnda bosniska gruvbolaget som är MAL närstående gick med vinst under undersökningsperioden. Detta eftersom de hävdade att MAL:s vinst minskade på grund av att det närstående gruvbolaget i Bosnien gjorde stora vinster.

49. Vad beträffar påståendet ovan bör det noteras att inköpen av bauxit från det närstående företaget skedde på marknadsmässiga villkor. Denna fråga behandlades under kontrollbesöket på plats. Eftersom MAL köpte bauxit till ungefär samma genomsnittliga pris från både närstående och icke-närstående företag under undersökningsperioden kunde kommissionen konstatera att inköpen av bauxit hade skett till marknadsmässiga priser. Därför behöver man inte justera den lönsamhetsutveckling för MAL som användes vid beräkningen av den utveckling som beskrivs i skäl 52 i förordningen om preliminär tull. Alltså avvisades påståendet.

50. Birac hävdade också att eftersom MAL fick vissa råvaror direkt från sin tillverkning av aluminiumoxid hade företaget betydande konkurrensfördelar jämfört med de flesta andra EU-tillverkare, vilket bör avspeglas i skademarginalerna. Detta argument kan inte godtas. Om ett företag har en konkurrensfördel bör detta normalt sett inverka på den övergripande beräkningen av dumpningens omfattning genom att kostnaderna och därmed också normalvärdet är lägre. Denna form av konkurrensfördel har teoretiskt sett inget att göra med skademarginalen. Den senare visar om en tullsats som är lägre än dumpningsmarginalen är tillräcklig för att undanröja skadan. Alltså avvisades påståendet.

51. Unionsanvändare hävdade att kommissionen i sin preliminära bedömning inte tog hänsyn till den positiva utvecklingen av vissa skadefaktorer (lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet), trots att alla faktorer bör analyseras. I skadebedömningen analyseras dock den positiva utvecklingen fullt ut. Utvecklingen beaktades men ansågs inte vara avgörande i detta fall på grund av de orsaker som anges i skälen 52–60 i förordningen om preliminär tull. Alltså avvisades påståendet.

52. Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 44–64 i förordningen om preliminär tull.

53. Slutsats beträffande skada

54. Mot denna bakgrund och eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande detta, bekräftas slutsatserna i skälen 65–69 i förordningen om preliminär tull.

55. ORSAKSSAMBAND

56. En samarbetande användare hävdade att analysen av orsakssambandet var felaktig eftersom kommissionen uppgav att man sett en tillfällig förbättring av vissa skadefaktorer under undersökningsperioden (2009). Parten höll inte med om bedömningen att den ökade lönsamhet som sågs under undersökningsperioden i jämförelse med 2008 berodde på tillfälliga omständigheter som inte skulle upprepas 2010.

57. Detta påstående stöds inte av någon ny bevisning. Kommissionens ståndpunkt stöds däremot av uppgifter som unionstillverkarna lämnat under både det preliminära och det slutliga skedet av undersökningen. De uppgifter som hade lämnats innan kontrollbesöket kontrollerades också på plats. Den förutspådda försämringen av vinstmarginalen efter undersökningsperiodens slut bekräftas också av de uppgifter som lämnats av två unionstillverkare för hela 2010. Alltså avvisas påståendet.

58. Birac bestred de preliminära slutsatserna beträffande betydelsen av import från tredjeländer. Kommissionens analys i skäl 77 i förordningen om preliminär tull var dock att Birac var den enda stora exportören till EU-marknaden. Det fanns i stort sett ingen import från andra källor. Birac har inte lagt fram någon ny bevisning om detta och påståendet avvisas därför.

59. En samarbetande användare bestred analysen om minskad förbrukning som finns i förordningen om preliminär tull och hänvisade till antidumpningsundersökningen om katodstrålebildrör för färgtelevisionsmottagare som ett prejudikat rörande minskad efterfrågan[3]. Användaren hävdade att i den ovannämnda undersökningen medförde en minskad efterfrågan att förfarandet avslutades. Det finns dock ingen likhet mellan fallet med katodstrålebildrör för färgtelevisionsmottagare och den aktuella undersökningen. I det förra fallet sjönk förbrukningen väsentligt eftersom den berörda produkten ersattes av andra produkter. I den aktuella undersökningen är däremot minskningen av förbrukningen väldigt måttlig (7 % enligt skälen 37–38 i förordningen om preliminär tull). Förbrukningens utveckling beskrivs närmare i skälen 78–80 i förordningen om preliminär tull och den nämnda samarbetande användaren kunde inte lägga fram någon bevisning för att motbevisa kommissionens slutsatser. Alltså avvisas dessa påståenden.

60. Mot bakgrund av ovanstående bekräftas slutsatserna i skälen 70–92 i förordningen om preliminär tull, dvs. att den dumpade importen vållade unionsindustrin väsentlig skada.

61. UNIONENS INTRESSE

62. En samarbetande användare hävdade att kommissionen lämnat vilseledande uppgifter om zeolits andel av den totala kostnaden i skäl 104 i förordningen om preliminär tull. Enligt denne användare var kostnaden för zeolit större än 5 % av den totala kostnaden, såsom anges i skäl 104. Parten lämnade dock inte några nya uppgifter till stöd för påståendet, medan kommissionens slutsatser grundades på kontrollerade uppgifter från de samarbetande användarna. När det gäller uttrycket ”total kostnad” som används i skäl 104 i förordningen om preliminär tull bör det noteras att uttrycket inbegriper alla tillverkningskostnader samt försäljnings- och administrationskostnader. Dessutom syftar uttrycket ”mindre än 5 %” på ett genomsnitt av kostnaderna för både tvättmedel och vattenavhärdningsmedel. Det bör även förtydligas att kostnaden för zeolit i vattenavhärdningsmedel är större än i tvättmedel, men att det klart största användningsområdet är tvättmedel. För just denna samarbetande användare utgör vattenavhärdningsmedel en smärre del av omsättningen när det gäller zeolitprodukter i det senare ledet av förädlingskedjan. Alltså avvisas påståendet.

63. En samarbetande användare bestred de preliminära slutsatserna i skäl 102 om att Kina är en möjlig alternativ leveranskälla. Med tanke på de synpunkter som lämnats godtar kommissionen att det är osannolikt att Kina inom en snar framtid kommer att bli en betydande leverantör, även om vissa kinesiska varor har kommit in på EU-marknaden under undersökningsperioden (se skäl 41). Med tanke på kapacitetsutnyttjandet i EU för den berörda produkten vidhåller dock kommissionen sin åsikt att det inte finns något försörjningsproblem med avseende på den berörda produkten. Alltså avvisas påståendet.

64. En samarbetande användare hävdade att om tullar infördes på grund av denna undersökning skulle kostnaden för zeolit öka så mycket att kostnaden för att tillverka tvättmedel och vattenavhärdningsmedel också skulle öka, vilket skulle leda till att även konsumentpriserna ökade. Detta argument bygger på antagandet att användare till följd av en antidumpningstull kommer att överföra prisökningen på zeolit på konsumenterna. Kommissionen anser dock att unionstillverkarna snarare skulle dra nytta av åtgärderna genom ökade stordriftsfördelar än genom ökade priser (se skälen 108 och 111 i förordningen om preliminär tull). Dessutom utgör de kostnader som avser zeolit en så liten andel av den totala tillverkningskostnaden för produkterna i det senare ledet av förädlingskedjan att eventuella följder av tullen, även om de är osannolika, inte skulle tala emot den preliminära slutsatsen att det med hänsyn till unionens intresse inte finns några skäl som talar emot att åtgärderna införs. Alltså avvisas påståendet.

65. En samarbetande användare hävdade att man eventuellt skulle övergå till att tillverka tvättmedel som inte innehåller zeolit, vilket skulle ha en negativ inverkan på unionstillverkarna av zeolit. Unionstillverkarna är medvetna om denna risk för deras företag genom uppgifterna i den akt som finns tillgänglig för berörda parter. Dock finns ingen konkret bevisning tillgänglig för att utvärdera den påstådda inverkan som denna eventuella övergång kan ha på unionsindustrin. Alltså avvisas påståendet.

66. De ovannämnda synpunkterna beaktades i det slutliga skedet av undersökningen men de påverkar inte de huvudsakliga slutsatserna. Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 93–112 i förordningen om preliminär tull. Därför dras slutsatsen att inga argument har framförts som tyder på att det inte skulle vara i unionens intresse att införa åtgärder till följd av denna undersökning.

67. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

68. Nivå för undanröjande av skada

69. Eftersom det inte inkommit några synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 114–116 i förordningen om preliminär tull.

70. Slutgiltiga åtgärder

71. Mot bakgrund av slutsatserna i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas på samma nivå som den lägsta konstaterade dumpnings- och skademarginalen, i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör tullsatsen därför fastställas till en nivå som motsvarar den konstaterade dumpningen. Den beräknades vara 28,1 %.

72. På grundval av ovanstående uppgår den slutgiltiga antidumpningstullen för Bosnien och Hercegovina till 28,1 %.

73. SLUTGILTIGT UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN

74. Med tanke på den höga dumpningsmarginal som konstaterats och nivån för den skada som unionsindustrin vållats anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull slutgiltigt tas ut till ett belopp som motsvarar den slutgiltiga tull som införs genom den här förordningen.

75. ÅTGÄRDERNAS FORM

76. I samband med undersökningen gjorde den bosniska exporterande tillverkaren Alumina d.o.o. Zvornik och dess närstående företag i unionen Kauno Tiekimas AB i Kaunas, Litauen, ett prisåtagande enligt artikel 8.1 i grundförordningen. Det konstateras att Fabrica glinice (Birac) nyligen blev ett holdingbolag och att Alumina d.o.o. Zvornik därmed kvarstår som den enda exporterande tillverkaren i gruppen.

77. Kommissionen undersökte prisåtagandet. Den berörda produkten är en råvara som endast finns som en produkttyp med en specifikation vilket gör att man kan utesluta risken för priskompensation genom andra produkttyper. Undersökningen visade att all export till unionen fakturerades genom det närstående företaget i unionen (dvs. Kauno Tiekimas AB i Kaunas, Litauen). Detta närstående företag säljer också andra produkter som tillverkas av Birac-gruppen. Marknaden för zeolit A i pulverform är dock väl definierad och kunder som köper zeolit A i pulverform skulle av naturliga skäl inte köpa andra produkter som tillverkas av Birac-gruppen. Det konstateras därför att risken för korsvis kompensation genom en eventuell försäljning av andra produkter till samma kunder var väldigt låg.

78. Genom beslut 2011/XX/EU har kommissionen godtagit åtagandet från Alumina d.o.o. Zvornik och dess närstående företag Kauno Tiekimas. Rådet konstaterar att åtagandet undanröjer dumpningens skadliga verkningar och att risken för kringgående begränsas i tillräckligt stor utsträckning.

79. För att kommissionen och tullmyndigheterna effektivt ska kunna övervaka att Alumina d.o.o. Zvornik och dess närstående företag fullgör sina åtagande bör de vid ansökan hos den behöriga tullmyndigheten om övergång till fri omsättning befrias från antidumpningstullen endast under förutsättning att i) de uppvisar en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilagan, ii) varorna har tillverkats, skickats och fakturerats antingen direkt av Alumina d.o.o. Zvornik till den första oberoende kunden i unionen eller fakturerats direkt av Kauno Tiekimas till den första icke-närstående kunden i unionen och iii) att de varor som deklareras och uppvisas för tullmyndigheterna exakt motsvarar beskrivningen i åtagandefakturan. Om ovanstående villkor inte uppfylls, ska en antidumpningstull uppkomma när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas.

80. Om kommissionen, i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen, återkallar sitt godtagande av ett åtagande till följd av en att en part brutit mot det genom att hänvisa till särskilda transaktioner och förklarar att de relevanta åtagandefakturorna är ogiltiga, ska en tullskuld uppkomma när deklarationen för övergång till fri omsättning godtas.

81. Importörerna bör vara medvetna om att en tullskuld kan uppkomma, och se den som en normal affärsrisk, när en deklaration för övergång till fri omsättning godtas (se skälen 56–57), även om kommissionen har godtagit ett åtagande från den tillverkare som de direkt eller indirekt köpt produkten av.

82. I enlighet med artikel 14.7 i grundförordningen bör tullmyndigheterna omedelbart underrätta kommissionen om det konstateras att en part har brutit mot åtagandet.

83. Av ovannämnda skäl anser kommissionen att det åtagande som Alumina d.o.o. Zvornik och Kauno Tiekimas gjort kan godtas. De berörda företagen har underrättats om de viktigaste omständigheter, överväganden och skyldigheter som ligger till grund för godtagandet.

84. Om en part bryter mot eller återtar åtaganden, eller om kommissionen återkallar sitt godtagande av åtagandena, ska den antidumpningstull som rådet införde i enlighet med artikel 9.4 automatiskt tillämpas i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En slutlig antidumpningstull införs härmed på import av zeolit A i pulverform, även kallad zeolit NaA eller zeolit 4A i pulverform, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2842 10 00 (Taric-nummer 2842 10 00 30) med ursprung i Bosnien och Hercegovina.

2. Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 ska vara 28,1 %.

3. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1. Importerade varor som deklareras för övergång till fri omsättning och som faktureras av företag från vilka kommissionen har godtagit åtaganden och som namnges i beslut 2011/XX/EU, med senare ändringar, ska vara befriade från den antidumpningstull som införs genom artikel 1, under följande förutsättningar:

– Varorna har tillverkats, skickats och antingen fakturerats direkt av Alumina d.o.o. Zvornik i Zvornik, Bosnien och Hercegovina, till den första oberoende kunden i unionen eller fakturerats direkt av företaget Kauno Tiekimas AB i Kaunas, Litauen, till den första oberoende kunden i unionen.

– Sådana importer åtföljs av en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilagan till denna förordning.

– De varor som deklareras och uppvisas för tullmyndigheterna motsvarar exakt beskrivningen i åtagandefakturan.

2. En tullskuld ska uppkomma när deklarationen för övergång till fri omsättning godtas

– om det fastställs att den import som beskrivs i punkt 1 inte uppfyller ett eller flera av de villkor som anges i den punkten, eller

– om kommissionen återkallar godtagandet av åtagandet i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen genom en förordning eller ett beslut som hänvisar till särskilda transaktioner och förklarar de berörda åtagandefakturorna ogiltiga.

Artikel 3

Belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstullen enligt förordning (EU) nr 1036/2010 på import av zeolit A i pulverform som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2842 10 00 (Taric-nummer 2842 10 00 30) med ursprung i Bosnien och Hercegovina ska tas ut slutgiltigt.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

Följande uppgifter ska anges i den faktura som åtföljer de varor som företaget sålt till unionen och som omfattas av åtagandet:

1. Rubriken ”FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”.

2. Namnet på det företag som har utfärdat fakturan.

3. Fakturanummer.

4. Datum för utfärdandet av fakturan.

5. Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna ska tullklareras vid unionens gräns (Taric-tilläggsnummer xxxx eller yyyy).

6. En exakt beskrivning av varorna med bland annat följande uppgifter:

– En tydlig beskrivning av de varor som svarar mot de varor som omfattas av åtagandet.

– Företagets produktkodnummer (CPC).

– Taric-nummer.

– Kvantitet i ton.

7. Beskrivning av försäljningsvillkoren med bland annat följande uppgifter:

– Pris per ton.

– Betalningsvillkor.

– Leveransvillkor.

– Sammanlagda rabatter och avdrag.

8. Namnet på det företag som agerar som importör (dvs. den person som deklarerar varorna för tullen) i unionen och till vilket företaget direkt utfärdar den faktura som åtföljer de varor som omfattas av ett åtagande.

9. Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat fakturan och följande undertecknade försäkran:

”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska unionen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av Alumina d.o.o. Zvornik och dess närstående företag Kauno Tiekimas AB och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut 2011/XX/EU (*) . Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

___________

(*) hänvisning till EUT.

[1] EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

[2] EUT L 298, 16.11.2010, s. 27.

[3] Kommissionens beslut av den 15 november 2006, 2006/781/EG.