SV
EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE
av den 20 augusti 2002
på begäran av Sveriges riksbank
över ett utkast till framställan om ändring i riksbankslagen (1988:1385) vad gäller insamling av
betalningsbalansstatistik och kravet på lätt omsättningsbarhet för värdepapper som används vid
penningpolitiska transaktioner
(CON/2002/21)
1. Den 3 juni 2002 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran om yttrande från Sveriges
riksbank över ett utkast till framställan om ändring i riksbankslagen vad gäller insamling avbetalningsbalansstatistik och kravet på lätt omsättningsbarhet för värdepapper som används vidpenningpolitiska transaktioner (nedan kallat framställan).
2. ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundas på artikel 105.4 i Fördraget om upprättandet av
Europeiska gemenskapen samt artikel 2.1 tredje och fjärde strecksatserna och artikel 2.2 i rådetsbeslut 98/415/EG av den 29 juni 1998 om na tionella myndigheters samråd med Europeiska
centralbanken rörande förslag till rättsregler
1 eftersom framställan innehåller bestämmelser som
rör Sveriges riksbank, insamling, sammanställning och spridning av monetär- och finansiellstatistik, statistik över betalningssystemen och betalningsbalansen samt penningpolitiskainstrument. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för ECB har dettayttrande antagits av ECB-rådet.
3. Vissa av de ändringar som föreslås i framställan avser en förändring av sättet att samla in
uppgifter och ett förtydligande av vad som skall rapporteras till betalningsbalansstatistiken.Förslaget är delvis en följd av att det s. k. BOK-systemet - insamling av underlag för
betalningsbalansstatistik genom rapportering om enskilda utlandsbetalningar via svenska banker föreslås bli ersatt av enkäter från och med den 1 januari 2003. När det gäller insamlingen avuppgifter från enskilda uppgiftslämnare sägs det i övervägandena att det nya systemet inteinnebär någon ändring av skyldigheten enligt 6 kap. 9 § andra stycket riksbankslagen att tillRiksbanken lämna de uppgifter som behövs som underlag för betalningsbalansstatistiken. Detanges även att den del som berör finansmarknadsstatistiken lämnas oförändrad. ECB har ingeninvändning mot att BOK-systemet ersätts av ett nytt system som bygger på enkäter.
                                                     
1 EGT L 189, 3.7.1998, s. 42.
24. I övervägandena anges vidare att Riksbanken i samband med bytet av insamlingssystem har
beslutat att överföra viss del av det nya förfarandet till Statistiska centralbyrån (SCB) . I samma
avsnitt anges att Riksbanken även i fortsättningen kommer att ha huvudansvaret förbetalningsbalansstatistiken, innefattande publicering och tillhandahållande av statistiken,kvalitetsansvar, dokumentation samt rapportering till internationella organ. Det nyainsamlingssystemet för betalningsbalansstatistiken beräknas träda i kraft den 1 januari 2003 ochRiksbanken har gett SCB i uppdrag att under ett års tid ta fram delar avbetalningsbalansstatistiken (tjänstehandeln, transfereringar och vissa delar av den finansiellabalansen). Denna tid kan förlängas. Det framgår även av framställan att det nya systemet inteinnebär någon ändring av skyldigheten för kreditinstitut och andra tredje parter enligt 6 kap. 9 §riksbankslagen att till Riksbanken lämna de uppgifter som behövs som underlag förbetalningsbalansstatistiken. Enligt övervägandena innebär 6 kap. 9 § andra stycketriksbankslagen inte att Riksbanken inte skulle kunna delegera statistikinsamlingen, exempelvistill SCB, trots att uppgiftsskyldigheten sägs gälla i förhållande till Riksbanken. Enligtövervägandena innebär detta därför att ovannämnda uppgiftsskyldighet också gäller gentemotSCB. Någon lagändring på grund av att SCB skall framställa vissa delar av statistiken behövssåledes inte. ECB noterar efter dessa klarlägganden att det enligt framställan även ifortsättningen kommer att anges en skyldighet i 6 kap. 9 § riksbankslagen att lämna relevantauppgifter till Riksbanken, trots att SCB samlar in uppgifterna för Riksbankens räkning.
5. ECB har inget att invända mot att framställningen av angivna delar av
betalningsbalansstatistiken delvis läggs över på SCB2 så länge Riksbanken fortfarande har kvar
hela ansvaret för verksamheten och dess inriktning. ECB utgår särskilt från att Riksbanken harkvar det fulla ansvaret för metodfrågor och överföringen av relevanta uppgifter till ECB. ECBförutser att överföringen av den ovan angivna statistikverksamheten kommer att regleras i ettsärskilt avtal mellan Sveriges riksbank och SCB. ECB skulle uppskatta om den gavs tillfälle attäven ta del av och kommentera ett utkast till sådant avtal. Även om Sverige för närvarande är enmedlemsstat med undantag och ECB:s krav i fråg a om statistik över betalningsbalansen och
utlandsställningen
3 endast gäller de nationella centralbankerna i Eurosystemet, verkar ECB för
att icke-deltagande medlemsstater skall införa de lagbestämmelser som behövs för att följadessa krav inför den framtida utvidgningen av euro-området. ECB söker också förmå nationellacentralbanker i icke-deltagande medlemsstater att endast ingå avtal som är förenliga med dessakrav. I det sammanhanget skulle ECB vilja hänvisa bl. a. till artiklarna 9.2 och 14.3 i Stadganför Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken. Enligt de artiklarna skallECB och de nationella centralbankerna utföra de uppgifter som har tilldelats ECBS enligtfördraget och stadgan. Detta kommer även att gälla för Sveriges riksbank när Sverige införeuron och Riksbanken blir en helt integrerad del av Eurosystemet.
                                                     
2 Insamlingen av uppgifter om tjänstehandeln och transfereringarna, liksom vissa delar av den finansiella balansen.
3 Riktlinje ECB/2000/4 av den 11 maj 2000 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över
betalningsbalansen, likviditeten i utländsk valuta och utlandsställningen, EGT L 168, 23.6.2001, s. 25.
36. I den del framställan rör betalningsbalansens finansiella balans önskar ECB även framhålla att
Riksbanken och ECB inte får nekas tillgång ti ll enskilda uppgifter, som insamlats av SCB, på
grund av sekretess eller av andra skäl. Detta är ett viktigt krav som bör gälla konsekvent,särskilt för att möjliggöra kvalitetskontroller av de uppgifter som SCB samlar in enligt det nya
insamlingssystemet.
7. Förutom betalningsbalansstatistik sammanställer Riksbanken för närvarande också statistik över
utlandsställningen i enlighet med rekommendationerna i IMF:s betalningsbalansmanual(BPM5). Såväl i riksbankslagen som i det aktuella  förslaget till lagtext ges en rättslig grund för
insamling av uppgifter som rör transaktioner av betydelse för betalningsbalansstatistiken, meningenting nämns uttryckligen rörande utlandsställningen. De föreslagna ändringarna avriksbankslagen skulle kunna vara en möjlighet att  åstadkomma klarhet i detta avseende. ECBskulle därför vilja föreslå en något annorlunda lydelse av 6 kap. 9 § andra stycketriksbankslagen
4.
8. Avsikten med den ytterligare ändring av riksbankslagen som föreslås är att slopa kravet på att
värdepapper skall vara lätt omsättningsbara för att få säljas och köpas i penningpolitiskt syfte.Som anges i framställan finns det inget motsvarande likviditetskrav beträffande intradagskreditsom beviljas för att främja betalningssystemets funktion eller för andra typer avpenningpolitiska transaktioner. I dessa fall krävs endast att säkerheten skall vara betryggande.Dessutom nämns att riksbankslagen innehåller ett likalydande likviditetskrav vid köp ochförsäljning av skuldebrev i valutapolitiskt syfte. Med hänsyn till att Riksbanken kan behövasälja sina värdepapper snabbt vid valutainterventioner föreslås ingen ändring avlikviditetskravet för valutatransaktioner. Enligt framställan är däremot förhållandena annorlundanär det gäller värdepapper som Riksbanken erhåller som säkerhet i händelse av motpartensfallissemang i samband med en penningpolitisk repa. I dessa fall saknas enligt framställan skälatt behålla kravet på lätt omsättningsbarhet.
9. ECB har ingen invändning mot förslaget att kravet på lätt omsättningsbarhet slopas för vissa
penningpolitiska transaktioner, förutom påpekandet att även kravet på betryggande säkerhetkan tolkas så att det delvis innefattar ett krav på att säkerheten skall kunna realiseras utanopåkallat dröjsmål. För de nu aktuella transaktionerna behövs, utöver kravet på betryggandesäkerhet, inget uttryckligt krav i lagtexten rörande omsättningsbarheten.
                                                     
4 Den föreslagna bestämmelsen skulle kunna ändras enligt följande: Den som har utfört gränsöverskridande
transaktioner och/eller hållit tillgångar och skulder med utlandsanknytning är skyldig att till Riksbanken lämna de
uppgifter och visa upp de handlingar beträffande egna och för kunds räkning utförda gränsöverskridande
transaktioner, hållna tillgångar och skulder med utlandsanknytning som behövs som underlag för Riksbankensbetalningsbalansstatistik och för statistik över utlandsställningen.
410. ECB har ingen invändning mot att behöriga nationella myndigheter offentliggör detta yttrande
om de så önskar.
Utfärdat i Frankfurt am Main den 20 augusti 2002.
[Namnteckning]
Willem F. DUISENBERG
ECB:s ordförande