·Brist på jämförbara uppgifter. Omfattningen av de befintliga jämförbara uppgifterna är begränsad och uppgifter som samlas in nationellt kan inte jämföras med uppgifter som samlats in i andra länder, vilket gör det svårt att dra lärdom av skillnader i tendenser och observerade resultat i olika länder och regioner.

Bestämmelser om medlemsstaterna

Punkterna 1-2

Förslaget rekommenderar att medlemsstaterna förbättrar tillgången till och kvaliteten på uppgifter om utexaminerades (personer som har avslutat en viss nivå på en utbildning) förehavanden och, om lämpligt, uppgifter om personer som lämnar en högskole- eller yrkesutbildning utan examen, genom att senast 2020 inrätta ett system för uppföljning av utexaminerade som omfattar följande:

·Insamling av relevanta administrativa uppgifter från databaser för utbildning, skatter och sociala avgifter.

·Utveckling av longitudinella undersökningar om utexaminerade.

·Möjlighet att anonymt koppla ihop uppgifter från olika källor.

De flesta befintliga initiativ för uppföljning av utexaminerade samlar in uppgifter om och från utexaminerade antingen genom särskilda undersökningar eller genom att samla ihop och jämföra olika administrativa uppgifter från databaser för utbildning, skatter och sociala avgifter. Mer allmänna uppgiftsinsamlingar, såsom arbetskraftsundersökningar, samlar också in uppgifter om sysselsättningen bland utexaminerade från olika utbildningsnivåer, men dessa uppgifter är mer allmänna än de som samlas in genom specifika system för uppföljning av utexaminerade. Som sägs i skäl 5 styrs övergången till arbetsmarknaden dessutom i stor utsträckning av det ekonomiska sammanhanget, kvalifikationsnivån och studieinriktningen. Övergången påverkas också av sociodemografiska faktorer, såsom kön, födelseland, medborgarskap, etniskt ursprung och familjens socioekonomiska bakgrund. Därför är det viktigt att även samla in dessa uppgifter i uppföljningen av utexaminerade och att lägga fram dem på ett meningsfullt sätt, t.ex. genom att dela in uppgifterna efter kön.

Genom att rekommendera att man kopplar samman uppgifter från olika källor och kombinerar kvantitativa och kvalitativa uppgifter, kommer det att vara möjligt att skapa sig en mer fullständig bild av hur de utexaminerade klarar sig och hur deras tidigare studieval påverkar deras efterföljande val. Som skildras i den inledande texten före punkt 1 ska detta göras i enlighet med den nationella lagstiftningen, inbegripet förordningar om uppgiftsskydd på nationell nivå och EU-nivå, tillgängliga resurser och nationella förhållanden.

Punkterna 3-4

Betydelsen av att säkerställa ett stort, representativt och fortsatt deltagande i longitudinella undersökningar om utexaminerade är tydlig. Vissa medlemsstater har dock i samråden uttryckt oro över svårigheter att följa upp utexaminerade som har flyttat utomlands, antingen i samband med utbildning eller efter avslutad utbildning. Därför kommer medlemsstaterna att uppmanas att göra ansträngningar för att se till att dessa utexaminerades läranderesultat är med bland de insamlade uppgifterna och att de samarbetar med övriga medlemsstater på ett lämpligt sätt.

Ett av målen för rådsrekommendationen är att utveckla jämförbara uppgifter om hur utexaminerade klarar sig. Samtidigt som man erkänner rätten för varje enskild medlemsstat att utveckla system för uppföljning av utexaminerade i enlighet med sina egna behov, är målet med att skapa ett nätverk av experter att tillhandahålla ett forum för experter, som utses av medlemsstaterna, att samarbeta på EU-nivå för att förbättra samarbetet och det ömsesidiga lärandet, att utforska möjligheterna att utveckla ömsesidigt kompatibla och jämförbara uppgifter samt att överväga den optimala frekvensen av longitudinella undersökningar.