A4-0297/96

Resolution om kommissionens rapport till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om gemenskapens åtgärder som berör turismen 1994 (Rådets beslut 92/421/EEG)(KOM(96)0029 - C4-0125/96)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens rapport (KOM(96)0029 - C4-0125/96),

- med beaktande av artiklarna 3 t) och 3b i EG-fördraget,

- med beaktande av rådets beslut 92/421/EEG om en gemensam handlingsplan för att främja turism ((EGT nr L 231, 13.8.1992, s. 26.)),

- med beaktande av kommissionens grönbok om Europeiska unionens roll inom turistområdet (KOM(95)0097 - C4-0157/95),

- med beaktande av kommissionens rapport om civilskydd, turism och energi (SEK(96)0496),

- med beaktande av det första fleråriga programmet för europeisk turism (1997-2000) «Philoxenia» ((EGT nr C 222, 31.7.1996, s.9.)),

- med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttranden om turism av den 15 september 1994 (94/C 393/25) ((EGT nr C 393, 31.12.1994, s. 168.)) och av den 14 september 1995 kommissionens grönbok om Europeiska unionens roll i fråga om turism (95/c 301/15) ((EGT nr C 301, 13.11.1995, s. 68.)),

- med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 2 februari 1995 om politiken med avseende på utveckling av turism i unionens regioner (95/C 210/17),

- med beaktande av det uttalande och det arbetsprogram som antogs som avslutning på Europa-Medelhavskonferensen den 27 och 28 november 1995 ((Europeiska unionens bulletin nr 11. november 1995, s. 153.)) samt rådets resolution av den 13 maj 1996 om euromediterrant samarbete inom turistsektorn (96/C 155/01) ((EGT nr C 155, 30.5.1996, s. 1.)),

- med beaktande av rådets direktiv 95/57/EG av den 23 november 1995 om insamling av statistik inom turismsektorn ((EGT nr L 291, 6.12.1995, s. 32.)),

- med beaktande av den studie om «skydd av turister» som genomfördes i november 1995 av Europaparlamentets generaldirektorat för vetenskap, forskning och utveckling (PE 165.611),

- med beaktande av sina resolutioner av den 11 juni 1991 om en gemensam politik inom turistsektorn ((EGT nr C 183, 15.7.1991, s. 74.)), av den 18 januari 1994 om turismen inför år 2000 ((EGT nr C 44, 14.2.1994, s. 61.)), av den 15 december 1994 om gemenskapens åtgärder som berör turismen 1993 ((EGT nr C 18, 23.1.1995, s. 159.)), beslutet av den 13 december 1995 om rådets gemensamma ståndpunkt rörande förslaget om konsumentskydd ((EGT nr C 17, 22.1.1996, s. 51.)) vid distansavtal och sina resolutioner av den 13 februari 1996 om kommissionens grönbok om unionens roll inom turistområdet ((EGT nr C 65, 4.3.1996, s. 34.)), av den 13 mars 1996 om sammankallandet till regeringskonferensen, utvärderingen av reflektionsgruppens arbete och preciseringen av parlamentets politiska prioriteringar inför regeringskonferensen ((EGT nr C 96, 1.4.1996, s. 77.)), av den 6 juni 1996 om den gemensamma transportpolitiken - handlingsplan 1995-2000 ((EGT nr C 181, 24.6.1996, s. 21.)),av den 19 september 1996 om våld mot minderåriga ((Del II.8, protokollet av detta datum.)), samt av den 19 september 1996 om katastrofen på campingplatsen «Las Nieves» i Biescas (Huesca) ((Del II.13 a), protokollet av detta datum.)),

- med beaktande av Agenda 21 som godkändes vid avslutningen av FN- konferensen om miljö och utveckling (Rio de Janeiro, 1992),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism samt yttrandena från utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik och utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media (A4- 0297/96), och med beaktande av följande:

A. Begreppet turism, såsom det används av internationella organisationer som OECD och Världsturismorganisationen, WTO, omfattar alla rekreations-, affärs-, studie- och hälsovårdsresor som varar i mer än 24 timmar, och turistmarknaden är följaktligen inriktad på produktion och konsumtion av produkter och tjänster som är nödvändiga för människors förflyttning utanför deras vanliga bostadsort oberoende av syfte.

B. Världsturismen ökade 1995 med 3,8 %, med en ökning av inkomsterna med 7,2 %, d.v.s. cirka 372 miljarder dollar, en ökning som enligt uppskattningar skulle innebära en fördubbling av turistmarknaden på mindre än 20 år.

C. Inom den europeiska ekonomin utgör turismen cirka 5,5 % av bruttonationalprodukten och sysselsätter cirka 9 miljoner personer (6 % av arbetstillfällena inom EU).

D. Europas andel av den globala turistmarknaden håller på att minska.

E. Det finns ett nära samband mellan turismen och andra ekonomiska sektorer och för många regioner och länder utgör turismen den viktigaste eller enda inkomstkällan.

F. Mot bakgrund av ovanstående ekonomiska och sociala uppgifter vore det föga framsynt att försumma införandet av en specifik avdelning om turism i samband med reformen av EG-fördraget. En sådan avdelning skulle behandla turismen ur gemenskaps- och internationell synvinkel som ett viktigt mål för unionens gemensamma politik inom ramen för den inre marknaden.

G. Turistsektorn är splittrad och dess ekonomiska, hälso- och naturmässiga samt konstnärliga möjligheter tas inte tillräckligt till vara.

H. Turistsektorn är förmodligen den sektor som mer än någon annan är beroende av en offentlig politik med villkor för turismen, utbudet av tjänster samt skyddet av miljöarvet och det kulturella arvet.

I. Det finns ett nära samband mellan efterfrågan på turisttjänster och transportnätens infrastruktur.

J. Grunden för en offentlig politik för turistsektorn måste vara hållbarhet ur ekonomisk, sysselsättningsmässig, social och miljömässig synvinkel.

K. Turismens möjligheter att minska arbetslösheten och skapa nya arbetstillfällen är avhängig av Europeiska unionens fulla stöd, även i ekonomiskt hänseende.

L. Med hänsyn till den stora ökningen av äldre med allt högre förväntningar och livskvalitet, såsom beskrivs i kommissionens meddelande om den demografiska situationen i EU 1995 (KOM(96)0060), kan turismen för äldre utgöra ett sätt att motverka den säsongsbetoning som gör turismsektorn till en instabil sysselsättningskälla.

M. Turismen utgör ett värdefullt bidrag till den ekonomiska konvergensen och bidrar aktivt till spridningen av olika nationella kulturer, samtidigt som den skapar en stark europeisk identitet.

N. En gemensam europeisk valuta kommer att ha positiva effekter på turismen inom gemenskapen.

1. Parlamentet bekräftar sin flera gånger anförda ståndpunkt rörande nödvändigheten av att införa en rättslig grund för turistpolitiken i samband med nästa reform av EG-fördraget, för att ge denna politik den institutionella legitimitet som denna ekonomiska, sysselsättningsmässigt viktiga och sociala sektor, vilken är av strategisk betydelse för Europeiska unionen, bör ha,

2. önskar att det inom utskottet för transport och turism, inom kort och enligt artikel 141 i arbetsordningen, tillsätts ett underutskott för turism med uppgift att undersöka mångfalden av komponenter inom denna sektor, som i dag är försummad,

3. välkomnar kommissionens dokument, som illustrerar de gemenskapsåtgärder som direkt härrör från gemenskapens handlingsplan för att främja turism 92/421/EEG, samt andra gemenskapsåtgärder som får följder för turismen men som behandlas inom ramen för andra typer av gemensam politik, och anmodar därför kommissionen att snarast möjligt lägga fram rapporten för 1995, i enlighet med artikel 5 i beslutet 92/421/EEG,

4. anmodar kommissionen att varje år utarbeta en årsrapport med bilagor innehållande statistiska/ekonomiska ramar för de medel som tilldelats Europeiska unionen för initiativ som direkt berör turism,

5. anser dessutom att ett sådant dokument i framtiden bör delas in i två delar, en som rör följande komponenter som skall ha största prioritet i den europeiska turismpolitiken, dvs:

- behandling av turismen som en europeisk näringsgren genom att uppmärksamma företagarna såväl som de anställda samt turistnäringens förbättring av konkurrenskraft på världsmarknaden i syfte att skapa nya arbetstillfällen,

- förbättring av kvaliteten på turistrelaterade tjänster,

- diversifiering, rationalisering och optimering av turistrelaterade verksamheter och produkter,

- integrering av begreppet hållbar och balanserad utveckling i turismen,

samt en del som behandlar de tre intresseområdena inom turismen, dvs:

- utveckling av företag, framför allt de små och medelstora,

- skydd av turisten/konsumenten och uppfyllande av hans/hennes krav,

- skydd av miljöarvet och det kulturella arvet,

6. framhåller vikten av en horisontell infallsvinkel för att integrera turistdimensionen i andra typer av gemensskapspolitik, genom att, inom dem av kommissionens tjänster som bidrar till utveckling av turismen (jordbruk, fiske, transporter, miljö, hälsoskydd, sociala frågor, konkurrenskraft, små och medelstora företag etc.), skapa enheter med uppgift att kontrollera tillämpningen av principerna för en turistpolitik på gemenskapsnivå, samt att enheten för turism inom GD XXIII dessutom skall fungera som samordnande för den verksamhet som bedrivs inom de nationella organ som verkar inom denna sektor,

7. anser att de åtgärder som syftar till att öka ungdomars turism inom gemenskapen bör utvidgas, eftersom denna del av befolkningen utgör framtidens generationer av europeiska medborgare som skall utveckla politiska och kulturella band som Europeiska unionen bygger på,

8. noterar den betydande roll välplanerad turism på landsbygden, som sköts på ett bra sätt, kan spela för landsbygdens utveckling och för att stödja landsbygdssamhällen och bevara deras levnadssätt,

9. framhåller att gemenskapsåtgärder som berör turism inte bör yttra sig i en överdriven harmonisering av lagstiftningen, utan snarare genom samordning och samarbete mellan gemenskapsinstitutionerna, de nationella, regionala och lokala myndigheterna, företagen inom denna sektor samt representanter för turisternas/konsumenternas samt arbetstagarnas socioekonomiska intressen, i syfte att anta de utmaningar som en globalisering av ekonomin i allmänhet och turismen i synnerhet innebär för Europa,

10. betonar turismens betydelse för Europeiska unionens randområden och yttersta randområden och önskar att positiva åtgärder vidtas för att främja turismen och tjänsteutbudet i dessa områden, också för att lätta turisttrycket på de mest populära orterna (konst- och kulturstäder),

11. betonar det faktum att turism måste få erkännande som näringsgren och beviljas egna resurser för att utvecklas; turistnäringen är av grundläggande betydelse för att skapa sysselsättning i unionen, bl.a. genom dess höga andel små och medelstora företag och de möjligheter till sysselsättning som dessa erbjuder, i synnerhet för ungdomar och kvinnor; betonar dessutom att turistnäringen kommer att gynnas avsevärt av den inre marknadens fullbordande liksom inmförandet av den gemensamma valutan; därför bör kommissionens ansträngningar inriktas på åtgärder för att garantera att den inre marknaden fullbordas; understryker slutligen betydelsen av gynnsamma rättsliga och ekonomiska villkor för företag inom turistnäringen,

12. anser att turismen är en viktig faktor för att skapa förbättrade villkor för tillväxt i regioner med eftersatt utveckling, regioner med industriell tillbakagång och landsbygdsområden; turismen kan också bidra till att en hållbar utveckling åstadkoms samt möjliggöra en effektiv kamp mot social utslagning i unionen,

13. noterar att turistnäringen genomgick en snabb utveckling världen över under 1994, samtidigt som trenden för Europas marknadsandel oavbrutet är nedåtgående. Eftersom förutsättningarna för ytterligare tillväxt är mycket gynnsamma på efterfrågesidan, är det viktigt att den europeiska turistnäringen utnyttjar denna efterfrågan på det europeiska utbudet. För att göra detta krävs en konkurrenskraftig turistnäring,

14. beklagar att det inom ramen för social turism (åtgärd 8) inte har gjorts något utgiftsåtagande, fastän åtgärder som inleddes under 1993 avslutades under 1994,

15. anser att de särskilda åtgärderna för äldreturism skall intensifieras; sådana program kan organiseras under lågsäsong till lägre kostnad och med större bekvämlighet, med tanke på att denna del av befolkningen inte är bunden av arbetstider vilket skulle stödja turistnäringen under säsonger med låg beläggning,

16. anser att större uppmärksamhet bör fästas vid växelverkan mellan kulturpolitik och turistpolitik både på nationell nivå och gemenskapsnivå och anmodar därför kommissionen att göra en utredning om detta förhållandes ekonomiska och sociala betydelse; anser att man i synnerhet bör undersöka den fördel en större finansiering av Raphael-programmet skulle innebära för medlemsstaterna som resmål för kulturell turism,

17. anser i synnerhet att det är viktigt att främja yrkesutbildningen, en nyckelfaktor för utvecklingen av kvaliteten på de tjänster som utförs av anställda inom turistsektorn och förordar skapandet av nätverk för utbildning och utbyte samt erkännande av yrkeskvalifikationer för yrken som ännu inte har detta,

18. uppmanar kommissionen att i nästa vitbok om turism i synnerhet analysera följande teman:

- de lämpligaste åtgärderna för att framhäva turistindustrins möjligheter att skapa arbetstillfällen,

- behovet av att komplettera den inre marknaden på turistindustrins område,

- det nära sambandet mellan utvecklingen av infrastruktur-nät och hållbar ökning av turismen,

- skydd av turismen under olika former, dvs.:

a) skydd av företagare och andra aktörer inom turistsektorn,

b) skydd av turisterna,

c) skydd av anställda inom turistsektorn,

- de följder uppfyllandet av skyldigheter i enlighet med Agenda 21 i Rio de Janeiro får för turismen, även med avseende på skydd av det arkitektoniska och kulturella arvet samt av historiska platser i kulturellt viktiga städer,

- säkerhet inom turism, i synnerhet då det gäller eldsvådor som beror på turisters vårdslöshet, samt utarbetande av en europeisk förteckning över turistens och turistföretagens rättigheter och skyldigheter,

- tillgång till turistinformation,

- införande av ett kvalitetsmärkningssystem för turism för att klassificera tjänster och produkter på detta område inom gemenskapen,

19. understryker att kommissionen, i ovannämnda vitbok, borde nämna vilka typer av turism som förekommer i det moderna samhället (individuell, mass-, kultur- respektive sportturism, turism i nöjes- respektive terapeutiskt syfte, äldreturism, kongresser, affärsturism etc.),

20. begär att ett gemensamt europeiskt klassificeringssystem skapas för att göra det möjligt för turister att snabbt och enkelt få kännedom om miljömässiga och kulturella särdrag samt vilka tjänster och möjligheter som erbjuds på olika orter,

21. begär att de målsättningar som förekommer i gemenskapens handlingsplaner för att främja turism tas i beaktande under beslutsprocessen med avseende på förslag som läggs fram inom ramen för strukturfonderna,

22. understryker att utvecklingen av ett sammanhängande system för insamling av statistik är viktig, men att detta bör finansieras genom att nödvändiga medel från Eurostatbudgeten ställs till förfogande, så att en del av de knappa resurserna frigörs till förmån för spridning av resultaten av turistprojekt,

23. begär att det skapas ett internationellt forum för att diskutera och agera i frågor som sexturism samt en geografisk och tidsmässig spridning av turismen och att detta utarbetar konkreta förslag på området i samband med en differentiering av turistprodukten samt en utveckling av nya former av semester,

24. noterar en relativ minskning i popularitet för Europa som turistmål och följaktligen ett behov att verka för Europa som ett resmål genom att utveckla en handlingslinje för gemenskapen för hållbar turism som är välplanerad och sköts på ett bra sätt, som respekterar naturen och den arkitektoniska miljön och värdbefolkningarnas rättigheter och intressen,

25. anser att turismen kan bidra väsentligt till förståelsen mellan folken genom kunskaper om andra kulturer, språk, traditioner och levnadssätt och att det är sådana element som bör lyftas fram i allt marknadsföringsmaterial som produceras eller stöds av Europeiska unionen,

26. uppmanar kommissionen att arbeta i nära samarbete med Europarådet och Unesco i frågor som rör kulturturism, särskilt när det gäller sådana ämnen som förvaltning av platser som är en del av kulturarvet, hantering av strömmen av besökare, utveckling av kulturleder och ökad tillgång till monument och platser genom utnyttjande av ny teknologi,

27. begär att kommissionen gör en studie över hur en ytterligare liberalisering av marknaderna inom turistnäringen har påverkat Europeiska unionen till följd av GATS-konventionen (General Agreement Trade and Services), undertecknad inom ramen för Marrakechavtalet av den 15 april 1994,

28. påminner om sina ovannämnda resolutioner om turistfrämjande gemenskapsåtgärder och om kommissionens grönbok om turism i vilka kommissionen uppmanades att inleda förfaranden för att skapa ett europeiskt turistorgan; ett sådant organ skulle tillsammans med Europeiska miljöbyrån kunna bidra till att fastställa prioriteringar för en miljöanpassad politik, analysera kapaciteten hos vissa mättade kustområden eller överutnyttjade naturresurser såsom vatten, etc. samt kontrollera att föreskrivna kvalitetsnormer respekteras,

29. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, medlemsstaternas regeringar och parlament, medlemsstaternas regionala myndigheter med exklusiva behörigheter på turistområdet, regeringarna och parlamenten i de öst- och centraleuropeiska länderna samt i Ryssland och OSS, regeringarna och parlamenten i Medelhavsländerna, regeringarna och parlamenten i medlemsländerna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), Förenta staternas regering och kongress, Europeiska kommuners och regioners råd (CCRE), Europeiska turismkommissionen, Europeiska resekommissionen (ETC), Världsturismorganisationen, medlemsstaternas nationella turismorganisationer, OECD (Organisationen för samarbete och ekonomisk utveckling), WTCC (World Travel and Tourism Council)och IATM (International Association of Tour Managers).