Förslag till RÅDETS BESLUT om undertecknande, på unionens vägnar, av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Indonesien om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till Europeiska unionen /* COM/2013/0432 final - 2013/0204 (NLE) */





MOTIVERING Handlingsplanen för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt)[1] som rådet godkände 2003[2] innehåller en rad åtgärder, bl.a. stöd till timmerproducerande länder, ett multilateralt samarbete i syfte att bekämpa handeln med olagligt avverkat timmer, stöd till initiativ från den privata sektorn och åtgärder för att förhindra investeringar i verksamheter som befrämjar olaglig skogsavverkning. Hörnstenen i handlingsplanen är att upprätta Flegtpartnerskap mellan EU och timmerproducerande länder i syfte att sätta stopp för olaglig skogsavverkning. År 2005 antog rådet förordning (EG) nr 2173/2005[3] genom vilken det infördes ett system för kontroll av att timmer som importeras till EU inom ramen för Flegtpartnerskap har producerats lagligt. I december 2005 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar om Flegtpartnerskapsavtal med timmerproducerande länder[4]. Kommissionen inledde förhandlingar med Indonesien i januari 2007. Kommissionen biträddes under förhandlingarna av ett antal medlemsstater, särskilt Förenade kungariket, som bistod med resurser för att underlätta processen i Indonesien. Kommissionen underrättade rådet om förhandlingarna genom rapporter till skogsarbetsgruppen samt till EU:s ambassader i Indonesien. Allt som finns med i rådets förhandlingsdirektiv behandlas i avtalet. Särskilt fastställs Flegtlicenssystemets ramar, institutioner och strukturer. Det innehåller ramarna för övervakning av att bestämmelserna följs och för oberoende övervakning av systemet. Dessa behandlas i avtalets bilagor, som innehåller en ingående beskrivning av de strukturer som kommer att ligga till grund för den laglighetsförsäkring som en Flegtlicens innebär. Det frivilliga partnerskapsavtalet är inriktat på förvaltning och lagstiftningens efterlevnad, och licenssystemet ger en garanti för att Indonesiens timmer produceras på ett lagligt sätt. Det innebär ett stort åtagande från Indonesiens sida om att åtgärda det ihållande problemet med olaglig skogsavverkning. Genom systemet med Flegtlicenser kan EU-marknaden lita på att trävaruprodukter från Indonesien kommer från kontrollerade lagliga källor. Genom omfattande samrådsförfarande med aktörer i Indonesien har man kartlagt den lagstiftning som måste efterlevas. Indonesien kommer att ha en oberoende övervakare som regelbundet upprättar offentliga rapporter om systemets effektivitet. Avtalet har också som syfte att öka öppenheten inom sektorn, bl.a. genom tillämpning av lagstiftningen om informationsfrihet i Indonesien. Avtalet går längre än den produkttäckning som föreslås i bilaga II till förordning (EG) nr 2173/2005 om Flegtsystemet, och omfattar ett brett urval av trävaruprodukter för export. Enligt avtalet ska importen kontrolleras vid unionens gräns, i enlighet med förordning (EG) nr 2173/2005 om Flegtsystemet och förordning (EG) nr 1024/2008 om tillämpningsföreskrifter för den förstnämnda förordningen. Avtalet innehåller en beskrivning av Indonesiens Flegtlicens, som är i det format som föreskrivs i den ovannämnda förordningen. Genom avtalet inrättas en mekanism för dialog och samarbete med unionen när det gäller Flegtsystemet, genom den gemensamma kommittén för genomförandet av avtalet. Vidare fastställs principer för berörda aktörers deltagande, sociala skyddsåtgärder, redovisning och öppenhet samt övervakning och rapporter om hur avtalet genomförs. Flegtlicenssystemet förväntas vara fullt operativt i slutet av 2013. Innan EU börjar godta Flegtlicenser kommer licenssystemet att utvärderas på grundval av de bedömningskriterier som anges i avtalet. 2013/0204 (NLE) Förslag till RÅDETS BESLUT om undertecknande, på unionens vägnar, av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Indonesien om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till Europeiska unionen EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.3 första stycket jämförd med artikel 218.5, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) Europeiska kommissionen antog i maj 2003 ett meddelande till Europaparlamentet och rådet med titeln Skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (Flegt) – Förslag till en handlingsplan för EU[5] där man efterlyser åtgärder för att med hjälp av avtal om frivilliga partnerskap med timmerproducerande länder ta itu med problemet med olaglig skogsavverkning. Rådets slutsatser om handlingsplanen antogs i oktober 2003[6] och Europaparlamentet antog en resolution om frågan den 11 juli 2005[7]. (2) Den 5 december 2005 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar om partnerskapsavtal för att genomföra EU-handlingsplanen för skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog (Flegt). (3) Den 20 december 2005 antog rådet förordning (EG) nr 2173/2005[8] om upprättande av ett system med Flegtlicenser för import av timmer till unionen från länder med vilka unionen ingått frivilliga partnerskapsavtal. (4) Förhandlingarna med Republiken Indonesien har slutförts och det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Indonesien om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till Europeiska unionen (nedan kallat avtalet) paraferades den 4 maj 2011. (5) Avtalet bör undertecknas, med förbehåll för att det ingås. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Undertecknandet av det frivilliga partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Indonesien om skogslagstiftningens efterlevnad, förvaltning av och handel med skog samt import av trävaruprodukter till Europeiska unionen bemyndigas härmed på Europeiska unionens vägnar, med förbehåll för att avtalet ingås[9]. Artikel 2 Rådets generalsekretariat ska utfärda det instrument som ger den eller de personer som anges av avtalets förhandlare full befogenhet att underteckna avtalet, med förbehåll för att det ingås. Artikel 3 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande […] BILAGA FRIVILLIGT PARTNERSKAPSAVTAL MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH REPUBLIKEN INDONESIEN OM SKOGSLAGSTIFTNINGENS EFTERLEVNAD, FÖRVALTNING AV OCH HANDEL MED SKOG SAMT IMPORT AV TRÄVARUPRODUKTER TILL EUROPEISKA UNIONEN EUROPEISKA UNIONEN nedan kallad unionen, och REPUBLIKEN INDONESIEN, nedan kallad Indonesien nedan tillsammans kallade parterna, SOM ERINRAR OM ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Republiken Indonesien och Europeiska gemenskapen undertecknat den 9 november 2009 i Jakarta, SOM BEAKTAR det nära samarbetet mellan unionen och Indonesien, särskilt inom ramen för 1980 års samarbetsavtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Indonesien, Malaysia, Filippinerna, Singapore och Thailand – medlemsländer i Sydostasiatiska nationers förbund, SOM ERINRAR OM Baliförklaringen om skogslagstiftningens efterlevnad och skogsförvaltning (Fleg) av den 13 september 2001 från länder i östra Asien och andra regioner om att vidta omedelbara åtgärder för att intensifiera nationella insatser och stärka bilateralt, regionalt och multilateralt samarbete för att ta itu med överträdelser av skogslagstiftningen och brottslighet på skogsområdet, särskilt olaglig skogsavverkning och tillhörande olaglig handel och korruption och dessa företeelsers negativa verkningar för rättsstaten, SOM NOTERAR att kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om Europeiska unionens handlingsplan för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) är ett första steg för att komma till rätta med det akuta problemet med olaglig skogsavverkning och därmed sammanhängande handel, SOM HÄNVISAR till det gemensamma uttalandet från skogsministern i Republiken Indonesien och de europeiska kommissionsledamöterna för utveckling och miljö, tecknat den 8 januari 2007 i Bryssel, SOM BEAKTAR 1992 års icke rättsligt bindande officiella förklaring med principer för en global enighet om förvaltning, bevarande och hållbar utveckling av alla typer av skogar och FN:s generalförsamlings antagande av ett icke rättsligt bindande instrument om alla typer av skogar, SOM ÄR MEDVETNA OM vikten av de principer som anges i Riodeklarationen från 1992 om miljö och utveckling för att trygga en hållbar skogsförvaltning, särskilt princip 10 om vikten av att allmänheten är medveten om miljöfrågorna och deltar i behandlingen av dessa och princip 22 om urbefolkningars och andra lokala samhällens viktiga roll i miljöförvaltning och utveckling, SOM ERKÄNNER de insatser som Republiken Indonesiens regering har gjort för att främja god skogsförvaltning, efterlevnad av lagen och handel med lagligt timmer, även genom Sistem Verifikasi Legalitas Kayu (SVLK) såsom det indonesiska laglighetsförsäkringssystemet för timmer (Timber Legality Assurance System, TLAS) som har utvecklats genom ett flerpartsförfarande enligt principerna om god förvaltning, trovärdighet och representativitet, SOM ERKÄNNER att det indonesiska TLAS-systemet är utformat för att säkerställa att alla trävaruprodukter är lagliga, SOM ERKÄNNER att genomförandet av ett frivilligt Flegtpartnerskapsavtal stärker hållbar skogsförvaltning och bidrar till att motverka klimatförändringen genom minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse och stärker betydelsen av bevarande av skog, hållbart skogsbruk och utökad lagring av kol i skogen (Redd+), SOM BEAKTAR konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) och särskilt dess krav på att exporttillstånd för exemplar av de arter som är upptagna i bilagorna I–III till konventionen endast ska beviljas om vissa villkor är uppfyllda (bl.a. att exemplaren i fråga inte förvärvats i strid med exportlandets lagar till skydd för växt- och djurlivet), SOM ÄR FAST BESLUTNA att parterna ska sträva efter att minimera sådana ogynnsamma verkningar för urbefolkningar, andra lokala samhällen och fattiga människor som kan uppkomma som en direkt följd av att detta avtal genomförs, SOM BEAKTAR den vikt som parterna fäster vid internationellt överenskomna utvecklingsmål och FN:s millennieutvecklingsmål, SOM BEAKTAR den vikt parterna fäster vid de principer och regler som styr de multilaterala handelssystemen – särskilt rättigheterna och skyldigheterna i 1994 års allmänna tull- och handelsavtal (Gatt 1994) och andra multilaterala avtal som är bifogade avtalet om upprättande av Världshandelsorganisationen (WTO) – och vid behovet av att tillämpa dessa principer och regler på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, SOM BEAKTAR rådets förordning (EG) nr 2173/2005 av den 20 december 2005 om upprättande av ett system med Flegtlicenser för import av timmer till Europeiska gemenskapen och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av den 20 oktober 2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden, SOM BEKRÄFTAR principerna för ömsesidig respekt, suveränitet, jämlikhet och icke-diskriminering och erkänner de fördelar som parterna får genom detta avtal, SOM ENLIGT parternas respektive lagar och förordningar, HAR ENATS OM FÖLJANDE. Artikel 1 Syfte 1. Syftet med detta avtal är att i överensstämmelse med parternas gemensamma engagemang för en hållbar förvaltning av alla typer av skogar skapa en rättslig ram som säkerställer att alla trävaruprodukter som omfattas av avtalet och importeras till unionen från Indonesien har producerats lagligt samt att därigenom främja handeln med trävaruprodukter. 2. Detta avtal utgör också en grund för dialog och samarbete parterna emellan för att underlätta och främja ett fullständigt genomförande av avtalet och förbättra efterlevnaden av skogslagstiftningen samt förvaltningen i skogssektorn. Artikel 2 Definitioner I detta avtal gäller följande definitioner: (a) import till unionen: övergång till fri omsättning i unionen i den mening som avses i artikel 79 i rådets förordning (EEG) nr 2913/1992 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen för trävaruprodukter som inte kan betecknas som icke-kommersiella varor enligt definitionen i artikel 1.6 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen, (b) export: fysisk utförsel av trävaruprodukter från någon del av Indonesiens geografiska territorium, (c) trävaruprodukter: de produkter som förtecknas i bilaga IA och bilaga IB, (d) HS-nummer: ett fyr- eller sexsiffrigt kodnummer enligt systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering, upprättat genom Världstullorganisationens internationella konvention om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering, (e) Flegtlicens: ett indonesiskt kontrollerat lagligt dokument (V-Legal – Verified Legal – V-Legal Document) som utgör bekräftelse på att sändningen av trävaruprodukter avsedda för export till unionen har producerats på laglig väg; en Flegtlicens kan vara i pappersform eller elektronisk form, (f) licensmyndighet: den myndighet som Indonesien utsett för att utfärda och validera Flegtlicenser, (g) behöriga myndigheter: de myndigheter som unionens medlemsstater har utsett för att ta emot, godta och kontrollera Flegtlicenser, (h) sändning: en kvantitet trävaruprodukter som omfattas av en Flegtlicens, som sänds från Indonesien av en avsändare eller befraktare och som anmäls för övergång till fri omsättning vid ett tullkontor i unionen, (i) lagligt producerade trävaruprodukter: trävaruprodukter som avverkats eller importerats och producerats enligt den lagstiftning som anges i bilaga II. Artikel 3 Systemet med Flegtlicenser 1. Härmed inrättas systemet med Flegtlicenser mellan parterna (Flegt står för Forest Law Enforcement, Governance and Trade, skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog). Systemet omfattar ett antal förfaranden och krav i syfte att kontrollera och intyga, med hjälp av Flegtlicenser, att trävaruprodukter som sänds till unionen har producerats lagligt. I enlighet med rådets förordning (EG) nr 2173/2005 av den 20 december 2005 ska unionen inte godta sändningar av trävaruprodukter från Indonesien för import till unionen om de inte omfattas av Flegtlicenser. 2. Systemet med Flegtlicenser ska gälla för de trävaruprodukter som förtecknas i bilaga IA. 3. De trävaruprodukter som förtecknas i bilaga 1B får inte exporteras från Indonesien och får inte tilldelas Flegtlicens. 4. Parterna är överens om att i enlighet med bestämmelserna i detta avtal vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att genomföra systemet med Flegtlicenser. Artikel 4 Licensmyndighet 1. Licensmyndigheten ska kontrollera att trävaruprodukterna produceras lagligt i enlighet med den lagstiftning som anges i bilaga II. Licensmyndigheten ska utfärda Flegtlicenser som täcker exportsändningar av lagligt producerade trävaruprodukter till unionen. 2. Licensmyndigheten ska inte utfärda Flegtlicenser för trävaruprodukter som utgörs av eller innehåller trävaruprodukter som importerats till Indonesien från ett tredjeland i sådan form som enligt bestämmelserna i tredjelandet i fråga inte medger export eller för trävaruprodukter som bevisligen har producerats i strid mot bestämmelserna i det land där träden avverkades. 3. Licensmyndigheten ska dokumentera och offentliggöra sina förfaranden för utfärdande av Flegtlicenser. Den ska också föra register över alla sändningar som täcks av Flegtlicenser och ska, i överensstämmelse med den nationella lagstiftningen om uppgiftsskydd, göra dessa register tillgängliga för oberoende övervakning, samtidigt som konfidentialiteten hos exportörernas rättsligt skyddade information ska respekteras. 4. Indonesien ska inrätta en licensinformationsenhet som ska fungera som kontaktpunkt för kommunikation mellan behöriga myndigheter och licensmyndigheter i enlighet med bilagorna III och V. 5. Indonesien ska anmäla licensmyndighetens och licensinformationsenhetens kontaktuppgifter till Europeiska kommissionen. Parterna ska offentliggöra dessa uppgifter. Artikel 5 Behöriga myndigheter 1. Innan en sändning tillåts övergå till fri omsättning i unionen ska de behöriga myndigheterna kontrollera att sändningen i fråga omfattas av en giltig Flegtlicens. Om det råder tvivel om en Flegtlicens giltighet, får övergången till fri omsättning skjutas upp och sändningen hållas kvar. 2. De behöriga myndigheterna ska föra register över de Flegtlicenser som mottagits och årsvis offentliggöra en förteckning över dem. 3. De behöriga myndigheterna ska ge personer eller organ som har utsetts som oberoende marknadsövervakare tillgång till relevanta dokument och uppgifter, med beaktande av den nationella lagstiftningen om uppgiftsskydd. 4. De behöriga myndigheterna ska inte handla enligt artikel 5.1 när det gäller sändningar av trävaruprodukter som härrör från arter som är upptagna i bilagorna till konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites), eftersom dessa arter omfattas av kontrollbestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem. 5. Europeiska kommissionen ska underrätta Indonesien om de behöriga myndigheternas kontaktuppgifter. Parterna ska offentliggöra dessa uppgifter. Artikel 6 Flegtlicenser 1. Genom att utfärda en Flegtlicens intygar licensmyndigheten att de berörda trävaruprodukterna har producerats lagligt. 2. Flegtlicenserna ska upprättas och fyllas i på engelska. 3. Parterna får i samförstånd upprätta elektroniska system för att utfärda, överföra och ta emot Flegtlicenser. 4. De tekniska specifikationerna för licensen anges i bilaga IV. Förfarandet för att utfärda Flegtlicenser anges i bilaga V. Artikel 7 Kontroll av lagligt producerade trävaruprodukter 1. Indonesien ska upprätta ett laglighetsförsäkringssystem för timmer (TLAS) för kontroll av att trävaruprodukter för sändning har producerats lagligt, och för att säkerställa att endast sändningar som konstateras vara lagliga exporteras till unionen. 2. Systemet för kontroll av att sändningarnas trävaruprodukter har producerats lagligt beskrivs i bilaga V. Artikel 8 Övergång till fri omsättning för sändningar som omfattas av en Flegtlicens 1. Förfarandet för övergång till fri omsättning i unionen för sändningar som omfattas av en Flegtlicens anges i bilaga III. 2. Om de behöriga myndigheterna har skäliga grunder att misstänka att en licens inte är giltig eller inte överensstämmer med den sändning som den hävdas omfatta, får de förfaranden som anges i bilaga III tillämpas. 3. Om det vid samråd om Flegtlicenser uppstår ihållande meningsskiljaktigheter eller problem får saken hänskjutas till den gemensamma kommittén för genomförandet av avtalet. Artikel 9 Oegentligheter Parterna ska underrätta varandra om de misstänker eller har bevis för kringgående av systemet med Flegtlicenser eller oegentligheter i systemet, bl.a. i följande fall: (a) Omledning av handelsflöden, bl.a. omledning av handelsflöden från Indonesien till unionen via ett tredjeland. (b) Flegtlicenser för trävaruprodukter som innehåller timmer som kommer från tredjeländer och som misstänks ha producerats olagligt. (c) Bedrägeri vid erhållandet eller användningen av Flegtlicenser. Artikel 10 Tillämpning av det indonesiska TLAS-systemet och andra åtgärder 1. Indonesien ska med stöd av det indonesiska TLAS-systemet kontrollera lagligheten hos timmer som exporteras till marknader utanför unionen och timmer som säljs på inrikesmarknader, och ska bemöda sig om att i mån av möjlighet kontrollera lagligheten hos importerade trävaruprodukter med stöd av det system som tagits fram för genomförandet av detta avtal. 2. Som stöd för detta ska unionen uppmuntra användning av det ovannämnda systemet när det gäller handel på andra internationella marknader och med tredjeländer. 3. Unionen ska genomföra åtgärder för att hindra att olagligt avverkat timmer och produkter som härrör från sådant timmer släpps ut på marknaden i unionen. Artikel 11 Berörda aktörers deltagande i avtalets genomförande 1. Indonesien kommer att hålla regelbundna samråd med berörda aktörer om genomförandet av detta avtal och kommer att i det sammanhanget främja lämpliga strategier, förfaringssätt och program för samråd. 2. Unionen kommer att med beaktande av sina skyldigheter enligt Århuskonventionen från 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor hålla regelbundna samråd med berörda aktörer om genomförandet av avtalet. Artikel 12 Sociala skyddsåtgärder 1. I syfte att minska eventuella ogynnsamma verkningar av detta avtal kommer parterna överens om att utveckla en bättre förståelse av verkningarna för den lokala trävaruindustrin och försörjningsmöjligheterna för potentiellt berörda urbefolkningar och lokala samhällen, enligt vad som anges i deras respektive nationella lagar och författningar. 2. Parterna kommer att övervaka avtalets verkningar för de lokala samhällen och andra berörda aktörer som avses i punkt 1 samtidigt som de vidtar skäliga åtgärder för att mildra eventuella ogynnsamma verkningar. Parterna får komma överens om ytterligare åtgärder för att motverka ogynnsamma verkningar. Artikel 13 Marknadsstimulerande åtgärder Unionen ska med beaktande av sina internationella skyldigheter främja en gynnsam ställning i unionen för de trävaruprodukter som omfattas av detta avtal. Dessa insatser ska omfatta särskilt följande stödåtgärder: (a) Offentliga och privata upphandlingsprinciper som ser till att utbudet av trävaruprodukter härrör från lagligen avverkat timmer och säkerställer en marknad för dem. (b) Ett bättre anseende för Flegtlicensprodukter på unionens marknad. Artikel 14 Gemensam kommitté för genomförandet av avtalet 1. Parterna ska inrätta en gemensam mekanism (nedan kallad den gemensamma kommittén för genomförandet av avtalet eller den gemensamma kommittén) för behandling av frågor som rör genomförande och översyn av detta avtal. 2. Varje part ska utse sina företrädare i den gemensamma kommittén för genomförandet av avtalet, som ska fatta sina beslut i samförstånd. Den gemensamma kommitténs ordförandeskap ska innehas gemensamt av två högre tjänstemän, en från unionen och en från Indonesien. 3. Kommittén ska fastställa sin arbetsordning. 4. Den ska sammanträda minst en gång om året, varvid parterna på förhand ska komma överens om tidpunkten och dagordningen för sammanträdet. Extraordinarie sammanträden får hållas på begäran av endera parten. 5. Den gemensamma kommittén för genomförandet av avtalet ska (a) överväga och anta gemensamma åtgärder för att genomföra detta avtal, (b) granska och övervaka på helhetsnivå hur genomförandet av detta avtal framskrider, inklusive TLAS-systemets funktion och marknadsrelaterade åtgärder, på grundval av iakttagelser och rapporter enligt de mekanismer som etableras enligt artikel 15, (c) bedöma fördelar och begränsningar till följd av att detta avtal genomförs och besluta om korrigerande åtgärder, (d) granska rapporter och klagomål om genomförandet av systemet med Flegtlicenser på någon av parternas territorium, (e) komma överens om det datum då systemet med Flegtlicenser ska tas i funktion, efter en utvärdering av TLAS-systemets funktion enligt kriterierna i bilaga VIII, (f) kartlägga områden för samarbete som ger stöd för genomförandet av detta avtal, (g) vid behov inrätta underordnade organ för verksamhet som kräver särskild kompetens, (h) utarbeta, godkänna, distribuera och offentliggöra årsrapporter, rapporter från kommitténs sammanträden och andra dokument som kommitténs arbete ger upphov till, (i) utföra andra uppgifter som kommittén kommer överens om att genomföra. Artikel 15 Övervakning och utvärdering Parterna kommer överens om att använda rapporter och slutsatser från nedan angivna två mekanismer för att utvärdera avtalets genomförande och effektivitet. (a) Indonesien ska i samråd med unionen anlita en tjänst för periodisk utvärdering för att genomföra de uppdrag som anges i bilaga VI. (b) Unionen ska i samråd med Indonesien anlita en tjänst för oberoende marknadsutvärdering för att genomföra de uppdrag som anges i bilaga VII. Artikel 16 Stödåtgärder 1. Resurser som krävs för åtgärder avsedda som stöd för genomförandet av detta avtal, identifierade enligt artikel 14.5 f, ska fastställas inom ramen för unionens och medlemsstaternas programplanering för samarbetet med Indonesien. 2. Parterna ska se till att de åtgärder som hör samman med genomförandet av detta avtal samordnas med befintliga och framtida utvecklingsprogram och utvecklingsinitiativ. Artikel 17 Rapportering och offentliggörande av information 1. Parterna ska se till att den gemensamma kommitténs arbete medger största möjliga insyn. Rapporter i samband med kommitténs arbete ska utarbetas gemensamt och offentliggöras. 2. Den gemensamma kommittén ska offentliggöra en årsrapport som bland annat ska innehålla följande uppgifter: (a) Kvantiteterna trävaruprodukter som har exporterats till unionen inom ramen för systemet med Flegtlicenser, uppdelade enligt HS-nummer. (b) Antalet Flegtlicenser som utfärdats av Indonesien. (c) Framsteg när det gäller att nå målen med detta avtal och faktorer rörande avtalets genomförande. (d) Åtgärder för att förhindra att olagligt producerade trävaruprodukter exporteras, importeras och släpps ut eller är föremål för handel på inrikesmarknaden. (e) Kvantiteterna timmer och trävaruprodukter som importerats till Indonesien och åtgärder som vidtagits för att förhindra import av olagligt producerade trävaruprodukter och för att upprätthålla Flegtlicenssystemets integritet. (f) Fall av bristande efterlevnad av reglerna för systemet med Flegtlicenser och åtgärder som vidtagits för att ta itu med sådana fall. (g) Kvantiteterna trävaruprodukter som importerats till unionen inom ramen för systemet med Flegtlicenser, uppdelade enligt relevanta HS-nummer och unionsmedlemsstat till vilken produkterna har importerats. (h) Antalet Flegtlicenser som mottagits av unionen. (i) Antalet fall och förknippade kvantiteter trävaruprodukter för vilka samråd har förts enligt artikel 8.2. 3. För att nå målet om förbättrad förvaltning och bättre insyn inom skogssektorn och för att övervaka avtalets genomförande och verkningar i Indonesien och unionen, kommer parterna överens om att den information som anges i bilaga IX ska göras offentlig. 4. Parterna kommer överens om att bevara konfidentialiteten hos information som utväxlas inom ramen för detta avtal, enligt det som fastställs i respektive parts lagstiftning. Ingendera parten får offentliggöra eller tillåta sina myndigheter att inom ramen för detta avtal offentliggöra utväxlade uppgifter om affärshemligheter eller konfidentiell affärsinformation. Artikel 18 Kommunikation om genomförandet 1. De nedan angivna företrädarna för parterna ska ha ansvar för officiella meddelanden om genomförandet av detta avtal. För Indonesien: || För unionen: Generaldirektören för skogsanvändning, ministeriet för skogsbruk || Chefen för Europeiska unionens delegation i Indonesien 2. Parterna ska utan otillbörligt dröjsmål meddela varandra de uppgifter som behövs för att genomföra avtalet, inklusive ändringarna i punkt 1. Artikel 19 Territoriell tillämpning Detta avtal ska tillämpas, å ena sidan, på de territorier där fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämpligt och i enlighet med de villkor som fastställs i det fördraget och, å andra sidan, på Indonesiens territorium. Artikel 20 Tvistlösning 1. Parterna ska bemöda sig om att lösa eventuella tvister om genomförandet eller tolkningen av detta avtal genom att utan dröjsmål hålla samråd. 2. Om en tvist inte har kunnat biläggas genom samråd inom två månader från den dag då samrådet först begärdes, får endera parten hänskjuta tvisten till den gemensamma kommittén, som ska bemöda sig om att lösa tvisten. Den gemensamma kommittén ska förses med all information som är relevant för en djupgående prövning av saken, i syfte att nå en godtagbar lösning. Den gemensamma kommittén ska för detta ändamål granska alla möjligheter till fortsatt effektivt genomförande av avtalet. 3. Om den gemensamma kommittén inte lyckas bilägga tvisten inom två månader, får parterna gemensamt söka en tredje parts bona officia eller begära medling av en tredje part. 4. Om det inte är möjligt att bilägga tvisten enligt punkt 3, får endera parten meddela den andra parten att den har utsett en skiljeman, och den andra parten måste i så fall utse en andra skiljeman inom trettio kalenderdagar efter det att den första skiljemannen utsågs. Parterna ska inom två månader efter det att den andra skiljemannen utsågs gemensamt utse en tredje skiljeman. 5. Skiljemännen ska fatta ett majoritetsbeslut inom sex månader från det att den tredje skiljemannen utsågs. 6. Utslaget ska vara bindande för parterna och får inte överklagas. 7. Den gemensamma kommittén ska fastställa reglerna för skiljeförfarandet. Artikel 21 Tillfälligt upphävande 1. En part som tillfälligt vill upphäva avtalet ska anmäla sina avsikter skriftligen till den andra parten. Frågan ska därefter diskuteras mellan parterna. 2. Vardera parten får tillfälligt upphäva detta avtal. Beslutet om tillfälligt upphävande och skälen till beslutet ska anmälas skriftligen till den andra parten. 3. Villkoren i avtalet ska upphöra att gälla trettio kalenderdagar efter en sådan anmälan. 4. Genomförandet av avtalet ska återupptas trettio kalenderdagar efter det att den part som tillfälligt upphävde genomförandet har underrättat den andra parten om att skälen för upphävandet inte längre gäller. Artikel 22 Ändringar 1. Om en part vill ändra detta avtal ska den parten lägga fram sitt ändringsförslag minst tre månader före den gemensamma kommitténs nästkommande sammanträde. Kommittén ska diskutera förslaget och om enighet uppnås avge en rekommendation. Om parterna samtycker till rekommendationen ska de godkänna den i enlighet med sina respektive interna förfaranden. 2. Ändringar som har godkänts av båda parterna enligt det som anges ovan, träder i kraft första dagen i den månad som följer på den dag då parterna har underrättat varandra om att de förfaranden som är nödvändiga för detta har slutförts. 3. Den gemensamma kommittén får anta ändringar av bilagorna till detta avtal. 4. Anmälan om ändringar ska göras genom diplomatiska kanaler till Europeiska unionens råds generalsekreterare och till Indonesiens utrikesminister. Artikel 23 Ikraftträdande, giltighetstid och uppsägning 1. Detta avtal träder i kraft den första dagen i den månad som följer på den dag då parterna skriftligen har anmält till varandra att de förfaranden som är nödvändiga för detta har slutförts. 2. Anmälan ska göras genom diplomatiska kanaler till Europeiska unionens råds generalsekreterare och till Indonesiens utrikesminister. 3. Detta avtal ska vara i kraft i fem år. Det ska förlängas för på varandra följande perioder på fem år, utom om en part avstår från förlängning genom skriftlig anmälan till den andra parten minst tolv månader innan avtalet löper ut. 4. Vardera parten får säga upp avtalet genom en skriftlig anmälan till den andra parten. Avtalet ska upphöra att gälla tolv månader efter en sådan anmälan. Artikel 24 Bilagor Bilagorna till detta avtal utgör en integrerad del av avtalet. Artikel 25 Giltiga texter Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska, ungerska och indonesiska (Bahasa Indonesia) språken, vilka alla texter är giltiga. I fall av tolkningsskiljaktigheter ska den engelska texten ha företräde. TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal. Utfärdat i Bryssel den För Europeiska unionen || För Republiken Indonesien BILAGA I PRODUKTOMFATTNING Förteckningen i denna bilaga hänvisar till systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering som inrättats genom den internationella konventionen om systemet för harmoniserad varubeskrivning och kodifiering inom Världstullorganisationen. BILAGA IA: HARMONISERADE VARUKODER FÖR TIMMER OCH TRÄVARUPRODUKTER SOM OMFATTAS AV SYSTEMET MED FLEGTLICENSER Kapitel 44: HS-NUMMER || BESKRIVNING || Brännved i form av stockar, kubbar, vedträn, kvistar, risknippen e.d., trä i form av flis eller spån, sågspån och annat träavfall, även agglomererat till vedträn, briketter, pelletar eller liknande former. || 4401.21 || – Trä i form av flis eller spån – av barrträ 4401.22 || – Trä i form av flis eller spån – av annat än barrträ Ex.4404 || – Träspån av sådana slag som används för tillverkning av korgar, askar, siktar e.d. samt liknande spån Ex.4407 || – Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen, skuret eller svarvat till skivor, hyvlat, slipat eller längdskarvat, med en tjocklek över 6 mm. 4408 || Skivor för fanering (inbegripet sådana som erhållits genom skärning av laminerat virke), skivor för plywood eller för liknande laminerat virke och annat virke, sågat i längdriktningen eller skuret eller svarvat till skivor, även hyvlat, slipat, kantskarvat eller längdskarvat, med en tjocklek på högst 6 mm. || Virke (inbegripet icke sammansatt parkettstav), likformigt bearbetat utefter hela längden (spontat, falsat, fasat, försett med pärlstav, profilerat, bearbetat till rund form e.d.) på kanter, ändar eller sidor, även hyvlat, slipat eller längdskarvat 4409.10 || – Av barrträ 4409.29 || – Annat än barrträ 4410 || Spånskivor, ”oriented strand board” och liknande skivor (till exempel ”waferboard”) av trä eller andra vedartade material, även agglomererade med harts eller andra organiska bindemedel. 4411 || Fiberskivor av trä eller andra vedartade material, även innehållande harts eller andra organiska bindemedel. 4412 || Kryssfaner (plywood), fanerade skivor och liknande trälaminat 4413 || Förtätat trä i block, plattor, ribbor eller profilerade former 4414 || Träramar för målningar, fotografier, speglar e.d. 4415 || Packlådor, förpackningsaskar, häckar, tunnor och liknande förpackningar, av trä; kabeltrummor av trä; lastpallar, pallboxar och liknande anordningar, av trä; pallflänsar av trä. 4416 || Fat, tunnor, kar, baljor och andra tunnbinderiarbeten samt delar till sådana arbeten, av trä, inbegripet tunnstav. 4417 || Verktyg och redskap, infattningar, handtag och skaft till verktyg eller redskap, borstträn samt borst- och kvastskaft, av trä; skoläster och skoblock, av trä. 4418 || Byggnadssnickerier och timmermansarbeten, av trä, inbegripet cellplattor, sammansatta golvskivor samt vissa takspån (”shingles” och ”shakes”). Ex.4421.90 || – Block av trä. Kapitel 47: HS-NUMMER || BESKRIVNING || Massa av ved eller andra fibrösa cellulosahaltiga material; papper eller papp för återvinning (avfall och förbrukade varor): 4701 || – Mekanisk massa av ved 4702 || – Dissolvingmassa av ved 4703 || – Sodamassa och sulfatmassa, av ved, utom dissolvingmassa. 4704 || – Sulfitmassa av ved, utom dissolvingmassa 4705 || – Massa av trä erhållen genom en kombination av mekaniska och kemiska processer. Kapitel 48: HS-NUMMER || BESKRIVNING 4802 || Papper och papp, obelagda och obestrukna, av sådana slag som används för skrivning, tryckning eller annat grafiskt ändamål, samt icke-perforerat papper och papp till hålkort och hålremsor, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek, med undantag av papper enligt nr 48.01 eller 48.03; papper och papp, handgjorda: 4803 || Papper av sådan typ som används till toalettpapper, ansiktsservetter, handdukar eller bordsservetter samt liknande papper av sådana slag som används för hushållsändamål eller sanitärt ändamål, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, även kräppade, plisserade, präglade, perforerade, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller i ark. 4804 || Kraftpapper och kraftpapp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 48.02 eller 48.03. 4805 || Annat papper eller papp, obelagda och obestrukna, i rullar eller ark, inte vidare bearbetade eller behandlade än vad som anges i anmärkning 3 till detta kapitel. 4806 || Pergamentpapper, pergamentpapp, smörpapper, genomskinligt ritpapper och pergamyn (glassin) samt annat glättat, genomsynligt eller genomskinligt papper, i rullar eller ark. 4807 || Papper och papp, sammansatta (bestående av skikt förenade med bindemedel), inte belagda, bestrukna eller impregnerade, även armerade invändigt, i rullar eller ark. 4808 || Papper och papp, vågade (med eller utan fastlimmade plana ytskikt), kräppade, plisserade, präglade eller perforerade, i rullar eller ark, med undantag av varor enligt nr 48.03. 4809 || Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (inbegripet belagt, bestruket eller impregnerat papper för stenciler eller offsetplåtar), även tryckta, i rullar eller ark. 4810 || Papper och papp, på ena eller båda sidorna belagda eller bestrukna med kaolin eller andra oorganiska ämnen med eller utan bindemedel, men utan annan beläggning, även ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek. 4811 || Papper, papp, cellulosavadd och duk av cellulosafibrer, belagda, bestrukna, impregnerade, överdragna, ytfärgade, ytdekorerade eller tryckta, i rullar eller kvadratiska eller rektangulära ark, oavsett storlek, med undantag av varor enligt 48.03, 48.09 och 48.10. 4812 || Filterblock och filterplattor av pappersmassa. 4813 || Cigarettpapper, även tillskuret eller i häften; cigaretthylsor. 4814 || Papperstapeter och liknande väggbeklädnad, s.k. fönsterpapper. 4816 || Karbonpapper, självkopierande papper och annat kopierings- eller övertryckspapper (med undantag av papper enligt 48.09), pappersstenciler och offsetplåtar av papper, även förpackade i askar. 4817 || Kuvert, kortbrev, brevkort med enbart postalt tryck samt korrespondenskort, av papper eller papp; askar, mappar o.d. av papper eller papp, innehållande ett sortiment av brevpapper, papperskuvert e.d. 4818 || Toalettpapper och liknande papper, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer, av sådana slag som används för hushållsändamål eller sanitärt ändamål, i rullar med en bredd av högst 36 cm, eller nedskurna till bestämd storlek eller form; näsdukar, servetter för rengöring av ansikte eller händer, handdukar, borddukar, bordsservetter, blöjor, tamponger, lakan och liknande hushålls-, sanitets- och sjukhusartiklar samt kläder och tillbehör till kläder, av pappersmassa, papper, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer. 4821 || Etiketter av alla slag, av papper eller papp, även tryckta. 4822 || Bobiner, spolar, cops och liknande artiklar av pappersmassa, papper eller papp (även perforerade eller härdade). 4823 || Andra slag av papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer, tillskurna till bestämd storlek eller form; andra varor av pappersmassa, papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer. Kapitel 94: HS-NUMMER || BESKRIVNING || Andra sittmöbler, med trästomme: 9401.61. || – Med stoppning 9401.69. || – Övriga || Andra möbler samt delar till sådana möbler 9403.30 || – Kontorsmöbler av trä 9403.40 || – Köksmöbler av trä 9403.50 || – Sovrumsmöbler av trä 9403.60 || – Andra Ex. 9406.00. || – Monterade eller monteringsfärdiga byggnader BILAGA IB: HARMONISERADE VARUKODER FÖR TIMMER SOM ENLIGT INDONESISK LAG INTE FÅR EXPORTERAS Kapitel 44: HS-NUMMER || BESKRIVNING 4403 || Virke, obearbetat, barkat, befriat från splintved eller bilat eller grovt sågat på två eller fyra sidor: Ex. 4404 || – Tunnbandsvidjor av trä; kluvna störar; pålar och störar av trä, tillspetsade men inte sågade i längdriktningen; träkäppar, grovt tillformade men inte svarvade, böjda eller på annat sätt bearbetade, lämpliga för tillverkning av promenadkäppar, paraplyer, verktygsskaft e.d. 4406 || Järnvägs- och spårvägssliprar av trä. Ex. 4407 || – Virke, sågat eller kluvet i längdriktningen, skuret eller svarvat till skivor, inte hyvlat, inte slipat eller längdskarvat, med en tjocklek över 6 mm. BILAGA II LAGLIGHETSDEFINITION INLEDNING Indonesiskt timmer betraktas som lagligt när det verifierats att dess ursprung och produktionsprocess och senare bearbetnings-, transport- och handelsverksamhet följer alla tillämpliga indonesiska lagar och andra författningar. Indonesien har fem laglighetsnormer uttryckta genom en rad principer, kriterier, indikatorer och verifikatorer som alla baseras på de underliggande lagarna och förfarandena. Dessa fem normer är följande: · Laglighetsnorm 1: norm för koncessioner inom skogsbruksområden på statsägd mark. · Laglighetsnorm 2: norm för samfällighetsägda skogsplanteringar och samfällighetsskogar inom skogsbruksområden. · Laglighetsnorm 3: norm för privatägda skogar. · Laglighetsnorm 4: norm för avverkningsrättigheter inom områden på statsägd mark som inte är skogsbruksområden. · Laglighetsnorm 5: norm för primär skogsindustri och nedströmsindustri. Dessa fem laglighetsnormer tillämpas på olika typer av timmertillstånd som anges i följande tabell: Tillståndstyp || Beskrivning || Markägande/resursförvaltning eller utnyttjande || Tillämplig laglighetsnorm IUPHHK-HA/HPH || Tillstånd att använda skogsprodukter från naturliga skogar || Statsägd/företagsförvaltad || 1 IUPHHK-HTI/HPHTI || Tillstånd att etablera och förvalta industriell skogsplantering || Statsägd/företagsförvaltad || 1 IUPHHK-RE || Tillstånd för återställande av skogsekosystem || Statsägd/företagsförvaltad || 1 IUPHHK- HTR || Tillstånd för samfälligheters skogsplanteringar || Statsägd/samfällighetsförvaltad || 2 IUPHHK-HKM || Tillstånd för samfälligheters skogsbruk || Statligt ägd/samfällighetsförvaltad || 2 Private Land || Inget tillstånd krävs || Privatägd/privat utnyttjad || 3 IPK/ILS || Tillstånd att utnyttja timmer områden som inte är skogsbruksområden || Statsägd/privat utnyttjad || 4 IUIPHHK || Tillstånd för etablering och drift av ett företag för primär bearbetning || Ej tillämpligt || 5 IUI Lanjutan eller IPKL || Tillstånd för etablering och drift av ett företag för sekundär bearbetning || Ej tillämpligt || 5 Dessa fem laglighetsnormer och tillhörande verifikatorer beskrivs nedan. BILAGA II – LAGLIGHETSNORM 1: NORMER FÖR KONCESSIONER INOM SKOGSBRUKOMRÅDEN Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter[10] 1. || P1. Områdets rättsliga status och nyttjanderätt || K1.1 Skogsförvaltningsenheten (koncessionsinnehavarna) är belägna inom skogsbruksområdet. || 1.1.1 Tillståndsinnehavaren kan bevisa att avverkningstillståndet (IUPHHK) är giltigt || Certifikat om rätt till skogskoncession || Regeringens förordning PP72/2010 Skogsministerns förordning P50/2010 Skogsministerns förordning P12/2010 Betalningsbevis för tillstånd för utnyttjande av skogsprodukter. 2. || . P2. Uppfyller kraven enligt systemet och förfarandena för avverkning. || K2.1 Tillståndsinnehavaren har en avverkningsplan för området som har godkänts av behöriga administrativa myndigheter. || 2.1.1 Den behöriga administrativa myndigheten har godkänt arbetsplanen: huvudplan, årlig arbetsplan, inklusive tillhörande bilagor. || Godkänd huvudplan inklusive bilagor, upprättad på grundval av omfattande skogsinventering gjord av tekniskt kompetent personal. Den godkända årliga arbetsplanen, gjord på grundval av huvudplanen Kartor som gjorts av kompetent teknisk personal och som beskriver layout och gränser för de områden som arbetsplanen omfattar || Skogsministerns förordning P62/2008 Skogsministerns förordning P56/2009, skogsministerns förordning P60/2011 Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || || || Karta som visar avverkningsfria områden enligt den årliga arbetsplanen och bevis på att detta har respekterats på fältet. || Avverkningsplatserna (block eller ägofigurer) är klart utmärkta på kartan och kontrollerade på fältet. K2.2 Arbetsplanen är giltig || 2.2.1 Innehavaren av tillstånd för skogsbruk har en giltig arbetsplan som följer tillämpliga föreskrifter || Dokument och bilagor om huvudplanen för användning av skogsprodukter (ansökningar under behandling godtas). || Skogsministerns förordning P62/2008 Skogsministerns förordning P56/2009 Skogsministerns förordning P60/2011 Plats och tillåtna volymer timmer från naturskog inom avverkningsområden motsvarar arbetsplanen. || || 2.2.2 All avverkningsutrustning har giltiga tillstånd som kan kontrolleras på fältet (gäller inte statligt ägda skogsföretag) || Tillstånd för utrustning och flyttning av utrustning || Skogsministerns förordning P53/2009 Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter 3. || P3. Transport eller ägarbyte av rundtimmer sköts lagligt. || K3.1 Tillståndsinnehavarna ser till att alla stockar som transporteras från upplag i skogen till primär skogsindustri eller till en registrerad stockhandlare, även via mellanliggande upplag, identifieras fysiskt och åtföljs av giltiga dokument. || 3.1.1 Alla stora stockar som avverkas eller utvinns kommersiellt har införts i timmerproduktionsrapporten. || Godkända timmerproduktionsrapporter. || Skogsministerns förordning P55/2006 3.1.2 Allt timmer som transporteras ut från tillståndsområdet åtföljs av giltiga transporthandlingar. || Giltiga transporthandlingar och bilagor åtföljer stockarna från upplag i skogen till primär skogsindustri eller registrerad stockhandlare, även via mellanliggande upplag. || Skogsministerns förordning P55/2006 || || || 3.1.3 Rundstockarna har avverkats i de områden som anges i tillståndet att använda skogen. || Timmerförvaltningens märkning/streckkod (PUHH) på stockarna. || Skogsministerns förordning P55/2006 Tillståndsinnehavaren gör timmermarkeringen på ett enhetligt sätt. Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || K3.2 Tillståndsinnehavaren har erlagt betalning för tillämpliga pålagor och avgifter för kommersiell utvinning av timmer || 3.2.1 Tillståndsinnehavaren har bevis för betalning av avgifter för återbeskogningsfonden och/eller skogsresursavgifter, motsvarande stockproduktionen och tillämplig tariff. || Betalningsanvisningar för avgifter för återbeskogningsfonden och/eller skogsresursavgifter. || Regeringens förordning PP22/1997 Regeringens förordning PP 51/1998 Skogsministerns förordning P18/2007 Handelsministerns förordning 22/M-DAG/PER/4/2012 Regeringens förordning PP59/1998 || || || || Depositionsbevis för betalning av avgifter för återbeskogningsfonden och/eller skogsresursavgifter och inbetalningsblanketter. || || || || Betalningen av avgifter för återbeskogningsfonden och/eller skogsresursavgifter överensstämmer med stockproduktionen och tillämplig tariff. Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || K3.3 Transport och handel mellan öarna || 3.3.1 Tillståndsinnehavare som fraktar stockar är registrerade för att bedriva timmerhandel mellan öarna (Registered Inter-Island Timber Traders, PKAPT). || PKAPT-dokument || Industri- och handelsministerns förordning 68/2003 Skogsministerns, transportministerns och industri- och handelsministerns gemensamma förordning 22/2003 3.3.2 Det fartyg som används för transport av rundstockar för indonesisk flagg och har ett giltigt verksamhetstillstånd. || Registreringsdokument som visar fartygets ID och giltigt tillstånd. || Industri- och handelsministerns förordning 68/2003 Skogsministerns, transportministerns och industri- och handelsministerns gemensamma förordning 22/2003 Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter 4. || P4. Överensstämmelse med miljömässiga och sociala aspekter förknippade med timmeravverkning || K4.1 Tillståndsinnehavaren har en godkänd miljökonsekvensbedömning (EIA) och har genomfört de åtgärder som anges i denna. || 4.1.1 Tillståndsinnehavaren har EIA-dokument som godkänts av de behöriga myndigheterna och som omfattar hela arbetsområdet. || EIA-dokument || Regeringens förordning PP27/1999 Skogsförvaltnings- och beskogningsministerns förordning 602/1998 || || 4.1.2 Tillståndsinnehavaren har en miljöförvaltningsplan och rapporter om genomförandet av miljöövervakningsplanen som beskriver åtgärder som har vidtagits för att mildra miljöpåverkan och gynna samhället. || Dokumenterad miljöförvaltningsplan och miljöövervakningsplan || Regeringens förordning PP27/1999 Bevis på genomförande av miljöförvaltningsplanen och övervakningen av viktiga miljömässiga och sociala verkningar Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter 5. || P5. Efterlevnad av arbetslagstiftning och arbetsföreskrifter || K.5.1 Uppfyllande av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö || 5.1.1 Tillgång till förfaranden om arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem || Tillämpning av förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö || Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 01/1978 Skogsministerns förordning P12/2009 Utrustning för arbetarskydd och arbetsmiljö Register över tillbud med arbetstagare K.5.2 Respekt för arbetstagares rättigheter || 5.2.1 Arbetstagarna har föreningsfrihet || Arbetstagarna tillhör fackförbund eller företagets policy ger arbetstagarna möjlighet att etablera eller delta i fackförbund || Lag 21/2000. Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2001 5.2.2 Det finns kollektivavtal || Det finns kollektivavtal eller företaget har policy för arbetstagarnas rättigheter || Lag 13/2003. Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2011 5.2.3 Företaget anställer inte minderåriga || Det finns inga minderåriga anställda || Lag 13/2003. Lag 23/2003. Lag 20/2009. LAGLIGHETSNORM 2: NORM FÖR SAMFÄLLIGHETSÄGDA SKOGSPLANTERINGAR OCH SAMFÄLLIGHETSSKOGAR INOM SKOGSBRUKSOMRÅDEN Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter 1. || P1. Områdets rättsliga status och nyttjanderätt || K1.1 K1.1 Skogsförvaltningsenheten (koncessionsinnehavaren) är belägen inom skogsbruksområdet. || 1.1.1 Tillståndsinnehavaren kan bevisa att avverkningstillståndet (IUPHHK) är giltigt. || Certifikat om rätt till skogskoncession || Skogsministerns förordning P55/2011 Skogsministerns förordning P37/2007 Skogsministerns förordning P49/2008, skogsministerns förordning P12/2010 Betalningsbevis för tillstånd för utnyttjande av skogsprodukter. 2. || P2. Uppfyller kraven enligt systemet och förfarandena för avverkning || K2.1 Tillståndsinnehavaren har en avverkningsplan för området och denna har godkänts av behöriga administrativa myndigheter. || 2.1.1 2.1.1 Den behöriga administrativa myndigheten har godkänt den dokumenterade årliga arbetsplanen. || Den dokumenterade årliga arbetsplanen har godkänts. || Skogsministerns förordning P62/2008 Karta som visar avverkningsfria områden enligt den årliga arbetsplanen och bevis på att detta har respekterats på fältet. Avverkningsblockens platser är klart markerade och kan kontrolleras på fältet. Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || K2.2 Arbetsplanen är giltig || 2.2.1 Innehavaren av skogsbrukstillstånd har en giltig arbetsplan som följer tillämpliga föreskrifter || Dokument och bilagor om huvudplanen för användning av skogsprodukter (ansökningar under behandling godtas). || Skogsministerns förordning P62/2008 Plats och tillåtna volymer stockar för utvinning inom området som ska fastställas som avverkningsområde motsvarar arbetsplanen. 2.2.2 All avverkningsutrustning har giltiga tillstånd som kan kontrolleras fysiskt på fältet || Tillstånd för utrustning och flyttning av utrustning || Skogsministerns förordning P53/2009 || || K2.3 Tillståndsinnehavarna ser till att alla stockar som transporteras från upplag i skogen till primär skogsindustri eller till en registrerad stockhandlare, även via mellanliggande upplag, identifieras fysiskt och åtföljs av giltiga dokument. || 2.3.1 Alla stora stockar som har avverkats eller utvunnits kommersiellt rapporteras i timmerproduktionsrapporten. || Godkända timmerproduktionsrapporter || Skogsministerns förordning P55/2006 Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || || 2.3.2 Alla stockar som transporteras ut från tillståndsområdet åtföljs av giltiga transporthandlingar. || Giltiga transporthandlingar och relevanta bilagor för transport från upplaget i skogen till mellanliggande upplag och från mellanliggande upplag till primär skogsindustri och/eller registrerad stockhandlare. || Skogsministerns förordning P55/2006 || || || 2.3.3 Rundstockarna har avverkats i de områden som anges i tillståndet att använda skogen || Timmerförvaltningens märkning/streckkod (PUHH) på stockarna. || Skogsministerns förordning P55/2006 Tillståndsinnehavaren gör timmermarkeringen på ett enhetligt sätt. || || || 2.3.4 Tillståndsinnehavaren kan uppvisa stocktransporthandlingar som åtföljer stockar som transporteras från upplaget i skogen. || Stocktransporthandlingar som åtföljs av en stockförteckning. || Skogsministerns förordning P55/2006 Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || K2.4 Tillståndsinnehavaren har betalat tillämpliga pålagor och avgifter som krävs för kommersiell utvinning av timmer || 2.4.1 Tillståndsinnehavaren uppvisar bevis på betalning av skogsresursavgift motsvarande stockproduktionen och tillämplig tariff. || Betalningsanvisning för skogsresursavgift || Skogsministerns förordning P18/2007 Handelsministerns förordning 22/M-DAG/PER/4/2012 Bevis på betalning av skogsresursavgift Betalningen av skogsresursavgift överensstämmer med stockproduktionen och tillämplig tariff. 3. || P3. Efterlevnad av miljömässiga och sociala aspekter förknippade med timmeravverkning || K3.1 Tillståndsinnehavaren har en godkänd miljökonsekvensbedömning (EIA) och har genomfört de åtgärder som anges i denna. || 3.1.1 Tillståndsinnehavarens miljökonsekvensbedömning har godkänts av de behöriga myndigheterna och omfattar hela arbetsområdet. || EIA-dokument || Skogsförvaltnings- och beskogningsministerns förordning 622/1999 Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || || 3.1.2 Tillståndsinnehavaren har rapporter om miljöförvaltnings- och övervakningsåtgärder som har vidtagits för att mildra miljöverkningarna och gynna samhället. || Relevanta dokument om miljöförvaltning och -övervakning || Regeringens förordning PP27/1999 Bevis på genomförande av miljöförvaltning och övervakning av betydande miljömässiga och sociala verkningar LAGLIGHETSNORM 3: NORM FÖR PRIVATÄGDA SKOGAR Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter 1. || P1. Ägarskapet till timret kan kontrolleras || K1.1 Lagligt ägarskap eller laglig besittningsrätt för avverkningsområdet. || 1.1.1 Ägaren till privat mark eller skog kan bevisa ägarskap eller nyttjanderättigheter till marken. || Giltiga dokument om ägarskap eller besittningsrätt till marken (fångeshandling som erkänts av behöriga myndigheter) || Lag 5/1960 Skogsministerns förordning P33/2010 Regeringens förordning PP12/1998 Handelsministerns förordning P36/2007 Handelsministerns förordning 37/2007 Lag 6/1983 Lag 13/2003 Lag 23/2003 Lag 20/2009 Rättighet till markodling. Företagets stiftelseurkund Näringslicens för handelsföretag (SIUP) Företagsregistrering (TDP) Skatteregistrering (NPWP) Karta över området för privat skog och gränser som är markerade på fältet. 1.1.2 Förvaltningsenheterna (individuellt eller gruppvis ägda) kan uppvisa giltiga transporthandlingar. || Certifikat om timrets ursprung eller stocktransporthandlingar || Skogsministerns förordning P30/2012 Faktura/försäljningskvitto/ speditionsklarering. Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || || Förvaltningsenheterna uppvisar betalningsbevis för tillämpliga avgifter relaterade till träd som fanns före överföringen av besittnings- eller nyttjanderätter till området. || Bevis på betalning av avgifter för återbeskogningsfonden och/eller skogsresursavgifter och ersättning till staten för värdet på avverkningen. || Skogsministerns förordning P18/2007 2. || P2. Respekt för miljömässiga och sociala aspekter relaterade till timmeravverkning i områden som omfattas av odlingsrättigheter || K2.1 Tillståndsinnehavaren har en godkänd miljökonsekvensbedömning (EIA) och har genomfört de åtgärder som anges i denna. || 2.1.1 Tillståndsinnehavarens miljökonsekvensbedömning har godkänts av de behöriga myndigheterna och omfattar hela arbetsområdet. || EIA-dokument || Regeringens förordning PP27/1999 Skogsförvaltnings- och beskogningsministerns förordning 602/1998 3. || P3. Efterlevnad av arbetslagar och -föreskrifter för områden som omfattas av odlingsrättigheter || K3.1 Efterlevnad av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö || 3.1.1 Tillgång till förfaranden för arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem || Tillämpning av förfaranden för arbetarskydd och arbetsmiljö || Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 01/1978 Skogsministerns förordning P12/2009 Utrustning för arbetarskydd och arbetsmiljö Register över tillbud med arbetstagare Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || K.3.2 Respekt för arbetstagares rättigheter || 3.2.1 Arbetstagarna har föreningsfrihet || Arbetstagarna tillhör fackförbund eller företagets policy ger arbetstagarna möjlighet att etablera eller delta i fackförbund || Lag 21/2000 Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2001 3.2.2 Det finns kollektivavtal || Det finns kollektivavtal eller företaget har policy rörande arbetstagarnas rättigheter || Lag 13/2003 Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2011 3.2.3 Företaget anställer inte minderåriga || Det finns inga minderåriga anställda || Lag 13/2003 Lag 23/2003 Lag 20/2009 LAGLIGHETSNORM 4: NORM FÖR AVVERKNINGSRÄTTIGHETER INOM OMRÅDEN SOM INTE ÄR SKOGSBRUKSOMRÅDEN Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter 1. || P1. Områdets rättsliga status och nyttjanderätt || K.1.1. Timmeravverkningstillstånd inom ett område som inte är skogsbruksområde utan ändring av skogens rättsliga status. || 1.1.1 Avverkningen är godkänd inom ramen för övriga lagliga tillstånd (ILS) eller omvandlingstillstånd (IPK) för ett arrenderat område. || ILS/IPK-tillstånd för avverkning inom det arrenderade området || Skogsministerns förordning P18/2011 Kartor bifogade till ILS/IPK-tillstånden för det arrenderade området och bevis för efterlevnad på fältet. K1.2 Timmeravverkningstillstånd inom områden som inte är skogsbruksområden i fall där detta leder till ändring av skogsområdets rättsliga status || 1.2.1 Timmeravverkningstillstånd som godkänts inom ramen för tillstånd för markomvandling (IPK). || Näringstillstånd och kartor bifogas tillståndet (detta krav gäller både IPK-innehavare och innehavare av näringstillstånd) || Skogsministerns förordning P14/2011 Skogsministerns förordning P33/2010 IPK för omvandlingsområden Kartor som bifogas IPK Dokument om godkänd ändring av skogens rättsliga status (detta krav gäller både innehavare av IPK-tillstånd och innehavare av näringstillstånd) Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || K1.3 Tillstånd att utvinna skogsprodukter från ett statsägt skogsområde avsett för återbeskogningsbaserade skogsplanteringar (HTHR) || 1.3.1. Timmeravverkningen är godkänd enligt ett tillstånd för att utvinna timmer från återbeskogningsbaserade skogsplanteringar i områden avsedda för detta (HTHR) || HTHR-tillstånd || Skogsministerns förordning P59/2011 Kartor bifogade till HTHR-tillståndet och bevis för efterlevnad på fältet 2. || P2. Överensstämmelse med rättsliga system och förfaranden för trädavverkning och transport av stockar || K2.1 IPK/ILS planen och genomförandet överensstämmer med markanvändningsplanen. || 2.1.1 Den arbetsplan som har godkänts för området omfattas av IPK/ILS || Dokument om IPK/ILS-arbetsplanen || Skogsministerns förordning P62/2008 Skogsministerns förordning P53/2009 Giltigt tillstånd för utrustning 2.1.2 Tillståndsinnehavaren kan bevisa att de stockar som transporteras härrör från områden om omfattas av giltigt tillstånd för markomvandling eller andra nyttjandetillstånd (IPK/ILS) || Dokument om skogsinventering || Skogsministerns förordning P62/2008 Skogsministerns förordning P55/2006 Produktionsrapport (LHP) Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || K2.2 Betalning av statliga avgifter och pålagor och uppfyllande av kraven på stocktransport || 2.2.1 Betalningsbevis för avgifter. || Betalningsbevis för avgifter för återbeskogningsfonden, skogsresursavgifter och ersättning till staten för värdet på avverkningen. || Skogsministerns förordning P18/2007 2.2.2 Tillståndsinnehavaren har giltiga stocktransport-handlingar || Faktura för stocktransport (FAKB) och stockförteckning för små stockar || Skogsministerns förordning P55/2006 Dokument om stockarnas laglighet (SKSKB) och stockförteckning för stora stockar 3. || P3. Efterlevnad av arbetslagstiftning och arbetsföreskrifter || K.3.1 Efterlevnad av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö || 3.1.1 Tillgång till förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem || Tillämpning av förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö || Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 01/1978 Skogsministerns förordning P12/2009 Utrustning för arbetarskydd och arbetsmiljö Register över tillbud med arbetstagare K.3.2 Respekt för arbetstagares rättigheter || 3.2.1 Arbetstagarna har föreningsfrihet || Arbetstagarna tillhör fackförbund eller företagets policy ger arbetstagarna möjlighet att etablera eller delta i fackförbund || Lag 21/2000 Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2001 Nr || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || || 3.2.2 Det finns kollektivavtal || Det finns kollektivavtal eller företaget har policy rörande arbetstagarnas rättigheter || Lag 13/2003 Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2011 3.2.3 Företaget anställer inte minderåriga || Det finns inga minderåriga anställda || Lag 13/2003 Lag 23/2003 Lag 20/2009 LAGLIGHETSNORM 5: NORM FÖR PRIMÄR SKOGSINDUSTRI OCH NEDSTRÖMSINDUSTRI Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter P1. Industrin för bearbetning av skogsprodukter ger sitt stöd för att trävaruhandeln genomförs lagligt. || K1.1. Det finns giltiga tillstånd hos affärsenheter såsom (a) bearbetningsindustri och (b) exportörer av bearbetade produkter . || 1.1.1 Affärsenheter inom bearbetningsindustrin innehar giltiga tillstånd || Företagets stiftelseurkund och senaste ändringarna av den || Förordning från ministern för lagstiftning och mänskliga rättigheter M.01-HT.10/2006 Handelsministerns förordning 36/2007 Handelsministerns förordning 37/2007 Lag 6/1983 Regeringens förordning PP80/2007 Skogsministerns förordning P35/2008 Skogsministerns förordning P16/2007 Handelsministerns förordning 39/2011 Industriministerns förordning 41/2008 Miljöministerns förordning 13/2010 Verksamhetstillstånd (näringslicens/SIUP) eller handelstillstånd, som kan vara tillstånd för industrinäring (IUI) eller permanent näringstillstånd (IUT) eller certifikat om industriregistrering (TDI) Tillstånd för påverkan (utfärdas till företaget för påverkan på miljön kring verksamheten) Certifikat om företagsregistrering (TDP) Skattenummer (NPWP) Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || || Tillgång till dokument om miljöpåverkan || Tillgång till tillstånd för industrinäring (IUI) eller permanent näringstillstånd (IUT) eller certifikat om industriregistrering (TDI) Tillgång till planen för lagring av råmaterial (RPBBI) för primär skogsindustri (IPHH). 1.1.2 Exportörer av bearbetade trävaruprodukter har giltiga tillstånd både som tillverkare och som exportörer av trävaruprodukter. || Exportörerna har status som registrerade exportörer av skogsindustriprodukter (ETPIK). || Handelsministerns förordning P64/2012 Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || K1.2 Affärsenheter i form av hantverkargrupper/hemmaindustrier är lagligen registrerade || 1.2.1 Affärsgrupperna (kooperativ/kommanditbolag (CV) och andra affärsgrupper är lagligen etablerade. || Stiftelseurkund || Lag 6/1983 Skatteregistrering (NPWP) 1.2.2 Näringsidkare som bedriver handel med bearbetade trävaruprodukter har giltiga registreringar som exportörer och tar in leveranser från liten och medelstor bearbetningsindustri som inte har registrerats som exportörer. || Registrering av handelsidkarna som icke-producerande exportörer av skogsindustriprodukter (ETPIK Non Produsen). || Handelsministerns förordning P64/2012 || || || Samarbetsavtal eller -kontrakt med en bearbetningsindustrienhet som har timmerlaglighetscertifikat (S-LK) || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter P2. Affärsenheterna tillämpar timmerspårningssystem som säkerställer att timrets ursprung kan spåras || K2.1 Det finns ett system som används för att spåra timmer i skogsprodukter || 2.1.1 Affärsenheterna kan demonstrera att mottaget timmer kommer från lagliga källor. || Dokument om försäljning och inköp och/eller leveranskontrakt för material och/eller inköpsverifikat plus laglighetsdokument för skogsprodukter eller intyg om skogsprodukternas laglighet || Skogsministerns förordning P55/2006 Skogsministerns förordning P30/2012 Skogsministerns förordning P62/2008 Skogsministerns förordning P56/2009 Godkänd rapport om timmertransport och/eller överföringsbevis eller officiell rapport om kontroll av timmer, intyg om skogsprodukternas laglighet Importerat timmer åtföljs av importanmälan och information om timrets ursprung såväl som handlingar som certifierar timrets laglighet och avverkningsland Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || || Stocktransporthandlingar || Transporthandlingar (SKAU/ Nota) med motsvarande officiella rapporter från tjänsteman vid lokal myndighet när det gäller använt timmer från rivningsobjekt eller timmer som varit i marken. || || || Transporthandlingar i form av FAKO/ Nota för avfallsträ från industrin || Dokument/rapporter om ändringar i lager av rundstockar (LMKB) eller rapporter om ändringar i lager av små rundstockar (LMKBK) eller rapporter om ändringar i lager av bearbetade skogsprodukter av timmer (LMHHOK) || || || Styrkande handlingar, dvs. lagerplaner för råmaterial (RPBBI), beslut om officiell certifiering av den årliga arbetsplanen (SK RKT) || Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || 2.1.2 Affärsenheterna tillämpar ett timmerspårningssystem och verksamheten hålls inom de tillåtna produktionsbegränsningarna || Registrering (Tally Sheet) om användningen av råmaterial och produktionsutflöde. || Skogsministerns förordning P55/2006 Industriministerns förordning 41/2008 Skogsministerns förordning P35/2008 Utflödesrapporter om produktionen av bearbetade produkter. Enhetens produktion överskrider inte den tillåtna produktionskapaciteten. Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || 2.1.3 Produktionsprocesser som utförs i samarbete med en annan part (annan industri eller hantverkare/hemindustrier) ger möjlighet till spårning av timmer || Avtal om samarbete eller tjänster för produktbearbetning tillsammans med en annan part || Handelsministerns förordning 37/M-DAG/PER/9/2007 Lag 6/1983 Skogsministerns förordning P35/2008 Skogsministerns förordning P16/2007 Handelsministerns förordning 39/M-DAG/PER/12/2011 Industriministerns förordning 41/M- IND/PER/6/2008 Skogsministerns förordning P55/2006 Samarbetspartnern har giltiga tillstånd enligt det som anges under princip 1 Tillverkade produkter hålls åtskiljda/separeras. || || || Dokumentation av råmaterial, processer, produktion och, i förekommande fall, export om denna görs genom affärsenheten eller ett annat företag som affärsenheten har tecknat samarbetsavtal med. Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter P3. Handeln med bearbetat timmer eller ändring av ägarskap är laglig. || K3.1 Transport och handel mellan öarna uppfyller gällande lagstiftning. || 3.1.1 Affärsenheten som transporterar bearbetade timmerprodukter mellan öarna är registrerad för timmerhandel mellan öarna (PKAPT). || PKAPT-dokument || Industri- och handelsministerns förordning 68/MPP/Kep/2/2003 Skogsministerns, transportministerns och industri- och handelsministerns gemensamma förordning 22/2003 PKAPT-rapporter || || 3.1.2 Fartyget som används för transport av bearbetat timmer för indonesisk flagg och har giltiga tillstånd. || Dokument som visar fartygets ID. Registreringsdokument som visar fartygets ID och giltigt tillstånd. || Skogsministerns förordning P55/2006 Skogsministerns förordning P30/2012 Transportministerns förordning KM71/2005 || || || Fartygets ID överensstämmer med uppgifterna i transporthandlingarna för stockar eller timmer Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || || || || Skogsministerns, transportministerns och industri- och handelsministerns gemensamma förordning 22/2003 || || 3.1.3 De registrerade enheterna för timmerhandel mellan öarna (PKAPT) kan intyga att det timmer som transporteras härrör från lagliga källor || Transporthandlingar för stockar eller timmer || Skogsministerns förordning P55/2006 Skogsministerns förordning P30/2012 Skogsministerns, transportministerns och industri- och handelsministerns gemensamma förordning 22/2003 Timmerförvaltningens märkning/streckkod (PUHH) på stockarna. Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter || K3.2 Transporten av bearbetat timmer för export uppfyller gällande lagstiftning. || 3.2.1 Transporten av bearbetat timmer åtföljs av exportanmälan (PEB) || PEB || Lag 17/2006 (tull) Finansministerns förordning 223/PMK.011/2008 Förordning från tullens generaldirektör P-40/BC/2008 Förordning från tullens generaldirektör P-06/BC/2009 Handelsministerns förordning P64/2012 Presidentdekret 43/1978 Skogsministerns förordning 447/2003 Packsedel Faktura Konossement (B/L) Exportlicens (V-Legal) Resultat från teknisk kontroll (inspektörsrapport) för produkter för vilka teknisk kontroll är obligatorisk || || || Betalningsbevis för exporttull, i förekommande fall. Andra relevanta dokument (inklusive Cites-tillstånd) för träslag som berörs av begränsad handel Principer || Kriterier || Indikatorer || Verifikatorer || Relaterade föreskrifter P4. Efterlevnad av arbetslagstiftningen inom bearbetningsindustrin || K.4.1 Efterlevnad av kraven på arbetarskydd och arbetsmiljö || 4.1.1 Tillgång till förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö, och tillämpning av dem || Tillämpning av förfaranden rörande arbetarskydd och arbetsmiljö || Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 01/1978 Skogsministerns förordning P12/2009 Utrustning för arbetarskydd och arbetsmiljö såsom lätta brandsläckare, personlig skyddsutrustning och nödutgångar Register över tillbud med arbetstagare K.4.2 Respekt för arbetstagarnas rättigheter || 4.2.1 Arbetstagarna har föreningsfrihet || Fackförening eller företagspolicy som tillåter att anställda och arbetstagare bildar en fackförening eller deltar i fackföreningsverksamhet || Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2001 4.2.2 Det finns kollektivavtal eller företagspolicy om arbetstagarnas rättigheter || Det finns tillgång till kollektivavtal eller företagspolicy om arbetstagarnas rättigheter || Lag 13/2013 Förordning från ministern för arbetskraft och folkomflyttning 16/2011 || || 4.2.3 Företaget anställer inte minderåriga || Det finns inga minderåriga anställda || Lag 13/2003 Lag 23/2003 Lag 20/2009 BILAGA III VILLKOR FÖR ÖVERGÅNG TILL FRI OMSÄTTNING I UNIONEN FÖR INDONDESISKA TRÄVARUPRODUKTER SOM OMFATTAS AV FLEGTLICENS 1. Inlämnande av licensen 1.1. Licensen ska inges till den behöriga myndigheten i den unionsmedlemsstat där den sändning som licensen gäller deklareras för övergång till fri omsättning. Detta kan göras elektroniskt eller på något annat snabbt sätt. 1.2. En licens ska godtas om den uppfyller alla krav enligt bilaga IV och det inte anses vara nödvändigt med ytterligare kontroll enligt avsnitten 3, 4 och 5 i denna bilaga. 1.3. En licens får lämnas in innan den berörda sändningen anländer. 2. Godtagande av licensen 2.1. Alla licenser som inte uppfyller kraven och specifikationerna i bilaga IV är ogiltiga. 2.2. Raderingar eller ändringar i en licens får godtas endast om de har validerats av licensmyndigheten. 2.3. En licens ska anses vara ogiltig om den lämnas in till de behöriga myndigheterna efter den sista giltighetsdag som anges i licensen. En förlängning av giltighetstiden för en licens får endast godtas om förlängningen har validerats av licensmyndigheten. 2.4. Ett duplikat av licensen eller en ersättningslicens får endast godtas om duplikatet eller ersättningslicensen har utfärdats och validerats av licensmyndigheten. 2.5. Om det krävs ytterligare information om en licens eller sändning, i enlighet med denna bilaga, får licensen inte godtas förrän den berörda informationen har mottagits. 2.6. Om volymen eller vikten på trävaruprodukterna i en sändning som presenteras för övergång till fri omsättning inte avviker med mer än tio procent från den volym eller vikt som anges i licensen, ska sändningen anses överensstämma med uppgifterna i licensen vad beträffar volym eller vikt. 2.7. När en licens godtas ska de behöriga myndigheterna i enlighet med tillämplig lagstiftning och tillämpliga förfaranden så snart som möjligt underrätta tullmyndigheterna. 3. Kontroll av att en licens är giltig och äkta 3.1. Om det råder tvivel om huruvida en licens, ett duplikat eller en ersättningslicens är giltiga och äkta, får de behöriga myndigheterna begära tilläggsupplysningar från licensinformationsenheten. 3.2. Licensinformationsenheten får begära att de behöriga myndigheterna ska skicka en kopia av den berörda licensen. 3.3. Om licensmyndigheten anser det nödvändigt ska den dra tillbaka licensen och utfärda ett korrigerat exemplar som har validerats med uppgiften ”Double” (dubblett) med myndighetens stämpel och skicka detta exemplar till den behöriga myndigheten. 3.4. Om de behöriga myndigheterna inte har fått svar inom 21 kalenderdagar från begäran om tilläggsinformation från licensinformationsenheten, enligt det som anges i avsnitt 3.1 i denna bilaga, ska de behöriga myndigheterna inte godta licensen och agera enligt tillämplig lagstiftning och tillämpliga förfaranden. 3.5. Om licensens giltighet bekräftas, ska licensinformationsenheten utan dröjsmål underrätta den behöriga myndigheten om detta, helst på elektronisk väg. Kopior som skickas tillbaka ska valideras med den stämplade uppgiften ”Validated on” (Validerad den …). 3.6. Om den behöriga myndigheten efter att ha fått tilläggsinformation och gjort ytterligare undersökningar konstaterar att licensen inte är giltig eller äkta, ska de behöriga myndigheterna inte godkänna licensen och agera därefter enligt tillämplig lagstiftning och tillämpliga förfaranden. 4. Kontroll av att licensen överensstämmer med sändningen 4.1. Om det anses nödvändigt med ytterligare kontroll av sändningen innan den behöriga myndigheten kan besluta om huruvida en licens kan godtas, får kontroller genomföras för att fastställa om den berörda sändningen överensstämmer med de uppgifter som anges i licensen och/eller licensmyndighetens uppgifter om licensen. 4.2. Om det råder tvivel om huruvida sändningen överensstämmer med Flegtlicensen får den berörda behöriga myndigheten begära ytterligare klargöranden från licensinformationsenheten. 4.3. Licensinformationsenheten får begära att de behöriga myndigheterna ska skicka en kopia av den berörda licensen eller en ersättningslicens. 4.4. Om licensmyndigheten anser det nödvändigt, ska den dra tillbaka licensen, utfärda ett korrigerat exemplar som har validerats med uppgiften ”Double” (dubblett) med myndighetens stämpel och skicka detta exemplar till den behöriga myndigheten. 4.5. Om den behöriga myndigheten inte har fått svar inom 21 kalenderdagar från begäran om ytterligare klargöranden enligt det som anges i avsnitt 4.2 ovan, ska den behöriga myndigheten inte godta licensen och ska agera enligt tillämplig lagstiftning och tillämpliga förfaranden. 4.6. Om den behöriga myndigheten efter att ha fått tilläggsinformation och gjort ytterligare undersökningar konstaterar att sändningen inte överensstämmer med licensen och/eller de uppgifter som licensmyndigheten har om licensen i fråga, ska den behöriga myndigheten inte godkänna licensen och ska agera enligt tillämplig lagstiftning och tillämpliga förfaranden. 5. Övrigt 5.1. De kostnader som uppstår för kontrollen ska åläggas importören, utom när annat fastställs enligt den berörda unionsmedlemsstatens tillämpliga lagstiftning och förfaranden. 5.2. Om det uppstår ihållande meningsskiljaktigheter eller problem rörande kontroll av Flegtlicenser får saken hänskjutas till den gemensamma kommittén för genomförande av avtalet. 6. EU-tulldeklaration 6.1. Numret på den licens som täcker trävaruprodukterna som omfattas av tulldeklarationen för övergång till fri omsättning ska anges i ruta 44 i det administrativa enhetsdokument i vilket tulldeklarationen görs. 6.2. Om tulldeklarationen görs i elektronisk form ska numret anges i avsett fält. 7. Övergång till fri omsättning 7.1. En sändning av trävaruprodukter får inte friges för övergång till fri omsättning förrän förfarandet enligt avsnitt 2.7 ovan har genomförts på tillbörligt sätt. BILAGA IV KRAV OCH TEKNISKA SPECIFIKATIONER FÖR FLEGTLICENSER 1. Allmänna krav för Flegtlicenser 1.1. En Flegtlicens kan vara i pappersform eller elektronisk form. 1.2. Oavsett form ska en Flegtlicens innehålla de uppgifter som anges i tillägg 1, och vara upprättad enligt anvisningarna i tillägg 2. 1.3. Flegtlicenserna ska numreras enligt ett system som ger parterna möjlighet att skilja mellan Flegtlicenser som omfattar sändningar till marknader i unionen och V-Legal Document som avser sändningar till marknader utanför unionen. 1.4. En Flegtlicens ska vara giltig från och med dagen när licensen utfärdas. 1.5. Giltighetstiden för en Flegtlicens får inte överstiga fyra månader. Den sista giltighetsdagen ska anges i licensen. 1.6. En Flegtlicens som har löpt ut ska anses vara ogiltig. Om det uppstår force majeure eller någon annan giltig orsak utom licensinnehavarens kontroll, får licensmyndigheten förlänga giltighetsperioden med ytterligare två månader. Vid beviljandet av en sådan förlängning ska licensmyndigheten införa en ny sista giltighetsdag och validera den nya uppgiften. 1.7. En Flegtlicens ska anses vara ogiltig och återsändas till licensmyndigheten om de trävaruprodukter som omfattas av licensen har förlorats eller förstörts innan de anländer till unionen. 2. Tekniska specifikationer för Flegtlicenser i pappersform 2.1. Flegtlicenserna ska överensstämma med mallen i tillägg 1. 2.2. Pappersformatet ska vara standard-A4. Papperet ska ha vattenstämpel som visar en logotyp som präglas på papperet i tillägg till stämpeln. 2.3. Licenserna ska fyllas i med användning av skrivmaskin eller dator. Vid behov får de dock även fyllas i för hand. 2.4. Licensmyndighetens stämpelavtryck ska anbringas med en stämpel. Licensmyndighetens stämpel får dock även ersättas med prägling eller perforering. 2.5. Licensmyndighetens angivelse av kvantiteten ska göras med en metod som omöjliggör förfalskning, dvs. det ska inte gå att lägga till siffror eller andra uppgifter. 2.6. Formuläret får inte innehålla raderingar eller ändringar, utom om dessa har validerats av licensmyndigheten genom stämpel och underskrift. 2.7. Flegtlicenserna ska tryckas och fyllas i på engelska. 3. Flegtlicensernas olika exemplar 3.1. En Flegtlicens ska upprättas i sju exemplar, enligt följande: i. Ett originalexemplar (”Original”) för den behöriga myndigheten, på vitt papper. ii. Ett exemplar för tullen vid destinationen (”Copy for Customs at destination”), på gult papper. iii. Ett exemplar för importören (”Copy for the Importer”), på vitt papper. iii. Ett exemplar för licensmyndigheten (”Copy for the Licensing Authority”), på vitt papper. iii. Ett exemplar för licensinnehavaren (”Copy for the Licensee”), på vitt papper. vi. Ett exemplar för licensinformationsenheten (”Copy for the Licence Information Unit”), på vitt papper. iii. Ett exemplar för indonesiska tullen (”Copy for the Indonesian Customs”), på vitt papper. 3.2. Exemplaren märkta med ”Original”, ”Copy for Customs at destination” och ”Copy for the Importer” ska ges till licensinnehavaren, som ska skicka dem till importören. Importören ska lämna in originalet hos den behöriga myndigheten och relevant exemplar hos tullmyndigheten i den unionsmedlemsstat där den berörda sändningen deklareras för övergång till fri omsättning. Det tredje exemplaret märkt med ”Copy for the Importer” ska importören behålla och arkivera. 3.3. Det fjärde exemplaret märkt med ”Copy for the Licensing Authority” ska licensmyndigheten behålla och arkivera med tanke på eventuella framtida kontroller av utfärdade licenser. 3.4. Det femte exemplaret märkt med ”Copy for the Licensee” ska ges till licensinnehavaren för arkivering. 3.5. Det sjätte exemplaret, markerat ”Licence Information Unit”, ska ges till licensinformationsenheten för arkivering. 3.6. Det sjunde exemplaret märkt med ”Copy for Indonesian Customs” ska ges till Indonesiens tullmyndighet, för exportändamål. 4. Borttappad, stulen eller förstörd Flegtlicens 4.1. Om exemplaret märkt med ”Original” eller exemplaret märkt med ”Copy for Customs at destination” eller båda dessa exemplar tappas bort, stjäls eller förstörs får licensinnehavaren eller dennes befullmäktigade ombud ansöka om ett ersättande exemplar hos licensmyndigheten. Ansökan ska åtföljas av licensinnehavarens eller ombudets förklaring av förlusten av originalet och/eller exemplaret till destinationslandets tull. 4.2. Om licensmyndigheten godtar förklaringen ska den utfärda en ersättningslicens inom fem arbetsdagar från mottagen ansökan från licensinnehavaren. 4.3. Ersättningslicensen ska innehålla den information och de uppgifter som införts i den licens som den ersätter, inklusive licensnummer, och innehålla uppgiften ”Replacement Licence” (ersättningslicens). 4.4. Om en borttappad eller stulen licens fås tillbaka efter det att en ersättningslicens har utfärdats, får den inte användas utan måste återsändas till licensmyndigheten. 5. Tekniska specifikationer för Flegtlicenser i elektronisk form 5.1. Flegtlicenser får utfärdas och behandlas i elektronisk form. 5.2. I unionsmedlemsstater som inte är uppkopplade till elektroniska system måste licenser i pappersform tillhandahållas. TILLÄGG 1. Licensformat 2. Anvisningar Tillägg 1: Licensformat Tillägg 2: Anvisningar Allmänt – Ifylls med versaler. – ISO-koderna ska i tillämpliga fall anges med den internationella landskoden på två bokstäver. – Ruta 2 används endast av de indonesiska myndigheterna – Rubrikerna A och B används endast för Flegtlicenser till EU. Rubrik A || Destination || Fylls i med ”European Union” om licensen gäller en sändning med destination i Europeiska unionen. Rubrik B || Flegtlicens || Fylls i med ”FLEGT” om licensen gäller en sändning med destination i Europeiska unionen. || || Ruta 1 || Utfärdande myndighet || Ange den utfärdande myndighetens namn, adress och registreringsnummer. Ruta 2 || Information som används i Indonesien || Ange importörens namn och adress, sändningens totala värde (i USD), destinationslandets namn och den tvåställiga ISO-koden och, där det är tillämpligt, transiteringsland. Ruta 3 || V-Legal/licensnummer || Ange utfärdandenumret. Ruta 4 || Sista giltighetsdag || Licensens giltighetstid. Ruta 5 || Exportland || Det partnerland från vilket trävaruprodukterna exporteras till EU. Ruta 6 || ISO-kod || Ange ISO-landskoden på två bokstäver för det partnerland som anges i ruta 5. Ruta 7 || Transportmedel || Ange transportmedlet vid exportpunkten. Ruta 8 || Licensinnehavare || Ange exportörens namn och adress, inklusive ETPIK för registrerad exportör och de skattenummer som gäller. Ruta 9 || Handelsbeteckning || Ange trävaruprodukternas handelsbeteckning. Beskrivningen bör vara tillräckligt detaljerad för att möjliggöra en HS-klassificering. Ruta 10 || HS-nummer || För ”originalet”, ”exemplaret till tullen vid destinationen” och ”exemplaret till importören” ska anges ett fyr- eller sexställigt kodnummer enligt systemet för harmoniserade varubeskrivning och kodifiering. För exemplar som används inom Indonesien (iv till vii enligt det som anges i artikel 3.1 i bilaga IV) ska den tioställiga koden i Indonesiens tulltaxa anges. Ruta 11 || Vedertaget och vetenskapligt namn || Ange de vedertagna och vetenskapliga namnen på de träslag som används i produkten. Om fler än ett träslag ingår i en sammansatt produkt ska varje träslag anges på en separat rad. Denna uppgift krävs inte för en sammansatt produkt eller komponent som innehåller flera träslag som inte längre kan identifieras (t.ex. när det gäller spånskivor). Ruta 12 || Avverkningsland || Ange avverkningsländerna för de träslag som anges i ruta 10. Om det gäller en sammansatt produkt ska avverkningslandet anges för varje träslag. Denna uppgift krävs inte för en sammansatt produkt eller komponent som innehåller flera träslag som inte längre kan identifieras (t.ex. när det gäller spånskivor). Ruta 13 || ISO-koder || Ange ISO-koden för de länder som anges i ruta 12. Denna uppgift krävs inte för en sammansatt produkt eller komponent som innehåller flera träslag som inte längre kan identifieras (t.ex. när det gäller spånskivor). Ruta 14 || Volym (m3) || Ange den sammanlagda volymen i kubikmeter. Denna uppgift är inte obligatorisk om ruta 15 är ifylld. Ruta 15 || Nettovikt (kg) || Ange sändningens totalvikt i kg vid mätningstidpunkten. Denna definieras som timmerprodukternas nettovikt utan container eller emballage, bortsett från bärare, avståndsklossar, etiketter osv. Ruta 16 || Antal enheter || Ange antalet enheter om det är det bästa sättet att ange mängden av en tillverkad produkt. Denna uppgift är inte obligatorisk. Ruta 17 || Särskilda kännetecken || Ange streckkod och eventuella särskilda kännetecken, t.ex. partinummer, konossementnummer. Denna uppgift är inte obligatorisk. Ruta 18 || Den utfärdande myndighetens underskrift och stämpel || Detta fält ska undertecknas av den behöriga tjänstemannen och stämplas med licensmyndighetens officiella stämpel. Likaså ska undertecknarnas namn samt plats och datum anges. BILAGA V INDONESISKA LAGLIGHETSFÖRSÄKRINGSSYSTEMET FÖR TIMMER 1. Inledning Syfte: Säkerställa att avverkning, transport, bearbetning och försäljning av rundstockar och bearbetade trävaruprodukter uppfyller alla relevanta indonesiska lagar och förordningar. Indonesien, som är känt för sin pionjärroll inom kampen mot olaglig avverkning och handel med olagligt avverkat timmer och olagliga trävaruprodukter, stod som värd för ostasiatiska ministerkonferensen om skogslagstiftningens efterlevnad och skogsförvaltning (Fleg) i Bali i september 2001, som resulterade i förklaringen om skogslagstiftningens efterlevnad och skogsförvaltning (Baliförklaringen). Efter det har Indonesien fortsatt att gå i spetsen för internationellt samarbete för att bekämpa olaglig avverkning och därmed relaterad handel. Som en del av de internationella insatserna för att lösa dessa problem har allt fler konsumentländer åtagit sig att vidta åtgärder för att förhindra handel med olagligt timmer på sina marknader, medan producentländerna har åtagit sig att tillhandahålla en mekanism för att säkerställa att deras trävaruprodukter är lagliga. Det är viktigt att etablera ett trovärdigt system för att garantera att avverkning, transport, bearbetning och handel med timmer och bearbetade trävaruprodukter sker på ett lagligt sätt. Genom det indonesiska laglighetsförsäkringssystemet för timmer (TLAS) säkerställs att timmer och trävaruprodukter som producerats och bearbetats i Indonesien kommer från lagliga källor och till fullo uppfyller relevanta indonesiska lagar och författningar, på grundval av kontroller som utförs genom oberoende övervakning och som övervakas av civilsamhället. 1.1. Indonesiska lagar och författningar som utgör grunden till TLAS I den indonesiska förordningen om normer och vägledning för bedömning av hållbar skogsförvaltning och verifiering av lagligheten hos timmer i statligt ägda och privatägda skogar (skogsministerns förordning P.38/Menhut-II/2009) inrättas TLAS och ett hållbarhetssystem (SFM), i syfte att förbättra skogsförvaltningen, bekämpa olaglig avverkning och därmed relaterad timmerhandel samt säkerställa trovärdigheten och förbättra anseendet för trävaruprodukter från Indonesien. TLAS består av följande element: 1. Laglighetsnormer. 2. Kontroll av försörjningskedjan. 3. Kontrollförfaranden. 4. Licensieringssystem. 5. Övervakning. TLAS är det grundläggande system som används för att säkerställa att timmer och trävaruprodukter som produceras i Indonesien för export till unionen och andra marknader är lagliga. 1.2. Utvecklandet av TLAS: ett flerpartsförfarande Från och med 2003 har en mångfald indonesiska skogsbruksaktörer deltagit aktivt i att utveckla, genomföra och utvärdera TLAS och därmed gett processen bättre överblick, insyn och trovärdighet. År 2009 resulterade flerpartsförfarandet i utfärdandet av skogsministerns förordning P.38/Menhut-II/2009, efterföljd av teknisk vägledning från generaldirektoratet för skogsanvändning No.6/VI-SET/2009 och No.02/VI-BPPHH/2010. 2. Räckvidden för TLAS Ägarskapet för de indonesiska skogsresurserna kan grovt sett delas upp i två typer: 1) statsägda skogar och 2) privatägda skogar/marker. De statsägda skogarna är produktionsskogar för långsiktig hållbar timmerproduktion som underlyder olika slags tillstånd samt skogsområden vars ändamål kan omvandlas till annan användning än skog, såsom bosättning eller planteringar. Tillämpningen av TLAS på statsägda skogar och privatägda skogar/marker beskrivs i bilaga II. TLAS omfattar timmer och trävaruprodukter inom ramen för alla typer av tillstånd såväl som den verksamhet som bedrivs av alla timmerhandlare, bearbetningsenheter nedströms och exportörer. Enligt TLAS måste importerat timmer och importerade trävaruprodukter tullklareras och uppfylla de indonesiska importföreskrifterna. Importerat timmer och importerade trävaruprodukter måste åtföljas av dokument som bevisar varans laglighet i avverkningslandet. Importerat timmer och importerade trävaruprodukter måste införas i en kontrollerad försörjningskedja som uppfyller indonesiska regler och föreskrifter. Indonesien kommer att ge anvisningar om hur det ovan anförda ska genomföras. Vissa trävaruprodukter kan innehålla återvunna material. Indonesien ger anvisningar om hur användningen av återvunna material hanteras enligt TLAS. Beslagtaget timmer omfattas inte av TLAS och kan därför inte omfattas av en Flegtlicens. TLAS täcker trävaruprodukter avsedda för inrikesmarknader och internationella marknader. Laglighetskontrollerna gäller alla indonesiska producenter, bearbetare och handelsidkare (verksamhetsutövare), även sådana som agerar på inrikesmarknaden. 2.1. Laglighetsnormerna enligt TLAS TLAS omfattar fem laglighetsnormer för timmer. Dessa normer och anvisningar för hur de kontrolleras anges i bilaga II. TLAS innefattar också normer och vägledning om bedömning av resultat från hållbar skogsförvaltning (SFM). Genom bedömning av hållbar skogsförvaltning med användning av SFM-normen kontrolleras också att relevanta laglighetskriterier uppfylls. SFM-certifierade organisationer som är verksamma inom skogsproduktionsområden på statsägd mark (permanent skogsområde) följer både relevanta laglighetsnormer och SFM-normer. 3. Kontroll av timmerförsörjningskedjan Tillståndsinnehavaren (i fråga om koncessioner), markägaren (i fråga om privat mark) eller företaget (i fråga om handelsidkare, bearbetningsenheter och exportörer) måste bevisa att varje nod i deras försörjningskedja kontrolleras och dokumenteras enligt skogsministerns förordningar P.55/Menhut-II/2006 och P.30/Menhut-II/2012 (nedan kallade förordningarna). Enligt förordningarna måste tjänstemän på provins- och distriktsnivå genomföra fältkontroller och validera dokument som lämnas in av tillståndsinnehavare, markägare och bearbetningsenheter vid varje nod i försörjningskedjan. Verksamhetskontrollerna vid varje punkt i försörjningskedjan sammanfattas i figur 1, och anvisningarna för import håller på att utarbetas. Alla sändningar inom försörjningskedjan måste åtföljas av relevanta transporthandlingar. Företagen måste använda lämpliga system för att skilja mellan timmer och trävaruprodukter från verifierade källor och timmer och trävaruprodukter från andra källor, och föra bok så att dessa två källor kan åtskiljas. Företagen måste på varje punkt i försörjningskedjan registrera huruvida stockarna, produkterna eller timmersändningarna är kontrollerade enligt TLAS. Verksamhetsutövarna i försörjningskedjan måste föra bok över mottagna, lagrade, bearbetade och levererade timmersatser och trävaruprodukter så att det senare går att avstämma kvantitativa uppgifter mellan och inom försörjningskedjans noder. Dessa uppgifter ska göras tillgängliga för skogstjänstemän på provins- och distriktsnivå med tanke på samstämmighetskontroller. De huvudsakliga aktiviteterna och förfarandena, inklusive avstämning, för varje steg i försörjningskedjan förklaras närmare i tillägget till denna bilaga. Figur 1: Kontroll av försörjningskedjan och de centrala dokument som krävs på varje punkt i denna. 4. Institutionellt upplägg för laglighetskontroll och licensiering för export 4.1. Inledning Det indonesiska TLAS-systemet grundar sig på en princip som kallas ”verksamhetsutövarbaserad licensiering”, som har mycket gemensamt med systemen för certifiering av produkter eller skogsförvaltning. Det indonesiska skogsministeriet utser ett antal organ för bedömning av överensstämmelse (LP- och LV-organ) som ministeriet befullmäktigar att granska att timmerproducenter, handelsidkare, bearbetningsenheter och exportörer (verksamhetsutövare) fungerar på ett lagligt sätt. Organen för bedömning av överensstämmelse (CAB) har ackrediterats av det indonesiska nationella ackrediteringsorganet (KAN). CAB anlitas av verksamhetsutövare som vill få laglighetscertifikat för sin verksamhet och måste agera enligt relevanta ISO-normer. CAB rapporterar bedömningsresultatet till verksamhetsutövaren och till skogsministeriet. CAB säkerställer att verksamhetsutövaren i sin verksamhet följer den indonesiska laglighetsdefinitionen enligt bilaga II, i vilket ingår kontroller av att material från okända källor inte kommer in i försörjningskedjorna. Om verksamhetsutövaren bedöms efterleva normerna, utfärdas ett laglighetscertifikat som är giltigt i tre år. LV-organen agerar också som exportlicensieringsmyndighet och kontrollerar exportörernas kontrollsystem för försörjningskedjan. Om kontrollsystemen överensstämmer med kraven, utfärdas exportlicenser i form av V-Legal Document. Det är förbjudet att exportera utan exporttillstånd. Indonesien har antagit en förordning enligt vilken civilsamhällets grupper får protestera mot en laglighetskontroll som CAB har gjort rörande en verksamhetsutövare eller om det uppdagas olagligheter under kontrollerna. När det gäller funktionen hos ett organ för bedömning av överensstämmelse kan civilsamhällets grupper lämna klagomål till KAN. Förhållandet mellan de olika enheter som deltar i genomförandet av TLAS visas i figur 2: 4.2. Organ för bedömning av överensstämmelse Organen för bedömning av överensstämmelse spelar en central roll i det indonesiska systemet. De anlitas för att kontrollera att produktion, bearbetning och handel sker lagligt i de enskilda företagen i försörjningskedjan och att försörjningskedjan bibehåller sin integritet. LV-organen utfärdar också V-Legal Document för enskilda exportsändningar av timmer. Det finns två typer av organ för bedömning av överensstämmelse (CAB): i) bedömningsorgan (Lembaga Penilai/LP) som kontrollerar att skogsförvaltningsenheterna (Forest Management Units, FMU) följer hållbarhetsnormerna och ii) kontrollorgan (Lembaga Verifikasi/LV) som kontrollerar att skogsförvaltningsenheter och skogsbaserade industrier uppfyller laglighetsnormerna. För att dessa kontroller av laglighetsstandarder enligt bilaga II ska vara av högsta kvalitet måste LP- och LV-organen ta fram nödvändiga förvaltningssystem inriktade på kompetens, enhetlighet, opartiskhet, öppenhet och krav på bedömningsförfarandet enligt det som anges i ISO/IEC 17021 (SFM-norm för LP-organ) och/eller ISO/IEC Guide 65 (laglighetsnormer för LV-organ). Dessa krav specificeras i TLAS-vägledningen. LV-organen kan också agera som licensmyndighet. Då kan LV-organen utfärda exportlicenser för trävaruprodukter avsedda för internationella marknader. För marknader utanför unionen utfärdar licensmyndigheterna V-Legal Document och för unionsmarknaderna utfärdas Flegtlicenser enligt kraven i bilaga IV. Indonesien håller på att ta fram detaljerade förfaranden för V-Legal Document och Flegtlicenser för exportsändningar. LV-organen anlitas av inspektionsobjekten för att utföra laglighetskontroller, och utfärdar TLAS-laglighetscertifikat och V-Legal Document eller Flegtlicenser för export till internationella marknader. LP-organen kontrollerar timmerproduktionskoncessionerna för att se till att de uppfyller SFM-normen. LP-organen utfärdar inte exportlicenser. 4.3. Ackrediteringsorgan Det indonesiska nationella ackrediteringsorganet (Komite Akreditasi Nasional – KAN) har ansvaret för ackreditering av organen för bedömning av överensstämmelse (CAB). Om det förekommer problem med ett LP- eller LV-organ kan klagomål lämnas till KAN. Den 14 juli 2009 tecknade KAN ett samförståndsavtal med skogsministeriet om ackrediteringstjänster för TLAS. KAN är ett oberoende ackrediteringsorgan som inrättats genom regeringens förordning (Peraturan Pemerintah/PP) 102/2000 om nationell standardisering och presidentdekret (Keputusan Presiden/Keppres) 78/2001 om den nationella ackrediteringskommittén. KAN följer i sin verksamhet ISO/IEC 17011 (Allmänna krav på ackrediteringsorgan som ackrediterar organ för bedömning av överensstämmelse). KAN har tagit fram interna TLAS-specifika vägledningar för ackreditering av LP-organ (DPLS 13) och LV-organ (DPLS 14). Dessutom kommer KAN att ta fram krav och vägledning för ackreditering av LV-organ för exportlicensiering. KAN erkänns internationellt av PAC (Pacific Accreditation Cooperation) och IAF (International Accreditation Forum IAF) och har befogenhet att ackreditera certifieringsorgan för kvalitetssäkringssystem, miljöstyrningssystem och produktcertifiering. KAN erkänns också av APLAC (Asia Pacific Laboratory Accreditation Coopera