[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 27.3.2007

KOM(2007) 156 slutlig

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

BAKGRUND |

Motiv och syfte Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 av den 21 december 2005 (nedan kallad ”grundförordningen”), i förfarandet rörande import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina. |

Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i genomförandet av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som utförts i enlighet med de innehållsmässiga och procedurmässiga krav som anges i grundförordningen. |

Gällande bestämmelser Rådets förordning (EG) nr 132/2001 som inför en slutgiltig antidumpningstull på 33,25 euro per ton på import av ammoniumnitrat med KN-nummer 3102 30 90 och 3102 40 90 med ursprung i bland annat Ukraina. Rådets förordning (EG) nr 945/2005 som, efter en interimsöversyn som begränsades till definitionen av den berörda produkten, föreskriver att uttrycket ”ammoniumnitrat” i den ursprungliga förordningen skall ersättas med ”gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat”. |

Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |

SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |

Samråd med berörda parter |

De parter som berörs av antidumpningsförfarandet har under undersökningen givits möjlighet att försvara sina intressen, i överensstämmelse med bestämmelserna i grundförordningen. |

Extern experthjälp |

Någon extern experthjälp har inte behövts. |

Konsekvensanalys Detta förslag är ett resultat av tillämpningen av grundförordningen. Grundförordningen innehåller inga bestämmelser om en allmän konsekvensanalys. Däremot innehåller den en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. |

RÄTTSLIGA ASPEKTER |

Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Den 25 januari 2006 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antidumpningsåtgärderna på import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina. Syftet med översynen var att undersöka om dumpningen av import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina fortsatte eller hade återkommit och därmed innebar att skadan för gemenskapsindustrin fortsatte eller hade återkommit. Undersökningen visade att importen av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina dumpades, att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta samt att det också var sannolikt att skadan skulle återkomma. Därför drogs slutsatsen att det är nödvändigt att bibehålla antidumpningsåtgärder på importen från Ukraina. Eftersom de ukrainska exportpriserna kan påverkas av ökade produktionskostnader på grund av de inhemska gasprisernas utveckling i Ukraina, anses det dock av försiktighetsskäl lämpligt att begränsa åtgärdernas giltighetsperiod till två år. Rådet föreslås därför anta bifogade förslag till förordning, vilken bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 24 april 2007. |

Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005. |

Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där gemenskapen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |

Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |

Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och lämnar inte något utrymme för nationella beslut. |

Det är inte tillämpligt att ange hur den ekonomiska och administrativa börda som faller på gemenskapen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i proportion till förslagets mål. |

Val av regleringsform |

Föreslagen regleringsform: förordning. |

Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga, eftersom det inte föreskrivs några andra alternativ i grundförordningen. |

BUDGETKONSEKVENSER |

Förslaget påverkar inte gemenskapens budget. |

1. Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.2,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖRFARANDE

1. Gällande åtgärder

(1) Den 25 januari 2001 införde rådet genom förordning (EG) nr 132/2001[2] en slutgiltig antidumpningstull (nedan även kallad ”de gällande åtgärderna”) på 33,25 euro per ton på import av ammoniumnitrat med KN-nummer 3102 30 90 och 3102 40 90 med ursprung i bland annat Ukraina. Den undersökning som ledde fram till dessa åtgärder kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen”.

(2) Efter en partiell interimsöversyn beslutade rådet den 17 maj 2004 genom förordning (EG) nr 993/2004[3] att import till gemenskapen av den berörda produkten som tillverkas av företag från vilka kommissionen godtog åtaganden skulle undantas från de antidumpningstullar som infördes genom rådets förordning (EG) nr 132/2001. Genom kommissionens förordning (EG) nr 1001/2004[4], senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1996/2004[5], godtogs åtaganden under en period fram till och med den 20 maj 2005. Syftet med dessa åtaganden var att beakta vissa konsekvenser av Europeiska unionens utvidgning till 25 medlemsstater.

(3) Genom förordning (EG) nr 945/2005[6], som följde på en interimsöversyn vilken begränsades till att endast omfatta definitionen av den berörda produkten, beslöt rådet att definitionen av den berörda produkten skulle klargöras och att de gällande åtgärderna skulle tillämpas på den berörda produkten när denna tillsammans med andra marginella ämnen och näringsämnen ingick i andra gödselmedel, dock proportionellt mot produktens halt av ammoniumnitrat.

2. Begäran om översyn

(4) Efter ett tillkännagivande[7] den 5 maj 2005 om att giltighetstiden för åtgärderna snart skulle löpa ut lämnades det den 25 oktober 2005 in en begäran om översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran ingavs av European Fertilizer Manufacturers Association (EFMA) (nedan kallad ”den sökande”) såsom företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda produktion av ammoniumnitrat.

(5) Den sökande gjorde gällande och lade fram tillräcklig bevisning till stöd för att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin sannolikt kommer att fortsätta eller återkomma när det gäller import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina.

(6) Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det förelåg tillräcklig bevisning för att inleda en översyn vid giltighetstiden utgång och offentliggjorde den 25 januari 2006 i Europeiska unionens officiella tidning [8] ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

3. Undersökning

3.1. Undersökningsperiod

(7) Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med 2002 fram till undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

3.2. Parter som berörs av undersökningen

(8) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare, importörer och användare som den visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för exportlandet, den sökande och gemenskapstillverkarna om att en undersökning vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

(9) Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

(10) Med tanke på det stora antalet tillverkare och importörer i gemenskapen ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka huruvida stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande verkligen var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att undersökningen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande.

(11) Efter en granskning av de inlämnade uppgifterna och med hänsyn till att tio gemenskapstillverkare visat samarbetsvilja beslutades det att ett stickprovsförfarande var nödvändigt när det gällde gemenskapstillverkarna. Bara en importör tillhandahöll de upplysningar som begärdes i tillkännagivandet om inledande och var villig att samarbeta ytterligare med kommissionens tjänsteavdelningar. Denna importör fanns dock utanför gemenskapen och hade ingen import av den berörda produkten till gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Det beslutades därför att man inte behövde använda något stickprovsförfarande för importörerna.

(12) Tio gemenskapstillverkare fyllde i stickprovsformuläret i vederbörlig ordning inom tidsfristen och gick formellt med på att samarbeta ytterligare i undersökningen. För dessa tio gemenskapstillverkare gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa tillverknings- och försäljningsvolym för ammoniumnitrat i gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet stod för 76 % av gemenskapens sammanlagda tillverkning under undersökningsperioden (se skäl 51 nedan) och de ovannämnda tio gemenskapstillverkarna för 70 %.

(13) I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna om urvalet. De hade inte något att invända.

(14) Frågeformulär skickades till de fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet och till alla kända exporterande tillverkare.

(15) Det kom in svar på frågeformulären från de fyra gemenskapstillverkare som ingick i urvalet, från tre tillverkare (varav två exporterande tillverkare) i Ukraina och från en handlare som var närstående de tillverkarna.

(16) En tillverkare i det jämförbara landet lämnade också in ett fullständigt svar på frågeformuläret.

(17) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för återkommande dumpning och skada och för fastställandet av gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på platsen hos följande företag:

a) Handlare närstående den ukrainska tillverkaren Stirol

- IBE Trading, New York, New York, USA.

b) Tillverkare i det jämförbara landet

- Terra Industries, Sioux City, Iowa, USA.

c) Gemenskapstillverkare som ingår i stickprovet

- Terra Nitrogen Limited, Stockton, Förenade kungariket.

- Grande Paroisse SA, Paris, Frankrike.

- Zaklady Azotowe Anwil SA, Polen.

- Yara SA, Bryssel, Belgien och dess närstående tillverkare Yara Sluiskil BV, Sluiskil, Nederländerna.

B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

(18) Den produkt som berörs är gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina och som klassificeras enligt KN-nummer 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 och ex 3105 90 91. Ammoniumnitrat är ett kvävegödselmedel i fast form som är vanligt förekommande inom jordbruket. Det framställs av ammoniak och salpetersyra och innehåller mer än 28 viktprocent kväve i pelletform eller granulatform.

(19) I förordning (EG) nr 945/2005 klargjordes den berörda produktens räckvidd.

2. Likadan produkt

(20) I likhet med vad som konstaterades i den ursprungliga undersökningen bekräftades i denna översyn att ammoniumnitrat är en utpräglad stapelvara och att produktens kvalitet och grundläggande fysiska egenskaper är desamma oavsett ursprungsland. Den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs av de exporterande tillverkarna på hemmamarknaden och till tredjeländer, de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden och de produkter som tillverkas och säljs av tillverkaren i det jämförbara landet på hemmamarknaden i det landet har alltså konstaterats ha samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och i huvudsak samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT OCH ÅTERKOMMANDE DUMPNING

1. Allmänt

(21) Tre ukrainska tillverkare av den berörda produkten samarbetade i undersökningen. Två av de samarbetsvilliga tillverkarna exporterade den berörda produkten under undersökningsperioden. Det finns minst en känd icke samarbetsvillig tillverkare av den berörda produkten i Ukraina.

(22) Jämförelsen av de uppgifter om export till gemenskapen som lämnats av de exporterande tillverkarna och den totala importvolymen enligt Eurostat visade att de två exporterande tillverkarna stod för ca 60 % av all import till gemenskapen från Ukraina under undersökningsperioden. Det kunde dock konstateras att huvuddelen av den återstående importen (dvs. 40 %) av den berörda produkten fakturerades i december 2004 (och därför inte rapporterades av de samarbetsvilliga tillverkarna) men fördes in i gemenskapen under undersökningsperioden (och därför ingick i importstatistiken). Den exportförsäljning som fakturerades i december 2005 och fördes in i gemenskapen i januari 2006 var däremot obetydlig. På grundval av detta kunde man konstatera att 85–90 % av all import till gemenskapen från Ukraina under undersökningsperioden kom från samarbetsvilliga tillverkare. Graden av samarbete var således hög.

(23) Den totala importen av den berörda produkten från Ukraina var liten, dvs. mindre än 1 % jämfört med gemenskapsmarknaden som helhet.

2. Dumpning av import under undersökningsperioden

2.1. Jämförbart land

(24) Eftersom Ukraina ännu inte betraktades som ett land med marknadsekonomi när begäran om översyn vid giltighetstidens utgång[9] lämnades in måste normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställas på grundval av uppgifter som lämnats av en tillverkare i ett tredje land med marknadsekonomi. I tillkännagivandet om att ett förfarande inletts anges att USA och Rumänien var lämpliga jämförbara länder. I den ursprungliga undersökningen valdes Polen som jämförbart land. Sedan Polen i maj 2004 anslöt sig till Europeiska unionen är detta inte längre möjligt. Alla berörda parter gavs tillfälle att framföra sina synpunkter på valet av USA och Rumänien som jämförbara länder.

(25) Den analys som gjordes efter att tillkännagivandet om inledandet av undersökningen offentliggjorts visade dock att den rumänska marknaden för ammoniumnitrat dominerades av import från Ukraina och Ryssland, medan de rumänska tillverkarna var starkt inriktade på export och endast sålde obetydliga kvantiteter på hemmamarknaden. Därför konstaterades det att Rumänien på grund av den ovan beskrivna strukturen på hemmamarknaden inte kan betraktas som det mest lämpliga valet av jämförbart land.

(26) Endast en samarbetsvillig tillverkare lämnade synpunkter. Den samarbetsvilliga tillverkaren föreslog Algeriet som ett bättre alternativ eftersom landet har tillgång till den huvudsakliga råvaran gas. Det bör här påpekas att landets tillgång till utvinningsplatser för naturgas inte är en viktig faktor i valet av jämförbart land. Huvudfrågan är om gaspriserna motsvarar marknadsvärdet. Eftersom Algeriet tillämpar ett system med dubbla priser är det tydligt att så inte är fallet, och Algeriet är därför inte ett lämpligt jämförbart land. Det noteras också att både USA och Ukraina är både tillverkningsländer och nettoimportörer av naturgas, medan Algeriet är en nettoexportör av naturgas. USA uppvisar därför större likheter med Ukraina än Algeriet.

(27) Det hävdades också att USA inte skulle vara ett lämpligt jämförbart land eftersom gasleverantörerna på hemmamarknaden tog ut för höga priser under undersökningsperioden. Även om gaspriserna på grund av naturkatastrofer var mycket höga under fjärde kvartalet av undersökningsperioden, är det enkelt att justera siffrorna för att ta hänsyn till detta (se skäl 35 nedan).

(28) Valet av USA som jämförbart land ifrågasattes även med avseende på framställningsprocessen. Det hävdades att den framställningsprocess som används i Algeriet i större utsträckning liknar den ukrainska. Tillverkaren kunde dock inte underbygga sitt påstående.

(29) Det hävdades också att Algeriet uppvisar större likheter med Ukraina när det gäller tillverkningsvolym, förbrukning och konsumentefterfrågan. Enligt tillgängliga uppgifter är både tillverkningen[10] och den inhemska förbrukningen[11] i Algeriet obetydliga. Däremot har både Ukraina och USA betydande tillverkning och stora hemmamarknader.

(30) Trots att antidumpningsåtgärder tillämpas på import av ammoniumnitrat från Ukraina befanns USA vara en öppen och konkurrensutsatt marknad där många inhemska tillverkare möter betydande konkurrens från utländsk import från andra tredjeländer. De amerikanska tillverkarna har dessutom en representativ inhemsk försäljning och ungefär samma tillgång till råvaran som de ukrainska tillverkarna.

(31) Undersökningen visade därför att det var lämpligt att använda USA som jämförbart land. Beräkningarna baserades följaktligen på kontrollerade uppgifter från den enda samarbetsvilliga tillverkare i USA som lämnade in ett fullständigt svar på frågeformuläret.

2.2. Normalvärde

(32) Eftersom Ukraina ännu inte ansågs vara ett land med marknadsekonomi när begäran om översyn vid giltighetstidens utgång lämnades in, måste normalvärdet för Ukraina fastställas på grundval av uppgifter från en tillverkare i USA (se skäl 31 ovan).

(33) Bedömningen av hur representativ den inhemska försäljningen för den enda samarbetsvilliga tillverkaren av den likadana produkten i det jämförbara landet är gjordes på grundval av de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas export till gemenskapen. Det bör noteras att endast en typ av produkten exporterades till gemenskapen. Någon analys efter produkttyp gjordes därför inte.

(34) Den inhemska försäljningen för den enda samarbetsvilliga tillverkaren av den likadana produkten i det jämförbara landet ansågs vara representativ, eftersom den var betydligt större än importen av ammoniumnitrat till gemenskapen från de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Ukraina.

(35) För att fastställa om den amerikanska tillverkarens inhemska försäljning skedde vid normal handel jämfördes de inhemska försäljningspriserna med tillverkningskostnaderna. Vid bedömningen konstaterades det att naturkatastrofer hade påverkat den amerikanska tillverkarens tillverkningskostnader under fjärde kvartalet. Enligt uppgifter som offentliggjorts av den tillverkaren hade orkaner i Mexikanska gulfen under tredje kvartalet lett till en kaotisk utveckling på naturgasmarknaden och inverkat negativt både på resultatet för fjärde kvartalet och på helårsresultatet[12]. De amerikanska gaspriserna[13] fördubblades mellan augusti [14] och oktober[15], medan orkanerna Katrina och Rita nådde den amerikanska kusten vid Mexikanska golfen den 23–31 augusti respektive den 17–26 september 2005. Eftersom naturgas är den största kostnaden vid framställning av ammoniumnitrat fick detta betydande effekter, och det konstruerade normalvärdet skulle därför ha blivit onormalt högt. Det beslutades därför att tillverkningskostnaden för fjärde kvartalet 2005 skulle fastställas på grundval av det genomsnittliga gaspriset för tillverkaren under de första tre kvartalen 2005.

(36) Den inhemska försäljningen befanns till största delen vara lönsam, och normalvärdet fastställdes därför på grundval av inhemska försäljningspriser till den första oberoende kunden på hemmamarknaden. Eftersom de ukrainska exporterande tillverkarna endast exporterade en produkttyp till gemenskapen under undersökningsperioden begränsades analysen till den produkttypen.

2.3. Exportpris

(37) Exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till gemenskapen. All försäljning från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen.

2.4. Jämförelse

(38) Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påverkade prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Således gjordes, där så var tillämpligt och med stöd av verifikationer, justeringar för olikheter avseende transport-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader samt provisioner.

2.5. Dumpningsmarginal

(39) Eftersom Ukraina inte anses vara en marknadsekonomi i denna undersökning fastställdes en nationell dumpningsmarginal på grundval av ett vägt genomsnittligt normalvärde med ett vägt genomsnittligt exportpris i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. Som anges i skäl 21 ovan var graden av samarbete hög.

(40) Jämförelsen ovan visar att dumpningens omfattning (30–40 %) var något mindre under undersökningsperioden än i den ursprungliga undersökningen. Med tanke på den begränsade importen från Ukraina till gemenskapen under undersökningsperioden inriktades analysen dock främst på sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning.

3. Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

3.1. Outnyttjad kapacitet

(41) För de tre tillverkare som samarbetade i undersökningen var tillverkningsvolymen stabil under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten var också oförändrad under perioden. De har en ledig kapacitet på ca 600 000–700 000 ton (dvs. 8–10 % av förbrukningen i gemenskapen) och det finns således ett betydande utrymme att öka exporten till gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphör att gälla. Det finns dessutom minst en annan känd tillverkare av den berörda produkten i Ukraina som inte samarbetade i undersökningen. Den icke samarbetsvilliga tillverkarens lediga kapacitet är inte känd, men det kan inte uteslutas att den också är betydande, eftersom de tre samarbetsvilliga tillverkarna hade en genomsnittlig ledig kapacitet på 30 %.

(42) De tre samarbetsvilliga tillverkarnas inhemska försäljning under skadeundersökningsperioden motsvarade i genomsnitt 30–40 % av tillverkningskapaciteten. Det verkar därför osannolikt att den inhemska marknaden i Ukraina skulle kunna absorbera merparten av denna lediga kapacitet och därför är det sannolikt att ökad tillverkning även skulle leda till ökad export.

(43) I avsaknad av antidumpningsåtgärder skulle därför en del av den lediga kapaciteten kunna användas för export till gemenskapen.

3.2. Förhållandet mellan Ukrainas försäljningspris på andra marknader och försäljningspriset i gemenskapen

(44) En analys av de samarbetsvilliga ukrainska tillverkarnas exportförsäljning till tredjeländer visade att denna försäljning, jämförd till priset levererat vid den ukrainska gränsen/fob-priset, i genomsnitt var 20–30 % billigare än försäljningen till gemenskapen under undersökningsperioden. De priser som togs ut på vissa exportmarknader motsvarade dock ungefär försäljningspriserna till EU. Den inhemska försäljningen skedde dessutom till priser som var 20–30 % lägre än försäljningspriserna till gemenskapen. Tillgängliga uppgifter om undersökningsperioden tyder alltså på att det om åtgärderna upphörde att gälla skulle finnas ett incitament styra över tredjelandsexporten till gemenskapen för att dra nytta av högre priser och bättre marginaler.

(45) Det noteras dock att de ukrainska importpriserna på naturgas har ökat betydligt sedan undersökningsperioden. Eftersom naturgas är den största kostnaden vid framställning av ammoniumnitrat kan det inte uteslutas att de ukrainska tillverkarna måste höja sina exportpriser till tredjeländer, vilket i väsentlig utsträckning minskar eller eliminerar prisskillnaden mellan försäljningen till tredjeländer och försäljningen till gemenskapen enligt skäl 44 ovan. Preliminära uppgifter[16] tyder mycket riktigt på att prisskillnaden minskade.

4. Slutsats om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning

(46) Undersökningen visade att två av de samarbetsvilliga tillverkarna fortsatte dumpningen trots de åtgärder som hade satts i kraft. Det kan heller inte uteslutas att exportförsäljningen till tredjeländer styrs om till gemenskapen.

(47) De vägda genomsnittliga exportpriser som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna tar ut på tredjelandsmarknader är dessutom betydligt lägre än den rådande prisnivån i gemenskapen. Med tanke på den betydande lediga kapacitet som finns ger detta således de ukrainska exporterande tillverkarna incitament att styra om exporten till gemenskapsmarknaden, sannolikt till dumpade priser, om åtgärderna upphör att gälla.

D. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

(48) Inom gemenskapen framställs den likadana produkten av 14 tillverkare som svarar för gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

(49) Det är att märka att de företag som hade ”Hydro Agri” i sitt företagsnamn bytt detta mot ”Yara” sedan den ursprungliga undersökningen Utvidgningen av Europeiska unionen 2004 ledde till att fem av de 14 företagen numera ingår i gemenskapsindustrin.

(50) Tio av de 14 gemenskapstillverkarna samarbetade i undersökningen, och alla dessa nämndes i begäran om översyn. De återstående fyra tillverkarna (nedan kallade ”de övriga gemenskapstillverkarna”) gav sig till känna inom de tidsfrister som fastställts och lämnade de uppgifter som efterfrågades i stickprovsförfarandet. De var dock inte beredda till ett vidare samarbete. Detta innebär att följande tio tillverkare var samarbetsvilliga:

- Achema AB (Litauen).

- Zaklady Azotowe Anwil SA, Polen.

- BASF AG (Tyskland).

- DSM Agro (Nederländerna).

- Fertiberia SA (Spanien).

- Grande Paroisse SA (Frankrike).

- Nitrogénművek Rt (Ungern).

- Terra Nitrogen Limited, (Förenade kungariket).

- Yara (Tyskland, Italien, Nederländerna och Förenade kungariket).

- Zaklady Azotowe Tarnowie (Polen).

(51) Eftersom dessa tio tillverkare svarade för 70 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen under undersökningsperioden anses de svara för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”.

(52) Såsom anges i skäl 11 och 14 ovan gjordes ett urval bestående av fyra företag. Alla gemenskapstillverkare som ingick i urvalet var samarbetsvilliga och besvarade frågeformuläret inom de fastställda tidsfristerna. De sex återstående tillverkarna i gemenskapen lämnade dessutom vissa allmänna uppgifter för skadeanalysen.

E. SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

1. Förbrukning på gemenskapsmarknaden

(53) Den synbara förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden, de övriga gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden samt uppgifter från Eurostat om all import till EU. Till följd av utvidgningen av Europeiska unionen 2004 och i syfte att göra analysen tydligare och mer konsekvent fastställdes förbrukningen på grundval av marknaden för EU-25 för hela skadeundersökningsperioden.

(54) Mellan 2002 och undersökningsperioden minskade förbrukningen i gemenskapen med 1 %. 2003 skedde en ökning på 4 %, men utvecklingen under 2004 tydde på en stabilisering, och den ytterligare minskningen (-1 %) under undersökningsperioden visar på en i viss utsträckning nedåtgående trend.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

Total förbrukning i gemenskapen (i ton) | 7 757 697 | 8 099 827 | 7 775 470 | 7 641 817 |

Index (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 99 |

2. Importvolym, importens marknadsandel och importpriser från Ukraina

(55) I tabellen nedan visas utvecklingen av importvolymer, marknadsandelar och genomsnittliga priser på importen från Ukraina. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

Importvolym (ton) | 212 827 | 123 477 | 51 031 | 62 077 |

Marknadsandel | 2,7 % | 1,5 % | 0,7 % | 0,8 % |

Pris på importen (euro/ton) | 88 | 83 | 112 | 122 |

Index (2002 = 100) | 100 | 94 | 127 | 139 |

(56) Volymen på importen från Ukraina minskade stadigt under hela skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen föll dessutom från 2,7 % 2002 till 0,8 % under undersökningsperioden. Priserna ökade från 88 till 122 euro/ton under skadeundersökningsperioden, vilket avspeglar de gynnsamma marknadsvillkor som beskrivs i skäl 73 nedan.

(57) För att beräkna prisunderskridandet under undersökningsperioden har gemenskapsindustrins priser fritt fabrik till icke närstående kunder jämförts med importvärdet cif vid gemenskapens gräns för samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Ukraina, med justering för att landningspriset skulle avspeglas. Jämförelsen visar att importen från Ukraina underskred gemenskapsindustrins priser med 10–15 %.

3. Import från andra länder

(58) I tabellen nedan anges importvolymen från andra tredjeländer under skadeundersökningsperioden. Utvecklingen av volymer och priser grundar sig på uppgifter från Eurostat.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

Importvolym från Ryssland (ton) | 690 233 | 528 609 | 504 026 | 257 921 |

Marknadsandel | 8,9 % | 6,5 % | 6,5 % | 3,4 % |

Pris på importen från Ryssland (euro/ton) | 79 | 77 | 106 | 123 |

Importvolym från Georgien (ton) | 86 517 | 100 025 | 132 457 | 153 844 |

Marknadsandel | 1,1 % | 1,2 % | 1,7 % | 2,0 % |

Pris på importen från Georgien (euro/ton) | 103 | 113 | 137 | 164 |

Importvolym från Rumänien (ton) | 186 834 | 14 114 | 107 585 | 111 126 |

Marknadsandel | 2,4 % | 0,2 % | 1,4 % | 1,5 % |

Pris på importen från Rumänien (euro/ton) | 117 | 113 | 126 | 144 |

Importvolym från Bulgarien (ton) | 160 423 | 140 677 | 79 716 | 73 441 |

Marknadsandel | 2,1 % | 1,7 % | 1,0 % | 1,0 % |

Pris på importen från Bulgarien (euro/ton) | 133 | 139 | 157 | 176 |

Importvolym från Egypten (ton) | 63 368 | 133 427 | 16 508 | 46 249 |

Marknadsandel | 0,8 % | 1,6 % | 0,2 % | 0,6 % |

Pris på importen från Egypten (euro/ton) | 148 | 142 | 193 | 199 |

Importvolym från övriga länder (ton) | 94 915 | 128 213 | 54 510 | 17 752 |

Marknadsandel | 1,2 % | 1,6 % | 0,7 % | 0,2 % |

Pris på importen från övriga länder (euro/ton) | 124 | 124 | 141 | 169 |

(59) Det bör först och främst noteras att exportvolymen minskade från 2002 till undersökningsperioden för alla länder som nämns ovan utom Georgien, vars marknadsandel på gemenskapsmarknaden ökade något från 1,1 % 2002 till 2 % under undersökningsperioden. För alla länder utom Ryssland och Rumänien var exportpriserna till gemenskapen högre än gemenskapindustrins priser under undersökningsperioden, och i vissa fall under hela skadeundersökningsperioden. För importen från Ryssland tillämpas sedan april 2002 med stöd av rådets förordning (EG) nr 658/2002[17] en antidumpningstull på 47,07 euro per ton. Det bör här noteras att importpriserna var lägre än de ukrainska priserna under hela skadeundersökningsperioden utom undersökningsperioden. De rumänska priserna var lägre än gemenskapsindustrins priser, men exportvolymen minskade från 187 000 ton 2002 till 111 000 ton under undersökningsperioden, vilket innebär att den redan låga marknadsandelen minskade från 2,4 % 2002 till 1,5 % under undersökningsperioden.

4. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

(60) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.

4.1 Inledande anmärkningar

(61) Tre samarbetsvilliga tillverkare i gemenskapsindustrin befanns använda den likadana produkten för vidare bearbetning till blandat gödselmedel eller konstgödsel, som är ett senare led i förädlingskedjan och som utöver kväve även innehåller andra huvudnäringsämnen som vattenlöslig fosfor och/eller vattenlösligt kalium. Dessa produkter, som har en ammoniumnitrathalt på mindre än 80 viktprocent, konkurrerar inte på marknaden med den likadana produkten.

(62) Sådana företagsinterna överföringar av ammoniumnitrat kommer inte ut på den öppna marknaden och konkurrerar därför inte direkt med importen av den berörda produkten. Man undersökte därför om och i vilken utsträckning den senare användningen av gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten måste beaktas i analysen. Eftersom undersökningen visade att företagsinterna överföringar stod för en obetydlig del av gemenskapsindustrins produktion (högst 2 %) ansågs det inte nödvändigt att skilja mellan den fria marknaden och den företagsinterna. För tydlighetens och öppenhetens skulle redovisas dock de volymer av ammoniumnitrat som framställts av gemenskapsindustrin och använts vid företagsinterna överföringar i skäl 64 nedan.

(63) När ett stickprovsförfarande används analyseras i enlighet med etablerad praxis vissa skadeindikatorer (tillverkning, tillverkningskapacitet, lager, försäljning, marknadsandel, tillväxt och sysselsättning) för gemenskapsindustrin som helhet, medan sådana skadeindikatorer som rör enskilda företags resultat, t.ex. priser, produktionskostnader, lönsamhet, löner, investeringar, räntabilitet, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital undersöks på grundval av de uppgifter som inhämtats för de gemenskapstillverkare som ingår i urvalet.

4.2. Uppgifter som rör gemenskapsindustrin som helhet

a) Produktion

(64) Gemenskapsindustrins tillverkning ökade med 7 % mellan 2002 och undersökningsperioden, dvs. från cirka 5,1 miljoner ton 2002 till ca 5,4 miljoner ton under undersökningsperioden. Tillverkningen för företagsinterna överföringar låg praktiskt taget på samma mycket låga nivå under hela skadeundersökningsperioden och kan därför inte påverka skadebilden för gemenskapsindustrin.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

Gemenskapsindustrin som helhet; tillverkning (i ton) | 5 075 456 | 5 424 732 | 5 358 283 | 5 446 307 |

Index (2002 = 100) | 100 | 107 | 106 | 107 |

Gemenskapsindustrins tillverkning för företagsinterna överföringar | 83 506 | 83 911 | 93 187 | 107 461 |

I % av total produktion | 1,6 % | 1,5 % | 1,7 % | 2,0 % |

Källa: De klagande, frågeformulärssvar från urvalet och kontrollerade frågeformulärssvar.

b) Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

(65) Tillverkningskapaciteten var praktiskt taget stabil under skadeundersökningsperioden. Eftersom tillverkningen ökade, ökade även kapacitetsutnyttjandet, från 52 % under 2002 till 56 % under undersökningsperioden. Såsom påpekats redan i den ursprungliga undersökningen kan kapacitetsutnyttjandet för denna slags tillverkning och industri påverkas av tillverkningen av andra produkter som kan tillverkas med samma utrustning.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

Gemenskapsindustrin som helhet; produktionskapacitet (i ton) | 9 813 156 | 9 843 266 | 9 681 968 | 9 718 866 |

Gemenskapsindustrin som helhet; kapacitetsutnyttjande | 52 % | 55 % | 55 % | 56 % |

c) Lager

(66) Gemenskapsindustrins utgående lager minskade med tio procentenheter från 2002 till undersökningsperioden. Den kraftiga minskningen 2003 och 2004 berodde på en ökning av försäljningen – särskilt gemenskapsindustrins export (se nedanstående skäl) – snarare än av tillverkningsvolymen.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

Gemenskapsindustrin som helhet; utgående lager (i ton) | 312 832 | 216 857 | 163 824 | 282 942 |

Index (2002 = 100) | 100 | 69 | 52 | 90 |

d) Försäljningsvolym

(67) Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden minskade med 13 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Denna utveckling måste ses mot bakgrund av den något minskade förbrukningen på gemenskapsmarknaden.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

Gemenskapsindustrin som helhet; försäljning i gemenskapen (i ton) | 4 499 898 | 5 045 582 | 4 975 864 | 5 074 188 |

Index (2002 = 100) | 100 | 112 | 111 | 113 |

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; försäljningsvolymen till tredjeland (i ton) | 420 588 | 528 437 | 522 349 | 373 106 |

Index (2002 = 100) | 100 | 126 | 124 | 89 |

e) Marknadsandel

(68) Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade väsentligt mellan 2002 och undersökningsperioden. Mer specifikt ökade gemenskapsindustrin sin marknadsandel med mer än 8 procentenheter under skadeundersökningsperioden.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

Gemenskapsindustrins marknadsandel | 58,0 % | 62,3 % | 64,0 % | 66,4 % |

Index (2002 = 100) | 100 | 107 | 110 | 114 |

f) Tillväxt

(69) Under skadeundersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin öka sin marknadsandel på en något krympande marknad.

g) Sysselsättning

(70) Sysselsättningen i gemenskapsindustrin minskade med 5 % mellan 2002 och undersökningsperioden medan tillverkningen ökade, vilket avspeglar industrins behov av att hela tiden höja sin produktivitet och stärka sin konkurrenskraft.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

Gemenskapsindustrin som helhet; sysselsättning för den berörda produkten) | 1 653 | 1 613 | 1 593 | 1 572 |

Index (2002 = 100) | 100 | 98 | 96 | 95 |

h) Produktivitet

(71) Produktionen per anställd i gemenskapsindustrin ökade betydligt mellan 2002 och undersökningsperioden, vilket berodde både på att sysselsättningen minskat och på att produktionen ökat.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

Gemenskapsindustrin som helhet; produktivitet (i ton per anställd) | 3 071 | 3 362 | 3 364 | 3 464 |

Index (2002 = 100) | 100 | 109 | 110 | 113 |

i) Dumpningsmarginalens storlek

(72) Med tanke på de små volymer som idag importeras från Ukraina anses den faktiska dumpningsmarginalens verkningar på gemenskapsindustrin vara obetydlig, och indikatorn är därför inte lämplig.

4.3. Uppgifter rörande de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet

a) Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna

(73) Det genomsnittliga nettoförsäljningspriset för de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet ökade väsentligt under 2004 och undersökningsperioden, vilket är ett resultat av de gynnsamma marknadsvillkor som rådde för den berörda produkten under samma period.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; pris per enhet på gemenskapsmarknaden (euro per ton) | 132 | 133 | 146 | 167 |

Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 111 | 127 |

b) Löner

(74) Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade den genomsnittliga lönen per anställd med 9 % (se tabellen nedan). Löneökningen anses med tanke på inflationstakten och den totalt sett lägre sysselsättningen vara måttlig.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; årlig arbetskostnad per anställd (i tusen euro) | 46,5 | 46,8 | 46,7 | 50,5 |

Index (2002 = 100) | 100 | 101 | 100 | 109 |

c) Investeringar

(75) De årliga investeringarna i den likadana produkten som tillverkas av de fyra tillverkare som ingår stickprovsförfarandet ökade med 69 % under skadeundersökningsperioden, men fluktuerade något. Investeringarna gjordes främst för att modernisera maskinparken. Detta visar att gemenskapsindustrin satsar på att hela tiden förbättra sin produktivitet och konkurrenskraft. Resultaten avspeglas i den mycket positiva produktivitetsutvecklingen (se skäl 71 ovan) under samma period.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; nettoinvesteringar (i tusen euro) | 21 079 | 16 751 | 22 287 | 35 546 |

Index (2002 = 100) | 100 | 79 | 106 | 169 |

d) Lönsamhet och räntabilitet

(76) Lönsamheten för de tillverkare som ingick i urvalet förbättrades gradvis, särskilt från och med 2003, och nådde upp till 8,2 % under undersökningsperioden. I den ursprungliga undersökningen hade man fastställt att en vinstmarginal på 8 % kunde uppnås i avsaknad av skadevållande dumpning. Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen under hela skadeundersökningsperioden.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; försäljning till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen). | 3,9 % | 5,5 % | 7,6 % | 8,2 % |

Index (2002 = 100) | 100 | 139 | 194 | 209 |

De gemenskapstillverkare som ingick i urvalet; räntabilitet (vinst i procent av investeringarnas bokföra värde (netto)) | 10,1 % | 14,0 % | 20,0 % | 25,5 % |

Index (2002 = 100) | 100 | 139 | 197 | 252 |

e) Kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

(77) Kassaflödet ökade med 13 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling ligger i linje med utvecklingen av den totala lönsamheten under skadeundersökningsperioden.

2002 | 2003 | 2004 | UP |

De gemenskapsföretag som ingick i urvalet; kassaflöde (i tusen euro) | 59 631 | 61 446 | 69 848 | 67 216 |

Index (2002 = 100) | 100 | 103 | 117 | 113 |

(78) Det framgick inte av undersökningen om de gemenskapstillverkare som ingick i urvalet haft svårigheter med att anskaffa kapital. Det är att märka att eftersom många av dessa företag ingår i större företagsgrupper så finansierar de sin verksamhet inom den grupp de tillhör, antigen genom centraliserad likviditetsförvaltning eller genom företagsinterna lån från moderbolaget.

5. Slutsatser

(79) Mellan 2002 och undersökningsperioden utvecklades alla skadeindikatorer positivt. Gemenskapsindustrins tillverkningsvolym, försäljningspriser per enhet och försäljningsvolymer ökade och dess lönsamhet ökade väsentligt i linje med prisökningen. Även räntabiliteten och kassaflödet utvecklades positivt. Lönerna ökade måttligt och gemenskapsindustrin fortsatte att investera.

(80) Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade också med 9 % på en något krympande marknad. Även produktiviteten ökade väsentligt till följd av den positiva produktionsutvecklingen och gemenskapsindustrins investeringssatsningar.

(81) Allmänt sett konstaterades en väsentligt förbättrad situation för gemenskapsindustrin jämfört med situationen före införandet år 2001 av antidumpningsåtgärder beträffande import av ammoniumnitrat från de berörda länderna. Det är således tydligt att dessa åtgärder inverkade positivt på gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

(82) Därför konstateras det att gemenskapsindustrins situation har förbättrats successivt under skadeundersökningsperioden jämfört med den period som föregick införandet av åtgärder.

F. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

1. Allmänt

(83) Eftersom det inte förekom någon fortsatt väsentlig skada orsakad av import från Ukraina inriktades analysen på sannolikheten för att skadan skulle återkomma. För detta ändamål undersöktes två viktiga faktorer, nämligen: i) möjliga exportvolymer och priser för Ukraina och ii) följderna för gemenskapsindustrins av dessa beräknade volymer och priser för Ukraina.

2. Möjliga exportvolymer och priser för Ukraina

(84) Som visas i skäl 41 finns en känd ledig kapacitet på ca 600 000–700 000 ton hos de samarbetsvilliga ukrainska tillverkarna, vars försäljning står för 8–10 % av gemenskapsmarknaden. Denna lediga kapacitet tyder på att de ukrainska tillverkarna kan öka sin nuvarande produktion och därmed även exporten av ammoniumnitrat.

(85) Den relativt begränsade hemmamarknaden gör att de ukrainska tillverkarna är starkt beroende av exporten till tredjeländer. Som visas i tabellen nedan var den totala exporten från Ukraina till tredjeländer 2005 omkring 847 000 ton, dvs. ungefär 11 % av gemenskapsmarknaden.

Ukrainas export till tredjeländer | 2004 | 2005 |

Turkiet | Volym i ton | 295 436 | 292 943 |

Pris (i euro per ton)* | 98 | 98 |

Egypten | Volym i ton | 81 522 | 183 248 |

Pris (i euro per ton)* | 95 | 97 |

Marocko | Volym i ton | 92 541 | 62 879 |

Pris (i euro per ton)* | 96 | 94 |

Indien | Volym i ton | 42 456 | 48 256 |

Pris (i euro per ton)* | 77 | 106 |

Syrien | Volym i ton | 50 851 | 41 143 |

Pris (i euro per ton)* | 100 | 110 |

Brasilien | Volym i ton | 8 000 | 38 870 |

Pris (i euro per ton)* | 74 | 91 |

Malaysia | Volym i ton | - | 35 913 |

Pris (i euro per ton)* | 101 |

Argentina | Volym i ton | 28 790 | 28 815 |

Pris (i euro per ton)* | 99 | 97 |

Övriga länder | Volym i ton | 140 225 | 114 783 |

Pris (i euro per ton)* | 90 | 106 |

Total export till tredjeländer | Volym i ton | 739 821 | 846 849 |

Pris (i euro per ton)* | 95 | 99 |

Källa: Ukrainas statistik.

* Enhetspriset är baserat på tullvärdet på produkten vid den ukrainska gränsen. Detta värde kan anses jämförbart med värdet på importen från Ukraina till gemenskapen enligt Eurostat.

(86) Som framgår av tabellen har Ukraina ökat sin exportvolym av ammoniumnitrat till tredjeländer mellan 2004 och 2005. Den exporten skedde till betydligt lägre priser än exporten till gemenskapen.

(87) Mot bakgrund av ovanstående förefaller gemenskapsmarknaden attraktiv för de ukrainska exporterande tillverkarna med tanke på prisnivån jämförd med alla andra exportmarknader. Det är därför rimligt att förvänta sig att en betydande del av exportvolymen till tredjeländer sannolikt kommer att styras över till gemenskapsmarknaden om åtgärderna upphör att gälla, trots de preliminära uppgifter som tydde på att prisskillnaderna mellan försäljningen till tredjeländer och försäljningen till gemenskapsmarknaden minskade (se skäl 45 ovan). Den relativa närheten till gemenskapsmarknaden jämfört med andra exportmarknader gör också gemenskapsmarknaden mer attraktiv och detta kan leda till att de ukrainska tillverkarnas export till tredjeländer styrs över till gemenskapsmarknaden.

(88) Eftersom ukrainska produkter idag har en svag ställning på gemenskapsmarknaden skulle de ukrainska exportörerna dock behöva ta tillbaka förlorade marknadsandelar eller bredda sin kundbas. Detta skulle sannolikt ske till de dumpade priser som förekommit under undersökningsperioden.

(89) Den sökande hävdade att gemenskapsindustrins lönsamhet var mycket dålig under skadeundersökningsperioden och att det endast var under undersökningsperioden som den nådde nivån på 8 %. Det framhölls också att en kapitalintensiv industri som gödselindustrin med en sådan lönsamhet inte skulle kunna överleva på längre sikt, dvs. underhålla och ersätta fasta tillgångar och upprätthålla verksamheten. Här bör först noteras att den icke skadevållande lönsamheten på 8 %, som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, ansågs vara normal för detta slags industri i avsaknad av skadevållande dumpning. I den ursprungliga undersökningen fastställdes det också att lönsamheten på grund av skadevållande dumpning från bl.a. Ukraina hade minskat till -12,4 %. Om åtgärderna upphör att gälla är risken därför stor att lönsamheten sjunker till en nivå som är betydligt lägre än den icke-skadevållande nivån.

(90) Det bör noteras att omkring 80 % av den totala ukrainska exporten till gemenskapen under undersökningsperioden omfattades av ett prisåtagande och att priserna låg 20–25 % över minimiimportpriserna enligt prisåtagandet. Det bör dock noteras att åtagandet omfattades av ett kvantitativt tak och att det därför inte var möjligt att dra någon generell slutsats om exportörernas prissättning i avsaknad av ett kvantitativt tak.

(91) Det är därför sannolikt att betydande kvantiteter ammoniumnitrat från Ukraina skulle styras över till gemenskapsmarknaden till dumpade priser som väsentligt underskrider gemenskapsindustrins priser, om åtgärderna upphör att gälla.

3. De prognostiserade exportvolymernas inverkan på gemenskapsindustrin och prisverkningarna vid ett upphävande av åtgärderna

(92) Som fastställts ovan är det sannolikt att exportvolymen från Ukraina till gemenskapsmarknaden skulle öka betydligt och att detta skulle innebära dumpade priser och prisunderskridande. Gemenskapsindustrin skulle därför behöva sänka sina priser avsevärt för att behålla sina kunder, särskilt eftersom ammoniumnitrat är en råvara med volatila priser som kan påverkas väsentligt av dumpad import som underskrider gemenskapsindustrins priser. Det skulle leda till betydligt lägre vinst eftersom gemenskapsindustrins förbättrade resultat är en följd av försäljningspriser som avspeglar gynnsamma marknadsvillkor, särskilt under 2004 och undersökningsperioden.

(93) Det bör noteras att de gynnsamma marknadsvillkoren under de sista två åren av skadeundersökningsperioden var en viktig förklaring till den höga prisnivån, utöver antidumpningsåtgärderna. Under den perioden ledde nämligen en snäv balans mellan tillgång och efterfrågan på världsmarknaden till höga priser på alla kvävehaltiga gödselmedel. Ammoniumnitrat är liksom andra kvävehaltiga gödselmedel en vara vars pris påverkas av många olika faktorer, från det priskänsliga gaspriset som har stort inflytande på tillgången eftersom det är den viktigaste kostnadsfaktorn, till vädret och lagernivåerna för skörd och grödor som ger minskad eller ökad efterfrågan. Med särskild hänsyn till gemenskapsmarknaden förväntas efterfrågan på kvävehaltiga gödselmedel minska något under kommande år[18]. Att så höga priser bibehålls beror därför, som undersökningen visade, på en knapp tillgång, något som dock är mycket osannolikt med hänsyn till de berörda ländernas outnyttjade exportkapacitet och sannolikheten för att delar av deras export till tredjeländer under undersökningsperioden skulle styras över till gemenskapen, om åtgärderna skulle upphöra. Eftersom Ukrainas priser väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser skulle den sannolika ökningen av importen från Ukraina leda till att gemenskapsindustrins priser pressas ned betydligt (och därigenom lägre vinst) och/eller till att gemenskapsindustrin förlorar marknadsandelar (och därigenom lägre intäkter). En lyckad omstrukturering av gemenskapsindustrin skulle troligen inte kompensera pristrycket fullt ut, och hela återhämtningen skulle äventyras. Det sannolika resultatet om åtgärderna upphör att gälla är därför en försämring av gemenskapsindustrins övergripande resultat.

4. Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

(94) Det som anförs ovan leder till slutsatsen att det är mycket sannolikt att exporten från Ukraina ökar betydligt och att detta sker till dumpade priser som underskrider gemenskapsindustrins priser, om åtgärderna upphör att gälla. Detta skulle med största sannolikhet leda till en förstärkning av prisnedgången på gemenskapsmarknaden, vilket förväntas påverka gemenskapsindustrins ekonomiska situation negativt. Detta skulle framförallt motverka den ekonomiska återhämtning som skedde under 2004 och undersökningsperioden, vilket i sin tur sannolikt skulle leda till återkommande skada.

G. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Inledning

(95) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det huruvida bibehållande av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda intressen.

(96) Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den ursprungliga undersökningen. Genom att den nu aktuella undersökningen är en översyn, där man analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas, är det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna har några oberättigade negativa verkningar för de berörda parterna.

(97) På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.

2. Gemenskapsindustrins intresse

(98) Gemenskapsindustrin har visat att den är strukturellt livskraftig. Detta har bekräftats av den positiva utveckling som observerats när det gäller dess ekonomiska situation efter det att antidumpningsåtgärder infördes 2001. Gemenskapsindustrins lönsamhet förbättrades också mellan 2002 och undersökningsperioden, och genomgick även en framgångsrik omstrukturering.

(99) Det kan rimligen förväntas att gemenskapsindustrin kommer att fortsätta att ha fördelar av de åtgärder som redan införts, och att den kommer att återhämta sig ytterligare genom att den bibehåller och stabiliserar sin lönsamhet. Om åtgärderna inte bibehålls kommer detta sannolikt att leda till ökad import till dumpade priser från de berörda länderna, vilket skulle vålla skada för gemenskapsindustrin genom ett pristryck neråt på försäljningspriserna som äventyrar industrins nuvarande positiva ekonomiska situation.

3. Importörernas intresse

(100) Såsom anges i skäl 11 var det endast en importör som var villig att ingå i stickprovet och som lämnade de grundläggande uppgifter som begärdes i stickprovsformuläret. Den importören hade dock ingen import under undersökningsperioden.

(101) I den ursprungliga undersökningen konstaterades det att införandet av åtgärder inte skulle leda till några betydande verkningar även om det fortfarande skulle förekomma import, eftersom denna skulle ske till icke skadevållande priser och importörerna dessutom vanligtvis inte endast bedriver handel med ammoniumnitrat utan också i betydande utsträckning med andra gödselmedel. Det faktum att importen från Ukraina minskade under skadeundersökningsperioden leder till slutsatsen att införandet av åtgärder kan ha påverkat vissa importörer negativt, som framhålls i skäl 52 i kommissionens förordning (EG) nr 1629/2000. Eftersom inga importörer var samarbetsvilliga och det således inte fanns tillräcklig bevisning för att bedöma några betydande negativa konsekvenser, drogs slutsatsen att åtgärderna föreföll endast ha fått begränsade konsekvenser för de flesta importörer/handlare.

(102) Det finns ingen tillförlitlig information som tyder på att bibehållande av åtgärderna skulle påverka importörerna eller handlarna negativt i betydande utsträckning.

4. Användarnas intresse

(103) Ammoniumnitrat används av jordbrukare i gemenskapen. Eftersom ammoniumnitrat inte är en stor kostnad för jordbrukarna, konstaterades det i den ursprungliga undersökningen att en kostnadsökning knappast skulle påverka dem negativt. Det faktum att ingen användare eller användarorganisation lämnade några upplysningar inom ramen för den nuvarande undersökningen som motsade dessa undersökningsresultatet förefaller bekräfta slutsatsen i) att ammoniumnitrat utgör en mycket liten del av dessa jordbrukares totala produktionskostnader, ii) att de åtgärder som för närvarande tillämpas inte har haft några betydande negativa effekter på deras ekonomiska situation och iii) att fortsatta åtgärder inte skulle påverka användarindustriernas ekonomiska intressen negativt.

5. Slutsats om gemenskapens intresse

(104) Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla de nuvarande antidumpningsåtgärderna.

H. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

(105) Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter.

(106) Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av ammoniumnitrat med ursprung i Ukraina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Dessa åtgärder består av specifika tullar.

(107) Som anges i skäl 45 har de ukrainska importpriserna på naturgas ökat betydligt sedan undersökningsperioden och de kommer sannolikt att successivt anpassas till den internationella prisnivån under de närmaste åren. Som påpekas skäl 32 baserades också undersökningsresultaten avseende dumpning på ett normalvärde som fastställdes på grundval av uppgifter från en tillverkare i ett tredjeland med marknadsekonomi. Efter ansökan om en översyn vid giltighetstidens utgång beviljades Ukraina marknadsekonomisk status. Med tanke på detta och eftersom naturgas är den största kostnaden vid framställning av ammoniumnitrat är det möjligt att resultaten av en eventuell senare undersökning av dumpning på grundval av normalvärdesuppgifter för de ukrainska exportörerna skulle skilja sig från resultaten av denna översyn. Gasprisernas utveckling på hemmamarknaden leder också till ökade produktionskostnader, vilket i sin tur påverkar exportpriserna och därmed även de potentiellt skadevållande effekterna av den reviderade dumpningen. Av försiktighetsskäl anses det därför lämpligt att begränsa åtgärdernas giltighetstid till två år, dock utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i artikel 11 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av gödselmedel i fast form som innehåller mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat och omfattas av KN-nummer 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 och ex 3105 90 91 med ursprung i Ukraina.

2. Antidumpningstullen skall fastställas till följande fasta belopp per ton:

Varuslag | KN-nummer | Taric-nummer | Tull (euro/ton) |

Ammoniumnitrat, annat än löst i vatten | 3102 30 90 | - | 33,25 |

Blandningar av ammoniumnitrat med kalciumkarbonat eller andra oorganiska ämnen utan gödselverkan, innehållande mer än 28 viktprocent kväve | 3102 40 90 | 33,25 |

Dubbelsalter och blandningar av ammoniumsulfat och ammoniumnitrat – gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat | 3102 29 00 | 10 | 33,25 |

Dubbelsalter och blandningar av ammoniumsulfat och ammoniumnitrat – gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat | 3102 60 00 | 10 | 33,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat | 3102 90 00 | 10 | 33,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, varken innehållande fosfor eller kalium | 3105 10 00 | 10 | 33,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och/eller kalium räknat som K2O | 3105 10 00 | 10 | 33,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och/eller kalium räknat som K2O | 3105 10 00 | 30 | 31,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och/eller kalium räknat som K2O | 3105 10 00 | 40 | 30,26 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 12 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och/eller kalium räknat som K2O | 3105 10 00 | 50 | 29,26 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och kalium räknat som K2O | 3105 20 10 | 30 | 32,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och kalium räknat som K2O | 3105 20 10 | 40 | 31,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och kalium räknat som K2O | 3105 20 10 | 50 | 30,26 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 12 viktprocent fosfor räknat som P2O5 och kalium räknat som K2O | 3105 20 10 | 60 | 29,26 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 51 00 | 10 | 32,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 51 00 | 20 | 31,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 51 00 | 30 | 30,26 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 10,40 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 51 00 | 40 | 29,79 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 59 00 | 10 | 32,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 59 00 | 20 | 31,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 59 00 | 30 | 30,26 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 10,40 viktprocent fosfor räknat som P2O5 | 3105 59 00 | 40 | 29,79 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt mindre än 3 viktprocent kalium räknat som K2O | 3105 90 91 | 30 | 32,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 3 viktprocent eller mer men mindre än 6 viktprocent kalium räknat som K2O | 3105 90 91 | 40 | 31,25 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 6 viktprocent eller mer men mindre än 9 viktprocent kalium räknat som K2O | 3105 90 91 | 50 | 30,26 |

Gödselmedel i fast form innehållande mer än 80 viktprocent ammoniumnitrat, samt 9 viktprocent eller mer men högst 12 viktprocent kalium räknat som K2O | 3105 90 91 | 60 | 29,26 |

3. I fall där varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför delas upp proportionellt vid fastställandet av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93[19], skall det på grundval av den ovan angivna antidumpningstullen beräknade antidumpningstullbeloppet sättas ned procentuellt i förhållande till den proportionella uppdelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.

4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning . Den skall gälla i två år.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den […].

På rådets vägnar

Ordförande

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

[2] EGT L 23, 25.1.2001, s. 1.

[3] EUT L 182, 19.5.2004, s. 28.

[4] EUT L 183, 20.5.2004, s. 13.

[5] EUT L 344, 20.11.2004, s. 24.

[6] EUT L 160, 23.6.2005, s. 1.

[7] EUT C 110, 5.5.2005, s. 15.

[8] EUT C 18, 25.1.2006, s. 2.

[9] Artikel 2 i förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

[10] Här ingår ej framställning av ammoniumnitrat som bearbetas vidare av vertikalt integrerade tillverkare.

[11] Källa: IFADATA statistics online (International Fertilizer Industry Association) .

[12] Terra Industries 2005 Annual Report – Form 10-K , s. 6.

[13] Terminskontrakt på naturgas på Nymex; priser från Heren EGM.

[14] Terminskontrakt augusti, priser per den 30 juni 2005, Nymex, Heren EGM.

[15] Terminskontrakt oktober, priser per den 29 september 2005, Nymex, Heren EGM.

[16] Ukrainas exportstatistik, 2005 och första halvåret 2006.

[17] EGT L 102, 18.4.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 945/2005 (EUT L 160, 23.6.2005, s. 28).

[18] Källa: ”Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005-2009”, A05/71b, juni 2005, International Fertiliser Industry Association (IFA).

[19] EGT L 253, 11.10.1993, s. 40.