[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 8.5.2008

KOM(2008) 245 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Slutlig utvärderingsrapport om genomförandet och resultaten av programmen Media Plus och Media Yrkesutbildning (2001–2006)

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Slutlig utvärderingsrapport om genomförandet och resultaten av programmen Media Plus och Media Yrkesutbildning (2001–2006)

INLEDNING

Programmen Media Plus och Media Yrkesutbildning inrättades genom följande två beslut:

- Rådets beslut 2000/821/EG av den 20 december 2000 om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media Plus – utveckling, distribution och marknadsföring).

- Europaparlamentets och rådets beslut 163/2001/EG av den 19 januari 2001 om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media Yrkesutbildning).

Från början fastställdes det att Media Plus och Media Yrkesutbildning skulle gälla under perioden 2001–2005. För att anpassa löptiden för Media-programmen till budgetplanen förlängdes den emellertid till den 31 december 2006[1].

Media Plus och Media Yrkesutbildning är efterföljare till Media II (1996–2000) och Media I (1991–1995). Deras gemensamma mål var att strukturmässigt förbättra EU:s audiovisuella industri. Målen för Media Plus och Media Yrkesutbildning var att förbättra konkurrenskraften för EU:s audiovisuella industri, skapa jämvikt mellan marknaderna och främja omsättningen av audiovisuella verk utanför upphovslandet.

Under referensperioden slöt sig tio nya medlemsstater till Europeiska unionen den 1 maj 2004, och också andra anslutande stater har integrerats. Den 1 januari 2007 kom Media 2007[2] som är uppföljaren till Media Plus och Media Yrkesutbildning.

Under 2003 gjordes en preliminär utvärdering av Media Plus och Media Yrkesutbildning. Kommissionen meddelade resultaten i sin rapport av den 24 november 2003[3]. Till följd av rekommendationerna i utvärderingen och för att ta hänsyn till ändrade yrkesmässiga behov och marknadsförhållanden, gjordes vissa anpassningar som inte krävde någon ändring av den rättsliga grunden.

Syftet med föreliggande rapport är att utvärdera resultaten av programmen Media Plus och Media Yrkesutbildning, i enlighet med artikel 12.3 i beslut 2000/821/EG och artikel 9.4 i beslut 163/2001/EG. Rapporten täcker perioden den 1 januari 2001–31 december 2006 och grundar sig på slutsatserna från de preliminära utvärderingarna[4] och den slutliga utvärderingen av programmen Media Plus och Media Yrkesutbildning[5].

KONJUNKTURELLA OCH STRUKTURELLA SVÅRIGHETER

Konjunkturella utmaningar

Det är på sin plats att påminna om att Media Plus och Media Yrkesutbildning genomfördes i ett relativt besvärligt ekonomiskt sammanhang. Programmets största utmaning under den granskade perioden var anslutningen av tio nya medlemsstater. I och med detta förstärktes EU-marknadens redan heterogena karaktär. Investeringskapaciteten och det offentliga stödet är mycket mindre i dessa länder än i resten av Europa.

En annan stor utmaning är den snabba utvecklingen av ny teknik, särskilt digital teknik. Här är situationen på väg att bli oroande när det gäller distributionen av europeiska filmer. Digitala kopior av filmerna existerar, men europeiska filmer förekommer relativt sällan i digitala sändningar.

Strukturella problem

En utvidgad inre marknad som fungerar bristfälligt

Den audiovisuella marknaden i Europa präglas av stark fragmentering. Fragmenteringen beror bland annat på de språkliga och kulturella skillnaderna mellan staterna. Denna mångfald är visserligen en källa till oberoende och kulturella rikedomar, men den hämmar rörligheten för verk från andra länder och hindrar den europeiska industrin från att vinna marknadsandelar. Fragmenteringen ger upphov till följande:

- Strukturella svårigheter när verken rör sig över gränserna. Den otillräckliga omsättningen av verk från andra europeiska länder är det tydligaste tecknet på de strukturella problem som finns inom den europeiska audiovisuella branschen.

- En uppdelning mellan länder med låg produktionskapacitet och/eller begränsat språkligt och geografiskt område[6] och länder med hög produktionskapacitet[7].

- En distributionssektor som blir mindre konkurrenskraftig.

Även produktionssektorn har förblivit fragmenterad. Den samlar många små och dåligt integrerade strukturer som ofta har svårt att överleva.

Branschen har fortfarande svårt att komma till rätta med vissa handikapp

Bristen på kvalificerad arbetskraft inom den audiovisuella sektorn i Europa gör att det inte finns någon övergripande europeisk företagsstrategi, trots att detta är avgörande vid introduktionen av ny teknik.

I det tidigare produktionsledet avsätter branschen fortfarande alltför få resurser till projektutveckling (manusförfattande, finansiering och upprättande av en marknadsföringsplan). Denna etapp har dock ett avgörande inflytande på verkens kvalitet och exportmöjligheter.

I det senare skedet är distributionssektorn fortfarande nationellt uppdelad. Detta gör att den blir mindre konkurrenskraftig både på den internationella och på den europeiska marknaden.

RESULTATEN AV UVÄRDERINGEN AV MEDIA PLUS OCH MEDIA YRKESUTBILDNING UNDER PERIODEN 2001–2006

Allmänna slutsatser om perioden 2001–2006

1. Programmet har kunnat förbli relevant under hela perioden tack vare en god inledande diagnos och ändrade bestämmelser under programmets gång. De områden där yrkeskåren inte är helt tillfredsställd rör en mycket liten del av budgeten och det handlar om behov som fortfarande håller på att definieras.

2. De diskrepanser som konstaterats mellan den administrativa (urval, undertecknande av avtal, utbetalning) och den ekonomiska rytmen inom branschen innebär risker och eventuella spänningar för företagen[8]. Tillträdeskostnaderna, som ofta är tunga för de små och medelstora företagen, har dock varit acceptabla för stödmottagarna.

3. Media-programmets huvudmekanismer bidrar effektivt till stärkt kompetens (yrkesutbildning), till utvecklingen av en europeiska dimension för verken redan i förproduktionsstadiet (utveckling), till bättre konkurrenskraft för branschen (distribution, t.ex. genom att minska riskerna och stärka stödmottagarnas ekonomiska kapacitet) samt till verkens omsättning över gränserna (distribution och marknadsföring).

4. Media-programmets immateriella verkningar (förbättrad kompetens, förbättrade kunskaper om marknaden, bildandet av nätverk) skapar hållbarhet och struktur för hela sektorn.

5. En fortsatt finansiering från EU:s sida är en direkt förutsättning för att programmet ska få bestående effekter på finansieringen av verken och för att verken ska kunna omsättas över gränserna.

Insatser som på ett effektivt sätt gör Europas audiovisuella sektor mer konkurrenskraftig

6. Media Yrkesutbildning bidrar reellt till att höja kompetensen inom Europas audiovisuella sektor. Programmet bidrar också till bildandet av nätverk som på sikt kan bidra till att öka sektorns konkurrenskraft.

7. Media Utveckling hjälper egenföretagande producenter att stärka sin konkurrenskraft på den europeiska marknaden och bidrar till att deras verk kan omsättas över gränserna. Media tillför mycket på många områden: bättre utarbetade projekt, förbättrade finansieringsplaner, begränsade finansiella risker, ökade investeringar i produktutveckling, en ny europeisk dimension för de understödda verken men också för hela sektorn.

8. Media Distribution stärker distributörernas finansiella kapacitet och begränsar riskerna i samband med investeringar. Denna bit omfattar en stor och växande andel europeiska icke-nationella filmer, och bidrar till omsättningen av dem.

9. Media Marknadsföring stöder med framgång kommersiella arrangemang och festivaler. Detta bidrar till att knyta kontakter och att bilda nätverk mellan branschfolk inom det audiovisuella området i Europa.

10. Genom att se till att europeisk film blir ett väsentligt inslag på festivaler , främjar Media marknadsföringen och gör europeisk film tillgänglig för branschfolk och för allmänheten.

Mekanismer för att skapa jämvikt på marknaderna som bidrar till att integrera de nya medlemsstaterna

För genomförandet av sin integrationsplan för de nya medlemsstaterna har Media stött sig på det redan existerande konceptet ”länder med låg produktionskapacitet eller begränsat språkligt och geografiskt område”. Mekanismerna för att skapa jämvikt på marknaden är specifika för Media-programmet.

11. Urvalskriterierna har underlättat för projekt från ”länder med låg produktionskapacitet”, framför allt i de nya medlemsstaterna, att få tillträde till programmet. Media har sålunda snabbt kunnat främja deltagandet för branschfolk från dessa länder.

12. Media-programmet gör det möjligt för länder med ”låg produktionskapacitet” att få tillgång till en finansieringsandel som proportionellt sätt är högre än deras marknadsandel.

13. Det är högst sannolikt att Media har bidragit till det ständigt ökande utbudet av utländska filmer i de nya medlemsstaterna sedan de började delta i programmet. Detta sker på bekostnad av andelen amerikanska filmer (som helt klart är i majoritet), och inte på bekostnad av de lokala filmerna.

14. De kriterier för positiv särbehandling som uppmuntrar branschfolk i de största producentländerna att samarbeta med partner i de nya medlemsstaterna har verkligen lett till att de nya aktörerna och deras verk bättre kunnat integreras i nätverken och i de europeiska distributionskanalerna.

Ett effektivt nätverk av Media Desks vars potential kan utnyttjas ännu bättre

Medias decentraliserade struktur har visat sig vara ett effektivt verktyg för att öka kunskaperna om programmet och ge vägledning åt branschfolk. Denna effektivitet förefaller vara starkt beroende av de personer som har ansvaret.

15. En Media Desk är både ett informationscentrum för branschfolk och ett stödcentrum för bidragsmottagare. Var tonvikten ligger varierar från en desk till en annan, men de äldre kontoren är oftast mer inriktade på stödfunktionen.

16. Tack vare det pedagogiska arbetet kan en desk vara en viktig faktor för att Media-programmet ska kunna användas på rätt sätt i ”länder med låg produktionskapacitet” och framför allt i de nya medlemsstaterna.

17. Att det finns ett helt nätverk av Media Desks ger redan i sig en viss potential, framför allt med tanke på informationsutbyte, utbyte av god praxis eller utbyte över nationsgränserna. Eftersom nätverket och dess verktyg fortfarande har strukturella brister, blir utbytena än så länge huvudsakligen bilaterala.

18. Då det saknas ett enhetligt system för att mäta effektiviteten hos en desk eller en antenn, är det svårt att mäta prestandan.

Beständiga kvalitativa effekter; andra effekter förblir beroende av Media

Programmets mest framträdande beständiga effekter återfinns på kvalitetssidan: förbättrad kompetens, förstärkta nätverk, förbättrat samarbete och förbättrade kunskaper om marknaden samt ökad närvaro på de internationella marknaderna.

Andra viktiga effekter som ökad gränsöverskridande omsättning av verken är emellertid fortfarande starkt beroende av insatser från EU:s sida. Faktum är att om stödet dras in kan vissa utbildningar försvinna och omsättningen av verken över nationsgränserna minska. Det kan också leda till minskade investeringar i verk från länder med låg produktionskapacitet, där Media är av avgörande betydelse för finansieringen.

REKOMMENDATIONER OCH UPPFÖLJNINGSÅTGÄRDER

Huvudsakliga rekommendationer

Fortsätta insatserna för marknadsanpassning

Följande bör göras:

19. Bevara programmets anpassningskapacitet och dess möjligheter att uppfylla behoven inom sektorn.

20. Se till att det finns medel att förutse utvecklingen inom sektorn (sektorsstudier, regelbundna kontakter med branschfolk, samråd med experter).

21. Se till att det finns ett system med indikatorer för marknadsövervakning och övervakning av programmets resultat.

Anpassa ordningen efter användarnas begränsningar

22. Omformulera och förenkla bestämmelserna för tillträde till programmet.

23. Anpassa insatsåtgärderna till sektorns rytm.

24. Inrikta Media-programmets personalresurser och organisatoriska resurser på att bistå stödmottagarna och att följa upp projekten.

Bättre utnyttja potentialen hos nätverket av Media Desks och antenner

Följande bör göras:

25. Utveckla ett verktyg för att mäta resultat.

26. Se till att varje Media Desk och antenn får effektiva verktyg och medel.

Se över mål och metoder för de mekanismer som ska skapa jämvikt på marknaden, så att de blir mer relevanta och effektiva

Följande bör göras:

27. Fortsätta ansträngningarna för att skapa jämvikt på marknaderna.

28. Fördjupa det strategiska tänkandet kring de mål som eftersträvas genom jämviktspolitiken och de resultat som ska ha uppnåtts när Media-programmet 2007 har avslutats.

29. Se över den relevanta geografiska nivån (avskaffa den regionala nivån, nya kategorier länder) för vissa insatser (selektiv distribution, automatisk distribution, försäljningsombud).

Huvudsakliga åtgärder

Redan införda åtgärder

Vissa av de verksamhetsinriktade rekommendationerna från den andra preliminära utvärderingen omsattes i åtgärder redan i anslutningen till denna. Åtgärderna bestod t.ex. i förenkling av vissa förfaranden och integrering av den tekniska aspekten i alla delar av programmet. Det nya programmet Media 2007 tar därmed full hänsyn till integreringen av ny teknik och möjliggör särskilda stödåtgärder för onlinedistribution av europeiska audiovisuella verk och för digital projektion. Åtgärderna för att skapa jämvikt på marknaderna har på samma sätt integrerats i alla insatser.

Inrättandet av genomförandeorganet har, tack vare en mycket effektivare förvaltning, kunnat leda till konkreta förbättringar när det gäller målet att anpassa ordningen efter användarnas behov samt inrikta resurserna på att hjälpa stödmottagarna och följa upp projekten. Man har framför allt kunnat se framsteg när det gäller projekturvalsprocessen, avtalsförvaltningen, betalningsfristerna och kontakten med stödmottagarna.

De nya riktlinjerna för vissa programinsatser som offentliggjordes 2007 är efterföljare till de nya riktlinjerna för åtgärden ”utveckling” och har redan lett till en förenkling av vissa bestämmelser för tillträde till programmet. Genom ändringarna förenklas kriterierna för projekturval och dokumenten blir mer lättlästa (riktlinjer och formulär), vilket gör det lättare för branschfolk att få utvecklingsstöd.

För att förbättra kapaciteten att förutse utvecklingen inom sektorn har det inom Media-kommittén inrättats en arbetsgrupp som har till uppgift att ta fram ett väl fungerande system med indikatorer.

För att ytterligare anpassa programmet till marknadsbehoven har det införts nya åtgärder inom ramen för Media 2007:

- En ny ansökningsomgång med målet att närma grundutbildningarna till varandra har offentliggjorts. Den har rubriken ”grundutbildning” och syftar till att uppmuntra filmskolor och andra högskolor att samarbeta för att starta utbildningar som riktar sig till unga studenter i Europa.

- Den digitala tekniken har gjort att de europeiska audiovisuella verken kunnat spridas även utanför upphovslandet, tack vare nya verktyg för spridning av audiovisuellt innehåll. Med tanke på att den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft kommer att vara starkt beroende av dess kapacitet att anpassa sig till ny teknik, särskilt i distributionsstadiet, har det skapats en ny programinsats som ska stödja olinlinedistribution av europeiska audiovisuella verk. Insatsen ”Beställvideo och Digital filmdistribution” syftar till att bevara och öka Europas kulturella och språkliga mångfald och ta tillvara dess filmiska och audiovisuella arv, se till att europeisk film blir tillgänglig för allmänheten och främja den interkulturella dialogen. Den ska vidare leda till ökad omsättning av audiovisuella verk och till att de synliggörs samt stärka branschens konkurrenskraft inom ramen för en öppen och konkurrensutsatt europeisk marknad som främjar sysselsättningen.

- En ansökningsomgång avseende utvecklingen av interaktiva audiovisuella verk online eller off line har inletts, och den är anpassad till de särskilda behoven inom denna nya form för skapande.

- Mekanismerna för distributionsstöd har ändrats för att bättre kunna inriktas på filmer med en medelstor budget men med hög kommersiell potential, eftersom dessa är mer beroende av stöd från Media för sin spridning över gränserna än storbudgetfilmerna. På samma sätt har andelen automatiskt distributionsstöd baserat på biljettförsäljning höjts för de först sålda biljetterna, med tanke på att dessa biljetter ger upphov till högre distributionskostnader i samband med lanseringen av en film på den nationella marknaden. Målet med denna reform är att göra marknaden mer dynamisk och uppmuntra till kommersiell risktagning.

Pågående utvecklingsåtgärder

Kommissionen håller för närvarande på att ta ställning till om man bäst kan utnyttja antenn- och Media Desk-nätverkets potential genom att införa mer effektiva verktyg och medel och en särskild Internetportal för varje land.

För att underlätta tillgången till finansiering och komplettera i2i-åtgärden så att den kan uppfylla branschens allt bredare behov, håller man nu på att utarbeta en mekanism som bör kunna skapa en hävstångseffekt när det gäller tillgången till finansiering för producenterna. Mekanismen kommer att ge producenter och distributörer bättre tillgång till privat kapital.

SLUTSATS

De preliminära utvärderingarna och den slutliga utvärderingen av programmen Media Plus och Media Yrkesutbildning bekräftar att programinsatserna gett positiva resultat inom den audiovisuella sektorn i Europa. De bekräftar återigen att programmets mål är relevanta och att insatserna har varit effektiva och kunnat bidra till att stärka sektorns konkurrenskraft och främja den kulturella mångfalden. De bekräftar också att gemenskapens insatser bidrar med ett verkligt mervärde för den nationella verksamheten. Media-programmet ger faktiska resultat och i vissa fall är resultaten också bestående, särskilt när det gäller den ökade konkurrenskraften.

Vissa av Media-programmets mer anmärkningsvärda effekter (t.ex. ökad kompetens och gränsöverskridande omsättning av audiovisuella verk) är emellertid fortfarande starkt beroende av EU:s insatser. Marknadsuppgifterna visar också att den audiovisuella sektorn i Europa fortfarande dras med sina traditionella svagheter, som en fragmenterad marknad och dålig omsättning av europeiska audiovisuella verk utanför upphovslandet.

Åtgärden bör alltså fortsätta samt anpassas till utvecklingen i fråga om behoven på marknaden. Detta är målet för det nya programmet Media 2007 som inleddes den 1 januari 2007.[pic][pic][pic]

[1] Europaparalamentets och rådets beslut nr 8452004/EG och 846/2004/EG av den 29 april 2004 – EUT L 195, 2.6.2004.

[2] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006 om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) – EUT L 327, 24.11.2006.

[3] KOM(2003) 725 slutlig.

[4] Andra preliminära utvärderingen av programmen Media Plus och Media Yrkesutbildning (2003–2005) – Avtal nr 30-CE-0041001/00-07.

[5] Slutlig utvärdering av programmen Media Plus och Media Yrkesutbildning (2001-2006) – Avtal nr 30-CE-0096653/00.

[6] Belgien, Danmark, Finland, Grekland, Irland, Island, Liechtenstein, Luxemburg, Norge, Nederländerna, Portugal, Sverige och Österrike. Följande har tillkommit: Bulgarien, Cypern, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Tjeckien, Slovakien och Slovenien.

[7] Frankrike, Förenade kungariket, Italien, Spanien och Tyskland.

[8] Det bör noteras att i och med Genomförandebyråns inrättande den 1 januari 2006 har projektförvaltningen blivit effektivare och stöde utbetalningarna sker tidigare.