1.Inledning

Skogar samt träd- och buskmark täcker mer än 43,5 % av EU:s landyta och är av stor betydelse för människors hälsa och välmående. Vi behöver skogarna för luften vi andas och vattnet vi dricker, och deras rika biologiska mångfald och unika naturliga system utgör hem och livsmiljö för de flesta landlevande arter i världen. Där kan människor knyta an till naturen och stärka sin fysiska och psykiska hälsa, och de är centrala när det gäller att bevara en levande och välmående landsbygd.

Skogen har länge haft en mycket viktig roll i ekonomin och samhället, då den skapar arbetstillfällen och tillhandahåller livsmedel, läkemedel, material, rent vatten och annat. Skogen har i århundraden varit ett blomstrande nav för kulturarv, hantverk, traditioner och innovation. Men oavsett hur viktig den har varit tidigare är den avgörande för vår framtid. Skogen är en naturlig bundsförvant när det gäller att anpassa sig till och bekämpa klimatförändringarna, och kommer att spela en avgörande roll för att göra Europa till den första klimatneutrala kontinenten 2050. Genom att skydda skogarnas ekosystem minskar också risken för zoonotiska sjukdomar och globala pandemier. En sund framtid för människor, planeten och välståndet kräver därför att man säkerställer friska och motståndskraftiga skogar med rik biologisk mångfald i Europa och världen.

Trots detta utsätts de europeiska skogarna för allt större påfrestningar – delvis till följd av naturliga processer, men också till följd av ökad aktivitet och ökat tryck från människan. Även om skogsarealen har blivit större under de senaste årtiondena tack vare naturliga processer, beskogning, hållbart skogsbruk och aktivt återställande, och att detta har lett till flera positiva trender, bör skogarnas bevarandestatus förbättras avsevärt, även i den skyddade EU-skogsareal på 27 % som bör vara vid bäst hälsa . Klimatförändringar fortsätter att inverka negativt på Europas skogar, framförallt men inte enbart i trädslagsrena och likåldriga skogsbestånd. Klimatförändringarna har också blottlagt tidigare dolda sårbarheter som förvärrar andra destruktiva påfrestningar såsom skadegörare, föroreningar och sjukdomar, vilket påverkar brandregimer och har lett till förhållanden där omfattningen av och intensiteten i skogsbränderna i EU kommer att öka under de kommande åren . Förlusten av trädtäckningen har ökat under det senaste årtiondet på grund av extrema väderförhållanden och ökad avverkning för olika ekonomiska ändamål .

Denna nya EU-skogsstrategi syftar till att komma till rätta med dessa utmaningar och frigöra skogarnas potential för vår framtid, med full respekt för subsidiaritetsprincipen, bästa tillgängliga vetenskapliga rön och kraven för bättre lagstiftning. Den är förankrad i den europeiska gröna given och EU:s strategi för biologisk mångfald 2030, och beaktar skogens centrala och mångfunktionella roll och insatserna från yrkesverksamma inom skogsbruket och hela den skogsbaserade värdekedjan för att senast 2050 uppnå en hållbar och klimatneutral ekonomi, samtidigt som man ser till att alla ekosystem återställs, är motståndskraftiga och skyddas på lämpligt sätt. Denna strategi ersätter EU:s skogsstrategi som antogs 2013 och utvärderades 2018 .

De åtaganden och åtgärder som föreslås i strategin kommer att bidra till att uppnå EU:s mål om en minskning av växthusgasutsläppen med minst 55 % fram till 2030, såsom föreskrivs i den europeiska klimatlagen , och som kommer att genomföras genom åtgärderna i 55 %-paketet . Enligt klimatlagen ska de berörda EU-institutionerna och medlemsstaterna prioritera snabba och förutsägbara utsläppsminskningar och samtidigt öka upptaget genom naturliga sänkor för att nå målet för 2030 och klimatneutralitetsmålet. Skogars och skogsprodukters utsläpp och upptag av växthusgaser kommer att spela en avgörande roll när det gäller att uppnå unionens ambitiösa nettoupptagsmål på –310 miljoner ton koldioxidekvivalenter, såsom fastställs i förslaget till reviderad förordning om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk . I strategin fastställs också en politisk ram för växande, friska, varierade och motståndskraftiga skogar i EU som i hög grad bidrar till vår ambition om biologisk mångfald, tryggade försörjningsmöjligheter på landsbygden och därutöver, och som stöder en hållbar skogsbioekonomi som bygger på de mest hållbara skogsbruksmetoderna. Metoderna bygger på ett erkänt och internationellt överenskommet dynamiskt grepp för hållbart skogsbruk som tar hänsyn till skogarnas mångfunktionalitet, mångfald och de tre inbördes beroende hållbarhetspelarna.

För att lyckas med denna omställning kommer det att behövas större, friskare och mer varierade skogar än vad som finns i dag, särskilt med avseende på lagring och bindning av koldioxid, minskning av luftföroreningarnas effekter på människors hälsa och hejdandet av förlusten av livsmiljöer och arter. Detta är en förutsättning för att skogarna ska kunna tillhandahålla försörjningsmöjligheter och uppfylla sina socioekonomiska funktioner under de kommande årtiondena. För att komma dit måste vi vända negativa trender, förbättra övervakningen för att bättre kunna bedöma tillståndet i skogarna och öka ansträngningarna för att skydda och återställa skogarnas biologiska mångfald för att därigenom säkerställa skogens motståndskraft. Vi måste också garantera tillgången på trä och främja icke-träbaserad skoglig ekonomisk verksamhet för att diversifiera lokala ekonomier och arbetstillfällen på landsbygden.

Med tanke på de ökande och ibland konkurrerande kraven på skogen måste vi också se till att den mängd trä som används håller sig inom hållbarhetsgränserna och nyttjas optimalt i enlighet med kaskadprincipen och strategin för en cirkulär ekonomi. På så sätt kan trä i största möjliga utsträckning ersätta fossila material med långlivade cirkulära material och produkter som är av störst värde för koldioxidlagring och den cirkulära ekonomin.

EU:s skogsstrategi har utarbetats i en tid då kriserna för klimatet och den biologiska mångfalden tilltar allt snabbare. Nästa årtionde blir avgörande, och strategin innehåller därför en konkret plan för 2030 som kombinerar lagstiftningsåtgärder, finansiella åtgärder och frivilliga åtgärder.

Den omfattar åtgärder för att stärka skyddet och återställandet av skogar, förbättra det hållbara skogsbruket samt förbättra övervakningen och en effektiv decentraliserad planering av EU:s skogar i syfte att säkerställa motståndskraftiga skogsekosystem och göra det möjligt för skogarna att uppfylla sin mångfunktionella roll. För att ytterligare stödja en hållbar skogsbaserad bioekonomi för en klimatneutral framtid föreslås i strategin åtgärder för innovation och främjande av nya material och produkter som ska ersätta fossilbaserade motsvarigheter och för främjande av den icke-träbaserade skogsekonomin, bland annat ekoturism. Strategin är också inriktad på hållbar återbeskogning och beskogning, och åtföljs av en färdplan för planteringen av ytterligare minst tre miljarder träd i EU före 2030.