ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Om Europeiska unionen är en av avtalsparterna i ett internationellt avtal kan en ändring av ett sådant avtal dessutom inte genomföras rättsligt av medlemsstaterna själva. Därför krävs åtgärder på unionsnivå.

•Proportionalitetsprincipen

Det aktuella förslaget går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det eftersträvade målet, dvs. att ändra det befintliga avtalet mellan Förbundsrepubliken Brasilien och Europeiska unionen om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass.

3.BUDGETKONSEKVENSER

Förslaget medför inga ytterligare kostnader för EU:s budget.

4. RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

•Samråd med berörda parter

Den 9 oktober 2014 antog rådet förhandlingsdirektiv som bemyndigade kommissionen att inleda förhandlingar med Brasilien för att ändra avtalet mellan de båda parterna om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass. Medlemsstaterna informerades om läget i förhandlingarna vid mötena i arbetsgruppen för visering.

5.ÖVRIGA INSLAG

•Resultatet av förhandlingarna

Kommissionen anser att målen i rådets förhandlingsdirektiv har uppnåtts och att unionen kan godta utkastet till avtal.

Det slutliga innehållet i avtalet kan sammanfattas på följande sätt:

a. Vistelsens längd

I avtalet föreskrivs viseringsfrihet för medborgare i Europeiska unionen och för medborgare i Brasilien som innehar diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass vid resor på den andra avtalspartens territorium i högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod (istället för högst tre månader under en sexmånadersperiod räknat från den dag då personen i fråga först reste in i landet). Den nya definitionen tillämpas i hela avtalet.

b. Slutbestämmelse – avbrott i tillämpningen av avtalet (artikel 8.4)
Det aktuella förslaget går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå det eftersträvade målet, dvs. att ändra det befintliga avtalet mellan Förbundsrepubliken Brasilien och Europeiska unionen om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass.

3.BUDGETKONSEKVENSER

Förslaget medför inga ytterligare kostnader för EU:s budget.

4. RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

•Samråd med berörda parter

Den 9 oktober 2014 antog rådet förhandlingsdirektiv som bemyndigade kommissionen att inleda förhandlingar med Brasilien för att ändra avtalet mellan de båda parterna om undantag från viseringskrav vid kortare vistelser för innehavare av vanliga pass. Medlemsstaterna informerades om läget i förhandlingarna vid mötena i arbetsgruppen för visering.

5.ÖVRIGA INSLAG

•Resultatet av förhandlingarna

Kommissionen anser att målen i rådets förhandlingsdirektiv har uppnåtts och att unionen kan godta utkastet till avtal.

Det slutliga innehållet i avtalet kan sammanfattas på följande sätt:

a. Vistelsens längd

I avtalet föreskrivs viseringsfrihet för medborgare i Europeiska unionen och för medborgare i Brasilien vid resor på den andra avtalspartens territorium i högst 90 dagar under en 180-dagarsperiod (istället för högst tre månader under en sexmånadersperiod räknat från den dag då personen i fråga först reste in i landet). Den nya definitionen tillämpas i hela avtalet.

b. Slutbestämmelse – avbrott i tillämpningen av avtalet (artikel 9.4)
Bulgarisk version

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № …() декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход() .

Spansk version

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no …(1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial…(2).

Tjeckisk version

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

Dansk version

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

Tysk version

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

Estnisk version

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr …() ) deklareerib, et need tooted on …() sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Grekisk version

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

Engelsk version

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

Fransk version

L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle … (2).

Kroatisk version

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi .... (2) preferencijalnog podrijetla.
EUROPEISKA KOMMISSIONEN

Bryssel den 11.6.2018

COM(2018) 234 final

CORRIGENDUM

This document corrects document COM (2018) 234 final of 25.04.2018.

Concerns all language versions.

Addition of 2 annexes to the act.

The text shall read as follows:



BILAGOR

till förslaget till

Europaparlamentets och rådets direktiv

om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (omarbetning)

{SEC(2018) 206 final}

{SWD(2018) 127 final}

{SWD(2018) 128 final}

{SWD(2018) 129 final}

{SWD(2018) 145 final}
1. Domännamnsinnehavare som registrerat domännamn i enlighet med artikel 4.2 b i förordning (EG) nr 733/2002 ska behålla de rättigheter som är kopplade till de befintliga registrerade domännamnen under .eu-toppdomänen.

2. Senast den [date – no later than two years after the entry into force] ska kommissionen vidta de åtgärder som är nödvändiga för att utse och ingå avtal med registerenheten i enlighet med denna förordning. Avtalet ska gälla från och med den [date – of the application of present regulation: no later than three years after the entry into force].

3. Det avtal som ingåtts mellan kommissionen och registreringsenheten i enlighet med artikel 3.1 c i förordning (EG) nr 733/2002 ska gälla till och med den [date – minus 1 day of the date of application of present regulation: no later than three years after the entry into force].

Artikel 19

Upphävande

Förordning (EG) nr 733/2002 och kommissionens förordning (EG) nr 874/2004 ska upphöra att gälla med verkan från och med den [date – of the application of present regulation: no later than three years after the entry into force].

Artikel 20

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den [date – no later than three years after the entry into force].

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den
–vid det 131:a mötet i arbetsgruppen för motorfordon, som hölls den 16 februari 2016, presenterade kommissionen för medlemsstaterna och de berörda parterna en uppsättning med 19 potentiella åtgärder som skulle kunna övervägas i samband med översynen av förordningen om allmän säkerhet hos motorfordon och förordningen om skydd av fotgängare.

–i november 2016 ägde ett ytterligare intensivt samråd rum med de berörda parterna (72 deltagare som företrädde 32 forskare/forskningsorganisationer, opinionsbildningsgrupper för säkerhet, fordonstillverkare, leverantörer inom fordonsindustrin, lokala/nationella myndigheter och andra relevanta sakkunniga).

De viktigaste målen med dessa omfattande samråd var dels att informera berörda parter om kommissionens åsikter om vägen framåt när det gäller fordonssäkerhet och dels att presentera för alla berörda parter på det mest transparenta sättet alla data, parametrar, åsikter från sakkunniga och deras källor som skulle utgöra ryggraden i konsekvensbedömningen avseende dataset, i synnerhet frivilliga upptagsnivåer för fordonssäkerhetssystemet, teknikkostnad, teknikeffektivitet och målgrupp för trafikolyckor. Dessa samråd möjliggjorde även de berörda parternas bedömning och validering av de nyckeldata som användes som tillräckliga och tillbörligt robusta, relevanta och aktuella. Resultatet av samråden användes därefter som underlag för utarbetandet av förslaget och den konsekvensbedömning som följde.

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

I mars 2015 offentliggjorde kommissionen studien ”Benefit and Feasibility of a range of new technologies and unregulated measures in the field of Vehicle Occupant Safety and Protection of Vulnerable Road Users”, i samband med den planerade översynen av förordningen om allmän säkerhet hos motorfordon och förordningen om skydd av fotgängare. Studien innehåller en översikt med fler än 50 tillgängliga säkerhetsåtgärder som kan bidra till att minska ytterligare dödsolyckor och personskador (inklusive kostnads–nyttoförhållanden).

I december 2016 lade kommissionen fram en rapport till Europaparlamentet och rådet med titeln ”Rädda liv: öka bilsäkerheten i EU”. I följedokumentet till rapporten fastställer man och lägger fram 19 potentiella lagstiftningsåtgärder som skulle vara effektiva för att ytterligare minska trafikolyckor och olycksoffer.

•Konsekvensbedömning
MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Trafiksäkerheten i EU har förbättrats avsevärt under de senaste årtiondena tack vare åtgärder på EU-nivå samt nationell, regional och lokal nivå. Mellan 2001 och 2010 har antalet dödsolyckor i trafiken i EU sjunkit med 43 %, och med ytterligare 19 % mellan 2010 och 2016. Under 2016 miste 25 620 personer livet på vägarna i EU, 510 färre än under 2015 och nästan 5 900 färre än under 2010.

Även om vissa medlemsstater fortsätter att göra stora framsteg varje år har antalet dödsoffer på vägarna i EU stagnerat under de senaste åren. Aktörerna på trafiksäkerhetsområdet har reagerat på nedgången med förnyat engagemang, vilket EU:s transportministrar uttryckt i Vallettaförklaringen om trafiksäkerhet från mars 2017.

Med stöd av denna politiska satsning föreslår kommissionen också, parallellt med detta initiativ, en ram för trafiksäkerhet för 2020–2030 som är bättre anpassad till redan kända utmaningar och till förändringar i mobiliteten till följd av trender i samhället (t.ex. fler cyklister och fotgängare, ett åldrande samhälle) och ny teknisk utveckling. Den föreslagna ramen följer strategin för säkert system (Safe System). Strategin grundas på principen att människor kan och kommer att fortsätta att göra misstag, och att det är ett ansvar som delas av aktörer på alla nivåer att se till att trafikolyckor inte leder till allvarliga eller dödliga skador. Enligt strategin för säkert system måste säkerheten i systemets alla delar förbättras – vägar och vägkanter, hastigheter, fordon och väganvändning, så att om en del brister kommer andra delar fortfarande att skydda de inblandade.

Väginfrastruktur kommer även i fortsättningen att i högsta grad vara en del av den nya strategin. Väl utformade och ordentligt underhållna vägar kan minska sannolikheten för trafikolyckor, medan ”förlåtande” vägar (vägar som dragits på ett intelligent sätt för att säkerställa att misstag i körningen inte omedelbart får allvarliga följder) kan göra de olyckor som inträffar mindre allvarliga.

Direktivet om förvaltning av vägars säkerhet (nedan kallat vägsäkerhetsdirektivet) antogs 2008 för att säkerställa att överväganden avseende trafiksäkerheten står i förgrunden i alla faser avseende projektering, utformning och drift av väginfrastruktur. Det finns dock stora skillnader i hur medlemsstaterna har genomfört direktivet, med många högpresterande länder som går längre än kraven i direktivet, och andra länder som släpar efter.

Det övergripande syftet med det förslagna initiativet är att minska antalet dödsoffer på vägarna och svårt skadade i EU:s vägnät genom att förbättra säkerheten i väginfrastrukturen. Till de särskilda målen hör följande:
Open for signature in Brussels between [LÄGG TILL DATUM: DEN DAG DÅ RÅDETS BESLUT ANTAS AND ETT DATUM NIO MÅNADER DÄREFTER]

Liegt zwischen dem [LÄGG TILL DATUM: DEN DAG DÅ RÅDETS BESLUT ANTAS UND ETT DATUM NIO MÅNADER DÄREFTER] in Brüssel zur Unterzeichnung auf

For the European Union

Pour la Union européenne

Für die Europäische Union

For the Republic of Albania

Pour la République d'Albanie

Für die Republik Albanien

For Bosnia and Herzegovina

Pour Bosnie et Herzégovine

Für Bosnien und Herzegowina

For the former Yugoslav Republic of Macedonia

Pour l'ancienne République yougoslave de Macédoine

Für die ehemalige jugoslawische Republik Mazedonien

For the Republic of Moldova
I princip ska en beskattningsbar person ha rätt att göra avdrag för den ingående mervärdesskatten i de mervärdesskattedeklarationer som lämnats in via systemet. Om en beskattningsbar person som utnyttjar denna särskilda ordning ska inte göra några leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster som omfattas av denna särskilda ordning för vilka mervärdesskatt ska betalas i en beskattningsmedlemsstat för en given beskattningsperiod, och inte heller under de tre föregående beskattningsperioderna när han lämnar in kvartalsvisa mervärdesskattedeklarationer varje kvartal eller under de elva föregående beskattningsperioderna när han lämnar in månatliga deklarationer, får dock inget avdrag göras för ingående mervärdesskatt i den beskattningsmedlemsstaten i den mervärdesskattedeklarationen. I stället bör den beskattningsbara personen göra anspråk på den ingående mervärdesskatten via återbetalningsförfarandet i den medlemsstat i vilken mervärdesskatten har debiterats.

Undantag: Artiklarna 370–390c

Avdelning XIII kapitel 1 i mervärdesskattedirektivet innehåller en rad undantag som kan tillämpas fram till dess att slutgiltiga bestämmelser antagits. För de stater som var medlemsstater den 1 januari 1978 anges de flesta undantag som de kan tillämpa i bilaga X till mervärdesskattedirektivet. Såsom förklarats ovan är detta förslag det första steget i processen med att införa ett slutgiltigt system för beskattning av EU-intern handel i destinationsmedlemsstaten. Som en del av detta steg föreslås det att man avskaffar de undantag för vilka, om de bibehölls, de föreslagna ändringarna av reglerna för platsen för leverans och utseendet av den person som är betalningsskyldig för mervärdesskatt skulle leda till ökad komplexitet för de beskattningsbara personerna och skatteförvaltningarna.

Särskilt möjligheten att tillämpa ett undantag skulle avskaffas för varor som kan bli föremål för unionsinterna leveranser (lös egendom). I det fallet måste leverantören känna till, för varje medlemsstat i vilken dessa unionsinterna leveranser äger rum, om den medlemsstaten utnyttjat undantaget eller inte och om så är fallet vilka villkor som tillämpas av dessa medlemsstater.
2.3.Proportionalitetsprincipen

2.4.Val av instrument

3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

3.1.Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

(a)Den administrativa ramen när det gäller erkännande och en ny bedömning av tredjeländer som saknar ändamålsenlighet och effektivitet:

·Den tidsram som fastställs i lagstiftningen för erkännande av nya tredjeländer är orealistiskt eftersom den inte tar tillräcklig hänsyn till alla nödvändiga förfarandeåtgärder.

·De tillgängliga ekonomiska och mänskliga resurser som deltar i processen för erkännande av tredjeländer används inte på ett effektivt sätt. Förfarandet beaktar för närvarande inte det antal befälhavare och befäl som sannolikt anställs från tredjeländer.

·Den förnyade bedömningen för tredjeländer genomförs inte på ett proportionerligt sätt. Tidsfristen för den förnyade bedömningen tar inte hänsyn till ett lands efterlevnadsnivå av kraven i STCW-konventionen och det antal intyg om erkännande som utfärdas av medlemsstaterna.

(b)Tillämpningsområdet för systemet för ömsesidigt erkännande av certifikat för sjöfolk utfärdade av medlemsstaterna saknar klarhet och rättssäkerhet.

(c)Direktiv 2008/106/EG måste med jämna mellanrum anpassas till de senaste ändringarna av STCW-konventionen. I detta sammanhang medför det nuvarande förfarandet för att införliva ändringar i STCW-konventionen stora förseningar och medför en risk för att unionens lagstiftning inte överensstämmer med den internationella ramen för en betydande tidsperiod.

3.2.Samråd med berörda parter

Med tanke på den tekniska karaktären hos det planerade förslaget har ett riktat samråd genomförts. Nationella experter i STCW, redarföreningar och sjöfolks arbetstagarorganisationer har hörts via en enkät på internet under en period av fyra veckor. Ett seminarium organiserades där medlemsstaterna såväl som de europeiska sammanslutningarna av redare och sjöfolk deltog och delade med sig av sina synpunkter om de planerade åtgärderna. Sammanfattningen av samrådet samt detaljerad återkoppling på synpunkter som framkommit under samrådet finns i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer förslaget. De planerade åtgärderna stöddes av det stora flertalet nationella experter och berörda parter som deltog. Endast de aktörer som företräder redarna uttryckte vissa farhågor om att modernisera den centraliserade mekanismen genom att införa en diskussion mellan medlemsstaterna om behovet av att erkänna nya tredjeländer. Trots detta togs deras farhågor med i den slutliga åtgärderna för att balansera alla energieffektivitetsåtgärder med behovet av att upprätthålla EU-flottans konkurrenskraft genom att göra det möjligt för den ansökande medlemsstaten att unilateralt erkänna tredjelandet fram till dess att ett beslut om dess erkännande har fattats.
RCR 57 – Längd på järnväg i drift som styrs av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg RCR 58 – Antal passagerare per år på järnvägar som får stöd RCR 59 – Godstransport på järnväg RCR 60 – Godstransport på inre vattenvägar

RCO 55 – Längd på spårvagns- och tunnelbanelinjer – nya

RCO 56 – Längd på spårvagns- och tunnelbanelinjer – ombyggda/uppgraderade

RCO 57 – Miljövänlig rullande materiel för kollektivtrafik

RCO 58 – Särskild cykelinfrastruktur som får stöd

RCO 59 – Alternativ bränsleinfrastruktur (påfyllnings- och laddningspunkter) som får stöd

RCO 60 – Städer med nya eller uppgraderade digitaliserade urbana transportsystem
(1)

Uteslutande för fångst från kontrollfiske för insamling av data om fångst per ansträngningsenhet (CPUE) i funktionell enhet 25 under fem resor per månad i augusti och september med fartyg som har observatörer ombord.
ex 3926 30 00 ex 3926 90 97 ex 8708 29 10 ex 8708 29 90

10 23 10 10

Plasthölje med klämmor för yttre backspegel för motorfordon

0 %

p/st
Artikel 5 – Tredjeländer som är associerade till i programmet

I denna artikel fastställs villkoren för tredjeländer som vill delta i programmen.

Artikel 6 – Genomförande av och former för EU-finansiering

I denna artikel fastställs förvaltningsformen för FSE till direkt förvaltning, och särskilt i form av bidrag och upphandling, samt i form av finansiella instrument inom ramen för blandfinansieringsinsatser. Programmets genomförande får delegeras till ett genomförandeorgan.

Artikel 7 – Gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi

Denna artikel rör identifieringen av gränsöverskridande projekt inom området förnybar energi och de särskilda villkor för stödberättigande som gäller för dessa projekt.

Artikel 8 – Projekt av gemensamt intresse inom området infrastruktur för digital konnektivitet

Denna artikel rör identifieringen av projekt av gemensamt intresse som avser infrastruktur för digital konnektivitet och de särskilda villkor för stödberättigande och prioritering som gäller för stöd till dessa projekt genom programmet.

Artikel 9 – Stödberättigande åtgärder

I denna artikel beskrivs närmare de åtgärder för varje särskilt mål som är berättigande till ekonomiskt stöd enligt förordningen.

Artikeln innehåller en bestämmelse som möjliggör ett flexibelt tillvägagångssätt i fråga om åtgärder som, förutom att de gäller ett särskilt mål i programmet, även bidrar till att underlätta synergier mellan transport-, energi- och digitaliseringssektorerna.

Artikel 10 – Synergier

I denna artikel fastställs de bestämmelser som gäller för synergiåtgärder i programmets sektorer, antingen via sektorsövergripande arbetsprogram eller via samfinansiering av kompletterande element till en åtgärd, under förutsättning att vissa villkor som fastställs i artikeln är uppfyllda.

Artikel 11 – Stödberättigade enheter

I denna artikel fastställs kriterierna för att personer och enheter ska vara berättigade till stöd från programmet. Där nämns också att arbetsprogram kan föreskriva ytterligare villkor, t.ex. att medlemsstaten samtycker till förslaget.

Artikel 12 – Bidrag

I denna artikel fastställs att bidrag från FSE kommer att tilldelas och förvaltas i enlighet med budgetförordningen.

Artikel 13 – Tilldelningskriterier

I denna artikel föreskrivs en gemensam referens för de tre sektorerna om de tilldelningskriterier som används vid bedömningen av ett förslag.

Särskilda villkor ingår för att bättre beakta korridormodellen inom transportsektorn, särskilt i tillämpliga fall, för arbetsplanerna för korridorer och genomförandeakter enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 1315/2013 och yttrandet från den ansvariga europeiska samordnaren enligt artikel 45.8 i samma förordning.
Det totala antalet tjänstemän och tillfälligt anställda kommer att användas för att bidra till målen för Horisont Europa under hela processen, från utarbetandet av arbetsprogrammet till den slutliga spridningen av resultat under 2021–2027.

Extern personal
ex kapitel 25

ex 2519

ex kapitel 27

ex 2707

ex kapitel 28

ex 2811

ex 2840

ex 2852

ex kapitel 29

ex 2905

ex 2932

ex kapitel 33

ex 3301

ex kapitel 34

ex 3404

ex kapitel 38

ex 3803

ex 3805

ex 3807

ex kapitel 39

ex 3907

ex 3920

Tillverkning utgående från högtransparenta folier av polyester med en tjocklek på mindre än 23 my

ex 3921

ex kapitel 40

ex kapitel 41

4101–4103

Oberedda hudar och skinn av nötkreatur och andra oxdjur (inbegripet buffel) samt av hästdjur (färska eller saltade, torkade, kalkade, picklade eller på annat sätt konserverade, men inte garvade, beredda till pergament eller vidare beredda), även avhårade eller spaltade; oberedda skinn av får och lamm (färska eller saltade, torkade, kalkade, picklade eller på annat sätt konserverade, men inte garvade, beredda till pergament eller vidare beredda), även avhårade eller spaltade, med undantag av sådana som enligt anmärkning 1 c inte omfattas av anmärkning 1 c till kapitel 41; andra oberedda hudar och skinn (färska eller saltade, torkade, kalkade, picklade eller på annat sätt konserverade, men inte garvade, beredda till pergament eller vidare beredda), även avhårade eller spaltade, med undantag av sådana som inte omfattas av anmärkning 1 b eller 1 c till kapitel 41.