Denna del av lagstiftningen är dock en förordning som är utformad för att passa alla. Nästan alla dess krav gäller på samma sätt för alla emittenter oavsett deras storlek eller de handelsplatser där deras finansiella instrument är upptagna till handel. Förordningen innehåller endast två begränsade anpassningar till emittenter som är noterade på tillväxtmarknader för små och medelstora företag. Genom den första tillåts handelsplatser med en tillväxtmarknad för små och medelstora företag att offentliggöra insiderinformation på handelsplatsens webbplats (istället för på emittentens webbplats). Genom den andra tillåts emittenter som är noterade på tillväxtmarknader för små och medelstora företag att endast tillhandahålla insiderförteckningar på begäran från en nationell behörig myndighet. Effekten av denna lättnad är dock begränsad eftersom företag fortfarande måste samla in och lagra all relevant information för att på begäran kunna tillhandahålla insiderförteckningar.

Trots fördelarna kämpar EU:s offentliga marknader för små och medelstora företag dock för att locka nya emittenter. Antalet börsintroduktioner på marknader avsedda för små och medelstora företag minskade drastiskt i Europeiska unionen i krisens efterdyningar, och har sedan dess inte återhämtat sig i någon väsentlig grad. Som ett resultat sker endast hälften av det antal börsintroduktioner av små och medelstora företag som gjordes före den finansiella krisen (478 börsintroduktioner i genomsnitt per år under 2006–2007 jämfört med 218 mellan 2009 och 2017 på multilaterala handelsplattformar för små och medelstora företag i EU). Mellan 2006 och 2007 anskaffades i genomsnitt 13,8 miljarder euro per år på europeiska multilaterala handelsplattformar avsedda för små och medelstora företag genom börsintroduktioner. Detta belopp föll till ett genomsnitt på 2,55 miljarder euro från 2009 till 2017.

•Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

Initiativet stämmer överens med den befintliga rättsliga ramen. I Mifid II anges det att målet med tillväxtmarknader för små och medelstora företag bör vara ”att göra det lättare för små och medelstora företag att få tillgång till kapital” och att ”[u]ppmärksamhet bör fästas vid hur framtida reglering ytterligare bör stödja och främja användningen av den marknaden så att den blir attraktiv för investerare, och minska de administrativa bördorna och skapa ytterligare incitament för små och medelstora företag att få tillgång till kapitalmarknaderna genom dessa marknader”. I skäl 6 och 55 i marknadsmissbruksförordningen efterlyses uttryckligen lättnader av administrativa kostnader för mindre emittenter på tillväxtmarknader för små och medelstora företag.

Flera EU-rättsakter inbegriper redan specifika bestämmelser för denna nya form av handelsplatser, såsom den nyligen framlagda prospektförordningen och förordningen om värdepapperscentraler. Målen med dessa bestämmelser är att minska den administrativa börda som läggs på emittenter på tillväxtmarknader för små och medelstora företag och att stärka likviditeten för finansiella instrument som handlas på dessa marknader.

Eftersom kostnaderna för att upprätta ett prospekt kan vara oproportionerligt höga för små och medelstora företag har ett förenklat ”EU-tillväxtprospekt” införts genom prospektförordningen. Det är särskilt tillgängligt för små och medelstora företag som handlas på tillväxtmarknader för små och medelstora företag och för andra företag med ett börsvärde på mindre än 500 miljoner euro vilkas värdepapper handlas på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag. Dessutom kommer emittenter som under minst 18 månader redan haft värdepapper upptagna till handel på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag att kunna dra nytta av förenklade regler för offentliggörande för sekundäremissioner.

Genom förordningen om värdepapperscentraler införs en obligatorisk ersättningsköpsprocess för alla finansiella instrument som inte levererats inom en fastställd tidsperiod från den avsedda avvecklingsdagen (dvs. två dagar efter handeln, den så kallade t-2 regeln). Samtidigt inbegriper förordningen om värdepapperscentraler regler som är anpassade till de specifika särdragen hos tillväxtmarknader för små och medelstora företag. Ersättningsköpsprocessen utlöses efter en period på femton dagar för transaktioner på tillväxtmarknader för små och medelstora företag, jämfört med upp till fyra dagar för likvida värdepapper och upp till sju dagar för andra illikvida värdepapper. Dessa specifika regler för finansiella instrument på tillväxtmarknader för små och medelstora företag infördes för att ”ta hänsyn till dessa marknaders likviditet och i synnerhet för att möjliggöra marknadsgarantverksamhet på de mindre likvida marknaderna”.

Detta förslag till förordning är därför förenligt med ovannämnda befintliga EU-förordningar, eftersom det syftar till att minska bördan för tillväxtmarknader för små och medelstora företag och till att stärka likviditeten för egetkapitalinstrument som tas upp till handel på dessa handelsplatser.

Detta förslag till förordning stämmer även överens med vissa planerade ändringar av kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/565 i enlighet med direktiv 2014/65/EU (Mifid II). Dessa ändringar inbegreps även i samma konsekvensbedömning och avser att i) ändra definitionen av icke-aktierelaterade emittenter som är små och medelstora företag på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag, ii) göra kravet om att icke-aktierelaterade emittenter på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag lägger fram en halvårsrapport frivilligt, iii) införa ett krav för omsättningsbara aktier för emittenter som eftersträvar att tas upp till handel på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag. Dessa åtgärder kommer att i) öka antalet emittenter som endast emitterar skulder som skulle kvalificera sig som små och medelstora företag, vilket i sin tur skulle göra det möjligt för multilaterala handelsplattformar att registrera sig som tillväxtmarknader för små och medelstora företag och för emittenter på dessa marknader att dra nytta av förenklade regelkrav, ii) göra det möjligt för marknadsaktörer att bättre anpassa sina bestämmelser om börsnotering till lokala förhållanden, och att iii) säkerställa att aktier som är noterade på tillväxtmarknader för små och medelstora företag inte är alltför illikvida när de tas upp till handel.

•Förenlighet med unionens politik inom andra områden

Detta lagförslag syftar till att komplettera målen i kapitalmarknadsunionen att minska en alltför stor förlitan på bankfinansiering och diversifiera marknadsbaserade finansieringskällor för europeiska företag. Sedan offentliggörandet av handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen 2015 har kommissionen genomfört ett omfattande paket av lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att utöka riskkapitalfinansieringen i Europa. Dessa inbegriper inrättandet av en fondandelsfond för riskkapital som stöds genom EU:s budget och en översyn av förordningen om europeiska riskkapitalfonder (EuVECA) och europeiska fonder för socialt företagande (Eusef). Genom översynen utökades mer specifikt europeiska riskkapitalfonders möjlighet att investera i små och medelstora företag noterade på tillväxtmarknader för små och medelstora företag.

I mars 2018 presenterade Europeiska kommissionen, som en del av sin handlingsplan för fintech , ett förslag till förordning om leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster . När man enats på EU-nivå kommer den nya förordningen att möjliggöra plattformar för ansökan om ett Europapass baserat på en enskild uppsättning regler. Detta kommer att göra det enklare för dem att erbjuda sina tjänster i EU. Medan den europeiska marknaden för gräsrotsfinansiering är underutvecklad jämfört med andra större ekonomier i världen bör dessa nya regler förbättra tillgången till denna innovativa form av finansiering för små investerare och företag i behov av finansiering, särskilt nystartade företag, och bidra till att EU-marknaden växer snabbare.

I sammanhanget av kapitalmarknadsunionen främjar kommissionen även marknader för privata placeringar, vilka gör det möjligt för företag att anskaffa kapital genom att emittera skuldinstrument till institutionella eller andra erfarna investerare. En nyligen genomförd studie Identifying market and regulatory obstacles to the development of private placement of debt in the EU (identifiering av marknadshinder och regleringshinder för utvecklingen av privata placeringar i skulder i EU) (utförd på kommissionens vägnar) visade att marknadssonderingsreglerna enligt marknadsmissbruksförordningen kan hämma utvecklingen av denna finansieringskälla i EU. Detta regleringshinder avskräcker både institutionella investerare och emittenter från att inleda förhandlingar om sådana transaktioner.

Genom att göra det enklare för företag att notera sig på tillväxtmarknader för små och medelstora företag kommer detta initiativ att bidra till att underlätta anskaffande av kapital för europeiska företag. Det kommer att bidra till att bygga upp en finansieringstrappa som ger diversifierade finansieringskanaler för företag i alla deras utvecklingsetapper. Livskraftiga marknader är avgörande för att slutföra ovannämnda åtgärder inom ramen för kapitalmarknadsunionen. Dynamiska offentliga marknader för små och medelstora företag kan främja utvecklingen av riskkapitalfonder genom tillhandahållande av smidiga möjligheter till utträde. Utan denna möjlighet att frigöra sina investeringar kommer riskkapitalfonder att bli mindre villiga att låsa sitt kapital under ett företags tillväxtperiod. Riskkapitalmarknader för små och medelstora företag kan även stimulera kapitalinvesteringar via gräsrotsfinansiering. Precis som riskkapitalister eftersträvar även kapitalinvesterare via gräsrotsfinansiering att frigöra sina investeringar och kräver därför välfungerande och likvida aktiemarknader för användning vid ett utträde ur de tillväxtföretag som de satsat på i ett tidigare skede. Detta initiativ syftar även till att avlägsna de regleringshinder som följer av tillämpningen av marknadssonderingsreglerna enligt marknadsmissbruksförordningen på börsnoterade små och medelstora företags privata placeringar av obligationer hos institutionella investerare.

2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

•Rättslig grund

Den rättsliga grunden för marknadsmissbruksförordningen och prospektförordningen är artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) vari de europeiska institutionerna tilldelas befogenheten att fastställa tillbörliga bestämmelser som syftar till att upprätta den inre marknaden och få den att fungera. Dessa förordningar kan endast ändras av unionslagstiftaren, i detta fall på grundval av artikel 114 i fördraget. Enligt artikel 4 i EUF-fördraget måste EU:s åtgärder för att fullborda den inre marknaden bedömas mot bakgrund av subsidiaritetsprincipen i artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen. Enligt subsidiaritetsprincipen ska åtgärder på EU-nivå endast vidtas när målen för de föreslagna åtgärderna inte kan uppnås i tillräcklig grad av medlemsstaterna själva och sålunda berättigar till åtgärder på EU-nivå.

•Subsidiaritetsprincipen (för icke-exklusiv befogenhet)

Enligt artikel 4 i EUF-fördraget måste EU:s åtgärder för att fullborda den inre marknaden bedömas mot bakgrund av subsidiaritetsprincipen i artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen. Enligt subsidiaritetsprincipen ska åtgärder på EU-nivå endast vidtas när målen för de föreslagna åtgärderna inte kan uppnås i tillräcklig grad av medlemsstaterna själva och sålunda berättigar till åtgärder på EU-nivå.

Det måste bedömas huruvida de aktuella frågorna har transnationella aspekter och huruvida målen för de föreslagna åtgärderna inte kan uppnås i tillräcklig grad av medlemsstaterna inom ramen för deras nationella konstitutionella system (det så kallade nödvändighetstestet). I detta avseende bör noteras att multilaterala handelsplattformar med en inriktning på små och medelstora företag (och potentiella tillväxtmarknader för små och medelstora företag) till sin natur är mer lokala jämfört med reglerade marknader. Samtidigt har dessa handelsplatser en tydlig gränsöverskridande dimension, både eftersom investerare kan investera i handelsplatser utanför sin ursprungsmedlemsstat och eftersom emittenter ofta noterar sina aktier eller obligationer på en handelsplats belägen i en annan medlemsstat.

Det första målet med detta initiativ är att avlägsna onödiga administrativa bördor för att möjliggöra för små och medelstora företag att få enklare tillgång till offentliga marknader för aktier och obligationer och därmed diversifiera sina källor till kapital till att komma från var som helst i EU (och samtidigt bibehålla en hög grad av marknadsintegritet och investerarskydd). Det andra målet är att öka likviditeten för aktier som ges ut av emittenter på tillväxtmarknader för små och medelstora företag. Att uppnå dessa mål kommer att leda till ökade gränsöverskridande flöden av kapital och i slutändan till ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen i alla EU-medlemsstater.