[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 27.1.2006

KOM(2006) 27 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd

Vid toppmötet mellan EU och västra Balkan i juli 2003 bekräftade EU sitt stöd för ett europeiskt perspektiv för länderna på västra Balkan[1]. Toppmötet godkände den s.k. Thessalonikiagendan, som innehåller åtgärder grundade på erfarenheterna från processen inför anslutningen, och förband sig att genomföra den gemensamt.

Europeiska rådet bekräftade i juni 2005 sitt åtagande att genomföra Thessalonikiagendan och fastslog att varje enskilt lands framsteg mot integrering i Europa beror på hur landet anstränger sig för att iaktta Köpenhamnskriterierna och villkorenl i stabiliserings- och associeringsprocessen.

Under de snart tre år som gått sedan toppmötet i Thessaloniki har västra Balkan blivit stabilare och närmat sig Europeiska unionen. Det europeiska perspektivet är en stark drivkraft för politiska och ekonomiska reformer och har också bidragit till försoningsprocessen mellan folken i regionen. Att dessa processer påskyndas gagnar både EU som helhet och de berörda länderna. På så sätt kommer EU att ha bättre förutsättningar att nå sina mål utan att riskera att instabila förhållanden återuppstår i en region som direkt gränsar till unionen. Att stärka EU:s politik gentemot regionen, särskilt på de områden av ömsesidigt intresse som är viktigast för regionens befolkning (t.ex. rättvisa, frihet och säkerhet, utbildning och handel), är det bästa sättet att stärka processens trovärdighet och minska de politiska riskerna.

Under de kommande månaderna kommer regionen att ställas inför svåra utmaningar i och med att processen för fastställande av Kosovos status drar igång och andra grundläggande konstitutionella frågor hamnar i offentlighetens ljus. Under denna krävande tid kommer det stöd som genomförandet av Thessalonikiagendan medför att vara särskilt viktigt. Kommissionen kommer att fortsätta sitt arbete för att stödja stabiliseringen i regionen, både genom stabiliserings- och associeringsprocessen och genom sitt bidrag till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och sitt stöd till den europeiska säkerhets- och försvarspolitikens insatser i området.

Det österrikiska ordförandeskapet planerar att hålla omfattande diskussioner om västra Balkan under utrikesministrarnas informella möte i Salzburg den 10–11 mars. Detta blir ett lämpligt tillfälle att bekräfta EU:s mål och enas om hur unionen skall gå till väga för att stärka sina insatser i regionen. EU:s mål är att främja stabilitet, säkerhet och välstånd på västra Balkan genom att regionen successivt integreras i unionen.

Syftet med detta meddelande är att inför mötet i Salzburg utvärdera vad som skett sedan Thessalonikimötet och framlägga konkreta åtgärder för att stärka unionens politik och instrument i överensstämmelse med kommissionens strategidokument om utvidgningen från november 2005. Såsom rådet konstaterade i december 2005 utgör strategidokumentet en god grund för en diskussion om utvidgningen under 2006. Medlemsstaterna uppmanas att godkänna åtgärderna i detta dokument och se till att EU:s målsättningar i regionen får det stöd som fordras.

--I--

Tre år efter Thessalonikimötet

Framstegen hittills och de kommande utmaningarna

Under de tre senaste åren har länderna på västra Balkan gjort avsevärda framsteg när det gäller stabilisering och försoning, interna reformer och regionalt samarbete. Till följd av detta har de närmat sig EU.

En rad viktiga steg har tagits under de senaste månaderna: anslutningsförhandlingar har inletts med Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har fått status som kandidatland, förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Albanien är inne i sitt slutskede och förhandlingar om stabiliserings- och associeringsavtal har inletts med Serbien och Montenegro och med Bosnien och Hercegovina. Den politiska processen för ett beslut om Kosovos framtida status har inletts. Denna utveckling visar att både medborgarna och regeringarna i regionen tror på en bättre framtid genom integrering i den politiska och ekonomiska huvudfåran i Europa. Europeiska unionen har visat prov på sin beslutsamhet att stödja dem i deras framtidstro. Denna beslutsamhet har inte en enda gång vacklat under det gångna året.

Den närmaste framtiden kommer att medföra stora utmaningar för regionen, främst i form av processen för fastställande av Kosovos status och Serbien och Montenegros konstitutionella struktur. En framgångsrik handläggning av dessa frågor kan bana väg för snabba framsteg, medan ett misslyckande kan få allvarliga följder för de berörda länderna, för regionen och för Europas säkerhet. En eventuell grundlagsreform i Bosnien och Hercegovina är en annan utmaning. EU har förbundit sig att hjälpa länderna att ta itu med dessa konstitutions- och statusfrågor med iakttagande av europeiska och internationella normer, att hjälpa dem att göra framsteg i försoningssträvandena och nå en högre grad av politisk mognad i regionen samt att leda dem vidare på vägen mot EU. Unionen kommer att fortsätta att stärka och samordna sin närvaro i området.

EU kommer att spela en aktiv roll i processen för fastställande av Kosovos status och har utsett en företrädare som skall stödja FN:s sändebud för statusförhandlingarna. EU måste utnyttja alla sina politiska instrument och hela sitt inflytande för att bidra till en balanserad och varaktig lösning, som för med sig fred och stabilitet inte bara för de direkt berörda parterna utan för regionen i dess helhet. EU är också villigt att bidra till den internationella närvaro som kommer att krävas så snart besluten om Kosovos status fattats. Kommissionen bidrar med politisk och teknisk sakkunskap vid statusförhandlingarna och kommer att få bära en stor del av ansvaret för att genomföra ett resultat som främjar Kosovos europeiska perspektiv.

Regionen har gjort framsteg när det gäller att uppnå varaktig makroekonomisk stabilitet och höja sin konkurrenskraft, men framstegen är ojämna och mycket återstår att göra.

I takt med att stabiliseringen och statusförhandlingarna framskrider kommer länderna på västra Balkan att i allt högre grad fokusera på de reformer de måste genomföra för att närma sig europeiska normer. Ekonomiska och sociala frågor kommer att hamna högst upp på dagordningen, eftersom hela regionen har stora problem med svag ekonomi, hög arbetslöshet och otillräcklig social sammanhållning. EU:s politik gentemot regionen bör i högre grad fokusera på rättvis och hållbar ekonomisk utveckling och på att låta utsatta grupper och samhällen dela nyttan av den ekonomiska tillväxten genom att bekämpa arbetslöshet, social utslagning och diskriminering och främja dialog mellan arbetsmarknadens parter.

I de europeiska partnerskap/anslutningspartnerskap med länderna på västra Balkan som man enades om i december 2005 fastställs prioriterade områden för dessa länders åtgärder på kort och medellång sikt. Framsteg när det gäller dessa prioriteringar bör, tillsammans med ett tillfredsställande genomförande av stabiliserings- och associeringsavtalen, göra det möjligt för länderna att ta sig igenom de olika etapper som anges i kommissionens strategidokument om utvidgningen från november 2005.

Genomförande av Thessalonikiagendan

De flesta av de åtaganden som EU gjorde i Thessalonikiagendan har fullgjorts eller är på god väg att fullgöras. Länderna på västra Balkan har gjort avsevärda framsteg i fullgörandet av sina åtaganden. Inte desto mindre behövs det ytterligare insatser för att förbättra genomförandet av Thessalonikiagendan.

Den politiska dialogen och samarbetet på den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikens (GUSP) område har stärkts genom följande åtgärder:

- Ett politiskt forum EU – västra Balkan har inrättats och årliga möten mellan parternas utrikesministrar samt justitie- och inrikesministrar har hållits. Årliga trojkamöten på utrikesrådsnivå har hållits i anslutning till FN:s generalförsamling. Dessa möten har i stor utsträckning fyllt sin funktion. De skulle dock bli mera verkningsfulla om man i högre grad fokuserade på konkreta frågor och resultat.

- Länderna på västra Balkan har sedan början av 2004 uppmanats att ansluta sig till gemensamma ståndpunkter, demarscher och uttalanden i GUSP-frågor, vilket har skett i ett stort antal relevanta fall.

- En bilateral politisk dialog har upprättats med Bosnien och Hercegovina och med Serbien och Montenegro, med årliga trojkamöten på ministernivå, vilket innebär att den politiska dialog som redan tidigare inletts med Albanien, Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien nu omfattar samtliga länder i regionen.

Bestämmelserna i Thessalonikiagendan om stärkt EU-stöd för institutionell uppbyggnad och om möjlighet för länderna på västra Balkan att delta i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan har genomförts eller är på god väg att genomföras. Detsamma gäller en rad handelsrelaterade bestämmelser samt bestämmelserna om de berörda ländernas deltagande i Europeiska stadgan för småföretag och om ökat finansiellt stöd. Viktiga åtgärder har också vidtagits inom ramen för det regionala samarbetet. Nuläget och de kommande etapperna på dessa områden beskrivs nedan.

En regelbunden ekonomisk dialog har upprättats mellan kommissionen och vart och ett av länderna på västra Balkan. Den förväntas utsträckas till Bosnien och Hercegovina under våren. En liknande dialog förs med Kosovo.

På området rättvisa, frihet och säkerhet har avsevärda framsteg gjorts, däribland bekämpande av organiserad brottslighet, uppbyggnad av rättsväsendets institutionella kapacitet, bättre samarbete mellan polis och åklagare, en handlingsplan för att bekämpa narkotikahandel, åtgärder mot penningtvätt och illegal migration samt fullgörande av de åtaganden som gjordes vid konferensen i Ohrid om gränssäkerhet och gränsförvaltning. Kommissionen har understött en stor del av åtgärderna på detta område. Ansträngningarna behöver dock intensifieras.

Gemensamma parlamentariska kommittéer inrättades 2004 mellan EU och Kroatien och mellan EU och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och har sedan dess sammanträtt regelbundet. Möten med parlamenten i Albanien, Bosnien och Hercegovina, Serbien och Montenegro respektive Kosovo hålls också regelbundet.

EU har fortsatt sitt aktiva deltagande i fredsbevarande uppdrag och konfliktförebyggande åtgärder. Unionen övertog ledningen för de tidigare Natoledda militära insatserna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och i Bosnien och Hercegovina och har upprätthållit polisuppdrag i de båda länderna. EU har fortsatt sin övervakningsmission i alla länder utom Kroatien. EU:s generalsekreterare/höge representant har särskilda representanter i Sarajevo och i Skopje, och i november 2005 utnämndes en särskild representant, tillika chef för kommissionens delegation, för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

EU har engagerat sig i Kosovo ända sedan början av konflikten 1999 och har gjort stora politiska och ekonomiska satsningar för att skapa bestående fred och demokrati och för att underlätta Kosovos utveckling till ett demokratiskt multietniskt samhälle. EU har stött Förenta nationernas interimsadministration i Kosovo (UNMIK), bland annat genom att upprätta dess ekonomiska s.k. fjärde pelare och finansiera dess administrativa utgifter. Unionen har haft ett nära samarbete med de provisoriska institutionerna för självstyre. EU:s stöd för Kosovos utveckling uppgår hittills till över 1,6 miljarder euro.

I kommissionens årsrapporter, nu senast de framstegsrapporter som antogs den 9 november 2005, ges en detaljerad utvärdering av både framsteg och fördröjningar i stabiliseringsarbetet i regionen. Det behövs ytterligare ansträngningar i synnerhet när de gäller flyktingars återvändande, försoning genom utbildning, social utveckling och kultur. Vissa av länderna samarbetar ännu inte till fullo med Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien. Stödet för Internationella brottmålsdomstolen, i vilken alla länder på västra Balkan är parter, följer i vissa fall inte relevanta EU-beslut.

--II--

Stabiliserings- och associeringsprocessen, förstärkt genom Thessalonikiagendan, har visat sig vara en effektivt politisk ram för EU:s åtgärder på västra Balkan. Som en del av utvidgningsprocessen kommer den även fortsatt att utgöra ramen för dessa länders väg mot EU, ända fram till anslutningen. Dess genomförande kräver dock ytterligare arbete på en rad områden, mot bakgrund av den senaste tidens erfarenheter och de utmaningar som väntar. Dessa områden och de föreslagna kommande etapperna anges i det följande.

Undanröjande av hinder för handel och investeringar; främjande av ekonomisk och social utveckling

Utvecklingen av handel och investeringar är på ett avgörande sätt beroende av politisk stabilitet, det ekonomiska klimatet som helhet och framstegen i reformarbetet i varje enskilt land och i hela regionen. Strävandena efter markoekonomisk stabilitet bör fortsätta, särskilt inom ramen för en skatte- och valutapolitik som syftar till att skapa ett klimat som gynnar tillväxt. Strukturreformerna måste genomdrivas kraftfullt för att marknaderna skall kunna fungera bättre och konkurrenskraften öka. Länderna måste göra framsteg i synnerhet i fråga om omstrukturering och privatisering av statsägda företag, inrättande av fungerande institutioner och ett fungerande rättsväsende samt fortsatta arbetsmarknadsreformer. Det viktigaste är att förbättra dessa allmänna förutsättningar. Trots att avsevärda framsteg gjorts behöver reformprocessen i regionen kraftigare impulser.

Stabiliserings- och associeringsavtal och autonoma handelsåtgärder

Förhandlingar om stabiliserings- och associeringsavtal, genom vilka frihandel med EU införs, pågår i olika skeden med Albanien, Serbien och Montenegro samt Bosnien och Hercegovina. Dylika avtal är redan i kraft med Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Stabiliserings- och associeringsavtalen fungerar som en motor för handelsintegration, inhemska reformer och tillnärmning till EU, framför allt genom att de innehåller bestämmelser som uppmuntrar till anpassning av lagstiftningen och uppbyggnad av den administrativa förmågan.

De autonoma handelsåtgärder som EU tillämpar på hela västra Balkan medger tullfritt tillträde till EU:s marknad för praktiskt taget alla produkter med ursprung i regionen. Dessa handelsförmåner har visat sig vara framgångsrika och har bidragit till att exporten från länderna på västra Balkan till EU ökat med i genomsnitt 8 % per år (2000–2004). Deras giltighet förlängdes nyligen till utgången av 2010[2].

De autonoma handelsåtgärderna skapar tillsammans med tillämpliga bestämmelser i stabiliserings- och associeringsavtalen och andra handelsordningar ett gynnsamt klimat för utveckling av handeln mellan EU och regionen och stimulerar därigenom utländska direktinvesteringar i regionen och den ekonomiska utvecklingen i allmänhet.

För att kunna dra full nytta av detta behöver de berörda länderna dock fortsätta omstruktureringen av sina ekonomier, bli mera konkurrenskraftiga och förbättra sin administrativa kapacitet. Den anpassning till gemenskapens regelverk på de viktigaste handelsrelaterade områdena (särskilt på tullområdet och när det gäller industristandarder och sanitära, fytosanitära och veterinära normer) som krävs inom ramen för de europeiska partnerskapen kommer att spela en nyckelroll i detta avseende. Kommissionen kommer att fortsätta att tillhandahålla tekniskt stöd till regionen på detta område.

Diagonal kumulation

Vid mötet i Thessaloniki uppmanades kommissionen att förbereda utvidgningen av den alleuropeiska diagonala ursprungskumulationen till länderna i regionen på ett sätt som är förenligt med all relevant gemenskapspolitik och tar hänsyn till deras administrativa förmåga. Den alleuropeiska ursprungskumulationen håller redan på att utvidgas till länderna inom ramen för Barcelonaprocessen, vilket kommer att leda till Europa-Medelhavstäckande ursprungskumulation. EU:s strategiska målsättning är att länderna på västra Balkan skall ingå i detta nya system.

Eftersom ibruktagandet av det nya systemet skulle fördröjas om fler parter tas med i det här skedet, håller kommissionen nu på att upprätta en zon för diagonal ursprungskumulation mellan EU och de länder på västra Balkan som har ett frihandelsavtal med EU, dvs. för närvarande Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Med tanke på antalet berörda parter och den höga graden av regional integration kan man förvänta sig att detta initiativ snart börjar bära frukt. I en andra etapp skulle länderna på västra Balkan kunna ansluta sig till systemet för diagonal Europa-Medelhavstäckande ursprungskumulation så snart detta nya system träder ikraft, i enlighet med de principer och förfaranden som gäller för andra parter i systemet som inte är medlemmar i EU.

Regional handelsintegration

Regional handelsintegration är mycket viktigt för länderna på västra Balkan och ett centralt inslag i EU:s politik för regionen.

Avsevärda framsteg har gjorts när det gäller att utveckla handeln inom västra Balkan. Nätet av bilaterala frihandelsavtal som ingåtts inom ramen för stabilitetspakten är nu komplett. Detta har bland annat lett till att handeln mellan länderna ökat avsevärt. Handeln inom regionen är emellertid fortfarande mindre omfattande än den skulle kunna vara, och i vissa fall har de bilaterala avtalen inte genomförts på ett tillfredsställande sätt. Kommissionen är beredd att samarbeta med länderna på västra Balkan i syfte att kartlägga alla hinder för ett smidigt genomförande av avtalen och hitta lösningar på dessa problem.

De sydosteuropeiska ländernas handelsministrar inledde vid sitt möte i Sofia i juni 2005 en process för att föra samman de befintliga bilaterala frihandelsavtalen till ett enda regionalt frihandelsavtal, som skulle ingås före mitten av 2006 och träda ikraft under 2007. De enades också om att genomföra ett program för att minska eller helt undanröja icke-tariffära handelshinder och om att arbeta för en ytterligare harmonisering av lagstiftningen om tjänstehandel. Kommissionen stöder dessa initiativ och kommer att fortsätta att lämna rådgivning och tekniskt stöd för att integrationen inom regionen skall kunna utvecklas hand i hand med den europeiska integrationen.

WTO-anslutning

Kommissionen understöder starkt Bosnien och Hercegovinas och Serbien och Montenegros anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO). Ett WTO-medlemskap är ett viktigt steg i ett lands ekonomiska reformprocess. Kommissionen kommer att fortsätta att lämna tekniskt stöd i detta syfte.

Anbudsförfaranden inom ramen för stödinstrument

I enlighet med ett åtagande som gjordes i Thessaloniki har förordningarna om gemenskapsstöd ändrats så, att aktörer från länderna på västra Balkan fått möjlighet att delta i anbudsinfordringar som anordnas inom ramen för gemenskapens förmedlemskapsstöd[3]. Liknande bestämmelser återfinns i kommissionens förslag till ett nytt instrument för förmedlemskapsstöd (IPA) och till ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (ENPI) för gemenskapens stöd till dess grannländer i öster och i Medelhavsområdet[4].

Små och medelstora företag

Det är av avgörande betydelse för en hållbar ekonomisk tillväxt på västra Balkan att man lyckas skapa ett gynnsamt klimat för små och medelstora företag. Detta område bör ägnas särskild uppmärksamhet i reformarbetet.

Länderna på västra Balkan anslöt sig till den europeiska stadgan för småföretag i samband med toppmötet i Thessaloniki. Detta har gynnat länderna i regionen, om än i olika hög grad.

I den s.k. Belgradförklaringen, som antogs i oktober 2005, uppmanar länderna på västra Balkan kommissionen att låta denna process fortsätta även efter det att de tre år som följer av Thessalonikiagendan löpt ut. Till följd av detta kommer kommissionen, i nära samarbete med det österrikiska ordförandeskapet, OECD och Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen, att 2006 sätta igång processen på nytt för ytterligare minst tre år.

Kommissionen stöder Europeiska fonden för sydöstra Europa (EFSE), som inrättades i december 2005 av internationella och nationella givare och vars syfte är att bevilja kompletterande utvecklingsfinansiering, särskilt till små- och mikroföretagssektorn och privata hushåll, via lokala finansiella institut. Kommissionen har för avsikt att bidra till fonden med ca 60 miljoner euro under 2006.

Lissabonagendan

Syftet med Lissabonagendan är att göra EU:s ekonomi mera konkurrenskraftig och kunskapsbaserad och att samtidigt främja en hållbar utveckling och social sammanhållning. Dessa målsättningar är också relevanta för länderna på västra Balkan. Länderna i regionen bör steg för steg engageras i arbetet för att uppnå dessa mål, med beaktande av hur pass utvecklad deras ekonomi är och hur långt de hunnit i närmandet till EU. Lissabonmålen kommer inte att betraktas som tilläggskriterier eller ekonomiska mål, men kommissionen kommer att se till att dess politik gentemot regionen inbegriper åtgärder ur Lissabonagendan som sammanfaller med prioriteringar i de europeiska partnerskapen/anslutningspartnerskapen. Länderna på västra Balkan bör således börja beakta unionens Lissabonmål i sina reformer.

Socialpolitik och sysselsättning

Att främja social delaktighet och integration, särskilt med inriktning på utsatta grupper och på de områden som drabbats hårdast av ekonomiska, sociala och etniska problem, är en prioritering för västra Balkan. Kommissionen uppmuntrar framväxten av en social dialog i regionen, i synnerhet för att säkerställa att samråd sker med arbetsmarknadens parter i samband med den ekonomiska reformprocessen. Kommissionen organiserade ett forum om social delaktighet i Tirana i juni 2005 (tillsammans med UNDP) och en högnivåkonferens om den sociala dialogen i Skopje i oktober 2005. Det österrikiska ordförandeskapet och kommissionen kommer att ordna ett informellt möte mellan arbetsmarknadsministrarna och arbetsmarknadens parter i länderna på västra Balkan i Genève i juni 2006. Kommissionen kommer att stödja ytterligare åtgärder på detta område.

Utvärderingar av ländernas sysselsättningspolitik inom ramen för den s.k. Bukarestprocessen (under stabilitetspakten) och arbetsmarknadsundersökningar utförda av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen är viktiga för att förbättra ländernas strategiska sakkunskap och kapacitet. Kommissionen kommer att använda dem som utgångspunkt när den utvecklar samarbetet inför anslutningen på sysselsättningsområdet.

Viseringsförfaranden och åtgärder för att underlätta personers rörlighet

Vid mötet i Thessaloniki erinrade EU om den vikt som medborgarna och regeringarna på västra Balkan fäster vid utsikterna för en liberalisering av viseringsreglerna. Unionen konstaterade att framsteg på detta område är beroende av att dessa länder genomför genomgripande reformer för att bl.a. stärka rättsstatsprincipen, bekämpa organiserad brottslighet, korruption och olaglig migration samt förstärka den administrativa kapaciteten när det gäller gränskontroll och säkra handlingar. Kommissionen har med vart och ett av länderna på västra Balkan diskuterat vad som krävs för att konkreta framsteg skall kunna göras i dessa frågor. Av överläggningarna framgick att de nödvändiga reformerna skulle kräva betydande insatser av länderna i fråga. Ett hävande av viseringstvånget är en långsiktig fråga.

Under tiden borde viseringsförfarandena kunna förenklas, så att det blir lättare att resa från västra Balkan till EU/Schengenområdet[5]. Medlemsstaterna och kommissionen enades i december 2005 om ett gemensamt tillvägagångssätt för förenklade viseringsförfaranden, såsom förutsågs i Haagprogrammet från november 2004. Länderna kommer att behandlas vart och ett för sig, och de särskilda förbindelser som EU har med vissa länder, särskilt de som har status som kandidatländer eller potentiella kandidatländer för medlemskap, kommer att beaktas.

Kommissionen avser att i början av 2006 inleda sonderande samtal om detta med länderna på västra Balkan, först med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, i avsikt att senare under året lägga fram ett utkast till förhandlingsdirektiv för Europeiska unionens råd.

Framsteg i förhandlingarna om en förenkling av viseringsförfarandena kommer att vara beroende av framsteg i förhandlingarna om avtal med Europeiska gemenskapen om återtagande och av framsteg i reformer på relevanta områden. Kommissionen har också för avsikt att våren 2006 lägga fram ett förslag som bland annat syftar till att förenkla och påskynda viseringsförfarandena vid lokala konsulat.

Särskilda åtgärder har vidtagits för att främja utbytet av forskare och studerande. Ett direktiv som gör det enklare för studerande från tredjeländer att få uppehållstillstånd i Europeiska unionen antogs i december 2004, och ett direktiv med motsvarande bestämmelser för forskare antogs i oktober 2005.

I avvaktan på att direktivet rörande forskare skall införlivas med den nationella lagstiftningen i medlemsstaterna antog rådet en rekommendation som uppmuntrar medlemsstaterna att tillämpa vissa delar av direktivet redan innan införlivandet slutförts. I september 2005 antog rådet ytterligare en rekommendation som syftar till att underlätta kortare vistelser inom Schengenområdet för forskare. Denna rekommendation uppmuntrar medlemsstaterna att, när det gäller forskare, redan nu utfärda viseringar för flera inresor under hela den tid som deras forskningsprojekt varar och att avstå från att ta ut viseringsavgifter.

Kommissionen har lagt fram ett förslag om införande av en ordning för lokal gränstrafik vid medlemsstaternas yttre landgränser. Inom ramen för denna ordning skulle personer som är bosatta i gränsregioner, även längs EU:s gränser till länderna på västra Balkan, kunna få passera gränsen med ett gränspassagetillstånd, utan visering. Förslaget väntas bli formellt antaget (av Europaparlamentet och rådet) senast i februari 2006[6].

Att göra människor och institutioner förtrogna med EU:s verksamhet

Deltagande i gemenskapsprogram och gemenskapsorgan

Såsom förutses i Thessalonikiagendan och ett efterföljande meddelande från kommissionen[7] har den rättsliga grunden nu lagts för deltagande i gemenskapens program av personer och institutioner från länderna på västra Balkan. De ramavtal som EU ingått med vart och ett av länderna trädde i kraft i mitten av 2005.

Deltagande i gemenskapens program kan ge länderna på västra Balkan fast fotfäste i EU och underlätta utbytet av kunnande och god praxis. Med början år 2007 kommer de flesta gemenskapsprogram att förnyas eller ses över, och då kommer länderna på västra Balkan att få tillfälle att fördjupa sitt deltagande i gemensamma projekt på sådana områden som miljö, energi och transport, forskning, kultur och medier.

Gemenskapsprogrammen är i första hand interna program till förmån för EU:s medborgare och institutioner. För att de skall kunna utvidgas till ett partnerland ställs en rad krav, bland annat på ett ekonomiskt bidrag från och tillräcklig administrativ kapacitet hos det berörda landet. Därför måste länderna noga kartlägga sina egna behov och välja de program som bäst stämmer överens med deras prioriteringar och som kommer att tillföra ett verkligt mervärde, i synnerhet mot bakgrund av de europeiska partnerskapen. Genomförandet bör ske stegvis och föregås av lämpliga förberedelser.

Kommissionen har också följt upp sina förslag om att länderna på västra Balkan skall delta i verksamheten vid gemenskapsorgan. Vid sidan av att dessa länder håller på att involveras i de viktigaste verksamheterna vid Europeiska miljöbyrån kommer kommissionen att från och med 2006 stödja deras arbetsprogram genom vissa utvalda gemenskapsorgan[8].

Utbildning och forskning

Samarbetet med länderna på västra Balkan på området utbildning och forskning har varit betydande under senare år, och kommissionen har lämnat ett avsevärt bidrag under programmen Tempus (högre utbildning), Erasmus Mundus (stipendier för studerande), Ungdom och sjätte ramprogrammet för forskning samt inom ramen för Gemensamma forskningscentrets och Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens arbete. Genom Tempusprogrammet har man, med en budget på 83 miljoner euro för perioden 2001–2005, finansierat stipendier och mobilitetsstipendier för årligen upp till 250 studerande och över 1 000 lärare och andra utbildningsanställda i länderna på västra Balkan, för studier eller fortbildning i EU eller på andra på håll i regionen. Under 2003–2004 deltog omkring 2 200 ungdomar från regionen i programmet Ungdom, dvs. mer än dubbelt så många som under de tre föregående åren[9].

I en handlingsplan för forskning och teknisk utveckling, som utarbetades mellan medlemsstaterna, kandidatländerna och länderna på västra Balkan efter toppmötet i Thessaloniki, kartlades hur forskningen kan bidra till den ekonomiska utvecklingen och förstärka integrationen. Denna handlingsplan har lett till att länderna på västra Balkan bättre kunnat integreras i det europeiska området för forskningsverksamhet. Mellan 2002 och 2005 registrerades omkring 120 deltagande parter (forskningsenheter och forskningsinstitut) från länderna på västra Balkan i 51 projekt inom ramen för sjätte ramprogrammet.

Gemensamma forskningscentret har för sin del under de senaste åren utbildat omkring hundra experter från västra Balkan vid olika seminarier och kurser, och har börjat inkludera organisationer från västra Balkan i sina europeiska forskningsnät och forskningsprojekt.

Som ett svar på regionens förväntningar om flera åtgärder inom dessa sektorer, särskilt när det gäller antalet stipendier, kommer kommissionen att inleda ett samråd om nya riktlinjer för perioden 2006–2010, som den avser att diskutera vid EU:s och västra Balkans forsknings- och utbildningsministrars möte den 17 mars 2006. Denna konferens kommer också att ge medlemsstaterna tillfälle att lämna information om sina bilaterala program och eventuellt åta sig att ytterligare öka sina redan betydande insatser.

Kommissionen kommer att se över sina åtgärder under Tempus och Erasmus Mundus och att utvidga möjligheterna till rörlighet för lärare och för studerande på både grundnivå och högre nivå från och med 2007. Som ett första steg kommer en särskild del av Erasmus Mundus-programmet att göras tillgänglig under 2006 för att göra det möjligt för upp till 100 studerande från regionen att bedriva forskarstudier vid prestigefyllda mastersutbildningar i EU. Kommissionen kommer också att föreslå ett nytt stipendiesystem för studerande på grundnivå inom ramen för det nya Tempusprogrammet efter 2006. När det gäller de gemenskapsprogram som efter 2006 skall ersätta de nuvarande Sokrates- och Leonardo da Vinci-programmen kommer ett successivt ökande deltagande att uppmuntras, som skall anpassas till varje enskilt lands behov och begränsningar, bland annat när det gäller den avancerade administrativa förmåga som krävs för dessa program. Kommissionen kommer också att skapa nya möjligheter inom ramen för programmet Ungdom. Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen kommer att fortsätta att stödja partnerländerna på västra Balkan genom att främja en reform av deras system för utbildning och yrkesutbildning.

På forskningsområdet planerar EU att fortsätta och intensifiera sina insatser till förmån för västra Balkans forskarsamfund inom ramen för sjunde ramprogrammet (2007–2013). Det fruktbara samarbete som pågår mellan Gemensamma forskningscentret och länderna på västra Balkan kommer att fortsätta. Kommissionen kommer också att undersöka hur man kan göra det möjligt för forskarsamfundet i regionen att utnyttja denna potential, och den kan komma att lämna stöd för uppbyggnad av kapaciteten vid spetsforskningscentrum i regionen. För att ytterligare integrera regionen i det europeiska området för forskningsverksamhet överväger kommissionen att inrätta en ”styrningsgrupp”, som skulle kartlägga konkreta behov och olika sätt att tillgodose dem.

Förberedande av förvaltningarna inför den europeiska integrationen

Det är av avgörande betydelse att man lyckas utveckla den offentliga förvaltningens och rättsväsendets förmåga i länderna på västra Balkan och samtidigt säkerställa en snabb anpassning till gemenskapens regelverk.

Till stöd för detta genomförs projekt för partnersamverkan, varvid experter och rådgivare från medlemsstaterna sänds ut till de mottagande ländernas förvaltningar för att långsiktigt bistå dem i deras arbete för att öka den offentliga förvaltningens och institutionernas förmåga. Dessa projekt har på västra Balkan ökat från 25 under perioden 2000–2002 till 30 nya projekt under perioden 2003–2005. För närvarande överväger man att utvidga instrumentet för partnersamverkan till att även omfattar Kosovo.

Byrån för tekniskt bistånd och informationsutbyte (TAIEX) inledde sitt arbete i regionen 2004 och hade fram till slutet av 2005 vidtagit över 300 åtgärder för att bistå över 6 000 anställda inom statliga myndigheter, företagssammanslutningar, rättsväsende och parlament. Under ett inledande skede organiserades introduktionsseminarier för flera länder om EU:s lagstiftning i Bryssel. Nu tillämpar man en mera behovsinriktad ansats i själva regionen, som når ut till en bredare publik.

Förberedelserna för inrättandet av en regional utbildning för reform av den offentliga förvaltningen (School for Higher Education on Public Administration Reform) , som förutsågs i Thessalonikiagendan, har gått framåt. Den egentliga utbildningen inom detta system skulle kunna börja före slutet av 2006.

EU kommer att fortsätta sina program inom ramen för kontoret för stödtjänster på tull- och skatteområdet (CAFAO) och kommer att börja reflektera över alternativ till dessa program på medellång och lång sikt som skulle öka de lokala förvaltningarnas egenansvar.

Stöd för fria, oberoende och professionella medier

Utvecklingen av fria, oberoende och professionella medier är ett viktigt inslag när det gäller att skapa stabilitet och fungerande demokratier på västra Balkan. Att förbättra kunskaperna om europeiska medienormer och driva på de nödvändiga reformerna inom mediesektorn är viktiga prioriteringar.

Kommissionen inledde 2004 i samarbete med Europarådet ett regionalt initiativ för mediereform, i vilket företrädare för regeringar, regleringsmyndigheter på området, offentliga radio- och TV-bolag och andra intressenter deltar. Tre regionala möten har hittills ägt rum (i Belgrad och Skopje 2004 och i Sarajevo 2005). Inom ramen för detta initiativ har samarbetsprotokoll undertecknats mellan regleringsmyndigheterna på området och de offentliga radio- och TV-bolagen i länderna på västra Balkan. Kommissionen kommer att fortsätta det regionala initiativet under 2006 och därigenom tillhandahålla stöd till länderna i deras arbete för att närma sig europeiska normer.

Regionalt samarbete

Avsevärda framsteg kan noteras när det gäller regionalt samarbete[10]. Länderna blir allt mer medvetna om att det regionala samarbetet inte bara är ett viktigt villkor ur EU:s synvinkel, utan att det gagnar deras egna intressen och redan har burit frukt rent konkret. Man har kommit till större insikt om komplementariteten mellan regionalt samarbete och den europeiska integrationsprocessen.

Sedan toppmötet i Thessaloniki har det regionala samarbetet utvecklats, bland annat tack vare stabilitetspaktens och andra regionala initiativs bidrag. Samarbetet förstärks nu genom flera kontor i regionen, vilket vittnar om ett ökat egenansvar – transportobservatoriet i Belgrad, kommissionen för floden Sava i Zagreb, energisekretariatet i Wien, centret för det regionala initiativet för migration, asyl och flyktingar i Skopje, m.fl.

Det viktiga nu är att gå vidare med genomförandet av allt det som har påbörjats, att fokusera på konkreta resultat och att ta sig an de utmaningar som ligger framför. Mer konkret innebär det följande:

- Flyktingars återvändande har länge varit en viktig fråga i ett regionalt perspektiv, som nu har gått in i ett nytt skede i och med Sarajevoförklaringen från januari 2005, genom vilken Bosnien och Hercegovina, Kroatien och Serbien och Montenegro med stöd av kommissionen och andra internationella parter åtagit sig att med gemensamma krafter lösa denna fråga före utgången av 2006.

- På området rättvisa, frihet och säkerhet har många initiativ tagits i kampen mot organiserad brottslighet och när det gäller gränsförvaltning. Till de viktigaste utmaningarna för den närmaste framtiden hör att ytterligare förbättra polisens och tullens gränsöverskridande samarbetsförmåga, att stödja Sydösteuropeiska samarbetsinitiativets (SECI) regionala center för bekämpande av gränsöverskridande brottslighet och att bygga upp det regionala åklagarsamarbetet i ärenden som rör organiserad brottslighet och korruptionsrelaterad brottslighet. Det regionala projekt rörande strategier på områdena asyl, migration och visering som nyligen slutförts bör nu följas upp med nödvändiga åtgärder på nationell nivå.

- Det parlamentariska samarbetet har förbättrats avsevärt i och med den nyligen inrättade konferensen mellan de berörda ländernas parlamentsutskott för europeisk integration och det parlamentariska forumet i Cetinje. Nästa steg är att utveckla en gemensam EU-integrationsstrategi för de sydosteuropeiska parlamenten, för att därigenom ge den omfattande politiska samarbetsramen en parlamentarisk dimension.

- Energiområdet är ett av de områden där utvecklingen varit mest uppmuntrande. Atenprocessen utmynnade i undertecknandet den 25 oktober 2005 av fördraget om energigemenskapen mellan EU och partner i regionen, vilket lägger grunden för en gemensam regleringsram på energiområdet. Med förbehåll för dess ratificering skulle fördraget kunna träda i kraft under första hälften av 2006, varefter genomförandet skulle kunna börja. EU kommer att i allt högre grad fokusera på sammankopplingar av internationella energinät, bland annat pipelines, i regionen.

- Samarbetet när det gäller landtransport går framåt på grundval av samförståndsavtalet om utveckling av sydöstra Europas huvudnätverk för regionala transporter, som undertecknades i juni 2004. Ett avtal om anslutning till det europeiska gemensamma luftrummet paraferades av länderna i regionen och Europeiska kommissionen i december 2005, och förfarandena för dess undertecknade kommer att inledas inom kort.

- Ett regionalt samarbete om miljöfrågor har inletts, där kommissionen spelat en nyckelroll i utarbetandet av det regionala programmet för återuppbyggnad av miljön, som utgör en ram för miljöåtgärder på regional nivå. Alla länder i regionen deltar både i denna process och i nätverket för överensstämmelse och tillsyn på miljöområdet inför anslutningen (ECENA).

- Kommissionen bidrar till skyddet och bevarandet av kulturarvet i länderna på västra Balkan genom det program för sydöstra Europas kultur- och naturarv som den driver i samarbete med Europarådet. Inom ramen för detta program kommer över 160 monument och platser att restaureras eller återställas. I Kosovo finansierar kommissionen restaurering av religiösa platser som skadades i samband med våldsamheterna i mars 2004.

Europeiska unionens engagemang för det regionala samarbetet kommer att bli ännu starkare i framtiden, eftersom detta samarbete står i ett nära samband med den europeiska integrationen. Regionen som helhet håller stegvis på att involveras i europeisk politik på kärnområden såsom handel, rättvisa, frihet och säkerhet (se ovan), transport, energi och gränsöverskridande samarbete. Kommissionen lämnar redan nu ett avgörande bidrag på flera områden och är redo att utvidga sitt deltagande, i första hand på områden där det regionala samarbetet bidrar direkt till och är en förutsättning för den europeiska integrationen.

Under de sex senaste åren har djupgående förändringar ägt rum i regionen, inte minst när det gäller dess närmande till EU. Tiden är nu mogen att gradvis låta regionen överta hela ansvaret för det regionala samarbetet och att se över stabilitetspaktens roll. Nyckelfunktionerna inom stabilitetspakten bör överföras successivt, med klara prioriteringar och rationaliserade förfaranden. Den sydosteuropeiska samarbetsprocessen (SEECP), som vid toppmötet i Thessaloniki erkändes som regionens röst, skulle kunna få en viktigare roll. För detta behöver SEECP dock ses över grundligt. Kommissionen samarbetar nära med stabilitetspakten och andra intressenter med tanke på de beslut som skall fattas vid det regionala forumet i maj 2006.

Finansiellt stöd

EU:s finansiella stöd till länderna på västra Balkan inom ramen för Cardsprogrammet syftar till att stödja länderna i deras strävan efter politisk och ekonomisk reform och utveckling på vägen mot ett EU-medlemskap. I egenskap av kandidatland kommer Kroatien sedan 2005 i åtnjutande av stöd inför anslutningen från Phare-, Ispa- och Sapardprogrammen. Europeiska investeringsbanken ger lån för infrastrukturprojekt. De europeiska partnerskapen och anslutningspartnerskapen utgör den huvudsakliga vägledningen för stödet från Cards och förmedlemskapsinstrumenten.

Gemenskapens stöd till regionen är betydande. Under perioden 2000–2006 uppgick bidragen till regionen till omkring 5,4 miljarder euro. EUB har beviljat lån för ca 2 miljarder euro. Räknat per capita och i procent av mottagarländernas BNP hör detta stöd till det mest omfattande som någonsin beviljats ett EU-partnerland. Även om stödet till regionen var mycket stort i början av detta årtionde på grund av återuppbyggnaden och återupprustningen efter konflikterna, är stödnivåerna fortfarande höga. Reformarbetet i Kosovo är en prioritering för kommissionen, som har ökat sitt anslag för detta ändamål med 25 miljoner euro att användas under 2006. Under perioden 2000–2006 har gemenskapen också lämnat exceptionellt makroekonomiskt stöd på sammanlagt 873 miljoner euro till alla länder i regionen utom Kroatien.

Det nya instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA), som kommer att ersätta de befintliga förmedlemskapsinstrumenten och Cards från och med 2007, kommer att omfatta stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer. Detta kommer att underlätta övergångsprocessen när ett land, genom beslut av rådet, byter status. De delar av instrumentet som avser finansiering av övergångsstöd och institutionsuppbyggnad samt regionalt och gränsöverskridande samarbete kommer att vara öppna för både kandidatländer och potentiella kandidatländer. De övriga tre delarna (för finansiering av regional utveckling, utveckling av mänskliga resurser och landsbygdsutveckling) är förelöpare till gemenskapens strukturfonder och kräver därför en hög grad av finansförvaltningsförmåga som är anpassad till EU-systemet. De är därför förbehållna kandidatländerna. Övergången till status som kandidatland kommer att medföra tillgång till dessa tre ”strukturella” delar av instrumentet, även om detta inte automatiskt innebär att stödet till landet i fråga ökar.

Även de potentiella kandidatländerna kommer, genom den del som avser institutionsuppbyggnad, att få tillgång till stöd på områdena infrastruktur, regional utveckling och arbetsmarknads- och socialpolitik. Detta stöd kommer till en början att förvaltas centralt av kommissionen. Vid sidan av instrumentet för stöd inför anslutningen kan även andra instrument (t.ex. stabilitetsinstrumentet) behöva tas i anspråk för att åtgärda säkerhetsproblem i regionen. Ytterligare makroekonomiskt stöd kan också komma att krävas i undantagsfall. Åtgärder till förmån för Kosovo kommer sannolikt att bli nödvändiga.

Kommissionen håller fast vid sitt åtagande att stödja länderna på västra Balkan med tillräckliga medel. EU måste se till att dess prioriteringar på olika områden för västra Balkan understöds med tillräckliga resurser i nästa budgetplan.

I takt med att länderna på västra Balkan övergår från återuppbyggnad till ekonomisk utveckling och integration, blir stödet i form av lån från internationella finansiella institut (Europeiska investeringsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Världsbanken, Internationella valutafonden m.fl.) allt viktigare. Beslutet att öka Europeiska investeringsbankens externa utlåningsmandat (från 1,6 miljarder till över 3 miljarder euro) är en viktig signal. Kommissionen kommer att fortsätta att sträva efter en nära samordning med andra bilaterala och internationella givare för att främja synergier. Ett exempel på detta är dess samarbete med Världsbanken när det gäller samordning av infrastrukturprojekt.

Dialog med det civila samhället

Mot bakgrund av erfarenheterna från den senaste utvidgningen beslutade Euroepiska rådet i december 2004 att EU skulle inleda en intensiv politisk och kulturell dialog med kandidatländerna, som även skulle inbegripa det civila samhället. I juni 2005 antog kommissionen ett meddelande i vilket den föreslog att man skulle främja en dialog med det civila samhället i Turkiet och i Kroatien, som särskilt skulle omfatta arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer[11]. Ett projekt i anslutning till detta kommer för Kroatiens del att finansieras genom Phareprogrammet för 2006.

Kommissionen föreslår nu att dialogen med det civila samhället skall utvidgas till alla länder på västra Balkan. Vid sidan av de förslag den lagt fram i sitt meddelandet när det gäller kandidatländerna, kommer kommissionen att fästa särskild vikt vid dialogen mellan samhällen på västra Balkan. Särskilda åtgärder bör vidtas för att uppmuntra utvecklingen av det civila samhället i varje land och av en kultur av samråd med det civila samhället.

--III--

Slutsatser

Rådet och Europaparlamentet uppmanas beakta nedanstående slutsatser. Stabilitet, säkerhet och ökat välstånd i länderna på västra Balkan är en viktig prioritering för Europeiska unionen. Att på nytt bekräfta dessa länders europeiska perspektiv kommer att bli särskilt viktigt med tanke på processen för fastställande av Kosovos status och i samband med andra konstitutionella frågor i regionen.

Den agenda som EU och länderna på västra Balkan gemensamt enades om vid toppmötet i Thessaloniki 2003 har till stora delar genomförts, och ytterligare framsteg är att vänta inom kort. Ytterligare insatser för att främja dess målsättningar kommer att göra nyttan ännu större. Åtgärder på det ekonomiska och det sociala området samt reformer för närmandet till europeiska normer och standarder är nu särskilt viktiga.

- Följande åtgärder vidtas eller kommer att vidtas för att främja handel, investeringar och ekonomisk och social utveckling:

- Förhandlingar om stabiliserings- och associeringsavtal pågår med Serbien och Montenegro och med Bosnien och Hercegovina och håller på att slutföras med Albanien. Giltigheten för de autonoma handelsåtgärderna har förlängts till och med 2010.

- Kommissionen kommer att förbereda upprättandet av en zon för diagonal ursprungskumulation mellan EU och de länder i regionen som har ett frihandelavtal med EU. EU:s strategiska målsättning är att länderna i en andra etapp skall tas med i systemet för Europa-Medelhavstäckande ursprungskumulation.

- Kommissionen stöder ett snabbt ingående av ett regionalt frihandelsavtal och kommer att lämna rådgivning och tekniskt stöd i detta syfte.

- Kommissionen kommer att förbereda genomförandet av fördraget om energigemenskapen, som avses träda i kraft under första hälften av 2006.

- Processen inom ramen för Europeiska stadgan för småföretag kommer att sättas igång på nytt, och kommissionen kommer att bidra ekonomiskt till Europeiska fonden för sydöstra Europa.

- Målen i Lissabonagendan kommer att återspeglas i EU:s politik gentemot regionen, och länderna uppmuntras att beakta dessa mål i sina reformer och handlingsplaner.

- Kommissionen kommer att fortsätta att understödja åtgärder som främjar social delaktighet och integration samt dialog mellan arbetsmarknadens parter.

- Kommissionen kommer under 2006 att lägga fram initiativ för förenkling av viseringsförfarandena. Åtgärder för att underlätta forskares och studerandes resor och för att underlätta lokal gränstrafik vid EU:s gränser till länderna på västra Balkan håller på att genomföras.

- Antalet stipendier som genom en rad EU-finansierade program och institut delas ut till studerande på grundnivå och högre nivå samt forskare från regionen kommer ytterligare att öka. Medborgare och institutioner i länderna på västra Balkan bör uppmuntras att utöka sitt deltagande i gemenskapsprogram och i verksamheten vid gemenskapsorgan. De bör särskilt utnyttja de nya möjligheter som kommer att uppstå från och med 2007 i och med att många gemenskapsprogram förnyas.

- Stödet för institutionell uppbyggnad genom partnersamverkan och via Byrån för tekniskt bistånd och informationsutbyte kommer att stärkas. En ny regional utbildningsanstalt för reform av den offentliga förvaltningen (School for Higher Education on Public Administration Reform) bör inleda sin utbildningsverksamhet under 2006.

- Länderna på västra Balkan bör ta ett större egenansvar för det regionala samarbetet. Stabilitetspaktens uppgifter bör gradvis överföras till organ i regionen. Prioriterade områden för den kommande perioden är handel, flyktingars återvändande, parlamentariskt samarbete, energi, transport, miljö, rättvisa, frihet och säkerhet samt skydd och bevarande av kulturarv.

- EU bör se till att dess prioriteringar på olika områden för västra Balkan understöds med tillräckliga resurser i nästa budgetplan. Inom ramen för det nya instrumentet för stöd inför anslutningen kommer, genom instrumentets del för institutionsuppbyggnad, även potentiella kandidatländer att få tillgång till stöd för infrastruktur, regional utveckling och arbetsmarknads- och socialpolitik.

- Den dialog med det civila samhället som kommissionen har inlett med kandidatländerna kommer att utsträckas till hela västra Balkan.

[1] De länder som omfattas av stabiliserings- och associeringsprocessen (ramen för EU:s politik gentemot västra Balkan) är Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien samt Serbien och Montenegro, inklusive Kosovo enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution 1244/99.

[2] Rådets förordning (EG) nr 1946/2005 av den 14 november 2005 (EUT L 312/2005).

[3] Rådets förordning (EG) nr 769/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 123/2004).

[4] KOM(2004) 627 och 628 slutlig, 29.9.2004 (artikel 16 respektive artikel 21).

[5] Viseringstvånget har redan hävts för Kroatien.

[6] Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om lokal gränstrafik vid medlemsstaternas yttre landgränser och om ändring av Schengenkonventionen och de gemensamma konsulära anvisningarna (KOM(2005) 56, 23.2.2005).

[7] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Att förbereda deltagande av länderna på västra Balkan i gemenskapens program och organ (KOM(2003) 748, 3.12.2003).

[8] Åtgärder inom ramen för Phare- och Cardsprogrammen för 2005.

[9] Årligt genomsnitt.

[10] Regionalt handelssamarbete behandlas ovan i dokumentet.

[11] KOM(2005) 290 slutlig, 29.6.2005.