Med tanke på den organiserade brottslighetens gränsöverskridande och internationella aspekt är reseinformation viktig för att identifiera högriskresenärer som annars inte är kända för de brottsbekämpande organen och för att fastställa förbindelser mellan medlemmar i kriminella grupper. Behandling av passageraruppgifter (PNR-uppgifter) är till hjälp för de relevanta myndigheterna för att identifiera personer som är inblandade i kriminell verksamhet som bedrivs av organiserade grupper. För att säkerställa att detta verktyg utnyttjas fullt ut kommer kommissionen att fortsätta övervaka det fullständiga och effektiva genomförandet av direktivet om passageraruppgifter samt främja samarbete och utbyte av PNR-uppgifter mellan medlemsstater, särskilt genom utbyte av bästa praxis, utbildning och utarbetande av nödvändiga förmågor. Även förhandsinformation om passagerare (API-uppgifter), personuppgifter om passagerare som samlats in av lufttrafikföretag vid incheckning, är mycket värdefull, bland annat på grund av den kompletterar passageraruppgifterna. En översyn av den nuvarande rättsliga ramen skulle kunna medföra en rad olika förbättringar, särskilt när det gäller uppgifternas riktighet och fullständighet. Framför allt kommer kommissionen att undersöka möjligheten att använda API-uppgifter för att systematiskt söka i Europols uppgifter i kampen mot den organiserade brottsligheten och eventuellt utvidga användningen till att omfatta förflyttningar inom Schengenområdet samt vattenvägstransporter och busstransporter. Med detta mål kommer kommissionen att föreslå en översyn av direktivet om förhandsinformation om passagerare under första halvåret 2022, på grundval av en konsekvensbedömning där dessa alternativ och dess konsekvenser utreds ytterligare.

Utredare som arbetar enskilt i en medlemsstat har ofta ingen möjlighet att fastställa en organiserad kriminell grupps inblandning i ett visst brott. Enligt Prümramen från 2008 har brottsbekämpande myndigheter, under utredningens gång, rätt att via bilaterala förbindelser söka efter DNA och fingeravtryck i andra medlemsstaters databaser enligt principen träff/ingen träff samt rätt att söka efter fordonsregistreringsuppgifter. Prümramen har visat sig ha en avgörande betydelse för att lösa många brott i Europa. Dess decentraliserade karaktär medför dock att det saknas bilaterala förbindelser mellan flera medlemsstaters nationella databaser, på grund av den tekniska komplexiteten och de viktiga ekonomiska resurser och personalresurser som krävs. Dessutom kan det ta veckor, eller till och med månader, innan myndigheterna lämnar ut personuppgifterna bakom en träff. För att öka effektiviteten hos brottsutredningar och stärka det automatiska informationsutbytet om brottslingar kommer kommissionen att föreslå att man moderniserar Prümramen för att möta de brottsbekämpande myndigheternas operativa behov, i enlighet med grundläggande rättigheter och kraven på nödvändighet och proportionalitet, samt att man anpassar dataskyddsbestämmelserna till dataskyddsdirektivet för polis- och åklagarmyndigheterna. Kommissionen håller på att utreda alternativ för att säkerställa att relevanta databaser i alla medlemsstater kopplas samman och för att påskynda informationsutbytet efter en träff. Kommissionen håller även på att utvärdera behovet av utbyte av ytterligare uppgiftskategorier inom Prümramen som är relevanta för brottsutredningar, till exempel ansiktsbilder, körkort, utdrag ur kriminalregistret och ballistik och behovet av att lägga till Europol som en ny partner i Prümramen.

Potentialen i SIS för kampen mot organiserad brottslighet kommer att stärkas ytterligare i och med den nya ramen för interoperabilitet mellan EU:s informationssystem inom rättsliga och inrikes frågor. Det är av största betydelse att ägna all energi åt att uppnå fullständig interoperabilitet senast i slutet av 2023. Detta kommer att underlätta de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till relevant information i EU:s centraliserade informationssystem och möjliggöra upptäckt av multipla identiteter, vilket är avgörande för kampen mot identitetsbedrägeri, som ofta tillämpas av brottslingar för att begå brott eller undgå rättvisan. Inom interoperabilitetsramen håller man på att utveckla en funktion för upptäckt av multipla identiteter, som genom att kontrollera uppgifterna i alla dessa system ska bidra till att effektivt ta itu med användningen av falska identiteter.

Schengens informationssystem (SIS) har gjort det möjligt för tjänstepersoner i frontlinjen att snabbt upptäcka och lokalisera personer och föremål som är inblandade i organiserad brottslighet och vidta lämpliga åtgärder. Informationen i denna gemensamma databas kan hjälpa tjänstepersoner att arrestera en person, beslagta ett föremål eller fastställa resemönster för personer som är föremål för utredning. Endast under 2020 gjordes nästan 4 miljarder sökningar i Schengens informationssystem, som gav över 200 000 resultat. Under 2018 års översyn av regelverket för SIS förstärktes systemets funktioner betydligt och ett flertal nya verktyg infördes, som gör det möjligt för nationella myndigheter att registrera larm om personer som riskerar bortförande eller människohandel eller begära undersökningskontroller av misstänkta personer. Efter översynen har även Europol åtkomst till SIS-rapporter och utbyte av tilläggsinformation och kan utnyttja biometriska uppgifter på ett effektivare sätt genom de nya möjligheterna att använda ansiktsbilder för identifiering och utnyttja DNA-profiler för att underlätta identifiering av försvunna personer. Införandet av dessa nya funktioner går helt enligt tidsplanen och det nya systemet kommer att vara fullt fungerande i slutet av 2021, inbegripet kompletta genomförandeakter och teknisk dokumentation. Arbetet med den tekniska utvecklingen av SIS är på god väg, och de första stegen har tagits för att utarbeta en SIS-handbok och utbildning för SIS-användare.

I ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och utan inre gränskontroller kan en hög säkerhetsnivå garanteras med hjälp av ett starkt polissamarbete och straffrättsligt samarbete mellan medlemsstaterna. Snabb tillgång till information, med fullständig respekt för grundläggande rättigheter och särskilt skydd av uppgifter, är avgörande för bekämpande av alla former av organiserad brottslighet. Europeiska unionen har försett de brottsbekämpande myndigheterna med en rad olika verktyg för att underlätta utbytet av information, vilket har visat sig vara avgörande för att upptäcka kriminella verksamheter och nätverk.

Både Europaparlamentet och rådet har betonat det faktum att organiserad brottslighet orsakar enorma skador och har understrukit vikten av en stark insats från EU för att bekämpa alla former av organiserad brottslighet.

Personer som är inblandade i organiserad brottslighet i EU använder våld i allt högre grad, och hotet om våldstillbud ökar på grund av en frekvent användning av skjutvapen eller sprängämnen på allmänna platser. Organiserade kriminella gruppers förmåga att anpassa sig och utnyttja förändringar i den miljö där de verkar har bekräftats under covid-19-pandemin. Kriminella grupper har utnyttjat pandemin för att utöka sina kriminella verksamheter online och utföra bedrägerier, med bland annat förfalskade läkemedel. Den fortsatt höga efterfrågan på vacciner mot covid-19 skapar en attraktiv möjlighet för brottslingar att ägna sig åt produktion och leverans av förfalskade vacciner eller bedrägerier mot individer eller offentliga myndigheter. EU-regeringarna har än så länge upptäckt bedrägeriförsök och falska erbjudanden från bedragare som försökt sälja fler än 1,1 miljarder vaccindoser till ett totalpris på över 15,4 miljarder euro. Den ekonomiska kris som har uppstått till följd av pandemin har ökat risken för organiserad brottslighet och hotet om att denna verksamhet ska infiltrera samhället och ekonomin ytterligare.

Det viktigaste internationella instrumentet för samarbete och ömsesidig rättslig hjälp i utredningar om organiserad brottslighet är Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (Untoc), som EU och dess medlemsstater är parter i. Under 2021 kommer kommissionen att uppdatera behörighetsförklaringen för att anpassa den efter ändringarna i Lissabonfördraget och säkerställa att Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) kan utnyttja Untocs bestämmelser om internationell ömsesidig rättslig hjälp för att samarbeta med myndigheter i tredjeländer. Kommissionen kommer även att utforska möjligheten att anmäla Eppo som ansvarig myndighet inom ramen för befintliga samarbetsavtal med tredjeländer på unionsnivå och vid behov överväga att inleda förhandlingar med utvalda prioriterade tredjeländer. Som framhålls i Kyotoförklaringen som antogs på FN:s 14:e kongress om brottsförebyggande arbete och straffrätt är unionen och medlemsstaterna fast beslutna att stärka den internationella ramen för främjande av rättsstatsprincipen, brottsförebyggande arbete och straffrätt, bland annat genom ett aktivt engagemang i de pågående processerna för att se över genomförandet av Untoc och Förenta nationernas konvention mot korruption (Uncac).

Det finns ett brådskande behov av att ytterligare utveckla underrättelsen om grov och organiserad brottslighet i Europol och förbättra informationsutbytet och utredningsåtgärderna med länder och regioner utanför EU som utgör viktiga knutpunkter för organiserad brottslighet som medför höga risker och påverkar EU-medlemsstaterna, bland annat via medlemsstaternas bilaterala sambandsmän som är utsända till dessa kritiska områden. Kommissionen har fått direktiv om att förhandla fram internationella avtal med tredjeländer för utbyte av personuppgifter med Europol och för att möjliggöra rättsligt samarbete med Eurojust och kommer att sträva efter att göra framsteg i dessa svåra förhandlingar.

Genom Empact utför medlemsstater och deras partner över 200 gemensamma operativa insatser varje år med syfte att bekämpa den organiserade brottsligheten, bland annat genom att ta fram en kriminalunderrättelsebild avseende EU:s prioriteringar inom brottslighet, bygga upp kapaciteten hos de brottsbekämpande myndigheterna för att rikta in sig på särskilda brott, förstärka samarbetet med internationella partner, utföra förebyggande verksamhet och gemensamma utredningar om särskilda brottsföreteelser eller särskilda kriminella grupper samt uppmärksamma dessa kriminella gruppers metoder för att tvätta pengar, begå brott online eller tillägna sig förfalskade handlingar. Även om Empact redan ger märkbara operativa resultat, till exempel när det gäller mängden narkotika som beslagtas eller antalet brottslingar som arresteras, utnyttjas inte plattformen fullt ut för närvarande. Dess komplexitet, bristen på medvetenhet hos tjänstepersoner i frontlinjen och otillräcklig finansiering medför att medlemsstaters och externa parters ägandeskap och aktiva medverkan inte alltid kan säkerställas, vilket hindrar utvecklingen av mer komplexa insatser som skulle orsaka större skada på de organiserade kriminella grupperna.

2.1. Stärka insatserna för att bekämpa strukturer för organiserad brottslighet

Fokus för brottsbekämpningsutredningar bör inte begränsas till att beslagta olagliga varor eller arrestera brottslingar på låg nivå, de bör riktas mot aktörer och nätverk som utgör ryggraden i kriminella ekosystem.

De flesta kriminella organisationer är uppbyggda kring en kärngrupp eller på ett hierarkiskt sätt, vilket medför att sammanhanget för den organiserade brottsligheten kännetecknas av en nätverksmiljö där olika grupper och individer samarbetar systematiskt genom ”gemensamma företag” inom lösa och flytande kriminella nätverk. Kriminella organisationer som styr leveranskedjorna på internationella brottsliga marknader samarbetar med mindre grupper som är specialiserade på vissa verksamheter och individer som spelar en central roll för att tillhandahålla tjänster till brottslingar, som till exempel dokumentförfalskning, rättslig rådgivning, krypterad kommunikation eller transport. De kriminella gruppernas kapacitet att samverka med varandra underminerar de brottsbekämpande åtgärderna, eftersom varje länk i den kriminella kedjan enkelt kan ersättas vid brottsbekämpande ingripanden.

I denna miljö är det avgörande att utöka demonteringen av strukturer för organiserad brottslighet och inrikta sig på de grupper som utgör en större risk för Europas säkerhet och de individer som innehar de högre posterna i kriminella organisationer. I detta syfte har vissa medlemsstater inrättat strukturer på nationell nivå eller specialiserade organ inom brottsbekämpningen och rättsväsendet mot organisationer av maffiakaraktär. Dessa insatser har visat sig effektiva för att sporra till en strategisk metod för att främja åtgärder som ska leda till upplösning av kriminella infrastrukturer. Inrättningen av särskilda polisenheter eller rättsliga organ skulle även underlätta ett större gränsöverskridande samarbete. Kommissionen kommer att främja utbyte av bästa praxis för att underlätta spridningen av sådana modeller bland medlemsstaterna, anpassade efter nationella särdrag.

På europeisk nivå underlättar det operativa samarbetet mot organiserade kriminella grupper av maffiakaraktär som sker genom nätverket @ON Network utplaceringar av specialiserade utredare på fältet runtom i medlemsstaterna för att bistå vid utredningar om gränsöverskridande organiserade kriminella grupper. En annan viktig milstolpe är det arbete som utförs av Europol tillsammans med medlemsstaterna för att upptäcka och genomföra underrättelse- och utredningsåtgärder mot utvalda mål med stort värde, nämligen misstänkta medlemmar av kriminella organisationer som utgör en särskild hög risk för två eller fler medlemsstater.

För att kunna öka insatserna mot kriminella organisationer finns ett stort behov av ytterligare strukturellt samarbete. Genom att ta fram gemensamma kriterier för alla medlemsstater för att identifiera mål med högt värde och underlätta operativt samarbete och informationsutbyte i realtid skulle det bli möjligt att utföra fler gemensamma och systematiska utredningar om personer med en central roll i ett kriminellt nätverk. Det nuvarande nätverket @ON Network bör stärkas genom att involvera alla medlemsstater och ta fram bästa praxis samt genom en närmare koppling till Empact i arbetet mot kriminella nätverk.

Ett större fokus på utredningar om organiserad brottslighet kräver även en mer robust underrättelsebild av de organiserade kriminella grupper som står i centrum för den invecklade härvan av organiserade kriminella nätverk. Europol och medlemsstaterna bör fortsätta sitt arbete för att ta fram underrättelseledda strategiska och taktiska bilder av de grupper som utgör det största hotet mot Europas säkerhet, bland annat genom att utarbeta ad hoc-rapporter som kompletterar EU:s hotbildsbedömning avseende grov och organiserad brottslighet (Socta). Utbyte av strategisk information med andra aktörer, inbegripet uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, kan vara till nytta i detta avseende. Dessutom behövs en bättre översikt över den kriminella verksamhetens dimension och de åtgärder som vidtas av medlemsstaterna. På grund av den organiserade brottslighetens dunkla natur är det svårt att mäta och kvantifiera dessa verksamheter, och de uppgifter och den statistik som finns till Europeiska unionens förfogande är av fragmentarisk art och har främst samlats in genom rapporteringsskyldigheter i olika rättsakter. Med utgångspunkt i resultaten från en övergripande undersökning som redan utförts kommer kommissionen att utvärdera behovet av en mer systematisk insamling av statistik på detta område.

2.2. Skräddarsydda åtgärder mot särskilda former av brottslighet

Enligt Socta 2021 är de organiserade kriminella grupper som verkar i Europa inblandade i flera olika brottsliga verksamheter, där flest kriminella grupper är inblandade i narkotikahandel och organiserad egendomsbrottslighet, följt av bedrägeri (inbegripet tullbedrägeri, punktskattbedrägeri och momsbedrägeri), smuggling av migranter och människohandel. Vissa grupper är specialiserade på en viss kriminell marknad, medan andra i allt högre grad ägnar sig åt flera olika typer av brottslighet och använder intäkterna från en kriminell verksamhet för att finansiera utvidgningen till andra kriminella områden. Särskilda former av brottslighet kräver anpassade insatser ur rättsligt och politiskt perspektiv.

EU har infört regler avseende grov brottslighet, som smuggling av migranter, och för att upptäcka och förbjuda nya psykoaktiva substanser, reglera innehav av och handel med skjutvapen och förhindra återaktivering av vapen som försatts ur brukbart skick. Narkotikahandel är fortfarande en viktig inkomstkälla för organiserade kriminella grupper och EU har fastställt prioriteringar för de kommande fem åren i EU:s narkotikastrategi 2021–2025, som antogs av rådet i december 2020. Diskussionerna om den åtföljande handlingsplanen för narkotika pågår fortfarande inom rådet, medan kommissionen håller på att förbereda de första initiativen för att genomföra strategin och handlingsplanen.

Skjutvapen är en grundförutsättning för det ökade våldet från kriminella grupper som gör det möjligt för dem att skrämma sina motståndare och kontrollera sina medlemmar och marknader. För att begränsa brottslingars tillgång till skjutvapen har kommissionen påbörjat genomförandet av EU:s nya handlingsplan mot olaglig handel med skjutvapen 2020–2025. Man kommer att publicera rapporten om tillämpningen av skjutvapendirektivet, som innehåller inledande sätt att förbättra den rättsliga ramen.

Smuggling av migranter är fortfarande en central verksamhet för organiserade kriminella grupper som utgör en fara för migranter och skadar EU:s mål för migrationshantering. Under 2021 kommer kommissionen att anta en ny handlingsplan mot smuggling av migranter för att bekämpa kriminella nätverk som sysslar med denna typ av brottslighet, stödja samarbete inom brottsbekämpning och mellan byråer samt främja samarbete med tredjeländer och i tillämpliga fall via uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken.

Människohandel är en synnerligen motbjudande form av brottslighet som ofta bedrivs av organiserade kriminella grupper, som i allt högre grad söker upp sina offer online, förfalskar identitetshandlingar och arbetstillstånd för dem och utnyttjar dem för sexuella ändamål, tvångsarbete, kriminalitet eller tiggeri. Prioriteringarna och åtgärderna i denna strategi omfattar människohandel, men kommissionen föreslår även utöver denna strategi en särskild EU-strategi för att bekämpa människohandel 2021–2025 för att hantera särarten hos denna typ av brottslighet.

It-brottsligheten blir alltmer aggressiv och konfrontationsinriktad. Den snabba digitaliseringen av samhället, som påskyndats i och med covid-19-pandemin, skapar nya möjligheter som kan utnyttjas av brottslingar som sysslar med it-brottslighet. It-attacker, som skapande och spridande av sabotageprogram, hackande för att stjäla känsliga personuppgifter eller affärsdata och överbelastningsattacker, har blivit både vanligare och mer sofistikerade under det senaste året.

Europeiska it-brottscentrumet vid Europol (EC3), som grundades 2013, har spelat en central roll för att spåra den organiserade brottslighetens utnyttjande av covid-19-pandemin, för att skapa material för att öka medvetenheten och rapporter med information till medlemsstater och allmänheten, samt för att ge stöd till utredningar av it-bedrägerier som begås av organiserade kriminella grupper. Det har även publicerat regelbundna rapporter med sin hotbildsbedömning av internetstödd organiserad brottslighet (Iocta), som utgör en viktig informationskälla för prioriteringar vid insatser och beslutsfattande.

I enlighet med 2020 års EU-strategi för en effektivare bekämpning av sexuella övergrepp mot barn och EU:s övergripande strategi för barnets rättigheter (2021–2025) kommer kommissionen under 2021 att föreslå lagstiftning för att förbättra skyddet för barn mot sexuella övergrepp mot barn, bland annat genom krav på att relevanta leverantörer av onlinetjänster ska identifiera känt material som innehåller sexuella övergrepp mot barn och rapportera detta material till myndigheterna. Lagstiftningen kommer även att säkerställa enhetligheten med andra lagstiftningsinitiativ, särskilt med förslaget till en rättsakt om digitala tjänster. Kommissionen fortsätter även att stödja Europaparlamentet och rådet för att så snart som möjligt nå en överenskommelse om förslaget till en förordning om frivilliga ansträngningar av vissa tjänsteleverantörer för att bekämpa sexuella övergrepp mot barn online. Parallellt med detta har Europol gett stöd till en utökning av sin framgångsrika kampanj Trace an Object, som går ut på att genom crowdsourcing samla in information om enskilda föremål i bilder som föreställer sexuella övergrepp mot barn, som kan bidra till att avgränsa den geografiska platsen för ett övergrepp och därmed bidra till att offren så småningom kan identifieras och räddas.

Omställningen mot kontantlösa ekonomier, som påskyndats ytterligare på grund av pandemin, har skapat större ökade till bedrägeri och förfalskning av andra betalningsmedel än kontanter, som kreditkort och verktyg för onlinebetalning, vilket utgör ett stort hot mot EU:s säkerhet. De utgör en viktig inkomstkälla för den organiserade brottsligheten och möjliggör brottsliga verksamheter som narkotikahandel och människohandel. EU antog hårdare regler 2019 som medlemsstaterna måste ha genomfört senast den 31 maj 2021. Kommissionen kommer att övervaka framstegen noggrant för att säkerställa att de nya reglerna fungerar effektivt.

Bedrägeri, inbegripet tullbedrägeri, punktskattbedrägeri och momsbedrägeri, är en annan typ av brottslighet som blir alltmer attraktiv inom organiserad brottslighet. Utöver Europols och Eurojusts pågående ansträngningar på detta område kommer Eppo att utreda och lagföra brott med koppling till deltagande i en kriminell organisation, om fokus för den kriminella verksamheten i en sådan kriminell organisation är att begå brott som påverkar unionens budget, bland annat allvarligt gränsöverskridande momsbedrägeri.

Förfalskning av produkter är ett brott med stor inverkan. Förfalskade produkter utgör 6,8 % av EU:s import och är en betydande inkomstkälla för organiserade kriminella grupper. Läkemedels-, hälsovårds- och sanitetsprodukter utgör en stor och ökande andel av de produkter som förfalskas, ett fenomen som har ökat i oroväckande grad i och med covid-19-pandemin. Den organiserade brottsligheten har varit verksam inom tillverkning och leverans av förfalskad skydds- och provtagningsutrustning och förfalskade läkemedel, och det finns risk för att organiserade kriminella grupper försöker utnyttja möjligheter som uppstår i EU till följd av den höga efterfrågan på vacciner. Brottsbekämpande myndigheter genomför tillsammans med Europol och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning viktiga insatser som leder till betydande arresteringar och beslagtagande av förfalskade produkter, däribland läkemedel, leksaker, livsmedel och drycker. Det behöver dock göras mer för att förstärka det operativa samarbetet för att bekämpa förfalskning. Organiserade kriminella grupper ägnar sig i allt större grad åt brott som förfalskning av bekämpningsmedel och bedräglig användning av EU:s ekologiska logotyp. Utifrån sina ramar för offentlig kontroll och tillsyn kommer kommissionen att fortsätta att öka sina ansträngningar för att bekämpa livsmedelsbedrägeri och arbeta för att bemyndiga de nationella myndigheterna, skapa en nolltoleranspolitik samt öka förebyggande, kontroll, avskräckning och effektiva påföljder.