EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 4.2.2021 COM(2021) 46 final RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

om Eures verksamhet juli 2018–juni 2020











inlämnad i enlighet med artikel 33 i förordning (EU) 2016/589



Innehåll Sammanfattning 1Inledning 1.1 Vad är Eures? 1.1.1 Rättslig ram 1.1.2 Eures verksamhet 1.1.3 Eures organisation 1.2 Eures genomförande 2Euresnätverkets huvudsakliga verksamhet: Juli 2018–juni 2020 2.1 Verksamhet i Euresländer 2.1.1 Allmänna stödtjänster till arbetstagare och arbetsgivare 2.1.2 Särskilda stödtjänster 2.1.3 Resurser och förvaltning 2.2 Europeiska samordningsbyråns horisontella stödverksamhet 2.2.1 Samordning och ledningsstöd 2.2.2 Drift och utveckling av Euresportalen och tillhörande it-stöd 2.2.3 Utbildning och fortbildning 2.2.4 Helpdesk

2.2.5 Nätverksbyggande, utbyte av bästa praxis och ömsesidigt lärande 2.2.6 Informations- och kommunikationsverksamhet 2.2.7 Analys av geografisk och yrkesmässig rörlighet 2.2.8 Utveckling av en lämplig struktur för samarbete och platsförmedling för lärlings- och praktikplatser 2.2.9 Finansiella resurser 3Förordningens genomförande i Euresländerna 3.1 Nätverkets sammansättning och organisatoriska frågor 3.1.1 Förordningens krav 3.1.2 Genomförande 3.1.3 Utmaningar 3.2 Styrning och samverkan med organisationer utanför Euresnätverket 3.2.1 Förordningens krav 3.2.2 Genomförande 3.2.3 Utmaningar 3.3 Utvidgning av nätverket 3.3.1 Förordningens krav 3.3.2 Genomförande 3.3.3 Utmaningar 3.4 Utbyte av lediga platser och meritförteckningar 3.4.1 Förordningens krav

3.4.2 Genomförande 3.4.3 Utmaningar 3.5 Stödtjänster 3.5.1 Förordningens krav 3.5.2 Genomförande 3.5.3 Utmaningar 3.6 Informationsutbyte, programplanering och resultatmätning 3.6.1 Förordningens krav 3.6.2 Genomförande 3.6.3 Utmaningar 3.7 Åtgärder som har behandlats från föregående rapporteringsperiod 4Europeiska kommissionens genomförande av förordningen 4.1.1 Förordningens krav 4.1.2 Genomförande 4.1.3 Utmaningar 4.1.4 Åtgärder som har behandlats från föregående rapporteringsperiod 5Slutsatser och rekommendationer 5.1 Slutsatser 5.2 Rekommendationer för Euresländerna 5.3 Åtgärder som ska vidtas av Europeiska samordningsbyrån och av kommissionen:

5.4 Åtgärder som ska vidtas av Europeiska arbetsmyndigheten Sammanfattning I denna verksamhetsrapport presenteras en översikt över Euresnätverkets verksamhet mellan juli 2018 och juni 2020 samt en lägesrapport om tillämpningen av förordning (EU) 2016/589, nedan kallad Euresförordningen, fram till juni 2020, i enlighet med artikel 33 i den förordningen. Eures inrättades 1994 och är ett samarbetsnätverk mellan Europeiska kommissionen, nationella offentliga arbetsförmedlingar och andra medlemmar och samarbetspartner, som privata arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter och universitet, i alla EU-länder, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz och, under referensperioden för denna rapport, Förenade kungariket (nedan kallade Euresländerna). Euresnätverkets viktigaste mål är att främja rättvis rörlighet inom EU för arbetstagare. Nätverket består av nationella samordningskontor som utses av varje Euresland, Europeiska samordningsbyrån, som för närvarande handhas av kommissionens generaldirektorat sysselsättning, socialpolitik och inkludering (GD EMPL) och ytterligare Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner. Eurestjänster tillhandahålls genom Eures mänskliga nätverk som består av Eurespersonal i Euresländerna och genom Euresportalen för rörlighet i arbetslivet (nedan kallad Euresportalen), där det finns ett antal tillgängliga verktyg för onlinetjänster. Under den innevarande referensperioden har den viktigaste verksamheten på operativ nivå i Euresländerna varit inriktad på att tillhandahålla stödtjänster för arbetsgivare och arbetstagare, framför allt genom att tillhandahålla information om frågor som gäller rörlighet för arbetstagare och rekryteringsverksamhet. Dessutom har nätverket tillhandahållit särskilda stödtjänster för lärlings- och praktikplatser, stöd efter rekrytering och program för rörlighet. Vad gäller Europeiska samordningsbyråns verksamhet fortsatte den att tillhandahålla övergripande stödtjänster för att säkerställa Euresnätverkets funktion, men den arbetade också med att utveckla och förbättra Euresportalen och funktioner för interoperabilitet. På regleringsnivå gjordes stora framsteg i genomförandet av Euresförordningen: ·De flesta Euresländer har ett system för godkännande av nya medlemmar och samarbetspartner för att utvidga sina nätverk och flera nya medlemmar och samarbetspartner har redan godkänts. ·Alla utom ett Euresland överför automatiskt lediga platser och mer än hälften överför meritförteckningar från nationell nivå till Euresportalen. ·Euresportalens användbarhet förbättrades och arbetet med att genomföra en automatiserad matchning av meritförteckningar och lediga platser på Euresportalen pågår. ·Mallar används för att möjliggöra harmoniserad planering och resultatmätning i hela Euresnätverket (resultatmätningssystem och programplanering). Vissa utmaningar och hinder kvarstår. Utvidgningen av nätverk med nya godkända medlemmar och samarbetspartner går långsamt. En bristande efterlevnad av Euresförordningen fördröjer genomförandet av lösningar för interoperabilitet. Europeiska samordningsbyråns tillhandahållande av övergripande stöd till Euresländerna, inbegripet främjande av Euresvarumärket och samordning av nätverket, har varit avgörande Eures arbete, men mer uppmärksamhet skulle kunna ägnas åt att förbättra utbytet av information om rörlighet för arbetstagare, anpassa programplanerings- och övervakningscyklerna till varandra och ytterligare underlätta tillhandahållandet av stödtjänster för lärlings- och praktikplatser. För att uppnå målen för Euresreformen och ytterligare säkerställa en rättvis rörlighet inom EU för arbetstagare rekommenderas Euresländerna att förstärka sina ansträngningar för att godkänna nya medlemmar och samarbetspartner och anpassa sina interna styrnings- och samordningsmekanismer för att avspegla det nya nätverkets sammansättning. Att fortsätta arbetet med att införa automatiserad överföring av lediga platser och meritförteckningar, om detta inte redan har gjorts, och slutföra den pågående kartläggningen av nationella klassificeringssystem till den europeiska klassificeringen av färdigheter, kvalifikationer och yrken (Esco) bör prioriteras för att öka Euresportalens användbarhet. Det är också viktigt att Euresnätverket i ännu högre grad integrerar analysen av trender på arbetsmarknaden i planeringen av sin verksamhet och undersöker behovet av riktade åtgärder med hänsyn till den sociodemografiska utvecklingen. Dessa prioriteringar bör uppfyllas i ett sammanhang där genomförandet blir en utmaning för Eures med tanke på covid-19-utbrottets konsekvenser för rörligheten inom EU för arbetstagare och med hänsyn till Europeiska samordningsbyråns övergång till Europeiska arbetsmyndigheten som planeras under 2021. Därför bör Europeiska arbetsmyndigheten prioritera genomförandet av handlingsplanen för övergången, tillsammans med rekryteringen av kvalificerad personal och en tillräcklig resurstilldelning. 1Inledning 1.1Vad är Eures? Eures är ett samarbetsnätverk mellan Europeiska kommissionen, nationella offentliga arbetsförmedlingar och andra medlemmar och samarbetspartner i alla EU-länder samt Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz och Förenade kungariket (nedan kallade Euresländerna). Eures underlättar den fria rörligheten för arbetstagare genom att tillhandahålla information och stödtjänster för arbetsförmedling för arbetstagare och arbetsgivare och genom att förbättra samarbetet och informationsutbytet mellan sina medlemsorganisationer. 1.1.1Rättslig ram Eures lanserades 1994 av Europeiska kommissionen och infördes genom rådets förordning (EEG) nr 2434/92 av den 27 juli 1992 om ändring av del II i förordning (EEG) nr 1612/68 om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen. Från 2011 till 2016 genomgick Eures en lång reformprocess i fråga om nätverkets sammansättning, styrning och verktyg för att avspegla förändringar i rörlighetsmönster och framväxande trender inom området. Denna process kulminerade när den nya Euresförordningen, förordning (EU) 2016/589, trädde i kraft. Syftet var att skapa ett större och starkare nätverk av såväl offentliga som privata europeiska arbetsförmedlingar för att effektivisera utbytet av arbetsmarknadsinformation över gränserna och underlätta förmedlingen av platser inom EU/EES-området. De viktigaste förändringar som infördes med den nya Euresförordningen jämfört med den tidigare rättsliga grunden hänger samman med ökad insyn genom ett ökat antal jobb som läggs ut på Euresportalen, inklusive lärlings- och praktikplatser som omfattas av ett anställningsförhållande, förbättrad matchning online av lediga platser och meritförteckningar, tillhandahållande av ett överenskommet minimipaket av tjänster för arbetssökande och arbetsgivare och utvidgning av nätverket. Förordningen understöds av sex genomförandebeslut som säkerställer en enhetlig tillämpning i alla Euresländer. Två av genomförandebesluten, (EU) 2018/1020 av den 18 juli 2018 och (EU) 2018/1021 av den 18 juli 2018, antogs under referensperioden. 1.1.2Eures verksamhet Eures utgör en viktig del av den stödstruktur på arbetsmarknaden som EU har byggt upp under de senaste decennierna för att förbättra sitt sociala och ekonomiska resultat. Eurestjänster tillhandahålls genom två kompletterande kanaler – Eures mänskliga nätverk som består av Eurespersonal över hela nätverket och Euresportalen för rörlighet i arbetslivet (nedan kallad Euresportalen), där det finns ett antal tillgängliga verktyg för onlinetjänster. Eures tjänster till arbetssökande och arbetsgivare ·Hjälp till arbetssökande att hitta jobb och till arbetsgivare att hitta arbetssökande i hela Europa. ·Matchning av lediga platser och meritförteckningar på Euresportalen. ·Information, vägledning och andra stödtjänster till arbetstagare och arbetsgivare när det gäller rörlighet i arbetslivet. ·Stöd efter rekrytering. ·Tillgång till information om levnads- och arbetsvillkor, t.ex. beskattning, pensioner, sjukförsäkring och socialförsäkring i Euresländer. ·Särskilda stödtjänster för gränsarbetare och arbetsgivare i gränsregioner. ·Stöd till vissa grupper genom Eures riktade program för rörlighet. ·Stöd till dynamiska rekryteringsevenemang på internet via plattformen europeiska jobbdagar. 1.1.3Eures organisation I enlighet med artikel 7 i Euresförordningen innefattar Euresnätverket följande: ·De nationella samordningskontor som har utsetts av Euresländerna och i allmänhet är knutna till deras offentliga arbetsförmedlingar eller till deras arbetsmarknadsministerium. ·Europeiska samordningsbyrån, som handhas av kommissionens generaldirektorat för sysselsättning, socialpolitik och inkludering (GD EMPL), och som erbjuder horisontellt stöd till de nationella samordningskontoren. I enlighet med artikel 6 i förordning (EU) 2019/1149 kommer ansvaret för att handha Europeiska samordningsbyrån att överföras från GD EMPL till Europeiska arbetsmyndigheten.

·Andra Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner som, i enlighet med artikel 12 i Euresförordningen är de organisationer som bedriver operativ verksamhet inom Euresnätverket, t.ex. privata arbetsförmedlingar, arbetsmarknadens parter och universitet. Tillsammans bildar de nationella samordningskontoren och Europeiska samordningsbyrån Euresnätverkets europeiska samordningsgrupp, som har en samordnande roll för nätverkets verksamhet och funktion (artikel 14 i Euresförordningen). Som anges i artikel 11 i Euresförordningen måste Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner genomgå ett godkännandeförfarande innan de blir en ackrediterad medlem eller samarbetspartner. I Euresnätverket måste medlemmarna utföra samtliga av följande uppgifter medan samarbetspartnerna måste utföra minst en: ·Bidra till utbudet av lediga platser genom att överföra uppgifter till Euresportalen och it-plattformen. ·Bidra till utbudet av arbetssökarprofiler genom att överföra uppgifter till Euresportalen och it-plattformen. ·Tillhandahålla stödtjänster direkt till arbetssökande och arbetsgivare. 1.2Eures genomförande Enligt artiklarna 33 och 35 i Euresförordningen ska kommissionen utarbeta rapporter om nätverkets verksamhet 2018 och 2020 och en efterhandsutvärderingsrapport 2021. Den första verksamhetsrapporten om Eures omfattade perioden från januari 2016 till juni 2018 och offentliggjordes den 2 april 2019. I rapporten konstaterades att på lagstiftningsområdet hade arbetet med att genomföra Euresförordningen slutförts på de flesta områden, däribland följande: ·Nationella samordningskontor hade utsetts. ·Offentliga arbetsförmedlingar hade utsetts som medlemmar i de nationella Euresnätverken. ·Framsteg gjordes för att införa godkännandesystem för medlemmar och samarbetspartner. ·Nya övervaknings- och resultatverktyg infördes. ·Framsteg gjordes med det öppna utbytet av lediga platser och meritförteckningar mellan nationella databaser och Euresportalen. Områden där det krävdes ytterligare utveckling identifierades i fråga om nätverkets utvidgning genom godkännande av nya medlemmar och samarbetspartner, genomförandet av utbyte av meritförteckningar och lediga platser med alla Euresländer och införandet av den europeiska klassificeringen av färdigheter, kvalifikationer och yrken (Esco). Denna andra rapport om Eures verksamhet omfattar perioden juli 2018 till juni 2020 (nedan kallad referensperioden). 2Euresnätverkets huvudsakliga verksamhet: Juli 2018–juni 2020 2.1Verksamhet i Euresländer 2.1.1Allmänna stödtjänster till arbetstagare och arbetsgivare Alla Euresländer tillhandahöll stödtjänster för arbetstagare och arbetsgivare. Verksamhetens huvudsakliga fokus låg fortfarande på arbetstagare och arbetssökande, även om det noterades en uppåtgående trend i antalet tjänster som tillhandahölls för arbetsgivare. Bland den viktigaste verksamheten ingår tillhandahållande av information, vägledning och rådgivning, anordnande av rekryteringsevenemang på plats och online samt tillhandahållande av stöd genom direkt matchning och platsförmedling. I vissa fall planerades verksamheten av Euresländerna utifrån en sektorsbaserad strategi, medan andra fokuserade på utåtriktad eller inåtriktad rörlighet. Vissa Euresländer införde en allmän arbetsmarknadsstrategi. 2.1.1.1Matchnings- och platsförmedlingsverksamhet

Mellan juli 2018 och juni 2020 hanterades och behandlades 432 503 platsansökningar (inklusive meritförteckningar) och 1 662 468 lediga platser av Eurespersonal. Fokus hade legat på arbetssökande och arbetsgivare från landet för deras nationella Euresnätverk, medan endast 37 % av platsansökningarna och 9 % av de lediga platserna kom från andra Euresländer. Dessutom anordnades 18 397 evenemang under samma period runt om i nätverket, varav 69 % var informationsevenemang, 12 % var rekryteringsevenemang och de återstående 19 % var en kombination av rekryterings- och informationsverksamhet. Mellan juli 2018 och juni 2020 hade 419 745 arbetssökande och 15 834 arbetsgivare registrerat sig via självbetjäningen på Euresportalen. Enligt de sammanlagda resultaten från Eures resultatmätningssystem och beräkningar som baseras på undersökningen av kundtillfredsställelse har Euresnätverket via Euresportalen eller de nationella Euresnätverken förmedlat minst 84 580 platser 2018 och 83 360 platser 2019. 2.1.1.2Information och vägledning Som exempel på informations- och rådgivningsverksamhet för arbetssökande och arbetsgivare som Eurespersonal har tillhandahållit kan nämnas personlig rådgivning, stöd till utformning av platsannonser, anordnande av workshoppar. Totalt rapporterades 5 924 376 enskilda kontakter med arbetstagare och 403 244 med arbetsgivare mellan juli 2018 och juni 2020. I fråga om de ämnen som diskuterats var cirka 43 % av kontakterna med arbetstagare inriktade på lediga platser och 32 % gällde levnads- och arbetsvillkor. När det gäller de viktigaste diskussionsfrågorna med arbetsgivare utgjorde lediga platser ungefär 40 %, följt av allmän information om Eures, med en andel på cirka 39 %. Relevant information finns också tillgänglig via Euresportalen, där Euresländerna regelbundet uppdaterar allmän information om sina arbetsmarknader och levnads- och arbetsvillkor (t.ex. administrativa förfaranden, sociala trygghetssystem, skattefrågor, anställningsavtal, vanliga metoder för att söka arbete). Informationen finns tillgänglig på 26 språk. Dessutom har 16 Euresländer egna nationella Eureswebbplatser där arbetssökande och arbetsgivare bl.a. kan hitta information om rörlighet för arbetstagare, en översikt över Eurestjänsterna och en länk till Euresportalen. 2.1.2Särskilda stödtjänster Stödtjänster och stödprogram med inriktning på särskilda grupper stod också i centrum för Euresländernas verksamhet. 2.1.2.1Stödtjänster i gränsregioner Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner tillhandahåller information samt platsförmedlings- och rekryteringstjänster som är anpassade efter arbetstagares och arbetsgivares särskilda krav och förhållanden i gränsregioner. Denna verksamhet genomfördes via Eures formella gränsöverskridande partnerskap som finansieras genom programdelen Eures inom Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) 2014–2020 och genom samarbetsavtal med angränsande Euresländer eller andra organisationer utanför Euresnätverket . Under 2018 fick nio gränsöverskridande partnerskap stöd i form av ett EaSI-bidrag från det föregående året, jämfört med elva gränsöverskridande partnerskap 2019. Under 2019 valdes dessutom åtta gränsöverskridande partnerskap ut för att få EaSI-bidraget för 2020 och 2021. Eures gränsöverskridande partnerskap rapporterade 195 060 individuella kontakter med arbetstagare 2019 och 18 182 individuella kontakter med klienter i fråga om arbetssökning 2018. Totalt fick 5 408 gränsöverskridande arbetssökande jobb med hjälp av det gränsöverskridande partnerskapet 2018 och 2019. Dessa siffror visar att de gränsöverskridande partnerskapens verksamhet främst har inriktats på att tillhandahålla flerspråkig information, som ofta har lämnats ut via fysiska gemensamma kontaktpunkter. Den information som har lämnats består till största delen av vägledning för utstationerade arbetstagare och pendlare, t.ex. om tillgång till sociala trygghetssystem, erkännande av kvalifikationer utomlands och beskattning. När det gäller stödtjänster som har tillhandahållits i gränsregioner utanför ramen för de formella gränsöverskridande partnerskapen rapporterar Euresländerna ofta om andra former avgränsöverskridande samarbete i sina verksamhetsrapporter, framför allt för att tillhandahålla information och göra det lättare att anordna rekryteringsevenemang i gränsområden. 2.1.2.2Stöd efter rekrytering Stöd efter rekrytering syftar till att se till att rörliga arbetstagare integreras så bra som möjligt i sina nya arbeten. Euresländerna fortsatte att inrikta sig på att ge information till arbetstagare och arbetsgivare innan ett anställningsavtal tecknas. Ungefär två tredjedelar av dem anordnade även verksamhet efter rekrytering (21 Euresländer uppgav t.ex. att de hade anordnat verksamhet efter rekrytering 2019). Den största delen av verksamheten gick ut på att lämna information och vägledning om skatte- och sociala trygghetsfrågor, men några Euresländer erbjuder också stödtjänster för den anställdes familj och/eller tillhandahåller språkutbildning. 2.1.2.3Stöd till ungdomar – lärlings- och praktikplatser Verksamheterna i samband med lärlings- och praktikplatser som omfattas av ett anställningsförhållande var begränsade och ojämnt fördelade mellan Euresländerna, framför allt beroende på de offentliga arbetsförmedlingarnas nationella roll i tillhandahållandet av tjänster inom området för lärlings- och praktikplatser. I de flesta fall var stödet kopplat till främjandet av riktade program för rörlighet, vilka beskrivs i nästa avsnitt, eller andra europeiska program och initiativ för sysselsättning för unga (t.ex. Erasmus+, ungdomsgarantin, Eurodyssey och Europeiska regionförsamlingen). Några Euresländer tillhandahöll också workshoppar och informationsverksamheter riktade till unga. Euresverksamheterna var dock ofta begränsade, till följd av bristen på kompetens hos de offentliga arbetsförmedlingarna inom detta område. Utöver de tjänster som tillhandahålls via Eurespersonal i vissa länder sker utbyten av lärlings- och praktikplatser på Euresportalen, där 11 447 erbjudanden om lärlingsplatseroch1 483 erbjudanden om praktikplatser fanns tillgängliga i juli 2020. 2.1.2.4Eures riktade program för rörlighet Eures strävar även efter att förmedla platser för specifika grupper av arbetssökande och hjälpa till med att tillsätta lediga platser inom vissa sektorer med rekryteringssvårigheter. Därför kan Euresverksamheter fungera som komplement till eller integreras i riktade program för rörlighet som finansieras inom ramen för EU:s program för sysselsättning och social innovation (EaSI). I tabellen nedan finns en översikt över de viktigaste egenskaperna hos de tre riktade program för rörlighet som genomfördes under perioden juli 2018 till juni 2020, inklusive deras målgrupper, aktivt medverkande länder och viktigaste resultatindikatorer. Översikt över Eures riktade program för rörlighet, med inriktning på särskilda åldersgrupper Varaktighet Målgrupp Euresländer Resultatindikatorer EaSI-finansiering Ditt första Euresjobb Februari 2015– pågående Arbetssökande 18–35 år/företag i behov av kompetens Arbetsförmedlingar som leder projekt inom programmet: DE, FR, IT, SE I samarbete med följande länder: BG, HR, CY, PT, RO, SI, ES, DK, FI, IE, NL, FI, SK Juli 2018–juni 2020 Registrerade arbetssökande: 13 977 Registrerade arbetsgivare: 3 551 Registrerade lediga platser 3 477 Förmedlade platser: 4 062 December 2018–december 2020 Planerad budget: 11 200 000 euro Beviljad budget: 14 851 070 euro Reactivate November 2016– pågående Arbetssökande 35 år eller äldre/arbetsgivare i behov av kvalificerad arbetskraft Arbetsförmedlingar som leder projekt inom programmet: FR, SE, PL, DE, IT I samarbete med följande länder: EL, ES, NL, MT Oktober 2018–juni 2020 Registrerade arbetssökande: 5 216 Registrerade arbetsgivare: 708 Registrerade lediga platser 3 940 Förmedlade platser: 852 December 2018–december 2020 Planerad budget: 5 000 000 euro Beviljad budget: 4 852 994 euro Eures riktade program för rörlighet Januari 2020– pågående Arbetssökande över 18 år Arbetsförmedlingar som leder projekt inom programmet: DE, SE I samarbete med följande länder: RO, FI, EE, IE, SE, PT, DK, ES, NL, SL, DE, SK Inleddes i januari 2020 Registrerade arbetssökande: pågående Registrerade arbetsgivare: pågående Registrerade lediga platser pågående Förmedlade platser: pågående Januari 2020–december 2021 Planerad budget: 9 000 000 euro Beviljad budget: 8 860 242 euro

Inom Ditt första Euresjobb och Reactivate förmedlades merparten av platserna inom sektorerna vård och omsorg, sociala tjänster, informations- och kommunikationsverksamhet, utbildning, transport och magasinering. De viktigaste avreseländerna var Spanien, Italien och Frankrike. De viktigaste mottagarländerna var Tyskland och Förenade kungariket för båda programmen och Irland för Ditt första Euresjobb samt Bulgarien för Reactivate. Det nya programmet, kallat Eures riktade program för rörlighet, inrättades 2019 och säkrar kontinuiteten och genomförandet och den fortsatta utvecklingen av de båda tidigare programmen Ditt första Euresjobb och Reactivate. Det riktade programmet för rörlighet omfattar målgrupperna inom båda de tidigare programmen och genomförs med Sverige och Tyskland som ledande länder. Genomförandet har försenats till följd av covid-19-pandemin. 2.1.3Resurser och förvaltning 2.1.3.1Personalresurser Eurespersonalen omfattar rådgivare som arbetar med Eures vid de nationella eller regionala offentliga arbetsförmedlingarna och vid Eures andra medlems- och partnerorganisationer. Euresnätverket hade 2 568 Euresanställda (1 255 heltidsekvivalenter) 2018 och 2 642 Euresanställda (1 232 heltidsekvivalenter) 2019. Fördelningen av heltidsekvivalenter per land varierar beroende på arbetsmarknadernas storlek, från två heltidsekvivalenter i Malta och Luxemburg till 20 i Bulgarien, 33 i Tjeckien, 89 i Frankrike och 156 i Tyskland. 2.1.3.2Finansiella resurser Finansieringen av Euresnätverket på nationell nivå ändrades under Eures reformprocess och när Euresförordningen trädde i kraft. Före 2014 finansierades Eures verksamhet genom årliga bidrag från en särskild rubrik i EU:s budget, men från och med 2015 fick Euresländerna ansvar för att säkerställa sin egen budget för Euresverksamheten. Inom denna ram härrör de finansiella resurser som Euresländerna använder främst från två källor: Europeiska socialfonden och nationella budgetar. Budgetens sammansättning och storlek varierar mellan de olika Euresländerna, eftersom vissa länder enbart använder nationella resurser och andra använder både och. Resultaten från en undersökning bland de nationella samordningskontoren om användningen av Europeiska socialfonden för Euresverksamhet visar att ungefär 58 000 000 euro har anslagits under programperioden 2014–2020. Dessutom får Euresländer ansöka om finansiella resurser som finns tillgängliga via programdelen Eures inom programmet för sysselsättning och innovation (EaSI) för att täcka den verksamhet som bedrivs inom ramen för de riktade programmen för rörlighet och, på vissa villkor, ytterligare kostnader. Ett begränsat antal Euresländer kompletterade slutligen de tillgängliga resurserna med ytterligare resurser, t.ex. särskilda budgetar för medlems- och partnerorganisationer. 2.1.3.3It-infrastruktur Utöver standardiserad it-utrustning säkerställde Euresländerna att Eurespersonalen hade tillgång till relevant programvara, däribland verktyg för webbinarier och webbkonferenser. Digitala tjänster som informationsträffar online, rådgivning via Skype eller andra chattverktyg, tillhandahölls dessutom av de flesta Euresländer. Andra exempel på verksamhet för att förbättra tillhandahållandet av onlinetjänster är utvecklingen av nationella Eureswebbplatser (t.ex. Bulgarien) och införandet av onlinehandböcker till stöd för tillhandahållandet av tjänster (t.ex. Danmark). När det gäller interoperabilitet fortsatte Euresländerna att arbeta med att anpassa sin it-infrastruktur för överföringen av lediga platser och meritförteckningar till Euresportalen. Ytterligare förändringar i it-infrastrukturen behövdes i vissa Euresländer med tanke på utvidgningen av nätverket och anpassningen av it-infrastrukturen hos Eures nya medlemmar och samarbetspartner (t.ex. Ungern och Polen). 2.1.3.4Styrning och samarbete med berörda parter När det gäller den interna styrningen var Eures verksamhet inriktad på utformningen och genomförandet av ett officiellt godkännandesystem för nya Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner och åtföljande utvidgning av Euresnätverket (t.ex. lansering av inbjudan att lämna förslag, granskning av ansökningar, godkännande av nya medlemmar och samarbetspartner). Vissa Euresländer gjorde också organisatoriska förändringar till följd av godkännandet av nya medlemmar och samarbetspartner (t.ex. en förändring av det nationella samordningskontorets roll i riktning mot strategiska frågor, organisatorisk uppdelning mellan det nationella samordningskontoret och de offentliga arbetsförmedlingarna för att säkerställa neutralitet). En stor majoritet av Euresländerna genomförde också verksamhet för att förbättra organisationen och säkerställa en effektiv styrning av sitt nationella Euresnätverk. Detta innefattade bl.a. ett förbättrat samarbete med nya Euresmedlemmar och samarbetspartner via arbetsgrupper, månadsrapporter och nationella Euresgruppmöten. De allra flesta Euresländer förbättrade sitt samarbete med en lång rad olika berörda parter på lokal, regional, nationell och gränsöverskridande nivå. Det gäller bl.a. arbetsmarknadens parter, andra europeiska nätverk, yrkesvägledningar, handelskammare och myndigheter med ansvar för social trygghet och beskattning, utbildning, universitet eller branschorganisationer. 2.1.3.5Kommunikationen i Euresländerna Euresländernas kommunikationsverksamhet syftade främst till att öka medvetenheten och kunskaperna om Eures tjänster för att få nya klienter och inriktades på arbetssökande och arbetsgivare. Bland annat genomfördes informationskampanjer av allmän karaktär eller med inriktning på särskilda grupper eller sektorer. Som exempel kan nämnas informationsevenemang för arbetsgivare och arbetsmarknadens parter i Bulgarien och en informationskampanj i Irland. Under perioden 2018–2020 har tonvikten dessutom förskjutits mer mot användning av sociala mediekanaler och de flesta Euresländerna har ett Facebook-, LinkedIn- och/eller Twitterkonto: Räckvidd/intryck av inlägg från Euresländer i sociala mediekanaler Social mediekanal Andra halvåret 2018 Första halvåret 2019 Andra halvåret 2019 Första halvåret 2020 Totalt Facebook 1 933 419 2 199 555 4 892 949 1 750 944 10 776 867 Twitter 1 059 658 314 606 950 702 766 335 3 091 301 LinkedIn 163 111 329 400 847 239 1 537 762 2 877 512 Andra kommunikationsmetoder som användes omfattade tryckt reklammaterial, t.ex. publikationer, broschyrer och vepor, liksom filmade intervjuer (t.ex. Portugal, Danmark), radio och tv (t.ex. Spanien, Slovakien).

2.1.3.6Övervakning och utvärdering av verksamheten I kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/170 anges enhetliga specifikationer för insamling och analys av uppgifter för att övervaka och utvärdera hur Euresnätverket fungerar. Eures resultatmätningssystem infördes 2018 och sedan dess lämnar de nationella samordningskontoren uppgifter om fem kärnindikatorer och elva nätverksindikatorer en gång i halvåret. Förändringar i de nationella rapporterings- och övervakningssystemen var därför ett viktigt fokus för verksamheten under referensperioden. De nationella samordningskontoren rapporterade att arbetsflöden och nya strukturer infördes för att upprätta ett enhetligt programplanerings- och övervakningssystem på nationell nivå och underlätta uppgiftsinsamlingen inom alla Euresmedlemmar och samarbetspartner. Övervakningsuppgifter samlas t.ex. in genom en onlineundersökning i Italien. I Polen har ett enhetligt övervakningssystem (elektronisk övervakningsdatabas för uppgiftsinsamling) införts och länder som Spanien och Norge har utvecklat molnbaserade onlinelösningar för att samla in uppgifter på nationell nivå. I flera länder samlas uppgifterna in manuellt. Dessutom anordnades utbildningsevenemang och workshoppar om resultatmätningssystemet för Eurespersonal i ett antal Euresländer och på EU-nivå. Utöver resultatmätningssystemet är programplaneringscykeln det viktigaste övervakningsverktyget för Euresländernas årliga verksamhet. I kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1256 fastställs de former och mallar som ska användas i programplaneringscykeln. Inom ramen för detta lämnar varje nationellt samordningskontor en årlig nationell verksamhetsrapport om det nationella Euresnätverkets arbete och resultat i förhållande till de mål som anges i det nationella arbetsprogrammet. 2.2Europeiska samordningsbyråns horisontella stödverksamhet 2.2.1Samordning och ledningsstöd För att säkerställa ett fruktbart samarbete inom Euresnätverket organiserar Europeiska samordningsbyrån arbetet i Europeiska samordningsgruppen som träffas regelbundet och ad hoc för att diskutera läget, presentera den senaste utvecklingen och utbyta information och bästa praxis. Tio möten i Europeiska samordningsgruppen hölls mellan juli 2018 och juli 2020. För att stödja de nationella samordningskontoren övervakar och underlättar Europeiska samordningsbyrån också programplaneringscykelns olika skeden och samordnar de nationella samordningskontorens planering genom att kommentera och rapportera om deras program individuellt. 2.2.2Drift och utveckling av Euresportalen och tillhörande it-stöd Europeiska samordningsbyrån driver Euresportalen och tillhandahåller tillhörande it-stöd och vägledning till Euresländerna för att förbättra interoperabiliteten. Under referensperioden fortsatte samordningsbyrån att tillhandahålla dessa tjänster. Bland annat utvecklades underlag och tekniska normer och format vilka överlämnades till Euresländerna för att underlätta kartläggningen av deras nationella, regionala och sektorsbaserade klassificeringar i enlighet med den europeiska klassificeringen (Escokartläggning). Denna kartläggning är en förutsättning för att det ska gå att införa en automatiserad matchningsfunktion på Euresportalen. Det stöd som gavs innefattade t.ex. tillhandahållandet av en webbaserad plattform för Escokartläggning, genomförandemanualen för Esco och särskilda utbildningstillfällen. För att uppfylla detta krav ansökte ett antal Euresländer om ekonomiskt stöd. Dessutom fortsatte samordningsbyrån att genomföra ändringar i Euresportalen, t.ex. förbättringar i filtreringsfunktionen, för att göra den mer användarvänlig. Den senaste versionsuppdateringen, Euresportalen 4.4, släpptes i början av 2020 och omfattar en modernisering av portalen med en ny utformning av hemsidan, efterlevnad av allmänna dataskyddsförordningen, ändringar i livslängden för självbetjäningstjänsten för meritförteckningar, begränsad åtkomst för icke-EU-medborgare utan arbetstillstånd och förbättringar för förfrågningar som skickas in av Eurespersonal. Dessutom genomförde samordningsbyrån en undersökning av kundtillfredsställelse för att se hur användarna uppfattar portalen. Mer än 70 % av arbetsgivarna var nöjda eller mycket nöjda med Euresportalen. När det gäller arbetssökande och arbetstagare var ungefär 95 % av dem som svarade på undersökningen nöjda eller mycket nöjda med portalen och 8 % uppgav att de hade hittat ett jobb med hjälp av Euresportalen. Samordningsbyrån vidtog flera åtgärder för att öka synergierna mellan Europortalen och den nyligen släppta Europassportalen. Arbetssökande Europassanvändare kan nu söka efter Euresjobb och få förslag på intressanta arbeten som motsvarar deras profil. Sökningen och matchningen görs av Eures, men resultatet blir direkt synligt på Europass. Vägvisare till de olika Eures- och Europasstjänsterna på de båda portalerna hjälper också användarna att hitta till den tjänst de behöver. Användarprofilernas interoperabilitet mellan Eures och Europass betyder att registrerade användare på en portal nu kan exportera sina meritförteckningar till den andra portalen. En annan viktig del i samordningsbyråns verksamhet i detta sammanhang var upprättandet av arbetsgruppen för interoperabilitet, vars syfte är att underlätta genomförandet av artiklarna 17 och 18 i Euresförordningen och stödja informationsutbytet. Arbetsgruppens verksamhet täcker två områden: det första innefattar alla funktionskrav och åtgärder för att samla in meritförteckningar och lediga platser, överföra dem och validera dem, det andra handlar om ansökningar som gör det möjligt att söka och matcha uppgifter. Arbetsgruppen hade fem möten under referensperioden. 2.2.3Utbildning och fortbildning Eures utbildningsprogram syftar till att ge Eurespersonal hjälp och stöd för att tillhandahålla Eurestjänster. Det består av förberedande utbildning (som anordnas av de nationella samordningskontoren baserat på vägledande riktlinjer, verktyg och helpdesk som tillhandahålls från samordningsbyrån) och ett gemensamt Euresutbildningsprogram, som genomförs under samordningsbyråns ansvar. På europeisk nivå finns tre typer av utbildning om Eures: klassrumsundervisning, virtuell utbildning (direktsänd online och e-lärande) samt utbildning på begäran. Samordningsbyrån fortsatte att erbjuda det gemensamma Euresutbildningsprogrammet och kompetensutveckling för Eurespersonal hos medlemmar och partner. Utbildningsverksamheten baserades på utbildningsprogrammet för Eures och omfattade en konsolideringsfas följd av Euresakademin som inrättades 2016. Samordningsbyrån anordnade 73 utbildningstillfällen från juli 2018 till december 2019 och 2 999 Euresanställda deltog i dem. 2.2.4Helpdesk Samordningsbyrån fortsatte att tillhandahålla en helpdeskfunktion för alla som använder Euresportalen och dess tjänster (dvs. arbetssökande, arbetsgivare, Euresmedlemmarnas och Euressamarbetspartnernas personal, de nationella samordningskontoren och gästbesökare). I tjänsten ingår att besvara alla frågor om tjänsterna på Euresportalen, inklusive extranätet, och tjänsterna på plattformen europeiska jobbdagar. Frågor kan ställas via portalens webbformulär, telefon (gratisnummer), chatt eller Skype. Eures helpdesk behandlade cirka 27 700 frågor från användare under 2018, 24 249 under 2019 och 9 830 under första halvåret 2020. 2.2.5Nätverksbyggande, utbyte av bästa praxis och ömsesidigt lärande

Europeiska samordningsbyrån fortsatte att verka för ökat nätverksbyggande, ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis inom Euresnätverket. Utöver regelbundna möten i samordningsgruppen anordnas evenemang för ömsesidigt lärande med företrädare från alla Euresländer. Ett evenemang för ömsesidigt lärande om systemet för godkännande anordnades t.ex. i december 2018. Eures extranät, som uppdaterades med en ny version 2018, tillhandahåller också arbetsutrymme för att förbättra informationsutbytet mellan Euresländerna. Det virtuella området “Speaker’s Corner” ger t.ex. Euresländerna möjlighet att dela filer, inleda diskussioner eller utbyta information om evenemang. Euresländerna kan också få tillgång till varandras arbetsprogram och lämna individuella kommentarer. Syftet med kommentarsfunktionen är att förbättra informationsutbytet och samarbetet under programperioden. Samordningsbyrån vidtog också andra åtgärder för att ge vägledning, harmonisera och förbättra rapporterings- och övervakningsprocessen, bl.a. genom att anordna årliga workshoppar och lämna återkoppling och rekommendationer i fråga om de enskilda bidragen. 2.2.6Informations- och kommunikationsverksamhet Europeiska samordningsbyrån fortsatte att stödja informations- och kommunikationsverksamhet inom Euresnätverket för att öka medvetenheten om Eures. För att ge de nationella samordningskontoren bästa möjliga stöd i genomförandet av kommunikationsstrategin och deras nationella planer erbjöds Eurespersonalen praktiskt inriktade kommunikationsutbildningar som i genomsnitt anordnades två gånger i månaden på en rad olika teman, t.ex. hur man skapar innehåll för sociala medier, LinkedIn och relationer med berörda parter. Dessutom kunde Euresländerna använda Eures styleguide och infografik som samordningsbyrån har utvecklat. Samordningsbyrån fortsatte även sin egen kommunikationsverksamhet, däribland administrationen av Eures konton på sociala medier, med 287 454 följare på Facebook, 38 741 på Twitter och 52 812 på LinkedIn. I enlighet med sin innehållsstrategi har samordningsbyrån fokuserat på ett ämne per månad i sin kommunikationsverksamhet och på så sätt gått djupare in i olika områden som rör yrkeskarriärer och sysselsättning för EU-/EES-medborgare. Räckvidd/intryck av Europeiska samordningsbyråns inlägg i sociala mediekanaler Social mediekanal Andra halvåret 2018 Första halvåret 2019 Andra halvåret 2019 Första halvåret 2020 Totalt Facebook 39 585 902 6 449 270 2 306 125 7 764 993 56 106 290 Twitter 361 984 910 770 2 587 705 1 227 479 5 087 938 LinkedIn 1 046 669 2 298 356 1 563 189 1 032 480 5 940 694 Samordningsbyrån driver också ett YouTube-konto för Eures, som hade drygt 7 000 prenumeranter i juli 2020. Ungefär 35 filmer har lagts upp under de två senaste åren. Dessutom har mer än 120 nyhetsartiklar delats på Euresportalen sedan juli 2018 och ett nyhetsbrev skickas ut varje månad. Samordningsbyrån driver även plattformen för europeiska jobbdagar (på internet) och gav stöd till arbetet med att anordna 65 jobbdagar och rekryteringsevenemang (online, på plats eller både och) under 2018 och 2019. Nyckelutförandeindikatorer för europeiska jobbdagar (på internet) Indikator 2018 2019 Totalt Antal evenemang 31 34 65 Antal platser 12 817 18 775 31 592 Antal arbetssökande 28 878 36 850 65 728 Antal planerade intervjuer 846 962 1 808 I fråga om utvecklingen av Europaomfattande kommunikationskampanjer utgjorde Eures ryggraden i kommissionens högnivåkampanj #EUmovers, som firade 50 år av fri rörlighet och 60 år av samordning av sociala trygghetssystem, och säkerställde att kampanjen i sociala medier verkligen nådde fram till de berörda arbetstagarna. Kampanjen skapade positiv medvetenhet om varför fri rörlighet och samordning av sociala trygghetssystem är så viktigt för EU-invånarna. Den hade ett stort och lyckat inslag av medverkan från EU-arbetstagare som fick möjlighet att dela med sig av sina erfarenheter av hur den fria rörligheten och samordningen av de sociala trygghetssystemen hade förändrat deras liv. Under 2019 lanserades också en fem månader lång EU-omfattande kommunikationskampanj under hashtaggen #EURES25 för att fira 25-årsjubiléet för Euresnätverkets bildande. Kampanjen hade även en stark digital komponent, med filmer, betalda annonser, tävlingar i sociala medier och två interna evenemang för Euresnätverket, där några Euresrådgivare hade varit aktiva i 25 år. Kampanjen stärkte synligheten för Eures i alla kanaler och ökade dess publik, framför allt på LinkedIn och Twitter. Internt hade kampanjen positiva effekter för att konsolidera Euresnätverket och öka samverkan. 2.2.7Analys av geografisk och yrkesmässig rörlighet I enlighet med artikel 29 i Euresförordningen offentliggjorde kommissionen, som ansvarar för att analysera geografiska och yrkesrelaterade trender för rörlighet, två rapporter om rörlighet för arbetstagare inom EU (2018 och 2019) med viktig information om flöden och mönster i EU- och Eftaländerna, framför allt med inriktning på läget på arbetsmarknaden för rörliga arbetstagare och på jämställdhetsdimensionen. På grundval av den information om lämnats av de nationella samordningskontoren och en analys av den europeiska arbetskraftsundersökningen offentliggjorde kommissionen också en studie av överskotts- och bristyrken 2019. 2.2.8Utveckling av en lämplig struktur för samarbete och platsförmedling för lärlings- och praktikplatser Europeiska samordningsbyrån bidrog till utvecklingen av en samsyn och stödtjänster genom att tillhandahålla en rad minimikrav på uppgifternas kvalitet och informationen om lärlings- och praktikplatser på Euresportalen. Mellan 2017 och 2018 inrättade samordningsbyrån också en ad hoc-arbetsgrupp om lärlings- och praktikplatser som utarbetade en checklista för mottagande organisationer (t.ex. ”att välkomna en lärling eller praktikant”), utsändande organisationer (t.ex. ”att skicka ut en lärling eller praktikant”) och uppgiftslämnare (t.ex. ”att lägga in platserbjudanden på Euresportalen”). Checklistan finns tillgänglig på Euresportalen och omfattar rekommendationer om de olika skedena för att locka, rekrytera och anställa lärlingar och praktikanter i hela Europa. Eftersom nationell information och vägledning om lärlings- och praktikplatser bl.a. bör offentliggöras på Euresportalen har samarbetsbyrån också sedan början av 2019 gjort det möjligt att överföra och offentliggöra lediga lärlings- och praktikplatser på Euresportalen. 2.2.9Finansiella resurser Europeiska samordningsbyråns horisontella stödverksamhet får stöd av programdelen Eures inom EaSI-programmet, som står för finansieringen av verksamhet som t.ex. utveckling och underhåll av Euresportalen, det gemensamma utbildningsprogrammet, kommunikation, analys- och nätverksverksamhet och programmen för rörlighet, såsom Ditt första Euresjobb och gränsöverskridande partnerskap. Den sammanlagda budget som har anslagits för programdelen Eures under referensperioden motsvarade ungefär 20 % av EaSI:s budget och uppgick till cirka 24,3 miljoner euro 2018 och 33,8 miljoner euro 2019.





3Förordningens genomförande i Euresländerna Analysen i detta avsnitt bygger på de nationella samordningskontorens svar på en enkät och på en checklista, samt på övrig information som kommissionen har tillgång till. Varje avsnitt inleds med en tabell med en summarisk översikt över den berörda punkten i checklistan om Euresförordningens genomförande. När uppgifter rapporteras för delåtgärder presenteras det sammanlagda resultatet i tabellen. När uppgifter för alla delåtgärder rapporteras anges det lägsta värdet (t.ex. om en delåtgärd rapporteras som ”ej slutförd” markeras hela åtgärden som ”X – Ej slutförd”). När inga uppgifter rapporteras för vissa delåtgärder presenteras åtgärden som delvis genomförd. *Det nationella samordningskontoret har rapporterat att uppgiften saknas eller så har inga uppgifter rapporterats. 3.1Nätverkets sammansättning och organisatoriska frågor 3.1.1Förordningens krav När det gäller nätverkets sammansättning och organisation måste Euresländerna enligt Euresförordningen informera Europeiska samordningsbyrån om sitt utsedda nationella samordningskontor och sin utsedda representant i Europeiska samordningsgruppen. När det gäller Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner måste Euresländerna utnämna den offentliga arbetsförmedlingen som medlem i varje land, erkänna dess särskilda ställning och säkerställa att en uppsättning minimikriterier för en offentlig arbetsförmedlings skyldigheter har fullgjorts. Organisationer som ingick i de nationella Euresnätverken redan innan förordningen trädde i kraft kan dessutom få fortsätta att vara samarbetspartner under en övergångsperiod fram till den 13 maj 2019 innan de på nytt måste ansöka om att bli medlem eller samarbetspartner i Euresnätverket. Det nationella samordningskontoret ska informera Europeiska samordningsbyrån om nätverkets sammansättning under övergångsperioden. 3.1.2Genomförande Alla Euresländer hade bestämt nationella samordningskontor och representanter i Europeiska samordningsgruppen och utsett offentliga arbetsförmedlingar som medlemmar i Eures redan innan 2018. Europeiska samordningsbyrån informerades om alla förändringar i Euresnätverkets sammansättning. Dessutom identifierades organisationer med övergångsstatus av de nationella samordningskontoren i förekommande fall. 3.1.3Utmaningar Inga särskilda problem rapporterades av Euresländerna i samband med detta krav. 3.2Styrning och samverkan med organisationer utanför Euresnätverket 3.2.1Förordningens krav Euresnätverkets viktigaste organisationer i Euresländerna är de offentliga arbetsförmedlingarna och andra Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner. För att nätverket ska fungera måste de dock samarbeta med flera andra organisationer. Enligt Euresförordningen ingår det i de nationella samordningskontorens ansvarsområden att främja samverkan med relevanta berörda parter (t.ex. arbetsmarknadens parter, yrkesutbildnings- och högre utbildningsanstalter, handelskammare) och med EU:s informations- och rådgivningstjänster och nätverk. Dessutom bör de nationella samordningskontoren underlätta regelbunden dialog mellan Euresnätverket och arbetsmarknadens parter i enlighet med nationell rätt och praxis, och upprätta kontakter med behöriga myndigheter på nationell nivå för att ge arbetssökande och arbetsgivare tillgång till information om beskattning, frågor om anställningsavtal, pensioner, sjukförsäkring, social trygghet och aktiva arbetsmarknadsåtgärder. 3.2.2Genomförande Nästan alla Euresländer som besvarade checklistan vidtog under 2018–2020 åtgärder för att (på nytt) förstärka samarbetet och dialogen med flera organisationer för berörda parter, behöriga myndigheter och EU:s informations- och rådgivningstjänster. De flesta Euresländer har gjort en kartläggning av berörda parter, EU-nätverk, arbetsmarknadens parter och nationella myndigheter och upprättat informationskanaler med dem. I vissa fall genomfördes åtgärderna endast delvis, antingen för att det inte gjordes någon analys för att identifiera nya potentiella berörda parter, eller för att medlemmar och samarbetspartner inte har inkluderas i samarbetet med dessa organisationer på grund av att de nyligen hade godkänts, eller för att inga medlemmar och samarbetspartner hade godkänts ännu. Euresländerna använde sig av tryckt och webbaserad information, öppna eller begränsade ansökningsomgångar, men även individuella möten, e-postmeddelanden och informationsseminarier användes för att nå ut till berörda parter i syfte att upprätta ett eventuellt samarbete.

3.2.3Utmaningar Inga särskilda problem rapporterades för perioden 2016–2018 av Euresländerna i samband med denna uppsättning krav. För den innevarande rapporteringsperioden har de nationella samordningskontoren dock lyft fram ett antal hinder i samband med kommunikationen med externa berörda parter. Vissa nationella samordningskontor har svårt att vinna de berörda parternas förtroende och att på ett tydligt sätt visa mervärdet med medlemskapet i Eures inför ett eventuellt godkännande för Euresnätverket, särskilt med hänsyn till den administrativa börda som följer med det. Andra utmaningar handlar om brist på personalresurser och problem med att hitta en gemensam vision med vissa externa berörda parter. 3.3Utvidgning av nätverket 3.3.1Förordningens krav För att utvidga Euresnätverket krävs enligt Euresförordningen att varje Euresland ska upprätta och genomföra ett system för att godkänna organisationer som Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner samt övervaka dessa organisationers efterlevnad av gällande lagstiftning. Systemet för godkännande skulle ha införts senast den 13 maj 2018 och bygga på de minimikriterier som anges i Euresförordningen. Euresländerna kunde också lägga till nationella kriterier för godkännande. Med hänvisning till artikel 11.8 i förordningen innehåller kommissionens genomförandebeslut (EU) 2017/1255 en mall för beskrivning av nationella system och förfaranden för godkännande som de nationella samordningskontoren ska anmäla till Europeiska samordningsbyrån. 3.3.2Genomförande Alla Euresländer har redan infört eller har påbörjat arbetet med ett system för godkännande av andra organisationer än offentliga arbetsförmedlingar som medlemmar och samarbetspartner. De Euresländer som inte är med i EU har ännu inte påbörjat arbetet med godkännande eftersom Euresförordningen togs över av den gemensamma EES-kommittén i slutet av 2019 och genomförandet på nationell nivå fortfarande pågår. Nästan alla Euresländer har informerat Europeiska samordningsbyrån om sitt nationella system för godkännande med hjälp av den mall som anges i genomförandebeslut (EU) 2017/1255. Hittills har dock endast 13 Euresländer godkänt nya medlemmar och/eller samarbetspartner. Trots att det finns ett formellt system för godkännande har alltså mer än hälften av Euresländerna inte godkänt nya medlemmar eller samarbetspartner. Tjugo Euresländer angav att de helt eller nästan helt hade infört ett övervakningssystem för nya medlemmar och samarbetspartner, medan fem har kommit halvvägs eller har påbörjat införandet. Resten av Euresländerna har inte påbörjat införandet av ett övervakningssystem, antingen för att de ännu inte har något system för godkännande, eller för att de väntar på att de första organisationerna ska godkännas. 3.3.3Utmaningar En av de utmaningar som identifierades under perioden 2016–2018 var fördröjningen i inrättandet av systemet för godkännande, men detta har till stora delar avhjälpts. Ökningen i antalet nya medlemmar och samarbetspartner går dock långsamt. Med ett litet antal nyligen godkända medlemmar och samarbetspartner finns det fortfarande en utmaning i fråga om genomförandet av det antagna systemet för godkännande. 3.4Utbyte av lediga platser och meritförteckningar 3.4.1Förordningens krav Enligt förordningen är alla Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner skyldiga att överföra sina offentliggjorda lediga platser och meritförteckningar till Euresportalen och förbereda sig för att utbyta uppgifter om lärlings- och praktikplatser. Alla uppgifter måste utbytas via en enda samordnad kanal. Baserat på artikel 17.8 i förordningen anges i genomförandebeslut (EU) 2018/1021 de tekniska standarder som Euresländerna ska tillämpa på lediga platser och meritförteckningar för att det ska gå att göra en automatiserad matchning på Euresportalen. Euresländerna ska också se till att Euresportalen blir synlig på nationell nivå och dela information om nationell praxis och uppgiftsfrågor. 3.4.2Genomförande När det gäller överföringen av meritförteckningar och lediga platser har 31 Euresländer inrättat ett system för att överföra lediga platser och mer än hälften av Euresländerna överför meritförteckningar genom den enda samordnade kanalen. De flesta av de övriga Euresländerna förväntar sig att ha systemet på plats i slutet av 2020, men varnar för förseningar, framför allt till följd av covid-19-utbrottet i Europa sedan mars 2020. De nationella samordningskontoren rapporterade att deltagandet i mötena för arbetsgruppen för interoperabilitet och stödet från Europeiska samordningsbyrån hjälper dem att fullgöra sina skyldigheter enligt genomförandeakten. I de flesta fall kan praktik- och lärlingsplatser överföras till Euresportalen med den överföringskanal som har inrättats för lediga platser. Flera Euresländer kan dock inte genomföra överföringen av erbjudanden om lärlings- och praktikplatser till Euresportalen på grund av att det saknas nationella politiska ramar för att hantera sådana platser som lediga arbetsplatser (t.ex. Sverige, Portugal) eller för att de förvaltas av en annan organisation, såsom utbildningsministeriet (t.ex. Frankrike). Genomförandet av den europeiska klassificeringen av färdigheter, kvalifikationer och yrken (Esco), dess kartläggning till etablerade nationella klassificeringssystem och överföringen av uppgifter i det överenskomna formatet pågår. Ett litet antal Euresländer använder Esco och har därför inte behövt göra någon förändring. Euresländerna har tre år på sig för att slutföra kartläggningen efter offentliggörandet, dvs. fram till utgången av 2021.

3.4.3Utmaningar Ett antal utmaningar fördröjde överföringen av meritförteckningar och lediga platser genom den enda samordnade kanalen. När det gäller överföringen av meritförteckningar har de nationella samordningskontoren upprepade gånger lyft fram de problem som följer av behovet av att integrera en samtyckesförklaring för att dela arbetssökandes uppgifter eller för att införa nya behandlingar, såsom riskanalys, för att följa uppgiftsskyddslagstiftningen. De nationella samordningskontoren rapporterar också om interna utmaningar i samband med den låga prioriteringen hos deras it-avdelningar när det gäller just detta projekt. I vissa fall har det också behövts en anpassning av de interna databaserna, vilket har fördröjt processen ytterligare. Att ansluta nyligen godkända Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner genom den enda samordnade kanalen identifierades som en framtida utmaning som kommer att få större betydelse i takt med att antalet nyligen godkända organisationer ökar. 3.5Stödtjänster 3.5.1Förordningens krav Euresländerna är skyldiga att genom sina nationella offentliga arbetsförmedlingar säkerställa kontinuiteten i Eures tjänster, ge information och stöd till arbetssökande och arbetsgivare som vill registrera sig på Euresportalen och att övervaka hur medlemmar och samarbetspartner tillhandahåller tjänster. I Euresförordningen anges också att stödtjänster bör tillhandahållas i gränsregioner, där Euresmedlemmar eller Euressamarbetspartner deltar i särskilda samarbets- och tjänstestrukturer. Euresländerna förväntas också integrera stöd för rörlighet i sin nationella arbetsmarknadspolitik. 3.5.2Genomförande Alla Euresländer rapporterar verksamhet och åtgärder som har vidtagits för att säkerställa kontinuitet i tillhandahållandet av stödtjänster för arbetssökande och arbetsgivare via sina nationella offentliga arbetsförmedlingar. Information om Eures finns på alla de offentliga arbetsförmedlingarnas webbplatser och på de nationella Euresportalerna, i tillämpliga fall. Dessutom ger Euresrådgivare information till enskilda arbetssökande och arbetstagare. Arbetssökande och arbetstagare får vägledning och stöd för att registrera sig i Euresportalen. I vissa fall har det ännu inte säkerställts att dessa tjänster tillhandahålls av Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner eftersom inga nya organisationer har godkänts för nätverket. I 13 Euresländer tillhandahålls stödtjänster i gränsregioner också via Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner. I de andra fallen har relevanta berörda parter i gränsregionerna för tillhandahållande av stödtjänster identifierats, men de har ännu inte godkänts som medlemmar eller samarbetspartner. Arton Euresländer uppges ha genomfört åtgärder för att öppna sin aktiva arbetsmarknadspolitik för att omfatta hjälp med att söka arbete utomlands och tillåta utländska medborgare att använda tjänsten och två Euresländer arbetar med detta just nu. 3.5.3Utmaningar Inga särskilda problem rapporterades av Euresländerna i samband med detta krav. 3.6Informationsutbyte, programplanering och resultatmätning 3.6.1Förordningens krav Enligt Euresförordningen krävs att Euresländerna samlar in, analyserar och delar information om situationen på sin arbetsmarknad, inbegripet brist och överskott på arbetskraft, och även om sin nationella Euresverksamhet. Euresländerna ska också lämna information om sin planerade verksamhet och rapportera sitt nätverks resultat med hjälp av kommissionens mallar för programplaneringscykeln och resultatmätningssystemet. 3.6.2Genomförande Informationsutbyte mellan nationella samordningskontor och Europeiska samordningsbyrån och mellan nationella samordningskontor och Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner sker genom utbildningsverksamhet, möten och genom riktlinjer och informationsmaterial. Alla 27 Euresländer som rapporterade om detta ämne tillhandahåller också arbetsmarknadsinformation som bidrar till en gemensam analys för Eures. 3.6.3Utmaningar Euresländerna rapporterar att det förekommer problem i samband med insamlingen av uppgifter och rapportering inom ramen för både resultatmätningssystemet och programplaneringscykeln. Framför allt lyfter de nationella samordningskontoren fram den betydande arbetsbördan i samband med rapporteringen och ifrågasätter huruvida en sådan administrativ börda är motiverad. Att utveckla it-verktyg som skulle kunna minska arbetsbelastningen och underlätta uppgiftsinsamlingen upplevs inte som kostnadseffektivt för mindre Euresländer eftersom det kräver betydande finansiella investeringar. Dessutom nämner de bristen på intern konsekvens i rapporteringen för resultatmätningssystemet och för programplaneringscykeln och även bristen på konsekvens mellan rapporteringen för Eures och interna nationella rapporteringssystem, som bygger på andra indikatorer eller har andra rapporteringsperioder. I vissa fall saknas tillgängliga uppgifter på nationell nivå för specifika indikatorer, särskilt i fråga om antalet tillgängliga lediga platser. Avsaknaden av eller den bristande tillförlitligheten hos de uppgifter som rapporteras begränsar möjligheten att göra en tillförlitlig och heltäckande analys enligt de nationella samordningskontoren. 3.7Åtgärder som har behandlats från föregående rapporteringsperiod I den första verksamhetsrapporten för Eures angavs vissa prioriteringar för de nationella samordningskontoren för perioden 2018–2020 i syfte att säkerställa att Euresförordningen efterlevs och att Euresnätverket fungerar effektivt. Framför allt lämnades följande rekommendationer:

·Främja utvidgningen av nätverket. ·Förbättra samarbetet med andra berörda parter och inom nätverket. ·Integrera och optimera kommunikationsverksamheten. ·Förbättra dataöverföring till Euresportalen och digital verksamhet. ·Ytterligare integrera riktade program för rörlighet i Euresländernas verksamhet. ·Säkerställa efterlevnad genom att ange datum för inlämnande och begära in uppgifter. När det gäller utvidgning av nätverket har godkännandet av nya medlemmar och samarbetspartner varit ojämnt i de olika Euresländerna, även om det gjordes viktiga framsteg med att inrätta system för godkännande i de flesta Euresländer. Trots detta kvarstår hinder som försvårar utvidgningen av nätverket. Vad beträffar förbättring av samarbetet med andra berörda parter rapporterade de flesta nationella samordningskontor att de hade vidtagit åtgärder för att öka dialogen och samarbetet med andra organisationer, offentliga myndigheter och EU-nätverk. Det påpekades dock att det ofta är svårt att öka externa organisationers medvetenhet om och uppskattning av mervärdet med Eures. I fråga om att förbättra kommunikationen om och marknadsföringen av Eures deltog Euresländerna i marknadsföringen av Eures på sociala medier och vidtog åtgärder för att öka organisationens synlighet. Precis som rekommenderats vidtogs också åtgärder för att förbättra uppgiftsöverföringen genom att merparten av Euresländerna införde den enda samordnade kanalen. När det gäller riktade program för rörlighet verkar Euresländerna sträva efter att integrera program för rörlighet i sin verksamhet. Slutligen används resultatmätningssystemet och mallarna för programplaneringscykeln i alla Euresländer och nästan alla lämnar samtliga de uppgifter som begärs i tid.

4Europeiska kommissionens genomförande av förordningen I detta avsnitt ges en översiktlig lägesrapport om Euresförordningens tillämpning på EU-nivå i enlighet med artikel 33 andra stycket i den förordningen, med samma symboler som används i avsnitt 3: 4.7.1Förordningens krav Europeiska samordningsbyråns verksamhetsområden Status Utförande av horisontell stödverksamhet till förmån för Euresnätverket V Förberedelser för tillämpningen av Euresförordningen V Underlättande av nätverksbyggande, ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis (artikel 8) V Informations- och kommunikationsverksamhet med avseende på Euresnätverket (artiklarna 1 och 8) V Tillhandahållande av utbildningsprogram för de nationella samordningskontoren och Euresmedlemmarna/Euressamarbetspartnerna (artikel 8) V Stöd till utvidgning av nätverket och system för godkännande (artiklarna 3, 7 och 11) V Programplaneringscykel och utbyte av arbetsmarknadsinformation, bland annat gemensamma analyser V Utveckling och drift av Euresportalen (inklusive helpdeskfunktionen) och plattformens interoperabilitet V Mätning av resultat och övervakning av framsteg V Förvaltning och dialog på EU-nivå V 4.7.2Genomförande Europeiska samordningsbyrån fortsatte att ge horisontellt stöd till Euresnätverket:

·Samordningsbyrån tillhandahöll den nödvändiga vägledningen för genomförande till Euresorganisationer på nationell nivå, t.ex. i form av utbildning, evenemang för ömsesidigt lärande, samordningsmöten och arbetsgrupper. ·När det gäller stöd till nätverksarbete och lärande fortsatte samordningsbyrån att anordna evenemang för ömsesidigt lärande om olika ämnen och gav stöd till nätverksarbete och bilaterala diskussioner under de årliga workshopparna om programplaneringscykeln. Under Europeiska samordningsgruppens möten gavs företrädare för de nationella samordningskontoren dessutom ofta tillfälle att presentera sin goda praxis och sina innovativa metoder. Dessutom har Eures extranät uppdaterats med särskilda resurser för att underlätta nätverksarbete. ·Europeiska samordningsbyrån fortsatte att tillhandahålla utbildningsaktiviteter för Euresmedlemmarna och Euressamarbetspartnerna. Analysen av svaren på undersökningar av de nationella samordningskontoren visar att dessa har varit särskilt uppskattade av samordningskontoren. ·Samordningsbyrån och kommissionen arbetade aktivt för att öka medvetenheten om Eures genom sin egen informations- och kommunikationsverksamhet och genom att ge kommunikationsstöd till Euresländer. ·Stöd för att utvidga nätverket gavs genom evenemang för ömsesidigt lärande, utbildningstillfällen, diskussion vid Europeiska samordningsgruppens möten, och genom inrättandet av en arbetsgrupp om ämnet med uppdrag att utarbeta en uppsättning riktlinjer och en verktygslåda för systemet för godkännande, godkännandeprocessen, introduktion av nya medlemmar och samarbetspartner och om att arbeta som ett utvidgat Euresnätverk. Vad beträffar programplaneringscykeln och utbytet av arbetsmarknadsinformation var de formella rapporteringsmallarna och gemensamma analyserna färdigställda redan innan 2018. I fråga om utbytet av arbetsmarknadsinformation fortsatte Europeiska samordningsbyrån att utarbeta rapporter om flödena för arbetskraftens rörlighet inom EU och lade fram statistik över och analyser av brist och överskott på arbetskraft. När det gäller förbättring av Euresportalen har systemet för uppgiftsutbyte genomförts framgångsrikt och kartläggningen för den europeiska klassificeringen av färdigheter, kvalifikationer och yrken (Esco) har inletts. Under referensperioden förbättrades Euresportalen ytterligare genom fler funktioner och en undersökning av kundtillfredsställelse. Samordningsbyrån fortsatte att tillhandahålla stöd för Euresportalens användare genom en centraliserad helpdesk. Vissa Euresländer överför erbjudanden om lärlings- och praktikplatser till Euresportalen och samordningsbyrån har gett vägledning till organisationer som arbetar med dem. När det gäller Eures övervakningscykel har utvärderings- och övervakningsverktyg för resultatmätningssystemet spridits och det finns resultat tillgängliga. 4.7.3Utmaningar Trots de ytterligare ansträngningarna för att marknadsföra Eures tyder all tillgänglig återkoppling på att informations- och kommunikationsverksamheten behöver stärkas ännu mer för att marknadsföra Eures varumärke. Utbildningsverksamhet, evenemang för ömsesidigt lärande och arbetsgrupper är avgörande för genomförandet av Euresförordningen och nätverkets funktion och det skulle kunna vara till fördel att anpassa utbildningsprogrammet för att tillåta större flexibilitet (t.ex. ytterligare onlinemoduler, ökad åtkomst). De nationella samordningskontoren uppskattar programplaneringscykeln och utbytet av information om arbetsmarknaderna, den årliga workshoppen om programplaneringscykeln och rapporten om brist och överskott på arbetskraft. Användbarheten hos den information om brist och överskott på arbetsmarknaden som de nationella samordningskontoren själva ska lämna är dock begränsad till följd av metodrelaterade utmaningar och tillgången till uppgifter. Dessutom behöver programplaneringscykeln och resultatmätningen anpassas mer till varandra för att minska den administrativa bördan. När det gäller utvecklingen av Euresportalen och interoperabiliteten anser de nationella samordningskontoren att uppdateringarna av Euresportalen och helpdesken är till stor nytta, men att potentialen för Eures extranät som plattform för utbyte mellan organisationerna i Euresnätverket kan undersökas ytterligare. 4.7.4Åtgärder som har behandlats från föregående rapporteringsperiod I den första verksamhetsrapporten om Eures framhölls följande punkter som Europeiska samordningsbyrån borde uppmärksamma: ·Slutföra och analysera resultatmätningssystemet. ·Fortsätta att utveckla och förbättra Euresportalen. ·Fortsätta att ge vägledning för genomförandet, särskilt i fråga om systemen för godkännande. ·Stärka Eures kommunikation och varumärkesarbete. ·Integrera gränsöverskridande verksamhet och informationsutbyte. Europeiska samordningsbyrån har slutfört införandet och de efterföljande analyserna av resultatmätningssystemet och har fortsatt att arbeta med att utveckla avancerade funktioner på Euresportalen. Dessutom har den bl.a. anordnat evenemang för ömsesidigt lärande och inrättat en arbetsgrupp för att ge ytterligare vägledning och stödmaterial i fråga om utvidgningen av nätverket. Åtgärder har vidtagits för att förbättra Eures kommunikation på EU-nivå, nationell nivå och lokal nivå. När det slutligen gäller integrering av gränsöverskridande verksamhet och systematiskt utbyte av information inom ramen för gränsöverskridande partnerskap gav kommissionen/samordningsbyrån mottagarna inom de gränsöverskridande partnerskapen mallar som var anpassade efter resultatmätningssystemet och som motsvarade dem som används på nationell nivå för att underlätta insamlingen av uppgifter och jämförbarheten i informationen. Från och med 2020 analyseras dessutom övervakningsuppgifter från de gränsöverskridande partnerskapen i rapporterna om resultatmätningssystemet.





5Slutsatser och rekommendationer 5.1Slutsatser För att genomföra reformen av Eures och säkerställa en rättvis rörlighet för arbetskraften inom EU fastställs flera krav på Euresnätverket i Euresförordningen. Som framhålls i den första verksamhetsrapporten för Eures ledde den utmanande genomförandemiljön och externa faktorer till förseningar när det gällde att fullgöra dessa skyldigheter fram till 2018. Under perioden från juli 2018 till juni 2020 gjorde både Europeiska samordningsbyrån och Euresländerna framsteg med genomförandet av förordningen och utmärkta åtgärder är på väg att slutföras. Följande exempel på de viktigaste resultaten under referensperioden kan nämnas: ·De flesta Euresländer har infört ett system för godkännande och nästan hälften av Euresländerna har godkänt nya Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner. ·Alla Euresländer utom ett har inrättat ett system för att överföra lediga platser genom den enda samordnade kanalen och mer än hälften av Euresländerna överför meritförteckningar. ·Euresländerna har inlett kartläggningen för den europeiska klassificeringen av färdigheter, kvalifikationer och yrken (Esco) med hjälp av samordningsbyrån. ·Samordningsbyrån har vidtagit flera åtgärder för att göra Euresportalen mer användbar och undersöker förutsättningarna för att möjliggöra automatiserad matchning av meritförteckningar och lediga platser inom en snar framtid. ·Resultatmätningssystemet och mallarna för programplaneringscykeln används fullt ut. Det kvarstår dock vissa utmaningar som behöver hanteras och nya håller på att växa fram. Covid-19-epidemin och stängningen av inre gränser ledde till allvarliga konsekvenser för arbetstagarnas fria rörlighet och Euresverksamheten under 2020. Platsförmedlingsverksamheten upphörde nästan helt under våren 2020. Eures informationsverksamhet påverkades starkt. Nationella samordningskontor rapporterade att Eurespersonal, särskilt vid nationella samordningskontor hos offentliga arbetsförmedlingar, flyttades till andra funktioner inom de offentliga arbetsförmedlingarna för att t.ex. genomföra kortvariga arbetsstödsprogram som ansågs vara mer akuta, vilket kraftigt försvårade tillhandahållandet av Eures tjänster. Den gradvisa öppningen av gränserna från juni 2020 och framåt ledde till att Euresverksamheten långsamt återupptogs. I maj 2020 lade Europeiska samarbetsbyrån fram en handlingsplan för att starta om Eures 2020. Det är fortfarande för tidigt att avgöra hur nätverket kommer att påverkas på längre sikt. Detta kommer att behöva bedömas på nytt beroende på hur krisen utvecklar sig. På kort sikt är de viktigaste prioriteringarna för Euresnätverkets funktion även kopplade till dess utvidgning och utvecklingen av interoperabilitet. Utvidgningen av Euresnätverket är avgörande för dess förmåga att tillhandahålla viktig sakkunskap i frågor som gäller rörlighet, även genom en portfölj av nya Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner med olika färdigheter och specialiseringar. I detta avseende måste Euresländerna släppa in fler nya organisationer och kommer att ställas inför utmaningen att förvalta ett utvidgat nätverk. Med tanke på den snabba tekniska utvecklingen är det också viktigt att Euresportalen kan erbjuda en toppmodern tjänst för arbetssökande och arbetstagare när det gäller användbarhet, användarvänlighet och ändamålsenlighet. Det är även viktigt att alla Euresländer kan överföra både meritförteckningar och lediga platser till portalen för att utöka möjligheterna för Eures användare och fortsätta att arbeta med Escokartläggningen och leverera uppgifter i Escoformat för att möjliggöra en automatiserad matchning i ett senare skede, vilket också skulle locka fler Euresmedlemmar och Euressamarbetspartner. På lång sikt skulle Eures gynnas av att synergier med kompletterande initiativ som Europass och den gemensamma digitala ingången undersöktes ytterligare. Den fortsatta integreringen av analysen av externa faktorer (t.ex. åldrande befolkning, ungdomsarbetslöshet) i Eures långsiktiga planering skulle dessutom kunna öka nätverkets relevans på en dynamisk arbetsmarknad. Dessa utmaningar kommer att behöva bemötas under en särskilt svår och osäker period för arbetskraftens rörlighet och för Eures. Som nämnts ovan hindrade covid-19-utbrottet arbetskraftens rörlighet och ledde till ett skifte av resurser och strategiska prioriteringar i Euresländerna, vilket påverkade deras operativa arbete och sannolikt kommer att leda till ytterligare förseningar i genomförandet av Euresverksamhet. Dessutom är det viktigt att Europeiska samordningsbyråns övergång till Europeiska arbetsmyndigheten, som är planerad till 2021, säkerställer kontinuiteten i det horisontella stöd som ges till Euresländerna. 5.2Rekommendationer för Euresländerna Med utgångspunkt i de viktigaste slutsatserna om genomförandestatus och kvarvarande utmaningar som har konstaterats i rapporten kan de viktigaste prioriteringarna för nästa rapporteringsperiod sammanfattas på följande sätt: ·Omstart för Eures: för att lindra följderna av covid-19 på ett samordnat sätt är det mycket viktigt att Euresländerna noggrant följer upp genomförandet av handlingsplanen för Eures omstart. ·Utvidgning av nätverket: under den nuvarande referensperioden har det gjorts många framsteg med att inrätta ett system för godkännande i varje Euresland och med att godkänna nya medlemmar och samarbetspartner. Euresnätverket växer dock långsamt. Det är viktigt att de Euresländer som ännu inte har godkänt nya medlemmar och samarbetspartner intensifierar sina ansträngningar i detta avseende genom att aktivt kontakta potentiella medlemmar och samarbetspartner på ett riktat sätt. Samtidigt är det viktigt att de Euresländer som redan arbetar i ett bredare nätverk anpassar sin interna styrning och sina interna arbetsprocesser för att avspegla nätverkets nya sammansättning. ·Interoperabilitet och it-utveckling: vissa åtgärder har vidtagits för att möjliggöra en automatiserad överföring av nationella meritförteckningar och lediga platser till Euresportalen, men det krävs fortfarande en del arbete. För att genomförandet av Euresförordningen ska fullföljas är det mycket viktigt att alla Euresländer är anslutna till den enda samordnade kanalen. Dessutom bör de nationella samordningskontoren prioritera kartläggningen för den europeiska klassificeringen av färdigheter, kvalifikationer och yrken. Därför är det avgörande att Euresländerna har de personal- och it-resurser som behövs för att genomföra dessa ändringar.

·Utveckling av Eures tjänster: samtidigt som tillhandahållandet av Eurestjänster säkerställs i alla Euresländer är det viktigt att Euresnätverket i ännu högre grad integrerar analysen av trender på arbetsmarknaden i sin verksamhetsplanering och undersöker behovet av riktade åtgärder med hänsyn till den sociodemografiska utvecklingen. 5.3Åtgärder som ska vidtas av Europeiska samordningsbyrån och av kommissionen: Mot bakgrund av de ovannämnda utmaningarna bör Europeiska samordningsbyrån prioritera följande aspekter: ·Organisera överföringen av Europeiska samordningsbyrån till Europeiska arbetsmyndigheten på ett smidigt sätt som säkerställer driftskontinuitet. Genomförandet av den handlingsplan för överföringen som kommissionen och arbetsmyndigheten har kommit överens om, med en gradvis överföring av verksamhet, utbildning och jobbskuggning för arbetsmyndighetens personal, bör ha högsta prioritet fram till utgången av 2021. ·Stödja de nationella samordningskontoren och hela Euresnätverket för att starta om Euresverksamheten och genomföra handlingsplanen för omstarten. ·Tillsammans med de nationella samordningskontoren stärka tillhandahållandet av relevant information, förmedlingstjänster och tjänster efter rekrytering till säsongsarbetare, gränsarbetare och andra som har påverkats mest av covid-19-krisen. ·Främja och stödja användningen av Europeiska socialfonden+ (ESF+) för finansiering av Euresverksamhet under nästa programperiod 2021–2028. ·Inte enbart fokusera på att tillhandahålla fortlöpande vägledning om programplaneringscykeln och resultatmätningssystemet utan även om innovativa lösningar för att slå ihop de båda verktygen i syfte att underlätta insamling och analys av uppgifter och även förbättra samstämmigheten i den information som samlas in. Med tanke på ikraftträdandet av den enda digitala ingången och dess genomförandeakt kommer det dessutom att vara oerhört viktigt att vidareutveckla processen för att samla in användarstatistik, framför allt svarstiderna, utan att öka den administrativa bördan för de nationella samordningskontoren. ·Ytterligare främja dialog och diskussion för att göra det lättare att identifiera samverkansprogram för att erbjuda möjligheter för unga arbetstagare och för yrkesutbildning. Avsaknaden av en enhetlig och standardiserad definition och rättslig ram för lärling- och praktikplatser hindrar Euresländerna från att marknadsföra den typen av lediga platser på Euresportalen och i sina tjänster. ·Fortsätta att arbeta med att förbättra Euresportalen och möjliggöra automatiserad matchning av meritförteckningar och lediga platser och interaktion med Europass, den enda digitala ingången och europeiska klassificeringen av färdigheter, kvalifikationer och yrken. 5.4Åtgärder som ska vidtas av Europeiska arbetsmyndigheten ·Organisera överföringen av Europeiska samordningsbyrån till Europeiska arbetsmyndigheten på ett smidigt sätt som säkerställer driftskontinuitet i samarbete med kommissionen. Genomförandet av handlingsplanen för övergången bör, tillsammans med rekryteringen av kvalificerad personal till stöd för Europeiska samordningsbyrån, ha högsta prioritet fram till utgången av 2021. ·Utveckla en heltäckande strategi för att stödja rättvis rörlighet med Eures, som ett viktigt arbete som på ett avgörande sätt kan bidra till tillhandahållet av information, förmedling av platser och stöd efter rekrytering för att förhindra orättvisa metoder för rörlighet. ·Stärka Eures kommunikation och marknadsföring av Eures varumärke på EU-nivå, nationell nivå och lokal nivå genom att integrera Eures i Europeiska arbetsmyndighetens övergripande kommunikationsverksamhet. ·Fördela tillräckliga resurser i arbetsmyndighetens budget för driften av Eures i enlighet med bestämmelserna i Euresförordningen och ta itu med de rekommendationer som riktas till Europeiska samordningsbyrån. Bilaga – Relevanta siffror Typ av rörlighet 2017 2018 Årlig förändring Personer (alla åldrar) som flyttat från ett land inom EU-28 och varaktigt bosatt sig i ett annat land inom EU-28 (demografiska uppgifter från Eurostat) 17 miljoner 17,6 miljoner +3,6 % Personer i arbetsför ålder (20–64 år) som flyttat från ett land inom EU-28 och varaktigt bosatt sig i ett annat land inom EU-28 (demografiska uppgifter från Eurostat) 12,4 miljoner 12,9 miljoner +3,4 % (som andel av den totala arbetsföra befolkningen i EU-28) 4,1 % 4,2 % Personer i arbetsför ålder som flyttat från ett land inom EU-28 och bosatt sig i ett annat land inom EU-28 (uppgifter från EU-LFS) 11,5 miljoner 11,7 miljoner +1,1% ... varav yrkesverksamma personer som flyttat från ett land inom EU-28 (sysselsatta eller arbetssökande) 9,5 miljoner 9,7 miljoner +1,9 % (som andel av den totala arbetskraften i EU-28) 4 % 4,1 % Personer i arbetsför ålder EU-28 som är födda utanför bosättningslandet (uppgifter från EU-LFS) 10,8 miljoner 10,95 miljoner +1,4 % Gränsöverskridande arbetstagare (20–64 år) (siffror från EU-LFS) 1,4 miljoner 1,5 miljoner +2 % (som andel av den totala sysselsättningen i EU-28) 0,7 % 0,7 % Antal utstationeringar (av anställda och egenföretagare), alla åldrar (antal A1-intyg) (källa: HIVA-KU Leuven) 2,8 miljoner 3 miljoner +6 % = ungefärligt antal personer 1,8 miljoner 1,9 miljoner +6 % Återvändare årligen (20–64 år) (uppgifter från Eurostat om rörlighetsflöden) 680 000 (2016) 723 000 (2017) +6 % (som andel av medborgarna i EU-28 som lämnat sitt ursprungsland under 2017) 66 % 72 %