Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter

(COM(2021) 102 final)

(2021/C 374/08)

Föredragande: Cristian PÎRVULESCU Carlos Manuel TRINDADE

Remiss Europeiska kommissionen, 26.3.2021 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna Antagande av sektionen 21.6.2021 Antagande vid plenarsessionen 8.7.2021 Plenarsession nr 562 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 160/79/19

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (nedan kallad planen ) och dess genomförande på EU-nivå och nationell nivå, med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter, och anser att handlingsplanen kommer mycket lägligt, särskilt med tanke på covid-19-pandemin som har stört människors liv i alla avseenden, förvärrat redan befintliga sociala problem och satt enorm press på statliga institutioner, samhällen, organisationer och företag. Kommittén varnar för att det kommer att ta tid innan pandemin är över. EU och medlemsstaterna måste därför använda och utveckla lämplig infrastruktur för att möta dess utmaningar inom ramen för planen på medellång och lång sikt och tänka på att en fungerande medborgerlig och social dialog och ett aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter, som är en viktig del av en konkurrenskraftig social marknadsekonomi, spelar en avgörande roll i detta avseende.

1.2 EESK välkomnar det politiska samförstånd som byggdes kring planen under det sociala toppmötet i Porto med det sociala åtagandet från Porto. Kommittén välkomnar också Europeiska rådets Portoförklaring. Vi stöder till fullo det som anges i punkt 4 i förklaringen: ”Dess genomförande kommer att stärka unionens satsning på en digital, grön och rättvis omställning och bidra till att uppnå en social och ekonomisk konvergens uppåt och till att ta itu med de demografiska utmaningarna. Den sociala dimensionen, den sociala dialogen och arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande har alltid stått i centrum för en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. Vårt engagemang för enighet och solidaritet innebär också att vi säkerställer lika möjligheter för alla och att ingen lämnas utanför.”

1.3 EESK stöder den vision och de mål som anges i planen och välkomnar den idé som ligger till grund för planen att ett antagande av relevanta och samförståndsbaserade sociala mål kommer att hjälpa till att inrikta de politiska insatserna på att uppnå resultat och utgör ett viktigt incitament för reformer och investeringar i medlemsstaterna. EESK understryker även att handlingsplanen bör vara konkret och handgriplig, med mätbara åtgärder i kombination med övervakningsramar, som de berörda parterna gemensamt kommit överens om och som omfattar sociala, miljömässiga och ekonomiska kriterier ( 1 )

1.4 EESK erkänner mångfalden av sociala modeller inom EU och deras gemensamma grund. De är en del av vår gemensamma historia och utgör byggstenar för ett gemensamt åtagande om en europeisk social modell som är en integrerad del av den gemensamma marknaden och all EU-politik. Länder med mindre robusta sociala modeller bör ges kraftfullt stöd genom att uppmuntra till investeringar, lärande och riktmärkning. Medborgarnas välbefinnande och grundläggande rättigheter bör byggas upp kring en gemensam konsekvent social modell, som är tillräckligt flexibel för att ta hänsyn till olika nationella traditioner och erfarenheter i linje med värdena, principerna och målen i fördraget, pelaren och dess förnyade och framåtblickande samförstånd.

1.5 EESK anser att det är ytterst viktigt att garantera sociala miniminormer för varje person som bor i EU för att skapa ett rättvist och inkluderande samhälle. Vid genomförandet av den sociala pelaren bör en balanserad blandning av lagstiftning och icke-bindande bestämmelser eftersträvas. Lagstiftningen bör vara helt förenlig med stadgan om de grundläggande rättigheterna samt principerna om bättre lagstiftning och vara föremål för grundliga samråd med arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället på EU-nivå och nationell nivå.

1.6 Såsom EESK tidigare angett, är konkurrenskraft och högre produktivitet på grundval av färdigheter och kunskaper ett sunt recept för att bevara välfärden i de europeiska samhällena. Vi behöver förstärka de starka sidorna hos det europeiska systemet för social marknadsekonomi och undanröja dess svagheter, för att anpassa det till framtida utmaningar ( 2 )

1.7 EESK anser att särskilda mål bör fastställas för alla de 20 principerna i pelaren. Kommittén uppmanar också medlemsstaterna att vara ambitiösa och självmant sätta sina egna mål, så att alla medlemsstater tillsammans med arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer bidrar till att de europeiska målen uppnås. Kommissionen bör övervaka, stödja och informera om kvaliteten på och resultaten av dialogen om pelaren och planen. Målen bör ingå i rapporteringsmekanismen i den europeiska planeringsterminen och i de nationella reformplanerna.

1.8 För att göra den planerade halvtidsöversynen mer effektiv föreslår EESK att medlemsstaterna i en konstruktiv dialog med arbetsmarknadens parter kan fastställa mellanliggande mål för denna plan för 2025, så att framstegen under den första hälften av dess genomförande kan bedömas. Vägledning om användningen av befintliga samordningsmekanismer bör vara en prioritering för kommissionen i förhållande till medlemsstaterna.

1.9 Kommittén föreslår att europeiska planeringsterminens ram bör användas som europeisk samordningsmekanism för tillämpningen av planen. Denna samordningsmekanism skulle kunna utformas som ett interinstitutionellt EU-forum om den sociala pelaren, som regelbundet skulle samlas för att bedöma framstegen och ge ny drivkraft åt planen.

1.10 Vi stöder avsikten att när så är nödvändigt uppdatera den sociala resultattavlan och eftersträva anpassning till FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling.

1.11 EESK anser att den europeiska planeringsterminen utgör en lämplig ram för övervakningen av planen – lika uppmärksamhet ska ägnas åt sociala och miljömässiga mål tillsammans med makroekonomisk stabilitet och produktivitet. Kommittén välkomnar det påstående som görs i planen att de nationella planerna för återhämtning och resiliens utgör en unik möjlighet att planera och finansiera investeringar och reformer som stöder en återhämtning som är social och fokuserar på arbetstillfällen, samtidigt som de anammar den gröna och digitala omställningen och genomför de relevanta landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. I planen uppmanas medlemsstaterna med rätta att utnyttja den europeiska planeringsterminen på bästa sätt och ta vara på den unika möjlighet som faciliteten för återhämtning och resiliens erbjuder.

1.12 Vi noterar att det inom planen inte tydligt har angetts att det nuvarande krisstödet måste förlängas till dess ekonomin inte längre behöver det, vilket innebär att behovet av att skydda arbetstillfällen och företag under krisen inte värdesätts i tillräcklig grad. EESK noterar också att även om NextGenerationEU är ett nödverktyg baserat på artikel 122 i EUF-fördraget och kommer att fortsätta att behandlas som en engångsåtgärd, är det också ett föregångsexempel på djärva och konstruktiva åtgärder.

1.13 Kommittén noterar att det i planen erkänns att de kraftfulla politiska åtgärderna mot covid-19-pandemin på både nationell nivå och EU-nivå har lyckats begränsa dess konsekvenser för sysselsättningen och samhället samt stödja företag och arbetstagare. Vi konstaterar likaså att pandemin ytterligare har belyst befintliga ojämlikheter (särskilt när det gäller arbetstagare med lägre utbildningsnivå, kvinnor, ungdomar, migranter och andra utsatta grupper) och att arbetslösheten och ojämlikheten sannolikt kommer att öka ytterligare som ett resultat, om de sociala framstegen inte kombineras med hållbar ekonomisk tillväxt. EESK hoppas att planen kommer att bidra till att vända denna trend och betonar behovet av att främja hållbara och konkurrenskraftiga ekonomier baserade på arbetstillfällen av god kvalitet och lika möjligheter för alla.

1.14 Kommittén anser att större insatser kan göras på EU- och medlemsstatsnivå för att bekämpa fattigdom, i linje med det första målet för hållbar utveckling i FN:s Agenda 2030. I synnerhet anser EESK att EU bör fastställa målet att minska andelen barn som riskerar fattigdom och social utestängning från 22,8 % år 2019 till 10 % år 2030, med liknande frivilliga åtaganden i alla medlemsstater.

1.15 Kommittén föreslår att planen bör innehålla åtgärder som leder till att man tar itu med inkomstskillnader, med tanke på den väldefinierade prioriteringen av social sammanhållning som en väsentlig del av den europeiska sociala modellen.

1.16 Vi anser att planen inte bara bör främja skapandet av nya arbetstillfällen – vilket är ett motiverat mål – utan också sysselsättningens kvalitet, inbegripet bekämpning av otrygga anställningar. Det bör finnas lämpliga rättsliga och administrativa kontroller på nationell nivå för att säkerställa att arbetstagare har säkra arbetsvillkor, adekvata och förutsägbara löner och en organiserad röst på arbetsplatsen. Kommittén är särskilt oroad över arbetsvillkoren för många säsongsarbetare, EU-medborgare och tredjelandsmedborgare som arbetar inom jordbruk, tjänster och byggverksamhet, och efterlyser ett effektivt genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 ( 3 ) om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor som syftar till att förbättra arbetsvillkoren genom att främja tydligare och mer förutsägbara anställningar och samtidigt säkerställa arbetsmarknadens anpassningsförmåga. EESK anser att risken för fattigdom bland förvärvsarbetare bör minskas avsevärt. Målet att utrota fattigdom bland förvärvsarbetande bör eftersträvas genom att fastställa gemensamma minimistandarder på EU-nivå.

1.17 Vi välkomnar avsikten att minska skillnaderna mellan män och kvinnor i fråga om sysselsättning och lön inom ett årtionde och avsikten att öka utbudet av förskoleverksamhet och barnomsorg – även om denna ökning ännu inte har kvantifierats. Kommittén stöder i detta syfte den europeiska barngarantin. Jämställdhet mellan könen bör eftersträvas i alla aspekter av det ekonomiska och sociala livet.

1.18 Vi konstaterar att planen inte innehåller ett förslag till direktiv om minimiinkomstsäkerhet, vilket vi anser är nödvändigt för att bekämpa de allvarligaste formerna av fattigdom.

1.19 EESK stöder kommissionens uppmaning till Europaparlamentet och rådet att slutföra förhandlingarna om översynen av samordningsreglerna för de sociala trygghetssystemen för att förbättra arbetstagarnas rörlighet och tillhandahålla ett fullgott socialt skydd inom EU, utan att skapa alltför stora bördor för anställda och företag.

1.20 Vi delar den uppfattning som kommissionen uttryckt om behovet av att främja kollektivförhandlingarnas täckning och arbetsmarknadsparternas medlemskap och organisationsgrad. Kommittén föreslår därför att man överväger att fastställa och övervaka relevanta indikatorer på nationell nivå och EU-nivå och att målen här bör stödjas av öronmärkta fonder för kapacitetsuppbyggnad samt gemensamma åtgärder för att uppnå målen i planen, samtidigt som arbetsmarknadsparternas oberoende bevaras. EESK stöder förslaget i planen att ytterligare avtal på EU-nivå förhandlas fram för att bidra till en framgångsrik omvandling av EU:s arbetsmarknader, samt dess uppmaning till medlemsstaterna att uppmuntra och skapa förutsättningar för bättre fungerande och mer effektiva kollektivförhandlingar och dialoger mellan arbetsmarknadens parter på alla nivåer.

1.21 Kommittén instämmer i slutsatserna från det samråd som hållits till stöd för planen, där man betonade vikten av bättre genomförande, tillämpning och efterlevnad av EU:s befintliga arbetsrätt och sociallagstiftning. Kommissionen bör samarbeta mer aktivt med medlemsstaterna för att underlätta ett snabbt och högkvalitativt införlivande av EU:s rättsliga instrument och främja efterlevnad. EESK förväntar sig att kommissionen tillgriper överträdelseförfaranden om medlemsstaterna inte uppfyller sina skyldigheter enligt EU-lagstiftningen.

1.22 Kommittén betonar behovet av att anpassa finansieringen av nationell politik till planens mål och åtgärder och säkerställa att det inte sker någon återgång till stabilitets- och tillväxtpaktens regler i deras ursprungliga form och att alla reviderade versioner av dem till fullo underlättar genomförandet av planen.

1.23 Vi efterlyser större tonvikt på det potentiella bidraget från offentlig upphandling som ett instrument för att förverkliga målen i planen.

2. Allmänna kommentarer

2.1 Planens utformning

2.1.1 Sedan pelaren tillkännagavs 2017 har EESK efterlyst en tydlig färdplan för dess genomförande ( 4 ) och välkomnar därför planen. Kommittén stöder uppmaningen till alla berörda parter att gemensamt sträva efter att genomföra pelaren inom sina behörighetsområden. Vi påpekar att förutom EU-institutionernas bidrag kommer planens framgång i stor utsträckning att vara beroende av medlemsstaternas och deras arbetsmarknadsparters åtagande att genomföra alla dess principer.

2.1.2 Ett åtagande att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter gjordes på högsta politiska nivå vid det sociala toppmötet i Porto den 7–8 maj genom det sociala åtagandet från Porto. I detta åtagande välkomnades kommissionens handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (nedan kallad planen ) och alla berörda aktörer uppmanades att dra lärdom av pandemin och förena sina krafter.

2.1.3 Kommittén konstaterar att planen kombinerar lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder med fastställande av gemensamma mål som ska uppnås genom gemensamma åtgärder från berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter och det civila samhället, på lokal, nationell och europeisk nivå. EESK förväntar sig att den lagstiftning som anges i planens tidsplan kommer att vara helt förenlig med stadgan om de grundläggande rättigheterna och bli föremål för konsekvensbedömningar och betonar behovet av omfattande samråd med arbetsmarknadens parter och det civila samhället. Alla lagstiftningsåtgärder bör vara evidensbaserade och ta hänsyn till berörda parters synpunkter.

2.1.4 Kommittén stöder de mål som anges i planen och uppfattningen att dessa kommer att bidra till att fokusera politiska insatser på att nå resultat och utgöra ett viktigt incitament för reformer och investeringar i medlemsstaterna i syfte att uppnå uppåtgående konvergens och välbefinnande. Vi understryker även att planen bör vara konkret och handgriplig, med mätbara åtgärder i kombination med övervakningsramar, som de berörda parterna gemensamt kommit överens om och som omfattar sociala, miljömässiga och ekonomiska kriterier.

2.1.5 EESK stöder de överordnade EU-målen och samtidigt kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att frivilligt fastställa sina egna nationella mål. Kommittén uppmanar de sistnämnda att vara ambitiösa när de fastställer sina mål så att alla medlemsstater, tillsammans med sina sociala och medborgerliga partner, bidrar till att uppnå de europeiska målen, och betonar att utan stora samordnade ansträngningar kommer det inte att vara möjligt att uppnå dem. Fastställandet av de tre huvudprioriteringarna – skapande av arbetstillfällen, förbättring av kvalifikationer och social delaktighet – kommer att skapa en gemensam ram för åtgärder, bland annat vid genomförandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens.

2.1.6 EESK gläder sig åt att sysselsättningsmålet kompletteras med åtaganden om att främja inkluderande sysselsättning och minska sysselsättningsklyftorna, särskilt genom att frigöra arbetsmarknadens potential, halvera sysselsättningsklyftan mellan könen, minska andelen ungdomar som varken arbetar eller studerar och se till att andra underrepresenterade grupper deltar på arbetsmarknaden i största möjliga utsträckning, och kommittén uppmanar kommissionen att kvantifiera alla dessa åtaganden i samarbete med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter.

2.1.7 Kommittén välkomnar också betoningen på utbildning, kompetens och livslångt lärande i planen, inklusive kontinuerlig kompetenshöjning och omskolning, i syfte att förbättra anställbarheten, främja innovation, säkerställa social rättvisa och överbrygga den digitala kompetensklyftan, och noterar att tillgång till kontinuerligt och livslångt lärande måste vara en individuell rättighet för alla för att kunna hantera den digitala utvecklingen och utvecklingen av artificiell intelligens, forma utvecklingen och se till att människan fortsätter att ha kontrollen, vilket kommittén tidigare har påpekat ( 5 )

2.1.8 För att göra den planerade halvtidsöversynen mer ändamålsenlig föreslår EESK att medlemsstaterna bör delta i en konstruktiv dialog med arbetsmarknadens parter och överväga att man bör fastställa mellanliggande mål för 2025, vilket kommer att göra det möjligt att bedöma framstegen under den första hälften av planens genomförande.

2.2 Om skapande av arbetstillfällen och framtidens arbete

2.2.1 EESK gläder sig över att det i planen anges att arbetsvillkoren i EU är bland de bästa i världen, samtidigt som man erkänner att nya arbetsformer medför både utmaningar och möjligheter. Arbetsmarknadsparterna – på både europeisk och nationell nivå, är välkomna att göra gemensamma ansträngningar att arbeta tillsammans för att tillgodose behoven hos framtidens arbete, uppnå uppåtgående konvergens och se till att arbetstagarna skyddas och är säkra oavsett vilken sektor de arbetar i och vilket land de bor i. Arbetsmarknadsparterna – på både europeisk och nationell nivå, är centrala för de gemensamma ansträngningarna i denna riktning. I planen noteras med rätta att det är en prioritering för EU att bevara och skapa nya arbetstillfällen av hög kvalitet. Covid-19-krisen har visat att våra samhällen för att fungera är beroende av viktiga arbetstagare inom en rad sektorer som transport, tjänster, hälso- och sjukvård och jordbruk. Vi måste skapa framtidens nya arbetstillfällen genom att bygga vidare på dagens viktiga arbetstillfällen.

2.2.2 EESK instämmer i det strategiska tillvägagångssättet med en gradvis övergång från nödåtgärder till åtgärder som kan bidra till att uppnå det sysselsättningsmål som fastställs i planen.

2.2.3 Kommittén instämmer i den oro som uttrycks i planen för de grupper som drabbats hårdast av pandemin, däribland kvinnor, ungdomar, lågutbildade och lågavlönade arbetstagare, tillfälligt anställda, egenföretagare och migrerande arbetstagare.

2.2.4 Vi anser att tilldelningen av EU-medel till prioriteringarna bör övervakas, både när det gäller de resurser som finns tillgängliga från kommissionen och när det gäller resurser som tilldelas av medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter.

2.2.5 EESK instämmer i kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att använda tillgängliga EU-medel för att främja ett aktivt och ändamålsenligt stöd för sysselsättning.

2.2.6 Kommittén stöder kommissionens strategi för effekterna av den digitala omställningen inom arbetslivet. Vi stöder det fristående ramavtalet om digitalisering och är redo att samarbeta med arbetsmarknadens parter kring all eventuell uppföljning av det.

2.2.7 EESK noterar OECD:s nyligen offentliggjorda rapport ”Employment Outlook 2020” med undertiteln ”Worker security and the COVID-19 crisis” ( 6 ) . EESK konstaterar att arbetstagarnas välbefinnande i arbetet kan bidra positivt till de övergripande resultaten hos de företag, organisationer och institutioner som de arbetar i. Kommittén förväntar sig, förutom att säkerhet och hälsa för arbetstagare främjas, att åtgärder vidtas på lämplig nivå i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna för att förbättra arbetsmarknadernas funktion så att de bidrar till ekonomisk tillväxt, internationell konkurrens och främjar anständiga arbetsvillkor. Utvecklingen på arbetsmarknaden måste stödjas, inte hindras, för att säkerställa att arbetstagare skyddas, är säkra och bidrar till de övergripande resultaten hos de företag, organisationer och institutioner som de arbetar i.

2.2.8 Kommittén förväntar sig att åtgärder för att främja uppåtgående konvergens vidtas på lämplig nivå i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna för att förbättra arbetsmarknadernas funktion så att de bidrar till ekonomisk tillväxt och internationell konkurrens, och främja anständiga arbetsvillkor och välbefinnande.

2.2.9 Vi betonar att EU till fullo måste hålla fast vid principen att det inte får finnas några anställningsförhållanden som saknar socialt skydd, oavsett förhållandenas natur. EESK anser att alla former av odeklarerat arbete är oacceptabla och uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att bekämpa det.

2.2.10 Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att digitaliseringen inte ger upphov till otrygghet och sårbarheter och samtidigt säkerställa att de möjligheter som digitaliseringen ger utnyttjas fullt ut.

2.2.11 Vi skulle vilja se en starkare koppling mellan det ambitiösa målet för kompetens, utbildning och livslångt lärande och de finansiella medel som finns tillgängliga för att uppnå det. EESK fäster uppmärksamheten på att de offentliga utgifterna för utbildning i EU minskade från 5 % år 2010 till 4,7 % år 2019 och betonar att målen i den sociala pelaren inte kan uppnås utan fler offentliga investeringar inom utbildning. Kommittén betonar även behovet av offentliga och privata investeringar för att stödja utbildning och livslångt lärande och uppmanar arbetsgivare att öka arbetstagarnas möjligheter att delta i arbetsbaserat lärande och arbetsbaserad utbildning.

2.2.12 Vi erkänner kommissionens oro över de gröna och demografiska omställningarna och deras inverkan på sysselsättning och kompetens. Planen kan dock gynnas ytterligare av specifika överenskomna åtaganden och initiativ i detta avseende, och ytterligare detaljer bör därför anges i planen och i nationella dokument.

2.2.13 Pandemin har drabbat unga människor särskilt hårt. Statistiken visar att hälften av alla ungdomar i EU är tillfälligt anställda. När man tar itu med riskerna i samband med ofrivillig tillfällig anställning finns dock viss tydlig potential i planen när det gäller att förbättra sysselsättningens kvalitet för ungdomar – särskilt genom översynen av rekommendationen om praktikprogram, ett fokus på kvaliteten på erbjudanden inom ramen för ungdomsgarantin och ett antal planerade initiativ om arbetsvillkor, till exempel för plattformsarbetare.

2.2.14 Planen innehåller tydliga bestämmelser för att stärka rollen för arbetsmarknadsparterna (fackföreningar och arbetsgivare) i initiativen, men det sägs mycket lite om rollen för det civila samhällets organisationer, såsom ungdomsorganisationer, som är centrala när det gäller att företräda EU-medborgarna.

2.3 Om kompetens och jämlikhet

2.3.1 EESK delar kommissionens uppfattning att en kvalificerad arbetskraft är motorn för en välmående grön och digital ekonomi som drivs av innovativa idéer och produkter och teknisk utveckling. Som anges i planen spelar utbildningssystemen en nyckelroll när det gäller att lägga grunden för livslångt lärande och anställbarhet och kan bidra till att avhjälpa kompetensbrister, förutsatt att de är inriktade på arbetsmarknadens behov. Utbildning och kompetens bör stå i centrum för de politiska åtgärderna för att stödja skapandet av arbetstillfällen.

2.3.2 Kommittén stöder ambitionen att förbättra det livslånga lärandet och uttrycker sin oro när det gäller tillgången till grundläggande digitala färdigheter, som kommittén i likhet med kommissionen anser är en förutsättning för inkludering och deltagande i ett digitalt omvandlat Europa.

2.3.3 Vi beklagar att det inte finns något mål om jämställdhet mellan könen när det gäller tillgången till livslångt lärande och uppmanar kommissionen att fastställa ett sådant mål. Kommittén påpekar behovet av en strategi för integrering av jämställdhet i all EU-politik och alla EU-strategier.

2.3.4 EESK är för närvarande i färd med att utarbeta ett separat yttrande om det förslag till direktiv som syftar till att stärka tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete, och kommer att lägga fram ett yttrande om texten.

2.4 Om socialt skydd och social inkludering

2.4.1 EESK anser att ytterligare förslag om socialt skydd och social inkludering bör eftersträvas. Kommittén delar den synpunkt som framförs i planen att Europa har världens mest jämlika samhällen, de högsta standarderna när det gäller arbetsvillkor och ett brett socialt skydd. Fattigdomsnivåerna i EU är dock fortfarande oacceptabelt höga och det krävs fortsatt betydande insatser för att säkerställa liknande förhållanden i alla länder.

2.4.2 Barn står för 20 % av dem som riskerar att hamna i fattigdom i EU, vilket FN:s särskilda rapportör om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter har beskrivit som ett oerhört stort antal för utvecklade länders standarder ( 7 ) . Vi välkomnar kommissionens förslag till en EU-strategi för barnets rättigheter och en rekommendation om en barngaranti samt målet att fem miljoner barn ska lyftas ur fattigdom innan 2030. Kommittén upprepar sin uppmaning till ”en ’omsorgsgiv för Europa’ som säkerställer tillhandahållandet av omsorg av högre kvalitet för alla under alla skeden i livet” ( 8 ) och till medlemsstaterna att investera i tillgängligheten av högkvalitativa, överkomliga, tillgängliga och mångsidiga omsorgstjänster. Vi anser att ett utrotande av barnfattigdom skulle få mycket positiva effekter för att minska fattigdomen bland unga vuxna och arbetslösa.

2.4.3 EESK anser att EU bör fastställa sociala miniminormer som är helt förenliga med stadgan om de grundläggande rättigheterna. Denna process bör vara föremål för grundliga samråd med arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället på EU-nivå och nationell nivå.

2.4.4 Kommittén konstaterar att planen inte innehåller ett förslag till direktiv, utan i stället en rekommendation ( 9 ) , om minimiinkomstsäkerhet, som den anser är nödvändigt för att bekämpa de allvarligaste formerna av fattigdom.

2.4.5 EESK anser att betydande åtgärder måste vidtas för att stärka de sociala trygghetssystemens motståndskraft och deras samordning på EU-nivå, för att garantera en allmän tillgång för arbetstagare och samtidigt respektera de nationella befogenheterna i fråga om tillgång till socialt skydd.

2.4.6 Kommittén delar kommissionens uppfattning att det krävs reformer och investeringar i hälso- och sjukvårdssystem för att bland annat förbättra tillgången till hälso- och sjukvård av god kvalitet för alla och minska sociala, territoriella och ekonomiska skillnader när det gäller hälso- och sjukvård. Om kommissionen stöder medlemsstaterna endast genom att tillhandahålla evidensbaserad information och utbyta bästa praxis är detta dock otillräckligt och mycket mer bör göras, samtidigt som befogenhetsfördelningen respekteras: formulera mål, stödja investeringar i infrastrukturen, utbilda personalen i hälso- och sjukvårdssystemet, utarbeta gemensamma kvalitetsstandarder och finansiera hälsoforskning.

2.4.7 Vi välkomnar planen på en högnivåexpertgrupp för att studera välfärdsstatens framtid. Som företrädare för det europeiska organiserade civila samhället och ett forum för social och medborgerlig dialog är kommittén unikt förberedd för att reflektera över medlemsstaternas välfärdsutmaningar. EESK förespråkar särskilt att man antar skattemodeller – med beaktande av den nationella ekonomins särdrag och främjande av hållbar tillväxt – som gör det möjligt att bibehålla rimliga och tillräckliga sociala förmåner, stödja offentliga och sociala tjänster och fördela skattebördan på ett rättvist sätt, samtidigt som man främjar en aktiv integrering på arbetsmarknaden och de digitala och demografiska omställningarna.

2.5 Om genomförandet av planen

2.5.1 Kommittén delar den beslutsamhet som stats- och regeringscheferna uttrycker i Portoförklaringen när det gäller att fortsätta att fördjupa genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter på EU-nivå och på nationell nivå, med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Vi betonar även komplementariteten mellan den sociala dimensionen, social dialog och aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter och den mycket konkurrenskraftiga sociala marknadsekonomin.

2.5.2 EESK betonar behovet av att anpassa finansieringen av nationell politik till planens mål och åtgärder. Detta är ytterligare ett skäl till att det inte får ske någon återgång till stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Dessutom måste alla reviderade regler till fullo underlätta genomförandet av planen.

2.5.3 Kommittén förväntar sig att de metoder för socialt ansvarsfull offentlig upphandling som fastställts och främjas av kommissionen bör effektiviseras i genomförandet av planen. Den offentliga upphandlingen motsvarar mer än sju gånger det sammanlagda värdet av den fleråriga budgetramen och faciliteten för återhämtning och resiliens (uppskattningsvis 2 biljoner euro, dvs. 14 % av BNP per år) och erbjuder en enorm potential som marknad för att stimulera organisering av och representation för arbetstagare, kollektivförhandlingar samt hållbara arbetstillfällen av god kvalitet och hållbar miljöpraxis.

2.5.4 Vi bekräftar återigen vikten av integrering mellan olika politikområden för att uppnå sociala framsteg, nära efter ekonomisk återhämtning och välstånd. Synergieffekter måste skapas mellan befintliga och framtida initiativ och strategier som faller under den sociala pelarens olika principer. Dess mål måste integreras och inkluderas i den europeiska strategiska ramen för återhämtning efter 2020.

2.5.5 EESK uppmanar medlemsstaterna att erkänna och stärka den sociala och medborgerliga tre- och tvåpartsdialogen, var och en med sin särskilda roll i genomförandet av planen.

2.6 Om förhållandet mellan den sociala pelaren och den europeiska planeringsterminen

2.6.1 EESK anser att den europeiska planeringsterminen utgör en lämplig ram för övervakningen av planen – lika uppmärksamhet ska ägnas åt sociala och miljömässiga mål tillsammans med makroekonomisk stabilitet och produktivitet. Kommittén välkomnar det påstående som görs i planen att de nationella planerna för återhämtning och resiliens utgör en unik möjlighet att planera och finansiera investeringar och reformer som stöder en återhämtning som är social och fokuserar på arbetstillfällen, samtidigt som de anammar den gröna och digitala omställningen och genomför de relevanta landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. I planen uppmanas medlemsstaterna med rätta att utnyttja den europeiska planeringsterminen på bästa sätt och ta vara på den unika möjlighet som faciliteten för återhämtning och resiliens erbjuder.

2.6.2 Vi rekommenderar att det inom den europeiska planeringsterminen regelbundet görs en utvärdering på hög nivå av framstegen, inklusive vid behov på nationell nivå, med hjälp av indikatorer som utformats i samarbete med arbetsmarknadens parter och inom ramen för integreringen av pelarens principer och FN:s mål för hållbar utveckling.

2.6.3 Kommittén anser att planen bör fungera som ett strukturerande verktyg för socialpolitiken i EU. Den måste vara en central del i en förnyad ekonomisk och social styrning som syftar till hållbar och inkluderande ekonomisk återhämtning och tillväxt och utrustas med indikatorer och förfaranden för övervakning som leder till landsspecifika rekommendationer i alla frågor som rör den.

3. Särskilda kommentarer

3.1 Vi fäster uppmärksamhet på att det europeiska statistiksystemet behöver anpassas till behovet av att övervaka de mål och indikatorer som fastställs i panelen med sociala indikatorer.

3.2 EESK håller med om den idé som uttrycks i planen om att en integrering och uppdatering av den befintliga uppsättningen indikatorer bör bidra till att spåra framstegen i förhållande till pelarens principer på ett mer övergripande sätt och hjälpa till att övervaka genomförandet av de politiska åtgärder som föreslås i planen.

3.3 Kommittén instämmer i att det finns ett behov av att se över begreppet befolkning i arbetsför ålder och uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna på detta område och samtidigt ta hänsyn till integreringen av politiken för åldrande samt de rättigheter som erkänns och skyddas genom stadgan om de grundläggande rättigheterna.

3.4 Vi noterar att målet om yrkesutbildning har en baslinje från 2016, eftersom denna indikator tas fram i det europeiska statistiksystemet endast vart femte år. Indikatorn bör mätas varje år för att framstegen ska kunna övervakas på ett korrekt sätt.

3.5 EESK upprepar sin ståndpunkt när det gäller plattformsarbete och menar att ”EU och medlemsstaterna rör sig mot enhetliga begrepp för att åstadkomma anständiga arbetsvillkor i plattformsekonomin” ( 10 )

3.6 Kommittén uppmanar kommissionen att, när det gäller social trygghet, genomföra den angivna principen att beskattning bör överföras från arbete till andra källor som är mer gynnsamma för sysselsättningen och i linje med klimat- och miljömålen, samtidigt som intäkterna tryggas för ett fullgott socialt skydd, detta med tanke på att den väsentliga utmaningen är att säkerställa tillräcklig täckning för alla arbetstagare på en föränderlig arbetsmarknad, med full respekt för principen (som uttrycks i punkt 3.2.9 ovan) att alla former av sysselsättning måste ha socialt skydd.

3.7 EESK stöder kommissionens uppmaning till Europaparlamentet och rådet att slutföra förhandlingarna om översynen av samordningsreglerna för de sociala trygghetssystemen för att förbättra arbetstagarnas rörlighet och tillhandahålla ett fullgott socialt skydd inom EU, utan att skapa alltför stora bördor för anställda och företag.

3.8 EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att resultaten av det aviserade arbetet i en expertgrupp om investeringar i utbildning återspeglas i att det antas åtgärder som betydligt stärker utbildningssystemen, särskilt när det gäller att uppnå de mål som anges i planen.

3.9 Vi anser att omsorgsområdet är en av de största utmaningarna i hela EU. Kommittén stöder att det i planen inbegrips ett initiativ om långvarig vård som säkerställer bättre tillgång till tjänster av god kvalitet för behövande.

3.10 När det gäller EU:s roll som ansvarsfull global ledare bekräftar EESK sina tidigare rekommendationer om att kommissionen, OECD och ILO, tillsammans med arbetsmarknadens parter på alla lämpliga nivåer och organisationer i det bredare civila samhället, ska utarbeta lämpliga bestämmelser om anständiga arbetsvillkor och nödvändigt skydd ( 11 ) samt främja en progressiv, rättvis och hållbar handelspolitik ( 12 )

3.11 EESK hoppas i detta sammanhang att kommissionens, OECD:s och ILO:s gemensamma arbete kan leda till en eventuell ILO-konvention om plattformar ( 13 ) . I samma hänseende bör ansträngningar göras när det gäller reglering av distansarbete. Kommittén hänvisar till sin rekommendation om att en gemensam process bör inledas av kommissionen, ILO och OECD ”i syfte att utarbeta en ILO-konvention om distansarbete. EESK anser också att anständiga villkor för distansarbete bör bli en del av ILO-agendan för anständigt arbete och motsvarande nationella program” ( 14 )

3.12 Kommittén anser också att EU bör ta mer ansvar för att hjälpa världen att ta itu med covid-19-pandemin. I planen bör EU:s deltagande i Covax erkännas, i linje med kommissionsordförande Ursula von der Leyens tal och hennes uttalande att EU måste ”se till att inte bara de som har råd ska få tillgång till säkra vacciner, utan alla som behöver dem” ( 15 )

Bryssel den 8 juli 2021. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) ”EESK:s bidrag till det sociala toppmötet i Porto” (EUT C 286, 16.7.2021, s. 6).

(2) ”EESK:s bidrag till det sociala toppmötet i Porto” (EUT C 286, 16.7.2021, s. 6), punkt 7.

(3) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (EUT L 186, 11.7.2019, s. 105).

(4) EUT C 81, 2.3.2018, s. 145, EUT C 14, 15.1.2020, s. 1.

(5) EUT C 14, 15.1.2020, s. 46, punkt 1.4.

(6) OECD Employment Outlook 2020: Worker Security and the COVID-19 Crisis.

(7) Uttalande av professor Olivier De Schutter.

(8) EUT C 220, 9.6.2021, s. 13.

(9) Som den som antogs för 30 år sedan – Council Recommendation 92/441/EEC of 24 June 1992 on common criteria concerning sufficient resources and social assistance in social protection systems (92/441/EEC) (EUT L 245, 26.8.1992, s. 46) (ej översatt till svenska).

(10) EUT C 429, 11.12.2020, s. 173. Slutsats 1.8.

(11) EUT C 125, 21.4.2017, s. 10, punkt 3.9.

(12) EUT C 47, 11.2.2020, s. 38, punkt 1.4.

(13) EUT C 429, 11.12.2020, s. 173. Slutsats 1.14.

(14) EUT C 220, 9.6.2021, s. 1. Slutsats 1.14.

(15) Tal om tillståndet i unionen, 16 september 2020.