Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät" () (98/C 407/23)

Den 19 maj 1998 beslutade rådet att i enlighet med artikel 129d i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för transport och kommunikation, som ansvarat för kommitténs arbete i frågan, antog sitt yttrande den 15 juli 1998. Föredragande var Francis J. Whitworth.

Vid sin 357:e plenarsession den 9-10 september 1998 (sammanträdet den 9 september 1998) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 107 röster för, 2 emot och 2 nedlagda röster.

1. Inledning och bakgrund

1.1. I fördraget om Europeiska unionen som undertecknades i Maastricht i februari 1992 lades grunden till en rättslig ram för skapandet av transeuropeiska nät för transporter, telekommunikationer och energiinfrastrukturer, och i artikel 129c behandlades gemenskapsstöd till projekt av gemensamt intresse inom området för transeuropeiska nät.

1.2. Utförliga regler för tilldelning av sådant finansiellt stöd fastlades i förordning (EG) nr 2236/95, och riktlinjer för uppbyggnad av transeuropeiska nät och kartläggning av projekt av gemensamt intresse angavs i beslut nr 1692/96/EG.

1.3. Förordningar och beslut av detta slag måste ses över i ljuset av de erfarenheter som gjorts. Kommittén har redan utarbetat ett yttrande om kommissionens förslag till ändring av beslut nr 1692/96/EG, och i artikel 19 i förordning (EG) nr 2236/95 anges att beslut om översyn av denna förordning skall fattas före utgången av år 1999.

2. Kommissionens förslag

2.1. Kommissionen har nu lagt fram sitt förslag till översyn av förordning (EG) nr 2236/95. De ändringar som är av betydelse kan sammanfattas på följande sätt:

- En flerårig programplanering av finansiering och budgetåtgärder införs.

- Strategiska studier som genomförs på kommissionens eget initiativ finansieras till 100 %.

- Femårsgränsen för räntesubventioner avskaffas.

- Gemenskapsstöd till riskkapitalsatsningar på TEN-projekt.

- Multiplikatoreffekten hos gemenskapens finansieringsinstrument ökas genom att privat finansiering främjas - särskilt genom partnerskap mellan offentliga och privata aktörer.

- Den maximala satsen för gemenskapsstöd på 10 % höjs till 20 % när det gäller projekt av särskilt transeuropeiskt intresse.

- Översyn av förfarandena för bedömning, uppföljning och utvärdering.

2.2. Vissa andra förhållandevis mindre ändringar föreslås, av vilka man särskilt kan lägga märke till kravet på att anslag sätts upp i samband med infrastrukturprojekt som erhåller stöd från gemenskapen.

2.3. Kommissionen konstaterar att den ändring genom Amsterdamfördraget av artikel 129c (nu artikel 155) som möjliggör bidrag från gemenskapen till projekt som stöds (men inte nödvändigtvis finansieras) av medlemsstaterna kommer att göra det nödvändigt att ändra förordningen ytterligare när fördraget träder i kraft.

2.4. I den årsredovisning som fogats till förslaget till förordning anges de medel som för åren 2000-2006 avsatts till transeuropeiska nät för transport, energi och telekommunikationer. Denna årsredovisning ger vid handen att de totala utgiftsbehoven uppgår till 5 500 miljoner ecu varav 4 992 miljoner öronmärkts till transporter, vilket skall jämföras med 1 800 miljoner ecu för perioden 1995-1999.

3. Tidigare yttranden från kommittén

3.1. Ekonomiska och sociala kommittén har uppmanats att yttra sig om en mängd särskilda inslag i de olika skedena i uppbyggnaden av de transeuropeiska näten. I oktober 1991 ställde sig kommittén bakom den övergripande synen på transeuropeiska nät (). I april 1994 avgav kommittén sitt yttrande om förslaget till det som nu är förordningen om finansiellt stöd (). I november samma år avgavs ett yttrande om förslaget till beslut om riktlinjer för uppbyggnad av näten (). På senare tid har kommittén avgett ett yttrande om kommissionens meddelande om offentlig-privata partnerskap i transeuropeiska nätprojekt (). Som framgår av punkt 1.3 ovan behandlas i kommitténs senaste yttrande översynen av 1996 års riktlinjer ().

3.2. I varje skede har kommittén gett sitt fulla stöd till idén om transeuropeiska nät och insisterat på att det skall finnas tydliga kriterier och tillräckliga finansiella medel. På senare tid har kommittén uttryckt besvikelse över att det har gått långsammare att bygga upp de transeuropeiska näten än vad man först trodde och över att det saknas en övergripande strategi. ESK har begärt att man inom en nära framtid skall presentera en översikt över de transeuropeiska näten som helhet och att man därefter skall göra en analys av utvecklingen och av målsättningarna inför framtiden.

4. Allmänna kommentarer

4.1. ESK välkomnar av principiella skäl den fortlöpande granskningen av hur förordningar som nr 2236/95 fungerar så att man säkerställer att förbättringarna bygger på erfarenheter och verkligen kan uppfylla de målsättningar som de är utarbetade för. ESK håller med om att den översyn av förordningen som nu föreslagits ligger rätt i tiden med hänsyn till de överväganden som kommissionen gör i sin förklarande PM.

4.2. Kommittén stöder de centrala förslag som sammanfattas ovan i punkt 2.1. ESK anser att alla är förenliga med ett mer effektivt utnyttjande av det finansiella gemenskapsstöd som specifikt är riktat mot de områden där det kan stimulera utvecklingen av både strategiska projekt och projekt som kräver riskvilligt kapital och uppmuntra till offentlig-privata partnerskap. Enligt ESK:s åsikt är det allt överskuggande skälet till att använda gemenskapens finansiella resurser att främja större strategiska målsättningar samt att uppmuntra medlemsstaterna och den privata sektorn till att genomföra TEN-projekt som i frånvaro av sådan stimulans kanske inte alls kommer till stånd.

4.3. På det strategiska området fäster kommittén särskild vikt vid den föreslagna översynen av artikel 4.1 (a) som kommer att göra det möjligt för kommissionen att till 100 % finansiera undersökningar av övergripande strategisk karaktär som utförs på dess eget initiativ. Sådana studier har goda möjligheter att fastställa omfånget och arten av trafik mellan en region i gemenskapen till en annan, i syfte att fastställa det optimala potentiella nyttjandet av olika transportsätt - både individuella och kombinerade. Tillgång till sådana uppgifter är särskilt relevanta för utvecklingen av miljövänliga intermodala transporter såsom korta sjötransporter. Kommittén anser att igångsättandet av sådana undersökningar borde vara av högsta prioritet för kommissionen efter översynen av förordningen.

4.4. Kommittén välkomnar särskilt det markant ökade finansiella anslaget för åren 2000 till 2006, särskilt på transportområdet, och hoppas att detta kommer att främja en snabbare utveckling och genomförande av TEN-projekten.

4.5. Kommittén noterar att förändringarna av förfarandena, när det gäller bedömning, övervakning och utvärdering som föreskrivs i artikel 15, i sig är rätt små men anser att det är mycket viktigt att säkerställa att EU-finansierade projekt genomförs på ett tillfredsställande sätt och uppfyller de målsättningar som låg till grund för tilldelningen av gemenskapsmedel. Valuta för pengarna, effektiv finansiell kontroll och bekämpandet av bedrägeri är väsentliga ingredienser. Årsrapporterna till ESK och andra organ, som föreskrivs i artikel 16, bör avspegla resultatet av denna process på energi-, telekommunikations- och transportsektorn.

4.6. Kommittén noterar kommissionens uttalande att förordningen, även i nuvarande form, medger finansiering av förbindelselänkar med tredje land. Vidare välkomnar man förslaget att dessa anslag inför utvidgningen nu borde användas mer och anser att det är särskilt relevant för genomförandet av de infrastrukturprojekt i de tio korridorerna i länderna i Central- och Östeuropa som fastställdes vid den paneuropeiska transportkonferensen.

5. Särskilda kommentarer

5.1. Även om kommittén rent generellt stöder målsättningarna med de föreslagna ändringarna i förordningen, anser man att de specifika åtgärder som syftar till att öka genomslagskraften vid en rad tillfällen kunde ha preciserats tydligare.

5.2. Kommittén inser att det riskvilliga kapital som kommer att tillåtas genom den nya artikel 4.1 (e) och den reviderade artikel 11 (7) inte kommer att få formen av direkta investeringar i högriskprojekt utan snarare kommer att ges som ett tillskott på ett begränsat belopp av EU-stödet (max 10-20 % av totalbeloppet) till lämpliga institutionella riskkapitalfonder med fristående ledning som vill investera i lämpliga TEN-projekt, enligt ledningens bedömning. Målsättningen med ett sådant EU-stöd skulle vara att uppmuntra till bildandet av sådana institutionella fonder och att locka till sig privat riskvilligt kapital för TEN-projekt. Kommissionen kommer naturligtvis att behöva utveckla lämpliga kriterier för att kunna bedöma vilka fonder som är berättigade till EU-medverkan. En sådan medverkan skulle inte ses som ett stöd eftersom det finns möjlighet att få avkastning på investeringen.

5.3. I den nya artikel 4.3 skall begreppet "multiplikatoreffekt" ange sannolikheten för att tillskottet från gemenskapen i sig skall generera ytterligare privat finansiering, där offentlig finansiering är begränsad. I kommitténs yttrande om offentlig-privata partnerskap välkomnar man den privata sektorns ökade medverkan vid finansieringen av TEN-projekt.

5.4. Finansieringsplanens vägledande karaktär vad gäller den fleråriga finansieringen som infördes av den nya artikel 5 (a) skulle kunna definieras tydligare. Den är tänkt att ge kommissionen möjlighet att fatta långsiktigare beslut inom årsbudgetförfarandet. Efter att ha fått det rådgivande utskottets godkännande (enligt artikel 17) kommer kommissionen att kunna utarbeta en flerårig finansieringsplan, i vilken de årliga tilldelningarna skall godkännas av budgetmyndigheten från år till år. På så sätt kommer kommissionen att kunna fatta beslut om finansiering som gäller det årliga budgetförfarandet samt flytta resurser mellan projekt, alltefter det enskilda projektets resultat.

5.5. Kommittén anser att detta är en förnuftig och praktisk strategi som kommer att minska "byråkratiska" förseningar avsevärt.

5.6. Tillägget till artikel 12.1, som ger kommissionen en direkt roll när det gäller finansiell kontroll av specifika projekt, föregriper kommissionens möjlighet att ge TEN-stöd direkt till privata företag, när Amsterdamfördraget väl ratificerats. Detta kommer framför allt att bli aktuellt inom telekommunikations- och energisektorerna där sådana företag kan bidra till genomförandet av projekt av allmänt intresse.

Bryssel den 9 september 1998.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 175, 9.6.1998, s. 7.

() EGT C 14, 20.1.1992.

() EGT C 195, 18.7.1994, s. 74.

() EGT C 397, 31.12.1994, s. 23.

() EGT C 129, 27.4.1998, s. 58.

() EGT C 214, 10.7.1998.