Resolution om Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs bidrag till kommissionens arbetsprogram 2020 och därefter

(2020/C 47/01)

Vid sin plenarsession den 30–31 oktober 2019 (sammanträdet den 30 oktober) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande resolution med 170 röster för, 5 röster emot och 9 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1 digitalisering, klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald, demografi och globalisering . Dessa megatrender håller på att förändra hur vi lever och arbetar och medför stora möjligheter, men även nya utmaningar I allmänna ordalag finns det fyra megatrender som måste stå i centrum för de politiska prioriteringarna under den nya politiska mandatperioden:. Dessa megatrender håller på att förändra hur vi lever och arbetar och medför stora möjligheter, men även nya utmaningar ( 1 ) . Den viktigaste frågan är dock förändringens omfattning och hastighet.

1.2 EU och dess medlemsstater är fast beslutna att genomföra FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet ( 2 ) samt främja genomförandet av dessa globalt genom hela skalan av yttre åtgärder. I december 2018, i anslutning till COP24, undertecknade dessutom EU och 20 medlemsstater Schlesienförklaringen om solidaritet och en rättvis omställning ( 3 ) . I förklaringen betonade de att det är avgörande att beakta den sociala aspekten av omställningen till en koldioxidsnål ekonomi för att få samhällets godkännande av de förändringar som sker.

1.3 Den inre marknaden förblir ett viktigt instrument för europeisk integration. Om den förnyades skulle det gynna EU genom att göra unionen mer hållbar och sammanhållen. Till exempel ger den digitala inre marknaden upphov till möjligheter och behov som behöver utvecklas för att säkerställa EU:s konkurrenskraft genom att skapa en gynnsam miljö för nya företagsformer som håller på att växa fram på den här marknaden. Samtidigt måste EU se till att dessa nya företagsformer är hållbara samt att de expanderar och blir kvar i Europa.

1.4 en övergripande hållbarhetsstrategi för EU fram till 2050 i syfte att genomföra FN:s Agenda 2030 Vi måste agera på alla nivåer samtidigt och skapa en handlingsdynamik för att ta itu med brådskande ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar. EESK anser att hållbar utveckling därför måste stå i centrum för EU:s framtid ( 4 ) och efterlyser ( 5 ) . Detta paradigmskifte förutsätter förändringar i a) styrningen, dvs. särskilda styrningsmekanismer behövs för att åtgärda brådskande problem snabbare och hantera komplicerade frågor; dessa mekanismer skulle koppla samman EU- och medlemsstatsnivån, inte ersätta åtgärder på någondera nivån, b) integrera målen för hållbar utveckling i EU:s ekonomiska och sociala övervaknings- och budgeteringsprocesser. I detta avseende skulle den europeiska planeringsterminen kunna ges nya, förbättrade, mätbara och kompletterande sociala, ekonomiska och miljömässiga indikatorer för att övervaka och följa alla aspekter av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess principer samt de 17 målen för hållbar utveckling.

1.5 den sociala pelaren ). Genomförandet av den sociala pelaren och den framtida utvecklingen är avgörande för ett sammanhållet och ömsesidigt förstärkande av beslutsfattandet på EU-nivå och nationell nivå för att skapa ett förnyat samförstånd om en hållbar ekonomisk och social strategi för att kunna infria löftet om att verka för en balanserad ekonomisk tillväxt och sociala framsteg som leder till ökad välfärd för medborgarna När det gäller den sociala dimensionen kan EU vara stolt över sin sociala modell i jämförelse med andra delar av världen. Sociala framsteg och landvinningar i Europa kan emellertid inte tas för givna. År 2017 bekräftade EU sitt engagemang för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (nedan kallad). Genomförandet av den sociala pelaren och den framtida utvecklingen är avgörande för ett sammanhållet och ömsesidigt förstärkande av beslutsfattandet på EU-nivå och nationell nivå för att skapa ett förnyat samförstånd om en hållbar ekonomisk och social strategi för att kunna infria löftet om att verka för en balanserad ekonomisk tillväxt och sociala framsteg som leder till ökad välfärd för medborgarna ( 6 )

1.6 EU måste förbättra sina åtgärder och insatser för jämställdhet och andra typer av jämlikhet, samtidigt som man garanterar att alla som möter flera slags diskriminering har lika möjligheter i samhället.

1.7 För att hantera nya såväl som pågående sociala, ekonomiska och miljömässiga prioriteringar efterlyser EESK en ambitiös och bättre riktad EU-budget som återspeglar viljan att hantera utmaningar för EU som skulle kunna vändas till möjligheter, och därmed ge EU ett nytt projekt. Därför efterlyser EESK en kontroll av den fleråriga budgetramens ändamålsenlighet.

1.8 Ett strukturerat och regelbundet deltagande av det civila samhället och en civil dialog spelar en central roll i främjandet av hållbarhet i alla dess dimensioner – ekonomisk, social och miljömässig – och ett tydligt mandat för det civila samhällets deltagande i utarbetandet, genomförandet och övervakningen av strategin bör tillhandahållas. EESK välkomnar de nya insatser för europeisk demokrati som föreslagits av kommissionens tillträdande ordförande Ursula von der Leyen och är redo att delta till fullo i den föreslagna konferensen om EU:s framtid.

1.9 Den sociala dialogen måste fortsätta att ha en central funktion i utformningen och genomförandet av strategier och åtgärder på arbetsmarknadsområdet som faktiskt hjälper företag och arbetstagare. Med tanke på de stora utmaningarna med en rättvis omställning till en grön ekonomi och hållbar tillväxt är det mycket viktigt att arbetsmarknadens parter deltar för att man ska kunna ta hänsyn till relevant information och nå samförstånd om insatser. Social dialog och kollektiva förhandlingar är en förutsättning för att uppnå rättvisa omställningar, bättre jobb och skäliga löner samt för att bekämpa social dumpning.

1.10 EESK stöder rättvis beskattning och kampen mot bedrägerier, skatteundandragande, penningtvätt och skatteparadisens finanspraxis. Ett gemensamt mål för EU:s institutioner, regeringar och näringsliv måste vara att samarbeta för att införa effektiva mekanismer, såsom de två direktiven mot skatteflykt.

1.11 Kommissionens arbetsprogram 2020 och de föreslagna prioriteringarna och verksamheterna kommer därför att innebära att kommissionens mål, ståndpunkter och arbetssätt måste anpassas. All dess inre och yttre politik måste vara samstämmig och i linje med målen för hållbar utveckling så att principerna om effektivitet, subsidiaritet, proportionalitet och hållbarhet beaktas som sig bör.

1.12 För att kunna lägga fram konkreta förslag för kommissionens arbetsprogram 2020 har EESK tagit hänsyn till de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission 2019–2024, som presenterades av kommissionens tillträdande ordförande i juli 2019 ( 7 )

1.13 Kommissionens nya uppställning, som presenterades den 10 september, återspeglar de prioriteringar och ambitioner som fastställs i dessa politiska riktlinjer och struktureras kring behovet av att ta itu med förändringarna i klimatet, tekniken och demografin som förändrar vårt sätt att leva och arbeta.

2. Utveckling av vår ekonomiska bas: den europeiska modellen för framtiden – främja varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling, en förnyad inre marknad, full och produktiv sysselsättning samt anständigt arbete för alla

2.1 EU har ett tydligt behov av en ny ekonomisk strategi: ett positivt budskap för den framtida utvecklingen av EU:s ekonomi i ett större sammanhang, vilket skulle bidra till att öka EU:s motståndskraft mot ekonomiska chocker och förbättra den ekonomiska, sociala och miljömässiga hållbarheten i dess ekonomiska modell, och därmed återge alla EU-medborgare förtroende, stabilitet och delat välstånd. Strategin kan bygga på de senaste årens framsteg och lägga grunden till den fortsatta ekonomiska, finanspolitiska, finansiella, sociala och politiska integration som krävs för att uppnå målen för Europas inre marknad samt ekonomiska och monetära union, i enlighet med artikel 3 i EUF-fördraget.

2.2 EU kan endast bygga på en strategi som är ekonomiskt sund och stabil vad gäller social och miljömässig hållbarhet. I miljödimensionen måste man se till att ”planetens gränser”respekteras och naturresurser inte överanvänds, så att långvarig hållbar användning av dessa resurser förblir möjlig och den biologiska mångfalden skyddas effektivt ( 8 ) . Näringslivet möjliggör samhälls- och miljöutveckling samt hållbar konkurrenskraft. Europeiska företag är redo att dra sitt strå till stacken och ta sitt ansvar tillsammans med arbetstagare och intressenter. Europa behöver ett företagsklimat som banar väg för en framtid där sociala och miljömässiga aspekter är en del av dess definition, och som skapar gynnsamma och stödjande förutsättningar för att bedriva affärsverksamhet, så att företag kan faktiskt växa på ett hållbart sätt och därmed skapa välstånd för senare omfördelning. Detta kan också ta formen av mer högkvalitativ sysselsättning, bättre arbetsmöjligheter och lagstadgade rättigheter.

2.3 Den inre marknaden med alla sina ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner är kärnan i den europeiska integrationen och bidrar starkt till den europeiska sociala marknadsekonomin. Dock måste den fullbordas, förnyas och uppdateras i syfte att bli en digital inre marknad. Fokus bör ligga på att skapa nödvändiga villkor för utveckling av olika företagsformer (inbegripet nya ekonomiska modeller), digitalisering och innovation samt gränsöverskridande möjligheter. Dess funktionssätt bör förbättras och ett fullständigt engagemang i dess närmare integrering bör garanteras. Den inre marknaden bör därför kunna skapa hållbar ekonomisk utveckling och innovation, dra till sig investeringar, stödja entreprenörer och främja företagens hållbara konkurrenskraft på globaliserade marknader. Det är dock även viktigt att inse att den inre marknadens positiva effekter inte är jämnt spridda och att inte alla medborgare kan dra nytta av det välstånd som den gett upphov till ( 9 )

2.4 Vad gäller de makroekonomiska utsikterna har osäkerheten inte minskat. Förenade kungarikets förväntade utträde ur EU och de globala spänningarna mellan Förenta staterna och Kina står fortfarande kvar på dagordningen som nedåtrisker för ekonomisk utveckling och sysselsättning inom den närmaste framtiden. I kommissionens ekonomiska prognos från sommaren konstaterades att flera länder fortfarande inte har nått upp till sysselsättningsnivåerna före krisen, trots en låg total arbetslöshet jämfört med de senaste två årtiondena. BNP-tillväxten inom EU förväntas i år hamna på så lite som 1,4 % inom EU som helhet och på 1,2 % i euroområdet ( 10 ) . Kommittén är orolig över att nedåtriskerna för de ekonomiska utsikterna för euroområdet mycket väl skulle kunna utvecklas till en ny socioekonomisk kris i en inte alltför avlägsen framtid, vilket skulle medföra stora utmaningar för anpassningen ( 11 ) . För att undvika risken för en ny recession krävs en expansiv budgetpolitisk inriktning (positiv finanspolitisk inriktning) som kompletterar en penningpolitik med ett liknande förhållningssätt. Budgetexpansionen måste vara särskilt betydande i de medlemsstater som har stora överskott i sin betalningsbalans och ett stabilt eller positivt budgetsaldo.

2.5 BNP-tillväxt återspeglar inte de flesta medborgares välbefinnande och inte heller miljöförstöringen och utarmningen av naturresurser. Därför krävs mått på samhälleligt välbefinnande och hållbarhet, med en lämpligare uppsättning indikatorer som återspeglar de långsiktiga ekonomiska effekternas verkliga omfattning. Att endast hänvisa till BNP kommer att leda till en politik som enbart tar hänsyn till dess ekonomiska effekter. Därför är det nödvändigt att utvidga referensramen genom att inkludera sociala och miljömässiga indikatorer för att utforma verkligt hållbara reformer. Det är avgörande att dessa indikatorer även är förenliga med FN:s mål för hållbar utveckling ( 12 )

2.6 Enorma sociala skillnader inom och mellan medlemsstaterna och inom regioner, och territoriella skillnader mellan landsbygds- och stadsområden, är fortfarande viktiga problem. Stor ojämlikhet är också uppenbar när vi tittar på välstånd. I detta sammanhang välkomnar EESK det finska rådsordförandeskapets prioriterade tema ”välfärdsekonomi”och håller med om att det måste vara en politisk prioritering att minska ojämlikheter och skillnader. Kommittén håller också med om att begreppet välfärdsekonomi måste integreras i framtida EU-politik och förtjänar att ha en mer central plats i hållbart och ekonomiskt beslutsfattande.

2.7 EU står inför en geopolitisk och ekonomisk situation som förändras snabbt, växande social polarisering och samhällspolarisering, en allt större roll för digitaliseringen och tekniken i alla delar av livet samt klimatförändringar och andra miljöutmaningar. För att hantera dessa frågor är EU:s industriella omvandling avgörande. Den måste fullt ut beakta de globala målen för hållbar utveckling, som tillhandahåller en viktig global ram för rättvis och hållbar ekonomisk utveckling.

2.8 I detta sammanhang bör mer uppmärksamhet fästas vid sociala och sysselsättningsrelaterade frågor som påverkar ungdomar, i synnerhet avseende diskussionen om framtidens arbete. Dessa frågor inbegriper bl.a. digitalisering, arbete via plattformar, fragmentering av arbetsmarknaden och tillfälliga arbeten, som framför allt berör unga personer.

2.9 Effekterna av de demografiska förändringarna kommer att vara grundorsaken till några av de mest förutsägbara utmaningar som vår union och dess medlemsstater kommer att ställas inför på medellång sikt. Den demografiska utvecklingen visar att Europa måste förbättra integrationen av kvinnor, yngre och äldre, personer med funktionsnedsättning och migranter på arbetsmarknaden. En mer dynamisk, ändamålsenlig och effektiv arbetsmarknadspolitik krävs för att dra nytta av deras talang, kompetens och företagarpotential och för att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet. Lämpliga system för socialt skydd bör vara en del av denna ekvation, liksom att säkerställa snabba övergångar från arbetslöshet till stabila anställningsavtal och anställningsvillkor.

2.10 Investeringar i människor och social hållbarhet kan bidra till att dessa gemensamma utmaningar övervinns. Förbättringar i arbetsmarknadens institutioner (dvs. en aktiv arbetsmarknadspolitik och en effektivare roll för de offentliga arbetsförmedlingarna ( 13 ) ) bör i princip leda till bättre ekonomiska och sociala förhållanden för fler européer. För att ta itu med ovannämnda utmaningar efterlyser EESK bland annat effektivare, ändamålsenligare och hållbarare system för socialt skydd. I detta avseende finns det utrymme för effektivare politiska åtgärder av EU och dess medlemsstater.

2.11 Sådana åtgärder skulle kunna fokusera på ett åtagande att genomföra den sociala pelaren. Detta åtagande, som fastställs i den interinstitutionella proklamationen, grundas bland annat på principerna om hållbar tillväxt och främjandet av ekonomiska och sociala framsteg samt sammanhållning och konvergens, mångfalden hos de nationella systemen och arbetsmarknadsparternas centrala roll ( 14 )

2.12 Dessutom måste EU föregå med gott exempel i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling och för det första erkänna att inhemska resurser först och främst genereras av ekonomisk tillväxt, med stöd av en gynnsam miljö på alla nivåer, och för det andra att privat affärsverksamhet, de anställdas erfarenhet och kreativitet, investeringar och innovation är starka drivkrafter för utveckling ( 15 )

2.13 Den sociala dialogen har visat sig vara ett oumbärligt instrument för att förbättra utformningen av EU:s politik och lagar, på förhand dryfta lagstiftning eller tillhandahålla ett alternativ till den samt stärka dess sociala legitimitet. Den sociala dialogen kan också vara ett instrument för att genomföra agendan för hållbar utveckling.

2.14 Under de finansiella och ekonomiska kriserna hade ECB en stabiliserande funktion. EESK föreslår att ECB:s roll som långivare i sista hand ska befästas. Vi konfronteras dock fortfarande med oroväckande ekonomiska fenomen såsom en blygsam investeringsnivå trots en relativt expansiv penningpolitik, eller det faktum att banker sätter in medel hos ECB även om de ådrar sig negativa räntor. Eftersom vi ännu inte kan utesluta ytterligare finansiella eller ekonomiska kriser måste den tillträdande kommissionen vidta åtgärder för att göra EU:s ekonomi mindre sårbar för dem och mer motståndskraftig. För att förhindra framtida kriser måste dessutom den tillträdande kommissionen införa åtgärder för att stabilisera finansmarknaderna och i synnerhet stärka ekonomins efterfrågesida. En stelbent tillämpning av finanspolitiska regler försvagar den ekonomiska utvecklingen, särskilt i dagens tvetydiga situation. Än en gång rekommenderar EESK att den gyllene regeln genomförs ( 16 )

Förslag:

— FN:s Agenda 2030 innehåller 17 mål för hållbar utveckling, som EU har åtagit sig att uppnå fram till 2030. EESK efterlyser en övergripande hållbarhetsstrategi för EU fram till 2050 i syfte att genomföra FN:s Agenda 2030, en strategi som garanteras av en ambitiös EU-budget, och anser att genomförandet av den sociala pelaren kommer att bidra till detta (17). — En ny europeisk inre marknad och industripolitisk strategi som syftar till att utveckla en hållbar modell för den sociala marknadsekonomin måste se till att Europa är ledande inom teknik, innovation och hållbarhet genom följande: — Att förnya, reformera och fullborda den inre marknaden genom att se över viktiga direktiv för att säkerställa gynnsamma villkor för företag, små och medelstora företag och olika företagsformer (såsom nya ekonomiska modeller och den sociala ekonomin) samt för innovation och kompetensutveckling. Detta inbegriper att se över rörlighetsprogram och andra gränsöverskridande möjligheter, och i synnerhet den inre marknaden för tjänster. — Med beaktande av den sociala ekonomins växande roll i att främja inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling samt EU:s sociala dimension anser EESK att ett gynnsamt ekosystem – med lämplig EU-finansiering – för den sociala ekonomin är ett viktigt mål som bör tas upp i kommissionens arbetsprogram (18). — Att skapa ramvillkoren för en verklig digital omställning och en digital inre marknad för att återfå hållbar konkurrenskraft globalt och skapa hållbar tillväxt och sysselsättning, samtidigt som en europeisk vision på områden såsom utveckling av etisk AI och robotteknik tas fram. Europa behöver en övergripande omställning för att bli den mest dynamiska digitala regionen i världen – med beaktande av möjligheterna med den nya teknik som omvandlar samhället, t.ex. blockkedjeteknik, den digitala ekonomins globala karaktär och företagens integration i globala värdekedjor (19) – så att man kan tillhandahålla en gynnsam miljö för innovation och entreprenörskap samt skapa välbetalda och produktiva arbetstillfällen av hög kvalitet som respekterar miljön och en realekonomi som gynnar alla (20). Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt digital kompetens i förhållande till ytterligare stöd till naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt lärlingsplatser. Utbildningssystemen bör vid behov reformeras så att de blir ändamålsenliga på bland annat det digitala området, och investeringarna i utbildningssystemen bör förbättras (21). — Att fortsätta stödja omvandlingen av den europeiska arbetsmarknaden och samtidigt säkerställa att den fungerar väl samt är rättvis och säker (22). EESK rekommenderar att åtgärder vidtas för att säkerställa att alla arbetstagare i EU, inbegripet dem med nya arbetsformer, skyddas av arbetsmiljölagstiftningen inom alla arbetsrelaterade aspekter (23) och kan dra nytta av den bästa tekniken för att förbättra arbetsmiljön och förebygga olyckor, med tillbörligt beaktande av hur detta kan påverka den personliga integriteten och prestationsövervakning (24). — Att säkerställa att alla har rätt till livslångt lärande bör stå med på EU:s agenda, med särskild uppmärksamhet på digital kompetens. De nationella utbildnings- och lärlingssystemen bör vidareutvecklas med fokus på naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt varvade system. Detta kommer att medföra att behoven på arbetsmarknaden tillgodoses på ett bättre sätt och att människor kan förvärva kompetens samt omskola och fortbilda sig för att mildra konsekvenserna av den digitala revolutionen, klimatförändringarna och den samhälleliga och demografiska utvecklingen (25). — Att föreslå en sammanhållen policymix av makroekonomiska, industriella, sektorsspecifika och arbetsmarknadsinriktade politiska åtgärder för att sörja för en miljöanpassning av den europeiska ekonomin (26). Syftet är att förbättra hela leveranskedjans funktionssätt och generera anständiga arbetstillfällen längs kedjan, och på så sätt skapa sysselsättningsmöjligheter i stor skala. Detta bör inbegripa att utnyttja möjligheterna att skapa och främja gröna och produktiva arbetstillfällen av hög kvalitet genom att upprätta en agenda för grön och hållbar tillväxt och genomföra initiativ för att göra det möjligt för företag, i synnerhet små och medelstora företag och framför allt mikroföretag, att anamma målen för hållbar utveckling i sin affärsstrategi. — I den europeiska planeringsterminen som EU:s ram för ekonomisk styrning behandlas sysselsättnings- och socialpolitiska resultat i viss mån, men det finns brister i fråga om de faror som klimatförändringarna medför och EU:s framsteg mot att uppnå Parismålen, såsom framgår av den årliga tillväxtöversikten 2019. EESK efterlyser därför en framåtblickande EU-strategi för hållbar utveckling fram till 2050, som ska ingå i en cykel för hållbar utveckling och bygga på mätbara och kompletterande sociala, ekonomiska och miljömässiga indikatorer och mål (27) för att utforma verkligt hållbara reformer. — Den sociala resultattavlan har visat sig vara ett användbart instrument, men den kan förbättras. De 14 indikatorerna och underindikatorerna (sammanlagt 35 stycken) bör kontinuerligt ses över i samarbete med arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället, så att de kan anpassas till politiska mål och förändrade socioekonomiska förhållanden i Europa.

— EESK anser att följande bör ingå i ett åtgärdsprogram som de främsta faktorerna för motståndskraft (28): — Att stärka den finansiella stabiliteten: öka Europeiska stabilitetsmekanismens finansiella kapacitet, främja en europeisk skattepolitik med bland annat finanspolitisk harmonisering, underlätta tillräcklig finanspolitisk kapacitet i medlemsstaterna och inrätta ändamålsenliga mekanismer för att bekämpa skattebedrägeri. — Att fullborda Ekonomiska och monetära unionen genom att utöka ECB:s mål, inrätta en gemensam europeisk finansmyndighet med möjlighet att ge ut obligationer och förbättra styrningen av euroområdet och göra den mer demokratisk. — Att öka produktiviteten i de europeiska ekonomierna genom att fokusera på viktiga faktorer såsom investeringar (offentliga och privata), forskning, utveckling, allmän utbildning och yrkesutbildning, förbättrad företagsstyrning och arbetstagarinflytande. — Arbetsmarknader och sysselsättningskvalitet: stärka kollektiva förhandlingar och dialogen mellan arbetsmarknadens parter, se till att automatiska stabilisatorer ger önskad effekt och skapa en europeisk arbetslöshetsförsäkring (som komplement till de nationella försäkringarna) och utforma fler och bättre aktiva arbetsmarknadsåtgärder som stöds av en ny roll för de offentliga arbetsförmedlingarna. — Att främja social sammanhållning genom att utveckla och tillämpa den sociala pelaren med lämplig och bättre riktad finansiering samt social dialog. — Att främja skapandet av ett gynnsamt klimat för affärsverksamhet och investeringar genom att förbättra finansieringen av företag. Att snarast möjligt färdigställa kapitalmarknadsunionen och bankunionen, inbegripet ett europeiskt insättningsgarantisystem. — Att bekämpa långtidsarbetslöshet och återintegrera personer som har avskräckts är ett annat viktigt politikområde som kräver brådskande målinriktade åtgärder. EESK stöder minimikrav för arbetslöshetsförsäkring i fråga om nettoersättningsnivå, ersättningsperiod och täckningsgrad samt fortbildning och stöd för arbetstagare i händelse av arbetslöshet.

— Det är absolut avgörande att komma till rätta med det offentliga och privata investeringsunderskottet, med målet att nå de kortsiktiga investeringsnivåerna för 2007 (22,5 % av BNP i EU, jämfört med dagens 20,5 %; båda siffrorna är fortfarande betydligt lägre än dem i Kina och Förenta staterna). Därför måste en av budgetpolitikens främsta prioriteringar vara offentliga investeringar och att gynna privata investeringar, och en reformprocess för att förbättra företagsklimatet. Dessa reformer måste gå hand i hand med reformer som förbättrar sysselsättningens kvalitet, minskar de oroväckande höga nivåerna av otrygga anställningar och säkerställer en hög nivå av sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter (29).

— EESK anser att kommissionen och medlemsstaterna vid upprättandet av riktmärken och minimistandarder för ett Europa med AAA som social kreditvärdering (30) bör komma överens om en uppsättning gemensamma principer, definitioner och metoder för ett system med tillräcklig minimiinkomst som ska införas i alla medlemsstater. Det aktuella arbetet med referensbudgetar (31) och European Minimum Income Network (32) lägger grunden för kommissionen och medlemsstaterna att komma överens om gemensamma kriterier för att fastställa vad som utgör en tillräcklig minimiinkomst för att lyfta människor ut ur fattigdom så att de kan leva ett anständigt liv som är förenligt med mänsklig värdighet. Ett EU-lagstiftningsinitiativ på det här området bör övervägas, i samråd med alla berörda parter.

— Det behövs ytterligare offentliga investeringar i hälsa, utbildning och social delaktighet samt i miljöanpassning av ekonomin, särskilt på lokal och regional nivå. De bör tillgodoses genom införandet av den gyllene regel som EESK har rekommenderat i flera av sina senaste yttranden, nämligen att investeringsutgifter, i synnerhet de som främjar långsiktig hållbar tillväxt, inte bör räknas när det gäller uppfyllandet av stabilitets- och tillväxtpaktens underskottsmål. Om detta kombineras med en reformprocess kommer de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet fortfarande att garanteras (33).

— EESK noterar åtagandet av kommissionens tillträdande ordförande att lägga fram ett förslag till rättsligt instrument för att säkerställa att varje arbetstagare i vår union har en rimlig minimilön. EESK anser att det kan vara bra att införa riktmärken som gör det enklare att avgöra om låga löner är tillräckliga för att förebygga fattigdom bland löntagare. Det kan till exempel ske genom att man främjar analys och erfarenhetsutbyte genom de kanaler som står till buds för att lära av varandra och genom att införa gemensamma normer för hur minimilöner ska sättas på ett öppet och förutsägbart sätt, i de länder där man har minimilöner och arbetsmarknadens parter vill ha dem (34).

— Att minska de sociala skillnaderna, bekämpa skatteundandragande och skattefusk och stödja en rättvisare fördelning av skattebördan måste bli politiska prioriteringar för den tillträdande kommissionen. EESK anser därför att de regler som på europeisk nivå antagits för att bekämpa dessa brott och dessa otillbörliga metoder bör tillämpas utan dröjsmål och att man bör överväga möjligheten att införa andra, mer ändamålsenliga åtgärder, däribland också verktyg för att sätta stopp för skatteparadisens olagliga verksamhet (35).

3. Att skapa en grönare, rättvisare och mer inkluderande framtid – vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och deras konsekvenser

3.1 EESK betonar att miljöskydd måste bli högsta prioritet för EU mot bakgrund av den nuvarande miljöförstöringen, och att det måste integreras i unionens hela politik och alla åtgärder. Kommittén betonar att EU bör göra en förnyad industripolitisk strategi förenlig med behovet av att vidta effektiva åtgärder för att minska växthusgasutsläppen, öka andelen förnybar energi i energimixen och göra energibesparingar för att säkerställa att åtminstone målen i Parisavtalet genomförs fullständigt och omedelbart. Samtidigt bör EU sätta press på de andra parterna i Parisavtalet så att de fullgör sitt åtagande att säkerställa lika villkor för europeiska företag. Detta bör också återspeglas i en anpassning av EU:s utsläppsminskningsmål för 2030 och 2050.

3.2 De allt snabbare klimatförändringarna, en utarmad biologisk mångfald, andra miljörisker och den kollektiva oförmågan att föra en politik som ger resultat utgör också ett påtagligt hot mot Europas invånare, ekonomi och ekosystem. Därför behöver vi en stark övergripande EU-strategi för hållbar utveckling fram till 2050 för att uppnå målen i FN:s Agenda 2030. EU bör påskynda den rättvisa och hållbara omställningen för att uppnå en så hög nivå av förnybar energiförsörjning som möjligt. Denna bör vara ren, överkomlig och stödja samhället och medborgarnas delaktighet.

3.3 Europa måste vara ledande i kampen för miljön och mot klimatförändringarna. EESK välkomnar att utökade klimatåtgärder är en av EU:s prioriteringar och kommer att fortsätta vara det, såsom fastställs i kommissionens tillträdande ordförande Ursula von der Leyens politiska riktlinjer. Miljömässig hållbarhet kommer att kräva en bred policymix, bland annat handelspolitik. Dessutom krävs ett snabbt genomförande av åtgärder, på global, europeisk, nationell och regional nivå, på områden såsom energi och transport, beskattning, forskning, industri- och konkurrenspolitik samt sysselsättnings- och socialpolitik.

3.4 På det stora hela visar prognoser för vilken effekt ett fullständigt uppfyllande av Parisavtalet skulle ha att omställningen till en klimatneutral ekonomi skulle kunna höja BNP med 1,1 % och sysselsättningen med 0,5 % jämfört med ett scenario utan någon klimatpolitik. Detta motsvarar ytterligare 1,2 miljoner arbetstillfällen i EU år 2030, förutom de tolv miljoner nya arbetstillfällen som redan förväntas ( 36 ) . För att detta ska bli verklighet bör lika villkor inom internationell konkurrens skapas, särskilt för europeiska resurs- och energiintensiva industrier ( 37 )

3.5 Omställningen till en cirkulär och klimatneutral ekonomi kommer inte automatiskt att vara inkluderande, eftersom den kan medföra stora kostnader och risker för vissa sektorer. En rättvis omställning består huvudsakligen av två delar: dels resultaten (hur sysselsättningen och samhället ser ut i en koldioxidfri ekonomi), dels vägen dit. Resultaten bör vara en sund industriell och ekonomisk grund som understöds av ett gynnsamt investeringsklimat och välfungerande arbets- och utbildningssystem som kan tillhandahålla anständigt arbete för alla i ett inkluderande samhälle där fattigdom har utrotats. Vägen dit bör bestå av en väl styrd omställning med meningsfull ekonomisk politik, social dialog och civil dialog på alla nivåer så att man kan säkerställa att bördan respektive nyttan fördelas rättvist och ingen lämnas på efterkälken. Nödvändiga åtgärder och reformer kan ha stora effekter på människor och regioner, däribland en betydande omfördelning av arbetskraft mellan sektorer och yrken, och djupgående förändringar i de framtida kompetenskraven. För en hållbar omställning krävs det investeringar i ändamålsenligt och sammanlänkat socialt skydd. Dessutom måste den vara nära förknippad med en omfattande och demokratisk förstärkning av den ekonomiska och monetära unionen, och med en stark finansiell strategi som kan säkerställa lämplig finansiering av den hållbara omställningen inom en ambitiös ny flerårig budgetram, hållbara och rättvisa nationella skattesystem och kraftfulla offentliga investeringar på nationell nivå och EU-nivå. I detta sammanhang krävs det en kontroll av den fleråriga budgetramens ändamålsenlighet.

3.6 EU-instrument såsom den europeiska planeringsterminen, Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, samt den europeiska sociala dialogen, kan bidra till en rättvis omställning genom att stödja företag, arbetstagare och familjer som har varit beroende av arbete inom energiintensiva sektorer under omställningen, bland annat genom omskolning, individualiserad rådgivning under jobbsökandet och eventuellt ersättning för förlorad inkomst.

3.7 EESK välkomnar de nya riktlinjerna om företagsrapportering av klimatrelaterad information som en del av kommissionens handlingsplan för hållbar finansiering samt de viktiga rekommendationerna om de typer av ekonomisk verksamhet som faktiskt kan bidra till begränsningen av eller anpassningen till klimatförändringarna (taxonomi) ( 38 ) . I detta avseende är det nödvändigt att uppnå förutsägbarhet, säkerhet och tydlighet när det gäller vilken verksamhet som verkligen är miljömässigt hållbar ( 39 )

Förslag:

— EESK stöder, inom ramen för dialogen med arbetsmarknadernas parter på lämplig nationell och europeisk nivå, lämpliga åtgärder för ”rättvisa omställningar”som inför åtgärder och insatser för att hantera, förändra och bevilja miniminivåer av skydd vid omorganisationer av arbetsplatser eller kollektiva uppsägningar på grund av omställningar (teknik, demografi, globalisering, klimatförändringar eller cirkulär ekonomi), bland annat rätten till kollektiva förhandlingar för att föregripa förändringar och stödja drabbade arbetstagare (vidareutveckling av direktivet om kollektiva uppsägningar) (40).

— En rättvis omställning måste vara en självklar del i hela den politiska ramen för hållbar utveckling. Politiken för en rättvis omställning bör vara inriktad på att korrigera de negativa fördelningseffekter som klimatpolitiken leder och på aktiv styrning av övergångarna på arbetsmarknaden, och bör även hantera frågor rörande regional utveckling.

— För att ta itu med klimat- och miljöutmaningarna måste EU ställa om från en linjär ekonomi till en cirkulär, koldioxidneutral ekonomi som säkerställer att cyklerna är långvariga och så effektiva som möjligt (41).

— EESK anser att klimatfinansieringspakten bör inbegripa alla aspekter av en politik för att hantera klimatförändringarna: en rättvis omställning (åtgärder för att mildra effekterna av förändringarna samt ersätta skador och förluster), liksom effektiva åtgärder för att anpassa sig till klimatförändringarna. Modellen för en cirkulär ekonomi bör ges en så hög prioritet som möjligt och dess regelverk förbättras. Allt måste finansieras genom tillräckliga budgetar, vilket uppnås genom att omdirigera aktuella investeringar (grön inriktning) och genom nya tillgängliga finansieringskällor (42).

— I pakten ställs krav på genomförandet av en tydlig och förutsägbar europeisk politisk ram med långsiktigt perspektiv för att säkerställa planeringen av investeringarna. Denna ram måste åtföljas av en aktiv diskussion om olika politiska alternativ såsom gränsskattejusteringsmekanismer, t.ex. koldioxidskatt vid gränserna, för att undvika koldioxidläckage (43), för produkter som inte omfattas av samma miljönormer och sociala normer (44).

— När hållbarhetstaxonomin (45) har antagits och genomförts fullständigt bör behovet av eventuella ytterligare lagstiftningsåtgärder beaktas, om så är lämpligt och utifrån en grundlig konsekvensbedömning. I detta sammanhang vill EESK hänvisa till sina två yttranden om Europeiska klimatfinansieringspakten (46) och kommissionens handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (47).

— Investeringarna, både de offentliga och de privata, i den koldioxidneutrala ekonomin måste öka om EU:s uppgraderade mål om utsläppsminskningar för 2030 ska uppnås, och det krävs en radikal förändring för att uppnå en koldioxidneutral ekonomi 2050 i enlighet med Parismålen. De ihållande låga investeringsnivåerna i förnybar energi i Europa står också i stark kontrast till de höga subventioner av fossila bränslen och andra miljöskadliga subventioner som fortfarande finns i medlemsstaterna. Problemet är inte bara underinvestering: fördelningen av de resurser som finns fungerar inte heller bra. För att vända dessa negativa trender krävs det tydliga politiska mål och en mer enhetlig politisk ram. I varje fall måste slutet på den fossilberoende tidsåldern i Europa gå hand i hand med de investeringar som krävs för att säkerställa att arbetstagarna är skyddade, att nya arbetstillfällen skapas och att stöd ges för lokal utveckling. Hur omställningen ska gå till måste förhandlas med arbetsmarknadens parter och civilsamhällets organisationer med öppenhet och välfungerande kommunikationsstrategier som grund.

— Koldioxidutsläpp bör beskattas i hela EU på ett socialt rättvist sätt, så att förorenarna tvingas betala och investeringar i överkomlig och ren energi stöds. Energibeskattning kan stödja omställningen till ren energi och bidra till en hållbar och socialt rättvis tillväxt.

— En av de största miljöhälsoriskerna i EU är luftföroreningar, som orsakar cirka 400 000 förtida dödsfall per år. Genom att bekämpa luftföroreningar genom klimatåtgärder kan man öka det allmänna och politiska stödet för klimatpolitiken.

— Att bekämpa energi- och vattenfattigdom och garantera tillgång till hälsosamma livsmedel av hög kvalitet, säkra produkter och ett slut på exponering för giftiga kemikalier. En bred policymix, som omfattar EU:s jordbrukspolitik, bör bidra till att tillgodose nya samhällskrav, inbegripet hållbara produktionsmetoder, bättre kosthållning, minskat matsvinn, bättre djurskydd, klimatskydd och bevarande av den biologiska mångfalden.

— EU bör stödja partnerländernas insatser för att fasa ut miljöskadliga subventioner för att hjälpa dem att genomföra Agenda 2030 och Parisavtalet om klimatförändringar.

— EU:s handelspolitik måste ligga i linje med Agenda 2030 och Parisavtalet. Befintliga bestämmelser om handel och hållbar utveckling i avtal måste genomdrivas effektivt.

4. Skydd av medborgarna och friheterna – fred, rättvisa och starka institutioner

4.1 EU innebär fred, stabilitet och välstånd i och utanför Europa, trots många interna och externa utmaningar. EU håller beslutsamt fast vid sina principer om demokrati, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Dessa är riktmärken för vår politik och främjar en känsla av tillhörighet, med utgångspunkt i vår gemensamma kultur. Demokratin måste respekteras i Europa och främjas utomlands. Medborgardeltagandet, den offentliga ansvarsskyldigheten och rättvisare, mer transparanta och inkluderande beslutsprocesser måste förstärkas på alla nivåer.

4.2 EU behöver öppna och dynamiska samhällen där människor har lika rättigheter och kan leva utan diskriminering och med fullständig respekt för sina privatliv och sin säkerhet. Kulturell mångfald berikar Europa och dess befolkning. Mångfalden är en del av Europas identitet och styrka.

4.3 Europa står inför stora utmaningar som måste hanteras och diskuteras ur ett europeiskt, och inte bara ur ett nationellt, perspektiv och genom att fullständigt genomföra bestämmelserna i artiklarna 10 och 11 i EU-fördraget. Av detta skäl måste den europeiska demokratin stärka den transnationella dimensionen av sina mål och utmaningar samtidigt som man främjar ett europeiskt medborgarskap som grundas på de gemensamma värdena i EU, med mer europeisk institutionell utbildning och en samtalsinriktad och mer deltagarinriktad samhällsram samt ett mer europeiskt fokus.

4.4 Den demografiska utvecklingen visar att Europa behöver migranter och deras kompetens, kunskaper och entreprenörspotential. Debatten och politiken rörande migration måste ändras snabbt och grundas på närmare samarbete med tredjeländer så att vi kan få ett rationellt samtal baserat på fakta. Flyktingar och migranter bör inte ses som ett hot utan som en möjlighet för Europas ekonomiska och sociala modell. För att uppnå detta krävs en övergripande strategi för migration, inbegripet laglig migration.

Förslag:

— EU behöver en övergripande och verkställbar mekanism för regelbunden övervakning av tillståndet för demokratin och rättsstatsprincipen i alla EU-länder.

— Fria och oberoende medier och det civila samhället måste stödjas och tillåtas att fylla sin funktion i demokratin.

— Konsumentpolitiken ligger nära allmänhetens intresse och kan därför påverka människors engagemang i EU:s integrationsprocess. EESK uppmanar kommissionen att säkerställa att konsumenträttigheter hävdas och respekteras i Refit-processen, den digitala världen och säkerheten för produkter och tjänster. Kommissionen bör stärka åtgärderna för att undanröja energifattigdom och konsumtionsfattigdom och öka tillgången till livsmedel och tjänster för alla européer. Kommissionen bör också främja konsumenternas rätt till information, utbildning och deltagande och deras rätt att organisera sig så att deras intressen företräds när regler som angår dem upprättas.

— Kommissionen måste slutföra sin översyn av de främsta rättsliga och icke-rättsliga instrumenten i EU:s konsumentpolitik som en övergripande och horisontell medborgarskapspolitik, och lägga fram en ny handlingsplan för att skydda och försvara konsumenterna under de kommande tio åren.

— Dessutom uppmanar EESK till att tydliggöra begreppet allmän tillgång till tjänster av allmänt intresse och införa lagstiftningsåtgärder som ålägger medlemsstaterna att inrätta tillgångsindikatorer, med beaktande av att tillgång till tjänster av allmänt intresse är en viktig komponent i social rättvisa och stöds av principen om likabehandling av användare, som förbjuder alla slags diskriminering eller utestängning (48).

— Kommissionen bör lägga fram en europeisk agenda för bekämpning av diskriminering på de grunder som anges i artikel 19 i Lissabonfördraget och även vidta konkreta åtgärder för att tillvarata och se över direktivet om genomförande av principen om likabehandling och ta itu med förhållandena för barn, kvinnor, personer med funktionsnedsättning och äldre i sårbara situationer samt nya former av sårbarhet. EESK rekommenderar kommissionen att snabbt vidta åtgärder i denna fråga redan i början av sin mandatperiod.

— Kommissionen bör ta särskilda initiativ i linje med rekommendationerna från FN-kommittén för rättigheter för personer med funktionsnedsättning och genomföra konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i sin externa politik och sina externa program, bl.a. lansera ett EU-intyg om funktionsnedsättning som erkänns i samtliga medlemsstater. År 2020 bör EU lägga fram sitt förslag till EU:s agenda 2020–2030 om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och utlysa år 2023 som Europaåret för rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

— EESK uppmanar också kommissionen att stödja verksamhet inom utbildningsinstitutioner på alla nivåer för att hjälpa eleverna att se skillnad på falska nyheter och vetenskapligt grundade fakta.

— EU måste förbättra sin politik och sina åtgärder för att säkerställa jämställdhet genom att genomföra en omgestaltande och mätbar agenda för jämställdhet, som en del av en integrerad och ambitiös femårig EU-strategi för jämställdhet. Denna strategi bör innefatta att undanröja löneskillnaderna mellan kvinnor och män, inte bara genom ett särskilt verktyg som förbättrar företagens öppenhet om lönepolicy och deras strategier för att ta itu med löneskillnaderna mellan kvinnor och män, och behandla alla områden som anges i handlingsplanen för att åtgärda löneklyftan mellan kvinnor och män. Dessutom måste EU garantera att alla som möter flera olika typer av diskriminering har lika möjligheter i samhället.

— EESK framhåller det brådskande behovet av att bistå och integrera flyktingar och asylsökande. EESK uppmanar kommissionen att omedelbart inleda och genomföra en effektiv reform av det gemensamma europeiska asylsystemet som iakttar de mänskliga rättigheterna och upprättandet av ett verkligt gemensamt system för alla medlemsstater. EESK rekommenderar också framsteg beträffande vidarebosättning och humanitära visum till flyktingar i syfte att möta de faktiska behoven. EESK uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att övervaka och underlätta genomförandet av avtalet om fördelning av flyktingar mellan medlemsstaterna.

— Dessutom kräver EESK att mänskliga rättigheter och internationell rätt respekteras vid översynen av partnerskapsavtal med tredjeländer som är ursprungs- och transitländer för migrationsströmmar, och att finansieringsinstrument utarbetas för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration.

— Samarbetet med partnerländer är nödvändigt för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration, hjälpa flyktingar, hantera blandade migrationsströmmar, bekämpa smuggling och organisera återvändanden och återtaganden. För att effektivt hjälpa människor i deras hemländer måste humanitära och politiska instrument samt utvecklingsinstrument samordnas.

— EU bör anta strategier och åtgärder för att stödja en säker, ordnad och reguljär migration och också stärka delaktighet och social sammanhållning. EU bör reglera ställningen för ”personer som fördrivits av miljöskäl” och upprätta ett närmare samarbete med ILO när det gäller arbetskraftsinvandring och integrationsprogram (49).

— EESK efterlyser säkra och lagliga vägar in i EU för flyktingar. Det krävs en samlad insats från alla medlemsstater och europeiska och nationella aktörer med grund i gemensamt ansvar, rättvis fördelning, samstämmighet och respekt för grundläggande rättigheter för att införa fler möjligheter till familjeåterförening, omplacering och vidarebosättning.

5. Främja Europas intressen och värden i världen – stärka medlen för genomförande och blåsa nytt liv det globala partnerskapet för hållbar utveckling

5.1 I en allt mer splittrad och multipolär värld måste EU stärka sin ställning för att garantera sitt välstånd, sin säkerhet och sina värden. Som framhålls i den globala strategin från juni 2016 måste EU utöva ett globalt ledarskap genom ett konsekvent och starkt stöd till den multilaterala regelbaserade världsordningen, där FN står i centrum. EU bör främja ett globalt styre som bygger på grundläggande värden som social marknadsekonomi, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, hållbar utveckling, multilateralism och respekt för internationell humanitär rätt.

5.2 EU bör också prioritera utvecklingen av starka förbindelser med de närmaste grannarna, på grundval av en klar och tydlig balans mellan rättigheter och skyldigheter. Man kan hänvisa till EU:s grannskapspolitik och utvecklingspolitik som en av EU:s prioriteringar, och EU som den största givaren i världen. Det civila samhället bör delta i övervakningen av dessa politikområden.

5.3 EU måste behålla drivkraften i utvidgningsprocessen och fortsätta med anslutningsförhandlingarna och anslutningsprogrammen med länderna på västra Balkan.

5.4 EU:s handelspolitik är en viktig faktor som rör hela EU och som i praktiken förenar alla medlemsstater. Handelspolitiken har hjälpt EU att öka sitt välstånd genom handelsutbyten med många olika parter. Samtidigt omsätter och främjar EU genom handeln värdena social delaktighet och miljöskydd, som är avgörande för att utforma en hållbar globalisering, med andra ord en globalisering som gagnar inte enbart storföretag och investerare utan även vanliga människor, arbetstagare, jordbrukare, konsumenter, hantverksföretag och fria yrken samt små och medelstora företag, i synnerhet mikroföretag. Handeln är också ett viktigt verktyg till stöd för EU:s politik gentemot utvecklingsländerna, genom att den bidrar till skiftet från utveckling till partnerskap, särskilt med Afrika.

5.5 Europa behöver en rättvis och modern skattepolitik som är anpassad till utmaningarna i den digitala ekonomin och säkerställer lika villkor för internetjättar, onlineplattformar för varor och lokala företag. Bekämpning av skatteundandragande, skattebedrägeri och skatteflykt kommer att kräva fördjupat samarbete på internationell nivå och mellan nationella skattemyndigheter.

Förslag:

— EESK efterlyser särskilt en ambitiös handelspolitisk agenda på alla tre nivåer – den unilaterala, bilaterala och multilaterala – en politik som skapar tillväxt och högkvalitativa arbetstillfällen i EU samtidigt som regelbaserad handelspolitik främjas på global nivå.

— EU måste, tillsammans med det europeiska civila samhället, även företag, också aktivt främja fullständig respekt för mänskliga rättigheter vid förhandlingar om handelsavtal. Dessutom bör ILO-konventionerna respekteras. Dessa avtal bör vara föremål för demokratisk kontroll som ser till att det civila samhället deltar, och en färdplan för fasta åtaganden bör eftersträvas om inte ILO-konventionerna ratificeras eller genomförs ordentligt (50).

— EU måste också införa ett fast åtagande i fråga om Parisavtalet och konventionen om biologisk mångfald för att införa verkliga sociala klausuler samt konsumentskydds- och miljöklausuler i varje handelsavtal (alla Europas potentiella handelspartner skulle beröras eftersom 195 av de 197 FN-medlemmarna har undertecknat det). Koldioxidprissättning på global nivå skulle också vara ett alternativ att analysera ytterligare, i synnerhet för de europeiska resurs- och energiindustrierna (51), och bör främjas aktivt om det utformas väl i enlighet med EU:s och WTO:s regler (52). En koldioxidskatt vid gränserna skulle kunna bidra till att uppnå detta mål.

— EESK uppmuntrar kommissionen att stärka sin dialog med det civila samhället för att utveckla funktionen för kapitlen om handel och hållbar utveckling i nuvarande och framtida handelsavtal. EESK uppmanar kommissionen att vara mer ambitiös, i synnerhet för att stärka den faktiska verkställbarheten av åtagandena i dessa kapitel (53). EU måste också införa mänskliga rättigheter, konsumentskydd och arbetstagarrättigheter på högsta nivå i alla framtida handelsavtal. Dessutom bör ILO-konventionerna respekteras. Dessa avtal bör vara föremål för demokratisk kontroll som ser till att det civila samhället deltar.

— EESK stöder rättvis beskattning och kampen mot bedrägerier, skatteundandragande, penningtvätt och skatteparadisens finanspraxis. Ett gemensamt mål för EU:s institutioner, regeringar och näringsliv måste vara att samarbeta för att införa effektiva mekanismer, såsom de två direktiven mot skatteflykt.

— EU måste samarbeta med andra ekonomiska regioner för att effektivt bekämpa korruption och skatteundandragande i hela världen och se till att de internationella reglerna för bolagsskatt är tydliga, transparenta, objektiva och förutsägbara.

— I och med de nya företagsmodeller som använder internetplattformar och andra digitala verktyg har det växt fram företag som i mindre utsträckning är beroende av en fysisk närvaro i ett land. EESK anser att det är mycket viktigt att utveckla nya principer för hur företagsvinster ska hänföras till ett EU-land och beskattas, i dialog med handelspartnerna, och att delta aktivt i de pågående diskussionerna på OECD/G20-nivå om en global överenskommelse om den digitaliserade ekonomin, för att undvika en eskalering av handels- och skatterelaterade spänningar mellan de viktigaste ekonomiska aktörerna i världen (54).

6. Förverkliga prioriteringarna genom en stark styrning och en starkare EU-budget

6.1 Förändrade ekonomier och arbetsliv, förändrade klimat och skiftande geopolitik formar redan vår union och kommer att vara viktiga drivkrafter för vår framtid. EU behöver en ny styrningsstrategi och vid behov nya regler och instrument för utformningen och genomförandet av EU-politik. Hållbar utveckling kräver en allomfattande och sektorsövergripande politisk strategi för att säkerställa att ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar behandlas tillsammans.

6.2 EESK understryker att EU måste ta itu med dessa utmaningar genom att göra starka politiska åtaganden, genom att stärka och förbättra den politiska integrationen, genom att ta full hänsyn till och främja de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och de demokratiska principerna och genom att samarbeta.

6.3 EESK betonar att den finansiella och ekonomiska krisen har skapat en obalans mellan unionens viktigaste institutioner. Detta kräver nya former av styrning och förvaltning på EU-nivå. Europaparlamentets roll måste stärkas för att främja större demokratisk ansvarsskyldighet.

6.4 För genomförandet av den sociala pelaren och målen för hållbar utveckling behövs det en stabil finansieringsgrund , ett gynnsamt företagsklimat och offentliga och privata investeringar. I förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram bör man sträva efter att säkra tillräcklig finansiering för sysselsättnings-, social- och miljöpolitiken samt för produktiva investeringar.

6.5 Ett första steg mot att stärka klimatdimensionen i nästa fleråriga budgetram skulle vara att höja målet om integrering av klimatfrågor för hela den fleråriga budgetramen till 40 %, såsom EESK har krävt. Detta skulle innebära att alla sektorsspecifika klimatmål anpassas därefter och blir rättsligt bindande. Kommissionen och parlamentet bör också samarbeta för att se till att den nya gemensamma jordbrukspolitikens miljöstruktur, nämligen villkorligheten och miljösystemen, genomförs på ett effektivt sätt ur ett miljöperspektiv för att avveckla EU-stöd till projekt som skadar miljön och förbättra metoder för klimatspårning. De bör också frigöra betydande resurser för att stödja de personer och områden som påverkas mest av energiomställningen genom att inrätta nya instrument eller reformera de befintliga instrumenten.

6.6 Den enhällighet som fördragen kräver i vissa grundläggande frågor utgör ett nästan oövervinneligt hinder i viktiga stunder och i samband med viktiga beslut, och EESK förordar därför i fråga om beslutsförfarandena att principen om omröstning med kvalificerad majoritet tillämpas i rådet och, i fråga om lagstiftning, att det ordinarie lagstiftningsförfarandet används på alla områden där detta är möjligt. EESK påminner om att man enligt de befintliga fördragen kan åstadkomma detta med hjälp av de olika övergångsklausulerna eller, när det gäller fördjupat samarbete, med hjälp av artikel 333 i EUF-fördraget ( 55 )

Förslag:

— Att främja vikten av samarbete på interinstitutionell nivå samtidigt som varje institutions befogenheter enligt fördragen respekteras, då detta samarbete har fått en ny ram med det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. EESK anser att kommittén bör delta för att se till att alla berörda parters synpunkter beaktas och i slutändan att medborgarnas deltagande i EU:s arbete underlättas.

— Att använda kommissionens verktyg för bättre lagstiftning är ett annat sätt att säkerställa att hållbar utveckling integreras i alla delar av EU:s politik. Konsekvenserna för miljön, klimatet, samhället och ekonomin måste utvärderas i alla kommissionens konsekvensbedömningar så att hållbarhet vederbörligen beaktas och vägs in. Även i efterhandsutvärderingarna måste alla tre dimensioner analyseras med hjälp av en stark, sammanlänkad strategi. Även samråd med arbetsmarknadens parter krävs i enlighet med fördragsbestämmelserna om att kommissionen ska samråda med arbetsmarknadens parter om socialpolitisk lagstiftning (artikel 154.2). Samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europeiska regionkommittén och nationella parlament utgör ett annat av verktygen för bättre lagstiftning som bör användas för att uppfylla de krav på delaktighet som utgör kärnan i Agenda 2030 (56).

— Kommittén är övertygad om att den föreslagna fleråriga budgetramen för 2021–2027 inte är anpassad för att hantera de nya utmaningar som anges i Europeiska rådets strategiska agenda för 2019–2024 och de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission 2019–2024. EESK föreslår att finansieringen ökas så att i) medlemsstaterna kan genomföra den sociala pelaren för att stimulera skapandet av arbetstillfällen med bra villkor inom ramen för hållbar ekonomisk utveckling, ii) FN:s Agenda 2030 kan genomföras och iii) Parisavtalet kan genomföras på ett sätt som främjar en rättvis omställning till ett miljövänligt och digitaliserat samhälle.

— Att medlemsstaterna endast ska få EU-stöd om rättsstatsprincipen respekteras, eftersom den är en grundpelare i unionens värden enligt artikel 2 i EU-fördraget. EESK anser även att detta villkor skulle kunna utvidgas till övriga rättsstatsprinciper i EU-fördragen (57).

— De projekt som ska stödjas, som är i linje med FN:s mål för hållbar utveckling och kräver stora medel i fråga om innovation och FoU, bör genomföras genom ett verktyg som gör det möjligt att visualisera de olika finansieringskällorna (bl.a. den framtida fleråriga budgetramen) och grunda sig på olika initiativ (58), nämligen följande: — Omdirigera finansieringen mot hållbara investeringar genom en ”grön inriktning”och inom denna ram främja lån från Europeiska investeringsbanken (EIB) med ”grön märkning”. — Utnyttja Europeiska centralbankens (ECB) kvantitativa lättnader som finansieringskälla. — Öka den andel av Europeiska fonden för strategiska investeringar som ägnas åt kampen mot klimatförändringar till 40 %. — EU bör visa en ambitionsnivå som motsvarar utmaningen med att bekämpa klimatförändringarna. Ett genomsnitt på 40 % av den totala budgeten (den fleråriga budgetramen 2021–2027) bör avsättas för detta mål. — Öka Europeiska sammanhållningsfondens andel över nuvarande 20 %. — Mobilisera 3 % av pensions- och försäkringsfonderna. — Stödja företag, i synnerhet små och medelstora företag och särskilt mikroföretag, i deras FoU-investeringar med upp till 100 miljarder euro som avsätts för dessa ändamål. — Respektera åtagandena för ekonomiskt bistånd till de sydliga länder som deltar i kampen mot klimatförändringarna (59).

7. EESK leder och underlättar det civila samhällets deltagande i EU-frågor – stärka, involvera och rådfråga det civila samhällets organisationer

7.1 Främjandet av hållbarhet i alla dess dimensioner – ekonomisk, social och miljömässig – kräver stora ansträngningar och stort engagemang från alla berörda parter. Öppen demokratisk debatt som underbyggs av ett strukturerat deltagande av det civila samhället spelar en avgörande roll i att göra omställningen rättvis och effektiv. Stora frågor om ”resultaten”, ”vägen dit”och hur man säkerställer att bördan och nyttan fördelas rättvist och att ingen lämnas på efterkälken måste diskuteras på ett öppet och tydligt sätt.

7.2 EESK understryker den viktiga roll som det civila samhällets organisationer spelar i utformningen, genomförandet och övervakningen av politiken i alla skeden och på alla nivåer, inklusive den lokala nivån. Det kräver en förändrad kultur och ett erkännande av det civila samhällets värde på EU- och medlemsstatsnivå, något som redan är fastställt i artikel 11 i EU-fördraget, som föreskriver att EU-institutionerna ska främja och underlätta en horisontell och vertikal civil dialog, föra ett omfattande samråd och lägga grunden för europeiska medborgarinitiativ. Dessa kompletterande processer äger rum utan att påverka samråd med EESK och den sociala dialogen.

7.3 Det civila samhället har förmågan att faktiskt återspegla mycket olika och ibland helt skilda intressen och göra beslutsfattarna medvetna om dem. EESK är ett mycket bra exempel på den här processen och kommittén avser att helhjärtat fortsätta spela sin roll: underlätta dialog och bygga broar inom det civila samhället och till övriga EU-institutioner.

Förslag:

— Eftersom EESK är civilsamhällesinstitutionen på EU-nivå bör dess roll stärkas på ett grundligt och omfattande sätt och användas för att leda och underlätta deltagandet av och samrådet med det civila samhället i EU-frågor. Därför bör EESK delta aktivt i att förbereda och genomföra konferensen om EU:s framtid, som ska inledas 2020 och tillkännagavs av Ursula von der Leyen i hennes agenda för Europa.

— Kommittén följer noga och är aktivt engagerad i strukturerade dialoger och rådgivande forum (t.ex. plattformen för berörda aktörer inom den cirkulära ekonomin och det europeiska migrationsforumet) som sammanför och engagerar det civila samhällets organisationer och andra aktörer från EU-institutioner och medlemsstater. Vid inrättandet av plattformar såsom Refit bör kommissionen överväga EESK:s deltagande, i enlighet med det mandat som kommittén har fått genom fördragen, och därvid se till att detta avspeglar kommitténs sammansättning i form av dess tre grupper.

— EESK poängterar att det på EU-nivå inte finns något strukturerat deltagande från det civila samhällets organisationer i övervakningen av genomförandet av sammanhållningspolitiken. Därför rekommenderar kommittén med eftertryck att kommissionen inrättar ett sammanhållningsforum för det europeiska civilsamhället (60) med deltagande av arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer och andra berörda organisationer i det civila samhället.

— När internetportaler upprättas för att samla in allmänhetens åsikter, dvs. från både organisationer och individer, bör kommissionen skilja mellan bidrag från det civila samhällets organisationer och från individer. I det syftet bör kommissionen göra en kartläggning av berörda aktörer i samverkan med EESK för att identifiera representativa och geografiskt jämnt fördelade målgrupper med hjälp av öppenhetsregistret. Kommissionen bör dessutom säkerställa att svaren viktas kvantitativt och kvalitativt. Vidare bör kommissionen kontinuerligt arbeta på att förbättra dessa samråd avseende öppenhet, tillgänglighet, feedback och redovisningsskyldighet till deltagarna.

— I syfte att utveckla en mer strategisk metod för denna praxis och ge den en mer strukturerad institutionell och representativ grund bör kommissionen samverka nära med EESK och be om ett förberedande yttrande om hur den civila dialogen kan organiseras effektivt på en stadigvarande grund, som sedan leder till ett särskilt meddelande från kommissionen.

— Effektiviteten i det europeiska medborgarinitiativet bör förbättras och nya vägar utforskas, såsom användningen av digitala verktyg, för att stärka engagemanget hos unga människor och särskilt människor i utsatta grupper.

Bryssel den 30 oktober 2019. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Europaparlamentets studie Global trends to 2035 och rapporten Global Trends to 2030: Challenges and Choices for Europe från det europeiska systemet för strategisk och politisk analys (Espas) av den 9 april 2019.

(2) Supporting the Sustainable Development Goals across the world: The 2019 Joint Synthesis Report of the European Union and its Member States av den 16 maj 2019.

(3) Ministerförklaringen Schlesienförklaringen om solidaritet och en rättvis omställning antogs vid ledartoppmötet under den 24:e partskonferensen (COP24) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) i Katowice i Polen den 3 december 2018.

(4) EESK:s yttrande av den 26 september 2019 om diskussionsunderlaget ”Mot ett hållbart EU 2030”(ännu ej offentliggjort i EUT).

(5) EESK:s yttrande av den 13 mars 2019 om Att lyssna på EU-medborgarna för en hållbar framtid (Sibiu och därefter (EUT C 228, 5.7.2019, s. 37).

(6) EESK:s yttrande av den 25 januari 2017 om En europeisk pelare för sociala rättigheter, (EUT C 125, 21.4.2017, s. 10).

(7) En ambitiösare union: Min agenda för Europa – Politiska riktlinjer för nästa Europeiska kommission, 2019–2024.

(8) Europaparlamentets och rådets eslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser, (EUT L 354, 28.12.2013, s. 171).

(9) Se fotnot 5.

(10) Kommissionens prognos från sommaren 2019 https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/summer-2019-economic-forecast-growth-clouded-external-factors_en.

(11) EESK:s yttrande av den 24 januari 2019 om Rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet, (EUT C 159, 10.5.2019, s. 49).

(12) OECD:s rapport av den 1 mars 2019 Going beyond GDP: Measuring What Counts for Economic and Social Performance och EESK:s yttrande av den 29 mars 2012 om Bortom BNP – Det civila samhällets roll i valet av kompletterande indikatorer, (EUT C 181, 21.6.2012, s. 14).

(13) EESK:s yttrande av den 17 juli 2019 om ”De offentliga arbetsförmedlingarnas nya roll i samband med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter”(EUT C 353 18.10.2019, s. 46).

(14) Interinstitutionell proklamation av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, (EUT C 428, 13.12.2017, s. 10).

(15) Resolution antagen av FN:s generalförsamling den 25 september 2015: Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling.

(16) Se i synnerhet yttrandet av den 24 januari 2019 om Rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet (EUT C 159, 10.5.2019, s. 49) och yttrandena av den 14 februari 2018 om Lärdomar som dragits för att undvika åtstramningspolitikens svåra följder i EU (EUT C 227, 28.6.2018, s. 1), av den 18 januari 2018 om Rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet (EUT C 197, 8.6.2018, s. 33), av den 10 juli 2013 om Grönbok – Långsiktig finansiering av den europeiska ekonomin (EUT C 327, 12.11.2013, s. 11), av den 26 mars 2014 om De sociala investeringarnas inverkan på sysselsättningen och de offentliga finanserna (EUT C 226, 16.7.2014, s. 21), av den 14 april 2018 om Finansieringen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (EUT C 262, 25.7.2018, s. 1) och av den 20 februari 2019 om Årlig tillväxtöversikt 2019: För ett starkare EU i en osäker omvärld (EUT C 190, 5.6.2019, s. 24).

(17) Se fotnot 5.

(18) EESK:s yttrande av den 17 oktober 2018 om Europeiska socialfonden+ (ESF+), (EUT C 62, 15.2.2019, s. 165).

(19) Se fotnot 5.

(20) EESK:s yttrande av den 17 oktober 2018 om Europeiska klimatfinansieringspakten (EUT C 62, 15.2.2019, s. 8).

(21) Se fotnot 5.

(22) Rapport från ILO:s globala kommission om framtidens arbete, Work for a brighter future, av den 22 januari 2019. Denna rapport gör hälsa och säkerhet till en del av den universella arbetsgarantin.

(23) EESK:s yttrande av den 25 september 2019 om ”Sammanfattning av kostnader och fördelar vid investeringar i hälsa och säkerhet på arbetsplatsen”(ännu ej offentliggjort i EUT).

(24) Sysselsättning och social utveckling i Europa 2019. Kvartalsrapport av den 26 mars 2019.

(25) EESK:s yttrande av den 25 september 2019 om ”Den europeiska pelaren för sociala rättigheter – utvärdering av det ursprungliga genomförandet och rekommendationer för framtiden”(ännu ej offentliggjort i EUT).

(26) EESK:s yttrande av den 21 september 2017 om Övergången till en mer hållbar europeisk framtid – en strategi för 2050 (EUT C 81, 2.3.2018, s. 44).

(27) Se fotnot 5.

(28) EESK:s yttrande om ”Mot en mer motståndskraftig och hållbar europeisk ekonomi”(EUT C 353, 18.10.2019, s. 23).

(29) Se fotnot 11.

(30) EESK:s yttrande av den 20 februari 2019 – För ett europeiskt ramdirektiv om en minimiinkomst, (EUT C 190, 5.6.2019, s. 1).

(31) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1092&intPageId=2312&langId=sv

(32) https://emin-eu.net/what-is-emin/

(33) Se fotnot 16.

(34) Se fotnot 25.

(35) Se fotnot 11.

(36) Eurofound (2019), Future of manufacturing – Energy scenario: Employment implications of the Paris Climate Agreement, forskningsrapport från Eurofound, februari 2019.

(37) EESK:s yttrande av den 17 juli 2019 om ”Det sektoriella industriella perspektivet på att göra klimatpolitiken och energipolitiken förenliga”, (EUT C 353, 18.10.2019, s. 59).

(38) Meddelande från kommissionen av den 18 juni 2019, Riktlinjer för icke-finansiell rapportering – Tillägg avseende rapportering av klimatrelaterad information.

(39) EESK:s yttrande av den 17 oktober 2018 om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar (COM(2018) 353 final — 2018/0178 (COD))och Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1011 avseende referensvärden för koldioxidsnåla investeringar och för klimatpositiva investeringar (COM(2018) 355 final — 2018/0180 (COD)) (EUT C 62, 15.2.2019, s. 103).

(40) Se fotnot 25.

(41) Se fotnot 5.

(42) Se fotnot 19.

(43) Se fotnot 7.

(44) Se fotnot 19.

(45) Se fotnot 38.

(46) Se fotnot 19.

(47) EESK:s yttrande av den 17 oktober 2018 om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt (COM(2018) 97 final) (EUT C 62, 15.2.2019, s. 73).

(48) EESK:s yttrande av den 19 juni 2019 – ”För ett bättre genomförande av pelaren för sociala rättigheter och ett främjande av väsentliga tjänster”(EUT C 282, 20.8.2019, s. 7).

(49) Se fotnot 5.

(50) EESK:s yttrande av den 14 februari 2018 om Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal (EUT C 227, 28.6.2018, s. 27).

(51) EESK:s yttrande av den 17 juli 2019 om ”Det sektoriella industriella perspektivet på att göra klimatpolitiken och energipolitiken förenliga”(EUT C 353, 18.10.2019, s. 59).

(52) Se fotnot 19.

(53) EESK:s yttrande av den 14 februari 2018 om Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal (EUT C 227, 28.6.2018, s. 27).

(54) EESK:s yttrande av den 12 juli 2018 om Beskattning av multinationella företags vinster i den digitala ekonomin (EUT C 367, 10.10.2018, s. 73).

(55) EESK:s yttrande av den 17 september 2015 om att Förbättra Lissabonfördraget, (EUT C 13,15.1.2016, s. 183).

(56) Se fotnot 5.

(57) EESK:s yttrande av den 19 september 2018 om Den fleråriga budgetramen 2021–2027, (EUT C 440, 6.12.2018, s. 106).

(58) Se fotnot 19.

(59) Se fotnot 19.

(60) EESK:s yttrande av den 17 oktober 2018 om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (EUT C 62, 15.2.2019, s. 90).