30.I den strategiska forsknings- och innovationsagendan beskrivs tydligt övergången från tre separata områden för kommunikation, navigering och övervakning (CNS) till en integrerad CNS-miljö (ICNS). Denna omfattar all befintlig CNS-teknik som används för flygledningstjänst, men även de som behövs för att stödja U-space, innovativ luftmobilitet, drönarintegrering och trafik i det högre luftrummet. Sesar-programmet bör, såsom föreskrivs i den strategiska forsknings- och innovationsagendan, se på ICNS som den mekanism genom vilken alla luftrumsanvändare kan samverka på ett säkert sätt, samtidigt som kostnaderna och miljöpåverkan minskas genom rationalisering och fleranvändning av befintlig teknik och teknik under utveckling. Denna integration bör omfatta teknik från andra områden, såsom telekommunikation och rymdindustrin, och bör utnyttja tjänster och data från EU:s rymdprogram (Egnos, Galileo, Copernicus och Secure Connectivity) och bör riktas in på ökad konnektivitet genom digital kommunikation såväl som de mer konventionella inslagen. I detta avseende kommer synergierna med EU:s rymdprogram att undersökas ytterligare, och samordningen kommer att stärkas för att stödja en motståndskraftig och robust drönarnavigering samt utvecklingen av U-spacetjänster som stödresurs för innovativ luftmobilitet. Forskning och demonstration inom ramen för denna insats bör behandla både tekniska frågor och de särskilda prestanda- och certifieringskraven för all relevant teknik som härrör från de framväxande områdena U-space och innovativ luftmobilitet.

83.Det finns inte många provnings- och demonstrationsanläggningar och de är inte alltid tillgängliga, särskilt i de mer tätbefolkade medlemsstaterna. Dessutom uppfyller kanske inte de lokala luftrumsegenskaperna och säsongsbetingade väderförhållandena de önskade provnings- eller demonstrationskraven. Att utföra flygtester på faciliteter som är belägna i en annan medlemsstat än i registreringsstaten kan, även om det är möjligt, bli en administrativ flaskhals på grund av olika förfaranden för att erhålla tillstånd, och därmed bromsa utvecklingen.

84.Bättre tillgänglighet och geografisk fördelning av provningsfaciliteter i hela EU skulle vara en möjliggörande faktor för utvecklingen av obemannad teknik i form av både digital infrastruktur och luftfartygsteknik. Det skulle också vara bra att skapa ett nätverk av sådana provnings- och demonstrationsfaciliteter i hela Europa.

Eftersom luftrummet är begränsat och det finns få flygplatsanläggningar bör man i så stor omfattning som möjligt använda militära anläggningar för att möjliggöra dubbel användning av de fastställda luftrumsvolymerna och för att främja harmoniserade provningar mellan den civila och militära sektorn samt operatörerna.

Flaggskeppsåtgärd 14: Kommissionen avser att inrätta ett EU-nätverk med provningscentrum för drönare för civilförsvaret för att underlätta utbyten mellan den civila sektorn och försvarssektorn.

85.Lokalmyndigheternas ansträngningar för att påskynda införandet av innovativa luftfartstjänster bör stödjas, men inte bara ur ekonomisk synvinkel. Eltis, det europeiska observatoriet för mobilitet i städer, främjar redan utbytet av information, kunskap och erfarenheter på området hållbar rörlighet i städer. UIC2-initiativet omfattar mer än 40 städer eller regioner i hela EU som utvecklar projekt som sträcker sig från småskaliga projekt (leveranser av läkemedel) till större ekosystem för urban luftmobilitet med målet att tillhandahålla provningsplatser för innovativ luftmobilitet i hela Europa.

86.Allteftersom ny drönarteknik utvecklas tenderar provningar och demonstrationer att bli mer komplicerade att organisera. Detta beror delvis på det operativa godkännandeförfarande som krävs, vilket kan vara (ibland oproportionerligt) långdraget och dyrt, i synnerhet för kortvariga provningar utan omedelbar kommersiell tillämpning. Utöver att samarbeta med intressenter inom industrin för att främja luftfartygsverksamhet bör Easa därför utarbeta riktlinjer till stöd för det operativa godkännandet av verksamhet som genomförs för provning, experiment eller demonstration.

4.Drivkraft för gemensamma standarder

87.Drönartekniken och dess användningsfall utvecklas snabbt, och nya produkter kommer allt snabbare ut på marknaden. För att förbli konkurrenskraftig måste den europeiska drönarindustrin kunna hålla jämn takt med de snabba utvecklings- och produktionscyklerna. Standardisering och driftskompatibilitet mellan de möjliggörande tekniska byggstenarna är avgörande för en snabbare produktutveckling.

88.Främjande och tillämpning av gemensamma standarder inom den europeiska civila drönarsektorn samt säkerhets- och försvarsdrönarsektorn kan bidra till besparingar i kostnader och utvecklingstider, minska riskerna, öka produktiviteten och underlätta åtkomsten till nya marknader. Det är nödvändigt att främja en snabbare utveckling av standarder inom sektorn av alla aktörer för att se till att drönarindustrins innovationstakt kan upprätthållas.

89.Utvecklingen av ”hybridstandarder”, dvs. standarder som gäller drönarteknik inom den civila sektorn, säkerhetssektorn och försvarssektorn, bör eftersträvas aktivt på områden där tekniken är densamma och tillämpningsområdena är mycket likartade. Detta kan göras genom att uppmuntra relevanta aktörer såsom Easa, EDA, Eurocae och nationella militära myndigheter att ytterligare anpassa certifieringskraven för civila och militära tillämpningar till de krav som fastställts av Easa, samtidigt som de beaktar de militära särdragen och de befintliga militära certifieringsstandarderna. I möjligaste mån bör detta göras inom befintliga strukturer såsom EUSCG (European UAS Standards Coordination Group) och inbegripa fastställandet och samordningen av gemensamma standarder, gemensamt överenskomna testprotokoll och bästa praxis för att minska kostnaderna, öka interoperabiliteten, förbättra potentialen för synergier och öka begripligheten.

Flaggskeppsåtgärd 15: Kommissionen kommer att uppmuntra alla berörda aktörer att ytterligare anpassa certifieringskraven för civila och militära tillämpningar till de krav som fastställts av Easa, samtidigt som hänsyn tas till de militära särdragen och befintliga militära certifieringsstandarder.

Flaggskeppsåtgärd 16: Kommissionen avser att anta nya standardscenarier för civila operationer som kan underlätta motsvarande militära användningsfall.

5.Öka den drönarbekämpande kapaciteten och systemresiliensen

90.Drönare är ett mycket innovativt verktyg som kan användas för legitima men även skadliga ändamål, inbegripet organiserad brottslig verksamhet (t.ex. smuggling av varor och migranter) samt attacker på offentliga platser, individer och kritisk infrastruktur (inklusive energi, transport och gränsanläggningar). EU har visserligen reglerat den legitima användningen av drönare, men det finns inga särskilda EU-regler och riktlinjer för att motverka en otillåten eller till och med brottslig användning av dem. Den snabba innovationstakten och den allt enklare tillgången till kommersiella drönare och deras komponenter innebär att hotet sannolikt kommer att öka.

91.Det krävs också att man har tillgång till överkomliga och tillförlitliga bekämpningstekniker för att kunna skydda sig mot fientliga och icke-samarbetsvilliga drönare. Vissa medlemsstater står dock fortfarande inför utmaningar med att tillgängliggöra de nödvändiga ekonomiska resurserna, anpassa eller skapa det nödvändiga regelverket och identifiera de rätta (tekniska) lösningarna för att kunna hantera hotet om icke-samarbetsvilliga drönare. Det föreslagna direktivet om kritiska enheters motståndskraft kommer att ålägga medlemsstaterna att utföra riskbedömningar och använda dem för att identifiera kritiska enheter, även inom transportsektorn. Dessa bedömningar bör ta hänsyn till de relevanta riskerna, även rörande icke-samarbetsvilliga drönare.

92.Genom sitt forsknings- och innovationsprogram för civil säkerhet (Horisont 2020) samt fonden för inre säkerhet (polisverksamhet) för perioden 2014–2020 samfinansierade EU utvecklingen av drönarbekämpande verktyg, kunskap och teknik. Denna insats kommer att fortsätta i det nuvarande Horisont Europa-programmet, fonden för inre säkerhet och instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och visering. Dessa program kompletterar varandra eftersom Horisont Europa stärker forskningen och innovationen, medan fonden och instrumentet är inriktade på ett brett spektrum av praktiska tillämpningar för brottsbekämpning och gränsförvaltning, såsom anskaffning av utrustning, främjande och utveckling av utbildningssystem och säkerställande av administrativ och operativ samordning och samarbete.

93.Även här bör synergieffekter inom den civila industrin samt säkerhets- och försvarsindustrin identifieras och utnyttjas, eftersom de kommer att gynna alla berörda sektorer. Detta kommer att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och stärka Europas strategiska oberoende genom att göra det möjligt för medlemsstaterna att förlita sig på konkurrenskraftig drönarbekämpande teknik med ursprung i EU.

94.Både i 2020 års strategi för EU:s säkerhetsunion och i agendan för terrorismbekämpning anges att hotet från icke-samarbetsvilliga drönare är ett allvarligt problem i Europa som måste åtgärdas. I synnerhet i agendan för terrorismbekämpning åtog sig kommissionen att undersöka möjligheten att offentliggöra en vägledning om hur städer kan skyddas från icke-samarbetsvilliga drönare.

95.För att knyta samman alla de olika drönarbekämpande initiativen i EU kommer kommissionen att anta ett paket för drönarbekämpning (C-UAS) där man beskriver EU:s framtida politik på detta område. Utöver att fortsätta de särskilda åtgärderna för operativt, tekniskt och ekonomiskt stöd till medlemsstaterna kommer paketet bland annat att tillkännage arbetet med EU:s riktlinjer för drönarbekämpning och undersöka behovet av lagstiftningsåtgärder. Stödverksamheten kommer att omfatta två handböcker om skydd mot drönare: en om drönarbekämpande system för kritisk infrastruktur och offentliga platser (Handbook on Counter Unmanned Aircraft Systems for Critical Infrastructure and Public Spaces) och en om principerna för fysisk härdning av byggnader och platser (Handbook on Principles for Physical Hardening of Buildings and Sites). Dessutom kommer den att inrätta en utvidgad teknisk expertgrupp om frivilliga standarder som även omfattar drönarbekämpande lösningar.

Flaggskeppsåtgärd 17: Kommissionen avser att anta ett paket för drönarbekämpning (C-UAS).