MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

Motiv och syfte

Syftet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG är att de levande akvatiska resurserna ska utnyttjas på ett hållbart sätt med avseende på ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter. Ett viktigt verktyg i detta sammanhang är det årliga fastställandet av fiskemöjligheterna.

Syftet med detta förslag är att fastställa medlemsstaternas fiskemöjligheter beträffande de kommersiellt viktigaste fiskbestånden i Svarta havet för 2017.

Allmän bakgrund

De fiskbestånd i Svarta havet som utnyttjas av Bulgarien och Rumänien delas med länder utanför EU, t.ex. Turkiet, Ukraina, Georgien och Ryska federationen. Det har dock inte fastställts några totala tillåtna fångstmängder (TAC) på regional nivå mellan EU-länder och länder utanför EU. Sedan 2008 har Europeiska unionen varje år fastställt autonoma kvoter för bestånden av piggvar och skarpsill för att bidra till att säkerställa att reglerna för den gemensamma fiskepolitiken tillämpas.

Fisket efter skarpsill är av stor socioekonomisk betydelse för kustländerna runt Svarta havet. Enligt STECF:s (vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen) bedömning av Svarta havet för 2015–2016 utgjorde EU-ländernas andel av fångsten av skarpsill i Svarta havet 4 % under 2014, 14 % under 2013 och 9 % under 2012 sett till de officiellt rapporterade landningarna. Enligt rapporten från 2016 års sammanträde i Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) utnyttjas bestånden av skarpsill i Svarta havet på ett hållbart sätt.

Fisket efter piggvar är av stor socioekonomisk betydelse för kustländerna runt Svarta havet. Enligt STECF:s bedömning av Svarta havet för 2015–2016 är beståndet av piggvar allvarligt utfiskat. Enligt rapporten från 2016 års sammanträde i AKFM är beståndet av piggvar i Svarta havet överutnyttjat och överutnyttjandet fortsätter. EU-ländernas andel av fångsten av piggvar i Svarta havet uppgick till 7 % under 2014, 5,5 % under 2013 och 4,6 % under 2012 sett till de officiellt rapporterade landningarna plus uppskattningar om olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. Att fastställa ett internationellt återhämtningsprogram för piggvar i hela Svarta havet har därför varit en av kommissionens prioriteringar under de senaste åren. Framsteg gjordes på detta område vid AKFM:s årliga sammanträde 2015 då EU:s förslag om åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja IUU-fiske efter piggvar i Svarta havet godkändes, och vid AKFM:s årliga sammanträde 2016 då EU:s förslag om vetenskaplig övervakning, förvaltning och kontroll av fisket efter piggvar i Svarta havet antogs.

Fördelningen av fångsterna mellan kustländerna har ändrats kraftigt på grund av Krims införlivande med Ryska federationen, vilket har gjort att de exklusiva ekonomiska zonerna i Svarta havet har omdefinierats.

I kommissionens meddelande om samråd om fiskemöjligheterna för 2016 (COM(2015) 239 final) ges bakgrunden till förslaget.

I år har det inte varit möjligt att samla in uppgifter på grund av problem med tillgången till uppgifter från källor utanför EU. Följaktligen kommer inte STECF att avge sitt vetenskapliga utlåtande om fiskemöjligheterna i Svarta havet för 2017 vid det sammanträde som enligt planerna skulle hållas i september 2016, men som av angivet skäl skjutits upp på obestämd tid. De vetenskapliga utlåtanden som finns att tillgå i detta skede motsvarar den bedömning av de berörda bestånden som gjordes förra året av STECF och i mars 2016 av AKFM:s arbetsgrupp för bedömning av bestånd. Med tanke på den oroande status för piggvar som bekräftades av AKFM under 2016 kommer diagnosen när det gäller statusen för detta bestånd att vara oförändrad: överutnyttjad.

Förslaget kommer att behöva uppdateras om nya utlåtanden och nya uppgifter blir tillgängliga, antingen från STECF eller AKFM:s arbetsgrupp för bedömning av bestånd. Arbetsgruppens bedömning kommer inte att godkännas av AKFM före det andra kvartalet 2017. Gruppens resultat kan därför vara vägledande, men ska inte uppfattas som officiella konsoliderade vetenskapliga utlåtanden.

Gällande bestämmelser

Fiskemöjligheterna och deras fördelning mellan medlemsstaterna regleras varje år. Den senaste rättsakten på detta område är rådets förordning (EU) 2016/73 av den 18 januari 2016 om fastställande av fiskemöjligheter för 2016 för vissa fiskbestånd i Svarta havet.

Utöver de årliga fiskemöjligheterna bör följande åtgärder som rör det fiske i Svarta havet som omfattas av detta förslag nämnas:

–Minsta storlekar för bevarande och minsta maskstorlekar vad gäller fisket efter piggvar i Svarta havet fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 227/2013 av den 13 mars 2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och rådets förordning (EG) nr 1434/98 om att fastställa villkor för landning av sill i andra industriella syften än för att konsumeras direkt.

–Rekommendation AKFM/37/2013/2 om upprättande av minimistandarder för fiske med bottensatta garn efter piggvar och bevarande av valar i Svarta havet, antagen av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) vid dess 37:e sammanträde (Split, maj 2013).

–Rekommendation AKFM/39/2015/3 om fastställande av åtgärder för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske av piggvar i Svarta havet, antagen av Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) vid dess 39:e sammanträde (Milano, maj 2015).