Särskild rapport Integrering av EU:s 
vattenpolitikmål 
i den gemensamma 
jordbrukspolitiken: 
delvis en framgångSV 2014  nr 04
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tfn. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2014
ISBN 978-92-872-0045-7
doi:10.2865/17268
© Europeiska unionen, 2014
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Printed in Luxembourg
SV 2014  nr 04
Särskild rapport Integrering av EU:s 
vattenpolitikmål 
i den gemensamma 
jordbrukspolitiken: 
delvis en framgång
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF‑fördraget)
02
 Innehåll
Punkt
 Termer och förkortningar
I–XI Sammanfattning
1–14  Inledning
1–6  Kopplingarna mellan EU:s vattenpolitik och den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP)
7–11  GJP‑instrument som kan bidra till integreringen av EU:s vattenpolitikmål i GJP
12–14  GJP‑medel som har potentiell effekt på vatten
15–20  Revisionen
15–17  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
18–20  Tidigare revisioner
21–79  Iakttagelser
21–32  Brister i genomförandet av EU:s vattenpolitik har hindrat dess integrering i GJP
33–48  Tvärvillkorens effekt på vattenfrågor har hittills varit begränsad
34–39  Systemet med tvärvillkor har effekt men utnyttjas inte fullt ut
40–48  Brister i tillämpningen av tvärvillkor
49–61  Den potential att komma till rätta med vattenproblemen som landsbygdsutveckling erbjuder 
utnyttjas inte fullt ut
52–55  I medlemsstaternas planer för landsbygdsutvecklingsutgifter beaktas inte alltid EU:s vattenpolitikmål och 
medlemsstaternas behov när det gäller vatten
56–61  Landsbygdsutvecklingsstöd har inte utnyttjats tillräckligt som en reaktion på farhågorna beträffande vatten
62–65  Principen om att förorenaren ska betala har inte införlivats i GJP
66–79  Övervaknings ‑ och utvärderingssystemen ger inte hela bilden
03 Innehåll
80–87  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I  — Granskningsfrågor och granskningskriterier vid revisionen
 Bilaga II  —  Enkätresultat: de största förändringar som organ för jordbruksrådgivning 
jordbruket rapporterade efter det att tvärvillkor infördes
 Bilaga III — Exempel på vattenrelaterade frågor som inte omfattades av tvärvillkor
 Bilaga IV  —  Kompletterande medel från hälsokontrollen och återhämtningsplanen som 
fördelats och använts av medlemsstaterna till vattenförvaltning
 Kommissionens svar
04
 Termer  
och förkortningar
Avrinningsdistrikt : land ‑ och havsområde som utgörs av ett eller flera angränsande avrinningsområden 
tillsammans med deras förbundna grund ‑ och kustvatten, som enligt ramdirektivet om vatten identifieras som 
huvudenheten för förvaltning av avrinningsområden.
Avrinningsområde : landområde från vilket all ytvattenavrinning strömmar genom en sekvens av åar, floder och, 
möjligen, sjöar till havet vid ett enda flodutlopp, en enda flodmynning eller ett enda delta.
Direktstöd : Ekonomiskt stöd som beviljas direkt till jordbrukare inom ramen för ett system för inkomststöd. 
Exempel är systemet med samlat gårdsstöd och systemet för enhetlig arealersättning.
EJFLU : Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Kallas även landsbygdsutveckling i denna rapport.
Eutrofiering : En process genom vilken vattendrag/vattenförekomster får ett överskott av näringsämnen, särskilt 
fosfater och nitrater. Detta leder i regel till extrem algblomning och utarmar vattnet på tillgängligt syre, vilket leder 
till att andra organismer, som fisk, dör.
Föreskrivna verksamhetskrav (SMR) : 18 EU‑lagstiftningsnormer på området miljö, livsmedelssäkerhet, djur ‑ och 
växthälsa och djurskydd.
Förvaltningsplan för avrinningsdistrikt : förvaltningsplan för avrinningsdistrikt
GJP : Den gemensamma jordbrukspolitiken
Hälsokontroll : År 2009 granskades och justerades olika delar av den gemensamma jordbrukspolitiken så att den 
inriktades på en balanserad och miljövänlig utveckling. Denna anpassning kallas “hälsokontrollen”.
Landsbygdsutvecklingsprogram : landsbygdsutvecklingsprogram
Normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC) : Skyldigheten att hålla marken i god 
jordbrukshävd och bevara miljön avser ett antal normer som gäller markskydd, underhåll av markens innehåll och 
struktur av organiskt material, undvikande av att livsmiljöer förstörs och vattenförvaltning.
Ramdirektivet om vatten : Ramdirektivet om vatten – Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG 
av den 23  oktober  2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område 
(EGT L 327, 22.12.2000, s. 1) – är den överordnade lagstiftning som antogs 2000 för att lappverket av den nuvarande 
politiken och lagstiftningen skulle bli mer sammanhängande. Direktivets strategi för vattenförvaltning bygger 
på att avrinningsområden är en naturlig miljöenhet och inte utgör en administrativ eller rättslig gräns. Det avser 
flera direktiv som är knutna till varandra, t.ex. badvattendirektivet, dricksvattendirektivet, direktivet om rening 
av avloppsvatten från tätbebyggelse, nitratdirektivet, direktivet om avloppsslam m.fl. Ramdirektivet om vatten 
betraktar genomförandet av de andra direktiven som ett minimikrav. Åtgärderna för att genomföra dem måste 
införlivas i planeringen av förvaltningen för avrinningsdistrikten. Det bör noteras att inga särskilda medel har gjorts 
tillgängliga via ramdirektivet om vatten för genomförandet av EU:s vattenpolitik.
Tvärvillkor : Ett system som innebär att direktstöd till jordbrukare och ett antal landsbygdsutvecklingsstöd 
beviljas på villkor att jordbrukaren följer en rad regler som gäller miljö, livsmedelssäkerhet, djur ‑ och växthälsa 
och djurskydd och håller jordbruksmarken i god jordbrukshävd och bevarar miljön. Reglerna för tvärvillkor 
fastställs i 18 föreskrivna verksamhetskrav och 15 normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. 
Om dessa normer och krav inte följs kan det leda till att jordbrukaren får minskat stöd från den gemensamma 
jordbrukspolitiken.
05 Termer och förkortningar 
Vattendirektörer : direktörer för de olika medlemsstaternas och andra deltagande länders vattenpolitik.
Växtskyddsprodukter : används för att skydda växter eller grödor från skadliga influenser som ogräs, sjukdomar 
eller insekter.
Åtgärd : 
1) Landsbygdsutvecklingsåtgärd : En uppsättning insatser som kan finansieras från EJFLU. Varje åtgärd har särskilda 
regler som måste följas. 
2) Åtgärd som det hänvisas till i ramdirektivet om vatten (förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt  och åtgärdsprogram ): 
En uppsättning insatser, däribland rättsliga, kontrollrelaterade och administrativa initiativ, som finns 
i förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt och som bidrar till genomförandet av ramdirektivet om vatten. I detta 
sammanhang är en jordbruksåtgärd en uppsättning åtgärder eller initiativ som kan användas för att dämpa effekten 
av den påverkan som jordbruksverksamheter utsätter vatten för.
06
 Sammanfattning
I
Att skydda kvaliteten på Europas vattenresurser har 
prioriterats högt i EU sedan unionen började anta 
särskilda rättsliga instrument på vattenskyddsområ ‑
det i slutet av 1970 ‑talet. Syftet med ramdirektivet 
om vatten, som antogs 2000, var att inrätta en rättslig 
ram för att skydda och återställa vattenförekomster 
över hela Europa och garantera långsiktig och hållbar 
vattenanvändning. Förvaltningsplaner för avrinnings ‑
distrikt och åtgärdsprogram är de instrument som 
medlemsstaterna främst använder för att genomföra 
EU:s vattenpolitik. Medlemsstaterna får genomföra 
vattenpolitiken genom att delvis använda medel från 
annan politik.
II
Jordbruket är en stor källa till påverkan på miljön. 
I Europa står jordbruket för ungefär 33 % av den totala 
vattenanvändningen och är den främsta källan till vat ‑
tenföroreningar orsakade av näringsämnen.
III
Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) motsva ‑
rar knappt 40 % av EU:s budget. Via GJP försöker EU 
påverka jordbruksmetoder som inverkar på vatten. 
För närvarande används två instrument för att inte ‑
grera EU:s vattenpolitikmål i GJP , nämligen tvärvillkor, 
ett system där vissa jordbruksstöd kopplas till sär ‑
skilda miljökrav, och Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling (EJFLU, som i denna rapport 
även kallas landsbygdsutveckling), som ger ekono ‑
miska incitament för åtgärder som är mer långtgående 
än den obligatoriska lagstiftningen.IV
Europeiska kommissionen och rådet har upprepade 
gånger betonat behovet av att vattenpolitiken inför ‑
livas bättre i annan politik, t.ex. jordbruks ‑politiken. 
EU:s vattenpolitikmål kräver insatser på olika poli ‑
tikområden och därmed insatser från ett antal olika 
myndigheter, som kan ha olika och potentiellt mot ‑
stridiga intressen. Mot den bakgrunden försökte 
revisionsrätten besvara följande fråga vid revisionen: 
Har EU:s vattenpolitikmål integrerats på ett fram ‑
gångsrikt sätt i GJP? Revisionsrätten försökte besvara 
frågan genom att granska i vilken omfattning genom ‑
förandet av EU:s vattenpolitik har gjort att den kan 
inlemmas i GJP och genom att analysera tvärvillkor 
och landsbygdsutveckling.
V
Vid revisionen ställde revisorerna alltså frågan om 
EU:s vattenpolitikmål framgångsrikt hade integre ‑
rats i GJP och konstaterade att de endast delvis hade 
gjort det. Det beror på att ambitionen i de politiska 
målen inte stämmer överens med de instrument som 
används för att åstadkomma förändring. Revisions ‑ 
rätten lyfte fram brister i de två instrument som kom ‑
missionen för närvarande använder för att integrera 
vattenfrågor i GJP (nämligen tvärvillkor och lands ‑
bygdsutveckling) och pekade på förseningar och 
brister i genomförandet av ramdirektivet om vatten.
VI
Revisionsrätten drar slutsatsen att tvärvillkor och 
landsbygdsutvecklingsstöd hittills har haft positiv 
effekt när det gäller att bidra till de politiska målen 
att förbättra vattenkvantiteten och vattenkvaliteten, 
men att instrumenten har sina begränsningar när 
det gäller de politiska ambitioner som satts för GJP 
och de ännu ambitiösare målen i GJP‑förordningarna 
för perioden 2014–2020.
Sammanfattning 07
VII
Revisionsrätten drar vidare slutsatsen att förseningar 
i genomförandet av ramdirektivet om vatten i praktiken 
har motverkat integrering av vattenpolitikmålen i GJP .
VIII
Revisionsrätten konstaterade även att varken de över ‑
vaknings ‑ och utvärderingssystem som både direkt 
gäller GJP eller de som ger allmännare uppgifter gav 
den information som krävdes för att politiska besluts ‑
fattare skulle få all information om den påverkan på 
vatten som orsakas av jordbruksverksamhet, men 
noterade en del värdefulla initiativ.
IX
Revisionsrätten rekommenderar att kommissionen 
föreslår nödvändiga ändringar av de nuvarande 
instrumenten (tvärvillkor och landsbygdsutveckling) 
eller vid behov nya instrument som kan uppfylla de 
ambitiösare målen när det gäller integrering av vat ‑
tenpolitikmålen i GJP . Medlemsstaterna bör åtgärda de 
brister som konstaterats i tvärvillkoren och förbättra 
sin användning av landsbygdsutvecklingsstöd så att 
de bättre uppnår vattenpolitikmålen.
X
Vidare rekommenderar revisionsrätten att kommis ‑
sionen och medlemsstaterna gör något åt försening ‑
arna i genomförandet av ramdirektivet om vatten 
och förbättrar kvaliteten på förvaltningsplanerna för 
avrinningsdistrikt genom att beskriva enskilda åtgär ‑
der och gör dem tillräckligt tydliga och konkreta på 
operativ nivå.
XI
När det gäller övervakning och utvärdering bör kom ‑
missionen se till att den har information som åtmins ‑
tone gör att den kan mäta hur jordbrukets påverkan 
på vatten utvecklas, och medlemsstaterna uppmanas 
att överlämna uppgifter om vatten snabbare och på 
ett mer tillförlitligt och konsekvent sätt.
08
 Inledning
Kopplingarna mellan EU:s 
vattenpolitik och den 
gemensamma jordbruks ‑
politiken (GJP)
01 
Vattenskydd (både i fråga om kvalitet 
och kvantitet) är en prioriterad fråga 
på de flesta offentliga dagordning ‑
arna, inte bara inom EU utan också 
runtom i världen och nationellt, re ‑
gionalt och lokalt. Det främsta över ‑
gripande målet för EU:s vattenpolitik 
är att garantera tillgång till tillräckliga 
mängder vatten av god kvalitet för 
alla européer och garantera god status 
på alla vattenförekomster i Europa1. 
De rättsliga instrument som EU främst 
använder för att uppnå detta mål är 
olika direktiv om vatten som anta ‑
gits av Europaparlamentet och rådet. 
Ett direktiv är en EU‑rättsakt som åläg ‑
ger medlemsstaterna att uppnå ett 
visst resultat men utan att diktera hur 
de ska göra det.
02 
Nitratdirektivet, som antogs 1991, syf ‑
tade till att minska vattenföroreningar 
som orsakas av nitrater som härrör 
från jordbruket i europeiska vatten2. 
Det åtföljdes av ett mer heltäckande 
ramdirektiv om vatten 2000. Enligt 
direktivet ska medlemsstaterna uppnå 
god status för ytvatten och grund ‑
vatten senast 20153. Medlemsstaterna 
måste utarbeta förvaltningsplaner 
för avrinningsdistrikt och tillhörande 
åtgärdsprogram, som är de instrument 
som främst används för att genomföra 
direktivet – och följaktligen att genom ‑
föra EU:s vattenpolitik. Medlemsstater ‑
na får genomföra vattenpolitiken delvis 
genom att använda medel från annan 
politik. Till exempel kan åtgärder från 
förvaltningsplanerna för avrinnings‑  
distrikt i vissa fall finansieras via GJP .03 
Enligt Europeiska miljöbyråns rapport 
om vattenstatusen4 är det inte troligt 
att Europas vatten kommer att uppnå 
det mål som satts i ramdirektivet om 
vatten för 2015, vare sig när det gäller 
vattenkvaliteten eller vattenkvanti ‑
teten, trots förbättringar de senaste 
decennierna.
04 
Jordbruket står för den största an ‑
delen markanvändning i Europa 
(cirka 50 % av den totala markarealen). 
Det har format Europas landskap och 
kraftigt ökat dess användning av ex ‑
terna insatsämnen (gödselmedel, be ‑
kämpningsmedel och vatten) under de 
senaste 50 åren. Sektorn är därför en 
stor källa till påverkan på miljön5. I Eu ‑
ropa står jordbruket för ungefär 33 % 
av den totala vattenanvändningen och 
är den främsta källan till vattenföro ‑
reningar orsakade av näringsämnen6. 
Som främsta användare av vatten har 
därför jordbruket en mycket viktig 
roll att spela när det gäller hållbar 
förvaltning av vattenkvantitet och 
vattenkvalitet.1 http://ec.europa.eu/
environment/water/
index_en.htm  och artikel 4 
i ramdirektivet om vatten.
2 Rådets direktiv 91/676/EEG 
av den 12 december 1991 om 
skydd mot att vatten förorenas 
av nitrater från jordbruket 
(EGT L 375, 31.12.1991, s. 1). 
Nitratdirektivet föreskriver 
att medlemsstaterna ska 
övervaka yt ‑ och grundvatten 
och utse nitratkänsliga 
områden. Medlemsstaterna 
måste utarbeta riktlinjer 
för god jordbrukssed 
som kan tillämpas på hela 
territoriet på frivillig basis. 
Medlemsstaterna måste även 
anta åtgärdsprogram som är 
obligatoriska i nitratkänsliga 
områden.
3 Artikel 4 i ramdirektivet 
om vatten.
4 Europeiska miljöbyråns 
rapport nr 9/2012. European 
waters – current status and 
future challenges  (Europas 
vatten – läget i dag och 
utmaningar i framtiden).
5 En mer miljövänlig 
gemensam jordbrukspolitik. 
Reformalternativ ur 
miljösynpunkt . Europeiska 
miljöbyråns projekt 
för en mer miljövänlig 
gemensam jordbrukspolitik, 
halvtidsrapport efter första 
fasen, 23 juni 2011.
6 Europeiska miljöbyråns 
rapport nr 1/2012. Towards 
an efficient use of water 
resources in Europe  (mot 
en effektiv användning av 
vattenresurserna i Europa).
09 Inledning
05 
Europeiska unionens råd har under ‑
strukit behovet av att skydda vatten 
via GJP vid flera tillfällen7:
 — År 2007 betonade det att ”inför ‑
livande av en hållbar vattenför ‑
valtning i andra politikområden” 
(t.ex. jordbruk) var en förutsättning 
”för att nå vattenpolitikmålen” 
och underströk ”behovet av att 
särskilt uppmärksamma en ytterli ‑
gare utveckling och att vid behov 
anpassa den nuvarande jordbruks ‑
politiken för att bidra till hållbar 
vattenförvaltning”.
 — År 2009 insåg rådet att vatten ‑ 
förvaltning är en mycket viktig 
utmaning för jordbruket och angav  
att ”vattenförvaltningsfrågor, 
inklusive vattenkvalitet, [bör] 
behandlas ytterligare inom ramen 
för relevanta delar av den gemen ‑
samma jordbrukspolitiken”.
 — År 2010 medgav rådet att det 
fanns ett behov av “effektivare 
och hållbar användning av vatten 
i jordbruket”.
06 
Behovet av att ytterligare integrera 
vattenförvaltningsfrågor i andra poli ‑
tikområden, t.ex. jordbruket, har tyd ‑
ligt uttryckts av Europeiska kommissio ‑
nen, Europeiska miljöbyrån, Europeiska 
unionens råd och vattendirektörerna8. 
Integreringen av EU:s vattenpolitik ‑
mål i GJP är ett viktigt mål, inte minst 
med tanke på artikel 11 i fördraget om 
Europeiska unionens funktionssätt där 
följande anges: “Miljöskyddskraven ska 
integreras i utformningen och ge ‑
nomförandet av unionens politik och 
verksamhet, särskilt i syfte att främja 
en hållbar utveckling.”7 Rådets slutsatser om 
vattenbrist och torka av den 
30 oktober 2007. Rådets 
slutsatser om vattenbrist 
och torka och anpassning 
till klimatförändringarna 
av den 11 juni 2010. 
Skälen 1 och 4 i rådets 
förordning (EG) nr 74/2009 
av den 19 januari 2009 om 
ändring av förordning (EG) 
nr 1698/2005 om stöd för 
landsbygdsutveckling från 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling 
(EJFLU) (EUT L 30, 31.1.2009, 
s. 100) efter hälsokontrollen.
8 •  KOM(2012) 673, 14.11.2012 
Strategi för att skydda Europas 
vattenresurser:  “det finns 
[…] ett behov av att förbättra 
genomförandet och bättre 
integrera vattenpolitikens 
mål i andra politikområden, 
t.ex. den gemensamma 
jordbrukspolitiken […]”  
• Skäl 16 i ramdirektivet om 
vatten: “Det är nödvändigt att 
ytterligare integrera skyddet 
och den hållbara förvaltningen 
av vattenresurserna med 
andra av gemenskapens 
politikområden, exempelvis 
energi, transport, jordbruk, 
fiskeri, regional politik och 
turism.”  
• Skäl 6 i rådets förordning 
(EG) nr 1698/2005 av den 
20 september 2005 om stöd 
för landsbygdsutveckling från 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling 
(EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, 
s. 1): “Den verksamhet som 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling […] 
bedriver, och de insatser som 
den bidrar till, måste ha en 
koppling till och vara förenlig 
med gemenskapens övriga 
politik, och vara förenlig med 
all gemenskapslagstiftning.”  
• Europeiska miljöbyråns 
rapport nr 9/2012. Det krävs 
många fler insatser för att 
vattenförvaltningsfrågor 
ska integreras i olika 
sektorspecifika politikområden 
som jordbruk och transport.  
• Vattendirektörernas 
uttalande om ramdirektivet 
om vatten och jordbruk av 
den 30  november  2006: 
Vattenresursernas betydelse 
i socialt, ekonomiskt och 
miljömässigt hänseende måste 
erkännas och integreras i all 
sektorspolitik.
10 Inledning
GJP‑instrument som kan 
bidra till integreringen 
av EU:s vattenpolitikmål 
i GJP
07 
Det finns för närvarande två GJP‑in ‑
strument som används till att integrera 
EU:s vattenpolitikmål i GJP: tvärvillkor 
och Europeiska jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling (se figur 1 ). 
Instrumenten kan bidra till ett hållbart 
jordbruk i och med att de främjar goda jordbruksmetoder, verkar för att jord ‑
bruksverksamheter följer miljölagstift ‑
ningen, t.ex. nitratdirektivet, och ger 
incitament för miljövänliga offentliga 
varor och tjänster.Figur 1Kopplingar mellan GJP och EU:s vattenpolitik
Anmärkning : Figuren visar på ena sidan har GJP ‑medel kan användas i form av direktstöd och landsbygdsutvecklingsstöd. För jordbrukare som 
får direktstöd och/eller visst landsbygdsutvecklingsstöd binder tvärvillkoren dessa stöd till uppfyllelse av vissa miljökrav. Den verksamhet som 
finansieras av GJP kan ha en positiv eller negativ inverkan på vatten. Figuren visar på den andra sidan de viktigaste etapper som fastställs i ram ‑
direktivet för vatten, huvudinstrumentet för att genomföra vattenpolitiken på EU ‑nivå.
WFD entered
into
establishmentof 
monitoring dra
measures
-GJP
lagstiftning 
& medelENHETLIGHET?
lagstiftning men 
inga medelVATTENPOLITIK
direktstöd landsbygdsutveckling (EJFLU)
Medlemstaternas landsbygdsprogram 
(2007–2013)(jordbruks-) verksamhet eﬀekterRamdir.(1:a cykeln)
Ramdir. trädde 
i kraft2000
Inrätta övervaknings-nätverk2006
Ge förslag till förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt2008
Ge förslag till förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt2009
Göra programmen operativa2012
Uppnå miljömål 2015
god status på 
vattensamlingarMedlemsstaternas skyldigheter
 +/- eﬀekt på vatten 
  
tvärvillkor
11 Inledning
08 
Tvärvillkor är ett system som innebär 
att jordbrukare som beviljas direktstöd 
(och ett antal landsbygdsutvecklings ‑
stöd9) måste följa en antal regler av ‑
seende miljö, livsmedelssäkerhet, djur ‑ 
och växthälsa och djurskydd och hålla 
jordbruksmarken i god jordbrukshävd 
och bevara miljön10. Reglerna fastställs 
i 18 föreskrivna verksamhetskrav och 
15 normer för god jordbrukshävd och 
goda miljöförhållanden. Om dessa nor ‑
mer och krav inte följs kan det leda till 
ett minskat GJP‑stöd till jordbrukaren.09 
Sex tvärvillkor har direkt effekt på vat ‑
tenkvaliteten och vattenkvantiteten. 
De räknas upp i  tabell 1 . Flera andra 
tvärvillkor har indirekt effekt på vat ‑
tenskydd (t.ex. föreskrivna verksam ‑
hetskrav om bevarande av vilda fåglar 
och naturliga livsmiljöer och normerna 
för god jordbrukshävd och goda 
miljöförhållanden i fråga om minimi ‑
krav för marktäckning och skydd av 
landskapselement).9 Tvärvillkor tillämpas på sju 
landsbygdsutvecklingsåtgär ‑
der som utgör ungefär 40 % av 
de planerade EJFLU‑utgifterna 
för perioden 2007–2013.
10 Tvärvillkor infördes 2003 
genom rådets förordning 
(EG) nr 1782/2003 av 
den 29  september  2003 
om upprättande av 
gemensamma bestämmelser 
för system för direktstöd 
inom den gemensamma 
jordbrukspolitiken och 
om upprättande av vissa 
stödsystem för jordbrukare 
och om ändring av 
förordningarna (EEG) 
nr 2019/93, (EG) nr 1452/2001, 
(EG) nr 1453/2001, (EG) 
nr 1454/2001, (EG) 
nr 1868/94, (EG) nr 1251/1999, 
(EG) nr 1254/1999, (EG) 
nr 1673/2000, (EEG) nr 2358/71 
och (EG) nr 2529/2001 
(EUT L 270, 21.10.2003, 
s. 1). Sedan 2005 har 
alla jordbrukare som får 
direktstöd varit skyldiga att 
följa bestämmelserna om 
tvärvillkor. Under perioden 
2007–2013 tillämpas tvärvillkor 
även på ett antal EJFLU‑stöd 
(åtgärderna 211, 212, 213, 214, 
221, 224 och 225, och sedan 
2008 har det tillämpats på 
vissa vinstöd).Tabell 1Översikt över vattenrelaterade tvärvillkor
Norm Ämne
Föreskrivet verksamhetskrav 2 Skydd för grundvatten mot förorening1
Föreskrivet verksamhetskrav 3 Användning av avloppsslam i jordbruket2
Föreskrivet verksamhetskrav 4 Skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket3
Föreskrivet verksamhetskrav 9 Utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden4
Tillståndsförfaranden för bevattning enligt 
normerna för god jordbrukshävd och goda 
miljöförhållandenTillämpning av tillståndsförfarandena för användning 
av vatten för bevattning
Buffertremsor enligt normerna för god 
jordbrukshävd och goda miljöförhållandenUpprättande av buffertremsor längs vattendrag
1  Artiklarna 4 och 5 i rådets direktiv 80/68/EEG av den 17 december 1979 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket genom 
vissa farliga ämnen (EGT L 20, 26.1.1980, s. 43).
2  Artikel 3 i rådets direktiv 86/278/EEG av den 12 juni 1986 om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket 
(EGT L 181, 4.7.1986, s. 6).
3  Artiklarna 4 och 5 i rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT 
L 375, 31.12.1991, s. 1).
4  Artikel 3 i rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsprodukter på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).
12 Inledning
10 
Via landsbygdsutvecklingsstödet 
bidrar EU till medlemsstaternas inves ‑
teringar för att öka konkurrenskraften 
i jord ‑ och skogsbruket, skydda miljön 
och landsbygden, förbättra livskva ‑
liteten och diversifieringen av lands ‑
bygdsekonomin och främja lokala 
strategier för landsbygdsutveckling. 
EU stöder medlemsstaternas lands ‑
bygdsutvecklingsprogram. I centrala 
texter om landsbygdsutveckling, som 
gemenskapens strategiska riktlinjer för 
landsbygdsutveckling11 och förordning 
(EG) nr 1698/200512, betraktas skydd 
och hållbar förvaltning av vatten som 
en av de viktigaste miljöfrågorna som 
ska behandlas.
11 
Genom landsbygdsutvecklingsåtgär ‑
der kan jordbrukare frivilligt vidta åt ‑
gärder som är mer långtgående än den 
bindande lagstiftningen i utbyte mot 
ekonomiska incitament eller kompen ‑
sation (se ruta 1 ).
GJP‑medel som har 
poten ‑tiell effekt på 
vatten
12 
Andelen EU‑finansiering till jordbruks ‑
verksamheter via GJP är betydande 
(58,1  miljarder  euro under 2012 eller 
knappt 40 % av EU:s budget). Jordbruk 
och annan verksamhet som finansie ‑
ras via GJP har potentiellt positiv eller 
negativ effekt på vatten (se figur 1 ).13 
I vissa fall är GJP‑medel uttryckligen 
inriktade på att åstadkomma posi ‑
tiva effekter på vatten, bland annat 
finansieringen av landsbygdsutveck ‑
lingsåtgärder som specifikt tar upp 
vattenskydd. En noggrann bedömning 
av landsbygdsutvecklingsprogram 
i fråga om vattenförvaltning visar att 
medlemsstaterna har fördelat 51 % 
av sin budget för landsbygdsutveck ‑
lingsprogram13 till åtgärder som i större 
eller mindre utsträckning avser vatten 
(75 miljarder  euro under perioden 
2007–2013)14. Dessutom fördelades 
27 % av de extramedel som man kom 
överens om efter hälsokontrollen 
(som godkändes 2009 och innebar 
4,8 miljarder  euro extra) till det prio ‑
riterade området vattenförvaltning 
(1,3 miljarder  euro)15.
14 
I GJP‑förordningarna för perioden 
2014–2020 läggs större vikt vid vatten ‑
kvalitet som ett GJP‑mål. De rättsliga 
bestämmelserna som ska göra GJP:s 
direktstöd miljövänligare inbegriper 
metoder varav en del kan ha positiv 
effekt på vattenkvaliteten. Enligt ett 
uttalande från rådet och Europaparla ‑
mentet ska även vissa skyldigheter som 
härrör från ramdirektivet om vatten 
integreras i tvärvillkoren. Effektivare 
användning av vatten i jordbruket är en 
uttalad del (ett prioriterat område) i en 
av de prioriteringar för landsbygds ‑ 
utveckling som fastställts i den revide ‑
rade GJP . Från 2014 ska medlemsstater ‑
na dessutom via jordbruksrådgivnings ‑
systemet ge råd till stödmottagare om 
kraven i ramdirektivet om vatten.11 Avsnitten 2.5 och 3.2 i rådets 
beslut 2006/144/EG av 
den 20 februari 2006 om 
gemenskapens strategiska 
riktlinjer för landsbygds‑
utvecklingen (programperiod 
2007–2013) (EUT L 55, 
25.2.2006, s. 20).
12 Skäl 31 i rådets förordning (EG) 
nr 1698/2005.
13 Totala offentliga utgifter som 
alltså inbegriper nationell 
finansiering.
14 Sammanfattande rapport 
av en fördjupad bedömning 
av landsbygdsutvecklings‑
programmen under 
2007–20131 avseende vatten ‑
förvaltning, Ecologic Institutte 
and Vito, april 2009  
(http://www.ecologic.
eu/download/projek ‑
te/1900 ‑1949/1937/final_re ‑
port.pdf ).
15 Enligt kommissionens 
pressmeddelanden  
IP 09/1568, IP 09/1813, 
IP 09/1945 och IP/10/102.
13 Inledning
Exempel på landsbygdsutvecklingsåtgärder
Stöd till jordbrukare som åtar sig att under minst fem år använda miljövänliga jordbruksmetoder som är mer 
långtgående än goda jordbruksmetoder ( åtgärder för miljövänligt jordbruk ), som extensiv förvaltning 
av betesmarker (dvs. extensivt bete, ingen användning av gödselmedel eller avloppsslam, strikt begränsad 
användning av bekämpningsmedel osv.).
Källa : Europeiska revisionsrätten.
Stöd för “ icke‑produktiva ” investeringar som skapande 
och återställande av våtmarker. Våtmarker bevarar vatten ‑
kvaliteten genom att kväve, fosfor och bekämpningsme ‑
del avlägsnas vid avrinning från jordbruket.
Stöd för investeringar på jord ‑
bruksföretag , t.ex. utrustning för 
droppbevattning. Droppbevattning 
kan till skillnad från sprinklerbevatt ‑
ning bidra till att minska den vatten ‑
mängd som tas ut till bevattning.Ruta 1
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
14 Inledning Ruta 1Stöd för infrastruktur  som gäller jordbrukets utveckling och anpassning, t.ex. att gamla och skadade bevatt ‑
ningskanaler ersätts.
Stöd för icke‑produktiva investeringar , 
t.ex. rening av dikesbanker. Den mindre 
branta bevuxna slänten av diket tjänar som 
en buffertremsa fri från gödsel ‑ och bekämp ‑
ningsmedel och bidrar till att förebygga 
översvämningar.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
15
 Revisionen
Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
15 
Syftet med revisionen var att granska 
kopplingen mellan GJP och EU:s vat ‑
tenpolitik. Den övergripande revisions ‑
frågan var följande:
Har målen för EU:s vattenpolitik 
integrerats på ett framgångsrikt 
sätt i GJP?
16 
Vid revisionen granskade revisions ‑
rätten om EU:s vattenpolitikmål 
återspeglas i GJP på ett korrekt och 
ändamålsenligt sätt, både i strategin 
och i genomförandet (se bilaga I ). 
Detta gjordes genom en analys av de 
två instrument som används för att 
integrera EU:s vattenpolitikmål i GJP: 
tvärvillkor och fonden för lands ‑
bygdsutveckling (se punkterna 7–11). 
När det gäller alla de aspekter som 
avser tvärvillkor omfattade revisio ‑
nen perioden från och med 2005 då 
systemet infördes (eller 2009/2010 för 
de medlemsstater som anslöt sig till 
EU 2004 och 2007). Revisionen av alla 
aspekter som avser  
landsbygdsutveckling omfattade 
programperioden 2007–2013. Vid 
revisionen beaktade revisionsrätten 
sex tvärvillkor som har direkt effekt på 
vattenkvaliteten och vattenkvantiteten 
(se tabell 1 ).17 
Revisionen genomfördes från okto ‑
ber 2012 till juli 2013. Revisionsbevis 
samlades in på följande sätt:
 — Dokumentgranskningar och 
intervjuer med kommissionens 
avdelningar och med Europeiska 
miljöbyrån.
 — Granskningsbesök i sju medlems ‑
stater: Danmark, Grekland, Spanien 
(Andalusien), Frankrike, Italien 
(Lombardiet), Nederländerna och 
Slovakien. Dessa medlemsstater 
har allvarliga problem med vat ‑
tenkvaliteten (t.ex. hög koncentra ‑
tion av näringsämnen som nitra ‑
ter) och/eller vattenkvantiteten 
(t.ex. hård belastning på vatten el ‑
ler intensiv bevattning). I varje be ‑
sökt medlemsstat valde revisions ‑
rätten ut ett avrinningsdistrikt och 
inriktade revisionen på ett område 
med en specifik förvaltningsplan 
för avrinningsdistrikt (se figur 2 ).
 — En elektronisk enkät bland 140 or ‑
gan för jordbruksrådgivning i de 
sju medlemsstaterna och samråd 
med paraplyorganisationer för 
jordbruk på EU‑nivå.
16 Revisionen Figur 2Urval av medlemsstater som besöktes vid revisionen
Grekland
Förvaltningsplan för 
avrinningsdistriktet Thessalien (Pinios)
Danmark
Förvaltningsplan för 
avrinningsdistriktet
Ringkøbing Fjord
Nederländerna
Förvaltningsplan för 
avrinningsdistriktet Maas
Frankrike
Förvaltningsplan för 
avrinningsdistriktet Loire-Bretagne
Spanien
Förvaltningsplan för 
avrinningsdistriktet Guadalquivir
Besökt medlemsstat
Problem med vattenkvaliteten
Problem med vattenkvantiteten
Italien
Förvaltningsplan för 
avrinningsdistriktet Po
Slovakien
Förvaltningsplan för 
avrinningsdistriktet Slovakien (Donau)

17 Revisionen
Tidigare revisioner
18 
Under de senaste 20 åren har revi ‑
sionsrätten offentliggjort rapporter 
som direkt eller indirekt behandlar 
EU:s vattenpolitik och som också delvis 
hänvisar till GJP , men ingen av dem har 
uteslutande inriktats på kopplingarna 
mellan EU:s vattenpolitik och GJP .
19 
I särskild rapport nr 8/2008 tog revi ‑
sionsrätten upp den komplicerade 
omständigheten att det dels finns 
föreskrivna krav (tvärvillkor), dels 
ekonomiska incitament (stöd för mil ‑
jövänligt jordbruk) när det t.ex. gäller 
buffertremsor och kritiserade tvärvill ‑
korens begränsade tillämpningsom ‑
råde när det gäller vatten. I rapporten 
påpekades även brister i hur medlems ‑
staterna definierade krav och normer. 
I särskild rapport nr 7/2011 om stöd 
för miljövänligt jordbruk konstaterade 
revisionsrätten att målen för detta 
system inte var tillräckligt specifika, 
att det fanns brister i beräkningen av 
stödbelopp och att stödet inte var 
tillräckligt riktat. I särskild rapport 
nr 5/2011 om systemet med samlat 
gårdsstöd konstaterade revisionsrät ‑
ten att det inte fanns någon direkt 
koppling mellan stödet från systemet 
med samlat gårdsstöd och de kost ‑
nader som jordbrukare ådrog sig när 
de fullgjorde sina skyldigheter, att 
det inte gick att göra någon direkt 
koppling mellan stöd från systemet 
med samlat gårdsstöd och de positiva 
externa effekter för allmänheten som 
jordbruksverksamheten genererar och 
att reduktionen av betalningarna om 
tvärvillkoren inte följs inte var tillräck ‑
ligt avskräckande.20 
Inom ramen för de årliga revisionsför ‑
klaringarna granskar revisionsrätten 
uppfyllelsen av tvärvillkor och efterlev ‑
naden av de särskilda regler som styr 
landsbygdsutvecklingsstöd genom 
att kontrollera ett urval transaktioner. 
Iakttagelserna från dessa revisioner 
har beaktats i denna rapport.
18
 Iakttagelser
Brister i genomförandet 
av EU:s vattenpolitik har 
hindrat dess integrering 
i GJP
21 
Ramdirektivet om vatten är en central 
del av EU:s vattenpolitik eftersom det, 
tillsammans med tillhörande direktiv16, 
tar upp de största belastningarna på 
inlandsvatten som föroreningar, hydro ‑
morfologi och kvantitetsproblem. En 
viktig förutsättning för integreringen 
av vattenpolitikens mål i GJP är att 
medlemsstaterna utarbetar sina för ‑
valtningsplaner för avrinningsdistrikt 
och tillhörande åtgärdsprogram vid en 
lämplig tidpunkt (se figur 1 ) och att 
det i dessa programdokument tydligt 
framgår vilka åtgärder som man tänker 
vidta för att komma till rätta med stora 
belastningar och uppnå målen i ram ‑
direktivet om vatten. Hittills har dock 
genomförandet av själva ramdirektivet 
om vatten drabbats av stora förse ‑
ningar. Revisionsrätten konstaterade 
att kvaliteten på de programdokument 
som medlemsstaterna har utarbetat 
om EU:s vattenpolitik är bristfällig och 
att kommissionen i rättsligt hänseende 
har begränsat inflytande över kvalite ‑
ten på dessa programdokument.Försenat genomförande av 
ramdirektivet om vatten
22 
Enligt ramdirektivet om vatten ska 
medlemsstaterna utarbeta förvalt ‑
ningsplaner för avrinningsdistrikt och 
bland annat för varje berört avrin ‑
ningsdistrikt specificera betydande 
belastningar på vatten, mål och kon ‑
kreta åtgärder som ska vidtas17 när det 
gäller vatten och även uppgifter om 
hur åtgärderna ska finansieras. I de fall 
då GJP‑finansiering planeras bör detta 
tydligt framgå.
23 
Förvaltningsplanerna för avrinnings ‑
distrikt skulle offentliggöras senast 
den 22  december  2009 och rappor ‑
teras till kommissionen senast den 
22 mars 201018. Inte ens hälften av 
medlemsstaterna lyckades dock hålla 
tidsfristen19. I september 2013 hade fyra 
länder (Danmark, Grekland, Portugal 
och Spanien) fortfarande inte antagit 
några av de förvaltningsplaner som de 
ansvarade för. I  figur 3 finns en översikt 
över datum för antagande av förvalt ‑
ningsplaner för avrinningsdistrikt.16 Badvattendirektivet 
(76/160/EEG), fågeldirektivet 
(79/409/EEG), dricks ‑
vattendirektivet (80/778/EEG), 
ändrat genom direktiv 
(98/83/EG), Direktivet 
om risker för storolyckor 
(Sevesodirektivet) 
(96/82/EG), direktivet om 
miljökonsekvensbedömningar 
(85/337/EEG), direktivet 
om avloppsslam 
(86/278/EEG), direktivet om 
rening av avloppsvatten 
från tätbebyggelse 
(91/271/EEG), direktivet 
om växtskyddsmedel 
(91/414/EEG), nitratdirektivet 
(91/676/EEG), habitatdirektivet 
(92/43/EEG) och direktivet 
om samordnade åtgärder för 
att förebygga och begränsa 
föroreningar (96/61/EG).
17 Fullständiga uppgifter 
om vilket innehåll 
förvaltningsplanerna för 
avrinningsdistrikt ska ha finns 
i bilaga VII till ramdirektivet 
om vatten.
18 Artiklarna 13.6 och 15.1 
i ramdirektivet om vatten.
19 Kommissionen rapporterade 
att 25 medlemsstater plus 
Norge i november 2012 hade 
antagit och rapporterat 
121 förvaltningsplaner 
för sina nationella delar 
av avrinningsdistrikten av 
totalt 174. Kommissionens 
arbetsdokument 
SWD(2012)379 slutlig 1/30, 
Bryssel, 14.11.2012: Europeisk 
översikt (1/2) som åtföljer 
rapporten från kommissionen 
till Europaparlamentet och 
rådet om genomförandet 
av ramdirektivet om 
vatten (2000/60/EG)  – 
Förvaltningsplaner för 
avrinningsdistrikten. 
Norge har antagit elva 
förvaltningsplaner för 
avrinningsdistrikten på 
pilotstadiet. Norge genomför 
ramdirektivet om vatten inom 
ramen för EES‑avtalet, enligt 
det tidsschema som anges där.
19 Iakttagelser
mars 2010
oktober 2010
mars 2011
oktober 2011
mars 2013
Planer som ännu 
inte hade avslutats helt i september 2013Planer som hade 
antagits och rapporterats iFigur 3Översiktskarta över datum för antagande av förvaltningsplaner 
för avrinningsdistrikt i september 2013
Anmärkning : Danmark – alla förvaltningsplaner som antogs i december 2011 har dragits tillbaka och nya planer diskuteras, Grekland – 
åtta förvaltningsplaner har antagits (av 14), Spanien – tio förvaltningsplaner har antagits (av 25) och Portugal – åtta förvaltningsplaner 
har antagits (av nio).
20 Iakttagelser
24 
Enligt ramdirektivet om vatten ska 
varje förvaltningsplan innehålla ett 
program med åtgärder mot olika 
belastningar som konstaterats lokalt 
på avrinningsdistriktsnivå, bland 
annat åtgärder som gäller jordbru ‑
ket (se ruta 2 ). Åtgärderna skulle ha varit operativa senast den 22  de‑
cember  201220. Vid revisionsrättens 
granskningsbesök i medlemsstaterna 
analyserade granskningsteamen 
denna aspekt med särskild tonvikt på 
jordbruksåtgärder och konstaterade 
att merparten av åtgärderna ännu inte 
var operativa (se ruta 3 ).
Typer av åtgärder som ingår i förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt
I bilaga VI till ramdirektivet om vatten listas de typer av åtgärder som ska ingå i åtgärdsprogrammen, varav 
några har direkt koppling till jordbruk. Exempel är
 οåtgärder för hantering av efterfrågan på vatten, bland annat främjande av anpassad jordbruksproduktion, 
t.ex. odling av grödor som kräver små vattenmängder inom områden som påverkas av torka,
 οåtgärder som syftar till utsläppsreglering, som gödsling genom injektion i stället för ytbeläggning,
 οeffektivitets ‑ och återanvändningsåtgärder, bland annat främjande av vatteneffektiv teknik inom industrin 
och vattenbesparande bevattningsmetoder.
Genomförandet av jordbruksåtgärder i förvaltningsplanerna för  
avrinningsdistrikt var försenat
I Italien (förvaltningsplan för avrinningsdistriktet Po) är endast tre av de fem jordbruksåtgärder som ska ge ‑
nomföras på kort sikt operativa i alla regioner. En fjärde åtgärd genomförs endast i en del av avrinningsdistrik ‑
tet, och den sista åtgärden genomförs endast i vissa områden på grund av att den strider mot lokal lagstiftning.
I Frankrike (förvaltningsplan för avrinningsdistriktet Loire‑Bretagne) är åtgärderna alltför allmänna för att vara 
operativa eftersom de behöver utvecklas ytterligare i lokala vattenförvaltningsplaner. I september 2013 om ‑
fattades mindre än hälften av avrinningsdistriktet av en sådan lokal vattenförvaltningsplan.
I Grekland (förvaltningsplan för avrinningsdistriktet Thessalien) var fem av de sex åtgärder som granskades 
under revisionsrättens granskningsbesök inte operativa den 22  december  2012.Ruta 2 Ruta 320 Artikel 11.7 i ramdirektivet 
om vatten.
21 Iakttagelser
25 
Om det inte finns en förvaltningsplan 
för avrinningsdistrikt där målen på 
avrinningsdistriktsnivå fastställs saknar 
medlemsstaterna ett viktigt riktmärke 
i förhållande till vilket de kan anpassa 
de vattenrelaterade målen i sina lands ‑
bygdsutvecklingsprogram. Det gör 
att landsbygdsutvecklingsmedel inte 
används med vederbörlig hänsyn till 
kriterierna för EU:s vattenpolitik.
Åtgärdsprogrammens  
kvalitet är bristfällig
26 
Via en av sina expertgrupper har 
kommissionen gett vägledning om 
planerade jordbruksåtgärder i för ‑
valtningsplanerna för avrinnings ‑
distrikt, som måste vara tydliga, 
medge insyn och vara operativa på 
jordbruksföretagsnivå21.27 
Revisionsrätten använde de kriterier 
som fastställs i kommissionens rikt ‑
linjer och gjorde en fördjupad analys 
av sex jordbruksåtgärder för var och 
en av de sju förvaltningsplaner för 
avrinningsdistrikt som valts ut för 
revisionen (se tabell 2 ). Resultatet av 
det arbetet visar att merparten av de 
analyserade åtgärderna inte är rätt ut ‑
formade i fråga om tillämpnings ‑ 
område, mål, tidsram, övervaknings ‑
system och/eller spridning av resultat.
28 
Kommissionen har också dragit slut ‑
satser av sin egen övervakning av ram ‑
direktivet om vatten i fråga om kvali ‑
teten på åtgärdsprogrammen. Efter att 
ha granskat de förvaltningsplaner för 
avrinningsdistrikt som lämnats in till 
och med mitten av 2012 konstaterade 
kommissionen att många förvaltnings ‑
planer i princip inte innehåller någon 
information om hur åtgärderna ska 
genomföras när det gäller tidpunkt, 
finansiering och övervakning22.21 Guidance for administrations 
on making WFD agricultural 
measures clear and 
transparent at farm level . 
Riktlinjerna utarbetades via 
ett samarbetsprogram där 
partner i den gemensamma 
strategin för genomförandet 
av ramdirektivet deltog i och 
fick stöd av vattendirektörerna 
i maj 2011.
22 Kommissionens arbets ‑
dokument: Europeisk översikt 
(2/2) som åtföljer rapporten 
från kommissionen till 
Europaparlamentet och 
rådet om genomförandet 
av ramdirektivet om 
vatten (2000/60/EG)  – 
Förvaltningsplaner för 
avrinningsdistrikten.Tabell 2Fördjupad analys av sex jordbruksåtgärder som ingår i åtgärdsprogrammen 
i sju förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt1
DK EL ES FR IT NL SK
I åtgärderna anges vad som krävs för att målet ska uppnås.
Åtgärderna identifieras som grundläggande (dvs. obligatoriska) eller kompletterande.
Åtgärderna fastställs på deldistriktsnivå eller regional/lokal nivå. När detta inte är fallet 
ges övertygande skäl till att åtgärder fastställs för hela avrinningsområdet.
Åtgärdsprogrammet har tydliga mål för dessa åtgärder.
Åtgärdsprogrammet har ett tydligt system för att övervaka hur långt man har kommit 
med åtgärderna.
 Alla sex åtgärder som analyserades uppfyllde kriteriet
 Vissa av de åtgärder som analyserades uppfyllde kriteriet
 Ingen av de åtgärder som analyserades uppfyllde kriteriet
1  Bedömningen av de danska förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt genomfördes utifrån de förvaltningsplaner som godkändes 
i december 2011. Men de planerna drogs tillbaka och nya planer är under samråd.
22 Iakttagelser
I praktiken har kommissionen 
begränsat inflytande över 
kvaliteten på ramdirektivets 
programdokument
29 
Förvaltningsplaner för avrinningsdi ‑
strikt bör garantera att målet om god 
status på vattenförekomster uppnås 
senast 2015. Trots att kommissionen, 
i sin roll som “fördragets väktare”23, 
ska se till att detta görs ansvarar den 
inte för att godkänna förvaltningspla ‑
nerna. Om kommissionen bedömer att 
kvaliteten på förvaltningsplanerna är 
otillräcklig är den hänvisad till rättsliga 
åtgärder.
30 
Europeiska unionens domstol har 
utfärdat flera avgöranden utifrån ram ‑
direktivet om vatten angående detta. 
Men ärendena handlade om sådana 
bestämmelser i ramdirektivet om 
vatten som kan anses vara lättfattliga 
(t.ex. att införlivandeåtgärder inte har 
meddelats, sen rapportering och sent 
antagande av övervakningsprogram 
och förvaltningsplaner för avrinnings ‑
distrikt) och inte om mer komplicerade 
ärenden som gäller tolkningen av 
nyckelbegrepp som vattentjänster eller 
tillämpning av undantag enligt artikel 4 
i ramdirektivet om vatten24. Rätts ‑
liga åtgärder pågår ofta i flera år och 
avgörandena utfärdas långt efter det 
att tidsfristen för att uppfylla kravet har 
löpt ut. Kommissionen har visserligen 
inrättat arbetsgrupper och anordnat 
seminarier med företrädare för med ‑
lemsstaterna för att förbättra kvaliteten 
på förvaltningsplanerna för avrinnings ‑
distrikt, men den har begränsad kapa ‑
citet att påverka graden av ambition 
från medlemsstaternas sida.31 
Revisionen visade att ambitionen 
i medlemsstaternas åtgärdsprogram 
varierar. I artikel 4 i ramdirektivet om 
vatten fastställs målet att uppnå god 
vattenstatus i alla medlemsstater 
senast 2015. I samma artikel medges 
undantag när medlemsstaterna kan 
motivera det. Olika medlemsstater 
bedömer de omständigheter som mo ‑
tiverar undantag på mycket olika sätt. 
I sin bedömning av förvaltningsplaner 
för avrinningsdistrikt22 har kommissio ‑
nen medgett följande:
 — Det saknas i allmänhet en lämplig 
och öppet redovisad motivering 
av de kriterier som tillämpas för att 
undantag ska kunna beviljas enligt 
artikel 4.4 och 4.7.
 — Tolkningen av de olika skälen 
till att undantag beviljas har 
varierat kraftigt mellan olika 
medlemsstater.
 — Den omfattande användningen 
av undantag kan spegla den låga 
ambitionsnivån i många av pla ‑
nerna när det gäller uppfyllelsen 
av miljömålen.23 Enligt artikel 258 
i Lissabonfördraget ska 
kommissionen övervaka 
tillämpningen av 
bestämmelserna i fördraget 
och de bestämmelser som 
antagits av institutionerna 
med stöd av detta.
24 Kommissionens 
arbetsdokument 
SWD(2012)379 slutlig 1/30, 
Bryssel, 14.11.2012: Europeisk 
översikt (1/2) som åtföljer 
rapporten från kommissionen 
till Europaparlamentet och 
rådet om genomförandet 
av ramdirektivet om 
vatten (2000/60/EG)  – 
Förvaltningsplaner för 
avrinningsdistrikten.
23 Iakttagelser
32 
På liknande sätt lägger medlems ‑
staterna fram nitratåtgärdsprogram 
med varierande ambitionsnivåer när 
de genomför nitratdirektivet, som är 
en integrerad del av ramdirektivet om 
vatten och som ska åtgärda erkända 
och beständiga föroreningsproblem 
i vattenförekomster (se ruta 4 ). Dessa 
program behöver inte godkännas av 
kommissionen. Det leder till att det t.ex. finns stora skillnader mellan de 
kriterier som medlemsstaterna använ ‑
der när de fastställer sårbara områden 
eller vilka åtgärder som ska vidtas. 
I de fall som granskades inom nitratåt ‑
gärdsprogrammen visar de utdragna 
rättsliga åtgärderna att kommissionen 
har begränsad möjlighet att påverka 
kvaliteten på medlemsstaternas pro ‑
gram (se ruta 5 ). Figur 4 Ruta 4Nitratföroreningars betydelse
Aktuella rapporter från Europeiska miljöbyrån visar att den nuvarande trenden vad gäller nitratnivåer inte är 
tillräcklig för att man ska uppnå god status ens till 2027 (se figur 4 ). Europeiska miljöbyrån medger i sin rap ‑
port nr 8/2012 att den positiva utvecklingen av nitrathalten delvis beror på åtgärder som minskar jordbrukets 
införsel av nitrater på europeisk nivå och medlemsstatsnivå, men påpekar att det krävs ytterligare åtgärder för 
att minska föroreningar från diffusa källor om merparten av vattenförekomsterna ska ha nitrathalter som är 
likvärdiga med hög eller god ekologisk status 2027.
Nitrattrender visar att det fortfarande kommer att finnas  
ett glapp mellan god status och förväntad status 2027
Källa : Anpassad från Europeiska miljöbyråns rapport nr 9/2012. 1.01.52.02.53.0
1992 1996 20000.5
03.5
2004 2008 2012 2016 2020 2024 2028Förväntad 
status
God statusSKILLNADFloder med dålig ekologisk status
Floder med bristfällig ekologisk statusFloder med måttlig ekologisk statusFloder med god ekologisk statusFloder med hög ekologisk statusGenomsnittlig total nitrathalt i /f_loder (mg N/l)
Data för dåliga och bristfälliga /f_loder utgör 29 % av det totala antalet /f_loder
Data för måttligt goda /f_loder utgör 48 % av det totala antalet /f_loder
24 Iakttagelser
Tjugo år efter det att nitratdirektivet trädde i kraft är det fortfarande  
problem med genomförandet i vissa medlemsstater
Nitratdirektivet trädde i kraft 1991. Men 2013 fanns det fortfarande fall av överträdelser avseende korrekt och 
fullständig tillämpning av direktivet och nitratåtgärdsprogrammens lämplighet i åtta medlemsstater (Bulga ‑
rien, Tyskland, Estland, Grekland, Frankrike, Lettland, Polen och Slovakien) som inte hade avgjorts.
Den 13 juni 2013 t.ex. dömde Europeiska unionens domstol (i mål C ‑193/12) Frankrike för att ha underlåtit att 
ange flera områden såsom nitratkänsliga. I vissa av de områdena låg nitrathalten i grundvattnet över 50 mg/l 
(vilket är den högsta tillåtna halten i dricksvatten) och i andra fanns det risk för ytvatteneutrofiering om inga 
handlingsplaner genomfördes.Ruta 5
Tvärvillkorens effekt på 
vattenfrågor har hittills 
varit begränsad
33 
Resultatet av revisionsrättens enkät (se 
punkt 17)25 visar att tvärvillkoren har 
ökat medvetenheten bland jordbru ‑
kare och lett till vissa förändringar av 
jordbruksmetoder vad gäller vatten. 
Tvärvillkorens effekt har dock hittills 
varit begränsad, både därför att flera 
viktiga vattenrelaterade frågor inte 
ingår i tvärvillkoren och därför att de 
påföljder som fastställs enligt tvärvill ‑
koren inte beräknas på grundval av 
kostnaden för den skada som orsakats 
och därför kanske bara utgör en del av 
denna kostnad. Dessutom gör de bris ‑
ter som konstaterats i tillämpningen 
av tvärvillkoren i medlemsstaterna att 
deras potentiella effekt minskar ytterli ‑
gare. Dessa omständigheter diskuteras 
mer ingående nedan.Systemet med tvärvillkor 
har effekt men utnyttjas inte 
fullt ut
Enkätresultaten visar på ökad 
medvetenhet bland jordbrukare 
och på vissa förändringar av 
jordbruksmetoder vad gäller 
vatten
34 
Eftersom det saknas undersökningar 
på EU‑nivå om tvärvillkorens och 
landsbygdsutvecklingens effekt 
på jordbrukares medvetenhet och 
jordbruksmetoder vad gäller vatten 
genomförde revisionsrätten en enkät 
bland 140 organ inom jordbruksråd ‑
givning i sju medlemsstater. Enkäten 
visar att i de medlemsstater/regioner 
som ingick i urvalet har införandet 
av tvärvillkor gjort jordbrukarna mer 
medvetna (se figur 5 ) och lett till 
förändringar av jordbruksmetoder vad 
gäller vatten, särskilt i fråga om nitra ‑
ter och bekämpningsmedel (närmare 
uppgifter finns i  bilaga II ).25 Detaljerade resultat 
av enkäten finns på 
revisionsrättens webbplats 
(www.eca.europa.eu ).
25 Iakttagelser Figur 5Ökad medvetenhet bland jordbrukare efter det att tvärvillkor infördes
På en skala från 1 (inte alls) till 4 (mycket), hur mycket anser du att införandet av tvärvillkor har ökat 
jordbrukarnas medvetenhet om jordbrukets effekt på vatten?
Procentandel svarande
SMR2 (grundvatten)
SMR3 (avloppsslam)
SMR4 (nitrater)
SMR9 (bekämpningsmedel)
GAEC på buﬀertremsor
GAEC för bevattning
Genomsnitt
O % 25 % 50 % 75 % 100 %
1 – Inte alls
2 – Delvis3 – Ganska mycket
4 – MycketInte relevant
Inget svar
26 Iakttagelser
Tvärvillkorens effekt är 
begränsad eftersom ett antal 
vattenrelaterade frågor inte 
omfattas av tvärvillkor
35 
För närvarande innehåller inte tvärvill ‑
koren26 några krav på att jordbrukare 
ska begränsa användningen av fosfor 
på sin mark eller tillförseln av bekämp ‑
ningsmedel27 i vattenförekomsters 
omedelbara närhet, inte ens i de fall då 
man är överens om att detta är frågor 
som måste åtgärdas. Fosfor finns 
i gödselmedel och används i djurfoder. 
Det kan orsaka problem med vatten ‑
kvaliteten, t.ex. eutrofiering. Bekämp ‑
ningsmedel skyddar visserligen grödor 
från skador orsakade av ogräs, sjuk ‑
domar och insekter, men kan också 
skada människor, naturen och miljön. 
Endast en obetydlig del av de använda 
bekämpningsmedlen når fram till ska ‑
degörare, vilket gör att merparten av 
bekämpningsmedlen påverkar miljön, 
t.ex. vattenförekomster. Men en del 
medlemsstater har tagit initiativ till att 
åtgärda problemen, också då de inte är 
skyldiga att göra det (t.ex. genom att 
införa begränsningar för användning ‑
en av bekämpningsmedel i normerna 
för god jordbrukshävd och goda 
miljöförhållanden på buffertremsor) 
(närmare uppgifter finns i  bilaga III ).26 Vissa medlemsstater, 
t.ex. Nederländerna, har 
tagit med fosforkrav i sina 
nitratåtgärdsprogram, men 
överträdelser mot dessa krav 
leder inte till någon påföljd 
enligt tvärvillkoren. När det 
gäller bekämpningsmedel, 
endast vissa mycket farliga 
sådana, kan medlemsstaterna 
när de tillåter att de används 
upprätta buffertzoner längs 
vattendragen där det är 
förbjudet att spreja.
27 Bekämpningsmedel kan 
användas för att skydda 
växter eller grödor från 
skador orsakade av ogräs, 
sjukdomar eller insekter. I den 
meningen kallas de även 
växtskyddsmedel.
27 Iakttagelser
36 
Hållbar användning av bekämpnings ‑
medel, särskilt i enlighet med princi ‑
perna för integrerat växtskydd, skulle 
från början ingå i tvärvillkoren från och 
med 2014. Men enligt förordning (EU) 
nr 1306/201328 är tidsramen för när det 
ska ske nu oviss (se ruta 6 ).
37 
Att vissa krav som härrör från ramdi ‑
rektivet om vatten och från direktivet 
om hållbar användning av bekämp ‑
ningsmedel införs som förväntat i tvär ‑
villkoren borde göra att de problem 
som tas upp i punkt 35 blir åtgärdade. 
Diskussioner om kommissionens 
förslag till GJP‑reform efter 2014 har resulterat i följande uttalande: ”Rådet 
och Europaparlamentet uppmanar 
kommissionen att övervaka medlems ‑
staternas införlivande och genomför ‑
ande” av ramdirektivet om vatten och 
direktivet om hållbar användning av 
bekämpningsmedel och ”att i före ‑
kommande fall, när dessa direktiv har 
genomförts i samtliga medlemsstater 
och de förpliktelser som är direkt til l‑
lämpliga på jordbrukare har fastställts, 
lägga fram ett lagstiftningsförslag om 
ändring av denna förordning i syfte att 
ta med relevanta delar av dessa direk ‑
tiv i systemet för tvärvillkor”29. När det ‑
ta ska ske beror därför på hur långt 
medlemsstaterna har kommit med att 
införa direktiven. Det tyder på att det 
kan ta mycket lång tid att genomföra 
ett mycket viktigt politiskt beslut.Ruta 6Hållbar användning av bekämpningsmedel: två steg framåt, ett steg bakåt
År 2009 antog Europaparlamentet och rådet en förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden30. 
Ett syfte med förordningen var att hållbar användning av bekämpningsmedel (och särskilt principerna för inte ‑
grerat växtskydd) skulle ingå i tvärvillkoren (genom det föreskrivna verksamhetskravet 9) från och med 2014.
I sitt förslag till förordning om finansieringen av GJP under perioden 2014–202031 (som ledde till förordning (EU) 
nr 1306/2013) undantog dock kommissionen uttryckligen hållbar användning av bekämpningsmedel och integre ‑
rat växtskydd från tvärvillkorens tillämpningsområde och strök den mening som särskilt hänvisade till detta32.
Även om hållbar användning av bekämpningsmedel skulle ingå i tvärvillkoren från 2014 innebär den nuva ‑
rande förordningen att tidsramen är oviss.
30 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och 
om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).
31 KOM(2011) 628 slutlig/2.
32 Förordning (EG) nr 1107/2009, tredje meningen i artikel 55: “Med korrekt användning ska även avses att bestämmelserna i direktiv 2009/128/EG 
följs, särskilt de allmänna principerna för integrerat växtskydd som avses i artikel 14 i och bilaga III till det direktivet, som ska tillämpas senast den 
1 januari  2014.”28 Europaparlamentets 
och rådets förordning 
(EU) nr 1306/2013 av den 
17 december 2013 om 
finansiering, förvaltning 
och övervakning av 
den gemensamma 
jordbrukspolitiken och 
om upphävande av 
rådets förordningar (EEG) 
nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) 
nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, 
(EG) nr 1290/2005 och (EG) 
nr 485/2008 (EUT L 347, 
20.12.2013, s. 549).
29 Gemensamt uttalande från 
Europaparlamentet och rådet 
om tvärvillkor som bifogas 
förordning (EU) nr 1306/2013.
28 Iakttagelser
Normerna för god 
jordbrukshävd och goda 
miljöförhållanden när det 
gäller tillståndsförfaranden 
för bevattning har liten effekt 
eftersom kommissionen inte 
begär att medlemsstaterna ska 
ta fram specifika krav
38 
Till skillnad från de föreskrivna verk ‑
samhetskraven används normerna 
för god jordbrukshävd och goda 
miljöförhållanden till att främja goda 
jordbruksmetoder för vilka det (ännu) 
inte finns någon miljölagstiftning 
på EU‑nivå genom nya krav på jord ‑
brukarna. Men kommissionen har 
inte föreslagit att man ska fastställa 
normer för god jordbrukshävd och 
goda miljöförhållanden när det gäller 
tillståndsförfaranden för bevattning33 
på ett sådant sätt att det främjar goda 
jordbruksmetoder. I normerna för god 
jordbrukshävd och goda miljöförhål ‑
landen för bevattning hänvisar man 
till befintlig nationell eller regional 
lagstiftning men inför inga nya krav. 
Det finns inget krav på att man ska 
fastställa tillståndsförfarandenas olika 
delar – t.ex. tillstånd för vattenuttag, 
vattenmätare och rapportering om 
vattenanvändning  – i de fall då sådana 
inte redan finns.39 
I ett land med mycket bristfälliga eller 
icke‑existerande tillståndsförfaran ‑
den kommer därför normerna för god 
jordbrukshävd och goda miljöförhål ‑
landen på det här området inte att få 
någon effekt (se ruta 7 ), och det kan få 
särskild betydelse i områden som lider 
av vattenbrist (se ruta 8 ).
Ett exempel på bristfälliga tillståndsförfaranden
I Grekland krävdes det enligt ett ministerbeslut från juni 2011 att jordbrukare skulle ansöka om ett vattentill ‑
stånd senast den 16 december 2011 (också de som redan hade ett giltigt tillstånd). Tidsfristen för att ansöka 
om tillstånd förlängdes dock upprepade gånger till den 16  juni  2012, den 17  december  2012, den 15  maj  2013 
och nu senast till den 15 januari 2014. I avrinningsdistriktet Pinios (Thessalien) överstiger det totala antalet 
borrhål 30 000 och kan vara så stort som 33 000, av vilka merparten saknar tillstånd34.
Revisionsrätten konstaterade också brister i kontrollerna av dessa tillstånd (se  ruta 9 ).
34 Förvaltningsplan för avrinningsdistriktet Thessalien. Undersökning som genomförts av Joint Venture for Thessaly, Epirus and Western Sterea Ellada’s 
River Basin Management Plans , s. 103.Ruta 733 ”Följa tillståndsförfarandena 
för användning av vatten för 
bevattning.”
29 Iakttagelser
Konstbevattnat jordbruk breder ut sig i områden med vattenbrist
För stort vattenuttag genom bevattning är ett erkänt problem, särskilt i Sydeuropa, där det konstbevattnade 
jordbruket har ökat de senaste decennierna35. Trots att vattenuttag till bevattning minskade något mellan bör ‑
jan av 1990 ‑talet och decenniet från 1998 till 2007 (se figur 6 ) och trots effektivare bevattning tack vare mer 
utbredd användning av droppbevattning står vattenresurserna fortfarande under hårt tryck i vissa områden, 
vilket leder till sjunkande akvifera nivåer, ökat inflöde av saltvatten och uttorkning av våtmarker36.
35 Europeiska miljöbyråns rapport nr 2/2009. Water resources across Europe – confronting water scarcity and drought  (vattenresurser i Europa – att 
möta vattenbrist och torka).
36 Water resources: quantity and flows – SOER 2010 thematic assessment  (vattenresurser: kvantitet och flöden – tematisk bedömning i SOER, ( State 
and Outlook Report ) 2010), Europeiska miljöbyråns rapport om miljösituationen 2010, Europeiska miljöbyrån ( http://www.eea.europa.eu/soer/
europe/water‑resources‑quantity‑and‑flows ) konsulterad den 5 oktober 2012.
Vattenuttag för bevattning
Anmärkning : Öst: Bulgarien (1990;2007), Tjeckien (1990;2007), Ungern (1992;2006), Lettland (1991;2007), Polen (1990;2007), Rumänien 
(1990;2006), Slovakien (1990;2007) och Slovenien (1990;2007), Väst: Österrike (1990;2002), Belgien (1994;2007), Danmark (1990;2004), England 
och Wales (1990;2006), Finland (1994;2005), Tyskland (1995;2002), Nederländerna (1995;2006), Norge (1995;2006) och Sverige (1990;2007). Syd: 
Frankrike (1991;2006), Grekland (1990;2007), Portugal (1990;1998) och Spanien (1991;2006).
Källa : http://www.eea.europa.eu/data‑and‑maps/figures/water‑abstraction‑for‑irrigation‑million‑m3 ‑year‑in‑the‑early ‑1990s‑and ‑1997 . Figur 6 Ruta 8
miljoner m3/år45 000
40 000
35 00030 00025 000
20 000
15 000
10 000
5 000
0
Öst Väst SydTidigt 1990-tal
1998-2007
30 Iakttagelser
Brister i tillämpningen av 
tvärvillkor
Det finns brister på 
jordbruksföretagsnivå 
i tillämpningen av vatten ‑
relaterade tvärvillkor 
i medlemsstaterna
40 
Under sina DAS‑revisioner i de olika 
EU‑medlemsstaterna konstaterar 
revisionsrätten ofta överträdelser av 
vattenrelaterade tvärvillkor på jord ‑
bruksföretagsnivå, varav de flesta 
är stödmottagares överträdelser av 
det föreskrivna verksamhetskravet 4 
(skydda vatten i nitratkänsliga områ ‑
den): otillräckliga lageranläggningar 
eller otillräcklig lagringskapacitet för 
gödsel, ofullständiga eller felaktiga re ‑
gister över gödselmedel, avsaknad av 
kväveanalyser, nitratutsläpp på mer än 
170 kg/ha, lagring av gödsel på mark 
under en förbjuden period osv. Andra 
iakttagelser gäller det föreskrivna 
verksamhetskravet 2 (skydd av grund ‑
vatten), 9 (växtskyddsmedel) och nor ‑
mer för god jordbrukshävd och goda 
miljöförhållanden på buffertremsor.Systemet för kontroller 
av tvärvillkor har brister 
i medlemsstaterna
41 
Medlemsstaterna ansvarar för att 
genomföra tvärvillkor. När det gäller 
föreskrivna verksamhetskrav innebär 
det att de ska införa relevanta delar av 
den särskilda lagstiftningen i tvärvill ‑
korens tillämpningsområde. När det 
gäller normer för god jordbrukshävd 
och goda miljöförhållanden innebär 
det att de ska införa relevanta normer 
i nationell eller regional lagstiftning 
och fastställa de praktiska krav och 
normer som jordbrukarna förväntas 
uppfylla. Medlemsstaterna ska också 
informera jordbrukarna om dessa 
krav och inrätta ett förvaltnings‑  och 
kontrollsystem som gör det möjligt att 
kontrollera ett urval av stödmottagare 
på plats och fastställa påföljder vid 
bristande efterlevnad.
42 
En inneboende begränsning i systemet 
för kontroller av tvärvillkor är att som ‑
liga krav till sin natur är mycket svåra 
att kontrollera. Till exempel gäller ett 
av kraven tidpunkten och metoden 
för att använda bekämpningsmedel. 
Här ligger svårigheten i det faktum 
att man vanligtvis anmäler kontroller 
av tvärvillkor på förhand och därför är 
det högst osannolikt att en inspektör 
möter en jordbrukare som använder 
en förbjuden produkt eller gör det 
på ett olagligt sätt. Andra krav kan 
endast kontrolleras under en bestämd 
period av året eller bara när de me ‑
teorologiska förhållandena tillåter det 
(t.ex. då det inte förekommer några 
starka vindar eller frost), något som 
inte nödvändigtvis sammanfaller med 
tidpunkten för besöket på plats.
31 Iakttagelser
43 
I de besökta medlemsstaterna konsta ‑
terades brister i systemet för kontrol ‑
ler av vattenrelaterade tvärvillkor vid 
förvaltningsmyndigheterna:
 — Detaljerade arbetsinstruktioner 
finns endast för ett begränsat antal 
kontroller, och vissa instruktioner 
är så allmänt hållna att det inte går 
att garantera att inspektörerna vet 
exakt vad och hur de ska kontrol ‑
lera och inte heller att de olika 
inspektörerna genomför kontrol ‑
lerna på samma sätt.
 — Obligatoriska kontroller infördes 
på ett sent stadium eller saknas 
fortfarande.
 — Kontroller på plats är starkt kon ‑
centrerade till hösten. Detta strider 
inte bara mot vissa lagbestäm ‑
melser37 utan innebär dessutom 
att ett antal vattenrelaterade krav 
(som förbudet att sprida gödsel 
på odlade buffertremsor) inte kan 
kontrolleras visuellt på fältet.
 — De kontroller som gäller god 
jordbrukshävd och goda miljöför ‑
hållanden för bevattning var inte 
fullständiga (se ruta 9 ).Kommissionen ser inte till att 
normerna för god jordbrukshävd 
och goda miljöförhållanden är 
tillräckliga på medlemsstatsnivå
44 
Syftet med de normer för god jord ‑
brukshävd och goda miljöförhållanden 
som fastställts inom systemet med tvär ‑
villkor är att införa en grundläggande 
god praxis38. Medlemsstaterna förväntas 
fastställa minimikrav som tar hänsyn till 
inhemska agronomiska, miljömässiga 
och klimatrelaterade förhållanden.
45 
I dagsläget får kommissionen endast 
begränsad information via en elektro ‑
nisk databas om hur normerna för god 
jordbrukshävd och goda miljöförhål ‑
landen genomförs i medlemsstaterna. 
Informationen består av hänvisningar till 
gällande inhemsk lagstiftning och sam ‑
manfattningar från varje medlemsstat. 
Informationen lämnas på den geogra ‑
fiska nivå som medlemsstaterna själva 
bedömer lämplig. I t.ex. de medlemssta ‑
ter som besöktes under revisionen finns 
ingen information om hur normerna för 
god jordbrukshävd och goda miljöför ‑
hållanden genomförs på regional nivå 
(som i Italien och Spanien).Ruta 9Den faktiska vattenmängd som tagits ut kontrollerades inte  
i förhållande till den tillåtna kvantiteten
Revisionsrätten konstaterade brister när den kontrollerade kraven på god jordbrukshävd och goda miljö ‑ 
förhållanden för bevattning. Denna norm är formulerad på följande sätt: ”Följa tillståndsförfarandena för  
användning av vatten för bevattning.” Revisionsrätten hittade flera exempel där den vattenmängd som 
faktiskt togs ut inte kontrollerades gentemot det tak som angavs i tillståndet, trots att den maximala mängd 
vatten som fick tas ut enligt en medlemsstats förfaranden skulle anges i tillstånden. En sådan underlåtenhet 
gör kontrollerna betydligt mindre ändamålsenliga.
Enligt de checklistor som används av tvärvillkorsinspektörerna i Grekland och Spanien kontrolleras för när ‑
varande inte den faktiska vattenmängd som tas ut gentemot tillstånden. I Slovakien konstaterade revisions ‑
rätten att den vattenmängd som togs ut inte ens mättes. Genom kontrollerna kan man därför endast försäkra 
sig om huruvida ett tillstånd har beviljats men inte huruvida en stödmottagare befinner sig inom de gränser 
som anges i tillståndet.37 Artikel 53.1 i kommissionens 
förordning (EG) nr 1122/2009 
av den 30 november 2009 
om tillämpningsföreskrifter 
för rådets förordning (EG) 
nr 73/2009 vad gäller 
tvärvillkor, modulering och det 
integrerade administrations‑  
och kontrollsystem inom 
de system för direktstöd 
till jordbrukare som införs 
genom den förordningen och 
om tillämpningsföreskrifter 
för rådets förordning (EG) 
nr 1234/2007 när det gäller 
tvärvillkoren för stöd inom 
vinsektorn (EUT L 316, 
2.12.2009, s. 65) och 
artikel 14.1 i kommissionens 
förordning (EU) nr 65/2011 
av den 27 januari 2011 om 
tillämpningsföreskrifter 
för rådets förordning (EG) 
nr 1698/2005 vad gäller 
kontroller och tvärvillkor 
i samband med stöd för 
landsbygdsutveckling 
(EUT L 25, 28.1.2011, s. 8).
38 Europaparlamentet. 
Sustainable management of 
natural resources with a focus on 
water and agriculture  (hållbar 
förvaltning av naturresurser 
med inriktning på vatten och 
jordbruk). Undersökning  – 
Slutrapport, maj 2013  
http://www.europarl.europa.
eu/RegData/etudes/etudes/
join/2013/488826/IPOL‑JOIN_
ET(2013).488826.EN.pdf
32 Iakttagelser
46 
Kommissionen bedömer hur normerna 
för god jordbrukshävd och goda miljö ‑
förhållanden genomförs från en rättslig 
synpunkt genom en skrivbordsgransk ‑
ning som bygger på den information 
som medlemsstaterna har lämnat och 
som kompletteras vid revisionerna på 
plats. Kommissionen bedömer inte 
huruvida de krav som medlemsstaterna 
har fastställt för de två vattenrelate ‑
rade normerna för god jordbrukshävd 
och goda miljöförhållanden är tillräck ‑
liga från miljösynpunkt när det gäller 
målen för vattenskydd. I praktiken 
varierar kraven för god jordbrukshävd 
och goda miljöförhållanden kraftigt 
mellan medlemsstaterna. Till exempel 
varierar minimibredden på buffertrem ‑
sor enligt normerna för god jordbruks ‑
hävd och goda miljöförhållanden39 
(se  figur 7 ) mellan 25 cm och 10 meter 
(se tabell 3 ).
47 
I vissa medlemsstater/regioner får 
man odla på buffertremsor medan de 
i andra ska vara täckta av gräs eller 
busksnår. En del medlemsstater gör 
undantag för ett stort antal vatten ‑ 
förekomster som får ligga på jord ‑
bruksmark (se ruta 10 ).48 
Kraven varierar också mycket kraf ‑
tigt mellan medlemsstaterna – också 
mellan dem där det finns en särskild 
påverkan på vattnet – när det gäller 
normerna för god jordbrukshävd och 
goda miljöförhållanden för bevatt ‑
ning. Denna norm hänvisar till be ‑
fintlig lagstiftning i medlemsstaterna 
men innebär inte att nya skyldigheter 
införs. I vissa medlemsstater/regioner 
är skyldigheten att ha tillstånd för 
vattenuttag kopplad till den mängd 
som tas ut, det geografiska läget och 
den typ av vatten som tas ut (yt ‑ eller 
grundvatten). I vissa medlemsstater 
är det förbjudet att bevattna lokalt 
under torrperioder. I andra länder 
måste jordbrukare rapportera varje 
år hur stor vattenmängd som använts 
till bevattning. Revisionsrätten kon ‑
staterade fall där tillståndskraven för 
bevattning inte uppmuntrade jordbru ‑
kare att använda mindre vatten. I vissa 
länder får t.ex. exempel jordbrukare 
betala i förhållande till företagets areal 
och inte i förhållande till den faktiska 
vattenanvändningen.Figur 7Buffertremsa
vattenförekomst buﬀertremsajordbruksgröda
  39 Enligt denna norm ska man 
åtminstone uppfylla de krav 
som avser villkoren för att 
använda gödselmedel på 
mark nära vattendrag såsom 
de fastställs i nitratdirektivet.
33 Iakttagelser
Vattenförekomster som är undantagna från normerna för god  
jordbrukshävd och goda miljöförhållanden på buffertremsor
Medlemsstaterna har undantagit vissa kategorier av vattenförekomster från normerna för god jordbrukshävd 
och goda miljöförhållanden på buffertremsor. I Italien (Lombardiet) krävs det inte buffertremsor vid vatten ‑
drag som är kortare än 5 km eller som hör till ett avrinningsområde på mindre än 10 km². Spanien (Andalusien) 
undantar dammar, bevattningskanaler och diken men utan att definiera dessa vattenförekomster ordentligt 
och motiverar undantagen med argument som inte har med miljön att göra. Det ökar risken för att ett alltför 
stort antal vattendrag kommer att undantas från kravet angående buffertremsor, vilket minskar den effekt 
som tillämpningen av normerna får på vattenkvaliteten.Tabell 3 Ruta 10Stor variation i kraven för god jordbrukshävd och goda  
miljöförhållanden för buffertremsor
Land Bredd på buffertremsa Skyldigheter och restriktioner
Danmark minst 2 m ingen odling, jordbehandling eller plantering 
Greklandmellan 1 och 6 m
beroende på lutning och typ av restriktioningen odling (1 m) eller inga kvävegödselmedel  
(2 eller 6 m)
Spanien (Andalusien) 2 till 10 mska vara täckt av busksnår
inga gödsel- eller bekämpningsmedel 
Frankrike 5 mska vara täckt av gräs, snår, buskar eller träd
inga mineralgödselmedel eller organiska gödselmedel 
eller bekämpningsmedel 
Italien (Lombardiet)mellan 5 och 3 m
beroende på vattenförekomstens statusska vara täckt av gräs
direktsådd, inga oorganiska gödselmedel, ingen gödsel 
eller slam
Nederländernamellan 25 cm och 9 m
beroende på grödan och vissa tekniska 
specifikationeringa gödselmedel
Slovakien 10 m inga industriella eller organiska gödselmedel
34 Iakttagelser
Den potential att komma 
till rätta med vattenpro ‑
blemen som landsbygds ‑
utvecklingsstödet erbju ‑
der utnyttjas inte fullt ut
49 
Landsbygdsutvecklingsstödet upp ‑
går till nästan 100  miljarder  euro för 
perioden 2007–2013. I förordning (EG) 
nr 1698/2005 om landsbygdsutveck ‑
ling anges skydd av vatten som en av 
de nyckelfrågor som måste tas upp40. 
I förordningen understryks även att 
”den verksamhet som Europeiska jord ‑
bruksfonden för landsbygdsutveckling 
[...] bedriver, och de insatser som den 
bidrar till, måste ha en koppling till och 
vara förenlig med gemenskapens öv ‑
riga politik […]”41, t.ex. vattenpolitiken. 
Landsbygdsutvecklingen har därför 
stor potential att ställa medel till förfo ‑
gande och sätta upp tydliga mål i fråga 
om vatten och på så sätt bidra till att 
EU:s vattenpolitikmål integreras i GJP .
50 
Medlemsstaterna mobiliserar lands ‑
bygdsutvecklingsmedel via sina 
landsbygdsutvecklingsprogram (se 
punkterna 10–11), som innehåller upp ‑
sättningar av åtgärder som målpopu ‑
lationerna (t.ex. jordbrukare) frivilligt 
kan åta sig att vidta. Mottagare av 
landsbygdsutvecklingsstöd förbinder 
sig att uppfylla särskilda villkor som 
fastställs av medlemsstaten.51 
För närvarande utnyttjas inte lands ‑
bygdsutvecklingens potential fullt 
ut. Hur landsbygdsutvecklingspro ‑
grammen genomförs i dagsläget har 
begränsad effekt på vatten eftersom 
vattenrelaterad påverkan inte har iden ‑
tifierats på ett uttömmande sätt, efter ‑
som landsbygdsutvecklingsprogram 
och förvaltningsplaner för avrinnings ‑
distrikt ännu inte har anpassats till 
varandra och eftersom det inte alltid 
går att undkomma negativa bieffekter. 
Dessutom har stora finansierings ‑
belopp som är inriktade på vatten inte 
använts.40 Skäl 31 i förordning 
(EG) nr 1698/2005. 
“Stöd för särskilda 
markförvaltningsmetoder bör 
bidra till en hållbar utveckling 
genom att jordbrukarna och 
skogsbrukarna uppmuntras 
att främst använda sig av 
markanvändningsmetoder 
som är förenliga med behovet 
att bevara naturmiljön och 
naturlandskapet samt skydda 
och förbättra naturresurserna. 
Stöden bör bidra till att 
genomföra gemenskapens 
sjätte miljöhandlingsprogram 
och ordförandeskapets 
slutsatser i fråga om strategin 
för hållbar utveckling. De 
nyckelfrågor som måste 
tas upp är bl.a. biologisk 
mångfald, förvaltning av 
Natura 2000 ‑områdena, skydd 
av mark och vatten […].”
41 Skäl 6 i förordning (EG) 
nr 1698/2005.
35 Iakttagelser
I medlemsstaternas planer 
för landsbygdsutvecklings ‑
utgifter beaktas inte alltid 
EU:s vattenpolitikmål och 
medlemsstaternas behov när 
det gäller vatten
I medlemsstaternas landsbygds‑
utvecklingsprogram identifieras 
inte alltid vattenrelaterade 
problem på ett uttömmande sätt 
och de har ännu inte anpassats 
till förvaltningsplanerna för 
avrinningsdistrikt
52 
I varje medlemsstat som besöktes under 
revisionen granskade revisionsrätten 
om den miljöbedömning42 som gjorts 
i samband med förhandsutvärderingen 
till landsbygdsutvecklingsprogrammet 
och de miljöanalyser som genomförts 
i samband med förvaltningsplanen för 
avrinningsdistrikt var fullständiga och 
enhetliga. Revisionsrätten är visserli ‑
gen medveten om att det geografiska 
område som de två utvärderingarna 
omfattar och även tidpunkten för43, 
karaktären på och syftet med dem kan skilja sig åt men anser att bedömningen 
av vattenrelaterade problem bör vara 
samstämmig i de båda analyserna. Den 
konstaterade dock att beskrivningen 
av de vattenrelaterade problem som 
identifierades i miljöanalyserna i lands ‑
bygdsutvecklingsprogrammen ibland är 
ofullständig och också att den inte alltid 
stämmer överens med den information 
som finns tillgänglig i förvaltnings ‑
planerna för avrinningsdistrikt. Vid 
revisionen hittade revisionsrätten flera 
fall där vattenrelaterade problem inte 
hade identifierats i landsbygdsutveck ‑
lingsprogrammen och därför inte blev 
föremål för någon landsbygdsutveck ‑
lingsåtgärd (se ru ta 11 ).
53 
Den dåliga kvaliteten på åtgärdspro ‑
grammen i förvaltningsplanerna för 
avrinningsdistrikt (se punkterna 27–28) 
förhindrar för närvarande att de anpas ‑
sas till landsbygdsutvecklingsprogram ‑
men. I de fall då det finns en anpassning 
har denna formen av landsbygdsutveck ‑
lingsåtgärder som är integrerade i en 
förvaltningsplan för avrinningsdistrikt.
Vattenrelaterade problem identifieras inte på ett uttömmande sätt
•  I Danmark ingår inte problemet med vattenuttag i miljöbedömningen till landsbygdsutvecklingsprogrammet trots 
att det är relevant i västra delen av landet enligt förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt. Inga åtgärder i Dan ‑
marks landsbygdsutvecklingsprogram tar upp problemet med vattenuttag.
•  I Spanien (Andalusien) ingår åtgärder som ska leda till att vattenregistret färdigställs och till att olagligt uttag 
bekämpas i åtgärdsprogrammet i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet Guadalquivir. Men i den rapport om 
miljömässig hållbarhet som gjordes för landsbygdsutvecklingsprogrammet och i den miljöanalys som gjordes för 
förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt Guadalquivir tar man inte upp olagligt uttag av grundvatten. Förutom 
landsbygdsutvecklingsåtgärder som omfattas av tvärvillkor (se punkt 8) innehåller landsbygdsutvecklingsprogram ‑
met ingen mekanism som uppmuntrar stödmottagare att följa tillståndsförfarandena för vatten.
•  I Slovakien innehåller landsbygdsutvecklingsprogrammet inga åtgärder som avhjälper brister som har att göra 
med vattenkvantitet eller hanterar de problem med föroreningar från bekämpningsmedel, förlust av våtmarker 
eller för stort uttag av lokalt grundvatten som alla identifieras i förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt men som 
inte nämns i miljöbedömningen för landsbygdsutvecklingsprogrammet.
•  I Grekland nämns i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet Thessalien problem med hydromorfologiska föränd ‑
ringar och oregistrerade borrhål, men de tas inte upp i miljöbedömningen för landsbygdsutvecklingsprogrammet. 
Greklands landsbygdsutvecklingsprogram innehåller inga åtgärder som gäller hydromorfologiska belastningar.Ruta 1142 http://ec.europa.eu/
agriculture/rurdev/eval/
guidance/note_c_en.pdf  
(s. 14).
43 Medan miljöbedömningarna 
till landsbygdsutvecklings‑
programmen utarbetades 
2006 skulle de miljöanalyser 
som gjordes inom ramen 
för förvaltningsplanerna 
för avrinningsdistrikt (med 
analys av kännetecknen 
för ett avrinningsdistrikt, 
genomgång av vilken 
inverkan mänsklig verksamhet 
har på ytvattnets status 
och ekonomisk analys 
av vattenanvändningen 
(se artikel 5 i ramdirektivet om 
vatten)) vara avslutade senast 
den 22 december 2004.
36 Iakttagelser
Genomförandet av lands ‑
bygdsutvecklingsprogram får 
ibland negativa bieffekter på 
vatten
54 
Jordbruks ‑ och miljöpolitiken kan ha 
konkurrerande syften. Men lands ‑
bygdsutvecklingsstödet borde använ ‑
das på ett sätt som är hållbart när det 
gäller vattenförvaltning, och lands ‑
bygdsutvecklingsprogrammen borde 
därför innehålla säkerhetsklausuler så 
att potentiella negativa bieffekter kan 
undvikas (se ruta 12 ). Innan kommis ‑
sionen godkänner ett landsbygds ‑
utvecklingsprogram kontrollerar den 
om landsbygdsåtgärderna har några 
potentiella negativa bieffekter. Trots 
detta motverkar inte utformningen av 
vissa landsbygdsutvecklingsåtgärder, 
som har godkänts på vederbörligt 
sätt, att åtgärderna får stora negativa 
bieffekter på vatten. Vissa landsbygds ‑
utvecklingsprogram godkändes trots 
att de inte innehöll några lämpliga 
säkerhetsklausuler (se ruta 12 ).55 
I vissa fall innebär genomförandet 
av åtgärder i praktiken att negativa 
bieffekter uppstår, också när det finns 
säkerhetsklausuler i landsbygds‑  
utvecklingsprogrammet som ska göra 
att sådana effekter undviks (se ruta 
13).
Exempel på landsbygdsutvecklingsprogram med och utan säkerhetsklausuler
Det landsbygdsutvecklingsprogram för Italien (Lombardiet) som granskades vid revisionen innehåller säker ‑
hetsklausuler som gäller den åtgärd som är inriktad på investeringar för modernisering av jordbruksföretag. 
Enligt landsbygdsutvecklingsprogrammet får nya växthus för trädgårdsodling byggas endast om det innebär 
energi ‑ och vattenbesparingar. Investeringar för att expandera det befintliga bevattningsnätet eller för att öka 
den ytareal som ska bevattnas betraktas som icke stödberättigande.
Utformningen av samma åtgärd i landsbygdsutvecklingsprogrammet för Spanien (Andalusien) lämnar dock 
utrymme för betydande negativa bieffekter som att en större areal ska bevattnas eller att projekt som innebär 
en ökning av den totala vattenförbrukningen godkänns.
Exempel på negativa bieffekter på grund av brister i genomförandet  
av en landsbygdsutvecklingsåtgärd
Vid en DAS‑revision i Spanien upptäckte revisionsrätten att ett projekt inom åtgärd 125 (infrastruktur som är 
av betydelse för utveckling och anpassning inom jord ‑ och skogsbruket) hade godkänts trots att de vatten ‑
rättigheter som hade beviljats stödmottagarna inte var tillräckliga för att göra projektet ekonomiskt bär ‑ 
kraftigt. Stödmottagaren förbrukade betydligt mer vatten än han hade rätt till och bröt därmed mot två 
stödvillkor för denna typ av projekt. Detta visar att de kontroller som gjordes för att en projektansökan skulle 
kunna godkännas inte var ändamålsenliga och att de grundkrav som i princip skulle ha förhindrat negativa 
bieffekter (som att den totala vattenmängd som används ökar) inte kunde garanteras.Ruta 12 Ruta 13
37 Iakttagelser
Landsbygdsutvecklingsstöd 
har inte utnyttjats tillräckligt 
som en reaktion på farhå ‑
gorna beträffande vatten
Genomförandet av vatten ‑
relaterade åtgärder går ibland 
långsamt
56 
De landsbygdsutvecklingsåtgärder 
som kan ha en direkt effekt på vatten ‑
skyddet kan t.ex. vara sådana åtgärder 
som kräver att jordbrukarna ändrar 
sina jordbruksmetoder och minskar 
användningen av bekämpningsmedel 
eller gödselmedel eller anpassar sina 
grödor till den lokala hydrologiska si ‑
tuationen. Hur dessa åtgärder faktiskt 
används är en viktig faktor när man 
ska bedöma om EJFLU:s potential vad 
gäller vattenskydd har utnyttjats fullt 
ut. Revisionsrätten granskade den 
aspekten först genom en analys av de 
åtgärder som medlemsstaterna hade 
aktiverat i sina landsbygdsutvecklings ‑
program och sedan genom en analys 
av hur medlemsstaterna använde de 
olika möjligheter som ges i artikel 38 
i förordning (EG) nr 1698/2005 när det 
gäller kostnader för att genomföra 
ram ‑direktivet om vatten.
57 
Revisionsrätten analyserade genom ‑
förandegraden för aktiva landsbygds ‑
utvecklingsåtgärder som medlemssta ‑
terna själva konstaterat hade en direkt 
effekt på vattenskyddet. Trots att 
denna analys har vissa begränsningar44 
visar resultaten att genomförande ‑ 
graden är god i ungefär hälften av 
samtliga fall.44 Eftersom åtgärderna ofta 
innehåller delåtgärder som 
inte handlar om vatten är 
det inte alla projekt som 
finansieras inom denna 
åtgärd som verkligen gäller 
vattenskydd.
38 Iakttagelser
58 
Men medlemsstaterna har inte utnytt ‑
jat de möjligheter som finns i artikel 38 
i förordning (EG) nr 1698/2005 där det 
särskilt anges att åtgärd 12345 får an ‑
vändas till att “kompensera jordbrukar ‑
na för kostnader eller inkomstbortfall 
på grund av svårigheter i områdena 
i fråga i samband med genomför ‑
andet av [ramdirektivet om vatten]” 
(se  tabell 4 ).59 
När granskningsbesöken gjordes hade 
ingen av medlemsstaterna förutom 
Danmark46 aktiverat åtgärd 213 för att 
följa ramdirektivet om vatten enligt 
artikel 38. Enligt kommissionen22 anges 
det endast i 4 % av de förvaltningspla ‑
ner för avrinningsdistrikt som lämnats 
in att man ska använda artikel 38 för att 
kompensera jordbrukarna för de krav 
som ställs i ramdirektivet om vatten. 
Att åtgärd 213 användes i så begränsad 
utsträckning berodde bland annat på 
att medlemsstaterna var försenade med 
sina förvaltningsplaner för avrinnings ‑
distrikt. En annan ogynnsam faktor när 
det gäller användningen av åtgärd 213 
är att inga tillämpningsföreskrifter för 
betalningar som är kopplade till ram ‑
direktivet om vatten offentliggjordes 
förrän i februari 201047 – tre år och två 
månader efter det att programperioden 
för landsbygdsutveckling hade startat48 
och mer än ett år efter det att förvalt ‑
ningsplanen för avrinningsdistrikt skulle 
ha färdigställts enligt artikel 13 i ram ‑
direktivet om vatten.Tabell 4Genomförandegrader för landsbygdsutvecklingsåtgärder1 som medlemsstaterna 
konstaterat har direkt effekt på vattenskyddet (i procent)
Land Åtgärd115 121 125 213 214 216 226 321
Danmark 84,1 24,2
Frankrike (fastlandet)  69,7 39,8 85,8 16,9
Grekland 17, 0 35,7 71,7 21,5
Italien (Lombardiet) 75,8 42,4 69,0 51,9
Slovakien 85,8 88,2 91,8
Nederländerna 51,0 30,4 95,7 9,7
Spanien (Andalusien) 9,4 70,0 27, 6 73,1
 Goda genomförandegrader (> 60  %)
 Åtgärd 213 hade inte aktiverats i någon av de medlemsstater som besöktes under revisionen
 Den besökta medlemsstaten hade inte konstaterat att åtgärden hade direkt effekt på vattenskydd
1  Åtgärd 115: Inrättande av företagslednings ‑, avbytar ‑ och rådgivningstjänster, åtgärd 121: Modernisering av jordbruksföretag, 
åtgärd 125: Infrastruktur som är av betydelse för utveckling och anpassning inom jord ‑ och skogsbruket, åtgärd 214: Stöd för miljövänligt 
jordbruk, åtgärd 216: Icke‑produktiva investeringar, åtgärd 226: Restaurering av skogstillståndet och införande av förebyggande åtgärder och 
åtgärd 321: Grundläggande tjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden.
Källa:  Europeiska kommissionen, uppgifter från den 31 mars 2013.45 Åtgärd 123: Natura 2000 ‑stöd 
och stöd som är kopplade till 
direktiv 2000/60/EG.
46 Danmark aktiverade åtgärd 
213 för att kompensera 
för kostnaderna för 
genomförandet av tio 
meter breda buffertremsor, 
men sedan Danmarks 
förvaltningsplan för 
avrinningsdistrikt drogs 
in i december 2012 står 
genomförandet av åtgärden 
stilla.
47 Kommissionens förordning 
(EU) nr 108/2010 av den 
8 februari 2010 om ändring av 
förordning (EG) nr 1974/2006 
om tillämpningsföreskrifter 
för rådets förordning (EG) 
nr 1698/2005 om stöd för 
landsbygdsutveckling från 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling 
(EJFLU) (EUT L 36, 9.2.2010, s. 4).
48 EJFLU 2007–2013.
39 Iakttagelser
Finansieringsinstrument som 
särskilt har tagits fram för 
vattenfrågor har knappt använts
60 
I rådets beslut 2009/61/EG49 angavs 
behovet av att agera kraftfullare när 
det gällde ett antal “nya utmaningar av 
avgörande betydelse” som fastställdes 
200350, varav en rörde vattenförvalt ‑
ning. I linje med beslutet innebar 
hälsokontrollen att kompletterande 
medel gjordes tillgängliga för dessa 
nya utmaningar. Den totala komplette ‑
rande budgeten var 3,8  miljarder  euro. 
Samtidigt utarbetade kommissionen 
en ekonomisk återhämtningsplan för 
Europa51 som en reaktion på den eko ‑
nomiska krisen 2008. Återhämtnings ‑
planen gav ytterligare en miljard euro 
som skulle användas till bredband 
i landsbygdsområden och vilken som 
helst av de nya utmaningarna.61 
År 2010 tilldelade medlemsstaterna, 
inom ramen för de första ändringarna 
av landsbygdsutvecklingsprogrammen 
efter hälsokontrollen, 26,9 % av de 
kompletterande GJP‑medlen (1,3  mil ‑
jarder  euro) till den ”nya utmaningen” 
vattenförvaltning52 (se figur 8 ). Den 
genomsnittliga genomförandegraden 
för dessa medel vid utgången av 2012 
var 17,5 % för EU ‑27, även om denna 
siffra varierar stort bland medlems ‑
staterna53 (närmare uppgifter finns 
i bilaga IV ). Trots att hälsokontrollen 
var ett tillfälle att ytterligare inte ‑
grera vattenförvaltningsfrågor i lands ‑
bygdsutvecklingsprogrammen har 
de flesta medlemsstater i praktiken 
använt de extra medlen i mycket liten 
utsträckning.Figur 8Planerad fördelning av medel från hälsokontrollen  
och återhämtningplanen till de ”nya utmaningarna” år 2010
Källa : Europeiska kommissionen.0,3 %Biologisk mångfald
31,2 %
Vattenvård
26,9 %Förnybar energi5,6 %Klimatförändringar14,2 %Bredband7,3 %Innovation kopplad till nya utmaningarOmstrukturering av mejerisektorn14,5 %49 Rådets beslut 2009/61/EG av 
den 19 januari 2009 om änd ‑
ring av beslut 2006/144/EG 
om gemenskapens strate ‑
giska riktlinjer för landsbygds‑
utvecklingen (program ‑
period 2007–2013) (EUT L 30, 
31.1.2006, s. 20).
50 Skäl 3 i beslut 2009/61/EG: “Vid 
utvärderingen av genom ‑
förandet av reformen av den 
gemensamma jordbruks ‑
politiken 2003 konstaterades 
det att klimatförändringarna, 
förnybara energier, vattenför ‑
valtning, biologisk mångfald 
och omstrukturering av mjölk ‑
sektorn utgör nya utmaningar 
av avgörande betydelse för 
det europeiska jordbruket.”
51 KOM(2008) 800 slutlig, 
26.11. 20 08.
52 Revisionsrätten medger att 
en del av de medel som har 
gått till att anta den “nya 
utmaning” som rör biologisk 
mångfald också kan ha en 
positiv effekt på vatten.
53 Kommissionen har inte 
validerade uppgifter för 
dessa genomförandegrader, 
men de siffror som 
revisionsrätten presenterar 
bygger på information från 
kommissionen.
40 Iakttagelser
Principen om att föro ‑
renaren ska betala har 
inte införlivats i GJP
62 
Enligt principen om att förorenaren 
betalar ska förorenaren bära kostna ‑
derna för att förebygga, kontrollera 
och rena föroreningar54. Nuförtiden 
är principen en rättslig skyldighet 
som är inskriven i EU:s fördrag55 och 
i direktivet om miljöansvar56 och som 
det uttryckligen hänvisas till i artikel 9 
i ramdirektivet om vatten.
63 
Olika metoder för att bedriva jordbruk 
kan vara till såväl nytta som men för 
miljön. Jordbrukets negativa miljö ‑
effekter är ofta att oönskade kemika ‑
lier (föroreningar) förs in i miljön. Den 
diffusa karaktären på föroreningar från 
jordbruket och svårigheten att identi ‑
fiera förorenaren gör att miljölagar inte 
tillämpas och att ansvaret för skador 
inte fastställs54. Men principen om att 
förorenaren betalar bör ändå tillämpas 
när jordbruksverksamhet orsakar miljö ‑
skador som drabbar privat och offentlig 
egendom54. Mekanismer för att införa 
principen om att förorenaren betalar 
kanske finns (t.ex. att medlemsstater 
döms att betala böter), men de påver ‑
kar inte stöden till GJP‑mottagare.64 
De påföljder som för närvarande fast ‑
ställs för jordbrukare som inte uppfyl ‑
ler tvärvillkoren (dvs. som överskrider 
en godtagbar lagstadgad grad av föro ‑
rening) beräknas inte på grundval av 
kostnaden för den skada som orsakats 
och utgör därför kanske bara en del 
av denna kostnad. I många fall står de 
inte i proportion till allvaret i jordbru ‑
karens överträdelse av tvärvillkoren. 
Detta konstaterade revisionsrätten 
redan i särskild rapport nr 8/2008. 
I det hänseendet uppmärksammar 
revisionsrätten återigen de brister som 
konstateras i punkterna 40–43 i til l‑
lämpningen av systemet med tvärvill ‑
kor. Såsom systemet med tvärvillkor 
tillämpas för närvarande kan det vara 
till nytta, men endast delvis när det 
gäller principen om att förorenaren 
ska betala.
65 
Ett stort antal landsbygdsutvecklings ‑
stöd är inte knutna till tvärvillkor9. Det 
innebär att en jordbrukare som föro ‑
renar fortsätter att få dessa stöd utan 
någon minskning. I dagsläget finns det 
ingen mekanism som på ett propor ‑
tionellt sätt tar hänsyn till kostnaderna 
för att förebygga eller rena förorening ‑
ar som en jordbrukare orsakar och som 
minskar landsbygdsutvecklingsstöden 
i motsvarande utsträckning.54 Margaret Rosso Grossman, 
Agriculture and the Polluter 
Pays Principle  (jordbruk och 
principen om att förorenaren 
betalar), vol. 11.3 Electronic 
Journal of Comparative Law , 
(december 2007),  
http://www.ejcl.org/113/
article113 ‑15.pdf .
55 Artikel 191.2 i fördraget 
om Europeiska unionens 
funktionssätt.
56 Europaparlamentets och 
rådets direktiv 2004/35/EG 
(EUT L 143, 30.4.2004, s. 56), 
ändrat genom direktiv 
2006/21/EG (EUT L 102, 
11.4.2006, s. 15) och 
direktiv 2009/31/EG (EUT L 140, 
5.6.2009, s. 114).
41 Iakttagelser
Övervaknings ‑ och utvär ‑
deringssystemen ger inte 
hela bilden
66 
Det har gått många år sedan 
EU:s vattenpolitik skärptes och 
GJP‑instrument som kan åtgärda 
vattenproblem infördes:
i) Systemet med tvärvillkor infördes 
2003 och har varit obligatoriskt för 
alla jordbrukare som fått direkt ‑
stöd sedan 2005.
ii) Landsbygdsutveckling infördes 
i GJP 2000. 
iii) Ramdirektivet om vatten trädde 
i kraft 2000 med kravet att med ‑
lemsstaternas övervakningspro ‑
gram skulle vara operativa senast 
i slutet av 2006.
67 
I sin nuvarande form ger övervaknings ‑
systemen inte en heltäckande översikt 
över jordbrukets påverkan på vatten. 
Informationen är i det avseendet par ‑
tisk och splittrad och kommer ibland 
sent. Det beror på att
i) övervaknings ‑ och utvärderings ‑
systemen inom GJP är till begrän ‑
sad nytta när det gäller vattenrela ‑
terad information,
ii) övervakningsrutinerna för vat ‑
tenpolitiken inrättades sent och 
är ofullständiga,
iii) det inte finns något informa ‑
tionssystem som kan ge den 
information som krävs för att 
man ska kunna koppla vatten ‑
kvalitet och vattenkvantitet till 
jordbruksmetoder.Övervaknings ‑ och 
utvärderingssystemen inom 
GJP har ett begränsat värde 
när det gäller att mäta hur 
långt man har kommit med 
att uppnå vattenmålen 
i GJP‑förordningarna
68 
Enligt EU:s lagstiftning57 ska medlems ‑
staterna överlämna en årlig rapport till 
kommissionen som innehåller “Resul ‑
taten av kontrollerna av tvärvillkoren”. 
Resultaten gäller det antal kontroller 
som genomförts samt överträdelser 
mot de olika tvärvillkoren. De innehål ‑
ler ingen information om vilken inver ‑
kan tvärvillkoren har på vattenkvalite ‑
ten eller vattenkvantiteten och det var 
heller aldrig syftet med dem.
69 
Kommissionen övervakar och utvärde ‑
rar alla landsbygdsutvecklingsåtgärder 
för programperioden 2007–2013 via en 
gemensam övervaknings ‑ och utvärde ‑
ringsram. I ramen används indikatorer 
som mäter framsteg vad gäller uppfyl ‑
lelsen av landsbygdsutvecklingsmålen 
och även oberoende utvärderares 
utvärderingar.57 Artikel 84.1 e i förordning 
(EG) nr 1122/2009.
42 Iakttagelser
70 
När det gäller vatten har ramen fem 
indikatorer för utgångsläget58, en 
resultatindikator (“område för fram ‑
gångsrik markförvaltning som har haft 
betydelse för [...] vattenkvaliteten”) 
och en effektindikator (“förbättring 
av vattenkvaliteten”). Revisionsrätten 
konstaterade att resultatindikatorn 
inte är tillräckligt precis eftersom 
den inte klargör vad som menas med 
“framgångsrik markförvaltning”, ef ‑
fektindikatorn för vattenkvaliteten 
hänvisar endast till nitrater och fosfor 
och det finns ingen indikator för 
vattenkvantitet. Vidare är medlems ‑
staternas rapportering om samtliga 
indikatorer i ramen ofta inaktuell eller 
ofullständig. I många fall har medlems ‑
staterna inte fastställt målvärden.71 
I en vägledning för ramen59 finns fem 
utvärderingsfrågor om vatten. Vissa 
goda exempel konstaterades i utvärde ‑
ringarna efter halva tiden där utvärde ‑
rarna kunde kvantifiera effekten av vis ‑
sa (del ‑)åtgärder för vattenkvaliteten 
med hjälp av modeller, enkäter bland 
stödmottagare och kvalitativ forskning 
(se ruta 14 ). Detta är emellertid ingen 
generell metod och det finns tydliga 
brister när det handlar om systematisk 
kvantifiering av resultat och effek ‑
ter och uppgifternas fullständighet, 
tillförlitlighet och enhetlighet. I flera 
utvärderingar efter halva tiden upp ‑
märksammas att det saknas målvärden 
i landsbygdsutvecklingsprogrammen, 
vilket gör det svårt att bedöma uppfyl ‑
lelsen av vattenmålen.
Ett bra exempel på kvantifierad effekt i en utvärdering efter halva tiden
Italien (Lombardiet)  – Till åtgärden 214 (stöd för miljövänligt jordbruk) använde utvärderaren modeller för att 
på skiftesnivå beräkna kväveöverskottet och det förhållande mellan toxicitet och exponering som mätts upp 
i grundvatten till följd av att bekämpningsmedel använts. På regional nivå minskade kväveöverskottet sam ‑
manlagt med 2,6 kg/ha tack vare åtgärd 214, och förhållandet mellan toxicitet och exponering hade minskat 
med 3,9 %. Effekten var mer uttalad i områden där åtgärden hade utnyttjats framgångsrikare.Ruta 14
Rutinerna för övervakning av 
vattenpolitiken är ofullständiga
72 
Enligt artikel 8 i ramdirektivet om 
vatten ska medlemsstaterna upp ‑
rätta “program för övervakning av 
vattenstatusen för att upprätta en 
sammanhållen och heltäckande över ‑
sikt över vattenstatusen inom varje avrinningsdistrikt”. Övervakningspro ‑
grammen skulle vara operativa senast 
2006 och bestå av ett program för kon ‑
trollerande övervakning (som omfattar 
hela distriktet) och ett program för 
operativ övervakning (frekventare och 
tätare övervakning som är inriktad på 
att hitta problemområden). Medlems ‑
staterna får även välja att utarbeta pro ‑
gram för undersökande övervakning 
(t.ex. av specifika substanser).58 Vattenkvalitet 
(bruttonäringsbalans), 
vattenkvalitet (föroreningar 
orsakade av nitrater och 
bekämpningsmedel), 
vattenkvalitet (procent 
av territoriet som utsetts 
till nitratkänsligt område), 
vattenanvändning (procent 
bevattnad och brukad 
jordbruksmark) och 
skyddsskogar avseende 
i första hand jord och vatten.
59 Handbok för en gemensam 
övervaknings ‑ och 
utvärderingsram. Vägledning, 
generaldirektoratet 
för jordbruk och 
landsbygdsutveckling, 
september 2006.
43 Iakttagelser
73 
Efter en bedömning av medlems ‑
staternas övervakningsprogram 2012 
rapporterade Europeiska miljöbyrån 
att det finns exempel på mycket god 
rapportering av hög kvalitet, men 
även fall där rapporteringen har luckor 
eller innehåller motsägelser60. I en 
annan rapport påpekar kommissionen 
följande: “Av den information som rap ‑
porterats in till kommissionen framgår 
att det finns tydliga skillnader i över ‑
vakningen. […] I vissa medlemsstater 
är mer än 50 % av vattenförekomsterna av okänd ekologisk och kemisk vatten ‑
status61.” I vissa medlemsstater inrätta ‑
des övervakningsnätverk sent och/eller 
hade metodologiska brister. Revisions ‑
rätten konstaterade att i en del med ‑
lemsstater är man vid övervakningen 
inriktad på att samla in information om 
vattenförekomsternas status och bryr 
sig inte särskilt mycket om att övervaka 
påverkan på vatten (se  ruta 15 ). Lokalt 
har det förekommit en del vetenskapli ‑
ga undersökningar eller experimentella 
nätverk där jordbruksmetoder kopplas 
till vattenkvaliteten (se  ruta 16 ).
Ett exempel på brister i ett övervakningsnätverk
Frankrike  – resultattavlan i förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt innehåller inga särskilda indikatorer 
enbart för övervakning av belastningar orsakade av jordbruket. En av indikatorerna gäller den ackumulerade 
effekt på vattenstatusen som orsakas av hushåll, industri ‑ och jordbruksverksamhet. Samma gäller för en indi ‑
kator för överskridande av kvantitativa målvärden vid knutpunkterna.
I Frankrike används en indikator för den vattenmängd som tas ut från vattenförekomster av grund ‑ och yt ‑
vatten av olika verksamhetssektorer till att kvantifiera det vatten som används till bevattning, men indikatorn 
i) har inget kvantifierat mål och ii) tillåter inte att den uttagna mängden jämförs med vad som är hållbart när 
det råder vattenbrist.
Goda exempel på övervakningsnätverk
Nederländerna har två särskilda övervakningsnät som kopplar jordbruk till vatten. I det första mäts koncen ‑
trationerna av ett antal substanser på jordbruksföretag och dessa kopplas till en databas med information 
om vilken förvaltningstyp, vilket gödsel och vilka substanser som används osv. I det andra nätverket används 
befintliga provställen på jordbruksområden som gör att man kan bedöma jordbrukets påverkan på vattenkva ‑
liteten (fosfor ‑ och kvävehalt).
Danmark har ett övervakningsprogram som ska dokumentera vattenrelaterade miljöplaners och andra jord ‑
brukssektorsprograms effekt på läckage av näringsämnen i vattenmiljön. Sex representativa avrinningsområ ‑
den övervakas med hjälp av direkta mätningar, intervjuer med jordbrukare om deras jordbruksmetoder och 
analys av förhållandet mellan jordbruk och näringsförlusten i miljön.Ruta 15 Ruta 1660 Europeiska miljöbyråns 
rapport nr 8/2012, European 
waters – assessment of status 
and pressures  (europeiska 
vatten – bedömning av status 
och påverkan).
61 KOM(2012) 670 slutlig, 
Rapport från kommissionen 
till Europaparlamentet och 
rådet om genomförandet 
av ramdirektivet för 
vatten (2000/60/EG). 
Förvaltningsplaner för 
avrinningsdistrikten .
44 Iakttagelser
74 
Övervakning enligt ramdirektivet om 
vatten har på så sätt ökat kunskapen 
om statusen på europeiska vatten och 
den påverkan som de är utsatta för, 
men den är fortfarande ofullständig, 
och resultaten måste tolkas försiktigt 
med tanke på informationsluckor och 
metodiska brister. I de flesta fall har 
medlemsstaterna ingen övervakning 
av de enskilda åtgärderna i förvalt ‑
ningsplanerna för avrinningsdistrikt 
(se tabell 2 ).
75 
När det gäller övervakning av nitrat ‑
halten i ytvatten och grundvatten ska 
medlemsstaterna enligt nitratdirekti ‑
vet62 ”utarbeta och genomföra lämpli ‑
ga övervakningsprogram för att utvär ‑
dera effekten av åtgärdsprogram”. Vart 
fjärde år ska de rapportera om nitrat ‑
halterna i grundvatten och ytvatten, 
eutrofieringen i ytvatten, åtgärdspro ‑
grammens effekt på vattenkvaliteten 
och jordbruksmetoder, översyner av 
nitratkänsliga områden och åtgärds ‑
program samt förväntade framtida 
trender vad gäller vattenkvaliteten63. 
Medlemsstaternas rapporter används 
som underlag till en sammanfattande 
rapport från Europeiska kommissionen 
om genomförandet av direktivet. Men 
det har hänt att medlemsstaternas rap ‑
portering om nitratdirektivet blivit för ‑
senad. Den sammanfattande EU‑rap ‑
porten för 2008–2011 offentliggjordes 
inte förrän den 4 oktober 201364.76 
De enskilda medlemsstaternas rappor ‑
ter för 2008–2011 uppvisar skillnader 
i kvalitet och metod. I den samman ‑
fattande rapporten påpekar kommis ‑
sionen att det var stor variation både 
vad gäller formatet och kvaliteten på 
innehållet i medlemsstaternas rap ‑
porter, vilket gjorde det svårt att göra 
en sammanhängande sammanfattning 
på EU‑nivå. På samma sätt innehöll de 
digitala uppgifter som lämnades i ett 
antal fall tillsammans med medlems ‑
staternas skriftliga rapporter inkonse ‑
kvenser och svårtolkade uppgifter som 
krävde förtydliganden från medlems ‑
staternas sida. Inte nog med att upp ‑
gifter inte alltid finns tillgängliga för 
alla medlemsstater, i vissa fall går det 
inte att jämföra uppgifterna mellan 
medlemsstaterna.62 Artikel 5.6 i nitratdirektivet 
(91/676/EEG).
63 http://ec.europa.eu/
environment/water/
water‑nitrates/
64 Kommissionens 
arbetsdokument 
SWD(2013) 405 slutlig som 
åtföljer rapporten från 
kommissionen till rådet 
och Europaparlamentet 
om genomförandet av 
rådets direktiv 91/676/EEG 
om skydd mot att vatten 
förorenas av nitrater från 
jordbruket, på grundval av 
medlemsstaternas rapporter 
för perioden 2008–2011.
45 Iakttagelser
WISE, ingången till europeisk 
vatteninformation, behöver bli 
ännu bättre
77 
Vatteninformationssystemet för Eu ‑
ropa (WISE) inrättades 2003, både som 
ett rapporteringsverktyg för medlems ‑
staterna och en online‑portal med 
vatteninformation på EU‑nivå. WISE 
matas med en mängd olika dataflöden 
som kommer både från obligatoriska 
data som samlas in av kommissionens 
generaldirektorat för miljö som ett led 
i dess skyldigheter enligt ramdirekti ‑
vet om vatten, direktivet om rening 
av avloppsvatten från tätbebyggelse, 
badvattendirektivet och dricksvatten ‑
direktivet och från frivilliga data som 
Europeiska miljöbyrån samlar in varje 
år65. WISE innehåller inga data som 
medlemsstaterna rapporterar enligt 
nitratdirektivet66 eller data som samlas 
in av generaldirektoratet för jordbruk 
och landsbygdsutveckling via den 
gemensamma ramen för övervakning 
och utvärdering. Mellan 2003 och 2011 
var de data som samlades in och sam ‑
manställdes i WISE inriktade på vatten ‑
kvaliteten och inte på vattenkvantite ‑
ten eller risken för vattenbrist4.
78 
Trots att WISE har potential att ge 
heltäckande information om vat ‑
ten i Europa har den en del brister. 
Det är inte alla dataflöden i WISE som 
har integrerats helt och hållet. Av 
sekretesskäl och på grund av skillnader 
i storlek, datafrekvens (t.ex. årliga ge ‑
nomsnitt mot fyråriga genomsnitt) och 
medlemsstaternas bearbetning av data 
(vissa länder lämnar aggregerade data) 
går det inte alltid att sammanställa 
data så att de kan utnyttjas fullt ut.Kommissionens ansträngningar 
för att ta fram indikatorer 
som kopplar vattenkvalitet 
och vattenkvantitet till 
jordbruksmetoder har ännu 
inte haft någon framgång
79 
Sedan 2002 har kommissionen arbetat 
med att ta fram en uppsättning indika ‑
torer för miljövänligt jordbruk för att ta 
reda på i hur stor utsträckning miljöfrå ‑
gor har införlivats i GJP på medlems ‑
statnivå och regional nivå67. I praktiken 
är datatillgängligheten ett problem 
för de flesta av dessa indikatorer (se 
tabell 5 ). Ingen av indikatorerna för 
miljövänligt jordbruk gör en koppling 
till enskilda jordbruksmetoder.65 Europeiska miljöbyråns 
indikatorer för jordbruk och 
vatten är bruttonäringsbalans, 
användning av sötvattens ‑
resurser, syrekonsumerande 
ämnen i floder, näringsämnen 
i sötvatten, näringsämnen 
i vatten i övergångszon, 
kustområden och havsvatten 
och bekämpningsmedel 
i grundvatten (Europeiska  
miljöbyråns miljöindikator ‑
rapport 2012).
66 När det gäller nitrater har 
Europeiska miljöbyrån 
och GD Miljö på senare år 
arbetat med att anpassa 
data från rapporterna 
om miljösituationen och 
samlat dem i nitratdirektivet 
och ramdirektivet om 
vatten. Syftet är att minska 
rapporteringsbördan 
för medlemsstaterna 
och samtidigt förbättra 
jämförbarheten och 
enhetligheten i data från olika 
källor. Detta arbete ligger nere 
för tillfället.
67 http://epp.eurostat.ec.europa.
eu/portal/page/portal/agri_
environmental_indicators/
introduction .
46 Iakttagelser Tabell 5Översikt över indikatorer för miljövänligt jordbruk där större belastningar 
på vattenkvaliteten och vattenkvantiteten identifieras
Rubrik på indikator för 
miljövänligt jordbrukHuvudindikator/  
delindikatorAnsvarigt organ Problem som påträffats
BruttokvävebalansEventuellt kväveöverskott på 
jordbruksmark (kg/ha/år)EurostatMetoderna för att beräkna 
bruttonäringsbalans är inte desamma 
i alla länder och data går inte att 
jämföra mellan länder 
Risk för fosforföroreningarEventuellt kväveöverskott på 
jordbruksmark (kg/ha/år)
Känslighet för läckage/avrinning 
av fosforEurostat
GD MiljöMetoderna för att beräkna 
bruttofosforbalans är inte desamma 
i alla länder och data går inte att 
jämföra mellan länder
Ännu inte färdig på grund av begränsad 
datatillgång och metodiska svårigheter
Vattenkvalitet – nitratföro-
reningar Floder och grundvatten med nitrat -
halter på mer än 50 mg NO3/l
Nitrathalter på mer än 25 mg NO3/l 
är en varningströskel EurostatTillgängliga data är inte tillräckligt 
detaljerade för att man ska kunna 
fastställa om trenden skiljer sig 
i områden som utnyttjar GJP -åtgärder 
jämfört med områden som inte gör 
det. Ingen differentiering som bygger 
på region, jordtyp osv., trots att detta 
skulle vara användbart för att avgöra 
orsakerna till dessa trender.
Vattenkvalitet  – 
bekämpningsmedels-  
föroreningarEuropeiska miljöbyrånBegränsad information tillgänglig. 
Det saknas tillförlitliga data om 
bekämpningsmedel i  grundvatten.
BevattningAndel (%) bevattnat område på 
utnyttjad jordbruksareal (och trend)EurostatIngen information om vattenmätning 
så att det går att mäta effektivitet. 
Informationen rapporteras inte på 
avrinningsområdesnivå. Ingen koppling 
till vattenanvändning (vattenuttag och 
vattenstatus i området).
VattenuttagÅrligt vattenuttag per källa och 
sektor
Vattenanvändning per leverans-
kategori och användareEuropeiska miljöbyrån/
EurostatData finns endast tillgängliga för 
mellan hälften och två tredjedelar av 
medlemsstaterna.
Risker med bekämpningsmedelRiskindex när det gäller skador  
orsakade av toxicitet i och expone -
ring av bekämpningsmedelGD Hälsa och 
konsumentskyddInga data tillgängliga för denna 
indikator. Data om försäljning av 
bekämpningsmedel skulle bli tillgängliga 
från 2013 och data om användning av 
bekämpningsmedel 2015.
Anmärkning : Flera andra indikatorer för miljövänligt jordbruk har indirekta kopplingar till vatten. Det gäller t.ex. förbrukning av 
mineralgödselmedel i jordbruket, förbrukning av bekämpningsmedel, mönster vad avser växtodling, mönster vad avser djurhållning, 
gödselhantering, jordbruksföretagens specialisering och jordbruksföretagens intensifiering/extensifiering.
47
 Slutsatser  
och rekommendationer
80 
Kommissionen och medlemsstaterna 
har satt ambitiösa politiska mål för att 
förbättra vattenförvaltningen i EU på 
medellång till lång sikt. Jordbruket har 
som en av de främsta användarna och 
förorenarna av vatten en nyckelroll 
att spela i detta sammanhang. Detta 
framfördes både i utkastet till ramdirek ‑
tivet om vatten och i den nyare politiska 
överenskommelsen om den gemensam ‑
ma jordbrukspolitikens (GJP) framtid.
81 
För att kunna uppnå dessa ambitiösa 
mål måste GJP genomföras på ett 
sådant sätt att den uppmuntrar till den 
ändamålsenligaste och effektivaste an ‑
vändningen av vatten i jordbruket och 
avskräcka från slösaktig användning, 
föroreningar m.m. Merparten av EU:s 
finansiering och gårdsstöd är bundna 
av villkor om viss god praxis när det 
gäller vatten (som en del av systemet 
med tvärvillkor). Betydande medel har 
också gjorts tillgängliga via lands ‑
bygdsutvecklingsåtgärder för särskilda 
vattenrelaterade projekt.
82 
Revisionsrätten undersökte om EU:s 
vattenpolitikmål hade integrerats på 
ett tillfredsställande sätt i GJP . Revi ‑
sionsrätten drar slutsatsen att kommis ‑
sionen och medlemsstaterna endast 
har varit delvis framgångsrika med 
detta. Det beror på att ambitionen i de 
politiska målen inte stämmer över ‑
ens med de instrument som används 
för att åstadkomma förändring. De 
instrument som man för närvarande 
använder inom GJP för att komma till 
rätta med vattenproblemen har hittills 
inte klarat att göra tillräckliga framsteg 
mot de ambitiösa politiska mål som 
satts för vatten. Revisionsrätten lyfter 
fram brister både i utformningen och 
tillämpningen av tvärvillkor och i an ‑
vändningen av landsbygdsutvecklings ‑
stöd och visar på förseningar i genom ‑
förandet av ramdirektivet om vatten.83 
När det gäller tvärvillkor betonar 
revisionsrätten i sin revision att ett 
antal viktiga vattenrelaterade pro ‑
blem ännu inte omfattas av kraven 
i tvärvillkoren (punkterna 35–37) och 
att kommissionen inte har garanterat 
att normer för god jordbrukshävd och 
goda miljöförhållanden i fråga om vat ‑
ten är tillräckliga på medlemstatsnivå 
eller är formulerade på ett sådant sätt 
att de främjar goda jordbruksmeto ‑
der (punkterna 38 och 44–48). Såsom 
systemet med tvärvillkor tillämpas för 
närvarande kan det vara till nytta, men 
endast delvis, när det gäller principen 
om att förorenaren ska betala, och på ‑
följderna enligt tvärvillkoren beräknas 
inte på grundval av kostnaden för den 
skada som orsakats och utgör därför 
kanske bara en del av denna kostnad 
(punkterna 62–65).
84 
Inom ramen för GJP‑reformen har 
ännu ambitiösare mål satts upp för 
den nya perioden (2014–2020) när det 
gäller integreringen av vattenpolitik ‑
mål i GJP . Till denna nya period har 
kommissionen för avsikt att öka tvär ‑
villkorens tillämpningsområde. Med 
tanke på sina tidigare iakttagelser om 
hur tvärvillkoren fungerar rekommen ‑
derar revisionsrätten följande:
Rekommendation 1
På politisk nivå bör kommissionen för 
EU:s lagstiftare föreslå nödvändiga 
ändringar av de nuvarande instrumen ‑
ten (tvärvillkor och landsbygdsutveck ‑
ling) eller vid behov nya instrument 
som kan uppfylla de ambitiösare 
målen när det gäller integrering av vat ‑
tenpolitikmålen i GJP .
48 Slutsatser och rekommendationer 
85 
Med hänsyn till att tvärvillkoren 
och landsbygdsutvecklingen är de 
instrument som främst används för 
att integrera vattenfrågor i GJP drar 
revisionsrätten slutsatsen att det finns 
brister i tillämpningen av tvärvillkor på 
medlemsstatsnivå (punkterna 40–43) 
och att potentialen för medlemssta ‑
ternas landsbygdsutvecklingsprogram 
att åtgärda vattenfrågor ännu inte har 
utnyttjats fullt ut (punkterna 49–61). 
Revisionsrätten rekommenderar därför 
följande:
Rekommendation 2
Medlemsstaterna bör
— åtgärda de brister i genomföran ‑
det av kontroller av tvärvillkor som 
konstaterades vid revisionen,
— fastställa lämpliga påföljder vid fall 
av överträdelse,
— lägga större tonvikt vid att iden ‑
tifiera vattenrelaterade problem 
i landsbygdsutvecklingsprogram ‑
men och se till att de är förenliga 
med förvaltningsplanerna för 
avrinningsdistrikt,
— ta fram och strikt genomföra säker ‑
hetsmekanismer för att undvika 
negativa bieffekter på vatten orsa ‑
kade av verksamheter som finan ‑
sieras via landsbygdsutveckling,
— aktivare överväga och på lämp ‑
ligt sätt främja användningen av 
de medel som är öronmärkta för 
vattenrelaterade frågor på ett sätt 
som är förenligt med sund ekono ‑
misk förvaltning.86 
Med hänsyn till hur viktigt i ramdirekti ‑
vet om vatten är för EU:s vattenpolitik 
och med tanke på att det finns ett er ‑
känt behov av att integrera vattenfrågor 
i andra politikområden, t.ex. jordbruk, 
drar revisionsrätten slutsatsen att förse ‑
ningar och brister i genomförandet av 
ramdirektivet om vatten har motverkat 
integreringen av vattenpolitikmålen 
i GJP (punkterna 21–32 och 72–76). 
EU:s vattenpolitik genomförs visserligen 
i praktiken via medel från andra poli ‑
tikområden (t.ex. GJP), men för att man 
ska få till stånd en sammanhängande 
vatten ‑ och jordbrukspolitik i EU rekom ‑
menderar revisionsrätten följande:
Rekommendation 3
Kommissionen bör föreslå lämpliga 
mekanismer som verkligen kan ha 
ett positivt inflytande på kvaliteten 
på medlemsstaternas programdoku ‑
ment för ramdirektivet om vatten och 
göra så att man inte avviker från den 
tidsram som fastställs i direktivet. I det 
syftet skulle kommissionen kunna fast ‑
ställa minimivillkor för genomförandet 
av ramdirektivet om vatten som ska 
vara uppfyllda innan den ingår åtagan ‑
den för landsbygdsutvecklingsmedel.
Medlemsstaterna bör omedelbart 
påskynda genomförandet av ram ‑
direktivet om vatten och förbättra 
kvaliteten på sina förvaltningsplaner 
för avrinningsdistrikt till nästa förvalt ‑
ningscykel (2015) genom att beskriva 
enskilda åtgärder (t.ex. när det gäller 
omfattning, tidsram, målvärden och 
kostnader) och göra dem tillräckligt 
tydliga och konkreta på operativ nivå.
49 Slutsatser och rekommendationer 
87 
Revisionsrätten drar även slutsatsen 
att det finns otillräcklig kunskap på eu ‑
ropeisk nivå och i medlemsstaterna om 
vilken påverkan jordbruket har på vat ‑
ten och hur denna påverkan utvecklas 
(punkterna 66–79). Revisionsrätten 
konstaterade följande brister vid kom ‑
missionen och i medlemsstaterna:
 — Övervaknings ‑ och utvärderings ‑
systemen inom GJP har ett be ‑
gränsat värde när man ska mäta 
hur långt man har kommit med 
uppfyllelsen av vattenmålen 
i GJP‑förordningarna.
 — Vatteninformationssystemet 
(WISE) är ofullständigt.
 — Kommissionens ansträngningar för 
att ta fram indikatorer som kopplar 
vattenkvalitet och vattenkvantitet 
till jordbruksmetoder har ännu inte 
gett något resultat.Revisionsrätten rekommenderar därför 
följande:
Rekommendation 4
Kommissionen bör öka sina kunskaper 
om kopplingen mellan vattenkvalitet/
vattenkvantitet och jordbruksmetoder 
genom att förbättra sina befintliga 
övervakningssystem och se till att de 
åtminstone kan mäta hur jordbrukets 
påverkan på vatten utvecklas. Det 
skulle bidra till att de områden där 
GJP‑medel behövs mest identifieras.
Med tanke på att kvaliteten på infor ‑
mationen om vatten för EU som helhet 
hänger på kvaliteten på informatio ‑
nen från medlemsstaterna och att 
tillgången till denna information är en 
förutsättning för att man ska kunna 
fatta välgrundade politiska beslut 
uppmanas medlemsstaterna att göra 
de data de överlämnar till kommis ‑
sionen och Europeiska miljöbyrån mer 
tillförlitliga och enhetliga samt se till 
att överlämna dem i tid.
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning I, med ledamoten  
Rasa BUDBERGYTĖ  som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 
26 mars  2014.
För revisionsrätten
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Ordförande

50
 Bilagor
Granskningsfrågor och granskningskriterier vid revisionenBilaga I
Tvärvillkoren utnyttjas fullt ut (tillämpas på alla berörda 
stöd/åtgärder) så att negativa bieﬀekter undviks
Kommissionen ser till att medlemsstaterna har överfört tvärvillkoren korrekt i MS-normer
Kommissionen har gett riktlinjer till medlemsstaterna om hur man behandlar vattenskydd i landsbygdsutvecklingsprogrammen
Kommissionen kontrollerar om landsbygdsutvecklingsprogrammen tar upp vattenskydd eller inte
Medlemsstaternas normer som återger kraven i tvärvillkoren är tillräckligt krävande och åtgärderna i LUP ﬁnansierar endast projekt eller insatser som är mer långtgående än skyldigheterna i tvärvillkoren
Medlemsstaternas normer som återger kraven i tvärvillkoren är konkreta och operativa på gårdsnivå och kontrollsystemet som veriﬁerar uppfyllelsen fungerar som det ska
När landsbygdsutvecklingsprogrammet utarbetades konsulterades de huvudaktörer som ansvarar för att genomföra EU:s vattenpolitik
Förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt och åtgärdsprogrammen är operativa, speciﬁka och mätbara så att de kan integreras i landsbygdsprogrammet till nästa programperiod
Den miljöanalys som gjordes för landsbygdsprogrammet är förenlig med den miljöanalys som gjordes till förvaltingsplanen för avrinningsdistrikt
Åtgärderna i landsbygdsutvecklingsprogrammet tar upp vattenrelaterade behov som identiﬁerats i behovsanalysen
Åtgärderna i landsbygdsutvecklingsprogrammet är utformade på ett sådant sätt att eventuella negativa bieﬀekter på vatten undviks
Kommissionens övervakningssystem är tillförlitligt och bidrar positivt till att jordbrukspolitiken uppnår EU:s vattenpolitikmål
Medlemsstaternas övervakningssystem är tillförlitligt och bidrar positivt till att jordbrukspolitiken uppnår EU:s vattenpolitikmål
Stödmottagare känner till de vattenrelaterade tvärvillkoren, vilket har uppmuntrat dem till att bättre fullgöra sina vattenrelaterade skyldigheter i sin verksamhet
Landsbygdsutvecklingsprogrammen är tillräckligt attraktiva för att stödmottagare ska uppmuntras att anta jordbruksmetoder som bidrar till ett vattenskydd som är mer långtgående än de obligatoriska kravenReglerna för tvärvillkor innefattar vattenkvantitet 
och vattenkvalitet
Har kommissionen sett till att tvärvillkor och genomförandet av dem i medlemsstaterna tar hänsyn till behovet av att EU:s vattenpolitik uppnås?
Har kommissionen sett till att medlemsstaterna försöker uppnå EU:s vattenpolitikmål via landsbygds-utvecklingsprogrammen?Har kommissionen fastställt hur GJP-instrumenten bäst kan användas för att EU:s vattenpolitikmål ska uppnås?1 KOM
Har medlemsstaterna använt tvärvillkor för att uppnå EU:s vattenpolitikmål?
Har medlemsstaterna använt landsbygdsutvecklings-programmen för att uppnå EU:s vattenpolitikmål? Har medlemsstaterna använt de instrument som ﬁnns via GJP för att uppnå EU:s vattenpolitikmål?Har kommissionen och medlemsstaterna en strategi för hur man bäst använder GJP-instrumenten för att uppnå EU:s vattenpolitikmål?
Kan kommissionen visa att GJP-instrumenten har varit ändamålsenliga när det gäller att uppnå EU:s vattenpolitikmål?
Kan medlemsstaterna visa att GJP-instrumenten har varit ändamålsenliga när det gäller att uppnå EU:s vattenpolitikmål?Kan kommissionen och medlemsstaterna visa att GJP-instrumenten har varit ändamålsenliga när det gäller att uppnå EU:s vattenpolitikmål?Har EU:s vattenpolitikmål integrerats på ett ändamålsenligt sätt i GJP?2 KOM
3 KOM
4 KOM
5 KOM
1 MS
2 MS
3 MS
4 MS
5 MS
6 MS
7 MS
6 KOM
8 MS
9 MS
10 MSGenomgång 
vid kommissionenBildtext
Besök 
i medlemsstaterna 
eller skrivbords-
granskningar
51 Bilagor
Enkätresultat: de största förändringar som organ för jordbruksrådgivning 
i jordbruket rapporterade efter det att tvärvillkor infördesBilaga II
31
24
16
14
9
8
8
5
5
4
4
13– Enskilda avloppssystem följer reglerna bättre
– Ökad kapacitet hos gödselreservoarer– Användning av tvättområden som uppfyller kraven– Perioder då tillförsel av gödselmedel  är förbjuden respekteras– Bevarande av inhemsk/naturlig vegetation  på buﬀertremsor, minskad erosion– Återanvändning av återvunnet vatten uppfyller kraven– Jordbrukare hanterar bekämpningsmedel  på ett säkrare sättBättre övervakning och användning av gödselmedel
Bättre övervakning och användning av bekämpningsmedel
Bättre kunskap om/efterlevnad av förordningar
Ingen användning av gödselmedel/bekämpningsmedel
 på buﬀertremsor
Det ﬁnns säkra lagerrum för bekämpningsmedel,
bättre återvinning
Reglerna för lagring av bekämpningsmedel följs bättre
Bättre upphandling och övervakning av användning av avloppsslam
Användning av vattenbesparande bevattningsmetoder
Reglerna för sprejningssystemen följs bättre
Installation av vattenmätare
Bättre förvaring av farliga ämnen
ÖvrigtGe exempel på eventuella förändringar av jordbruksmetoder som du har iakttagit efter det att tvärvillkor infördes 
Antal svar
Alla
SMR2SMR3SMR4
SMR9
GAEC för bevattningGAEC på buﬀertremsor
52 Bilagor
Exempel på vattenrelaterade frågor som inte omfattades av tvärvillkor
Användning av fosfor inom jordbruketAnvändning av bekämpningsmedel i  vattenförekomsters 
omedelbara närhetAnvändning 
inom jordbruketFosfor tillförs jordbruksmark genom mineralgödselmedel och 
organiska gödselmedel (t.ex. så kallade NPK -blandningar (kväve, 
fosfor, kalium) eller stallgödsel/slam) och används i djurfoder.Bekämpningsmedel skyddar grödor från skador orsakade av ogräs, 
sjukdomar och insekter.Inverkan på vattenFosfor kan migrera till ytvatten och orsaka problem med 
vattenkvaliteten, t.ex. eutrofiering .Flygbesprutning av bekämpningsmedel kan ge betydande negativ 
påverkan på människors hälsa och på miljön, särskilt genom 
vindavdrift1.
Man har uppskattat att endast 0,1 % av de använda 
bekämpningsmedlen når fram till skadegörare, vilket gör att 
merparten av bekämpningsmedlen (99,9 %) påverkar miljön2 
(t.ex.  vattenförekomster).Nuvarande statusJordbrukets bidrag till fosforvolymer i ytvatten uppskattas 
av Europeiska miljöbyrån till mellan 20 och mer än 50 %3.
Rapporter från kommissionen på senare tid visar att en god status 
för fosfor kanske inte kan uppnås senast 2015 utan först 2027  
(tolv år efter den tidsfrist som anges i ramdirektivet om vatten).Enligt Europeiska miljöbyrån är den samlade informationen som 
finns tillgänglig om Europa begränsad och det saknas tillförlitliga 
uppgifter om bekämpningsmedel i grundvatten.
I sin rapport nr 9/2012 uppger Europeiska miljöbyrån att 
bekämpningsmedel är en viktig orsak till den dåliga kemiska 
statusen i floder.Hur åtgärdas detta 
för närvarande?Indirekt har troligen de krav som gäller nitrater (föreskrivet 
verksamhetskrav 4) effekt på fosfornivåerna. Jordbrukare 
i nitratkänsliga områden måste följa kvävegränserna, och de måste 
därför övervaka hur mycket slam och gödsel som används och när. 
Görs detta begränsas även tillförseln av fosfor.Vissa medlemsstater, som Frankrike och Spanien (Andalusien) 
har infört restriktioner för användning av bekämpningsmedel 
i normerna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden på 
buffertremsor och förbjudit att dessa substanser används inom ett 
fastställt avstånd från vattenförekomster.
I de fem övriga medlemsstater som besöktes under revisionen 
gäller restriktionerna på buffertremsor gödselmedel men inte 
bekämpningsmedel (se tabell  3).Vissa medlemsstater, som Nederländerna, har passat på 
att uttryckligen åtgärda diffusa fosforföroreningar i sina 
åtgärdsprogram beträffande nitrater och fastställt normer för 
tillförsel av fosfater för jordbrukare.
1 Direktiv  2009/128/EG.
2 Horrigan, L., Lawrence, R. S. och Walker, P.: How sustainable agriculture can address the environmental and human health harms of industrial agriculture  
(hur hållbart jordbruk kan åtgärda skadeverkningar på miljön och folkhälsan i storskaligt jordbruk), Environmental Health Perspectives , 2002, vol.110, 
nr 5. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1240832/pdf/ehp0110 ‑000445.pdf .
3 Addressing phosphorus‑related problems in farm practice  (att åtgärda fosforrelaterade problem i jordbruket), slutrapport till Europeiska kommissionen. 
Soil Service of Belgium, november 2005. http://ec.europa.eu/environment/natres/pdf/phosphorus/AgriPhosphorusReport%20final.pdf .Bilaga III
53 Bilagor
Kompletterande medel från hälsokontrollen och återhämtningsplanen som fördelats 
och använts av medlemsstaterna till vattenförvaltning
EJFLU‑medel (i miljoner euro)
Medlemsstat1Medel från hälsokontrollen 
och återhämtningsplanen 
som fördelats2 till den ”nya 
utmaningen” vattenförvaltning  
(data för 2010)Utgifter3  
(till utgången av 2012)Genomförandegrad (%)
Belgien 21,6 20,1 92,9
Bulgarien 19,0 8,7 45,9
Tjeckien 7, 0 2,4 34,4
Danmark 61,0 7, 6 12,5
Tyskland 166,0 78,0 47, 0
Irland 26,0 0,4 1,6
Grekland 70,0 0,0 0,0
Spanien 188,6 47, 2 25,0
Frankrike 460,5 3,4 0,7
Italien 88,5 20,4 23,0
Nederländerna 21,0 1,1 5,2
Polen 34,0 0,0 0,0
Rumänien 22,0 0,0 0,0
Slovenien 1,0 0,2 17,7
Finland 31,0 2,3 7, 3
Sverige – 35,4  –
Storbritannien 104,0 5,7 5,4
EU‑27 1 332,0 232,9 17, 5
1  Medlemsstater som inte hade fördelat några medel till vattenförvaltning från hälsokontrollen eller den ekonomiska återhämtningsplanen 
för Europa ingår inte i denna förteckning.
2 Enligt kommissionens pressmeddelanden IP 09/1568, IP 09/1813, IP 09/1945 och IP/10/102.
3 Uppgifter från kommissionen från de ackumulerade övervakningsuppgifterna för EU ‑27 för 2010, 2011 och 2012.Bilaga IV
54
 — medlemsstaternas större kännedom om den 
analytiska ramen för landsbygdsutvecklings ‑
politiken och processen med att upprätta 
förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt (enligt 
ramdirektivet om vatten),
 — särskilda villkor i den nya landsbygdsutveck ‑
lingsförordningen gällande stöd för investe ‑
ringar i bevattning.
VII
Kommissionen medger att det förekommit för ‑
seningar i genomförandet av jordbruksåtgärder 
enligt ramdirektivet om vatten och har åtagit sig 
att samarbeta med medlemsstaterna för att lösa 
problemet. Om det inte kan åstadkommas genom 
samtycke kommer processen att påskyndas genom 
överträdelseförfaranden.
IX
I samband med reformen av den gemensamma 
jordbrukspolitiken har kommissionen föreslagit 
– vilket medlagstiftarna samtyckt till i ett gemen ‑
samt uttalande1 – att ramdirektivet om vatten och 
direktivet om hållbar användning av bekämpnings ‑
medel ska omfattas av tvärvillkor när dessa direktiv 
har genomförts i samtliga medlemsstater och de 
förpliktelser som är direkt tillämpliga på jordbru ‑
kare har fastställts.
I avvaktan på att dessa två direktiv inkluderas i tvär ‑
villkoren har medlagstiftarna även enats om att de 
ska ingå i det obligatoriska tillämpningsområdet 
för systemet för jordbruksrådgivning, så att alla 
berörda jordbrukare har tillgång till relevant rådgiv ‑
ning. De viktigaste delarna av EU:s vattenpolitik 
kommer därför så småningom att inkluderas i den 
gemensamma jordbrukspolitiken.
När det gäller landsbygdsutvecklingspolitiken 
anges de nödvändiga verktygen och mekanismerna 
för perioden 2014–2020 i den nya landsbygdsut ‑
vecklingsförordningen – Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) nr 1305/2013 – och i lagstift ‑
ning med anknytning till den.
1 Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet om 
tvärvillkor, fogat till förordning (EU) nr 1306/2013.Sammanfattning
Gemensamt svar på V och VI
Kommissionen vill understryka att tvärvillkoren har 
ökat medvetenheten bland jordbrukarna och lett till 
förbättrade jordbruksmetoder när det gäller vatten. 
Kommissionen noterar dock att medlemsstaternas 
genomförande av tvärvillkoren fortfarande har vissa 
brister.
Viktig EU‑lagstiftning på vattenområdet, framför 
allt gällande nitrater och bekämpningsmedel, ingår 
redan i tvärvillkorens tillämpningsområde. Övriga 
vattenrelaterade frågor bör hanteras av medlemssta ‑
terna när de fullgör skyldigheterna enligt ramdirek ‑
tivet om vatten. Alla krav som föreskrivs i artikel 11.3 
bör fullgöras genom åtgärdsprogram. De relevanta 
åtgärderna enligt ramdirektivet om vatten kommer 
så småningom att inkluderas i tvärvillkorens tillämp ‑
ningsområde när det står klart vilka skyldigheterna 
är på jordbruksföretagsnivå. Till dess har vattenre ‑
laterade normer för god jordbrukshävd och goda 
miljöförhållanden fastställts för att täcka vissa redan 
gällande grundkrav i nationell lagstiftning och där ‑
med göra en koppling till jordbruksstödet.
När det gäller landsbygdsutveckling anser kommis ‑
sionen att förbättringar kommer att åstadkommas 
under perioden 2014–2020 till följd av
 — förekomsten av uttryckligen vattenrelaterade 
”fokusområden” (delprioriteringar) i den nya 
landsbygdsutvecklingsförordningen, med 
motsvarande indikatorer mot vilka medlems ‑
staterna kommer att sätta upp mål i sina 
landsbygdsprogram,
 — skyldigheten enligt den nya landsbygdsut ‑
vecklingsförordningen att avsätta minst 30 % 
av EJFLU:s totala bidrag till varje landsbygds ‑
program för begränsning av och anpassning 
till klimatförändringar samt miljöfrågor genom 
vissa åtgärder,Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 55
XI
Inom det nya systemet för övervakning och utvär ‑
dering av den gemensamma jordbrukspolitiken är 
det mycket komplicerat att koppla vattenkvalitet 
och vattenkvantitet till jordbruksmetoder. Det beror 
på mångfalden jordbruksmetoder och agronomiska 
förhållanden runtom i EU, påverkan från källor 
utanför jordbruket som också har stor betydelse för 
vattenkvaliteten och vattentillgången samt svårig ‑
heterna med att fastställa orsakssamband. Kostna ‑
derna och den administrativa bördan i anslutning 
till systemen för övervakning och utvärdering 
måste därför noga vägas mot vinsterna i form av 
förbättrad förvaltning och bättre beslutsfattande.
Lärdomarna från den gemensamma övervaknings ‑ 
och utvärderingsramen för 2007–2013 visade att 
det var mycket svårt att fastställa lämpliga mål 
för effektindikatorer som vattenkvalitet på grund 
av de många externa faktorer som inverkar. Med ‑
lemsstaterna har fått riktlinjer för mätningen av 
dessa effektindikatorer som väntas finnas med 
i efterhandsutvärderingarna.
Vad resultatindikatorerna beträffar medges att det 
förekommit en del svårigheter med korrekt registre ‑
ring av data för resultatindikatorn gällande ”område 
för framgångsrik markförvaltning”.
Enligt ramdirektivet om vatten ska medlemssta ‑
terna identifiera betydande påverkan och redovisa 
den i förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt och 
i det europeiska informationssystemet för vatten 
(WISE). Det stämmer att den nivå på vilken infor ‑
mationen redovisades inte lämpade sig för analys. 
Därför har man inom ramen för den gemensamma 
strategin för genomförandet av ramdirektivet om 
vatten diskuterat förändringar av rapporteringskra ‑
ven som gör det lättare att spåra påverkan och slå 
fast hur effektiva de åtgärder som genomförs är.
Se även svaret på punkt VIII.Inom landsbygdsutvecklingsförordningen 
(dvs. den centrala lagstiftningen) är ”förbättra 
vattenförvaltningen” och ”effektivisera vatten ‑
användningen inom jordbruket” tydliga exempel på 
de ”prioriteringar” som medlemsstater och regioner 
ska utgå från när de planerar utgifterna inom sina 
landsbygdsprogram.
En rad olika åtgärder står till förfogande för att 
bidra till fullgörandet av dessa prioriteringar – 
utbildningsstöd, utnyttjande av rådgivning, 
investeringar, flerårig markförvaltning och försöks ‑
utveckling (bl.a. inom det europeiska innovations ‑
partnerskapet för produktivitet och hållbarhet 
i jordbruket).
Kommissionen har haft ett arbetsprogram för att 
meddela sådana möjligheter till medlemsstaterna 
genom olika forum, framför allt inom jordbruks ‑
arbetsgruppen inom ramen för den gemensamma 
strategin för genomförandet av ramdirektivet om 
vatten. Slutligen bör man minnas att en rad olika 
prioriteringar ska hanteras inom landsbygdsutveck ‑
lingspolitiken och att de ekonomiska resurserna är 
begränsade.
X
Kommissionen har utvärderat alla förvaltnings ‑
planer för avrinningsdistrikt som redovisats och 
kommer före hösten 2014 att ha hållit möten med 
samtliga medlemsstater för att diskutera genom ‑
förandeproblemen för den första cykelns förvalt ‑
ningsplaner och komma överens med dem om ett 
åtgärdsprogram för att ta itu med allvarliga brister. 
Bristerna i fråga om effektiva jordbruksåtgärder har 
diskuterats med alla medlemsstater, som har fått tid 
på sig att på frivillig basis förbättra efterlevnaden 
på denna punkt. Därefter kommer kommissionen 
att gå vidare med andra åtgärder.
Kommissionen kommer också att fortsätta att 
samarbeta med medlemsstaterna inom jordbruks ‑
arbetsgruppen inom ramen för den gemensamma 
strategin för genomförandet av ramdirektivet om 
vatten. Exempel på bra metoder kommer att identi ‑
fieras och presenteras för medlemsstaterna.
Kommissionens svar 56
Det kommer emellertid inte att bli helt omöjligt att 
upprätta landsbygdsprogram med hänsyn till kriteri ‑
erna i EU:s vattenpolitik även om tydliga mål saknas, 
och det måste fortfarande göras genom ingående 
analyser av styrkor, svagheter, möjligheter och hot 
(swot‑analys) samt av ”behov”. Detta ska ingå i alla 
landsbygdsprogram. Avsaknaden av en lämplig för ‑
valtningsplan och tydliga mål kommer dock defini ‑
tivt att göra denna uppgift mycket svårare.
33
Kommissionen håller med revisionsrätten om att 
tvärvillkoren har ökat medvetenheten bland jord ‑
brukare och lett till vissa förändringar av jordbruks ‑
metoder när det gäller vatten.
Kommissionen vill också understryka att väsent ‑
lig EU‑lagstiftning om skydd av EU:s vatten från 
föroreningar från jordbruket, t.ex. nitratdirektivet 
och bekämpningsmedelsförordningen, har ingått 
i tvärvillkoren ända sedan systemet infördes.
Kommissionen håller med revisionsrätten om att 
det förekommer brister i tillämpningen av tvärvill ‑
koren i medlemsstaterna men vill understryka att 
de brister som identifierats hanteras i samband med 
avslutningen av räkenskaperna. Detta förfarande är 
ett effektivt incitament för förbättrad tillämpning 
av tvärvillkoren från medlemsstaternas sida.
35
Kommissionen anser att förorening med fosfor och 
bekämpningsmedel i vissa medlemsstater omfattas 
av de föreskrivna verksamhetskraven med avseende 
på den EU‑lagstiftning som tillämpas i dag. I några 
medlemsstater innefattar åtgärdsprogrammet 
i anslutning till nitratdirektivet även krav i fråga om 
fosfor, och detta direktiv omfattas av reglerna om 
tvärvillkor. Bestämmelserna i bekämpningsmedels ‑
förordningen om godkännande av växtskyddsme ‑
del ingår också i tvärvillkorens tillämpningsområde.Revisionen
19
När det gäller särskild rapport nr 7/2011 medgav 
kommissionen visserligen att en del förbättringar 
skulle kunna göras, men man framhöll även styr ‑
korna i de åtgärder för miljövänligt jordbruk som 
genomförts under perioden 2007–2013.
Iakttagelser
21
De obligatoriska inslagen i en förvaltningsplan för 
avrinningsdistrikt anges i direktivet. Kommissionen 
har gjort en kvalitetskontroll av förvaltningspla ‑
nerna för avrinningsdistrikt. Slutsatserna offentlig ‑
gjordes i medlemsstaternas rapporter och bilaterala 
möten har hållits för att diskutera de förbättringar 
som måste göras i framtida förvaltningsplaner.
23
Inom ramen för den gemensamma strategin för 
genomförandet av ramdirektivet om vatten har väg ‑
ledningar utarbetats för att hjälpa medlemsstaterna 
att upprätta förvaltningsplaner av hög kvalitet.
Att se till att dessa vägledningar följs är fort ‑
farande en prioritet för kommissionen och 
medlemsstaterna.
24
Kommissionen är medveten om avsaknaden av 
framsteg när det gäller att göra jordbruksåtgärder 
operativa på jordbruksföretagsnivå. Revisionsrät ‑
tens och kommissionens egna uppgifter (rapporte ‑
ring om åtgärdsprogram) kommer att användas för 
att följa upp detta bilateralt med medlemsstaterna 
så att förbättringar kan åstadkommas i den andra 
cykelns förvaltningsplaner.
25
Medlemsstaterna upprättar förvaltningsplaner för 
avrinningsdistrikt och fastställer därefter mål på vat ‑
tenförekomstnivå. Kommissionen kommer att utfärda 
rekommendationer för att åtgärda eventuell avsak ‑
nad av sådana mål, och vid behov kommer överträ ‑
delseförfaranden att inledas mot medlemsstaterna.
Kommissionens svar 57
fastställts. Medlemsstaternas förvaltningsplaner för 
avrinningsdistrikt bör innefatta åtgärder för kontroll 
av vattenuttag och en prispolitik för vatten som möj ‑
liggör en kvantitativ status motsvarande ”god” status 
enligt ramdirektivet om vatten. Där sådana kontroller 
saknas eller bedöms som otillräckliga för att nå målen 
i ramdirektivet om vatten följer kommissionen upp 
detta tillsammans med medlemsstaterna.
42
Svårigheten att kontrollera vissa krav hänger inte 
samman med tvärvillkoren utan har sin grund 
i själva kravet. Även om det stämmer att den årliga 
kontrollen av tvärvillkoren inte kan anpassas till alla 
typer av krav kan även slutsatser som dragits vid 
andra tillfällen beaktas i anslutning till tvärvillkoren.
43
När brister konstateras vid kommissionens revisio ‑
ner kan beslut fattas om finansiella korrigeringar till 
dess att bristerna åtgärdats.
46
Olikheterna i fråga om buffertremsor hänger sam ‑
man med de specifika bestämmelserna i nitrat ‑
direktivet. Buffertremsor ska ta hänsyn till miljöför ‑
hållandena i de berörda områdena i medlemsstaten 
i fråga (artikel 5.3 b). Det betyder att buffert ‑ 
remsorna kan variera, förutsatt att deras utformning 
tillsammans med andra åtgärder i åtgärdsprogram ‑
met bidrar till att minska vattenförorening orsakad 
av nitrater (artikel 5.5).
Kommissionen har ingen formell roll vid antagandet 
av åtgärdsprogrammen för nitrat där åtgärderna 
fastställs, bl.a. buffertremsor. Pågående överträdel ‑
seförfaranden visar dock att kommissionen ifrå ‑
gasätter åtgärdernas lämplighet när det gäller att 
uppnå mål för vattenkvalitet.Dessutom har en del medlemsstater kompletterat 
denna lagstiftning med vissa normer för god jord ‑
brukshävd och goda miljöförhållanden.
37
Tidpunkterna för genomförandet av ramdirektivet 
om vatten och direktivet om en hållbar användning 
av bekämpningsmedel, även på jordbruksföretags ‑
nivå, anges i själva texterna. Överträdelseförfaran ‑
den kan komma att inledas mot medlemsstater som 
inte respekterar dessa tidpunkter.
38
Normerna för god jordbrukshävd och goda miljöför ‑
hållanden när det gäller användning av vatten för 
bevattning baseras på gällande nationell lagstiftning 
och syftar till att göra en koppling mellan de natio ‑
nella reglerna och jordbruksstödet. Förhandspröv ‑
ning för vattenuttag är ett krav enligt artikel 11 e  
i ramdirektivet om vatten som inte hänger samman 
med vattenanvändning, så det ingår inte i normen 
för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. 
Om den nationella lagstiftningen inte är tydlig i fråga 
om mätare och rapportering av vattenanvändning 
kommer detta inte heller att ingå i normen för god 
jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Den 
nationella lagstiftningen ska i princip ta hänsyn till 
de nationella, regionala eller lokala behoven i fråga 
om vattenanvändning. Dessa behov varierar stort 
mellan olika platser, och det skulle vara olämpligt att 
tillämpa samma krav på hela EU:s territorium.
Kommissionen noterar dock att EJFLU‑stöd för 
investeringar i bevattning under programperioden 
2014–2020 kommer att beviljas endast om vatten ‑
mätning redan har inrättats vid investeringen eller 
inrättas som en del av investeringen. Flera andra 
villkor måste också uppfyllas, varav många gäller 
statusen för vattenförekomster som påverkas av 
bevattningsprojekt.
39
Det relevanta EU‑instrumentet för planerad och 
konsekvent förbättring av vattenförvaltningen i EU är 
ramdirektivet om vatten, som så småningom kommer 
att föreslås för införande i tvärvillkoren när de för ‑
pliktelser som är direkt tillämpliga på jordbrukare har 
Kommissionens svar 58
 — särskilda villkor i den nya landsbygdsutveck ‑
lingsförordningen gällande stöd för investe ‑
ringar i bevattning.
Ruta 11
 — Trots att Danmarks strategiska miljöbedömning 
inriktas på vattenkvalitet innefattar åtgärd 121 
(jordbruksinvesteringar) även specifikt stöd för 
minskad vattenanvändning inom trädgårds ‑
näringen och är därmed direkt inriktad på 
vattenuttag.
 — Vattenuttag kan också hanteras genom grund ‑
läggande åtgärder för effektiv vattenanvänd ‑
ning, i enlighet med principen att förorenaren 
betalar. Sådana åtgärder behöver inte finansie ‑
ras genom landsbygdsprogrammet.
 — Landsbygdsprogrammet innefattar utbild ‑
ningsinsatser inom ramen för åtgärd 111 för 
att öka jordbrukarnas kunskaper om miljölag ‑
stiftningen. Rådgivningsinsatser stöds också 
inom åtgärd 115 för att främja en mer hållbar 
vattenanvändning.
 — De slovakiska förvaltningsplanerna för avrin ‑
ningsdistrikt antogs och anmäldes i mars 2010, 
långt efter det att miljöbedömningen för 
landsbygdsprogrammet genomförts (det slova ‑
kiska landsbygdsprogrammet godkändes den 
4 december 2007). Det är skälet till att dessa 
åtgärder som identifierats i förvaltningsplaner ‑
na för avrinningsdistrikt inte togs upp i lands ‑
bygdsprogrammets miljöanalys. Bättre överens ‑
stämmelse bör kunna åstadkommas i framtiden 
eftersom de första förvaltningsplanerna för 
avrinningsdistrikt nu har anmälts.
 — I Grekland antogs förvaltningsplanerna för av ‑
rinningsdistrikt långt efter det att landsbygds ‑
programmet godkänts. De negativa miljömäs ‑
siga och ekonomiska effekterna av borrhål 
identifierades dock i miljöbedömningen för 
landsbygdsprogrammet. Därför medfinansieras 
inom åtgärd 125 de projekt som gäller insam ‑
ling och utnyttjande av dagvatten, modernise ‑
ring och förbättring av bevattningsförhållan ‑
den, dränering, tillgång och även infrastruktur 
för att övervaka och registrera effekterna av 
hydromorfologiska belastningar på akviferer.48
Kommissionen är medveten om oriktigheter i sam ‑
band med kontroll av uttag inom jordbrukssektorn 
och följer upp detta bilateralt med medlemssta ‑
terna, med stöd av bedömningen av förvaltnings ‑
planerna för avrinningsdistrikt, för att se till att 
effektiv lagstiftning finns.
Se även svaret på punkt 39.
49
EU:s vattenpolitik nämns inte specifikt i skäl 6 utan 
omfattas givetvis av formuleringen ”gemenskapens 
övriga politik”.
51
Kommissionen håller med om att analysen av vat ‑
tenrelaterad påverkan bör vara grundlig, att över ‑
ensstämmelsen mellan landsbygdsprogram och 
förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt bör vara 
god, att negativa bieffekter av vattenrelaterat stöd 
bör undvikas och att planerat stöd antingen bör 
utnyttjas effektivt eller vid behov omfördelas på 
lämpligt sätt (med ordentlig motivering).
På dessa punkter skulle resultatet i vissa fall kunna 
förbättras för perioden 2014–2020. Kommissionen 
anser att förbättringar kommer att åstadkommas till 
följd av
 — förekomsten av uttryckligen vattenrelaterade 
”fokusområden” (delprioriteringar) i den nya 
landsbygdsutvecklingsförordningen, med 
motsvarande indikatorer mot vilka medlems ‑
staterna kommer att sätta upp mål i sina 
landsbygdsprogram,
 — skyldigheten enligt den nya landsbygdsut ‑
vecklingsförordningen att avsätta minst 30 % 
av EJFLU:s totala bidrag till varje landsbygds ‑
program för begränsning av och anpassning 
till klimatförändringar samt miljöfrågor genom 
vissa åtgärder,
 — medlemsstaternas större kännedom om den 
analytiska ramen för landsbygdsutvecklings ‑
politiken och processen med att upprätta 
förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt (enligt 
ramdirektivet om vatten),
Kommissionens svar 59
58
Artikel 38 aktiverades 2010 omedelbart efter det att 
tidsfristen för inlämning av förvaltningsplanerna för 
avrinningsdistrikt löpt ut. De nya kraven blev obli ‑
gatoriska för jordbrukarna vid utgången av 2012, 
när landsbygdsprogrammen närmade sig sin avslut ‑
ning 2013. Denna åtgärd tillämpades således bara 
av ett fåtal medlemsstater.
Därutöver måste hänsyn tas till att ersättningen kan 
bidra till att påskynda genomförandet. Eftersom 
artikel 38 gäller ersättning för kostnader tillkommer 
emellertid inte något miljökrav. Medlemsstaterna 
kan därför mycket väl gå vidare med ett ambitiöst 
genomförande utan att utnyttja möjligheterna 
enligt artikel 38.
59
De orsaker till det begränsade utnyttjandet av 
åtgärd 213 som revisionsrätten nämner utgör en 
trovärdig förklaring, men ytterligare två aspekter 
bör framhållas.
För det första utnyttjas generellt sett vissa lands ‑
bygdsutvecklingsåtgärder i större utsträckning än 
andra.
För det andra är åtgärd 213 en något ovanlig åtgärd 
såtillvida att den ger möjlighet till ersättning för svå ‑
righeter till följd av bindande krav på vissa områden. 
De flesta andra åtgärder utgår från en annan grund 
(stöd för gjorda investeringar/metoder som införs 
frivilligt). Detta särdrag hos åtgärd 213 kan göra vissa 
medlemsstater tveksamma till att genomföra den till 
dess att de har sett andra göra det framgångsrikt.
Kommissionen förväntar sig under alla omständig ‑
heter ökad användning av åtgärden avseende betal ‑
ningar kopplade till ramdirektivet om vatten under 
perioden 2014–2020, med tanke på att förvaltnings ‑
planer för avrinningsdistrikt nu har upprättats.53
Kommissionen håller med om att det i många med ‑
lemsstater behövs mycket tydligare åtgärdsprogram 
för jordbrukssektorn i andra cykelns förvaltningspla ‑
ner för avrinningsdistrikt. Man arbetar aktivt med 
detta tillsammans med medlemsstaterna.
54
Den nya landsbygdsutvecklingsförordningen för 
programperioden 2014–2020 innehåller särskilda 
säkerhetsklausuler i fråga om stöd för investeringar 
i bevattning. Stödet kopplas till vattenmätning, 
inlämning av en förvaltningsplan för avrinningsdi ‑
strikt med åtgärder av relevans för jordbrukssektorn 
och statusen för vattenförekomster.
Dessutom kräver flera olika rättsakter, särskilt direk ‑
tivet om miljökonsekvensbedömning, att vissa inves ‑
teringar föregås av en miljökonsekvensbedömning 
(se artikel 45.1 i landsbygdsutvecklingsförordningen).
Slutligen är tillämpning av normer för god jordbruks ‑
hävd och goda miljöförhållanden, minimikrav för 
gödselmedel och växtskyddsmedel och prispolitik 
för vatten förhandsvillkor för finansiering från EJFLU 
(se bilaga V till landsbygdsutvecklingsförordningen).
Ruta 12
Generellt sett får en utvidgning av den bevattnade 
arealen och/eller en ökning av den totala vatten ‑
förbrukningen ”negativa bieffekter” bara om det 
inte finns tillräckligt med vatten för att med god 
marginal täcka förändringarna samtidigt som god 
vattenstatus upprätthålls eller åstadkoms.
Inom åtgärd 125 i det spanska landsbygdspro ‑
grammet är investeringar som leder till att en 
större areal ska bevattnas eller att den totala 
vattenförbrukningen ökar inte stödberättigande. 
Samtidigt begränsas risken för att den bevattnade 
arealen ökar genom investeringar inom ramen för 
åtgärd 121. Det beror på att vatteninfrastruktur eller 
rörledningar som finns utanför jordbruksföretaget 
och leder vatten dit inte kan få stöd inom åtgärd 125 
om det leder till att en större areal ska bevattnas.
Kommissionens svar 60
För fleråriga program som landsbygdsutvecklings ‑
programmet kan korrekt bedömning av vissa resul ‑
tat, t.ex. effekter på vattenkvaliteten, göras först 
en bra bit in i programperioden och i efterhand. 
Sådana effekter kan mätas först när det har gått 
tillräckligt lång tid efter genomförandet.
68
Kontroller kan inte ge information om effekten av 
en strategi. Mätning av en effekt kräver en noggrant 
utformad utvärdering som gör det möjligt att skilja 
effekterna av en strategi, t.ex. tvärvillkor, från andra 
inverkande faktorer.
69
Inom den gemensamma övervaknings ‑ och utvär ‑
deringsramen fastställs ett antal indikatorer som 
gör det möjligt att mäta framsteg i förhållande till 
målen. De är en informationskälla som används av 
utvärderarna i deras arbete.
70
Sedan 2014 innehåller den nya gemensamma 
övervaknings ‑ och utvärderingsramen även infor ‑
mation om vattenkvantitet. Överlag bör det noteras 
att informationsinsamling är förenat med praktiska 
svårigheter och kostnader. Det finns därför en gräns 
för vilken information som kan samlas in och för 
frekvensen hos datainsamlingen.
Lärdomarna från den gemensamma övervaknings ‑ 
och utvärderingsramen för 2007–2013 visade att det 
var mycket svårt att sätta lämpliga mål för effekt ‑
indikatorer som vattenkvalitet på grund av de många 
externa faktorer som inverkar. Medlemsstaterna har 
fått riktlinjer för mätningen av dessa effektindikatorer 
som väntas finnas med i efterhandsutvärderingarna.
Vad resultatindikatorerna beträffar medges att det 
förekommit en del svårigheter med korrekt registre ‑
ring av data för resultatindikatorn gällande ”område 
för framgångsrik markförvaltning”.64
Se även svaret på punkt 83.
65
De landsbygdsutvecklingsåtgärder som revisions ‑
rätten nämner som inte är knutna till tvärvillkor är 
i första hand investeringsåtgärder.
Landsbygdsutvecklingslagstiftningen för 2014–2020 
innehåller bestämmelser för att se till att stöd 
endast ges för investeringar som är miljömässigt 
hållbara. I detta avseende är bestämmelserna om 
investeringar i bevattning särskilt detaljerade.
Den administrativa bördan om investeringsåtgärder 
infördes i tvärvillkoren skulle bli hög eftersom dessa 
åtgärder omfattas av flerårlig förvaltning. Effekten 
skulle dessutom bli mycket begränsad eftersom 
de flesta jordbrukare som tar emot stöd för inves ‑
teringar genom landsbygdsutvecklingspolitiken 
redan omfattas av tvärvillkor genom system för 
direktstöd inom pelare I och genom arealrelaterade 
landsbygdsutvecklingsåtgärder.
67
För den nya programperioden 2014–2020 har ett 
nytt system för övervakning och utvärdering av den 
gemensamma jordbrukspolitiken som helhet i för ‑
hållande till målen införts genom förordning (EU) 
nr 1306/2013. Detta system innehåller också infor ‑
mation om använd vattenkvantitet och vattenkvali ‑
tet. Att koppla vattenkvalitet och vattenkvantitet till 
jordbruksmetoder är dock mycket komplicerat med 
tanke på mångfalden jordbruksmetoder och agro ‑
nomiska förhållanden runtom i EU, påverkan från 
källor utanför jordbruket som också har stor bety ‑
delse för vattenkvaliteten och vattentillgången samt 
svårigheterna med att fastställa orsakssamband. 
Kostnaderna och den administrativa bördan i anslut ‑
ning till systemen för övervakning och utvärdering 
måste därför noga vägas mot vinsterna i form av 
förbättrad förvaltning och bättre beslutsfattande.
Kommissionens svar 61
Slutsatser och rekommendationer
82
Se svaret på punkt V.
83
Viktig EU‑lagstiftning på vattenområdet ingår 
redan i tvärvillkorens tillämpningsområde. Vatten ‑
relaterade frågor hanteras dessutom inom ramen 
för ramdirektivet om vatten, som så småningom 
kommer att föreslås för införande i tvärvillkoren när 
direktivet har genomförts i alla medlemsstater och 
de förpliktelser som är direkt tillämpliga på jord ‑
brukare har fastställts. Till dess har vattenrelaterade 
normer för god jordbrukshävd och goda miljö ‑ 
förhållanden fastställts för att täcka vissa redan  
gällande grundkrav i nationell lagstiftning och där ‑
med göra en koppling till jordbruksstödet.
Tvärvillkor bidrar till målen för principen att förore ‑
naren betalar men är inte utformade för att kompen ‑
sera för kostnaderna för miljöförstöring. Principen 
för beräkning av minskningar i anslutning till tvär ‑
villkoren baseras på en viss andel av allt relevant 
jordbruksstöd som jordbrukaren erhåller. Det är 
i enlighet med proportionalitetsprincipen själva 
andelen, inte de absoluta beloppen, som återspeglar 
allvaret i jordbrukarens överträdelse av EU‑reglerna.
Rekommendation 1
Kommissionen anser att denna rekommendation 
delvis har genomförts och kommer att genomföras 
till fullo när vissa villkor har uppfyllts.
När det gäller den gemensamma jordbrukspoli ‑
tiken efter 2014 har kommissionen föreslagit att 
ramdirektivet om vatten och direktivet om hållbar 
användning av bekämpningsmedel ska omfattas 
av tvärvillkor när dessa direktiv har genomförts 
i samtliga medlemsstater och de förpliktelser som 
är direkt tillämpliga på jordbrukare har fastställts. 
Europaparlamentet och rådet har samtyckt till detta 
tillvägagångssätt och gjorde ett gemensamt utta ‑
lande om detta vid antagandet av reformen av den 
gemensamma jordbrukspolitiken.71
Generellt sett kom utvärderingarna efter halva tiden 
för tidigt i programmen för att kunna ge tillförlitliga 
uppgifter om effekter och resultat, eftersom resulta ‑
ten och effekterna i de flesta fall inte hunnit visa sig.
Utvärderingarna efter halva tiden har därför avskaf ‑
fats för den nya programperioden.
För fleråriga program som landsbygdsutveck ‑
lingsprogrammet kan korrekt bedömning av vissa 
resultat, t.ex. effekter på vattenkvaliteten, göras 
först en bra bit in i programperioden och i efter ‑
hand. Sådana effekter kan mätas först när det har 
gått tillräckligt lång tid efter genomförandet. För de 
flesta insatser var så ännu inte fallet vid tidpunkten 
för utvärderingen efter halva tiden (2010).
74
Genom arbetsgruppen för rapportering inom 
ramen för den gemensamma strategin för genom ‑
förandet av ramdirektivet om vatten görs insat ‑
ser för att ändra rapporteringen så att tydligare 
koppling kan göras mellan påverkan, åtgärder och 
resultat. Kommissionen kommer dessutom att vidta 
nödvändiga åtgärder för att se till att övervaknings ‑
kraven enligt ramdirektivet om vatten fullgörs.
78
Kommissionen samarbetar med Europeiska miljö ‑
byrån (EEA) för att förbättra WISE.
79
Indikatorerna för miljövänligt jordbruk förbättras 
kontinuerligt och några av dem inkluderar jord ‑
bruksmetoder, t.ex. indikator 15 (bruttonäringsba ‑
lans), indikator 12 (intensifiering/extensifiering), 
indikator 11 (jordbruksförvaltningsmetoder) och 
indikator 7 (bevattning). I framtiden står det klart 
att bättre synergieffekter mellan den gemensamma 
övervaknings ‑ och utvärderingsramen, uppgifter 
från det integrerade administrations‑  och kon ‑
trollsystemet och undersökningen om företags ‑
strukturen i jordbruket bör främjas, i enlighet med 
artikel 17 i Inspire‑direktivet.
Kommissionens svar 62
86
EU:s vattenpolitik genomförs delvis med stöd av 
”medel” och delvis utan (enligt principen om att 
förorenaren betalar). Rättsliga krav utan finansiering 
spelar en mycket viktig roll i hela uppsättningen 
åtgärder som krävs för att hantera jordbrukets inver ‑
kan på vatten.
Rekommendation 3
Svar på första stycket i rekommendation 3:
Kommissionen anser att denna rekommendation 
delvis har genomförts.
Med utgångspunkt i vattenstrategin från 2012 kom ‑
mer kommissionen att fortsätta med den uppskattade 
gemensamma strategin för genomförandet av ramdi ‑
rektivet, som hittills har resulterat i 23 vägledningar 
med närmare information om hur ramdirektivet ska 
genomföras. Arbetsgrupperna inom ramen för den 
gemensamma strategin har som främsta uppgift att 
förbättra kvaliteten på förvaltningsplanerna för avrin ‑
ningsdistrikt och förbättra statusen för EU:s vatten 
genom uppföljning av förslagen i vattenstrategin.
Kommissionen följer upp betydande luckor i de 
åtgärder som krävs för att genomföra ramdirektivet 
om vatten 2015. Det sker bilateralt med medlems ‑
staterna, och syftet är att lösa problemen i tid inför 
den andra cykelns förvaltningsplaner för avrin ‑
ningsdistrikt 2015. I vissa fall kommer överträdelse ‑
förfaranden att inledas om det är lämpligt.
Medlemsstaterna kommer 2016 att anmäla sina 
uppdaterade förvaltningsplaner för avrinnings ‑
distrikt till kommissionen. Kommissionen kommer 
att granska dem och, bl.a. med den granskningen 
som utgångspunkt, göra en översyn av ramdirek ‑
tivet om vatten och föreslå nödvändiga ändringar 
senast 2019, och/eller lägga fram andra initiativ.
När det gäller landsbygdsprogrammen är en av de 
grundläggande bestämmelserna artikel 9 – prispo ‑
litik för vatten är ett förhandsvillkor för landsbygds ‑
programmet. Medlemsstaterna måste därför se 
till att detta krav är uppfyllt så att de kan utnyttja 
medel inom landsbygdsprogrammet i vissa fall.
Svar på andra stycket i rekommendation 3:
Denna del av rekommendationen riktar sig till 
medlemsstaterna.De europeiska vattendirektörerna noterade 20122 
rekommendationerna från den strategiska sam ‑
ordningsgruppen och kommissionen. Vattendirek ‑
törerna tillstod att den föreslagna förteckningen 
över grundläggande åtgärder borde övervägas 
för införande i tvärvillkoren, om ett beslut om att 
låta bestämmelserna i ramdirektivet om vatten 
ingå i tvärvillkoren antas av Europaparlamentet 
och rådet i samband med diskussionerna om den 
gemensamma jordbrukspolitiken.
I avvaktan på att dessa två direktiv inkluderas i tvär ‑
villkoren har medlagstiftarna även enats om att de 
ska ingå i det obligatoriska tillämpningsområdet 
för systemet för jordbruksrådgivning, så att alla 
berörda jordbrukare har tillgång till relevant rådgiv ‑
ning. De viktigaste delarna av EU:s vattenpolitik 
skulle därför så småningom kunna inkluderas i den 
gemensamma jordbrukspolitiken.
När det gäller landsbygdsutvecklingspolitiken 
anges de nödvändiga verktygen och mekanismerna 
för perioden 2014–2020 i den nya landsbygds ‑
utvecklingsförordningen – Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) nr 1305/2013 – och i lagstift ‑
ning med anknytning till den.
Inom landsbygdsutvecklingsförordningen (dvs. den 
centrala lagstiftningen) är ”förbättra vattenförvalt ‑
ningen” och ”effektivisera vattenanvändningen inom 
jordbruket” tydliga exempel på de ”prioriteringar” 
som medlemsstater och regioner ska utgå från när de 
planerar utgifterna inom sina landsbygdsprogram.
En rad olika åtgärder står till förfogande för att bidra 
till fullgörandet av dessa prioriteringar – utbild ‑
ningsstöd, utnyttjande av rådgivning, investeringar, 
flerårig markförvaltning och försöksutveckling (bl.a. 
inom det europeiska innovationspartnerskapet för 
produktivitet och hållbarhet i jordbruket).
Slutligen bör man minnas att en rad olika priorite ‑
ringar ska hanteras inom landsbygdsutvecklingspoli ‑
tiken, och de ekonomiska resurserna är begränsade.
Rekommendation 2
Denna rekommendation riktar sig till 
medlemsstaterna.
2 https://circabc.europa.eu/w/
browse/25d8b24a‑c247 ‑4275 ‑9a56 ‑9676a75a90f6
Kommissionens svar 63
Vad resultatindikatorerna beträffar medges att det 
förekommit en del svårigheter med korrekt registre ‑
ring av data för resultatindikatorn gällande ”område 
för framgångsrik markförvaltning”.
Enligt ramdirektivet om vatten ska medlemssta ‑
terna identifiera betydande påverkan och redovisa 
den i förvaltningsplanerna för avrinningsdistrikt 
och i WISE. Kommissionen tillstår att den nivå på 
vilken informationen redovisades inte lämpade 
sig för analys. Därför har man inom ramen för den 
gemensamma strategin för genomförandet av 
ramdirektivet om vatten diskuterat förändringar av 
rapporteringskraven som gör det lättare att spåra 
påverkan och slå fast hur effektiva de åtgärder som 
genomförs är.
Svar på andra stycket i rekommendation 4:
Denna del av rekommendationen riktar sig till 
medlemsstaterna.87 Andra strecksatsen
Kommissionen samarbetar med Europeiska miljö ‑
byrån för att förbättra WISE.
87 Tredje strecksatsen
Korrekt och effektivt genomförande av indikato ‑
rerna för miljövänligt jordbruk är beroende av med ‑
lemsstaternas data ‑ och informationsförsörjning. 
Utan denna information kan inte indikatorerna 
fungera korrekt. Problemet med otillräcklig infor ‑
mation drabbar särskilt vattenindikatorerna.
Rekommendation 4
Svar på första stycket i rekommendation 4:
Kommissionen anser att denna rekommendation 
håller på att genomföras.
För den nya programperioden 2014–2020 har ett 
nytt system för övervakning och utvärdering av den 
gemensamma jordbrukspolitiken som helhet i för ‑
hållande till målen införts genom förordning (EU) 
nr 1306/2013. Detta system innehåller också infor ‑
mation om använd vattenkvantitet och vattenkvali ‑
tet. Att koppla vattenkvalitet och vattenkvantitet till 
jordbruksmetoder är dock mycket komplicerat med 
tanke på mångfalden jordbruksmetoder och agro ‑
nomiska förhållanden runtom i EU. Kostnaderna och 
den administrativa bördan i anslutning till systemen 
för övervakning och utvärdering måste därför noga 
vägas mot vinsterna i form av förbättrad förvaltning 
och bättre beslutsfattande.
För fleråriga program som landsbygdsutvecklings ‑
programmet kan korrekt bedömning av vissa resul ‑
tat, t.ex. effekter på vattenkvaliteten, göras först 
en bra bit in i programperioden och i efterhand. 
Sådana effekter kan mätas först när det har gått 
tillräckligt lång tid efter genomförandet.
Lärdomarna från den gemensamma övervaknings ‑ 
och utvärderingsramen för 2007–2013 visade att det 
var mycket svårt att sätta lämpliga mål för effekt ‑
indikatorer som vattenkvalitet på grund av de många 
externa faktorer som inverkar. Medlemsstaterna har 
fått riktlinjer för mätningen av dessa effektindikatorer 
som väntas finnas med i efterhandsutvärderingarna.

HUR HITTAR MAN EU: s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
•  Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
•  Flera exemplar/affischer/kartor 
hos Europeiska unionens representationer ( http://ec.europa.eu/represent_sv.htm ), 
hos delegationer i länder utanför EU ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm ), 
genom att kontakta nätverket Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm ) 
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
• Genom EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu ).
Avgiftsbelagda prenumerationer
•  Genom ett av Europeiska unionens publikationsbyrås försäljningsombud 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sv.htm ).
QJ‑AB‑14‑004 ‑SV‑C ISSN 1831 ‑0990
Att skydda kvaliteten på Europas vattenresurser har 
varit en prioritering för EU sedan slutet av 1970-talet. 
Jordbruket har som en av de största användarna och 
förorenarna av vatten en mycket viktig roll att spela 
när det gäller hållbar förvaltning av vatten.
EU har upprepade gånger medgett att dess olika 
politikområden måste hänga samman och inser 
därför att man måste se till att miljöpolitiken, 
bland annat när det gäller vatten, får stöd via den 
gemensamma jordbrukspolitiken. Vid revisionen 
granskade revisionsrätten om EU:s vattenpolitikmål 
hade integrerats på ett framgångsrikt sätt 
i den gemensamma jordbrukspolitiken och kom 
fram till att det endast delvis var fallet.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN