Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om Europeiska regionala utvecklingsfonden"

(1999/C 51/01)

BAKGRUND

- Förslag till rådets förordning (EG) om Europeiska regionala utvecklingsfonden (KOM(98) 131 slutlig - 98/0114 SYN) ().

- Rådets beslut av den 19 maj 1998 att rådfråga kommittén i detta ärende i enlighet med artikel 130e och artikel 198c första stycket i EG-fördraget.

- Presidiets beslut av den 13 maj 1998 att ge utskott 1 "Regionalpolitik, strukturfonder, ekonomisk och social sammanhållning, samarbete över nations- och regiongränser" i uppdrag att utarbeta yttrandet.

- Det utkast till yttrande som antogs av utskott 1 den 30 september 1998 (CdR 240/98 rév.) (föredragande: Manuel Chavez González och Markku Kauppinen).

- ReK:s yttrande om "Regionala och lokala myndigheters roll med avseende på strukturfondernas partnerskapsprincip" (CdR 234/95) ().

- ReK:s yttrande om "Innovativa åtgärder inom ramen för strukturfonderna 1995-1999 - riktlinjer för det andra åtgärdsprogrammet i enlighet med artikel 10 i förordningen om Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF)" (CdR 303/95) ().

- ReK:s yttrande om "Kommissionens meddelande till rådet och parlamentet. Stärkande av Europeiska unionens politik i Medelhavsområdet: Förslag till genomförande av ett euromediterrant partnerskap" (CdR 371/95) ().

- ReK:s yttrande om "Europeiska unionens nordiska dimension samt politik för gränsöverskridande samarbete mellan Europeiska unionen och Ryska republiken och området kring Barents hav" (CdR 10/96 fin) ().

- ReK:s yttrande om "EU:s nuvarande och framtida unionspolitik för Östersjöområdet med särskild betoning på lokala och regionala aspekter" (CdR 141/96 fin) ().

- ReK:s yttrande om "Gemenskapsinitiativet Interreg II C och de lokala och regionala myndigheternas roll" (CdR 108/97 fin) ().

- ReK:s yttrande om "Lokala och regionala myndigheter och samarbetet EU-Medelhavsområdet" (CdR 125/97 fin) ().

- ReK:s yttrande om "Regionernas och kommunernas åsikter om utformningen av den europeiska strukturpolitiken efter 1999" (CdR 131/97 fin) ().

- ReK:s yttrande om "Agenda 2000: Finansiering av Europeiska unionen efter 1999 med hänsyn till 2000-talets utvidgningsperspektiv och utmaningar" (CdR 303/97 fin) ().

- ReK:s yttrande om "Förslag till rådets förordning (EG) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna" (CdR 167/98 fin) ().

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 26:e plenarsession den 18-19 november 1998 (sammanträdet den 18 november).

1. Allmänna kommentarer

1.1. Regional- och strukturpolitiken är central för att skapa ett enat Europa. En tredjedel av EU:s budget kanaliseras via strukturfonderna för att utjämna skillnader i utvecklingsnivå och skapa förutsättningar för utveckling i eftersläpande regioner. I denna process har Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) en fundamental roll.

1.2. Kommissionens förslag till nya bestämmelser för strukturfonderna är en viktig impuls för att främja en balanserad ekonomisk och social utveckling i Europa och minska skillnaderna i utvecklingsnivå mellan regionerna.

1.3. Översynen av bestämmelserna sker vid en tidpunkt då regionerna och de lokala myndigheterna står inför stora förändringar på grund av samhällets och teknikens snabba utvecklingstakt och de utmaningar som dessa förändringar medför, vilket bland annat innebär att man måste motverka de problem som utvecklingen för med sig och maximalt utnyttja de möjligheter den erbjuder.

1.4. Enligt ReK är det också viktigt att betrakta EU:s strukturpolitik ur ett praktiskt perspektiv som ett inslag i den allmänna utvecklingsverksamhet som medlemsstaterna, regionerna och de lokala myndigheterna bedriver.

1.5. Det är också viktigt att vara medveten om hur betydelsefull samverkan är mellan aktörerna på de olika regionala nivåerna.

1.6. Globaliseringen av ekonomin för med sig djupgående förändringar av den socioekonomiska strukturen hos de lokala myndigheterna och i regionerna. Här har de lokala och regionala administrationerna ansvaret för att säkerställa en harmonisk och balanserad utveckling.

1.7. Kommissionens förslag präglas av ett helhetsperspektiv och utgör ett avsteg från det normala tillvägagångssättet på så sätt att denna gång har ett förslag till rådets förordning (EG) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna utarbetats som gemensam bas för alla fonder, vid sidan om separata förslag om Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och om strukturåtgärder i fiskerisektorn.

2. Europeiska regionala utvecklingsfondens uppgifter

2.1. Föreliggande yttrande om Europeiska regionala utvecklingsfonden anknyter till ett annat yttrande om förslaget till förordning (EG) om allmänna bestämmelser om strukturfonderna.

2.2. I artikel 130c i EG-fördraget anges att Europeiska regionala utvecklingsfondens (ERUF) syfte är att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna i gemenskapen.

2.3. I enlighet med de allmänna bestämmelserna för strukturfonderna skall ERUF ha som viktigaste uppgift att stödja mål 1 och 2 i enlighet med artikel 1 i ovannämnda förordning och bidra till att finansiera gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete. ERUF skall också stödja nyskapande åtgärder på gemenskapsnivå och ge tekniskt bistånd.

3. Analys av ERUF:s uppgifter enligt kommissionens förslag

3.1. Mål 1

3.1.1. Mål 1 syftar till att främja utveckling och strukturanpassning i regioner som släpar efter i utvecklingen. Enligt förslaget skall mål 1 omfatta de regioner på NUTS II-nivå som har en BNP per capita - mätt enligt köpkraftsparitet och beräknad utifrån gemenskapens statistik från de tre senaste åren - som är 75 % lägre än gemenskapens genomsnitt. Mål 1 omfattar också de mest avlägsna regionerna och mål 6-regioner under perioden 1995-1999. Kommissionen skall senare upprätta en förteckning över mål 1-regioner för perioden 2000-2006.

3.1.2. De regioner som är mål 1-områden under den nuvarande programperioden men som inte längre kan bli det under nästa period kommer att få övergångsstöd inom ramen för mål 1 under en sexårsperiod.

3.1.3. ReK är medveten om svårigheten att fastställa mål 1-områdena och anser att kommissionen har lagt fram ett balanserat förslag som överensstämmer med ReK:s ståndpunkt från november 1997.

3.2. Mål 2

3.2.1. Enligt förslaget skall mål 2 omfatta fyra olika områdestyper som har ekonomiska och sociala omställningssvårigheter och vars befolkning eller yta är tillräckligt stor. Dessa omfattar områden som står inför ekonomisk och social omställning inom industri- och tjänstesektorn, landsbygdsområden på tillbakagång, stadsområden i svårigheter och krisdrabbade områden som är beroende av fiske. Befolkningen i dessa områden får inte överstiga 18 % av gemenskapens totala befolkning. Att inom mål 2 samla skilda problemställningar (landsbygd, stadsmiljö, omställning och fiske) är ett exempel på kommissionens vilja att förenkla och skapa en tydligare bild av gemenskapens åtgärder. ReK erinrar om sin önskan att denna förenkling också på lokal nivå skall vara lika märkbar för de aktörer som skall genomföra strukturfonderna.

3.2.2. Kommissionen och medlemsstaterna skall tillsammans bestämma vilka områden som är stödberättigade enligt mål 2. De områden som i dag omfattas av mål 2 och mål 5(b) och som inte får bli nya mål 2-områden kommer att få övergångsstöd inom ramen för mål 2 under en fyraårsperiod.

3.2.3. Vissa bestämmelser om mål 2 måste omarbetas i linje med ReK:s yttrande från november 1997 och yttrandet om förslaget till förordning om allmänna bestämmelser för strukturfonderna.

3.2.4. Det kommer att bli svårt för medlemsstaterna att fastställa vilka områden som skall bli mål 2-områden. För regionerna och de lokala myndigheterna är det viktigt att besluten baseras på så öppna statistiska och kvalitativa undersökningar som möjligt och på strävan att uppnå balans mellan regionerna och mellan de enskilda områden som utgör regionerna.

3.3. De nya gemenskapsinitiativen för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete

3.3.1. Antalet gemenskapsinitiativ har begränsats till tre i förslaget så att varje initiativ får stöd från en av strukturfonderna. ReK erinrar emellertid om sitt konstaterande att den anser det vara nödvändigt att skapa ytterligare ett instrument för att komplettera den industriella och sektoriella strukturförändringen samt den militära omställningen; detta är en förutsättning för att kunna reagera adekvat på oförutsedda krissituationer.

3.3.2. Genom finansiering via ERUF avser kommissionen att främja gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete för att stimulera en harmonisk och balanserad regional utveckling i ett europeiskt perspektiv.

3.3.3. Detta nya initiativ utgör således en väsentlig del av ERUF:s uppgift. ReK kommer uppmärksamt att följa hur effektivt gemenskapsinitiativet fungerar i praktiken.

3.3.4. Varje projekt som genomförs inom ramen för ett gemenskapsinitiativ skall finansieras av en och samma fond. Förordningen medger dock i vanlig ordning att finansieringen utvidgas till att omfatta alla åtgärder som är nödvändiga för att respektive projekt skall kunna genomföras.

3.4. Nyskapande åtgärder

3.4.1. På kommissionens förslag skall fonderna finansiera nyskapande åtgärder på gemenskapsnivå med högst 0,7 % av sina årliga medel. Dessa åtgärder innefattar studier, pilotprojekt och erfarenhetsutbyte.

3.4.2. Varje projektområde skall finansieras av endast en fond. Förordningen tillåter som brukligt att finansieringen ökas för att omfatta alla åtgärder som krävs för att genomföra pilotprojekt.

3.5. Tekniskt bistånd

3.5.1. Fonderna kan på kommissionens eget initiativ eller för dess räkning och upp till ett tak på 0,3 % av respektive årliga anslag finansiera de åtgärder för förberedelse, övervakning och kontroll som krävs för att genomföra strukturfondsåtgärderna.

3.5.2. Närmare detaljer för tekniskt bistånd anges i artikel 22.

4. Sammanfattning av förslaget till förordning om ERUF

4.1. Enligt förslaget är syftet med denna förordning att fastställa vilken typ av åtgärder som kan finansieras av ERUF och åtgärderna för regional utveckling.

4.2. Utöver ingressen består förslaget till förordning av endast nio artiklar, varav fem behandlar de allmänna administrativa bestämmelserna. Artiklarna 1-4 definierar fondens mål, artikel 2 dess tillämpningsområde, artikel 3 bestämmelserna för gemenskapsinitiativ och artikel 4 bestämmelserna för nyskapande åtgärder.

4.3. ReK konstaterar med tillfredsställelse att det finns en strukturell klarhet mellan de allmänna bestämmelserna och förordningarna om de enskilda fonderna.

5. Utvärdering av förslaget till förordning om ERUF

5.1. Ingress

5.1.1. ReK anser att ingressen bildar en sammanhängande helhet. Det framgår också klart av förordningsförslaget att det finns flera fonder, var och en med sina särskilda mål och uppgifter. I till exempel punkt 4 hänvisas till det stöd som avsätts till en harmonisk, balanserad och hållbar ekonomisk utveckling. När det gäller den regionala utvecklingen som helhet bör dock också andra samhällsområden uppmärksammas. I dag finansieras åtgärder på vissa av dessa områden via Europeiska socialfonden. På grund av de nuvarande svårigheterna med handläggningen anser ReK att det är nödvändigt med en bättre samordning mellan de olika strukturfonderna för att rent allmänt underlätta planeringen av utvecklingen.

5.1.2. I punkt 5 formuleras miljömålen och -villkoren mer ingående än i andra punkter. För tydlighetens skull bör man i denna punkt ge en preciserad hänvisning till stöden till små och medelstora företags internationalisering till en global nivå som ett inslag i åtgärderna för att stärka företagens konkurrenskraft. Man bör också nämna betydelsen av att det finns tillräckliga vattenresurser för att bromsa och bekämpa markförstöring och erosion och för att säkerställa en hållbar utveckling inom stora delar av EU.

5.1.3. Eftersom ERUF:s särskilda uppgift är att främja ekonomisk och social sammanhållning genom att utjämna regionala obalanser och delta i regionernas utveckling och omvandling, anser kommittén att ö-kriteriet och kriteriet landsbygd på tillbakagång måste omnämnas som bidragande faktorer när det gäller en rad strukturella problem, i enlighet med artikel 158 i EG-fördraget (konsoliderad version; ändring införd genom Amsterdamfördraget, ö.a.). Detsamma gäller, i enlighet med artikel 299 i EG-fördraget (konsoliderad version; ändring införd genom Amsterdamfördraget, ö.a.), kriteriet regioner i gemenskapens yttersta randområden, som tar hänsyn till avståndet och de stadigvarande nackdelar som dessa regioner har. Slutligen måste även periferikriteriet omnämnas, dels på grund av de nackdelar som det geografiska läget i periferin skapar, dels för att regionerna i randområdena måste sammanlänkas och struktureras i enlighet med deras geografiska struktur och deras ställning i ett vidare europeiskt sammanhang.

5.2. Artikel 1 - Fondens uppgift

5.2.1. Formuleringen av artikel 1 är relativt allmän men samtidigt tillräckligt precis, och ReK har därför inga kommentarer.

5.3. Artikel 2 - Fondens tillämpningsområde

5.3.1. Detta är den viktigaste artikeln i förordningsförslaget eftersom den fastställer de områden och projekttyper som har rätt till stöd från ERUF. ReK anser att detta förslag ger Europas regioner och lokala myndigheter möjlighet att i enlighet med sina resurser vidta åtgärder på de områden som de anser lämpliga för att främja en balanserad och hållbar ekonomisk och social utveckling.

5.3.2. Förteckningen över projektområden som är stödprioriterade bör innefatta reformer av produktionsstrukturen och av tjänstesektorn för att hjälpa företagen, särskilt de små och medelstora företagen, att anpassa sig till konkurrensen på den inre marknaden och till euron, samtidigt som man bör utgå från varje kommuns eller regions särart och ta hänsyn till den europeiska integrationens utveckling.

5.3.3. Kommittén skriver under på betydelsen av medfinansiering av infrastrukturinvesteringar genom ERUF:s försorg. Den har dock ingen förståelse för kommissionens hållning när det gäller lokala och regionala myndigheters önskemål att medverka i sådana investeringar, bland annat i områden med industrier på tillbakagång, när det enligt kommissionens uppfattning är nödvändigt att modernisera transportinfrastrukturen.

5.3.4. Kulturens stora betydelse för de lokala myndigheterna och regionernas identitet och livskraft innebär att man i en alltmer globaliserad värld måste säkerställa att kulturaktiviteterna och deras olika uttrycksformer beaktas i den regionala utvecklingen. ReK föreslår därför att kulturaktiviteter av strukturpolitisk betydelse - bland annat utnyttjande av kulturtillgångar och utveckling av kulturell turism - läggs till förteckningen över de områden som stödet skall inriktas till inom ramen för artikel 2.

5.3.5. Kommittén understryker att det är nödvändigt att ERUF:s insatsområde utöver transeuropeiska nät även omfattar infrastrukturer av regionalt och interregionalt intresse inom transport-, telekommunikations- och energisektorerna, särskilt med avseende på ö-regionerna, de yttersta randområdena, bergsjordbruksområdena samt de perifera områdena där det finns speciella strukturella problem.

5.4. Artikel 3 - Gemenskapsinitiativ för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete

5.4.1. Detta gemenskapsinitiativ - det reviderade Interregprogrammet - avser gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete som syftar till att stimulera en harmonisk och balanserad regional utveckling och fysisk planering på europeisk nivå.

5.4.2. Finansieringen av programmet skall endast ske via ERUF men åtgärder som erhållit stöd kan också vara sådana som traditionellt faller under strukturfonderna.

5.4.3. ReK ser positivt på kommissionens förslag till innehåll och finansiering. Att finansieringen kommer från en enda fond kan göra genomförandet enklare. Det förfarande som föreslås utgör också en bra möjlighet att utprova principen om en enda fond i praktiken. Interregprogrammen har, bortsett från några få problem, varit mycket effektiva och behovet av ett gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete är mycket stort.

5.4.4. Eftersom de detaljerade bestämmelserna är under utarbetande vill ReK uppmärksamma vissa frågor som bör beaktas i de nya bestämmelserna och kommissionens åtgärder.

5.4.5. Gemenskapsinitiativet består av tre delar: gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete. ReK anser att tyngdpunkten i programmet bör ligga framför allt på de lokala myndigheternas och regionernas medverkan i gränsöverskridande och interregionalt samarbete, eftersom det på nationell nivå redan finns många möjligheter att främja transnationellt samarbete.

5.4.6. Inom detta gemenskapsinitiativ är det ReK:s uppfattning att särskild uppmärksamhet och stöd, både kvalitativt och kvantitativt, måste riktas till de samarbetsprocesser och de sammanlänkningsansträngningar som syftar till att intensifiera kontakterna mellan dessa regioners olika ekonomiska och sociala underområden. På så sätt främjas utformningen och tillkomsten av nya funktionella och sammanlänkade ekonomiska och kulturella områden i överensstämmelse med dessa områdens ställning i ett vidare europeiskt sammanhang.

5.4.7. När det gäller gränsöverskridande samarbete skulle ReK önska att särskild uppmärksamhet ägnas åt att lösa problem i samband med det gränsöverskridande samarbetet över EU:s yttre gränser.

5.4.8. Projekt som genomförts vid EU:s yttre gränser inom ramen för programmen Meda, Phare och Tacis, som främjar gränsöverskridande samarbete, har i realiteten stött på en mängd problem som har lett till att samarbetet försvårats. Förfarandena måste därför klargöras för att åtgärderna inom det nya ERUF-initiativet skall samordnas bättre med Meda-, Phare- och Tacisprogrammen, särskilt med avseende på deras gränsöverskridande inslag.

Eftersom regionerna och de lokala myndigheterna har en central roll i det gränsöverskridande samarbetet är kommittén villig att samarbeta för att bidra till att finna praktiska lösningar.

5.4.9. Inför den förestående utvidgningen är det särskilt viktigt att samordna Phareprogrammet och det nya initiativet för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete. En effektiv samordning kommer också att bidra till att lösa de problem som kan uppstå i EU:s gränsområden i samband med utvidgning.

5.4.10. På samma sätt bör samordningen förbättras mellan det nya initiativet och Medaprogrammet för att regionerna och de lokala myndigheterna skall delta effektivare i det samarbete mellan EU-Medelhavsområdet som inrättades vid Barcelonakonferensen i november 1995. På så sätt och genom lokalt och regionalt samarbete kommer de att bidra till att skapa ett område av fred, stabilitet och utveckling i Medelhavsområdet.

5.4.11. Tillsammans med det nya gemenskapsinitiativet skulle det gränsöverskridande samarbetet inom ramen för Tacisprogrammet kunna bli ett ytterst effektivt medel för att inleda ett samarbete mellan Ryssland och EU:s gränsregioner. Just dessa europeiska gränsregioner uppvisar de största skillnaderna i utvecklingsnivå, såväl i fråga om levnadsnivå som de demokratiskt valda lokala och regionala administrationernas effektivitet.

5.4.12. ReK anser även att detta nya initiativ med prioritet bör uppmärksamma de områden och regioner som har en gemensam minoritetskultur eller ett gemensamt minoritetsspråk, som förekommer på bägge sidor av gränsen.

5.4.13. Det interregionala samarbetet är centralt i den europeiska integrationen. ReK vill särskilt framhålla vikten av detta samarbete. För att stärka sammanhållningen i Europa måste det finnas en ömsesidig förståelse inom Europa. Med det nya gemenskapsinitiativet finns möjlighet att uppnå detta mål.

5.4.14. Bestämmelserna för det nya initiativet för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete bör tillåta att programmen kombineras, särskilt gränsöverskridande och interregionalt samarbete.

5.4.15. Kommittén anser att man inom ramen för initiativet rörande gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete bör utforma särskilda interregionala projekt för samarbete mellan regionerna i unionens yttersta randområden.

5.5. Artikel 4 - Nyskapande åtgärder

5.5.1. I de nyskapande åtgärderna ingår studier på kommissionens initiativ, pilotprojekt och utbyte av nyskapande erfarenheter.

5.5.2. ReK stöder kommissionens förslag eftersom det har framgått hur viktiga de nyskapande åtgärderna är för regionerna och de lokala myndigheterna. De projekt som genomförts på kommissionens initiativ har också uppnått betydande resultat. Regionerna och de lokala myndigheterna har dessutom upprättat en nära relation med kommissionen, vilket har bidragit till ökad ömsesidig förståelse.

5.5.3. Det är också mycket positivt att de nyskapande åtgärderna kan finansieras via ERUF genom att dess räckvidd utsträcks till andra strukturfonders tillämpningsområde. Förslaget vittnar om att kommissionen saknar förutfattade meningar och förstår regionernas och de lokala myndigheternas behov. ReK hyser förhoppningen att kommissionen skall utforma enkla och effektiva förfarandebestämmelser, genom att särskilt främja förenklade regler för rätt till stöd för utgifter, genom att införa ekonomisk kontroll i efterskott och genom att införa mekanismer för ett ömsesidigt ansvar för de risker som härrör från de småskaliga projekten.

5.5.4. I fråga om de nyskapande åtgärderna vill ReK fästa uppmärksamheten på att kommissionen nyligen har beslutat prioritera projekt med stor ekonomisk betydelse, vilket medför att antalet samfinansierade projekt minskas. ReK förstår bakgrunden till detta men motsätter sig bestämt en fortsatt utveckling i denna riktning.

5.5.5. Många europeiska regioner och lokala myndigheter är mycket små och när EU ger stöd till storskaliga projekt har de ytterst små möjligheter att medverka i dem. Det är därför viktigt att kommissionen även ger utrymme för småskaliga nyskapande projekt, särskilt för de som kommer från samhällets intresseorganisationer. Mindre regioner och lokala myndigheter behöver också innovationer för att anpassa sig till den höga utvecklingstakten.

5.5.6. ReK anser att det interregionala samarbetet bör stärkas inom ramen för de nyskapande åtgärderna. Kommittén anser också att programmen Ecos-ouverture och Recite bör fortsätta och förbättras för att uppnå en bättre samordning mellan de projekt som finansieras av ERUF och de som ingår i programmen Meda, Phare och Tacis.

5.6. Artiklarna 5-9

5.6.1. ReK har inga kommentarer om dessa artiklar.

6. Sammanfattning

Föreliggande yttrande utgör ett fristående komplement till ReK:s yttrande om de allmänna bestämmelserna för strukturfonderna, och ReK vill be kommissionen att vid sin översyn av förslaget till rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden beakta ReK:s rekommendationer. Kommittén vill också be kommissionen att ta hänsyn till ReK:s förslag i föreliggande yttrande vid fastställandet av konkreta bestämmelser för det nya initiativet för gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete samt för de nyskapande åtgärderna, och att kommissionen följaktligen ser över bestämmelserna för programmen Meda, Phare och Tacis för att skapa ett effektivt system för planering och tillämpning av de gränsöverskridande och interregionala programmen.

Bryssel den 18 november 1998.

Regionkommitténs ordförande

Manfred DAMMEYER

() EGT C 176, 9.6.1998, s. 35.

() EGT C 100, 2.4.1996, s. 72.

() EGT C 100, 2.4.1996, s. 124.

() EGT C 126, 29.4.1996, s. 12.

() EGT C 337, 11.11.1996, s. 7.

() EGT C 42, 10.2.1997, s. 6.

() EGT C 224, 11.8.1997, s. 19.

() EGT C 64, 27.2.1998, s. 59.

() EGT C 64, 27.2.1998, s. 5.

() EGT C 64, 27.2.1998, s. 40.

() EGT C 373, 2.12.1998, s. 1.