Rättsväsendets budget för 2020 uppgick till 32,4 miljoner euro (0,23 % av BNP). Antalet domare (329) och åklagare (414) är lågt jämfört med det europeiska genomsnittet på 21 domare/12 åklagare per 100 000 invånare (9 domare och 12 åklagare per 100 000 invånare i Georgien ). Domarna utbildas vid högskolan för juridisk utbildning, som anses vara tillfredsställande. Åklagarna utbildas vid den allmänna åklagarmyndigheten.

Antalet avslutade brottmål avseende brott som påstås ha utförts av organiserade kriminella grupper har långsamt ökat under de senaste åren, men är fortfarande relativt lågt (499 fall år 2021, 377 fall år 2020 och 293 fall år 2019). Mycket få utredningar av människohandel har slutförts (45 fall år 2021, 57 fall år 2020 och 10 fall år 2019). Under 2020 avkunnades 20 slutliga fällande domar för organiserad brottslighet,.

c) Viktiga frågor som rör grundläggande rättigheter

Georgien har 27 domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna under förstärkt övervakning i avvaktan på att de verkställs. Målen rör rätten till liv och skydd mot misshandel, överdriven våldsanvändning, missbruk av frihetsberövande före rättegång, uteblivet skydd mot homofobiska angrepp och polisens passivitet i samband med våld i hemmet.

Det förekommer fortfarande överdriven våldsanvändning och misshandel från de brottsbekämpande organens sida men detta håller på att åtgärdas. De fysiska förhållandena på platser för frihetsberövande är relativt goda, inbegripet frihetsberövande före rättegång, men ytterligare investeringar i infrastrukturen behövs.

De georgiska medborgarna garanteras yttrandefrihet. Mediemiljön präglas i stort sett av mångfald, men det blir allt vanligare med hot och fysiska och verbala attacker mot mediearbetare, i synnerhet i samband med demonstrationer och valmöten, och utredningarna är bristfälliga. Det har blivit vanligt med domstolsförfaranden och utredningar som rör medieägare från oppositionen. Domslut på senare tid har haft en dämpande effekt på den kritiska medierapporteringen. Lagstiftningen om medietillsynsmyndigheten (Georgiens nationella kommunikationskommission) måste anpassas ytterligare till europeiska normer.

Den georgiska konstitutionen garanterar skydd mot diskriminering, och den straffrättsliga lagstiftningen definierar försvårande omständigheter för brott som inbegriper hatbrott (utan att begreppet används). I stort är den rättsliga ramen för icke-diskriminering och jämställdhet i linje med EU:s regelverk, men den tillämpas inte i tillräcklig utsträckning. Kontinuerliga insatser görs för att öka medvetenheten om jämställdhet i syfte att åtgärda kvarvarande brister som hindrar kvinnor från att helt utöva sina lika rättigheter. 19,3 % av de parlamentsledamöter som valdes 2021 är kvinnor. Det könsrelaterade våldets omfattning, inbegripet våld i hemmet och kvinnomord, är fortfarande mycket oroande. Kvinnor utsätts fortfarande för ojämlikhet på arbetsmarknaden, löneskillnaderna mellan kvinnor och män kvarstår och kvinnorna tjänade i genomsnitt 36,2 % mindre 2019. Efter Georgiens ratificering av Istanbulkonventionen i maj 2017 har arbete gjorts för att förbättra tillgången till rättslig prövning och förbättra kvaliteten på det sociala skyddet. Ytterligare engagemang krävs, bland annat för att öka allmänhetens medvetenhet. Mer behöver göras för att skydda rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner, queera och intersexpersoner (hbtqi-personer) i Georgien, i synnerhet mot bakgrund av händelserna i juli 2021.

En lag om barnets rättigheter har antagits, som utgör den rättsliga ramen för skyddet av barnets rättigheter. Det finns inte någon nationell strategi avseende våld mot barn. Reformen för avinstitutionalisering av barn måste slutföras.

En lag om rättigheter för personer med funktionsnedsättning antogs 2020 och det fakultativa protokollet till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har ratificerats. Personer med funktionsnedsättning är fortfarande en av de mest marginaliserade grupperna.

Det finns en statlig strategi för medborgerlig jämlikhet och integration för perioden 2021–2030 med tillhörande handlingsplan, men genomförandet brister fortfarande när det gäller minoritetspersoners sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter och deltagande i det politiska livet.

Det finns frågetecken vad gäller respekten för den personliga integriteten vid kommunikation, mot bakgrund av tjuvlyssning och olaglig övervakning av politiker, journalister, civilsamhällesaktivister och diplomater, inbegripet inspelningar av privatliv och korrespondens. De utlovade utredningarna mynnar oftast inte ut i några trovärdiga slutsatser. De upprepade uppmaningarna från bland annat offentliga försvarare om att förbättra ansvarsskyldigheten och den effektiva institutionella tillsynen har ännu inte gett några resultat.

2. EKONOMISKA KRITERIER

Denna bedömning görs på grundval av Köpenhamnskriterierna avseende förekomsten av en fungerande marknadsekonomi, samt förmågan att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen.

2.1. Fungerande marknadsekonomi

Georgiens bruttonationalprodukt (BNP) per capita motsvarar 33 % av EU-genomsnittet i köpkraftsparitet (PPP). Landet hade en stabil ekonomisk tillväxt på omkring 5 % under åren före covid-19-pandemin. Efter ett år av pandemirelaterad nedgång med nästan 7 % under 2020, ökade BNP kraftigt med över 10 % under 2021.

Georgien har goda resultat vad gäller sunda finanspolitiska och penningpolitiska åtgärder, vilket också påpekats av Internationella valutafonden i flera programöversyner. Landet har strikta finanspolitiska regler som omfattar tak för budgetunderskott (3 % av BNP), statsskuld (60 % av BNP) och inkomster. Georgien följde i allmänhet dessa regler före pandemin. Underskottet i de offentliga finanserna och statsskulden var låga: under 2 % av BNP respektive omkring 40 % av BNP. De statsfinansiella reglerna upphävdes tillfälligt i tre år på grund av pandemin. Huvuddelen av Georgiens statsskuld är extern och kommer nästan uteslutande från multilaterala och bilaterala partner på förmånliga villkor.

Penningpolitiken förs på ett transparent sätt genom ett inflationsmål, som innebär att den georgiska centralbanken fastställer inflationsmålet på medellång sikt (för närvarande 3 %) och fattar motsvarande beslut om räntesatser och andra instrument för monetär politik. Den faktiska inflationen har de senaste åren fluktuerat kring målet för att öka kraftigt från mitten av 2021 på grund av externa chocker, precis som i andra ekonomier. Georgien har ett system med flytande växelkurs där kursen avgörs av valutamarknaden, med sporadiska ingripanden från centralbanken. Trots en gradvis depreciering av larin (med 31 % mot euron mellan 2016 och 2021) var Georgiens bytesbalans konstant starkt negativ före 2020 och försämrades ytterligare under pandemin, vilket ledde till en ackumulering av betydande utlandsskulder (både privata och offentliga) och viss extern sårbarhet. Georgiens internationella reserver har ökat gradvis under de senaste åren och omfattade 4,6 månaders import 2021.

De senaste två årtiondena har Georgien genomfört ambitiösa reformer för att förbättra landets ekonomiska styrning och företagsklimat. De ekonomiska institutionerna med statlig anknytning kan generellt anses som effektiva, och landet får höga poäng vad gäller förvaltningseffektivitet (75:e percentilen av alla länder i världen) och lagstiftningens kvalitet (83:e percentilen) i Världsbankens senaste indikatorer för samhällsstyre (2021). Väsentliga framsteg har framför allt gjorts på områdena förvaltningen av de offentliga finanserna, offentlig upphandling och skatte- och tullförvaltning, med stöd av EU- och IMF-program och deras villkorlighet.

Georgiens företagsklimat har liberaliserats i grunden sedan mitten av 00-talet. Enligt OECD har Georgien lyckats skapa ett reglerings- och företagsklimat av hög standard, som också fått internationellt erkännande. Landet får bättre betyg än de andra länderna i regionen inom alla dimensioner av OECD:s senaste (2020) policyindex för små och medelstora företag. Registrering av ett företag görs genom ett enda förfarande och kan slutföras på en dag. Licenser och andra hinder för marknadstillträde har systematiskt minskats. Den nya insolvenslagstiftningen, som antogs 2020, underlättade insolvensförfaranden, gjorde dem mer transparenta och minskade tidsåtgången och kostnaderna. Lagen om näringsidkare, som antogs 2021, moderniserade lagstiftningen om företags rättsliga form samt förfarandena för företagens bildande och funktionssätt. För att säkerställa ett resilient företagsklimat behöver mer göras för att stärka den rättsliga ramen och konkurrenslagstiftningens förfaranden för kontroll av efterlevnaden och stärka verkställandet av kontrakt och domstolarnas oberoende.

Statens avtryck i ekonomin är mycket blygsamt. Det finns 236 statligt ägda företag, som står för mindre än 5 % av företagssektorns samlade mervärde. Många statligt ägda företag rapporterade ekonomiska förluster de senaste åren och därför håller styrningen på att reformeras. Regeringen antog 2021 standarder för statligt ägda företags bolagsstyrning, vilka är i enlighet med OECD:s riktlinjer, och håller på att utarbeta en övergripande strategi för statligt ägda företag. Arbete tillsammans med IMF pågår också för att avslöja och förhindra finanspolitiska risker från statsägda företag.

Georgiens finanssektor är generellt sett sund. Den domineras av banker och är starkt koncentrerad. De två största inhemska bankerna, av totalt 16, innehar omkring tre fjärdedelar av de totala tillgångarna. Georgiens banksektor har en lågriskprofil: De nödlidande lånens andel av de totala bruttofordringarna har varit låg (mellan 5 % och 8 %) under de senaste fem åren, och kapitaltäckningskvoten har varit hög och stigande (till 19,6 % vid utgången av 2021). IMF:s färska bedömning av den finansiella sektorns stabilitet bekräftar att det georgiska banksystemet fortfarande är resilient efter pandemin, trots vissa förluster under den perioden. Bankernas utlåning till den privata sektorn var den högsta i regionen med 80 % av BNP och har mer än fördubblats det senaste årtiondet. Andelen företag utan tillgång till kredit är lägre i Georgien än i de andra länderna i regionen, även om tillgången till finansiering fortfarande utgör ett hinder för många små och medelstora företag.