Yttrande från Regionkommittén om "Vitboken om utbildning - Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället"

(96/C 182/04)

Vid sin 12:e plenarsession den 20-21 mars 1996 (sammanträdet den 21 mars 1996) antog Regionkommittén ett yttrande om "Vitboken om utbildning - Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället".

Följande har föregått REGIONKOMMITTÉNS enhälliga antagande av detta yttrande:

- Kommissionens beslut att rådfråga Regionkommittén den 21 december 1995.

- Regionkommitténs beslut den 18 juli 1995 att ge utskott 6 "Utbildningsfrågor" i uppdrag att utarbeta detta yttrande.

- Kommissionens Vitboken (KOM(95) 590 slutlig).

- Utskott 6:s yttrande som antogs den 9 februari 1996 (CdR 439/95 fin). Föredragande var Irma Peiponen och Margareta Wallin-Johansson.

1. Inledning

Regionkommittén har beaktat följande:

1.1. Romfördraget, i synnerhet artiklarna 126 och 127.

1.2. Vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, samt ReK:s yttrande i ärendet (dok. CdR 171/94) ().

1.3. Europaparlamentets och rådets beslut om Europaåret för livslång inlärning (), samt ReK:s yttrande i ärendet (dok. CdR 244/94) ().

1.4. Kommissionens rapport om utbildning och fortbildning inför teknologiska, industriella och sociala utmaningar: en första reaktion, samt ReK:s yttrande i ärendet (dok. CdR 299/95) ().

1.5. ReK:s yttrande om de lokala och regionala myndigheternas roll inom utbildningen i Central- och Östeuropa i Europeiska unionens regi (dok. CdR 298/95) ().

1.6. Artiklarna 126 och 127 i Romfördraget, som stipulerar att gemenskapsåtgärder inom utbildning och fortbildning skall fungera som stöd för medlemsstaternas åtgärder samtidigt som man fullständigt respekterar att ansvaret för innehåll och organisation av ländernas utbildnings- och fortbildningssystem ligger på medlemsländerna, vilket utesluter en harmonisering av medlemsländernas lagar och regelverk.

1.7. Den åsikt som ReK uttryckte i sitt yttrande om revideringen av Maastrichtfördraget (CdR 136/95) () att gemenskapen enbart bör agera i enlighet med den befogenhet fördraget ger den och med subsidiaritetsprincipen, samtidigt som man respekterar lokala och regionala myndigheters ansvarsområden och befogenheter inom hela EU.

1.8. Kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning, som understryker att humankapitalet är EU:s viktigaste ekonomiska tillgång och att utveckling av utbildningen är en av förutsättningarna för utveckling av en ny modell baserad på en mer sysselsättningsintensiv tillväxt.

1.9. Europeiska rådet i Essen i december 1994, som pekade ut förstärkning av yrkesutbildning som ett prioriterat nyckelområde för att förbättra sysselsättningsmöjligheterna.

1.10. Europeiska rådet i Cannes i juni 1995 och i Madrid i december 1995, som underströk behovet av att utveckla åtgärder på detta område.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Regionkommittén bedömer att vitboken är en användbar utgångspunkt för behandling av ämnet och understryker vikten av informations- och erfarenhetsutbyte inom ramen för medlemsstaternas utbildningssystem. Detta samarbete kan stärka grundvalarna för utbildningspolitiska beslut i medlemsstaterna, och på så sätt också bidra till hög kvalitet på utbildningen i medlemsstaterna. I ett informations- och teknologisamhälle som är under snabb förändring finns det ett allt större behov av livslång inlärning, som måste bli tillgänglig för alla medborgare - både män och kvinnor på lika villkor - oberoende av geografiska, ekonomiska eller sociala förhållanden. Regionkommittén anser att investering i kunskap och färdighet är avgörande för att komma till rätta med arbetslösheten, öka den ekonomiska konkurrenskraften och förebygga social utslagning. Utbildningen är därför samhällets fönster mot framtiden.

2.2. Trots att ansvaret för utbildning och fortbildning först och främst tillkommer nationella, regionala och lokala myndigheter och trots att EU inte har som målsättning att upprätta en europeisk planeringsmyndighet för utbildning och fortbildning, anser Regionkommittén att gemenskapen kan uppmuntra och stödja det föreslagna utbytet av information och erfarenheter. Vitboken är en utmärkt grund för en bred debatt inom medlemsstaterna, som kommissionen avser starta i år - 1996 - Europaåret för livslång inlärning, om utbildningspolitikens medel och mål och hur dessa kan tillämpas på olika samhällsnivåer, både på kort och på lång sikt.

2.3. Utgångspunkten för Regionkommitténs ståndpunkt och kommentarer till vitbokens analyser och förslag är det bidrag som de lokala och regionala myndigheterna kan tillföra systemen för grund- och yrkesutbildning i medlemsstaterna.

ReK markerar att begreppet "kunskapssamhälle" inte är väl valt i vissa språkversioner av vitboken där det inte ger rättvisa åt den mycket vidare innebörd som utbildningspolitiken har och bör ha i medlemsstaterna och inom lokala myndigheter och regioner. Enligt ReK innefattar utbildning mer än bara kunskap och förmågan att hantera ny informationsteknologi. Den bör hjälpa människor att utveckla sin personlighet till fullo. Utbildningsinrättningar uppfyller den uppgiften genom att förmedla kunskaper, färdigheter, värderingar, ansvarskänsla, kreativitet, gott omdöme och social förmåga. De bör göra det möjligt för individer att utvecklas som personer. Utbildningssystemen fyller denna uppgift när de främjar utvidgning av kunskaper, kapacitet och kvaliteter såsom ansvarskänsla, kreativitet, urskiljningsförmåga och social förmåga.

2.4. ReK är positiv till att subsidiaritetsprincipen betonas och erkännandet i vitboken att ansvaret för åtgärder på utbildningsområdet vilar på lokala och regionala myndigheter. Kommittén understryker vikten av lokalt självstyre och att lokala och regionala myndigheter måste vara helt delaktiga i den framtida debatten på området. ReK önskar därför en fortlöpande dialog med kommissionen om framtida initiativ och förslag inom utbildningsområdet.

2.5. Kommittén är också positiv till att lokala och regionala nätverk utvecklas, något som kommissionen i sin vitbok anger som ett viktigt sätt att göra utbildningen allmän och stärka sammanhållningen i EU. De lokala och regionala myndigheternas viktiga roll för att sätta igång och samordna samarbete på regional och lokal nivå måste dock erkännas. Lokala och regionala myndigheter kan, genom att angripa problemet på flera plan som omfattar alla ekonomiska och sociala aktörer på lokal nivå (utbildningsinrättningar, skolor, universitet, affärsrörelser, små och medelstora företag, arbetare, lärare, forskare, studenter osv), hjälpa till att möta nya utmaningar som gäller arbetslöshet och social utslagning, både genom att stimulera lokal innovationskraft och kreativitet och genom att engagera medborgare och organisationer.

2.6. I många medlemsländer har dessa myndigheter på regional och lokal nivå en komplex och intrikat roll på grund av deras unika position. De fungerar både som offentliga arbetsgivare och som utbildningsleverantörer, och sysslar därför med både utbud och efterfrågan. Samtidigt är de viktiga aktörer i den regionala utvecklingspolitiken; de arbetar för att stimulera och underlätta den industriella utvecklingen genom att tillhandahålla en ekonomiskt och socialt fördelaktig miljö som kan locka, etablera, utveckla och understödja företag i regionen. Lokala och regionala organ spelar också en roll när det gäller att stödja införande och utbyggnad av informationsmotorvägar i medlemsländerna. Trots att de är känsliga för de ekonomiska och sociala konsekvenserna av omfattande friställningar och arbetslöshet, befinner sig dessa organ i en stark position för att effektivt svara mot särskilda regionala och lokala utvecklingsbehov och arbetsmarknadskrav, samtidigt som de tar hänsyn till kulturella olikheter. Dessutom är deras ansvar för offentliga tjänster och i synnerhet välfärdstjänster en inbyggd del av deras ansvar gentemot medborgarna de representerar - deras väljare. Den viktiga demokratiska aspekten på deras roll och deras direkta förhållande till medborgarna gör att de kan komma med värdefulla bidrag till debatten.

2.7. Regionkommittén understryker behovet av att genomföra en exakt värdering av vad förslagen i vitboken kommer att kosta innan man fattar några beslut.

SPECIFIKA KOMMENTARER

3. Angående del 1, kapitel 1: "De tre omvälvningsfaktorerna: effekterna av informationssamhället, internationaliseringen, kunskap inom vetenskap och teknologi"

3.1. Kommittén betonar att informationsteknologin måste komma alla till nytta. Det är viktigt att gapet inte växer mellan dem som har tillgång till och kunskap om informationsteknologi, och dem som inte har det. ReK glädjer sig åt att kunna konstatera att kommissionen i sin vitbok hänvisar till och ger stöd åt kommitténs begäran om specifika åtgärder för att främja jämlikhet när det gäller tillgång till alla typer av utbildningar, i synnerhet mellan män och kvinnor, och för att försäkra sig om att eftersatta grupper inte berövas tillgång till ny teknologi och utbildningsmöjligheter. Dessutom efterlyser ReK bidrag till det arbete för att bekämpa social utslagning som utförs av den internationella rörelsen ATD Fourth World, särskilt när det gäller de minst gynnade befolkningsgruppernas tillgång till ny teknik.

3.2. Regionkommittén påpekar dock att detta mål är utan mening om det inte backas upp av en helgjuten satsning för att råda bot på den funktionella analfabetismen. Eftersom den industriella och teknologiska revolutionen utvecklas fortare än vårt utbildningssystem, håller den funktionella analfabetismen på att bli ett allvarligt problem.

3.3. Vidare understryker kommittén den viktiga roll som bibliotek och lokala informationscentra m m spelar för informationsspridning, särskilt genom elektronisk kommunikation. Regionkommittén betonar betydelsen av nätverk mellan skolor, utbildningsinrättningar, kulturcentrum, etc när det gäller att effektivt sprida information.

3.4. Kommunikationsteknologi bör användas i högre grad för samverkan inom utbildningen och för att sprida kunskap, anser kommittén. Massmedias roll i utbildningen bör dessutom granskas, särskilt när det gäller tillhandahållandet av kommersiell massunderhållning.

3.5. Regionkommittén noterar att distansarbete och distansstudier öppnar nya möjligheter för avlägsna områden och påpekar att informationssamhället kan hjälpa avsides belägna regioner att förbättra deras konkurrenskraft genom att minska det geografiska lägets och den sociala bakgrundens betydelse.

3.6. Man är också positiv till att skolor får nätverksanslutningar, men påpekar att skolorna liksom lokala och regionala myndigheter behöver ekonomiskt stöd för att kunna dra fördel av informationssamhällets förtjänster. Kommittén understryker också att teknologi endast är en hjälp i inlärningen och undervisningen, som kan förbättra personlig samverkan mellan lärare och elever samt mellan studenterna.

3.7. Vidare anser ReK att man bör stödja företagsinvesteringar i multimediala utbildningsprodukter och man emotser resultatet från arbetsgruppen för multimedial utbildningsmjukvara, om ökad användning av sådana produkter.

4. Angående del 1, kapitel 2: "Ett första angreppssätt: Satsning på allmänbildningen"

4.1. Kommittén påpekar att allmänbildning är nödvändig för att människor skall göra riktiga val när det gäller studiematerial, att hantera informationsflödet och använda fritiden på ett meningsfullt sätt - en bred kunskapsbas kan vara till hjälp för att utveckla ett etiskt tänkande.

4.2. Man bör satsa mer på konst, humaniora och kulturaktiviteter för att kunna ge en stabilare grund för personlig utveckling samt utveckla kulturaktiviteternas viktiga roll för att förena människor och binda samman samhällen.

4.3. En bred kunskapsbas är särskilt viktig för vuxna som behöver ta igen en otillräcklig utbildning eller anpassa sig till de nya krav som ställs på arbetskraften.

5. Angående del 1, kapitel 3: "Ett andra angreppssätt: Utveckling av befolkningens förmåga att göra sig attraktiv på arbetsmarknaden och förmåga till yrkesverksamhet"

5.1. Regionkommittén understryker att man måste ta itu med motivationsfrågan. Ett av de allvarligaste problemen som de unga står inför, vilket också framgår i ReK:s yttrande om Europaåret för livslång inlärning, är bristen på motivation. Kommittén står fast vid att en koppling mellan utbildningen och meningsfulla jobb kan motivera de unga. Man är därför positiv till kommissionens stöd för ett närmande av skolor och företag - i synnerhet genom lärlings-/traineeprogram - för att bättre anpassa utbildningen till de arbetstillfällen som erbjuds.

5.2. Vidare anser ReK att, vid sidan om de för sysselsättningen mycket viktiga tjänste- och hantverkssektorerna samt småföretagen (vilket påpekas i vitboken), även nya sektorer med tillväxtpotential bör stödjas för att på ett effektivt sätt koppla utbildningen till framtidens yrkesområden: miljö, hälsovård, bioteknik, informationsteknologi, multimediaverksamhet (som pekas ut i vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning). Det gäller i synnerhet sektorer som har anknytning till lokala och regionala sysselsättningsinitiativ, som de 17 områden som tas upp i en rapport från kommissionen som särskilt lovande för nya arbetstillfällen: aktiviteter för att "ge nytt liv" åt offentliga områden i tätorter, turism, kulturarv, lokala tjänster, skydd och bevarande av naturområden samt begränsning av föroreningar m m (Rapport om en europeisk strategi för uppmuntran av lokala utvecklings- och sysselsättningsinitiativ (dok. KOM(95) 273). Kommittén noterar att utifrån ett kostnads-/nytto-perspektiv är lokala initiativ ett av de mest lovande alternativen när det gäller olika typer av sysselsättningspolitik.

5.3. Nya kompetenser krävs efter de förändringar som skett av arbetsmetoder och arbetsorganisation. Dessa bör specifikt identifieras: nya decentraliserade, horisontella företagsstrukturer, distansarbete m m kräver utveckling av teknikkunskaper, tvärvetenskapliga och överförbara kunskaper, god kommunikationsförmåga och framför allt kontinuerlig utbildning för att förnya kompetensen.

5.4. ReK förordar ett synsätt som främjar livslång inlärning, framför allt när det gäller vidareutbildning: det är viktigt att man betonar inte bara förmågan att göra sig attraktiv på arbetsmarknaden, utan också vikten av att behålla denna förmåga. Dessutom behövs ett större intresse för vuxnas behov av fortbildning och deras inställning till utbildning, tidigare studieerfarenheter och sätt att få dem att delta i utbildningsprogram.

5.5. Kommittén betonar att det är mycket viktigt med social förmåga och kommunikationsförmåga samt kunskaper inom etik och humaniora i informationssamhället. Dessutom är en bättre skolning i social förmåga ett viktigt medel för att förbättra självtilliten och den flexibilitet som krävs för att kunna anpassa sig till nya villkor. För att öka befolkningens attraktionsförmåga på arbetsmarknaden bör man därför sträva efter en bättre balans mellan teknisk och social/kommunikativ förmåga i utbildningen.

5.6. Vidare menar Regionkommittén att metoderna för kompentensutvärdering bör utvecklas och garanteras, samt att utbildningsinrättningars och arbetsgivares roller inom detta område skall undersökas.

5.7. Yrkes- och studievägledning bör betonas ytterligare för att hjälpa människor att utnyttja sin förmåga till fullo. Sådan rådgivning bör ges som en kontinuerlig service till ungdomar och vuxna, särskilt för att undvika stereotypa bilder av män och kvinnor. Dessutom bör man främja användningen av informationsteknologi i spridningen av information om yrkesvägledning, särskilt genom informationsutbyte och nät mellan medlemsstaterna.

6. Angående del 1, kapitel 4: "Riktlinjer för framtiden"

6.1. Kommittén påpekar att det är viktigt att fokusera på allmän utbildning för att alla skall få tillgång till en bred kunskapsbas samtidigt som den höga kvaliteten bibehålls i utbildningssystemet. Utbildare inom skolsystemet har därför ett grundläggande ansvar. Eftersom skolorna är en del av samhället och återspeglar dess värderingar, måste vi, om vi vill förstärka demokratin i samhället, se till att skolorna fungerar demokratiskt.

6.2. ReK anser att utbildning av lärare och kursledare måste betonas, i synnerhet inom de områden där ny kompetens behövs, samt att nätverk införs i undervisningsprogrammen. Dessutom bör informationsteknologi vara en huvudingrediens i undervisningen från grundskolan och uppåt.

6.3. Dessutom vill man att forskningen om inställningen till inlärning och vuxeninlärning skall utökas, och att informationsteknologins sociala konsekvenser skall bli ett mål i EU:s kommande ramprogram om FoU.

6.4. Det är också viktigt att se till att SOCRATES-, LEONARDO- och UNGDOM FOR EUROPA-aktiviteterna inom strukturfondernas målområde 4, gemenskapsinitiativen (särskilt EMPLOYMENT, ADAPT etc) samt ramprogrammen för forskning och utveckling fungerar som komplement till varandra. Om man kan överbrygga klyftan mellan programmen skulle detta dessutom garantera att olika målgrupper får tillgång till hela utbudet av program.

7. Angående del 2: "Uppbyggnaden av kunskapssamhället" Mål 1: "Att befrämja inhämtande av nya kunskaper"

7.1. Regionkommittén är positiv till kommissionens förslag om erkännande av informell kompetens som förvärvats utanför det formella utbildningssystemet.

7.2. Man anser också att förvärvad kompetens/informell yrkesutbildning på lång sikt bör erkännas inom EU. Detta skulle i första hand ske på frivillig basis, som ett resultat av erfarenhet och "nätverksbyggande", snarare än som en konsekvens av en alltmer långtgående harmonisering och standardisering. I detta avseende betonar ReK behovet av att främja samarbetsnätverk på regional och lokal nivå, som samordnas av regionala och lokala myndigheter som kan ge exempel på okonventionella och originella lösningar till och med utanför utbildningssystemet, men inom ramen för EU:s utbildningsprogram. Sådana lösningar skulle exempelvis kunna omfatta sätt att tillhandahålla adekvat yrkesutbildning för ett stort antal människor, samt att visa hur olika metoder kan anpassas till individens och arbetsplatsens skiftande behov.

7.3. ReK vill att lokala och regionala myndigheter skall delta i det europiska nätverket som utarbetar ett värderingssystem, särskilt när det gäller kvalitetsutvärdering.

7.4. Kommittén betonar att man borde lägga tyngdpunkten på ömsesidigt erkännande av yrkesutbildningar, särskilt beträffande oreglerade yrken. Frånvaron av ett sådant erkännande utgör ett verkligt hinder för arbetstagarnas fria rörlighet.

7.5. Regionkommittén betonar värdet av att utveckla ömsesidigt erkännande av delar av akademiska och yrkesmässiga trainee/lärlingsprogram genom Europeiska gemenskapens system för överföring av kursbetyg, för att göra det möjligt för studenter att avsluta program i andra medlemsstater.

7.6. Det finns ett behov av att lokala och regionala myndigheter är med och utarbetar listan över "nyckelkompetenser", vilket påpekas i kommitténs yttrande om utbildningen inför industriella och teknologiska förändringar.

7.7. Kommittén vill också att alla ekonomiska och administrativa hinder för studenters och lärares fria rörlighet skall avlägsnas, utan att tvinga fram harmonisering eller standardisering. Bostadsproblem kan också hindra studenternas rörlighet. En gemensam databas för studentbostäder för utbytesstudenter skulle kunna hjälpa dem att i förväg undersöka bostadssituationen från en annan medlemsstat.

8. Mål 2: "Att föra samman skolor och företag"

8.1. ReK understryker behovet av att utveckla samarbetet inte bara mellan skolor och företag, utan också mellan utbildningsinrättningar, bibliotek, mediacentra m m och företag.

8.2. Vidare betonar man de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att utveckla nätverk och samordna partnerskap på lokal och regional nivå, särskilt i fråga om utbildningsinrättningar och företag. Dessa nätverk är avgörande för främjandet av lokala initiativ för utveckling och sysselsättning, och är viktiga för att effektivt sprida god praxis.

8.3. Lärlings-/traineeprogram bör betraktas som en integrerad del av eller ett komplement till utbildningssystemet, beroende på det nationella systemet. Dessutom är utbildning inom företaget viktig och bör också tas upp och erkännas.

8.4. Regionkommittén betonar att lärlingsprogram bör prioritera utvecklingen av överförbara färdigheter så att de kan användas inom andra sektorer för att förbättra utsikterna till anställning.

8.5. Kommittén påpekar att utbildning i hur man startar ett företag bör uppmuntras,och att nya yrken inom tjänstesektorn bör skapas. Detta bör planeras och organiseras i samarbete mellan utbildingsinstitutioner, företag samt lokala och regionala myndigheter. Varje aktivitet måste erkänna och stödja den lokala och regionala strukturen för ekonomisk utveckling genom att respektera gemensamma värderingar, dvs en ihållande tillväxt.

8.6. Företagen bör också ta på sig större ansvar för utbildning och omskolning, men för att kunna göra detta behöver många små och medelstora företag stöd, särskilt när det gäller utbildning inom ny teknik. Dessutom vill kommittén trycka på behovet att utveckla kvalitetsnormer för utbildning inom företag.

8.7. Regionkommittén efterlyser att en språkutbildningsdel byggs in i lärlingsutbildningar.

9. Mål 3: "Att bekämpa social utslagning"

9.1. Samtidigt som ReK är positiv till kommissionens stöd för system för "en andra chans i skolan" och europeiska frivilligtjänsten, beklagar man att förslagen endast gäller unga. Kommittén anser att samma uppmärksamhet bör ägnas åt utbildning av socialt utslagna vuxna och särskilt dem inom eftersatta grupper i samhället. Därför förespråkar man ett fortlöpande system som ger "nya chanser" åt alla som en del i ett synsätt för livslång inlärning.

9.2. Vidare påpekar man att inrättningar för vuxen- och vidareutbildning kan användas som mekanismer för "en ny chans"-programmen, och man efterlyser stöd åt utbildning utanför skolan för att särskilt underlätta kvinnors återinträde på arbetsmarknaden.

9.3. Regionkommittén betonar behovet av att ge alla arbetslösa ungdomar möjlighet att delta i utbildningsprogram.

9.4. Kommittén vill dessutom att stöd skall ges åt elever med särskilda behov så tidigt som möjligt i systemet. Det är mycket viktigt att från grundskolenivå hindra misslyckanden och utslagning i skolan och ReK understryker värdet av ett erfarenhetsutbyte på detta område.

9.5. De särskilda undervisningsstöd och hjälpmedel som krävs för personer med inlärningssvårigheter måste bli tillgängliga, särskilt genom bibliotek och kulturcentrum. ReK vill också att man skall finansiera pilotprojekt för att utbilda lärare inom detta område. Dessutom är det viktigt att garantera att rörelsehindrade har tillträde till byggnader och ett erfarenhetsutbyte på detta område vore nyttigt, liksom att granska de framtida EU-normer som skulle kunna tillämpas.

9.6. Man stöder också förslaget att inrätta en juridisk och finansiell grund för den europeiska frivilligtjänsten.

9.7. Stöd bör ges till projekt som innefattar kulturella aktiviteter, något som skulle kunna hjälpa till att motivera unga att studera och väcka deras kunskapstörst. ReK rekommenderar också starkt att stöd ges till projekt där unga får ta egna initiativ, eftersom detta kan bidra till att bygga upp självkänslan och en ansvarskänsla, samt främja kreativiteten.

9.8. Regionkommittén påpekar att civila frivilligorganisationer bör stödjas, eftersom de spelar en avgörande roll när det gäller att hjälpa dem som förlorat hoppet eller är rädda att återgå till studierna.

10. Mål 4: "Att uppnå färdighet i tre av gemenskapens språk"

10.1. Regionkommittén betonar att även undervisning i minoritetsspråk eller regionala språk bör stödjas.

10.2. Man är positiv till tidig undervisning i främmande språk.

10.3. Särskild uppmärksamhet bör ges vuxnas behov av grundläggande språkkunskaper, särskilt när det gäller föräldrar utan kunskaper i något främmande språk, för att de skall kunna hjälpa sina barn. Dessutom borde man uppmuntra program som involverar hela familjer.

10.4. Kommittén betonar att språkundervisning bör bli tillgänglig under hela livstiden för att uppmuntra dem som önskar fortsätta att lära sig språk.

11. Mål 5: "Att behandla investeringar i kapital och utbildning lika"

11.1. ReK stödjer idén om att uppmuntra företag att investera mer i personalutveckling men understryker att det är upp till varje medlemsland att besluta hur detta skall gå till. Dessutom påpekar man att det är de nationella, regionala och lokala myndigheternas sak att tillhandahålla utbildningsmöjligheter för dem som står utanför arbetslivet.

12. Slutsatser

12.1. Tyngdpunkten i vitboken ligger på att skapa arbetstillfällen och att förbättra människors utsikter att få jobb. Samtidigt som man är medveten om betydelsen av detta mål, anser ReK att det nya kunskapssamhället inte i första hand kan byggas på människors förmåga till yrkesverksamhet. Det är utomordentligt viktigt att samma uppmärksamhet ägnas målet att genom utbildning främja människors personliga utveckling och deras förmåga att delta i socialt umgänge.

12.2. Utbildning kan bidra till människors personliga utveckling genom att uppmuntra kreativitet och ett intresse för kunskap, vilket kan skapa en känsla av mening och bygga upp självkänsla och social förmåga: det är fastställt att välutbildade arbetslösa inte bara förblir arbetslösa kortare tid, utan de kan också psykologiskt hantera arbetslösheten på ett mycket mer konstruktivt sätt.

12.3. Utbildning kan också motverka främlingskap och våld genom att främja tolerans, solidaritet och deltagande i den demokratiska beslutsprocessen.

12.4. I synnerhet mångkulturell utbildning kan vara till hjälp för att bekämpa främlingsfientlighet och rasism, vilket påpekas i rådets resolution om utbildningssystemets reaktion på problemen främlingsfientlighet och rasism (oktober 1995). ReK påpekar att utbildning av flyktingar och invandrare garanterar social sammanhållning, vilket har en viktig preventiv funktion när det gäller att minska samhällskostnaderna på lång sikt.

12.5. Kommittén betonar vikten av samarbete med länderna i Central- och Östeuropa och Baltikum vid utvecklingen av utbildningen, samt att LEONARDO- och SOCRATES-programmen gradvis öppnas för dessa länder för att stödja deras demokratiska, ekonomiska och sociala reformer, vilket påpekas i ReK:s yttrande om de regionala och lokala myndigheternas roll inom utbildningen i Central- och Östeuropa i Europeiska unionens regi.

12.6. ReK tänker sig ett nytt kunskapssamhälle, där människovärde har företräde framför kunskapsinhämtande för dess egen skull, så att människor etiskt kan bedöma den kunskap de tar emot. Detta skulle garantera att vi styr kunskapssamhället och inte tvärtom.

12.7. Regionkommittén påpekar att vuxna på samma villkor som de unga bör få dela de investeringar i kunskap och kompetensförbättring som förespråkas i vitboken. Samtidigt som kommittén stöder system för "en andra chans" förespråkar man ett system som fortlöpande ger nya chanser genom vuxenutbildning i synnerhet för eftersatta grupper. Man efterlyser starkare betoning på ett synsätt för livslång inlärning som inte bara grundar sig på inhämtande av kunskap, utan också på personlig utveckling där både äldre och yngre generationer deltar.

12.8. Kommittén drar slutsatsen att för att lyckas med de förändringar som föreslås inom utbildningsområdet, måste den allmänna opinionen präglas av en högre medvetandenivå. Debatten måste därför omfatta allmänheten, vars stöd är nödvändigt. ReK, som representerar den myndighetsnivå som står närmast medborgaren, befinner sig därför i en gynnsam situation för att hjälpa till att leda debatten inom EU.

Bryssel den 21 mars 1996.

Regionkommitténs ordförande

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EGT nr C 210, 14. 8. 1995, s. 1.

() EGT nr L 256, 26. 10. 1995, s. 45.

() EGT nr C 210, 14. 8. 1995, s. 74.

() EGT nr C 100, 2. 4. 1996, s. 106.

() EGT nr C 100, 2. 4. 1996, s. 98.

() EGT nr C 100, 2. 4. 1996, s. 1.