A4-0165/96

Resolution om grönboken om innovation (KOM(95)0688 - C4-0609/95)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av kommissionens grönbok om innovation KOM(95)0688 - C4- 0609/95),

- med beaktande av att små och medelstora företags positiva möjligheter i fråga om sysselsättning och innovation,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för forskning, teknologisk utveckling och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik, utskottet för socialfrågor och sysselsättning och utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media (A4-0165/96), och med beaktande av följande:

A. Innovation är nödvändigt för att förbättra den europeiska industrins konkurrensläge och av grundläggande betydelse för att skapa arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt.

B. Grönboken om innovationer är medveten om det viktiga samspelet mellan innovation och samhälle och att detta måste övervägas vid formulering av en europeisk strategi för innovation.

C. Innovation påverkar samhället positivt, eftersom den skapar nya arbetstillfällen och bidrar till förbättrade arbetsvillkor och sociala villkor och ökade valmöjligheter för konsumenten, men ställer samtidigt de politiskt ansvariga inför åtskilliga utmaningar.

D. Vad gäller sysselsättningspolitiken krävs att erkännande av innovation och dess effekt på tillväxtens arbetskraftsintensitet integreras i medlemsstaternas innovationspolitik inom ramen för det årliga övervakningsförfarandet för sysselsättningen.

E. Innovation är beroende av sammanhanget i vilket teknologin används samt av forskning och teknisk utveckling (FoTU).

F. En ekonomis innovativa prestationsförmåga beror inte bara på särskilda forskningsinstitutioners eller företags prestationer utan också på i vilken mån dessa interagerar med varandra och med samhällets institutioner i ett gemensamt system för skapande och användning av kunskap.

G. Insatser för att främja innovation genom en centraliserad «top-down-metod, välj ut vinnarna» har i allmänhet inte haft någon framgång.

H. Offentliga medel kan utnyttjas effektivt för att föra samman forskningsinstitut, myndigheter och industriorganisationer för att tillsammans utveckla långsiktiga forskningsprogram som tjänar sina fastställda mål i ett tillvägagångssätt «nerifrån» (det så kallade bottom- up-konceptet) med stor öppenhet, synlighet och ansvarsskyldighet.

I. Kunskap kan omvandlas till lönsam användning bara genom nödvändiga kompletterande tillgångar, inkluderande produktionskapacitet, tekniska stödsystem och distributionsnät, men samtidigt har många företag en begränsad förmåga att hantera nya teknologier.

J. Utvecklingen på informationssamhällets område påverkar innovation positivt ur alla aspekter.

I. SPRIDNING OCH UTNYTTJANDE AV FoTU-RESULTAT

1. Parlamentet uppskattar kommissionens analys av situationen i unionen och välkomnar grönbokens rekommenderade åtgärder, men anser samtidigt att tydliga prioriteringar måste göras bland de rekommenderade åtgärderna; uppmanar kommissionen i detta sammanhang att:

- ta hänsyn till skillnaderna mellan de dubbla strävandena efter både konkurrens och samarbete inom FoTU,

- fortsätta att lägga fram och uppdatera indikatorer för vetenskap och forskning (Ruberti-rapporten 1994),

- förbereda lämpliga indikatorer för innovation som skall presenteras i vitboken och då tillämpa denna typ av kvantifierade uppgifter och indikatorer, och

- inkludera i alla handlingsplaner en löpande granskning av vilket tillvägagångssätt som är det bästa för att uppmuntra innovation i enskilda medlemsstater,

2. anser att Europeiska unionen bör ha ett mycket större engagemang för spridningen av teknisk know-how inom sina gränser med målet att göra teknologin mer lättillgänglig, relevant och möjlig att utnyttja över hela unionen,

3. anser att ett sådant engagemang i allmänhet kräver:

- mer stöd till programmet Innovation och programmet för stimulering av forskares utbildning och rörlighet (inklusive studenter) och en sammankoppling av dessa program och de bestående arbetsgrupperna,

- mer samarbete mellan programmet Innovation, de särskilda forskningsprogrammen och kommissionens horisontella politikområden för att sprida resultaten,

- konkreta planer för spridning och utnyttjande av FoTU-resultat i EU och uttrycklig uppmärksamhet på organisatorisk innovation och struktur i EU:s FoTU-program,

- tillsättande, i enlighet med rekommendationen i halvtidsgranskningen 1994 av Value II, av en arbetsgrupp som innefattar de avdelningar som är ansvariga för spridning och utnyttjande av FoTU, förvaltningen av specifika FoTU-program samt användare av FoTU-produkter och FoTU- processer, i syfte att utarbeta en gemensam metodologi som skall genomföras av de specifika programmen för att främja spridning och utnyttjande av FoTU-projekt,

4. anser att unionens åtgärder särskilt skall rikta in sig på:

- stöd till forskning som är tvärvetenskaplig, användarorienterad och drivs av nätverk,

- stöd till forskning för att skapa framtida industrier som för närvarande inte har tillräcklig grund att stå på för att vara självförsörjande,

- stöd till regionala nätverk av icke-industriella och industriella forskningsorganisationer liksom även företag, bildande av konsortier med partner från varje del av värdekedjan samt större deltagande av industriella forskningslaboratorier i åtgärd fyra i ramprogrammet,

- utarbetande av «synliga mål» som skulle dra in samhället tidigt i FoTU processen,

5. understryker den ömsesidiga betydelsen av nutida och kommande utveckling av informations- och innovationssamhället och vädjar till gemenskapens institutioner, medlemsstaterna och alla andra berörda aktörer att främja att denna utveckling stärks och berikas ömsesidigt; anser i synnerhet att:

- ansträngningar bör göras för att utveckla informations-hanteringen och tillgången i Europa, och att utvecklingen av strategier och verktyg som syftar till att minska klyftan till USA, Japan och Europas andra huvudkonkurrenter på detta område skall prioriteras högt,

- grunden till innovation måste skapas i skolorna, som därför bör ha tillgång till Internet,

- nödvändiga regleringar inte får innebära en inskränkning av innovationsförmågan hos enskilda, universitet och företag, som bör ha tillgång till informationsnätverk,

- det måste finnas en balans mellan intressena hos medborgarna, företagen och staten i fråga om skydd av information,

- arbetet vid befintliga och eventuellt nya centra bör samordnas och definieras närmare,

- att offentlig radio och TV har särskild betydelse som en förmedlare av vetenskaps-, utbildnings- och informationsprogram och kan göra mycket för att stödja och genomföra konceptet «livslångt lärande», utan att man tar till traditionella, formella utbildningsmetoder,

6. understryker behovet av att inom EU skapa ett klimat som gynnar innovationer genom förbättrande av personalen, lokaliteterna och utrustningen vid universiteten och också genom resultatorienterad forskning och sammankoppling av universitet och tekniska institut, som bör vara öppna för alla,

II. ÖVERVAKNING AV FoTU

7. understryker behovet av:

- bättre samarbete mellan forskningspolitik på nationell nivå och unionsnivå,

- omedelbar och omfattande spridning av information från «teknikövervakningsprogrammen»,

- ständig övervakning av utveckling av och kvaliteten på resultaten inom EU:s FoTU-program,

8. välkomnar betoningen på behovet av bättre samstämmighet mellan beslutsfattare - även inom kommissionen - och understryker behovet av att främja en dialog mellan de offentliga myndigheterna och industrin i syfte att etablera ett samförstånd, så att den politiska ramen stödjer förtroendet för långtidsprognoser som bidrar till att främja investeringar på lång sikt,

9. med hänsyn till det gemensamma forskningscentrets institut för tekniska framtidsstudier (IPTS):

- välkomnar den roll som IPTS spelar för att samla in och sprida information om teknologiska framsteg och trender, men anser att en effektiv innovationspolitik också måste vila på statistiskt signifikanta och jämförbara data som tar upp alla aspekter av innovationsprocessen, inklusive dess potentiella effekter på produktiviteten, och uppmanar därför kommissionen att upprätta ett kvantitativt informationssystem («skvallersystem») med detta syfte, som skall underlätta fastställande och övervakning av exakta mål,

- uppmanar kommissionen att i ännu större utsträckning prioritera undersökning av teknologiska förändringars sammanhang och bedömning av vetenskapliga och teknologiska framtidsmöjligheter, och att IPTS skall tilldelas en nyckelroll i utvecklingen av starkare nätverk mellan centra som ägnar sig åt dessa verksamheter samt i utvärdering av resultatet av framtidsprojekt i innovationshänseende,

- uppmärksammar i synnerhet behovet för nära förbindelser mellan IPTS och parlamentets avdelning för bedömning av vetenskapliga och tekniska alternativ (STOA) och för tillräckliga medel och personal för STOA,

III. EKONOMISKA OCH FINANSIELLA HÄNSYN MED AVSEENDE PÅ INNOVATION

10. uppmanar enträget medlemsstaterna att se över skattesystemets effekter på innovationsbenägenheten och efterlyser en anpassning av skattesystemet till förmån för innovation, särskilt med avseende på immateriella investeringsformer som kommer att öka den ekonomiska tillväxten möjligheterna till sysselsättning, och

- påminner om att kommissionens årliga ekonomiska rapport för 1996 välkomnar det faktum att företagens lönsamhet för närvarande är hög, medan löneutvecklingen fortfarande är måttlig,

- betonar att skattemässiga incitament är likvärdiga med subventioner och inte bör inriktas på sådana innovationer som sannolikt ger upphov till snabb avkastning på marknaden, utan i stället på innovationer som med största sannolikhet ger positiva följder i form av en genomslagskraftig multiplikatoreffekt inom andra sektorer,

- konstaterar att en hög lönsamhet i Europa delvis är en återspegling av den höga avkastning långivare och aktieägare kräver och noterar att investeringsnivån kunde vara högre om det lönsamhetstest som potentiella investeringar skall klara skulle vara mindre strikt,

- pekar på det exempel Japan utgör, där den inhemska finansiella marknaden är strikt reglerad för att uppmuntra till innovationer, och uppmanar kommissionen att undersöka om detta tillvägagångssätt är genomförbart i Europa,

11. efterlyser konkurrensfrämjande åtgärder på den inre marknaden i syfte att förhindra att ett fåtal stora företag bestämmer innovationsriktningen och monopoliserar EU:s och medlemsstaternas subventioner samt utvecklar produkter med liten efterfrågan,

12. uppmanar kommissionen att undersöka de begränsningar den europeiska konkurrenspolitiken innebär för regeringarnas och de regionala myndigheternas möjligheter att erbjuda billiga lån till innovativa företag,

13. anser att de finansiella systemens motvilja mot att klara av innovativa företags krav delvis kan förklaras av bristen på tekniska kunskaper i banker och andra finansiella institutioner och bör kunna avhjälpas genom inrättandet av oberoende bedömningsorgan som skall tillhandahålla «teknisk värdering» som ett komplement till analysen av finansiella förhållanden, och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att prioritera åtgärder som skapar ett för innovationer mer gynnsamt finansiellt system,

IV. ADMINISTRATIVA OCH RÄTTSLIGA HINDER

14. är bekymrat över att besvärliga juridiska och administrativa förfaranden på både medlemsstats- och unionsnivå hindrar företag, forskningscenter och universitet att utnyttja det teknologiska framåtskridandet, och

- betonar att harmonisering på europeisk nivå kan bidra till en förenkling av administrativa förfaranden genom att femton uppsättningar av lagstiftning ersätts med en,

- välkomnar kommissionens enklare lagstiftning för den inre marknaden, dvs. SLIM-initiativet, i samband med grönboken; betonar det fortgående behovet av fullständig involvering av arbetsmarknadens parter och små och medelstora företag i denna process,

- efterlyser att man snarast antar en stadga för europeiska bolag,

- efterlyser fortgående övervägande av ytterligare administrativ förenkling av fjärde ramprogrammet omfattande kommissionens olika avdelningar inom programmet,

15. håller med om att det är viktigt att främja immateriell äganderätt med avseende på kostnader och tidsåtgång för förfaranden som ett incitament för innovationer, men anser att detta bör uppvägas av behovet av att tillåta utvecklingen av generiska produkter som skapar konkurrens och på så sätt stimulerar företag till fortsatt utveckling; anser därför att de tidsperioder då en produkt är skyddad bör variera beroende på produkttyp,

V. ATT UPPMUNTRA SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG TILL INNOVATION

16. betonar den viktiga roll som små och medelstora företag har när det gäller att skapa arbetstillfällen och lokal utveckling, och efterlyser därför:

- tydliga mekanismer för små och medelstora företags deltagande i EU:s forskningsprojekt och tillämpning av dessas resultat,

- särskilda program som främjar samarbete mellan små och medelstora företag och universitet, industriforskningscenter och storföretag i syfte att sprida och utnyttja teknologi,

- större uppmärksamhet på den roll som lokala och regionalt baserade institutioner samt offentlig politik har för att utveckla samarbete och konkurrens bland företag,

- utveckling och utnyttjande av ett välutvecklat mellanled av organisationer (till exempel banker, konsultföretag, marknadsföringskooperativ och tekniska högskolor) som är inriktade på behoven hos små företag, och

- en undersökning av hur strukturfonderna kan inriktas på innovation,

17. inser att små och medelstora företag inte är en homogen grupp av företag, och att en omfattande politik krävs för att göra dem delaktiga i innovationsprocessen; den politiken bör:

- identifiera och respektera de skillnader som finns mellan små och medelstora företag och stora företag vad gäller hantering av teknologi,

- fokusera målgrupper med utgångspunkt i storlek och sektor,

- göra teknologisk utbildning till en kärnpunkt, i synnerhet kontinuerlig utbildning,

18. understryker de potentiella ekonomiska risker som är förknippade med innovation, i synnerhet för små och medelstora företag, och efterlyser samordnade åtgärder:

- för att skapa mer gynnsamma villkor på skatte- och finansieringsområdet,

- för att utarbeta modeller för främjande av samriskföretag mellan små och medelstora företag och forskningsinstitut, inklusive tillhandahållande av riskkapital, och

- för att främja finansiering genom aktiekapital, lån och lånegarantier, i synnerhet från Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden och ett europeiskt system för lånegarantier för sysselsättning (Elise), vars grad av och tidsåtgång för finansiering bör förbättras,

19. uppmanar kommissionen att upprätta ett europeiskt nätverk för kvinnor som startar verksamheter,

VI. SOCIALA OCH UTBILDNINGSRELATERADE ASPEKTER PÅ INNOVATION

20. beklagar att ett traditionellt europeiskt kommunikationssystem, i motsats till USA, består av en vid klyfta mellan forskarna, i synnerhet dem som sysslar med grundläggande forskning, och den offentliga debatten; anser att målinriktade ansträngningar bör vidtas för att överbrygga denna klyfta genom att göra det möjligt för större delar av allmänheten att förstå aktuella forskningsrön,

21. anser det vara av avgörande betydelse att den sociala dimensionen integreras i verifieringen av forskningen; anser bland annat att projektansökningar i detta syfte skall utformas i enlighet med detta och att tilldelningen av medel skall vara beroende av en skyldighet att förmedla rönen till allmänheten,

22. efterlyser en mera konsumentinriktad innovationspolitik,

23. understryker framför allt att det är endast med högt utvecklade system för information till anställda och medbestämmande som innovation kan införas på ett effektivt sätt på arbetsplatsen och att därmed möjligheterna för nyskapande och kapaciteten hos arbetsstyrkan maximeras. Anser i detta sammanhang att Europeiska unionen skall

- fortsätta att verka för och främja principerna och idéerna för anställdas medbestämmande,

- föra dialogen mellan arbetsmarknadens parter på den europeiska nivån med en större tyngd åt innovationseffekter på näringslivets förhållanden,

- vara behjälplig vad gäller fortbildningen av parterna vid kollektiva förhandlingar, så att de blir mer medvetna om innovationseffekter,

24. efterlyser särskild uppmärksamhet på förädling och förbättring av marginella produkter, vilket är nödvändigt för en bestående konkurrenskraft, så att oproportionerliga kostnader inte avskräcker från innovationer i liten skala, alltmedan en hög nivå för skydd av arbetstagare, miljö och konsumenter respekteras, områden där Europa kan utveckla en viktig fördel som «pilotaktör» inom nya miljövänliga tillväxtindustrier,

25. anser att begreppet innovation innehåller en kvalitativ aspekt som inte framgår tillräckligt tydligt i grönboken; innovation uppfattas där främst som en förnyelse som ökar konkurrensförmågan hos innovativa företag (och samhällsekonomier) - all sådan förnyelse är emellertid inte önskvärd; anmodar därför kommissionen att den i samband med främjande av innovationer även tar hänsyn till sociala och miljömässiga kriterier,

26. uppmanar kommissionen att erkänna behovet av att införliva alla aspekter på innovation i utbildningen, och då särskilt i yrkesutbildningen, och att erkänna att det saknas nödvändiga instrument för att kartlägga nya, innovationsbaserade kvalifikationskrav för framtidsyrken, och anmodar kommissionen att skapa sådana instrument,

27. välkomnar grönbokens förslag att använda Europaåret 1996 för livslångt lärande som plattform för att anpassa utbildnings- och fortbildningssystemen till innovationens effekter; betonar vikten av att skapa bättre kontakt mellan områden för utbildning, forskning och företagande; kräver att små och medelstora företag och sektorn för hantverk, i den utsträckning det är möjligt, görs delaktiga i innovationsprocessen; anser att debatten om vitboken om utbildning också måste bli ett medel för att öka medvetenheten om innovationers betydelse,

28. understryker nödvändigheten av samordning med andra relevanta gemenskapsåtgärder, t.ex. de reviderade gemenskapsinitiativen Sysselsättning och Adapt genom att inkludera initiativet Now som omfattar stöd för utveckling av innovativa utvärderingsmetoder i syfte att integrera alla erfarenheter och aktiviteter utförda av kvinnor i karriärprocessen, initiativet Horizon som underlättar innovativa förfaringssätt som begränsar arbetskraftskostnader för arbetsgivare som sysselsätter grupper med lägre produktivitet på arbetsmarknaden, initiativet Youthstart som omfattar utvecklingen av innovativa sätt att integrera ungdomar på arbetsmarknaden, särskilt genom distansundervisning, och initiativet Adapt-Bis som omfattar finansiering för innovation,

VII. ARBETSGRUPPER OCH INNOVATION

29. uppmärksammar att de sju arbetsgrupper som beskrivs i grönboken har fört samman en rad olika avdelningar inom kommissionen, utökar nätverk bland företag och forskningsinstitutioner och kommer att påverka planeringen av det femte ramprogrammet,

30. beklagar emellertid djupt att dessa arbetsgrupper är resultatet av en urvalsprocess inom kommissionen som saknade öppenhet och analytisk noggrannhet och som därför förefaller godtycklig,

31. beklagar även att det, trots kommissionens bedyranden, inte funnits någon allvarlig ansträngning för att främja koordination av nationell och EU:s forskningspolitik genom arbetsgrupperna,

32. efterlyser en öppen debatt om målen för befintliga eller andra arbetsgrupper och efterlyser ett upprättande av tydliga förbindelser mellan de befintliga arbetsgruppernas arbete och grönbokens rekommendationer,

33. konstaterar att vitboken om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning definierade informationsteknologi och bioteknik som växande sektorer och beklagar att dessa områden inte uppmärksammats i grönboken; anser även att miljöteknologier, nanometerteknik och multimediamjukvara för utbildning skulle fått större uppmärksamhet,

34. betonar, eftersom grönboken innehåller mer än 130 konkreta förslag, att prövningen kommer att bestå i vilken omfattning kommissionen lyckas genomföra dessa och uppmanar kommissionen att fullt ut rådfråga Europaparlamentet om uppföljningen av grönboken, inbegripet den handlingsplan som väntas senare i år, och att lägga fram former för fortsatt samarbete med parlamentet om innovationsprogrammets utveckling,

35. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra detta yttrande till kommissionen, rådet och regeringarna i medlemsstaterna.