3.1 Att skapa en europeisk integrerad gränsförvaltning – europeisk gräns- och kustbevakning

Europaparlamentet och rådet har agerat snabbt för att uppnå enighet om förslaget om en europeisk gräns- och kustbevakning. Efter det formella antagandet av förordningen denna vecka är nu allt klart för den europeiska gräns- och kustbevakningen att bli fullständigt operativ.

Den europeiska gräns- och kustbevakningen är ett viktigt framsteg i EU:s gränsförvaltning. Den avser specifikt uppenbara brister i migrations- och flyktingkrisen, t.ex. splittrade insatser, bristande samstämmighet i fråga om gränskontroller och brister i tillhandahållandet av nationell expertis. Integrerad gränsförvaltning möjliggörs genom att man sammanför en ny kraftfull europeisk gräns- och kustbevakningsbyrå med nationella myndigheter som har ansvar för gränsförvaltning, däribland kustbevakningen i den mån de utför gränskontroller. Byrån ska bygga vidare på Frontex arbete med nya uppgifter i fråga om återvändande och utarbeta en systematisk EU-strategi. Den kommer att formalisera krisplatsmetoden som används i dag för att hjälpa de medlemsstater som står under det största trycket. I första hand kommer den att sörja för höga och enhetliga standarder med obligatoriska sårbarhetsbedömningar för att bedöma kapaciteten och beredskapen i medlemsstaterna och i slutändan kan byrån ges i uppgift att ingripa direkt på en medlemsstats territorium.

Detta leder till en radikal förbättring av EU:s förmåga att reagera på de föränderliga problem som uppstår när migranter anländer till EU:s yttre gränser. Insatskapaciteten ska vara permanent, med ständiga grupper av nationella gränskontrolltjänstemän – minst 1 500 – och teknisk utrustning, snarare än att man ska förlita sig på spontana insatser och frivilliga bidrag. Förutom att en ordentlig förvaltning säkerställs vid de yttre gränserna skulle det innebära att lämpliga identitets- och säkerhetskontroller genomförs. Detta är också knutet till behovet att ändra kodexen om Schengengränserna för att kräva systematiska kontroller.

Den europeiska gräns- och kustbevakningen kommer också att vara avgörande för säkerheten. Den kommer att samarbeta med andra EU-byråer, t.ex. Europol och Eurojust för att förhindra och upptäcka gränsöverskridande brottslighet, t.ex. människosmuggling, människohandel och terrorism. Den kommer också att bistå medlemsstaterna med sakkunskap vid de yttre gränserna, t.ex. som en del av insatserna mot människosmugglare. Medarbetare i de grupper som utför en gränsförvaltningsinsats kommer även nu att kunna söka i relevanta databaser, inklusive europeiska databaser för brottsbekämpning. Detta kommer att säkerställa att de grupper som är på plats har tillgång till den information de behöver – och det kan även omfatta nationella databaser, något som värdmedlemsstaten fattar beslut om . Det fördjupade samarbetet med Europol och Eurojust kommer att kräva att särskild uppmärksamhet ägnas åt skyddet av personuppgifter. Personuppgifter kommer att samlas in under byråns operativa verksamhet avseende personer som medlemsstaternas behöriga myndigheter på goda grunder misstänker vara inblandade i gränsöverskridande brottslig verksamhet, t.ex. människosmuggling, människohandel och terrorism. Dessa kommer systematiskt och utan dröjsmål att översändas till Europol och medlemsstaternas behöriga myndigheter i enlighet med nationell lagstiftning och uppgiftsskyddsbestämmelser på nationell nivå och unionsnivå.

Det är absolut nödvändigt att den europeiska gräns- och kustbevakningen startar och kommer igång. Att den nya byrån kommer att utgå från dagens Frontexarbete innebär att den kan börja genomföra sin kärnverksamhet från första arbetsdagen. Kommissionen, Frontex och medlemsstaterna har arbetat för att skapa förutsättningar för att den ska inrättas fullt ut. Fem operativa prioriteringar har fastställts när det gäller åtgärder redan före ikraftträdandet av den nya förordningen. Dessa inbegriper en obligatorisk sammanslagning av resurser, förberedelser för sårbarhetsbedömningar genom en gemensam metod och en första försöksbedömning, inledning på de nya uppdragen om återsändande och mallar för återkommande uppdrag, t.ex. för klagomålssystemet och statusavtal med tredjeländer. Byråns viktigaste funktioner kommer därmed att vara i drift.

Dessa snabba förberedelser måste fullföljas tillsammans med intensifierade ansträngningar så att starka gränser säkerställs inom det nuvarande systemet. Frontex pågående insatser i Grekland och Italien är fortfarande nödvändiga för att normal gränsförvaltning ska återupprättas i dessa medlemsstater. Andra insatser på Balkan, t.ex. i Bulgarien, är också viktiga när det gäller att förhindra uppkomsten av nya smugglingsrutter. Att intensifiera insatserna och föra över dem på ett smidigt sätt till den europeiska gräns- och kustbevakningen är också avgörande för att återställa villkoren för en återgång till ett normalt fungerande Schengen senast i slutet av året. Detta innebär att man ska vara beredd att sända ut de första europeiska gränsbevakningstjänstemännen i oktober 2016. Det är därför absolut nödvändigt att medlemsstaterna tar itu med de nuvarande bristerna när det gäller att tillhandahålla experter som svar på Frontex begäran i fråga om Grekland, Italien och Bulgarien.

Dessutom är det viktigt för byrån att budgeten ökar och personalen förstärks, eftersom Frontex nuvarande mandat utvidgas och nya uppgifter tillkommer. Detta innebär att budgeten kommer att mer än tredubblas – från slutet av 2017 kommer byråns personal att ha mer än fördubblats jämfört med vad som ursprungligen planerades för Frontex. För att stödja och påskynda genomförandet av förordningen måste man delvis tidigarelägga de ytterligare personalresurser som planeras för 2017. Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag för budgetmyndigheten så att byrån kan anställa personer före slutet av detta år. Detta bör resultera i att byrån omedelbart kan överta Frontex nuvarande insatser och fullt ut svara mot nya behov.

Kommissionen är besluten att tillhandahålla finansiellt stöd till akuta behov för de medlemsstater som utsätts för ett extremt tryck vid unionens yttre gränser. Kommissionen kommer också att använda sig av alla möjligheter till EU-finansiering, framför allt stöd till gränserna genom fonden för inre säkerhet, och stödja medlemsstaternas arbete på medellång och lång sikt för att säkerställa att en stark yttre gräns tillhandahålls. Att fullt ut använda dessa möjligheter kan vara ett stort stöd vid utvecklingen av högkvalitativa och enhetliga gränsskyddsåtgärder.

Nästa steg Medlemsstaterna bör genomföra följande: -Åtgärda nuvarande brister i samband med ansökningsomgångarna för experter till Frontex insatser i Grekland, Italien och Bulgarien. -Stödja påskyndandet av den nya byråns arbete genom att delta i styrelsen. -Säkerställa att de nationella bidragen till EU:s reserv för snabba insatser och för teknisk utrustning är klara att användas fullt ut från starten – vilket inbegriper att man påbörjar de årliga bilaterala samtalen nu så att bidragen för 2017 är klara i god tid före årets slut. Frontex bör genomföra följande: -Säkerställa att metoden för bedömning av sårbarhet godkänns i oktober 2016 och att projektet avslutas i november 2016, så att de första fullständiga sårbarhetsbedömningarna blir färdiga under det första kvartalet 2017. -Säkerställa att expertstöd och reserven för teknisk utrustning kan vara fullt verksamma från insatsens första dag. -Påskynda rekryteringen av ytterligare personal för att kunna genomföra byråns utökade mandat. -Säkerställa att de första europeiska gränsbevakningstjänstemännen är redo att sättas in i oktober 2016. Kommissionen ska genomföra följande: -Anta en mall för statusavtal med tredjeländer senast i slutet av oktober. -I september 2016 anta de budgetförslag som behövs för att göra det möjligt för byrån att snabbt rekrytera ytterligare personal, särskilt ett förslag till ändring av 2016 års budget. -Fortsätta tillhandahålla snabb finansiell nödhjälp till de medlemsstater som utsätts för ett extremt tryck vid de yttre gränserna. -Tillhandahålla administrativt stöd till byrån för att underlätta rekryteringen av nödvändig ytterligare personal. -Utnyttja de möjligheter som EU:s medel ger på medellång och lång sikt för att stödja medlemsstaternas förmåga vid de yttre gränserna. Europaparlamentet och rådet bör genomföra följande: -I slutet av oktober godkänna den föreslagna ändringen av kodexen om Schengengränserna. -Påskynda budgetändringsförslaget för att kunna anställa mer personal till den nya byrån.

3.2 Strängare kontroller genom systemet för in- och utresa

Kommissionen föreslog ett nytt in- och utresesystem i april 2016. Systemet kommer att samla in uppgifter (identitet, resehandling och biometri) och registrera in- och utreseuppgifterna (datum och plats för in- och utresa) vid passering. Detta modernare system för förvaltning av de yttre gränserna, som ersätter stämpling av pass, kommer att göra gränskontrollerna effektivare och bidra till att göra det lättare för resenärer med ärligt uppsåt att passera gränserna som annars riskerar ytterligare förseningar på grund av det ständigt ökande antalet resenärer.

Det kommer att få en särskilt viktig roll när det gäller att se till att reglerna tillämpas vid tillträde till EU, antingen det krävs visering eller inte. Det kommer också att göra det lättare att identifiera personer som stannat inom Schengenområdet längre än tillåtet. Reglerna för kortare vistelser (högst 90 dagar under en period på 180 dagar) i Schengenområdet gäller för alla tredjelandsmedborgare. Det kommer att utgöra ett mycket viktigt verktyg för att identifiera alla tredjelandsmedborgare som vistas i Schengenområdet efter denna period.

Systemet kommer också att bidra till säkerheten i vidare bemärkelse, eftersom det kommer att upptäcka och bekämpa identitetsbedrägeri samt missbruk av resehandlingar och eventuella upprepade försök att undkomma kontroller, eftersom det också registrerar nekade inresor. Genom att brottsbekämpande myndigheter ges tillgång till systemet främjas kampen mot terrorism och organiserad brottslighet. Detta kommer att bidra till att förebygga, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott. Lagstiftningsförslaget ingår i det övergripande paketet för smarta gränser och fokuserar på informationssystemens roll när det gäller att förbättra förvaltningen av de yttre gränserna, den inre säkerheten och kampen mot terrorism och organiserad brottslighet. Detta inbegriper även kommissionens meddelande om starkare och smartare informationssystem för gränser och säkerhet och ytterligare en föreslagen ändring av kodexen om Schengengränserna i syfte att införliva de tekniska ändringar som behövs för systemet för in- och utresa.