RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 577/98

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning

2. De viktigaste punkterna

3. Slutsats

Artikel 1 - Undersökningsfrekvens

Artikel 2 - Undersökningens urvalsenheter och räckvidd samt observationsmetoder

Artikel 3 - Urvalets representativitet

Artikel 4 - Undersökningskarakteristika

Artikel 5 - Genomförande av undersökningen

Artikel 6 - Överlämnande av resultaten

Artikel 7 - Rapporter

SAMMANFATTNING

1. INLEDNING

Detta är den andra i en serie om treårsrapporter som kommissionen skall lägga fram enligt artikel 7 av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen. Den första rapporten lämnades av kommissionen 2000 och omfattade perioden 1998-1999.

I denna rapport dokumenteras vilka framsteg som gjorts i medlemsstaterna, kandidat- och Eftaländerna i förhållande till bestämmelserna i rådets förordning och de associerade förordningarna från kommissionen under perioden 2000-2002. Rapportens innehåll är baserat på kvalitetsrapporter, uppgifter och annan information som kommit in från de berörda länderna samt analyser av de nationella frågeformulären. I rapporten finns också uppgifter om sådana projekt inom arbetskraftsundersökningen som kommissionen har gett ekonomiskt stöd till.

2. DE VIKTIGASTE PUNKTERNA

När det gäller de framsteg som gjorts i genomförandet av särskilda aspekter av rådets förordning (EG) nr 577/98 beskrivs situationen mer utförligt nedan, med hänvisningar till berörda artiklar.

Genomförande av kontinuerliga undersökningar - ändrad artikel 1

I oktober 2002 antogs Europaparlamentets och rådets förordning 1991/2002. I denna föreskrivs att alla medlemsstaterna skall genomföra en kontinuerlig kvartalsundersökning under en övergångsperiod som avslutas 2002. Två länder fick med hjälp av undantag förlängd övergångsperiod: Italien (fram till slutet av 2003) och Tyskland (fram till slutet av 2004). Österrike skall egentligen ha en kontinuerlig undersökning från och med 2003, men kommer inte att genomföra den förrän 2004.

Undersökningens karakteristika - artikel 4.1

De flesta medlemsstater tillhandahåller fortfarande inte alla de obligatoriska variablerna, vilket gör att uppgifternas jämförbarhet blir begränsad.

Årligt program med särskilda moduler - artikel 4.1

Det årliga programmet med särskilda moduler gav resultat när det gäller övergången från skola till arbetsliv (2000), längd och mönster för arbetstid (2001), och anställningssituationen för funktionshindrade (2002).

Förändringar när det gäller undersökningsvariablerna - artikel 4.3

Under den period som rapporten omfattar gjordes mindre förändringar när det gäller kodifieringen av undersökningsvariablerna: för år 2000 rörande sysselsättningssituationen och sökande efter arbete och för 2002 rörande utbildning och fortbildning. Mer omfattande ändringar diskuterades också med medlemsstaterna under denna period, rörande ytterligare kvartalsvariabler och årliga strukturvariabler. Detta resulterade i ett förslag som lämnades till Europaparlamentet och rådet i mars 2003, vilket inte ingår i den period som rapporten omfattar. År 2000 kom medlemsstaterna överens om en gemensam definition av arbetslöshet, tillsammans med de principer som skulle användas vid formuleringen av frågor om sysselsättningssituation.

Uppgifternas aktualitet - artikel 6

Kvartalsuppgifternas aktualitet har förbättrats sedan den senaste rapporten. Kvartalsuppgifterna överförs nu av de flesta medlemsstater inom den 12 veckor långa överföringsperioden.

3. SLUTSATS

Det har gjorts goda framsteg inom medlemsstaterna och Eftaländerna på ett antal viktiga områden sedan den senaste rapporten till rådet. Genomförandet av arbetskraftsundersökningen i kandidatländerna är särskilt uppmuntrande.

Överenskommelsen om att gå över till en kontinuerlig kvartalsundersökning i alla medlemsstaterna utgör en välkommen förbättring. Dessutom har den snabbare överföringen av uppgifter förbättrat kvartalsuppgifternas användbarhet. Länderna har avdelat nationella resurser för att utprova och införa tekniska förbättringar av sina undersökningar, i vissa fall med kommissionens ekonomiska stöd, och detta har ökat uppgifternas jämförbarhet.

Kommissionen är dock oroad över att medlemsstaterna inte överför alla obligatoriska variabler.

Medlemsstaterna måste fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning och Kommissionen kommer att fortsätta sitt nära arbete med medlemsstater, kandidat- och Eftaländer för att uppnå ett fullt genomförande av förordningens bestämmelser.

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

om genomförandet av rådets förordning (EG) nr 577/98

Artikel 1 - Undersökningsfrekvens

1.1 Undersökningen är en kontinuerlig undersökning som ger såväl kvartalsresultat som årsresultat.

Vid en kontinuerlig undersökning sprids referensveckorna jämnt över hela året. Följande tabell ger en bild av den nuvarande och framtida situationen i fråga om undersökningens kontinuitet i de olika medlemsstaterna.

I Europaparlamentets och rådets förordning 1991/2002 av den 8 oktober 2002 om ändring av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen fastställs ett slutdatum (slutet av 2002) för den övergångsperiod under vilken medlemsstaterna skall införa en kontinuerlig kvartalsundersökning.

Två länder har fått undantag: Italien (2003) och Tyskland (2004, på villkor att de lämnar kvartalsvisa ersättningsuppskattningar för de huvudsakliga aggregaten i arbetskraftsundersökningen såväl som årliga genomsnittliga uppskattningar för några angivna aggregat i arbetskraftsundersökningen).

På grund av rättsliga problem kan Österrike inte införa en kontinuerlig kvartalsundersökning från och med 2003 som planerat. Istället kommer landet att tillhandahålla uppgifter för vårundersökningen (mars) och för andra till fjärde kvartalet (egentligen uppgifter för månaderna juni, september och december) på grundval av Mikrocensus, så att alla variabler täcks in.

Tabell 1 Länder med kontinuerlig undersökning (tomma celler)

>Plats för tabell>

Vad gäller kvartalsundersökningar är läget följande:

Tabell 2 Länder med undersökning en gång i kvartalet (tomma celler)

>Plats för tabell>

1) Tyskland kommer att tillhandahålla kvartalsvisa ersättningsuppskattningar till de huvudsakliga aggregaten i arbetskraftsundersökningen. Mikrouppgifter för kvartalet kommer att tillhandahållas endast från och med 2005.

Arbete som utförs av medlemsstaterna och finansieras av Europeiska kommissionen

2000 Frankrike: Pilotundersökning för den kontinuerliga undersökningen med en delmängd och ett kort frågeformulär.

Österrike: Förberedande arbete inför genomförandet av den kontinuerliga undersökningen.

Finland: Statistisk undersökning om vilka effekter på uppgifterna om sysselsättning och arbetslöshet som kunnat observeras i samband med övergången från en fast referensvecka till en kontinuerlig referensvecka.

2001 Tyskland: 1. Tillhandahållande av kvartalsuppgifter för de huvudsakliga syssel sättnings indikatorerna enligt Europaparlamentets och rådets förordning 1991/2002 av den 8 oktober 2002. 2. Pilotundersökning inför övergången till en kontinuerlig undersökning.

Italien: Ny utformning av urval, frågeformulär och uppgiftsinsamlingsmetod för att kunna genomföra den kontinuerliga undersökningen.

Frankrike: Parallellt genomförande av den traditionella årliga arbetskraftsundersökningen och en kontinuerlig undersökning från juli och framåt, med syftet att uppskatta vilka brott som skulle kunna införas i den kontinuerliga undersökningen i tidsserien för sysselsättning/arbetslöshet (del 1).

Österrike: Utveckling av ett elektroniskt frågeformulär inför genomförandet av den kontinuerliga undersökningen.

2002 Frankrike: Parallellt genomförande av den traditionella årliga arbetskraftsundersökningen och en kontinuerlig undersökning från juli och framåt, med syftet att uppskatta vilka brott som skulle kunna införas i den kontinuerliga undersökningen i tidsserien för sysselsättning/arbetslöshet (del 2).

Italien: Parallellt genomförande av den traditionella årliga arbetskraftsundersökningen och en kontinuerlig undersökning från juli och framåt, med syftet att uppskatta vilka brott som skulle kunna införas i den kontinuerliga undersökningen i tidsserien för sysselsättning/arbetslöshet (del 2).

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

Under 2002 utfördes kvartalsundersökningar i elva av de tolv kandidatländer som förser Eurostat med uppgifter till arbetskraftsundersökningen. Cypern är det enda land som fortfarande utför en årlig undersökning, vilken görs under det andra kvartalet med referensveckorna jämnt spridda över kvartalet. År 2004 planerar Cypern att genomföra en kontinuerlig undersökning varje kvartal.

I Tjeckien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovenien och Slovakien är undersökningen kontinuerlig, vilket betyder att referensveckorna är jämnt spridda över hela året. Bulgarien och Malta har en enda referensvecka för hela kvartalet och Ungern har en enda referensvecka per månad.

Turkiet utför också en månatlig arbetskraftsundersökning med kvartals- och årsresultat, men enligt landets aktuella statistiklag får inga mikrouppgifter överföras till Eurostat. Ett utkast till en ny lag har tagits fram och Eurostat förväntar sig att landet skall börja sända individuella uppgifter från arbetskraftsundersökningen från och med 2004.

Norge har en kontinuerlig kvartalsundersökning.

I Island anordnades undersökningen två gånger om året, under det andra och det fjärde kvartalet med en enda referensvecka i varje kvartal, men från och med 2003 har den blivit kontinuerlig.

Schweiz har en årlig undersökning som anordnas under det andra kvartalet och med referensveckorna jämnt spridda över kvartalet.

1.2 Intervjun skall normalt äga rum under den vecka som omedelbart följer på referensveckan. Referensveckan och dagen för intervjun får inte vara mer än fem veckor från varandra, utom under det tredje kvartalet.

I de flesta fall äger intervjun rum veckan efter referensveckan. Följande tabell visar andelen intervjuer som ägde rum mer än fem veckor efter referensveckan i de länder som har en kontinuerlig undersökning. De resultat som visas gäller de första, andra och fjärde kvartalen. För vissa länder går det inte att lämna några uppgifter eftersom undersökningsveckan inte hade kodats.

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

Både i kandidat- och Eftaländerna äger intervjun rum veckan efter referensveckan i de flesta fall.

I Malta äger intervjuerna rum inom två veckor från referensveckan. I Turkiet utgörs undersökningens referensperiod av de sju dagar som föregår undersökningsdagen. Inte i något av länderna ägde intervjuerna rum mer än fem veckor efter referensveckan.

I Norge kodades inte undersökningsveckan.

Tabell 3 Andel intervjuer som ägde rum mer än fem veckor efter referensveckan

>Plats för tabell>

1) Information om intervjuveckan saknas.

2) Har inte någon kontinuerlig undersökning.

1.3 Med referenskvartal och referensår avses en serie av 13 respektive 52 på varandra följande veckor.

En förteckning över de veckor som utgör ett visst kvartal upprättas i kommissionens förordning nr 1571/98 av den 20 juli 1998 enligt följande:

- Första referenskvartalet 1998 började den 29 december 1997 och omfattade 13 veckor.

- Påföljande referenskvartal under 1998 bestod av block om 13 veckor. Sista veckan under 1998 ingick inte.

- Första kvartalet 1999 började den 4 januari 1999 och påföljande kvartal bestod av sammanhängande block om 13 veckor.

Denna definition av kvartalen tillämpades av alla länder förutom Irland och Förenade kungariket, som använder kalenderkvartal. I praktiken såg fördelningen av intervjuerna för 2000, 2001 och 2002 ut som framgår av tabell 4 (gråa celler visar det andra och fjärde kvartalet).

Tabell 4 Intervjuernas fördelning per referensvecka (andel av intervjuerna i varje land under 2000)

>Plats för tabell>

Tabell 5 Intervjuernas fördelning per referensvecka (andel av intervjuerna i varje land under 2001)

>Plats för tabell>

Tabell 6 Intervjuernas fördelning per referensvecka (andel av intervjuerna i varje land under 2002)

>Plats för tabell>

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

För länder som utför en pågående undersökning varje kvartal (CZ, EE, LV, LT, PL, RO, SI, SK och NO) tillämpas definitionen av kvartalen fullt ut med mindre avvikelser för Lettland, Rumänien och Slovenien (där telefonintervjuerna pågår ytterligare några veckor för att svarsfrekvensen skall förbättras).

Artikel 2 - Undersökningens urvalsenheter och räckvidd samt observationsmetoder

2.1 Undersökningen skall i varje medlemsstat utföras på ett urval av sådana hushåll eller personer som är bosatta på denna medlemsstats ekonomiska territorium vid tidpunkten för undersökningen.

Urvalsenheten är hushållet i sju länder (BE, DE, EL, IE, IT, NL, LU), bostaden eller adressen i fem länder (ES, FR, AT, PT, UK) samt individen i tre länder (DK, FI, SE).

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

I Bulgarien, Estland, Litauen, Malta och Schweiz är urvalsenheten hushållet. I Lettland är hushållet urvalsenhet i landsbygdsområden, medan det är personen i tätortsområden. I Cypern, Tjeckien, Ungern, Polen, Rumänien, Slovakien och Turkiet är urvalsenheten bostaden. I Slovenien och Island är urvalsenheten individen och i Norge är det familjen.

2.2 "Undersökningen skall i huvudsak omfatta personer i privata hushåll på varje medlemsstats ekonomiska territorium. Om möjligt skall huvudpopulationen i privata hushåll kompletteras med personer i kollektiva hushåll.

När så är möjligt skall kollektiva hushåll omfattas av särskilda urval för att man direkt skall kunna observera de berörda personerna. Om detta inte är möjligt skall personer i dessa grupper som fortsätter att ha anknytning till ett privat hushåll omfattas av det hushållet."

Kollektiva hushåll omfattas av arbetskraftsundersökningen i fem medlemsstater (DK, DE, SE, FI och UK). I Förenade kungariket omfattas endast vissa kollektiva hushåll, såsom olika typer av boende som administreras av vårdmyndigheter eller sjukhus.

Eftersom det i Danmark, Sverige och Finland är individen som är urvalsenhet och folkbokföringsregistret är undersökningsunderlag, så omfattas både personer som bor i kollektiva hushåll och sådana som bor i privata hushåll. I Irland ingår små icke-privata hushåll (såsom religiösa boendekollektiv) i undersökningen, varvid en kod lagts till för att särskilja dem från privata hushåll.

I Spanien, Frankrike, Italien och Portugal inhämtas uppgifter om personer som bor i kollektiva hushåll genom familjemedlemmar i privata hushåll. I Belgien och Luxemburg täcker man också in personer som bor i kollektiva hushåll via deras familjemedlemmar i privata hushåll, men inte på något systematiskt sätt.

I Grekland, Nederländerna och Österrike inhämtas inte några uppgifter om kollektiva hushåll och om de personer som bor i kollektiva hushåll via andra familjemedlemmar i privata hushåll.

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

I Estland, Litauen och Norge inhämtas uppgifter om kollektiva hushåll för arbetskraftsundersökningen.

Eftersom det i Island är individen som är urvalsenhet och folkbokföringsregistret är undersökningsunderlag, så omfattas både personer som bor i kollektiva hushåll och sådana som bor i privata hushåll.

I Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Polen, Rumänien och Slovakien inhämtas inga uppgifter om kollektiva hushåll. I Rumänien inhämtas dock uppgifter om personer som bor i kollektiva hushåll genom familjemedlemmar i privata hushåll. Samma sak gäller för Bulgarien, men endast om personen är frånvarande från det privata hushållet under en kortare period än sex månader, studerar vid en militärhögskola eller gör sin värnplikt. I Ungern inhämtas också uppgifter om personer som bor i kollektiva hushåll genom familjemedlemmar i privata hushåll, men endast om de bidrar ekonomiskt till hushållet. I Slovakien inhämtas endast uppgifter om studerande som bor på studenthem genom andra familjemedlemmar i det privata hushållet. I Polen inhämtas uppgifter om personer som bor i kollektiva hushåll genom deras familjemedlemmar i privata hushåll, men det rör sig om väldigt begränsad information (ålder, kön, utbildningsnivå) när det gäller personer som bor längre än två månader i kollektiva hushåll. I Tjeckien undersöks också grundläggande demografiska uppgifter när det gäller värnpliktiga som tillfälligt befinner sig utanför sin familjs hushåll, och dessa personer registreras som frånvarande från det berörda hushållet. Även uppgifter om studerande som bor på studenthem inhämtas på den bostadsort där de har sitt permanenta boende.

I Cypern, Malta, Slovenien och Turkiet inhämtas varken uppgifter om kollektiva hushåll eller om de personer som bor i kollektiva hushåll genom andra familjemedlemmar i privata hushåll.

I Lettland inhämtas uppgifter om personer som bor i kollektiva hushåll (under kortare tid än ett år) genom familjemedlemmar i privata hushåll.

2.3 De variabler som används för att bestämma arbetsmarknadsstatus och undersysselsättning skall erhållas genom att den berörda personen intervjuas eller, om detta inte är möjligt, genom att så sker med en annan medlem av hushållet. Andra uppgifter kan hämtas från alternativa källor, inbegripet administrativa register, under förutsättning att de uppgifter som erhålls är av likvärdig kvalitet.

I de flesta länder samlas all information in genom intervjuer, där andelen indirekta intervjuer varierar från mindre än 5 % (gäller huvudsakligen undersökningar där individen är urvalsenhet) till mer än 50 %.

Danmark, Sverige och Finland använder folkbokföringsregistren för uppgifter om demografisk bakgrund och högsta utbildningsnivå. I Nederländerna har uppgifterna för 2000 och 2001 om faktiskt antal arbetade timmar delvis hämtats från undersökningar av institutioner och företag, men sedan 2002 erhålls dessa uppgifter genom intervjuer. I Frankrike och Sverige används företagsregistret som en informationskälla för NACE-klassificeringen av arbetsgivaren.

Tabell 7 Andel indirekta intervjuer

>Plats för tabell>

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

I Island och Schweiz är andelen indirekta intervjuer mindre än 1 %, medan de i Norge och Estland ligger på runt 15 %. I Turkiet är andelen 50-60 % och i de andra kandidatländerna varierar den mellan 25 % och mer än 50 %. Island och Norge använder flera register för att inhämta uppgifter, såsom befolkningsregistret för demografisk bakgrund och hushållets sammansättning, arbetsförmedlingarnas register för uppgifter om registrering vid statliga arbetsförmedlingar och utbildningsregistret för uppgifter om befolkningens utbildningsnivåer.

I Tjeckien, Cypern, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien och Schweiz samlas alla uppgifter in genom intervjuer.

2.4 Oavsett om urvalsenheten är en individ eller ett hushåll skall uppgifterna vanligtvis samlas in för alla individer i hushållet. Om urvalsenheten är en individ får uppgifterna om de andra medlemmarna i hushållet

- utesluta de karakteristika som anges i artikel 4.1 g-4.1 j,

- samlas in från en delmängd av urvalet som skall göras så att

- referensveckorna är jämnt fördelade över hela året,

- antalet observationer (undersökta individer plus medlemmarna i deras hushåll) är tillräckligt stort för att uppfylla de kriterier för tillförlitlighet som anges i artikel 3 för de årliga uppskattningarna av nivåer.

Inga uppgifter om hushållets sammansättning tillhandahölls av Danmark, Finland och Sverige förrän 2001. År 2002 utvecklade dessa tre länder en metod för insamling av uppgifter om hushållens sammansättning och deras viktigaste karakteristika. Denna metod går huvudsakligen ut på att man arbetar med ett individbaserat urval; uppgifterna för varje individ i hushållet tillhandahålls indirekt genom intervju av den individ som tillhör urvalet. Dessa uppgifter samlas in endast för den sista omgången. Uppgifter om hushåll där alla medlemmar är mer än 75 år gamla omfattas inte av undersökningen i Sverige, Danmark och Finland eftersom urvalet består av individer mellan 15 och 74 år. Finland kompletterar urvalets delmängd med ett annat urval av hushåll där alla medlemmar är 75 år och äldre, men endast demografiska uppgifter är tillgängliga för dessa personer, vilket betyder att de betraktas som inaktiva ekonomiskt sett.

I förordningen anges att uppgifter om karakteristika som förtecknas under demografisk bakgrund, sysselsättningssituation, karakteristika avseende huvudsysslan, antal arbetade timmar, bisyssla, synlig undersysselsättning och tekniska uppgifter om intervjun bör tillhandahållas för alla medlemmar i hushållet i denna delmängd. Dock lämnas inte alla dessa karakteristika fullständigt av Danmark (endast sysselsättningssituation och huvudsaklig arbetsmarknadsstatus tillhandahålls) och Finland.

Arbete som utförs av medlemsstaterna och finansieras av Europeiska kommissionen

2001 Finland - Pilotinsamling av uppgifter för sammansättning av uppgifter om hushållen.

Sverige - Pilotinsamling av uppgifter för sammansättning av uppgifter om hushållen.

Danmark - Pilotinsamling av uppgifter för sammansättning av uppgifter om hushållen.

2002 Finland - Genomförande av insamlingen av uppgifter om hushållen med hjälp av en delmängd (sista omgången).

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

Kandidatländerna tillhandahåller i allmänhet uppgifter om hushållets sammansättning.

Norge, Island och Schweiz tillhandahåller inga uppgifter om hushållets sammansättning. I Norge och Island pågår projekt liknande dem i Danmark, Finland och Sverige, och hushållsuppgifter kommer snart att tillhandahållas.

Bulgarien tillhandahöll inte de nödvändiga variablerna för hushållsanalyser 2000, trots att alla medlemmar i hushållet intervjuades. Problemet var dock löst från och med 2001.

Polen tillhandahåller uppgifter om hushållets sammansättning, men inga vikter beräknas för barn under 15 år.

Artikel 3 - Urvalets representativitet

3.1 För en grupp av arbetslösa motsvarande 5 % av befolkningen i arbetsför ålder skall inte den relativa standardavvikelsen för uppskattningar av årsmedelvärden (eller för våruppskattningarna om det gäller en årlig undersökning som utförs på våren) på nivå II i NUTS överstiga 8 % av undergruppen av befolkningen i fråga. Detta krav skall inte gälla regioner med mindre än 300 000 invånare.

Följande tabell innehåller information om resultatens precisionsgrad på regional nivå. Den fetstilta markeringen visar var förordningens gränsvärden har överskridits.

Tabell 8 Relativ standardavvikelse när det gäller en befolkning där de arbetslösa motsvarar 5 % av befolkningen i arbetsför ålder fördelat på medlemsstat och region

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

Enligt beräkningar för 2001 är i Lettland och Slovakien den relativa standardavvikelsen för arbetslösa som utgör minst 5 % av befolkningen i arbetsför ålder mindre än 8 % i alla regioner som motsvarar NUTS 2-klassificeringen. Samma sak gäller för Estland och Tjeckien under perioden 2000-2002 och för Cypern under 2002.

I Ungern uppfylls detta krav generellt sett för perioden 2000-2002, trots att den relativa standardavvikelsen för vissa regioner är något högre än 8 %.

I Schweiz uppfylldes detta krav inte i någon av regionerna motsvarande NUTS 2 för år 2000.

3.2 När det gäller en kontinuerlig undersökning får inte den relativa standardavvikelsen på nationell nivå för uppskattning av förändringar mellan två på varandra följande kvartal för undergruppen av befolkningen som utgör 5 % av befolkningen i arbetsför ålder överstiga 2 %. För medlemsstater med en befolkning på mellan 1 miljon och 20 miljoner invånare skall detta krav inte vara lika strängt, varvid skall gälla att den relativa standardavvikelsen för uppskattningen av kvartalsvisa förändringar inte skall överstiga 3 % av undergruppen av befolkningen i fråga. Dessa exakta krav avseende förändringar skall inte gälla medlemsstater med en befolkning på mindre än 1 miljon invånare.

Tabell 9 Relativ standardavvikelse på nationell nivå för uppskattning av variationen mellan två på varandra följande kvartal när det gäller populationer motsvarande 5 % av befolkningen i arbetsför ålder - 2000, 2001 och 2002

>Plats för tabell>

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

I Slovakien ligger standardavvikelsen på nationell nivå för uppskattning av variationen mellan två efterföljande kvartal (första och andra 2001) när det gäller populationer motsvarande 5 % av befolkningen i arbetsför ålder på under 3 %.

Tjeckien och Ungern uppfyller också detta krav.

3.4 På ofullständiga uppgifter till följd av uteblivna svar på vissa frågor skall, där så är lämpligt, en statistisk imputeringsmetod tillämpas.

Tabell 10 Kvot för uteblivna svar (situationen enligt 2001 års undersökning)

>Plats för tabell>

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

Bland kandidatländerna används imputering vid svarsbortfall endast av Rumänien, Slovenien (med hjälp av hot-deckmetoden) och Estland (för arbetade timmar). Genomsnittet för gruppen med samma kön, ISCO 1-siffergrupp och hel-/halvtidsarbete används för imputering.

I Malta görs imputering vid svarsbortfall endast för löner. Lönerna imputeras enligt den genomsnittliga lönen för gruppen inom samma ISCO 1-siffra och NACE 2-siffra. Andra imputeringar för resten av variablerna görs genom att det imputerade värdet baseras på andra intervjuade personer med liknande karakteristika.

Norge använder också hot-deckmetoden för imputering.

Island använder en multipel regression för imputering av antalet vanligen arbetade timmar och faktiskt arbetade timmar i huvudsyssla och bisyssla för oberoende variabler (huvudsakligen): kön, ISCO-1-siffra och skillnad mellan heltids- och halvtidsarbete.

Schweiz använder sig inte av imputering vid svarsbortfall.

3.5 Vikterna skall beräknas med beaktande i synnerhet av urvalssannolikheterna och externa uppgifter om den undersökta populationens fördelning efter kön, ålder (femårsklasser) och region (nivå II i NUTS), om dessa externa uppgifter anses tillräckligt tillförlitliga av de berörda medlemsstaterna.

Komplexitetsnivån för beräkning av vikter skiljer sig mycket åt mellan de olika länderna. Följande tabell visar de variabler som används för beräkning av vikter.

Tabell 11 Variabler som används för beräkning av vikter 2002

>Plats för tabell>

1) Sedan 2002 har Spanien genomfört ett omviktningsförfarande, genom vilket kön och åldersgrupper med femårsintervall justeras i enlighet med NUTS 2.

Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Nederländerna, Luxemburg, Österrike och Portugal tillämpar samma vikter för samtliga medlemmar i hushållet, beräknade med en iterativ process. I delmängden för hushållsuppgifter från Danmark, Finland och Sverige tillämpas samma viktning för alla medlemmar i hushållet.

Arbete som utförs av medlemsstaterna och finansieras av Europeiska kommissionen

2001 Spanien - Omräkning av vikterna från 1976 med hänsyn till variablerna kön, åldersgrupp och NUTS 3-region.

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

Variabler som används för beräkning av vikter

BG - Ålder (15-24, 25-49, 50+), kön och region

CY - Ålder, kön och region

CZ - Ålder, kön och region (NUTS 4)

EE - Ålder (åldersgrupper med femårsintervaller), kön och region

HU - Ålder, kön och region

LT - Ålder, kön och region

LV - Ålder, kön och region (NUTS 4)

MT - Ålder (0-15, 16-24, 25-34, 35-54, 55-64, 65+), kön och region (NUTS 4)

PL - Tolv åldersgrupper, kön och bostadsort, vilken indelas i sex kategorier (fem klasser för tätortsområden indelade efter invånarantal samt landsbygdsområden)

RO - Ålder (åldersgrupper med tioårsintervaller), kön, tätortsområde/landsbygdsområde och region (motsvarande NUTS 3)

SI - Ålder (8 åldersgrupper), kön och region (på NUTS 3-nivå - tolv regioner)

SK - Ålder, kön och region

TR - Ålder (åldersgrupper med tioårsintervaller), kön och region

IS - Ålder och kön

NO - Ålder, kön och region (motsvarande NUTS 2)

CH - Ålder (åldersgrupper med femårsintervaller), kön och region (motsvarande NUTS 2)

I Ungern och Rumänien tillämpas samma vikt för samtliga medlemmar i hushållet, beräknad med en iterativ process.

3.6 Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) lämna önskade uppgifter om hur undersökningen organiserats och de metoder som använts, i synnerhet de kriterier som har använts för att bestämma hur urvalet utsetts och urvalets storlek.

Detta har gjorts när det gäller 2000, 2001 och 2002 års undersökningar. En sammanfattning av denna information har varje år offentliggjorts i publikationen för resultaten av arbetskraftsundersökningen. Dessutom tillhandahåller alla medlemsstater utom Luxemburg, Nederländerna och Förenade kungariket en kvalitetsrapport.

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

Publikationen för resultaten av arbetskraftsundersökningen innehåller också information om de metoder som används i de nationella arbetskraftsundersökningarna i Island, Norge och Schweiz.

Beskrivningen av den metod som används i 2001 års arbetskraftsundersökning har tillhandahållits som ett kapitel i kvalitetsrapporten av alla kandidatländer utom Malta, Polen och Turkiet, vilka inte utarbetat en sådan rapport. Turkiet har tillhandahållit en publikation där landets undersökningsmetod beskrivs.

Artikel 4 - Undersökningskarakteristika

4.1 Uppgifter om följande skall lämnas:

(a) Demografisk bakgrund

- hushållets ordningsnummer

- kön

- födelseår

- födelsedatum i förhållande till slutet av referensperioden

- civilstånd

- förhållande till referenspersonen

- makes/makas ordningsnummer

- faderns ordningsnummer

- moderns ordningsnummer

- nationalitet

- antal år vederbörande varit bosatt i medlemsstaten

- födelseland (frivilligt)

- typ av deltagande i undersökningen (direkt deltagande eller genom annan medlem av hushållet)

(b) Arbetsmarknadsstatus:

- arbetsmarknadsstatus under referensveckan

- orsak till att inte alls ha arbetat trots att vederbörande har ett arbete

- sökande efter arbete för arbetslös

- typ av sökt arbete (egen företagare eller anställd)

- metoder som använts för att hitta ett arbete

- möjlighet att börja arbeta

(c) Karakteristika avseende huvudsysslan:

- yrkesställning

- arbetsställets näringsgren

- sysselsättning

- antal personer som arbetar vid arbetsstället

- land där arbetsplatsen är belägen

- region där arbetsplatsen är belägen

- år och månad då personen började sitt nuvarande arbete

- hur stadigvarande arbetet är (och orsaker)

- den totala längden på tillfälligt arbete eller arbetskontrakt för begränsad tid

- heltids-/deltidsarbetande (och orsaker)

- arbete i hemmet

(d) Arbetade timmar:

- antal vanligen arbetade timmar per vecka

- antal faktiskt arbetade timmar

- huvudanledningen till att antalet arbetade timmar avvek från det antal personen vanligen arbetar

(e) Bisyssla:

- förekomsten av mer än ett arbete

- yrkesställning

- arbetsställets näringsgren

- antal faktiskt arbetade timmar

(f) Synlig undersysselsättning:

- önskan att arbeta fler än nuvarande antal timmar (frivilligt i den årliga undersökningen)

- sökande efter annat arbete och orsaker till detta

- typ av sökt arbete (som anställd eller annat)

- metoder för att hitta annat arbete

- orsak till att personen inte söker annat arbete (frivilligt i den årliga undersökningen)

- möjlighet att börja arbeta

- önskemål om antal arbetstimmar (frivilligt i den årliga undersökningen)

(g) Arbetssökande:

- typ av sökt arbete (heltid eller deltid)

- hur länge personen sökt arbete

- personens situation omedelbart innan denne började söka arbete

- registrering vid offentlig arbetsförmedling och om understöd erhålls

- viljan att arbeta bland personer som inte söker arbete

- orsak till att personen inte har sökt arbete

(h) Utbildning:

deltagande i utbildning under de närmast föregående fyra veckorna

- syfte

- nivå

- typ

- total längd

- totalt antal timmar

- högsta nivå för med framgång avslutad utbildning

- år då denna utbildning framgångsrikt avslutades

- icke-tertiär förvärvad yrkeskompetens

(i) Tidigare arbetslivserfarenhet bland personer som inte är sysselsatta:

- förekomst av tidigare arbetslivserfarenhet

- år och månad då personen senast arbetade

- huvudskäl till att personen lämnade senaste arbete eller självständig verksamhet

- yrkesställning i det senaste arbetet

- arbetsställets näringsgren där personen senast arbetade

- yrke i det senaste arbetet

(j) Personens situation ett år före undersökningen (frivilligt för första, tredje och fjärde kvartalet)

- huvudsaklig arbetsmarknadsstatus

- yrkesställning

- arbetsställets näringsgren där personen arbetade

- land där personen var bosatt

- region där personen var bosatt

(k) Huvudsaklig arbetsmarknadsstatus (frivilligt)

(l) Inkomster (frivilligt)

(m) Tekniska uppgifter om intervjun

- undersökningsår

- referensvecka

- intervjuvecka

- medlemsstat

- hushållets region

- urbaniseringsgrad

- hushållets löpnummer

- typ av hushåll

- typ av institution

- vikter

- delmängd av urvalet i föregående undersökning (årlig undersökning)

- delmängd av urvalet i nästföljande undersökning (årlig undersökning)

- panelens ordningsnummer

Följande variabler tillhandahölls inte för angivna länder och år:

Belgien

Antal vanligen avklarade utbildningstimmar per vecka 2000

Danmark

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000 och 2001

Faderns ordningsnummer 2000 och 2001

Moderns ordningsnummer 2000 och 2001

Intervjuvecka 2000, 2001 och 2002

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2000, 2001 och 2002

Tyskland

Födelseland 2000, 2001 och 2002

Typ av deltagande i undersökningen 2000

Önskan att arbeta fler än nuvarande antal timmar 2000, 2001 och 2002

Önskemål om antal timmar som personen skulle vilja arbeta totalt sett 2000, 2001 och 2002

Intervjuvecka 2000

Skiftarbete 2000, 2001 och 2002

Arbete på kvällar 2000, 2001 och 2002

Nattarbete 2000, 2001 och 2002

Arbete på lördagar 2000, 2001 och 2002

Arbete på söndagar 2000, 2001 och 2002

Grekland

Alla variabler tillhandahölls

Spanien

Skiftarbete endast tillgänglig för första kvartalet 2000, 2001 och 2002

Arbete på kvällar endast tillgänglig för första kvartalet 2000, 2001 och 2002

Nattarbete endast tillgänglig för första kvartalet 2000, 2001 och 2002

Arbete på lördagar endast tillgänglig för första kvartalet 2000, 2001 och 2002

Arbete på söndagar endast tillgänglig för första kvartalet 2000, 2001 och 2002

Frankrike

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Faderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Moderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Önskemål om antal timmar som personen skulle vilja arbeta totalt sett 2000 och 2001

Yrke i det senaste arbetet 2000, 2001 och 2002

Har letat efter mark, lokaler eller utrustning 2000, 2001 och 2002

Typ av utbildning 2000, 2001 och 2002

År när den högsta nivån på utbildningen framgångsrikt fullföljdes 2000, 2001 och 2002

Irland

Region där arbetsplatsen är belägen 2000

Önskemål om antal timmar som personen skulle vilja arbeta totalt sett 2000 och 2001

Antal vanligen avklarade utbildningstimmar per vecka 2000, 2001 och 2002

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2000, 2001 och 2002

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Antal personer som arbetar vid arbetsstället 2000

Arbete i hemmet 2000

Yrkesställning i det senaste arbetet 2000, 2001 och 2002

Situation omedelbart innan personen började söka anställning 2000, 2001 och 2002

Anmälan till en statlig arbetsförmedling 2000, 2001 och 2002

Typ av utbildning 2000 och 2001

Nivå på denna utbildning 2000 och 2001

Syfte med denna utbildning 2000 och 2001

Sammanlagd längd på denna utbildning 2000 och 2001

Situation när det gäller verksamhet ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Yrkesställning ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Skiftarbete 2000

Arbete på kvällar 2000

Nattarbete 2000

Arbete på lördagar 2000

Arbete på söndagar 2000

Italien

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Faderns ordningsnummer 2000 och 2001 och 2002

Moderns ordningsnummer 2000 och 2001 och 2002

Nationalitet 2000, 2001 och 2002 (uppgifterna lämnas till Eurostat men Italien anser dem osäkra)

Födelseland 2000, 2001 och 2002

Önskan att arbeta fler än nuvarande antal timmar 2000, 2001 och 2002

Önskemål om antal timmar som personen skulle vilja arbeta totalt sett 2000 och 2001

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2001 och 2002

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen endast tillgänglig för första kvartalet 2000, 2001 och 2002

Bosättningsland ett år före undersökningen endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Bosättningsregion (inom medlemsstat) ett år före undersökningen endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Situation när det gäller verksamhet ett år före undersökningen endast tillgänglig för 2000, 2001 och 2002

Yrkesställning ett år före undersökningen endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Luxemburg

Skiftarbete 2000

Arbete på kvällar 2000

Nattarbete 2000

Arbete på lördagar 2000

Arbete på söndagar 2000

Nederländerna

Yrke i det senaste arbetet 2000, 2001 och 2002

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2002

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen 2002

Bosättningsland ett år före undersökningen 2002

Bosättningsregion (inom medlemsstat) ett år före undersökningen 2002

Situation omedelbart innan personen började söka anställning 2002

Nivå på denna utbildning 2002

Total längd på denna utbildning 2002

Situation när det gäller verksamhet ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Yrkesställning ett år före undersökningen 2002

År när den högsta nivån på utbildningen framgångsrikt fullföljdes 2002

Österrike

Yrkesställning ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Portugal

Arbete på kvällar 2000, 2001 och 2002

Sverige

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Faderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Moderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Region där arbetsplatsen är belägen 2000, 2001 och 2002

Arbetsställets näringsgren där personen senast arbetade 2001 och 2002

Yrke i det senaste arbetet 2001 och 2002

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2000, 2001 och 2002

Finland

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Faderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Moderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen endast tillgänglig för första kvartalet 2000, 2001 och 2002

Bosättningsland ett år före undersökningen under andra kvartalet endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Bosättningsregion (inom medlemsstat) ett år före undersökningen endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Situation när det gäller verksamhet ett år före undersökningen endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Yrkesställning ett år före undersökningen endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Förenade kungariket

Den totala längden på tillfälligt arbete eller arbetskontrakt för begränsad tid 2000, 2001 och 2002, men tillhandahållen för andra kvartalet

Antal vanligen arbetade timmar per vecka inte tillhandahållet för första och fjärde kvartalet 2000 samt för första kvartalet 2001

Antal vanligen avklarade utbildningstimmar per vecka inte tillhandahållet för första, tredje och fjärde kvartalet 2000, 2001 och 2002

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens inte tillhandahållet för första, tredje och fjärde kvartalet 2000, 2001 och 2002

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Bosättningsland ett år före undersökningen under andra kvartalet endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Bosättningsregion (inom medlemsstat) ett år före undersökningen endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Antal personer som arbetar vid arbetsstället endast tillgänglig för andra kvartalet 2000

Arbete i hemmet endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Typ av sökt anställning endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Situation omedelbart innan personen började söka anställning endast tillgänglig för andra kvartalet 2000

Typ av utbildning endast tillgänglig för första och andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Nivå på denna utbildning endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Syfte med denna utbildning endast tillgänglig för första och andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Total längd på denna utbildning endast tillgänglig för första och andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Situation när det gäller verksamhet ett år före undersökningen endast tillgänglig för 2000, 2001 och 2002

Yrkesställning ett år före undersökningen endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Skiftarbete endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Arbete på kvällar endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Nattarbete endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Arbete på lördagar endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Arbete på söndagar endast tillgänglig för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

År när den högsta nivån på utbildningen framgångsrikt fullföljdes 2000, 2001 och 2002

Hushållen bör ha samma ordningsnummer i samtliga undersökningsomgångar. De länder som behåller samma ordningsnummer för hushållen i de olika undersökningsomgångarna är EL, ES, IE, T, AT, PT och UK. Då inga uppgifter om hushåll tillhandahölls för DK, FI och SE gäller detta inte för de länderna.

Eftersom Luxemburg inte har något rotationsmönster är principen inte heller tillämplig i det fallet. När det gäller BE, DE, NL och FR ändras ordningsnumret för varje hushåll från en undersökningsomgång till en annan.

Arbete som utförs av medlemsstaterna och Eftaländerna och finansieras av Europeiska kommissionen

2000 Spanien: Pilotundersökning för att göra de nödvändiga förändringarna av frågeformuläret i syfte att uppfylla kommissionens förordning nr 1897/2000 om den operationella definitionen av arbetslöshet.

Portugal: Anpassning och utprovning av frågeformulär i syfte att uppfylla definitionerna av arbetslöshet och tidsrelaterad arbetslöshet.

Finland: Anpassning och utprovning av frågeformulär i syfte att uppfylla definitionerna av arbetslöshet och tidsrelaterad arbetslöshet.

2001 Belgien: Jämförelse mellan olika källor i syfte att utvärdera kvaliteten på arbetskraftsundersökningens uppgifter om löner.

Spanien: Förändringar i frågeformuläret i syfte att uppfylla kommissionens förordning nr 1897/2000 om den operationella definitionen av arbetslöshet.

2002 Grekland: Kombinerande av uppgifter från arbetskraftsundersökningen om nettoinkomster med administrativa källor för att få fram uttömmande statistik om inkomster fördelat på kön och verksamhetssektor.

Spanien: Laboratorietester och pilotundersökning för insamling av uppgifter om löner med hjälp av arbetskraftsundersökningen.

Irland: Pilotundersökning rörande användningen av arbetskraftsundersökningen för insamling av uppgifter om löner.

Österrike: Utprovning av insamling av uppgifter om löner i arbetskraftsundersökningen.

Portugal: Utprovning av olika frågeformuleringar rörande löner med hjälp av arbetskraftsundersökningen och resulterande svarsbortfall.

Finland: 1. Laboratorieutförda kognitiva intervjuer rörande frågor om löner.

2. Organiserande av ett nordiskt möte för harmonisering av uppgiftsinsamling rörande hushållssammansättning.

Norge: Länkande av uppgifter om löner från administrativa källor med de individuella svaren i arbetskraftsundersökningen.

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

Följande variabler tillhandahölls inte för angivna länder och år:

Tjeckien

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000 och 2001

Faderns ordningsnummer 2000 och 2001

Moderns ordningsnummer 2000 och 2001

Antal år vederbörande varit bosatt i medlemsstaten 2000 och 2001

Födelseland 2000 och 2001

Önskan att arbeta fler än nuvarande antal timmar 2000, 2001 och 2002

Önskemål om antal timmar som personen skulle vilja arbeta totalt sett 2000 och 2001

Urbaniseringsgrad 2000 och 2001

Antal vanligen avklarade utbildningstimmar per vecka 2000 och 2001

Deltagande i utbildning under de närmast föregående fyra veckorna 2000 och 2001

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2000 och 2001

Bosättningsland ett år före undersökningen endast tillgänglig för andra kvartalet 2000 och 2001

Bosättningsregion (inom medlemsstat) ett år före undersökningen 2000 och 2001

Typ av utbildning 2000 och 2001

Nivå på denna utbildning 2000 och 2001

Syfte med denna utbildning 2000 och 2001

Sammanlagd längd på denna utbildning 2000 och 2001

Skiftarbete 2000 och 2001

Arbete på kvällar 2000 och 2001

Nattarbete 2000 och 2001

Arbete på lördagar 2000 och 2001

Arbete på söndagar 2000 och 2001

År när den högsta nivån på utbildningen framgångsrikt fullföljdes 2000 och 2001

Estland

Alla variabler tillhandahölls

Cypern

Alla variabler tillhandahölls

Lettland

År då personen började arbeta 2000

Månad då personen började arbeta 2000

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000 och 2001

Faderns ordningsnummer 2000 och 2001

Moderns ordningsnummer 2000 och 2001

Nationalitet 2000

Antal år vederbörande varit bosatt i medlemsstaten 2000 och 2001

Födelseland 2000 och 2001

Önskan att arbeta fler än nuvarande antal timmar 2000

Önskemål om antal timmar som personen skulle vilja arbeta totalt sett 2000

Urbaniseringsgrad 2000 och 2001

Antal vanligen avklarade utbildningstimmar per vecka 2000 och 2001

Deltagande i utbildning under de närmast föregående fyra veckorna 2000 och 2001

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2000 och 2001

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen 2000

Bosättningsland ett år före undersökningen endast tillgänglig för andra kvartalet 2000 och 2001

Bosättningsregion (inom medlemsstat) ett år före undersökningen 2000 och 2001

Har deltagit i prov, intervju eller rekrytering 2000 och 2001

Har letat efter mark, lokaler eller utrustning 2000 och 2001

Väntar på resultaten av en ansökan om arbete 2000 och 2001

Väntar på en kallelse från en statlig arbetsförmedling 2000 och 2001

Väntar på resultaten av ett inträdesprov för rekrytering till den offentliga sektorn 2000 och 2001

Antal personer som arbetar vid arbetsstället 2000 och 2001

Arbete i hemmet 2000 och 2001

Typ av anställning som sökts 2000

Situation omedelbart innan personen började söka anställning 2000 och 2001

Typ av utbildning 2000 och 2001

Nivå på denna utbildning 2000 och 2001

Syftet med denna utbildning 2000 och 2001

Sammanlagd längd på denna utbildning 2000 och 2001

Situation när det gäller verksamhet ett år före undersökningen 2000

Yrkesställning ett år före undersökningen 2000

Skiftarbete 2000 och 2001

Arbete på kvällar 2000 och 2001

Nattarbete 2000 och 2001

Arbete på lördagar 2000 och 2001

Arbete på söndagar 2000 och 2001

År när den högsta nivån på utbildningen framgångsrikt fullföljdes 2000 och 2001

Litauen

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000 och 2001

Faderns ordningsnummer 2000 och 2001

Moderns ordningsnummer 2000 och 2001

Önskan att arbeta fler än nuvarande antal timmar 2000

Urbaniseringsgrad 2000, 2001 och 2002

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen 2000

Bosättningsland ett år före undersökningen endast tillgänglig för andra kvartalet 2000

Bosättningsregion (inom medlemsstat) ett år före undersökningen 2000

Sökande efter annat arbete och orsaker till detta 2000

Situation när det gäller verksamhet ett år före undersökningen 2000

Yrkesställning ett år före undersökningen 2000

Ungern

Nationalitet 2000

Huvudanledning till att antalet arbetade timmar under referensveckan avvek från det antal personen vanligen arbetar 2000

Urbaniseringsgrad 2000, 2001 och 2002

Malta

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Faderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Moderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Födelsedatum i förhållande till slutet av referensperioden 2000, 2001 och 2002

Har frågat vänner, släktingar och fackföreningar osv. 2000, 2001 och 2002

Har läst platsannonser i tidningar 2000, 2001 och 2002

Väntar på resultaten av en ansökan om arbete 2000, 2001 och 2002

Väntar på en kallelse från en statlig arbetsförmedling 2000, 2001 och 2002

Väntar på resultaten av ett inträdesprov för rekrytering till den offentliga sektorn 2000, 2001 och 2002

Urbaniseringsgrad 2000, 2001 och 2002

Polen

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Faderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Moderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Nationalitet 2000

Antal år vederbörande varit bosatt i medlemsstaten 2000, 2001 och 2002

Födelseland 2000, 2001 och 2002

Region där arbetsplatsen är belägen 2000, 2001 och 2002

Antal vanligen arbetade timmar per vecka 2000

Huvudanledning till att antalet arbetade timmar under referensveckan avvek från det antal personen vanligen arbetar 2000

Önskemål om antal timmar som personen skulle vilja arbeta totalt sett 2000

Önskan att arbeta fler än nuvarande antal timmar 2000

Urbaniseringsgrad 2000, 2001 och 2002

Antal vanligen avklarade utbildningstimmar per vecka 2000

Deltagande i utbildning under de närmast föregående fyra veckorna 2000

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2000, 2001 och 2002

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen 2000

Bosättningsland ett år före undersökningen för andra kvartalet 2000

Bosättningsregion (inom medlemsstat) ett år före undersökningen 2000

Studerade annonser i tidningar eller magasin 2000

Har deltagit i prov, intervju eller rekrytering 2000

Har letat efter mark, lokaler eller utrustning 2000, 2001 och 2002

Väntar på resultaten av en ansökan om arbete 2000, 2001 och 2002

Väntar på en kallelse från en statlig arbetsförmedling 2000, 2001 och 2002

Väntar på resultaten av ett inträdesprov för rekrytering till den offentliga sektorn 2000, 2001 och 2002

Arbete i hemmet 2000

Situation omedelbart innan personen började söka anställning 2000, 2001 och 2002

Typ av utbildning 2000

Nivå på denna utbildning 2000

Syftet med denna utbildning 2000

Total längd på denna utbildning 2000

Situation när det gäller verksamhet ett år före undersökningen 2000

Yrkesställning ett år före undersökningen 2000

Skiftarbete 2000

Arbete på kvällar 2000

Nattarbete 2000

Arbete på lördagar 2000

Arbete på söndagar 2000

År när den högsta nivån på utbildningen framgångsrikt fullföljdes 2000

Slovenien

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000 och 2001

Faderns ordningsnummer 2000 och 2001

Moderns ordningsnummer 2000 och 2001

Intervjuvecka 2000 och 2001

Urbaniseringsgrad 2000, 2001 och 2002

Bosättningsregion (inom medlemsstat) ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Väntar på resultaten av ett inträdesprov för rekrytering till den offentliga sektorn 2000, 2001 och 2002

Slovakien

År då personen började arbeta 2000

Månad då personen började arbeta 2000

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Faderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Moderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Antal år vederbörande varit bosatt i medlemsstaten 2000, 2001 och 2002

Födelseland 2000, 2001 och 2002

Önskemål om antal timmar som personen skulle vilja arbeta totalt sett 2000

Önskan att arbeta fler än nuvarande antal timmar 2000

Urbaniseringsgrad 2000, 2001 och 2002

Antal vanligen avklarade utbildningstimmar per vecka 2000 och 2001

År då personen senast arbetade 2000

Månad då personen senast arbetade 2000

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2000, 2001 och 2002

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen 2000

Bosättningsland ett år före undersökningen för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Bosättningsregion (inom medlemsstat) ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Studerade annonser i tidningar eller magasin 2000

Har deltagit i prov, intervju eller rekrytering 2000

Har letat efter mark, lokaler eller utrustning 2000

Väntar på resultaten av en ansökan om arbete 2000

Väntar på en kallelse från en statlig arbetsförmedling 2000

Väntar på resultaten av ett inträdesprov för rekrytering till den offentliga sektorn 2000

Arbete i hemmet 2000

Situation när det gäller verksamhet ett år före undersökningen 2000

Yrkesställning ett år före undersökningen 2000

Skiftarbete 2000

Arbete på kvällar 2000

Nattarbete 2000

Arbete på lördagar 2000

Arbete på söndagar 2000

År när den högsta nivån på utbildningen framgångsrikt fullföljdes 2000 och 2001

Bulgarien

År då personen började arbeta 2000

Månad då personen började arbeta 2000

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Faderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Moderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Antal år vederbörande varit bosatt i medlemsstaten 2000, 2001 och 2002

Födelseland 2000, 2001 och 2002

Hur stadigvarande arbetet är 2000

Den totala längden på tillfälligt arbete eller arbetskontrakt för begränsad tid 2000

Huvudanledning till att antalet arbetade timmar under referensveckan avvek från det antal personen vanligen arbetar 2000

Önskemål om antal timmar som personen skulle vilja arbeta totalt sett 2000

Önskan att arbeta fler än nuvarande antal timmar 2000

Yrkesställning 2000

Arbetsställets näringsgren (för bisysslan) 2000

Antal faktiskt arbetade timmar under referensveckan för bisyssla 2000

Urbaniseringsgrad 2000, 2001 och 2002

Antal vanligen avklarade utbildningstimmar per vecka 2000, 2001 och 2002

Deltagande i utbildning under de närmast föregående fyra veckorna 2000

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2000

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Bosättningsland ett år före undersökningen för andra kvartalet 2000, 2001 och 2002

Bosättningsregion (inom medlemsstat) ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Har deltagit i prov, intervju eller rekrytering 2000

Väntar på resultaten av ett inträdesprov för rekrytering till den offentliga sektorn 2000, 2001 och 2002

Antal personer som arbetar vid arbetsstället 2000

Arbete i hemmet 2000, 2001 och 2002

Sökande efter annat arbete och orsaker till detta 2000

Typ av anställning som sökts 2000

Anmälan till en statlig arbetsförmedling 2000, 2001 och 2002

Typ av utbildning 2000

Nivå på denna utbildning 2000, 2001 och 2002

Syftet med denna utbildning 2000

Sammanlagd längd på denna utbildning 2000, 2001 och 2002

Situation när det gäller verksamhet ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Yrkesställning ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Skiftarbete 2000, 2001 och 2002

Arbete på kvällar 2000, 2001 och 2002

Nattarbete 2000, 2001 och 2002

Arbete på lördagar 2000, 2001 och 2002

Arbete på söndagar 2000, 2001 och 2002

År när den högsta nivån på utbildningen framgångsrikt fullföljdes 2000

Rumänien

År då personen började arbeta 2000 och 2001

Månad då personen började arbeta 2000 och 2001

Antal år vederbörande varit bosatt i medlemsstaten 2000, 2001 och 2002

Födelseland 2000 och 2001

Region där arbetsplatsen är belägen 2000, 2001 och 2002

Den totala längden på tillfälligt arbete eller arbetskontrakt för begränsad tid 2000 och 2001

Önskemål om antal timmar som personen skulle vilja arbeta totalt sett 2000 och 2001

Urbaniseringsgrad 2000, 2001 och 2002

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2000, 2001 och 2002

Bosättningsland ett år före undersökningen 2000 och 2001

Bosättningsregion (inom medlemsstat) ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Har deltagit i prov, intervju eller rekrytering 2000 och 2001

Har letat efter mark, lokaler eller utrustning 2000 och 2001

Väntar på resultaten av en ansökan om arbete 2000 och 2001

Väntar på en kallelse från en statlig arbetsförmedling 2000 och 2001

Väntar på resultaten av ett inträdesprov för rekrytering till den offentliga sektorn 2000 och 2001

Antal personer som arbetar vid arbetsstället 2000 och 2001

Arbete i hemmet 2000 och 2001

Situation omedelbart innan personen började söka anställning 2000 och 2001

Typ av anställning som sökts 2000

Anmälan till en statlig arbetsförmedling 2000 och 2001

Typ av utbildning 2000 och 2001

Nivå på denna utbildning 2000 och 2001

Syftet med denna utbildning 2000 och 2001

Sammanlagd längd på denna utbildning 2000 och 2001

Skiftarbete 2000 och 2001

Arbete på kvällar 2000 och 2001

Nattarbete 2000 och 2001

Arbete på lördagar 2000 och 2001

Arbete på söndagar 2000 och 2001

År när den högsta nivån på utbildningen framgångsrikt fullföljdes 2000 och 2001

Island

Alla variabler tillhandahölls

Norge

Intervjuvecka 2000, 2001 och 2002

Urbaniseringsgrad 2000, 2001 och 2002

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2000, 2001 och 2002

Har deltagit i prov, intervju eller rekrytering 2000, 2001 och 2002

År när den högsta nivån på utbildningen framgångsrikt fullföljdes 2000, 2001 och 2002

Förutom dessa tillhandahölls alla andra variabler för andra kvartalet, men följande variabler saknades för första, tredje och fjärde kvartalet:

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Faderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Moderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Orsak till att inte alls ha arbetat trots att vederbörande har ett arbete 2000, 2001 och 2002

Önskan att arbeta fler än nuvarande antal timmar 2000

Förekomst av tidigare arbetslivserfarenhet 2000, 2001 och 2002

År då personen senast arbetade 2000, 2001 och 2002

Månad då personen senast arbetade 2000, 2001 och 2002

Arbetsställets näringsgren där personen senast arbetade 2000, 2001 och 2002

Yrke i det senaste arbetet 2000, 2001 och 2002

Antal vanligen avklarade utbildningstimmar per vecka 2000, 2001 och 2002

Deltagande i utbildning under de närmast föregående fyra veckorna 2000, 2001 och 2002

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Arbete i hemmet 2000, 2001 och 2002

Sökande efter annat arbete och orsaker till detta 2000, 2001 och 2002

Huvudskäl till att personen lämnade senaste arbete eller självständig verksamhet 2000, 2001 och 2002

Yrkesställning i det senaste arbetet 2000, 2001 och 2002

Typ av sökt anställning 2000, 2001 och 2002

Situation omedelbart innan personen började söka anställning 2000, 2001 och 2002

Anmälan till en statlig arbetsförmedling 2000

Typ av utbildning 2000, 2001 och 2002

Nivå på denna utbildning 2000, 2001 och 2002

Syftet med denna utbildning 2000, 2001 och 2002

Sammanlagd längd på denna utbildning 2000, 2001 och 2002

Situation när det gäller verksamhet ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Yrkesställning ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Skiftarbete 2000, 2001 och 2002

Arbete på kvällar 2000, 2001 och 2002

Nattarbete 2000, 2001 och 2002

Arbete på lördagar 2000, 2001 och 2002

Arbete på söndagar 2000, 2001 och 2002

Schweiz

Makes/makas eller sammanboendes ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Faderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Moderns ordningsnummer 2000, 2001 och 2002

Antal år vederbörande varit bosatt i medlemsstaten 2000, 2001 och 2002

Födelseland 2000, 2001 och 2002

Region där arbetsplatsen är belägen 2000, 2001 och 2002

Önskan att arbeta fler än nuvarande antal timmar 2000

Urbaniseringsgrad 2000, 2001 och 2002

Förvärvad (icke-tertiär) yrkeskompetens 2000, 2001 och 2002

Arbetsställets näringsgren där personen arbetade ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Bosättningsland ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Bosättningsregion ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

Har deltagit i prov, intervju eller rekrytering 2000

Väntar på en kallelse från en statlig arbetsförmedling 2000, 2001 och 2002

Väntar på resultaten av ett inträdesprov för rekrytering till den offentliga sektorn 2000, 2001 och 2002

Typ av utbildning 2000

Syftet med denna utbildning 2000, 2001 och 2002

Sammanlagd längd på denna utbildning 2000, 2001 och 2002

Yrkesställning ett år före undersökningen 2000, 2001 och 2002

4.2 Uppgifterna som omnämns i punkt 1 ovan kan kompletteras med en rad ytterligare variabler, nedan kallade särskilda moduler. Varje år skall ett flerårigt program med särskilda moduler utarbetas.

Under perioden 2000-2002 användes följande särskilda moduler i medlemsstaterna:

2000 - Övergången från skolan till arbetslivet (kommissionens förordning nr 1925/1999)

2001 - Arbetstidens längd och utformning (kommissionens förordning nr 1578/2000)

2002 - Anställning av personer med funktionshinder (kommissionens förordning nr 1566/2001)

Det var det endast Tyskland som inte genomförde modulen om övergången från skolan till arbetslivet under 2000. Nederländerna och Storbritannien lämnade inga uppgifter när det gäller vissa variabler.

Alla länder genomförde den särskilda modulen för 2001 ("Arbetstidens längd och utformning") och den särskilda modulen för 2002 ("Anställning av personer med funktionshinder") men några variabler var frivilliga för Tyskland.

Arbete som utförs av medlemsstaterna och finansieras av Europeiska kommissionen

2000 års modul

Bidrag beviljades Belgien, Danmark, Spanien, Grekland, Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna, Portugal, Sverige, Finland och Förenade kungariket.

2001 års modul

Bidrag beviljades Danmark, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna, Portugal, Sverige, Finland och Förenade kungariket.

2002 års modul

Bidrag beviljades Belgien, Danmark, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna, Österrike, Portugal, Sverige, Finland och Förenade kungariket.

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

Den särskilda modulen för år 2000 genomfördes i CZ, HU, LV, LT, MT, RO, SI och SK men inte i BG, CY, EE, PL, IS, NO och CH.

Den särskilda modulen för år 2001 genomfördes i CZ, HU, EE, LV, LT, MT, RO, SI, SK, NO och CH men inte i BG, CY, PL och IS.

Den särskilda modulen för år 2002 genomfördes i CZ, CY, HU, EE, LT, MT, RO, SI, SK och NO men inte i BG, LV, PL, IS och CH.

4.3 Definitioner, kontrollregler, kodifiering av variabler, anpassning av förteckningen över undersökningsvariabler som gjorts nödvändiga av den tekniska utvecklingen och utvecklingen av koncept samt en förteckning över principerna för hur frågorna om arbetsmarknadsstatus skall formuleras skall utarbetas i enlighet med förfarandet i artikel 8.

I kommissionens förordning (EG) nr 1897/2000 av den 7 september 2000 anges den operationella definitionen av arbetslöshet samt principerna för formulering av frågor om arbetsmarknadsstatus. Definitionen av arbetslöshet i denna förordning lyder som följer:

1. I enlighet med de ILO-standarder som antogs under den 13:e och den 14:e internationella konferensen med ILO-statistiker skall, i samband med urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen, följande personer i åldrarna 15 till 74 anses vara arbetslösa om de:

a) saknar arbete under referensveckan, dvs. varken arbetade eller hade arbete (under minst en timme) i anställning eller som egenföretagare och

b) kan ta arbete, dvs. står till förfogande för anställning eller egenföretagande inom två veckor efter referensveckans utgång och

c) aktivt söker arbete, dvs. under den fyraveckorsperiod som slutar med referensveckan har vidtagit specifika åtgärder för att finna anställning eller arbete som egenföretagare eller har funnit arbete som kommer att påbörjas senare (inom högst tre månader).

För punkt c anses följande åtgärder utgöra specifika åtgärder:

- Har haft kontakt med den statliga arbetsförmedlingen i avsikt att finna arbete, oavsett vem som tog initiativet till kontakten (en förnyad anmälan enbart av administrativa skäl anses inte vara någon aktiv åtgärd).

- Har kontaktat privat arbetsförmedling (personaluthyrningsföretag, rekryteringsföretag etc.) för att finna arbete.

- Har vänt sig direkt till arbetsgivare.

- Har frågat vänner, bekanta, fackföreningar osv.

- Har själv annonserat eller svarat på jobbannonser.

- Har läst platsannonser.

- Har deltagit i prov, intervju eller rekrytering.

- Har letat efter mark, lokaler eller utrustning.

- Har ansökt om tillstånd, licenser eller finansiering.

2. Utbildning och praktik anses öka individens anställbarhet men betecknas inte som att söka arbete.

Personer som saknar arbete men som deltar i utbildning och praktik skall endast klassas som arbetslösa om de "står till arbetsmarknadens förfogande" och "söker arbete" enl. definitionerna i punkterna 1 b och 1 c.

3. Permitterade personer klassas som arbetslösa om de inte erhållit lön i större omfattning (större omfattning definieras som minst 50 % i förordningen) från sin arbetsgivare och om de "står till arbetsmarknadens förfogande" och "söker arbete". Permitteringar behandlas som ett specialfall av obetald ledighet på arbetsgivarens initiativ - inklusive ledighet som betalas med statliga medel (16:e ICLS). I detta fall betecknas permitterade personer som anställda förutsatt att det finns ett avtalat datum då de skall återgå till arbetet och detta datum ligger högst tre månader fram i tiden.

4. Under lågsäsong kan säsongsarbetare inte anses ha någon formell bindning till sitt säsongsarbete, eftersom de inte erhåller någon lön (även om de försäkrats om att få återkomma till nästa säsong). Om dessa personer inte arbetar under lågsäsong, klassas de som arbetslösa bara om de "står till arbetsmarknadens förfogande" och "söker arbete" enl. definitionerna i punkterna 1 b och 1 c.

Tabell 12 Tillämpning av definition av arbetslöshet och eventuella avvikelser

>Plats för tabell>

Dessa återstående avvikelser kommer att försvinna efter hand som medlemsstaterna anpassar sina undersökningar till de nya definitionerna.

Österrike och Frankrike anpassar sina undersökningar under 2003. Italien anpassar sina under 2004, medan Nederländerna och Sverige gör det under 2005. Spanien och Förenade kungariket har inte angivit något datum då definitionen av arbetslöshet kommer att vara tillämpad fullt ut.

Tabell 13 visar de olika principerna för frågeformulering när det gäller sysselsättningssituationen och dess tillämpning på länderna.

Tabell 13 Regler för formuleringen av frågor om sysselsättningssituationen (dv = delvis)

1. Frågan om den arbetsmässiga statusen enligt ILO-definitionen (anställd, arbetslös eller inaktiv, dvs. arbetade ej trots anställning) står i allmänhet högst upp på frågeformuläret, direkt efter de frågor som rör hushållsmedlemmarnas demografiska uppgifter. Den föregås inte av frågor om den huvudsakliga verksamheten (studerande, arbete i hemmet, pensionär etc.) eller frågor om registrering hos den statliga arbetsförmedlingen för att erhålla arbetslöshetsersättning, eftersom detta skulle inverka menligt på svaren om sysselsättningssituationen enligt ILO.

Om intervjun genomförs i samband med en uppföljning och den intervjuade personens sysselsättningssituation som anställd eller inaktiv måste anses stabil eller permanent, kan det räcka med att verifiera sysselsättningssituationen med hänvisning till situationen under tidigare intervjugenomgångar.

>Plats för tabell>

2. Avsnittet om anställning består av minst två separata frågor: en fråga som rör det arbete som just nu utförs och en fråga som rör det arbete som normalt utförs även om den intervjuade personen just nu inte arbetar (lediga personer). Frågan om man just nu arbetar måste föregå frågan om man har ett arbete, så att man med ledning av svaren klart kan identifiera de personer som är tillfälligt frånvarande.

Det faktum att man inte arbetat trots att man har ett arbete (obetald ledighet på arbetsgivarens initiativ) och klassificeringen av detta som arbetslöshet (eller arbete) styrs av två villkor: ett löfte om att få återvända till arbetsplatsen efter uppehållet och att anställningsavtalet bara avbrutits under en kortare period (tre månader eller mindre). Huruvida villkoren uppfylls eller ej kontrolleras med hjälp av frågor som följer efter frågan om anledningen till att man varit tillfälligt frånvarande från arbetet eller skälet till att man inte sökt arbete under föregående fyraveckorsperiod eller någon annan svarskategori under denna rubrik.

>Plats för tabell>

3. Frågorna om anställning och hur arbete söks skall innehålla en referens som gör det möjligt att identifiera personer som endast arbetar ett litet antal timmar (eller kanske bara en enda timme).

>Plats för tabell>

4. Frågorna om anställning skall innehålla en referens som gör det möjligt att identifiera medhjälpande familjemedlemmar som utför oavlönat arbete. Alternativt kan de identifieras genom en separat fråga om deras arbetsplats.

>Plats för tabell>

5. Av frågorna om anställning skall klart framgå att endast avlönat arbete betecknas som ekonomisk aktivitet inom ramen för ILO.

>Plats för tabell>

6. Referensperioden för anställningen skall klart anges. Frågan om anställning avser i allmänhet den senast gångna veckan, som definieras som "måndag till söndag" med angivande av exakt datum. Referensperioden under vilken arbete sökts och när man stått till arbetsmarknadens förfogande skall klart anges. De två frågorna om hur arbete sökts och vilka metoder som använts avser de gångna fyra veckorna inklusive referensveckan, och frågan om när man stått till arbetsmarknadens förfogande avser den period som slutar två veckor efter referensveckans utgång.

>Plats för tabell>

1 Har lämnats sedan 2002.

7. Alla personer som får frågorna om sysselsättning och som anger "arbetslös" som svar skall även svara på frågan om hur de sökt arbete. Denna fråga föregås inte av någon annan fråga. Om intervjun genomförs i samband med en uppföljning och den intervjuade personens arbetsmässiga status som arbetstagare eller inaktiv måste anses stabil eller permanent, kan det räcka med att verifiera sysselsättningssituationen med hänvisning till situationen under tidigare intervjugenomgångar.

>Plats för tabell>

8. Frågan om hur man sökt arbete skall avse alla åtgärder, även sporadiska, som den intervjuade personen vidtagit för att finna arbete eller för att starta eget. Frågan skall formuleras så att det inte framstår som om det krävs ett kontinuerligt sökande under hela referensperioden för att personen skall anses ha sökt arbete.

>Plats för tabell>

9. Frågan om hur man sökt arbete skall omfatta både aktiva och passiva sökmetoder. Nedanstående former är exempel på aktivt sökande:

- Har haft kontakt med den statliga arbetsförmedlingen i avsikt att finna arbete.

- Har kontaktat privat arbetsförmedling för att finna arbete.

- Har vänt sig direkt till arbetsgivare.

- Har frågat vänner, bekanta, fackföreningar etc.

- Har själv annonserat eller svarat på jobbannonser.

- Har läst platsannonser.

- Har deltagit i rekryteringsprov, tentamen eller intervju.

- Har letat efter mark, lokaler eller utrustning.

- Har ansökt om tillstånd, licenser eller finansiering.

>Plats för tabell>

1 Har lämnats sedan 2002.

10. Punkten "Har haft kontakt med den statliga arbetsförmedlingen i avsikt att finna arbete" är en tvåvägskontakt. Den kan ha initierats både av den arbetslöse och arbetsförmedlingen. Denna punkt skall vara den första (svarskategorin inom) frågan om vilka metoder som använts i sökandet efter arbete. En sådan kontakt skiljer sig från en kontakt som endast företas av administrativa skäl för att arbetslöshetsersättningen inte skall upphöra (om detta inte sker efter en period av sysselsättning eller inaktivitet). Den skiljer sig också från sådant stöd som arbetsförmedlingen ger för att öka den registrerade arbetslösa personens anställbarhet. Punkten "Har haft kontakt med den statliga arbetsförmedlingen för att finna arbete" som aktivt sökande av arbete innebär endast

- att den intervjuade personens namn registreras hos arbetsförmedlingen för första gången (efter en period av sysselsättning eller inaktivitet)

- att personen sökt efter lediga jobb, eller

- att arbetsförmedlingen lämnat förslag på ledigt arbete, som den arbetssökande antingen godtagit eller förkastat.

>Plats för tabell>

11. Olika metoder för att söka arbete skall räknas upp tills dess att minst tre aktiva metoder som den intervjuade personen använt har angivits.

>Plats för tabell>

12. Personer som för tillfället saknar anställning och som heller inte söker sådan eftersom de hittat ett arbete som de kommer att påbörja senare (inom tre månader) skall anges som en separat kategori.

>Plats för tabell>

1 Har lämnats sedan 2002.

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

Tillämpning av definitionen av arbetslöshet:

I Bulgarien, Polen och Slovakien så väntas definitionen av arbetslöshet vara tillämpad fullt ut från 2003.

Bulgarien

Det finns skillnader när det gäller hur personer som är registrerade på arbetsförmedlingarna (registrering i sig själv betraktas som en aktiv metod för sökande efter arbete) behandlas och hur obetald ledighet på arbetsgivarens initiativ behandlas. Att läsa platsannonser betraktas inte som ett aktivt sätt att söka arbete. Personer med delvis betald eller obetald barnledighet anses inte ingå i arbetskraften, även om de söker efter och är tillgängliga för arbete. Sedan 2001 är det endast för personer som är registrerade på arbetsförmedlingen som behandlingen inte följer definitionen av arbetslöshet.

Cypern

Inga avvikelser.

Tjeckien

Inga avvikelser.

Estland

Inga avvikelser.

Ungern

Inga avvikelser.

Lettland

Inga avvikelser.

Litauen

Inga avvikelser.

Malta

Inga avvikelser.

Polen

Permitterade personer klassificeras alltid som anställda, oavsett när de återvänder till arbetet och oavsett det faktum att de inte får någon betydande lön.

Rumänien

Inga avvikelser (sedan 2002).

Slovakien

Som arbetslösa räknas även personer som redan har funnit ett arbete och skall påbörja det inom en månad.

Slovenien

Permitterade personer betraktas som anställda, oavsett hur lång tid permitteringen varar.

Turkiet

Permitterade personer identifieras inte. Alla personer som är frånvarande från arbetet klassificeras som anställda, oavsett hur länge frånvaron varar, om deras anknytning till arbetet fortfarande finns kvar. Det finns ingen övre åldersgräns för vem som betraktas som arbetslös. Frågan om en tremånadersperiod ställs inte till personer som inte har någon anställning för närvarande men som inte letar efter en sådan eftersom de redan har funnit en som kommer att påbörjas senare. Dessa personer definieras som arbetslösa om de är tillgängliga och kan påbörja arbete inom 15 dagar.

Schweiz

Inga avvikelser.

Island

Som arbetslösa räknas endast personer mellan 16 och 74 år. Personer som inte letar eftersom de redan har funnit arbete anses som arbetslösa om arbetet startar inom fyra veckor. Frågan om huruvida personen deltagit i rekrytering eller prov eller blivit intervjuad ställs inte i det isländska frågeformuläret.

Norge

Som arbetslösa räknas endast personer mellan 16 och 74 år. Personer utan arbete frågas bara om sökande efter arbete om de säger sig vilja ha ett arbete. Permitterade personer klassificeras som arbetslösa, även om det datum som överenskommits för återgången till arbetet ligger inom tre månader. Tillgängligheten för arbete specificeras till de två veckor som följer på intervjun (inte på referensveckan). Personer som har sökt efter arbete under de föregående åtta veckorna och som väntar på ett svar från en arbetsgivare, klassificeras som arbetslösa om de för närvarande är tillgängliga för arbete. När det gäller sökmetoder ställs endast en enda, öppen fråga, utan att man anger alla möjliga metoder som separata frågor (endast en förteckning som hjälper intervjuaren att registrera svaret).

Artikel 5 - Genomförande av undersökningen

5.1 Medlemsstaterna får göra det obligatoriskt att besvara frågorna i undersökningen. De skall se till att de begärda uppgifterna är korrekta och fullständiga, och lämnas in inom utsatt tid.

Undersökningen är obligatorisk i sex länder (BE, EL, ES, FR, IT, PT). I Tyskland och Österrike utgörs arbetskraftsundersökningen till största delen av Mikrocensus som är obligatorisk, medan det är frivilligt att besvara vissa frågor som inte ingår i Mikrocensus. I Finland, Danmark, Nederländerna, Förenade kungariket, Irland, Sverige och Luxemburg är undersökningen inte obligatorisk.

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

I Tjeckien, Estland, Bulgarien, Litauen, Lettland, Polen, Ungern, Rumänien, Slovenien, Island och Schweiz är undersökningen inte obligatorisk.

Arbetskraftsundersökningen är obligatorisk i Cypern, Norge och Malta. Arbetskraftsundersökningen är också obligatorisk i Turkiet, men personer som vägrar delta i undersökningen riskerar ingen påföljd.

Artikel 6 - Överlämnande av resultaten

6.1 Inom tolv veckor efter referensperiodens slut, om det är fråga om en kontinuerlig undersökning (och inom nio månader efter referensperiodens slut om det är fråga om en vårundersökning), skall medlemsstaterna till Eurostat lämna resultaten av undersökningen, utan direkta identifieringstecken.

Enligt denna artikel bör uppgifter till arbetskraftsundersökningen för årets första kvartal sändas in i juni, för det andra kvartalet i september, för det tredje kvartalet i december och för det sista kvartalet i mars året efter undersökningen. Länder som fortfarande genomför en enda vårundersökning skall sända in uppgifter senast i februari året efter undersökningens referensår.

Kvartalsuppgifter överförs nu i tid av de flesta medlemsstater. Vissa problem tycks återstå i Belgien och Nederländerna, även om förseningarna minskat under de senaste kvartalen. Österrike har också problem med att lämna uppgifterna i tid, men genomförandet av en kontinuerlig undersökning 2004 kommer förhoppningsvis att leda till att förseningarna i uppgiftsöverföringen minskar. Irland tillhandahöll endast uppgifter för det andra kvartalet fram till 2003. Mellan juni och augusti 2003 sändes de tidigare kvartalsuppgifterna. Följande tabell visar förväntat datum och mottagningsdatum för 2000, 2001 och 2002 års uppgifter.

Tabell 14 Hur länderna följer tidsfristerna för inlämning av uppgifterna

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Situationen i kandidat- och Eftaländerna

Även om en del förseningar förekom under 2000 och 2001 har alla kandidatländer generellt sett sänt in uppgifter till arbetskraftsundersökningen för referensåret 2002 i tid. Också Eftaländerna sänder in uppgifterna i tid.

Artikel 7 - Rapporter

Vart tredje år, med början år 2000, skall kommissionen till parlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet av denna förordning. Denna rapport skall i synnerhet innehålla en utvärdering av kvaliteten på de statistiska metoder som medlemsstaterna avser att använda för att förbättra resultaten eller förenkla undersökningsförfarandet.

Eurostat och medlemsstaterna började 2001 diskutera möjligheten att inte undersöka alla variabler kvartalsvis. Några variabler, för vilka det skulle räcka med uppgifter på årlig basis, kunde begränsas till en delmängd med hänvisning till alla årets 52 veckor för att ett verkligt årsgenomsnitt skulle kunna uppskattas. Delmängden kan begränsas till ett kvartal förutsatt att det ej finns någon säsongsvariation. Detta förfarande skulle lätta svarsbördan betydligt och förbättra kvaliteten på uppgifterna utan att viktig information gick förlorad. Den statistiska programkommittén instämde i november 2002 i princip med detta förslag.

Om ett sådant tillvägagångsätt genomfördes skulle det innebära att flera metodproblem och tekniska problem kunde lösas. En första arbetsgrupp, bestående av företrädare från Spanien, Frankrike, Sverige, Förenade kungariket och Slovenien möttes därför i Madrid i december 2002 för att analysera frågan och göra en utredning om vilka problem som kunde behöva lösas. Dessutom möttes en annan arbetsgrupp, bestående av samma länder plus Grekland, Nederländerna och Finland, i Luxemburg i maj 2003 för att fortsätta arbetet. Denna arbetsgrupp kommer att fortsätta sitt arbete under 2003 och 2004. Samtidigt kunde länderna söka bidrag för att under 2003 utföra utprovningar och metodstudier på området.

Under 2002 utförde Danmark och Portugal några metodstudier på detta område och deras arbete finansierades delvis genom bidrag från kommissionen.

I ett utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning nr 577/98 om anordnande av arbetskraftsundersökningen införs möjligheten att särskilja "strukturella variabler, [som] identifieras bland de undersökningskarakteristika [...] som endast behöver insamlas som årsgenomsnitt"; förslaget kommer att antas inom kort.

Under perioden 2000-2002 genomförde medlemsstaterna dessutom följande förbättringar:

Belgien

Belgien vidtog följande två viktiga åtgärder under perioden 2000-2002:

- Finare kalibreringsmetoder (integrering av uppgifterna om en persons socialförsäkring och/eller hushåll med personens demografiska uppgifter) har testats, men i de filer som sänts till Eurostat används fortfarande de post-stratifierade koefficienterna.

- Under 2000 intervjuades 200 hushåll på försök med hjälp av CAPI (Blaise-programmet). Experimentet har inte upprepats senare.

Danmark

Under 2000 gjorde Danmark en översyn av frågeformuläret - frågor om undersysselsättning infördes och frågorna rörande klassificering av arbetslösa reviderades också. Året därpå, 2001, utvidgades åldersgränserna för intervjupopulationen till 15-74 år. Under 2002 införde man frågor om de andra hushållsmedlemmarnas sysselsättningssituation (frågorna ställdes endast till respondenterna i en undersökningsomgång). Några metodstudier om beräkning av årliga genomsnitt med hjälp av de viktade resultaten i en delmängd (en undersökningsomgång) gjordes 2002 och resultaten används vid produktionen av uppgifter om hushållen.

Tyskland

Under 2002 ändrade Tyskland frågeformuläret så att den arbetsmässiga statusen gavs en mer precis definition i enlighet med ILO-definitionen, enligt följande:

- När det gäller föräldraledighet och annan frånvaro betraktas personer som anställda endast om deras totala frånvaro från arbetet inte överstiger 3 månader.

- Personer utan arbete vilka har funnit en ny anställning betraktas som "arbetslösa" endast om det nya arbetet påbörjas inom tre månader.

Grekland

Följande förbättringar har Grekland gjort när det gäller uppgiftsinsamlingen sedan 2000:

- En personlig intervju genomförs nu för det första kvartalet varje år. Under de andra kvartalen görs telefonintervjuer när det gäller sådana hushåll som ingick i föregående kvartals urval (fem sjättedelar av urvalet). Fördelarna med detta är

- reducerad tidsåtgång för fältarbete och uppgiftsinsamling (inget behov av att föra in nya uppgifter) och i slutändan snabbare uppgiftsöverföring,

- minskade undersökningskostnader, eftersom telefonintervjuer kostar ungefär en tredjedel så mycket som personliga intervjuer.

- När det gäller frågeformuläret har man infört förbättringar genom att

- förändra frågeordningen för att göra frågeformulären effektivare och intervjuerna kortare,

- formulera frågorna bättre så att de ligger i linje med Eurostats rekommendationer och lättare kan förstås av såväl intervjuare som intervjupersoner.

- Fortbildning av undersökningsledare och uppgiftsinsamlare. All personal som deltar i undersökningen fortbildades på seminarier i Athen och Thessaloniki, och även personalen på lokala statistikkontor deltog i dem. Huvudsyftet med dessa seminarier var att visa vilka fel som vanligtvis uppkom och hur de kunde undvikas. Efter seminarierna förbättrades uppgiftskvaliteten avsevärt.

- Hushåll som inte svarade ersattes fram till 2001 med nästa hushåll som stod i tur på förteckningen. Denna metod skapade en snedvridning av uppgifterna (t.ex. intervjuades fler äldre människor, som ju var lättare att få tag på hemma). Sedan 2002 har ersättningsförfarandet stoppats och beräkningen av viktningsfaktorer förbättrats med hänsyn till svarsbortfall.

- Personalen på avdelningen för arbetskraftsundersökningen och personalen på lokala statistikkontor har omorganiserats så att de bättre kan övervaka intervjuarnas arbete. Omorganisationen innebär att var och en i personalen är ansvarig för 3-4 intervjuare och att ett fullt datoriserat system införts på arbetskraftsavdelningen - som en del av det integrerade informationssystemet - vilket styr de olika stegen i uppgiftsinsamlingen.

Sammanfattningsvis har förbättringarna sedan 2000 när det gäller behandlingen av uppgifterna inneburit följande:

- Ett nytt system för styrning av uppgiftsproduktionen har införts.

- Ett nytt, mer användarvänligt formulär för uppgiftsregistreringen har införts.

- Användning av CAPI och CATI vid uppgiftsinsamlingen.

- All personal på avdelningen för arbetskraftsundersökningen har utbildats för att kunna använda programvaran.

Spanien

Varje kvartal gör Spanien populationsframskrivningar efter åldersgrupp (0-15 år samt 16 år och uppåt) och NUTS 3-region. Framskrivningen efter ålder och region fördelas efter stratum i förhållande till populationen i varje stratum. I varje stratum, åldersgrupp och region bestäms viktningen av förhållandet mellan framskrivningen och urvalets storlek. Sedan 2002 har kalibreringsmetoden använts regelbundet, för justering av urvalet efter population. Som stödinformation används populationen fördelad på kön, ålder och NUTS 2. Spanien använder en lineär viktningsmetod, där varje medlem i hushållet har samma vikt.

Frankrike

Frankrike omviktade 2000 års undersökning under 2001 med hjälp av resultaten från 1999 års folkräkning.

Irland

Under den berörda perioden gjorde Irland följande viktiga förändringar:

- Gradvis utvidgning av uppgiftsinsamlingsenheten så att svarens kvalitet kan undersökas bättre och fler uppgifter kan samlas in från fältet i tid.

- Ett mer strukturerat tillvägagångssätt när det gäller utformningen av frågeformuläret, utprovning och införandet på fältet så att de nya frågorna införs så effektivt som möjligt.

- Mer djupgående och formaliserat samarbete med personalen på fältet för att förbättra intervjukvaliteten.

Italien

När det gäller metoder införde Italien inga nyheter under perioden 2000-2002.

Luxemburg

Frågorna om skiftarbete, kvällsarbete, nattarbete, arbete på lördagar och arbete på söndagar, vilka Luxemburg utelämnade 1999 och 2000, återinfördes 2001 och 2002. Sedan 2001 har ISCO-COM-klassificeringen använts istället för ISCO-88. Kodifieringen av huvudsyssla utvidgades till tre siffror istället för två och Nace Rev.1-kodifieringen utvidgades till fyra siffror.

Sedan 2001 har man skiljt på frågan om "kontakt med arbetsförmedlingen för att finna arbete" från den om "hjälp från arbetsförmedlingen för att förbättra registrerade arbetslösas anställbarhet" och infört en ytterligare fråga. Sedan 2001 har ILO-definitionen av arbetslöshet tillämpas fullt ut. Fram till 2001 infördes nya CALMAR-inspirerade viktningsförfaranden.

Nederländerna

I Nederländera är intervjuarna inte längre frilansare utan har tillsvidareanställning. Även undersökningsledare rekryteras för att styra grupper av intervjuare inom de olika regionerna. Detta kommer att förbättra kvaliteten på uppgiftsinsamlingen och öka svarsfrekvensen.

Österrike

Inför marsundersökningen 2002 ändrade Österrike programmet för uppgiftsbehandling och uppgiftsimputering för att en del fel som programmen tidigare orsakat skulle elimineras. Dessa ändringar medför brott i tidsserierna. Mest påverkade har uppgifterna om övertid, antal personer som har en bisyssla och antal personer som önskar ändra sin arbetstid blivit. Omviktning för det skall gå att använda folkräkningsresultaten har ännu inte företagits, men är på gång.

Portugal

Resultaten i arbetskraftsundersökningen sedan 1998 har i Portugal omviktats med hjälp av resultaten från 2001 års folkräkning. Dessutom har ett nytt masterurval fastställts. Urvalet till arbetskraftsundersökningen kommer från och med 2003 att tas från detta masterurval. I det nya masterurvalet har man försökt undvika att använda samma personer som i det nuvarande masterurvalet, för att respondenternas arbetsbörda skall fördelas. En gång i kvartalet genomförs en kvalitetsundersökning och det utarbetas en rapport med ett antal indikatorer rörande kvaliteten på intervjuarnas arbete.

Sverige

I slutet av 1999 införde Sverige en ny uppskattningsmetod, GREG-uppskattning. Metoden har använts sedan dess, varför det inte förekommer några förändringar under den period som rapporten omfattar, men däremot skillnader i jämförelse med tidigare år.

Under 2001 ingick personer på 15 eller 65-74 år i urvalet på kontinuerlig grundval. Under samma år utvidgades kvartalsurvalet gradvis från 51 00 personer (16-64 år) till den nuvarande storleken 63 00 personer (16-64 år) plus ytterligare 2 500 personer (15 år och 65-74 år). Urvalsutvidgningen var inte jämnt fördelad över landet, utan regionalt fördelad för att möjliggöra utarbetande av resultat med samma precision i alla län. Delmängder (omgångar) används kontinuerligt i varierande grad för att inhemska behov av uppgifter om arbetsmarknaden skall kunna fyllas.

Finland

Finland ändrade uppgiftsinsamlingen i arbetskraftsundersökningen genom att införa en kontinuerlig undersökningsvecka i början av 2000. Översynen genomfördes mot bakgrund av EU-förordning 577/98 om arbetskraftsundersökningar. Tidigare samlades uppgifterna endast in under en vecka, vanligen under den vecka där månadens femtonde dag inföll. Idag finns alla årets veckor representerade i undersökningen idag och urvalet är jämnt fördelat mellan dem. Statistiken beskriver nu hela månaden på ett mer omfattande vis än tidigare. Översynen har förbättrat statistikens kvalitet, men skapar problem när det gäller de utarbetade tidsseriernas kontinuitet.

Förenade kungariket

I mars 2001 infördes datorstödd kodifiering av näringsgrenar med den nya klassificeringen UK Standards Occupational Classification 2000 (SOC 2000). Detta bör ge mer pålitliga uppgifter om sysselsättning. Den nya SOC 2000 bör också passa ISCO bättre och eliminera problemet med SOC 90, som när den konverterades till ISCO gav för höga uppskattningar av antalet chefer.

Under 2002 utarbetades omviktade uppgifter från september/november 1998 till september 2001. På grundval av resultaten av 2001 års folkräkning kommer alla databaser tillbaka till 1984 att omviktas med hänsyn till de reviderade befolkningsuppskattningarna. Dessa kommer att utarbetas under 2004.