C 364/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Skattemekanismer för att minska koldioxidutsläppen

(yttrande på eget initiativ)

(2020/C 364/03)

Föredragande: Krister ANDERSSON

Beslut av EESK:s plenarförsamling 20.2.2020 Rättslig grund Artikel 32.2 i arbetsordningen Ansvarig sektion Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning Antagande av sektionen 24.6.2020 Antagande vid plenarsessionen 16.7.2020 Plenarsession nr 553 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 209/1/6

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att det finns välgrundade skäl att fastställa enhetliga regler inom EU för att bekämpa den globala uppvärmningen och att, med dessa som utgångspunkt, inleda internationella diskussioner med andra handelsblock.

1.2 Diskussionerna har hittills inriktats på reglering och miljöskatter, särskilt skatter för att minska utsläppen. EESK menar att det finns ett behov av att ta itu med den globala uppvärmningen på ett globalt, övergripande och symmetriskt sätt, med beaktande av koldioxidnivån i atmosfären.

1.3 Kommissionen har i sitt arbete med att minska koldioxidutsläppen inriktat sin uppmärksamhet på utsläppshandelssystemet. EESK anser att det i framtiden skulle kunna vara användbart och nödvändigt att även utarbeta nya skattebestämmelser som kan komplettera det nuvarande utsläppshandelssystemet och nationella koldioxidskatter för att uppnå en effektiv och symmetrisk politisk ram för att hantera den ökande mängden koldioxidutsläpp.

1.4 EESK lovordar kommissionens strategi, eftersom den verkar vara ett bra steg för att fastställa en effektivare koldioxidprissättning i hela ekonomin. Ett sådant verktyg bör samordnas med andra ytterligare instrument, inbegripet en ny strategi för beskattning på EU:s inre marknad inom en enhetlig politisk ram, samt med andra liknande verktyg som genomförs i andra jurisdiktioner i hela världen.

1.5 EESK uppmuntrar kommissionen att genomföra konkreta initiativ för att införa liknande koldioxidskatter i medlemsstaterna i syfte att harmonisera insatserna för en effektiv minskning av koldioxidnivån. Ett idealiskt resultat bör skapa enhetliga villkor på hela EU:s inre marknad när det gäller de utsläpp/minskningar som ska beskattas, samt de specifika metoderna och skattesatserna för likvärdig inverkan på koldioxidnivån i atmosfären.

1.6 EESK anser att även med de nya skatterna och ytterligare åtgärder som genomförs kommer den globala uppvärmningen sannolikt att fortsätta om inte koldioxid som redan släppts ut kan tas ut ur atmosfären.

1.7 EESK uppmuntrar genom särskilda investeringar utvecklingen av teknik för avskiljning och lagring av koldioxid och teknik för avskiljning och användning av koldioxid, både på EU-nivå och på nationell nivå, eftersom de bidrar till målet om att minska effekterna av koldioxidutsläpp och, mer allmänt, till både de mål för hållbar utveckling som främjas av FN och målen i Parisavtalet om klimatförändringar.

1.8 Medlemsstaterna bör särskilt anta en omfattande och symmetrisk miljöskattepolitik för koldioxidens påverkan på den globala uppvärmningen. Det finns ett behov av att införa skatter med både positiva och negativa skattesatser. Intäkterna från koldioxidskatterna bör användas för att finansiera incitament för teknikformer för koldioxidminskning på lokal, regional och nationell nivå.

1.9 EESK uppmärksammar andra politiska instrument för koldioxidminskning. Dessa omfattar allt från ny teknik till markförvaltningsmetoder, som bör uppmuntras och stödjas såväl på EU-nivå som på nationell nivå. Först och främst tar skogar upp koldioxid naturligt, och träd är särskilt bra på att lagra koldioxid som tas upp ur atmosfären genom fotosyntes. Utvidgning, återställande och korrekt förvaltning av skogar kan utnyttja fotosyntesens förmåga att hantera koldioxid.

1.10 Samtidigt som försäljningen av produkter från skogsbruket beskattas som inkomst för ägaren bör det erkännas att plantering av träd och skogarnas tillväxt minskar koldioxidhalten i atmosfären och därför, i en symmetrisk skattestrategi avseende den globala uppvärmningen, bör uppmuntras genom en negativ koldioxidskatt. Detta skulle vara en viktig åtgärd för att uppnå klimatmålen.

1.11 EESK vill betona behovet av att effektiva åtgärder genomförs på ett sätt som är socialt godtagbart för alla.

2. Allmänna kommentarer

2.1 Den globala uppvärmningen är ett problem för alla och regeringar söker effektiva metoder för att begränsa den globala temperaturökningen. Flera faktorer bidrar till den globala uppvärmningen, men utsläppen av koldioxid är särskilt viktiga.

2.2 Koldioxid är den växthusgas som i störst utsträckning produceras genom mänsklig verksamhet, och ligger bakom 64 % av den av människan orsakade globala uppvärmningen ( 1 ) . Koncentrationen av växthusgaser i atmosfären ökade kraftigt under flera årtionden och är för närvarande 40 % högre än när industrialiseringen inleddes.

2.3 Den genomsnittliga yttemperaturen på planeten jorden har stigit 0,9 grader Celsius sedan slutet av 1800-talet ( 2 ) . En sådan förändring har drivits på av de ökade utsläppen i atmosfären av koldioxid och andra av människan orsakade utsläpp, som många forskare hävdar är orsaken till den totala ökningen av den globala temperaturen.

2.4 Mänsklig verksamhet förändrar kolcykeln både genom att tillföra mer koldioxid till atmosfären – vilket påverkar naturliga sänkors, t.ex. skogars, förmåga att ta upp koldioxid från atmosfären – och genom att påverka markens förmåga att lagra koldioxid. Den mänskliga verksamhet som främst genererar koldioxid är förbränning av fossila bränslen – kol, naturgas och olja – för energi och transport, följt av vissa industriella processer och metoder för markanvändning.

2.5 Asien står för närvarande för de största regionala utsläppen i världen, med 53 % av de globala utsläppen, och Kina står för tio miljarder ton (dvs. mer än en fjärdedel av den totala globala mängden), medan Nordamerika står för de näst största utsläppen (18 % av de globala utsläppen), nära följt av Europa med 17 % ( 3 )

2.6 Koldioxidutsläppens inverkan på jordens temperatur och på klimatförändringarna blir allt mer relevant för den allmänna opinionen och det civila samhället samt för politiska partier på både europeisk och nationell nivå.

2.7 Europeiska kommissionen gav i sin tur utarbetandet av konkreta initiativ mot klimatförändringar högsta prioritet på sin politiska dagordning, t.ex. den gröna given ( 4 ) , tills den tvingades fokusera på covid-19-krisen under de första månaderna 2020.

2.8 Den gröna given ( 5 ) är en hörnsten i den nya kommissionens politiska dagordning. Den eftersträvar ett effektivt svar på de pågående miljöutmaningarna och är en tillväxtstrategi som syftar till att uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser i EU senast 2050.

2.9 Den gröna given omfattar centrala sektorer inom den europeiska ekonomin, däribland transport, energi, jordbruk, fastigheter och särskilda industrier såsom stål, cement, IKT, textilier och kemikalier. Kommissionen arbetar med den första ”europeiska klimatlagen” och med ytterligare specifika strategier och investeringar för att främja grön ekonomisk tillväxt. Fonden för en rättvis omställning är viktig men kan behöva ytterligare resurser ( 6 )

3. Möjliga politiska instrument som ska användas för att minska koldioxidutsläppen (7)

3.1 Många aktiviteter kan orsaka föroreningar som påverkar andra aktörer i ekonomin. Det kan hända att det inte tas hänsyn till dessa effekter när beslut fattas om att bedriva dem. En aktivitet bedrivs därför utan hänsyn till de externa effekter den skapar. Med andra ord, utan att ta hänsyn till de verkliga sociala kostnaderna för verksamheten. Det är viktigt att inkludera de sociala kostnaderna för föroreningar när beslut fattas. Detta kan göras genom att införa en skatt på verksamheten. Den externa effekten kommer därefter att internaliseras i beslutet och föroreningarna kommer att minskas i enlighet med de kostnader som den skapar.

3.2 En verksamhet kan dock också leda till en minskning av de totala föroreningsnivåerna, vilket skapar en positiv extern effekt. Sådan verksamhet bör uppmuntras så att den ökar i en sådan utsträckning att fördelarna kompenseras fullt ut. Detta kan göras genom att införa en subvention eller en negativ skatt.

3.3 Eftersom koldioxidutsläppens inverkan är global bör priset för föroreningar vara detsamma överallt för likvärdiga negativa effekter. Först då kommer skatten att påföras på ett kostnadseffektivt sätt. Det finns därför ett behov av en global strategi ( 8 )

3.4 Det är dock svårt att exakt bedöma hur mycket koldioxid varje verksamhet skapar och det finns ingen världsmarknad där en enhetlig skatt kan påföras koldioxidproducerande verksamheter. Länderna har därför varit tvungna att använda sig av icke samordnade åtgärder. Det är viktigt att utvidga de åtgärder som vidtas till större regioner och till fler förorenande verksamheter.

3.5 EESK anser att det finns välgrundade skäl att fastställa enhetliga regler inom EU och att, med dessa som utgångspunkt, inleda internationella diskussioner med andra handelsblock.

3.6 Användningen av handelstillstånd i och utanför EU är en metod för att ta itu med behovet av att införa ett enhetligt pris per utsläppt ton koldioxid.

3.7 Diskussionerna har dock hittills inriktats på reglering och miljöskatter, särskilt skatter för att minska utsläppen. EESK menar att det finns ett behov av att ta itu med den globala uppvärmningen på ett övergripande och symmetriskt sätt, med beaktande av den faktiska koldioxidnivån i atmosfären.

3.8 Eftersom en minskning av koldioxidnivån i atmosfären bekämpar den globala uppvärmningen är det lika fördelaktigt att minska koldioxidutsläppen med en viss mängd eller att ta upp samma mängd koldioxid från atmosfären. Därför bör alla ökningar eller minskningar av nivån behandlas på ett symmetriskt sätt. Detta innebär att tillförsel av koldioxid till atmosfären (förorening) bör åläggas en extra kostnad (skatt), medan verksamhet som minskar koldioxidnivån bör beviljas en subvention (negativ skatt).

3.9 Fokus har dock hittills nästan uteslutande legat på att förhindra ytterligare utsläpp. Även med de nya skatterna och ytterligare åtgärder som genomförs kommer den globala uppvärmningen sannolikt att fortsätta om inte koldioxid som redan släppts ut kan tas ut ur atmosfären. EESK anser därför att medlemsstaterna bör införa symmetriska åtgärder.

3.10 Syftet med en skatt på koldioxidutsläpp och en negativ skatt på minskade koldioxidutsläpp i atmosfären är att påverka beteendet och internalisera de externa effekterna av den globala uppvärmningen. Skatten/subventionen kommer dock att påverka produktionen och sysselsättningsmöjligheterna i alla delar av ekonomin. På förhand är det inte uppenbart att den positiva och den negativa skattesatsen bör vara lika stora ( 9 )

3.11 Det är av yttersta vikt att anpassa de olika incitamenten för att stimulera hållbara investeringar, under förutsättning att de relaterade positiva externa effekterna beaktas. En harmoniserad metod för index för låga koldioxidutsläpp bör användas som vägledning för beräkningen av andra effekter.

3.12 För att göra omställningen till en koldioxidfri ekonomi mer ekonomiskt robust och mer politiskt trovärdig bör åtgärder vidtas så snart som möjligt för att minska de direkta och indirekta subventionerna till sektorn för fossila bränslen, som ligger bakom stora miljökostnader.

3.13 Eftersom den europeiska gröna given har ett mycket stort finansiellt behov och EU:s gemensamma budgetmedel är tämligen begränsade, kommer den privata sektorns roll att vara betydande. En överenskommelse om den fleråriga budgetramen måste ta hänsyn till detta. Koldioxidskatter har dock främst införts som ett resultat av behovet av att ändra hushållens, företagens och de offentliga enheternas beteende, och inte som en inkomstkälla. EESK vill betona behovet av att effektiva åtgärder genomförs på ett sätt som är socialt godtagbart för alla.

4. Utsläppshandelssystem

4.1 Ett möjligt politiskt instrument för att minska koldioxidutsläppen är det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter ( 10 ) . Det bygger på principen om ett system med utsläppstak och handel med utsläppsrätter. Enligt en sådan princip fastställs ett tak för den totala mängd som kan släppas ut av specifika växthusgaser från anläggningar som omfattas av systemet. Taket sänks med tiden, vilket tvingar ned de totala utsläppen. Inom taket tilldelas eller köper företag som omfattas av systemet utsläppsrätter som de kan köpa och sälja efter behov ( 11 )

4.2 Enligt meddelandet om den europeiska gröna given – COM (2019) 640 – kommer kommissionen, för att minska utsläppen av växthusgaser, senast i juni 2021 att se över flera relevanta klimatrelaterade politiska instrument ( 12 ) . Detta kommer att omfatta det nuvarande utsläppshandelssystemet, med en möjlig utvidgning av systemet till nya sektorer, samt ytterligare interventioner avseende i) medlemsstaternas mål att minska utsläppen i sektorer utanför utsläppshandelssystemet och ii) förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk.

4.3 EESK lovordar kommissionens strategi, eftersom den verkar vara ett bra steg för att fastställa en effektivare koldioxidprissättning i hela ekonomin. Ett sådant verktyg bör samordnas med andra ytterligare instrument, inbegripet en ny strategi för beskattning, på EU:s inre marknad inom en enhetlig politisk ram, samt med andra liknande verktyg som genomförs i andra jurisdiktioner i hela världen.

4.4 Ur ett internationellt perspektiv har antalet utsläppshandelssystem runtom i världen ökat. Utöver EU:s utsläppshandelssystem är nationella eller subnationella system redan igång eller under utveckling i Kanada, Kina, Japan, Nya Zeeland, Sydkorea, Schweiz och Förenta staterna.

4.5 EESK välkomnar regionala initiativ som har till syfte att åstadkomma en betydande minskning av koldioxidutsläppen, eftersom dessa är nödvändiga åtgärder för att effektivt hantera de klimatförändringar som orsakas av koldioxidutsläpp. I detta avseende uppmuntrar EESK kommissionen att fortsätta med och öka sina ansträngningar för att göra Europa till en ledande region på detta område.

5. Skatt på koldioxidutsläpp

5.1 Ett annat möjligt politiskt instrument är koldioxidskatter. Dessa minskar utsläppen främst på två sätt: i) de ökar kostnaden för kolbaserade bränslen och el och ii) motiverar till följd av detta företag att övergå till ren energi, såsom vattenkraft, solenergi eller vindkraft.

5.2 Koldioxidskatter är, om de utformas korrekt, förenliga med ”principen att förorenaren betalar”, enligt vilken förorenaren bör bära kostnaderna för åtgärder för att minska föroreningarna i nivå med omfattningen av den skada som orsakats samhället, såsom anges i FN:s Riodeklaration ( 13 ) (1992) och i direktiv 2004/35/EG om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador ( 14 )

5.3 Kommissionen har i sitt arbete med att minska koldioxidutsläppen inriktat sin uppmärksamhet på utsläppshandelssystemet. EESK anser att det i framtiden skulle kunna vara användbart och nödvändigt att även utarbeta nya skattebestämmelser som kan komplettera det nuvarande utsläppshandelssystemet och nationella koldioxidskatter för att uppnå en effektiv och symmetrisk politisk ram för att hantera den ökande mängden koldioxidutsläpp. En samordning av insatserna på global nivå är av yttersta vikt, vilket vederbörligen förklaras av IMF ( 15 )

5.4 I Europa har ett antal länder infört energiskatter, eller energiskatter som delvis baseras på koldioxidinnehåll. Till denna grupp hör Sverige, Danmark, Finland, Nederländerna, Norge, Slovenien, Schweiz och Förenade kungariket ( 16 )

5.5 Sverige tar ut den högsta koldioxidskattesatsen på 112,08 euro per ton utsläppt koldioxid, vilket har minskat landets utsläpp med 23 % under de senaste 25 åren. Den svenska koldioxidskatten infördes 1991 till en skattesats som motsvarar 250 SEK (23 euro) per ton fossil koldioxid som släpps ut, och har gradvis höjts till 1 190 SEK (110 euro) år 2020. Den är fortfarande en hörnsten i den svenska klimatpolitiken ( 17 )

5.6 Den svenska koldioxidskatten gav incitament att minska energiförbrukningen, förbättra energieffektiviteten och öka användningen av förnybara energialternativ. Genom att gradvis höja skattenivån har berörda parter fått tid att anpassa sig, vilket har förbättrat den politiska acceptansen för skattehöjningar över tid.

5.7 Sammantaget visar de svenska erfarenheterna att det är möjligt att minska utsläppen, även om det krävs en betydande omvandling av ekonomin. Under perioden 1990–2017 ökade BNP med 78 %, medan de inhemska växthusgasutsläppen minskade med 26 % under samma period, vilket placerar Sverige på åttonde plats i det globala konkurrenskraftsindexet.

5.8 År 1990 var Finland det första landet i världen som införde en koldioxidskatt. Skatten baserades ursprungligen endast på koldioxidinnehåll i samband med värme- och elproduktion. Den har utvidgats till att omfatta både koldioxid- och energibeskattning och även drivmedel.

5.9 Danmark införde 1992 en koldioxidskatt som omfattade all förbrukning av fossila bränslen (naturgas, råolja och kol). I Norge omfattas upp till 55 % av alla utsläpp av koldioxidskatten. De återstående utsläppen omfattas av det inhemska systemet för handel med utsläppsrätter ( 18 )

5.10 EESK uppmuntrar kommissionen att genomföra konkreta initiativ för att införa liknande koldioxidskatter i medlemsstaterna i syfte att harmonisera insatserna för en effektiv minskning av koldioxidnivån. Ett idealiskt resultat bör skapa enhetliga villkor på hela EU:s inre marknad när det gäller de utsläpp/minskningar som ska beskattas, samt de specifika metoderna och skattesatserna för likvärdig inverkan på koldioxidnivån i atmosfären. Ett sådant resultat kan dock ta tid, med tanke på de landsspecifika behoven.

5.11 Antagandet av liknande koldioxidskatter bland medlemsstaterna bör användas för att påverka handelspartner att vidta liknande åtgärder och därmed utöka insatserna globalt och begränsa effekterna på den europeiska konkurrenskraften. Det krävs en global lösning för att förhindra komplicerade kompensationsregler.

5.12 Om skatter utformas korrekt skulle de dessutom kunna bidra till ekonomisk tillväxt genom att bl.a. generera produktiva investeringar i ny teknik. Detta gäller särskilt utveckling av teknik för att minska de nuvarande koldioxidnivåerna i atmosfären.

6. Teknik för avskiljning och lagring av koldioxid och teknik för avskiljning och användning av koldioxid

6.1 Ytterligare ett möjligt politiskt instrument är att använda teknikformer som minskar befintliga koldioxidnivåer i atmosfären. Sådan teknik kommer sannolikt att behövas utöver utsläppshandelssystemet och koldioxidskatter. Ett symmetriskt tillvägagångssätt krävs. Verksamheter som minskar nivån av koldioxid som redan finns i atmosfären är lika fördelaktiga för att begränsa den globala uppvärmningen som minskningen av verksamheter som släpper ut koldioxid.

6.2 De två huvudsakliga teknikformer som syftar till att minska koldioxidnivåerna är teknik för avskiljning och lagring av koldioxid och teknik för avskiljning och användning av koldioxid (CCU) ( 19 ) . Båda teknikformerna tar ut koldioxid från atmosfären, komprimerar koldioxiden och transporterar den till en lagringsplats. Tekniken har stor potential att begränsa klimatförändringarna ( 20 ) . Det finns också andra teknikformer och många fler förväntas utvecklas inom en nära framtid.

6.3 Skillnaden mellan teknik för avskiljning och lagring av koldioxid och teknik för avskiljning och användning av koldioxid ligger i slutdestinationen för den avskilda koldioxiden. I teknik för avskiljning och lagring av koldioxid flyttas avskild koldioxid till en lämplig plats för långtidslagring, medan den avskilda koldioxiden i teknik för avskiljning och användning av koldioxid omvandlas till kommersiella produkter.

6.4 Med teknik för avskiljning och användning av koldioxid avses avskiljning och användning av koldioxid som råvara vid produktion av mineraler, kemiska byggstenar, syntetiska bränslen och byggnadsmaterial. Den kan användas för att begränsa koldioxidutsläppen genom att återvinna koldioxid till produkter, permanent binda koldioxid i byggnadsmaterial såsom betong, samt återcirkulera koldioxid med direkt luftavskiljning. Den kan också tillhandahålla ellagringsalternativ genom produktion av syntetiskt metan.

6.5 EU har inrättat ett regelverk för att kommersialisera och subventionera denna nya teknik, även om kostnaden för avskiljning och lagring fortfarande är en betydande negativ faktor. För närvarande är avskiljningsdelen den dyraste delen av processen.

6.6 I dag finns de största anläggningarna för teknik för avskiljning och lagring av koldioxid och teknik för avskiljning och användning av koldioxid i Förenta staterna.

6.7 I Europa har Norge använt dessa teknikformer sedan 1996 ( 21 ) . Miljontals ton koldioxid per år från naturgasproduktion i flera särskilda anläggningar har avskilts och lagrats på lämpliga platser, vilket är den hittills mest framgångsrika europeiska erfarenheten av att använda teknik för avskiljning och lagring av koldioxid. De senaste åren har ytterligare andra former av teknik för avskiljning och lagring av koldioxid och teknik för avskiljning och användning av koldioxid utvecklats i Sverige, Nederländerna, Belgien, Frankrike och Irland ( 22 )

6.8 EESK uppmuntrar genom särskilda investeringar utvecklingen av teknik för avskiljning och lagring av koldioxid och teknik för avskiljning och användning av koldioxid, både på EU-nivå och på nationell nivå, eftersom de bidrar till målet om att minska effekterna av koldioxidutsläpp och, mer allmänt, till både de mål för hållbar utveckling som främjas av FN och målen i Parisavtalet om klimatförändringar.

6.9 Om den globala uppvärmningen ska minskas på ett effektivt och kostnadseffektivt sätt måste man främja både teknik för avskiljning och lagring av koldioxid och teknik för avskiljning och användning av koldioxid ( 23 ) . I synnerhet bör de nationella budgetarna spela en avgörande roll för en ökad användning av sådan teknik och främja offentliga investeringar samt skatteincitament. I detta avseende överväger kommissionen att se över de relevanta riktlinjerna för statligt stöd, inbegripet de miljö- och energipolitiska riktlinjerna, som kommer att ändras senast 2021 för att ge medlemsstaterna större flexibilitet.

6.10 Medlemsstaterna bör särskilt anta en omfattande och symmetrisk miljöskattepolitik för koldioxidens påverkan på den globala uppvärmningen. Det finns ett behov av att införa skatter med både positiva och negativa skattesatser. Intäkterna från koldioxidskatterna skulle med fördel kunna användas för att finansiera incitament för teknikformer för koldioxidminskning.

6.11 EU-medel som avsatts för forskning om teknik för avskiljning och lagring av koldioxid och teknik för avskiljning och användning av koldioxid skulle kunna stärkas ekonomiskt och inriktas strategiskt för att uppnå bättre konkreta resultat när det gäller kapaciteten för avskiljning av koldioxid och lagringsalternativ.

7. Ytterligare verktyg för att minska utsläppen

7.1 Slutligen uppmärksammar EESK andra politiska instrument för koldioxidminskning. Dessa omfattar allt från ny teknik till markförvaltningsmetoder, som bör uppmuntras och stödjas såväl på EU-nivå som på nationell nivå. Först och främst tar skogar upp koldioxid naturligt, och träd är särskilt bra på att lagra koldioxid som tas upp ur atmosfären genom fotosyntes. Utvidgning, återställande och korrekt förvaltning av skogar kan utnyttja fotosyntesens förmåga att hantera koldioxid.

7.2 Samtidigt som försäljningen av produkter från skogsbruket beskattas som inkomst för ägaren bör det erkännas att plantering av träd och skogarnas tillväxt minskar koldioxidhalten i atmosfären och därför, i en symmetrisk skattestrategi avseende den globala uppvärmningen, bör uppmuntras genom en negativ koldioxidskatt. Detta skulle vara en viktig åtgärd för att uppnå klimatmålen.

7.3 Dessutom lagras koldioxid naturligt i marken. Den senaste gemensamma jordbrukspolitiken har infört vissa miljöanpassningsåtgärder som syftar till att öka det europeiska jordbrukets bidrag till grön tillväxt i Europa. Sådana åtgärder bör uppmuntras i den mån de är förenliga med det ökade behovet av livsmedelsproduktion och uppfyllandet av miljömålen. Den cirkulära ekonomin kan också medföra ökade möjligheter att uppnå miljö- och klimatmål.

Bryssel den 16 juli 2020. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Varför förändras klimatet?, Europeiska kommissionen (Energi, klimat och miljö) – https://ec.europa.eu/clima/change/causes_sv.

(2) Global Climate Change, NASA – https://climate.nasa.gov/evidence/

(3) Global Carbon Project, CO2 emissions – http://www.globalcarbonatlas.org/en/CO2-emissions

(4) Se Europeiska kommissionens meddelande En europeisk grön giv – Sträva efter att bli världens första klimatneutrala kontinent.

(5) Se EESK:s yttrande ”Investeringsplanen inom den gröna given” (pågående) och EESK:s yttrande (EUT C 282, 20.8.2019, s. 51).

(6) Se EESK:s yttrande ”Fonden för en rättvis omställning och ändringar av förordningen om gemensamma bestämmelser” (EUT C 311, 18.9.2020, s. 55).

(7) Se Emissions Gap Report 2019 från Unep om de globala insatserna.

(8) Om man inte hittar en verkligt global lösning, uppstår frågan om hur produkter från länder utanför EU ska hanteras samt om behovet av och konsekvenserna av en gränsskattejusteringsmekanism.

(9) Det kan hävdas att subventionen per ton koldioxidminskning bör vara högre än skattesatsen för koldioxidutsläpp, eftersom effekten på sysselsättningen av minskad produktion inom verksamheter som släpper ut koldioxid sannolikt kommer att orsaka en viss varaktig arbetslöshet. Det är dessutom troligen lättare att få offentligt stöd för en strukturell förändring i ekonomin som leder till utvecklingen av ny teknik snarare än att skära ned på de befintliga produktionsmetoderna.

(10) Se EESK:s yttrande ”Översyn av EU:s utsläppshandelssystem” (EUT C 71, 24.2.2016, s. 57).

(11) EU:s system för handel med utsläppsrätter och prissättningen av tillstånd har gett upphov till många debatter. Antalet tillstånd och den ekonomiska konjunkturen tenderar att starkt påverka priset på tillstånden. Den rådande ekonomiska situationen, i covid-19-krisens kölvatten, kommer förmodligen också att leda till nya diskussioner om det europeiska utsläppshandelssystemet.

(12) Se EESK:s yttrande ”Investeringsplanen inom den gröna given” (EUT C 311, 18.9.2020, 63).

(13) Rapport från FN:s miljö- och utvecklingskonferens

(14) EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

(15) IMF Fiscal Monitor, ”How to Mitigate Climate Change”, 2019, enligt vilken olika politiska verktyg har för- och nackdelar, men klimatkrisen är akut och existentiell, och viktiga intressenter uppmanas att vidta alla lämpliga politiska åtgärder. Finansministrarna kan bemöta denna kris genom att införa koldioxidbeskattning eller vidta liknande politiska åtgärder, göra åtgärder för begränsning av klimatförändringarna mer acceptabla genom kompletterande skatte- eller utgiftsåtgärder, säkerställa lämplig budgetering för investeringar i ren teknik och samordna strategier internationellt, s. IX.

(16) Införandet eller ökningen av koldioxidavgifter medför ofta svåra avvägningar. Avgifterna skapar ett behov av att reformera produktionstekniken och transportsätten. Det kan leda till arbetslöshet inom vissa sektorer och behovet av en övergång till andra typer av arbete. För de berörda kan de sociala kostnaderna bli höga. Länderna har olika möjligheter att ge socialt skydd och detta måste beaktas för att ett genomförande ska bli socialt acceptabelt.

(17) Sveriges koldioxidskatt, Regeringskansliet – https://www.government.se/government-policy/taxes-and-tariffs/swedens-carbon-tax/.

(18) ”Putting a Price on Carbon with a Tax”, Världsbanksgruppen – https://www.worldbank.org/content/dam/Worldbank/document/SDN/ background-note_carbon-tax.pdf.

(19) ”The potential for CCS and CCU in Europe”, Europeiska kommissionen https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/iogp_-_report_-_ccs_ccu.pdf.

(20) Se EESK:s yttrande (EUT C 341, 21.11.2013, s. 82).

(21) CCS, Norwegian Petroleum – https://www.norskpetroleum.no/en/environment-and-technology/carbon-capture-and-storage/.

(22) ”How European CO2 Transport and Storage Infrastructure can enable an Innovative Industrial Transition”, Europaparlamentet – https://zeroemissionsplatform.eu/wp-content/uploads/ZEP-Conference-Presentations.pdf.

(23) En svensk regeringskommitté drog 2020 slutsatsen att Sverige kunde uppnå ett koldioxidneutralt resultat senast 2045 om intäkterna från koldioxidskatter användes för att subventionera uttag av koldioxid ur atmosfären. De positiva och negativa skattesatserna skulle vara lika stora. Se SOU 2020:4, statens offentliga utredningar.

(24) Detta har framhållits i ”Public Procurement for a Circular Economy”, Europeiska kommissionen, oktober 2017, https://ec.europa.eu/environment/gpp/circular_procurement_en.htm. Världsbanken har också betonat den roll som reglerna för offentlig upphandling spelar i dess egna upphandlingar: https://www.worldbank.org/en/about/corporate-procurement/vendors

(25) EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

(26) EUT L 94, 28.3.2014, s. 243.

(27) EUT L 94, 28.3.2014, s. 1.