SV (...PICT...)|EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION| Bryssel den 16.7.2009 SEK(2009) 972 slutlig ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR Följedokument till förslag till rådets förordning om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energiinfrastruktur inom Europeiska gemenskapen och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 736/96 SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN {KOM(2009) 361} {SEK(2009) 971} 1. Problemdefinition 1.1. Bakgrund Bristen på enhetliga uppgifter och på enhetlig information om investeringsprojekt (i deras olika faser) och de problem som detta leder till måste åtgärdas. Data, oavsett källan, är inte alltid fullständiga, tillförlitliga eller lämpliga att användas för den begärda analysen. Eurostat till exempel behandlar uppgifter som hänför sig till tidigare utveckling medan framåtriktad data/information behövs för investeringsprojekt. Rådets förordning (EG) nr 736/96 bör i princip möjliggöra övervakning av investeringsprojekt på EU-nivå. Kommissionen ska underrättas en gång om året om större investeringsprojekt eller om större beslut som rör investeringsprojekt inom sektorerna för olja, naturgas och elektricitet. Denna förordning tillämpas inte längre på ett enhetligt sätt och är heller inte anpassad till dagens energibehov. Det finns inget annat horisontellt instrument på EU-nivå. Utan korrekta uppgifter kan kommissionen inte – analysera den sannolika utvecklingen för energiinfrastrukturen i EU, upptäcka eventuella luckor eller förutse framtida energiutbud, – utvärdera EU:s energipolitik och basera beslutsprocessen på officiella uppgifter, – skapa öppenhet i fråga om den sannolika utvecklingen för EU:s energisystem. Uppgiftsrapportering (lämnande av information) och övervakning (analys) av investeringsprojekt samt utvecklingen av EU:s energisystem anses vara viktiga, särskilt i dessa tider. Investeringar i EU:s energiinfrastruktur är av avgörande betydelse. Det finns dock många osäkerhetsfaktorer – som förstärks av dagens ekonomiska kris och finanskrisen – som sammanhänger med genomförandet av investeringsprojekt. I den andra strategiska energiöversynen, som antogs av kommissionen 2008, sägs att dessa investeringar måste kunna tillgodose den framtida efterfrågan på energi för att främja övergången till energikällor med låga koldioxidutsläpp, skapa större försörjningstrygghet vid en kris och bidra till att den inre marknaden fungerar väl. 1.2. Vem berörs mest? Varför behövs offentliga åtgärder? EU:s institutioner har inte tillgång till de relevanta/enhetliga uppgifter om utvecklingen av energiinfrastruktur i EU som erfordras för att kunna utvärdera den strategiska balansen mellan utbud och efterfrågan. Näringslivet kan påverkas av bristande öppenhet i fråga om den sannolika utvecklingen av EU:s energisystem. 2. Analys av subsidiariteten EU:s institutioner har fastställt nya strategier och inrättat ett regelverk enligt vilket ekonomiska aktörer måste fatta beslut om investeringar. Uppgiftsrapportering och övervakning (analys) av uppgifter om investeringsprojekts utveckling är nödvändig. Eftersom EU-/den regionala dimensionen och EU:s strategier får allt större utrymme och med tanke på att energisektorerna är allt mer sammankopplade och integrerade finns det risk för att nationell eller sektorsspecifik information inte längre är tillräcklig. 3. EU-initiativets syfte Huvudsyftet med översynen av rådets förordning (EG) nr 736/96 är att skapa ett effektivt och ändamålsenligt verktyg för rapportering och översyn. Detta innebär insamling av nödvändiga uppgifter om investeringar i EU:s energiinfrastruktur och inrättande av en mekanism för att delge medlemsstater och berörda aktörer resultaten av denna analys. 4. Strategier Fyra alternativ har diskuterats: – Alternativ 0 – Nuläget – övervakning av utvecklingen av energiinfrastrukturen på grundval av befintliga rapporteringskrav: I detta alternativ kommer uppgifter och information om investeringsprojekt som avser EU:s energiinfrastruktur att tillhandahållas antingen via befintliga rapporteringsmekanismer i EU och/eller genom att kommissionen köper uppgifter. – Alternativ 1 – Upphävande av rådets förordning (EG) nr 736/96: Jämfört med nuläget skulle detta alternativ innebära att rådets förordning (EG) nr 736/96 upphävs på grund av att den genomförts på ett bristfälligt sätt och i allt mindre utsträckning låter sig tillämpas på EU:s nya energisystem. Förutsatt att marknaderna på längre sikt kan balansera tillgång och efterfrågan skulle regelbunden övervakning kunna ersättas med studier som kunde genomföras från fall till fall om särskilda strategiska beslut kräver en analys av energirelaterade investeringsprojekt. – Alternativ 2 – Övervakning av utvecklingen av energiinfrastruktur med kompletterande rapportering: Ett förbättrat och aktualiserat rapporteringsverktyg skapas. De uppgifter som tillhandahålls återspeglar utvecklingen i EU:s energisystem och kraven på uppgifternas kvalitet skärps. Rapporteringsskyldigheterna anpassas till den senaste utvecklingen på lagstiftningsområdet (rapportering vartannat år, övervakning inom ramen för det tredje paketet för den inre marknaden) och förenklas. Medlemsstaterna kan undantas från den rapporteringsskyldig som föreskrivs i förordningen om motsvarande uppgifter tillhandahålls på annat sätt (t.ex. enligt gällande specifika lagstiftning). Företagen kan också befrias från rapporteringsskyldigheten om medlemsstaterna beslutar detta och tillhandahåller de erforderliga uppgifterna på annat sätt. Utöver rapporteringen föreskrivs att kommissionen ska analysera uppgifterna och att de insamlade uppgifterna ska offentliggöras såvida de inte är kommersiellt känsliga. – Alternativ 3 – Övervakning av utvecklingen av energiinfrastruktur med nya och fullständiga rapporteringskrav: Till skillnad från alternativ 2 medför alternativ 3 ett fullständigt integrerat rapporterings- och övervakningssystem. Medlemsstaterna är skyldiga att anmäla och validera all begärd information till kommissionen, oberoende av huruvida det finns andra anmälningsmekanismer på EU-nivå. 5. Konsekvensbedömning Ett förbättrat och stärkt rapporteringssystem kommer på kort sikt att öka tillgången och kvaliteten på de uppgifter och den information som lämnas till kommissionen. Detta kommer att möjliggöra regelbunden lägesanalys och ökad insyn. På medellång och lång sikt kommer utarbetandet av en samlad EU-syn och en översyn av hur EU:s energisystem troligen kommer att utvecklas – baserad på korrekt och relevant information – att bli av stor betydelse för investerarna, i synnerhet om det avslöjar eventuella hinder för investeringsprojekt som otillbörliga tillståndsförfaranden och brist på lånemöjligheter. Genom bättre information kan kommissionen främja bästa praxis. Alternativen 2 och 3 är mer relevanta. De utgör en lämplig ram för en dialog mellan myndigheter och berörda parter när det gäller att analysera framtida utvecklingstendenser, investeringsprojekt och eventuella problem i samband med investeringar. Den totala administrativa kostnaden (för företag, de 27 medlemsstaterna och kommissionen) för en fullständig rapportering efter ändring av rådets förordning (EG) nr 736/96 beräknas uppgå till en halv miljon euro. Den totala kostnadsnivån kommer dock sannolikt inte att uppnås eftersom medlemsstaterna under alla omständigheter måste samla in vissa uppgifter för att uppfylla andra rättsliga förpliktelser. 6. Jämförelse mellan alternativen När det gäller effektivitet, ändamålsenlighet och samstämmighet uppfyller alternativ 2 bäst dessa krav och de mål som uppställs för översynen av rådets förordning 736/96. Det erbjuder en integrerad och aktualiserad ram som kombinerar rapportering och övervakning på EU-nivå. Validerade uppgifter kan användas, vilket gör att uppgifterna bättre accepteras och således kan användas för jämförelser. Detta alternativ tar hänsyn till befintlig rapportering, som kan vara av intresse. Därmed kan man undvika dubbelarbete och minska det administrativa arbete som åläggs näringslivet och medlemsstaterna. Alternativ 2 är förenligt med proportionalitetsprincipen. 7. Övervakning och utvärdering Effekterna av den nya rapporterings- och övervakningsmekanismen kommer att utvärderas med beaktande av i vilken utsträckning som medlemsstaterna efterlever rapporteringsskyldigheten och i vad mån som de insamlade uppgifterna är av hög kvalitet, fullständiga och relevanta. Berörda parters och berörda organs medverkan i övervakningsmekanismen (intresse för analysrapporter, deltagande i möten osv.) och EU-institutionernas och övriga berörda parters användning av de resultat som erhållits kommer också att följas upp. ES (...PICT...)|COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS| Bruselas, 16.7.2009 SEC(2009) 972 final DOCUMENTO DE TRABAJO DE LOS SERVICIOS DE LA COMISIÓN Documento que acompaña a la propuesta de Reglamento del Consejo relativo a la comunicación a la Comisión de los proyectos de inversión en infraestructuras energéticas en la Comunidad Europea y por el que se deroga el Reglamento (CE) nº 736/96 del Consejo RESUMEN DE LA EVALUACIÓN DE IMPACTO {COM(2009) 361} {SEC(2009) 971} 1. Definición del problema 1.1. El problema El problema que exige que se adopten medidas es la falta de datos e información coherentes sobre los proyectos de inversión (en sus diferentes fases) y las deficiencias relacionadas. Los datos, con independencia de cuál sea su origen, no siempre son completos, fiables ni adecuados para el análisis: por ejemplo, los datos de EUROSTAT se refieren a hechos pasados, mientras que para los proyectos de inversión hacen falta datos e información prospectivos. En principio, el Reglamento (CE) nº 736/96 del Consejo debería permitir supervisar los proyectos de inversión a nivel de la UE. Una vez al año, deben comunicarse a la Comisión los proyectos de inversión importantes o las decisiones importantes que afecten a los proyectos de inversión en los sectores del petróleo, el gas natural y la electricidad. Sin embargo, este Reglamento ya no se aplica de manera coherente ni está adaptado a los desafíos energéticos actuales. No existe ningún otro instrumento horizontal a nivel comunitario. Sin datos apropiados, la Comisión no está en condiciones de: – analizar la evolución probable de las infraestructuras energéticas comunitarias, detectar las posibles deficiencias y hacer previsiones sobre el futuro abastecimiento de energía; – evaluar la política energética comunitaria y apoyar la elaboración de políticas con datos oficiales; – promover la transparencia sobre la evolución probable del sistema energético comunitario. La transmisión de datos (es decir, la comunicación de información) y la supervisión (es decir, el análisis) de los proyectos de inversión y la evolución del sistema energético comunitario se consideran importantes, en especial en este periodo. Aunque es crucial una inversión significativa en las infraestructuras energéticas de la UE, hay un alto grado de incertidumbre —incrementada por la actual crisis económica y financiera— en relación con la realización de los proyectos de inversión. Como se menciona en la Segunda Revisión Estratégica del Sector de la Energía adoptada por la Comisión en 2008, estas inversiones son necesarias para responder a la futura demanda energética, para promover la transición hacia un futuro energético con bajas emisiones de carbono y para garantizar una mayor seguridad del abastecimiento energético en caso de crisis y el funcionamiento efectivo del mercado interior. 1.2. A quién afecta más y por qué es necesaria la intervención pública Las instituciones comunitarias carecen de datos pertinentes y coherentes sobre el desarrollo de las infraestructuras energéticas de la UE que les permitan evaluar el equilibrio estratégico entre la oferta y la demanda. La falta de transparencia sobre la evolución probable del sistema energético comunitario puede afectar a la industria. 2. Análisis de la subsidiariedad Las instituciones de la UE han decidido nuevas políticas y establecido un marco normativo en el que los agentes económicos deben tomar las decisiones de inversión. Es necesario que se transmitan y que se supervisen (es decir, que se analicen) los datos sobre el progreso de los proyectos de inversión. Al ser la dimensión comunitaria/regional y las políticas comunitarias cada vez más predominantes, y dado que los sectores energéticos están cada vez más interrelacionados e integrados, existe el riesgo de que la información de ámbito específicamente nacional o sectorial sea insuficiente. 3. Objetivos de la iniciativa comunitaria Los objetivos generales de la revisión del Reglamento (CE) nº 736/96 son construir un instrumento eficaz y eficiente de elaboración de informes y de supervisión, es decir, recoger datos apropiados sobre la inversión en las infraestructuras energéticas de la UE, y establecer un mecanismo para compartir el análisis resultante con los Estados miembros y las partes interesadas. 4. Opciones contempladas Se han considerado cuatro posibilidades de actuación: – Opción 0 – Statu quo – Supervisión de la evolución de las infraestructuras energéticas con arreglo a los requisitos de información existentes : en la opción 0, bien se proporcionarían datos e información sobre los proyectos de inversión en las infraestructuras energéticas de la UE a través de los mecanismos comunitarios de información existentes, bien los compraría la Comisión. – Opción 1 – Derogación del Reglamento nº 736/96 del Consejo: en comparación con la opción de statu quo , esta opción consistiría en derogar el Reglamento (CE) nº 736/96 del Consejo, teniendo en cuenta su mala aplicación y el hecho de que resulta cada vez más insuficiente para regular el nuevo sistema energético de la UE. Suponiendo que a largo plazo los mercados equilibraran la oferta y la demanda, la supervisión periódica podría sustituirse por estudios caso por caso cuando hubiera decisiones políticas concretas que exigieran un análisis de proyectos de inversión relacionados con la energía. – Opción 2 – Supervisión de la evolución de las infraestructuras energéticas con un mecanismo complementario de elaboración de informes: se crea una herramienta mejorada y actualizada de elaboración de informes, es decir, se establecen requisitos en materia de datos que reflejan la evolución del sistema energético comunitario y se refuerzan los requisitos de calidad de esos datos. Las obligaciones de elaboración de informes se adaptan a las novedades legislativas recientes (por ejemplo, elaboración de informes cada dos años, supervisión con arreglo al tercer paquete de medidas sobre el mercado interior) y se simplifican. Con arreglo a este Reglamento, se puede eximir a los Estados miembros de elaborar informes si se proporcionan datos equivalentes por otros medios (por ejemplo, en virtud de la legislación específica vigente), y se puede eximir también a las empresas de comunicar información si los Estados miembros deciden proporcionar la información requerida por otros medios. Además de las disposiciones relativas a la elaboración de informes, se prevé el análisis de los datos por la Comisión y la posible difusión de los datos recogidos, excepto los que sean importantes desde el punto de vista comercial. – Opción 3 – Supervisión de la evolución de las infraestructuras energéticas con requisitos completamente nuevos de elaboración de informes: la diferencia con la opción 2 es que, en la opción 3, se establece un sistema completo e integrado de elaboración de informes y de supervisión. Los Estados miembros tienen la obligación de comunicar toda la información solicitada a la Comisión y validarla, con independencia de otros mecanismos de comunicación o de supervisión existentes desarrollados a nivel de la UE. 5. Evaluación del impacto de estas opciones Un sistema de elaboración de informes mejorado y reforzado aumentará la disponibilidad de datos y la calidad de los datos y la información comunicados a la Comisión a corto plazo. Se podrá analizar periódicamente la situación y aumentar la transparencia. A medio y largo plazo, la elaboración de un planteamiento coherente a nivel de la UE y la supervisión de las probabilidades de evolución del sistema energético comunitario, basadas en información exacta y adecuada, son elementos generalmente valorados por los inversores, en particular si revelan obstáculos a los proyectos de inversión, como procedimientos de autorización indebidos o falta de crédito. Con mejor información, la Comisión podría promover mejores prácticas. Las opciones políticas 2 y 3 se consideran más pertinentes. Proporcionan un marco útil para el debate entre las autoridades públicas y las partes interesadas en el análisis de las futuras tendencias y de los proyectos de inversión y los obstáculos que la dificultan. Se calcula que el coste administrativo máximo (incluyendo las empresas, los 27 Estados miembros y la Comisión) de un procedimiento completo de elaboración de informes a tenor de la modificación del Reglamento (CE) nº 736/96 es de alrededor de medio millón de euros. Sin embargo, este coste máximo no se realizará en la práctica ya que algunos datos deberán ser recogidos en todo caso por los Estados miembros, en cumplimiento de otros requisitos jurídicos. 6. Comparación de las opciones Con respecto a los criterios de eficiencia, eficacia y coherencia, la opción 2 es la que ofrece mejores resultados de todas las consideradas y la que mejor permite alcanzar los objetivos fijados para la revisión del Reglamento 736/96 del Consejo. Además, ofrece un marco integrado y actualizado que combina la elaboración de informes y la supervisión a nivel de la UE, y también ofrece la posibilidad de utilizar datos validados, lo cual garantizará mejor su validez y permitirá compararlos. Como tiene en cuenta los procedimientos de elaboración de informes ya existentes de posible interés, evita la duplicación del trabajo ya realizado y reduce al mínimo la carga administrativa impuesta a la industria y a los Estados miembros. Es una opción proporcionada. 7. Control y evaluación La repercusión del nuevo mecanismo de elaboración de informes y supervisión se observará en función del número de Estados miembros que cumplan la obligación de información, así como de la calidad, la integridad y la idoneidad de los datos recogidos. Se controlará también la participación de las partes interesadas en el mecanismo de supervisión (interés por los informes analíticos, participación en reuniones, etc.) y la utilización de sus resultados por las instituciones de la UE y otras partes interesadas. ET (...PICT...)|EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON| Brüssel 16.7.2009 SEK(2009) 972 lõplik KOMISJONI TALITUSTE TÖÖDOKUMENT Lisatud dokumendile: Nõukogu määruse ettepanek, mis käsitleb komisjoni teavitamist Euroopa Ühenduse energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektidest ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 736/96 MÕJU HINDAMISE KOKKUVÕTE {KOM(2009) 361} {SEK(2009) 971} 1. Probleemi määratlemine 1.1. Milles seisneb probleem? Käsitlemist vajav probleem on kooskõlastatud andmete ja teabe puudumine investeerimisprojektide kohta (nende erinevates etappides) ning sellest johtuvad puudujäägid . Andmed, mis tahes allikast need ka ei pärineks, ei ole alati täielikud, usaldusväärsed ega vajaliku analüüsi tarbeks kohased. Näiteks EUROSTATi andmed käsitlevad juba toiminud arenguid, samas kui investeerimisprojektide puhul on vaja tulevikku suunatud andmeid/teavet. Nõukogu määrus (EÜ) nr 736/96 peaks põhimõtteliselt võimaldama investeerimisprojektide jälgimist ELi tasandil. Komisjoni tuleb kord aastas teavitada suurematest investeerimisprojektidest või olulisematest investeerimisprojekte mõjutavatest otsustest nafta-, maagaasi- ja elektrisektorites. Kõnealust määrust ei kohaldata aga enam järjepidevalt ning samuti ei vasta see tänase päeva ülesannetele energeetika valdkonnas. Rohkem horisontaalseid õigusakte ELi tasandil aga ei ole. Asjakohaste andmeteta ei ole komisjonil võimalik: – analüüsida ELi energeetika infrastruktuuri võimalikku arengut, tuvastada võimalikke puudujääke ega prognoosida energiavarustuse seisu edaspidi; – anda hinnangut ELi energiapoliitikale ega toetada poliitika kujundamist ametlike andmetega; – aidata kaasa ELi energiasüsteemi tõenäolise arengu läbipaistvuse suurendamisele. Investeerimisprojektide kohta andmete esitamist (st teabe andmist) ja nende järelevalvet (st analüüsi) ning ELi energiasüsteemi arengut peetakse oluliseks eriti praegusel ajal. Kuigi märkimisväärsed investeeringud ELi energeetika infrastruktuuri on otsustava tähtsusega, kaasneb investeerimisprojektide elluviimisega suurel määral ebakindlust, mida süvendab veelgi praegune majandus- ja finantskriis. Nagu märgitakse 2008. aastal vastu võetud teises strateegilises energiaülevaates, on neid investeeringuid vaja tulevase energiavajaduse rahuldamiseks, ülemineku edendamiseks vähem CO 2 -heiteid tekitavale majandusele ning suurema energiajulgeoleku tagamiseks kriisiolukordades, samuti siseturu tõhusaks toimimiseks. 1.2. Keda probleem kõige rohkem puudutab ning miks on riiklik sekkumine vajalik? ELi institutsioonidel ei ole ELi energeetika infrastruktuuri arengu kohta piisavalt asjakohaseid ja kooskõlastatud andmeid, et hinnata pakkumise ja nõudluse strateegilist tasakaalu. ELi energiasüsteemi eeldatava arengu ebapiisav läbipaistvus mõjutab suure tõenäosusega kõnealust tööstusharu. 2. Subsidiaarsuse analüüs ELi institutsioonid on kiitnud heaks uue poliitika ning kehtestanud õigusraamistiku, mille kohaselt majandusettevõtjatel tuleb langetada investeerimisega seotud otsuseid. Niisiis on aruandlus ja järelevalve (st analüüs) investeerimisprojektide edenemisega seotud andmete puhul vajalik. Et nii ELi kui ka piirkondlik mõõde nihkuvad üha rohkem esiplaanile ning energiasektorid on üha enam omavahel seotud ja integreeritud, on oht, et riigi- või sektoripõhine teave muutub mitteküllaldaseks. 3. ELi algatuse eesmärgid: Nõukogu määruse (EÜ) nr 736/96 läbivaatamise üldeesmärk on kujundada tõhus ja tulemuslik aruandluse ja järelevalve raamistik, st koguda asjakohaseid andmeid ELi energeetika infrastruktuuri investeeringute kohta ning kehtestada mehhanism andmete analüüsitulemuste jagamiseks liikmesriikide ja sidusrühmadega. 4. Võimalikud poliitikavalikud On kaalutud nelja võimalust: – 0-variant – Status quo – Energeetika infrastruktuuri arengu järelevalve olemasolevate aruandlusnõuete alusel Selle variandi puhul esitataks andmed ja teave ELi energeetika infrastruktuuri investeerimisprojektide kohta kas olemasoleva ELi aruandlussüsteemi vahendusel ja/või komisjon ostaks need. – 1. variant – nõukogu määruse nr 736/96 kehtetuks tunnistamine Võrreldes status quo valimisega tunnistataks selle variandi puhul kehtetuks nõukogu määrus nr 736/96 selle ebapiisava rakendamise ja kasvava ebakõla tõttu ELi uue energiasüsteemiga. Eeldades, et pikemas perspektiivis pakkumine ja nõudlus turgudel tasakaalustub, asendataks korrapärane järelevalve konkreetsete juhtude uuringutega, juhul kui teatavad poliitilised otsused nõuaksid energeetikaga seotud investeerimisprojektide analüüsi. – 2. variant – Energeetika infrastruktuuri arengu järelevalve täiendava aruandlusega Töötataks välja täiustatud ja ajakohastatud aruandlusmehhanism: andmetele esitatavad nõuded kajastavad ELi energiasüsteemi arengut ning andmete kvaliteedile esitatakse karmimaid nõudeid. Aruandluskohustus viiakse kooskõlla viimaste seadusmuudatustega (nt aruandlus iga kahe aasta tagant, kolmanda siseturupaketi kohane järelevalve) ning seda lihtsustatakse. Liikmesriigid võib kõnealuse määruse kohasest aruandlusest vabastada, juhul kui nad esitavad samaväärseid andmeid muul viisil (nt teatavate kehtivate õigusaktide kohaselt), samuti võib ettevõtted vabastada teabe edastamisest, juhul kui liikmesriigid otsustavad vajaliku teabe muul viisil esitada. Lisaks aruandlusele sätestatakse andmete analüüsimine komisjoni poolt ning kogutud andmete võimalikult suur läbipaistvus, välja arvatud tundlik äriteave. – 3. variant – Energeetika infrastruktuuri arengu järelevalve uue iseseisva aruandlusega Erinevalt 2. variandist kehtestataks selle valikuga täiesti iseseisev integreeritud aruandlus- ja järelevalvesüsteem. Liikmesriigid on kohustatud komisjonile teatama kõik eelnevalt kontrollitud nõutud andmed sõltumata muudest ELi tasandil olemas olevatest teavitamis- või järelevalvemehhanismidest. 5. Mõju hindamine Täiustatud ja tõhustatud aruandlussüsteem parandab andmete kättesaadavust ning komisjonile edastatavate andmete ja teabe kvaliteeti lühiajalises perspektiivis. See võimaldab ka olukorra korrapärast analüüsimist ja läbipaistvuse suurendamist. Keskpikas ja pikas perspektiivis oskavad investorid üldjuhul hinnata ELi-ülese ühtlustatud lähenemisviisi olemasolu ja ELi energiasüsteemi võimaliku arengu ülevaadet, mis põhineb täpsel ja asjakohasel teabel, eriti juhul, kui see näitab ära investeerimisprojektide takistused, nagu ülemäära keerukas loamenetlus või laenuraha vähesus. Vallates rohkem ja kvaliteetsemat teavet, saab komisjon edendada ka parimaid tavasid. 2. ja 3. võimalikku poliitikavalikut peetakse asjakohasemateks. Nende puhul oleks tagatud kasulik raamistik valitsusasutuste ja sidusrühmade vahelistele aruteludele, mille käigus analüüsitakse investeerimisprojektide tulevasi suundumusi ja kogetud investeerimistakistusi. Nõukogu määruse (EÜ) nr 736/96 läbivaatamisest tuleneva aruandluse maksimaalne halduskulu (k.a ettevõtted, 27 liikmesriiki ja komisjon) hinnatakse umbes poolele miljonile eurole. Seda maksimaalset kulu aga tegelikult ei teki, sest mitmeid andmeid koguvad liikmesriigid muude õigusaktide alusel. 6. Variantide võrdlus Tõhususe, tulemuslikkuse ja sidususe kriteeriume arvestades tundub 2. variant valikute hulgast kõige soodsam ning on kõige paremini kooskõlas nõukogu määruse 736/96 läbivaatamisega seatud eesmärkidele. Sellega kehtestatakse integreeritud ja ajakohastatud raamistik, milles ühitatakse aruandlus ja järelevalve ELi tasandil. See võimaldab kasutada kontrollitud andmeid, mis suurendaks andmete kasutamiskõlblikkust ja võrreldavust. Et selle valiku puhul arvestatakse olemasolevate aruandluskohustustega, mis ei pruugi olla ebaoluline, välditakse seega dubleerimist ning viiakse tööstusharu ja liikmesriikide halduskoormus miinimumini. See valik on proportsionaalne. 7. Järelevalve ja hindamine Uue aruandlus- ja järelevalvemehhanismi mõju üle otsustatakse aruandluskohustust järgivate liikmesriikide arvu ning kogutud andmete kvaliteedi, terviklikkuse ja asjakohasuse alusel. Samuti jälgitakse sidusrühmade ja huvitatud poolte aktiivsust järelevalvemehhanismiga seoses (huvi analüüsiaruannete vastu, osalemine koosolekutel) ning tulemuste kasutamist ELi institutsioonide ja muude huvitatud osaliste poolt. FR (...PICT...)|COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES| Bruxelles, le 16.7.2009 SEC(2009) 972 final DOCUMENT DE TRAVAIL DES SERVICES DE LA COMMISSION accompagnant la Proposition de RÈGLEMENT DU CONSEIL concernant la communication à la Commission des projets d’investissement relatifs à des infrastructures énergétiques dans la Communauté européenne, et abrogeant le règlement (CE) nº 736/96 RÉSUMÉ DE L’ANALYSE D’IMPACT {COM(2009) 361} {SEC(2009) 971} 1. Définition du problème 1.1. Quel est le problème? Le problème nécessitant une action est le manque de données et d’informations cohérentes sur les projets d’investissement (à différentes phases), ainsi que les inconvénients qui en résultent. Les données, quelle qu’en soit la source, ne sont pas toujours complètes, fiables ni adaptées à l’analyse requise; par exemple, les données d’EUROSTAT concernent les faits passés, alors que des données et informations prospectives sont nécessaires pour les projets d’investissement. Le règlement (CE) nº 736/96 du Conseil devrait en principe permettre un suivi des projets d’investissement au niveau de l’UE. Les projets d’investissement majeurs ou les décisions importantes concernant de tels projets dans les secteurs du pétrole, du gaz naturel et de l’électricité doivent être communiqués une fois par an à la Commission. Cependant, ce règlement n’est plus appliqué de manière cohérente et n’est plus adapté aux enjeux actuels en matière d’énergie. Il n’existe pas d’autre instrument horizontal au niveau de l’UE. Faute de données adéquates, la Commission n’est pas à même: – d’analyser l’évolution probable des infrastructures énergétiques de l’UE, de détecter les lacunes potentielles et d’anticiper l’avenir de l’approvisionnement en énergie; – d’évaluer la politique énergétique de l’UE et d’étayer l’élaboration des politiques au moyen de données officielles; – de promouvoir la transparence quant à l’évolution probable du système énergétique de l’UE. La communication de données (c’est-à-dire la déclaration d’informations) et le suivi (c’est-à-dire l’analyse) relatifs aux projets d’investissement et à l’évolution du système énergétique de l’UE sont considérés comme importants, surtout à l’heure actuelle. En effet, alors qu’il est crucial de réaliser des investissements d’envergure dans les infrastructures énergétiques de l’UE, une forte incertitude, accentuée par la crise économique et financière actuelle, entoure la réalisation des projets d’investissement. Comme indiqué dans la deuxième analyse stratégique de la politique énergétique adoptée en 2008 par la Commission, ces investissements sont nécessaires pour répondre à la demande d’énergie future, favoriser le passage à un système énergétique à faibles émissions de CO 2 et garantir une plus grande sécurité énergétique en cas de crise et un fonctionnement correct du marché intérieur. 1.2. Qui est le plus concerné et pourquoi l'intervention des pouvoirs publics est-elle nécessaire? Les institutions de l’UE ne disposent pas de toutes les données pertinentes et cohérentes relatives à l’évolution des infrastructures énergétiques de l’UE qui leur permettraient d’évaluer l’équilibre, stratégique, entre l’offre et la demande. Le manque de transparence quant à l’évolution probable du système énergétique de l’UE peut être nuisible pour le secteur concerné. 2. Analyse de la subsidiarité Les institutions de l’UE ont décidé de prendre de nouvelles mesures et ont établi un cadre réglementaire dans lequel les agents économiques doivent prendre leurs décisions d’investissement. La communication de données et le suivi (c’est-à-dire l’analyse) des données relatives à l’évolution des projets d’investissement sont nécessaires. Étant donné que la dimension européenne/régionale et les politiques de l’UE revêtent une importance croissante et que les différents sous-secteurs de l’énergie sont de plus en plus interconnectés et intégrés, les informations nationales ou propres à un secteur risquent de devenir insuffisantes. 3. Objectifs de l'initiative communautaire Les objectifs généraux de la révision du règlement (CE) nº 736/96 du Conseil consistent à mettre en place un outil d’information et de suivi utile et efficace, servant à recueillir les données appropriées sur les investissements dans les infrastructures énergétiques de l’UE, et à mettre sur pied un mécanisme permettant de partager l’analyse qui en découlera avec les États membres et les parties intéressées. 4. Options envisageables Quatre possibilités ont été examinées: – Option 0 – Statu quo – Suivi de l’évolution des infrastructures énergétiques sur la base des obligations existantes en matière de communication d’informations: si l’option 0 est retenue, les données et informations relatives aux projets d’investissement dans les infrastructures énergétiques de l’UE seraient fournies par l’intermédiaire des mécanismes d’information existant au niveau de l’UE ou acquises par la Commission. – Option 1 – Abrogation du règlement (CE) nº 736/96 du Conseil: cette option, à la différence du statu quo, consiste à abroger le règlement (CE) nº 736/96 du Conseil étant donné sa mauvaise mise en œuvre et son incapacité croissante à bien rendre compte du nouveau système énergétique de l’UE. En supposant qu’à long terme, l'équilibre de l'offre et de la demande soit assuré par les marchés, le suivi régulier serait remplacé par des études menées au cas par cas lorsque des décisions politiques nécessiteraient une analyse des projets d'investissement liés à l'énergie. – Option 2 – Suivi de l’évolution des infrastructures énergétiques assorti d’un mécanisme d’information complémentaire: un outil d’information amélioré et mis à jour est conçu: les exigences quant aux données à fournir sont le reflet de l’évolution du système énergétique de l’UE; les exigences en matière de qualité des données sont renforcées. Les obligations d’information sont conformes aux dernières évolutions en matière législative (par exemple: communication d’informations tous les deux ans, suivi dans le cadre du troisième paquet de mesures sur le marché intérieur de l’énergie) et sont simplifiées: les États membres peuvent être dispensés de l’obligation de communiquer des informations au titre du règlement si des données équivalentes sont fournies par d’autres moyens (par exemple au titre de dispositions législatives existantes); les entreprises peuvent aussi être dispensées de telles obligations si les États membres en décident ainsi et fournissent les informations requises par d’autres moyens. Il est prévu, en plus de la communication d’informations, une analyse des données par la Commission et, éventuellement, la divulgation des données recueillies, à l’exception de celles qui sont sensibles sur le plan commercial. – Option 3 – suivi de l’évolution des infrastructures énergétiques assorti d’obligations d’information nouvelles et complètes: la différence avec l’option 2 est que l’option 3 établit un mécanisme d'information et de suivi intégré et complet. Les États membres sont obligés de communiquer toutes les informations demandées à la Commission et de les valider, quels que soient les autres mécanismes d’information ou de suivi existant au niveau de l’UE. 5. Évaluation des incidences Un système d’information amélioré et renforcé augmentera la disponibilité et la qualité des données et informations communiquées à la Commission à court terme. Cela permettra une analyse régulière de la situation et une transparence accrue. À moyen ou long terme, l’élaboration d’une approche cohérente et d’une vue d’ensemble de l’évolution probable du système énergétique au niveau de l’UE, sur la base d’informations exactes et appropriées, est généralement considérée comme positive par les investisseurs, surtout si elle révèle des obstacles aux projets d’investissement, tels que des procédures d’autorisation injustifiées ou un manque de crédit. Disposant de meilleures informations, la Commission pourrait promouvoir les bonnes pratiques. Les options politiques 2 et 3 sont considérées comme les plus judicieuses. En effet, elles offrent un cadre utile à la discussion entre autorités publiques et parties intéressées pour l’analyse des tendances et projets d’investissement futurs ainsi que des obstacles à l’investissement rencontrés. Le coût administratif maximal (au total pour les entreprises, les 27 États membres et la Commission) pour un mécanisme d’information complet créé par la révision du règlement (CE) nº 736/96 du Conseil est estimé à environ un demi-million d’euros. Cependant, ce coût maximal ne sera pas réellement encouru, car certaines données devront être recueillies de toute façon par les États membres en vertu d'autres obligations légales. 6. Comparaison des options Si l’on évalue les options en fonction des critères d’efficacité, de performance et de cohérence, c’est l’option 2 qui présente le bilan le plus favorable et atteint le mieux les objectifs fixés pour la révision du règlement (CE) nº 736/96 du Conseil. Elle prévoit un cadre intégré et mis à jour, combinant information et suivi au niveau de l'UE. Elle donne la possibilité d'utiliser des données validées, ce qui augmentera la recevabilité des données et permettra de réaliser des comparaisons. Étant donné qu’elle prend en considération les mécanismes d’information existants qui offrent un intérêt potentiel, elle évite de répéter inutilement le travail déjà accompli et maintient à un niveau aussi bas que possible la charge administrative imposée aux entreprises et aux États membres. Cette option revêt un caractère proportionné. 7. Contrôle et évaluation L’impact du nouveau mécanisme d’information et de suivi sera observé sur la base du nombre d’États membres qui se conformeront à l’obligation d'information, ainsi que de la qualité, de l’exhaustivité et de la pertinence des données recueillies. La participation des parties concernées et des entités intéressées au mécanisme de suivi (intérêt pour les rapports d’analyse, participation aux réunions, etc.) et l'utilisation de ses résultats par les institutions de l'UE et les autres parties intéressées seront également observées. HU (...PICT...)|AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA| Brüsszel, 16.7.2009 SEC(2009) 972 végleges BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM amely a következő dokumentumot kíséri: Javaslat: A Tanács rendelete az Európai Közösségen belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről és a 736/96/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről A HATÁSVIZSGÁLAT ÖSSZEFOGLALÁSA {COM(2009) 361} {SEC(2009) 971} 1. A probléma meghatározása 1.1. Mi a probléma lényege? A megoldásra váró problémát a beruházási projektekre (illetve azok különböző szakaszaira) vonatkozó konzisztens adatok és információk hiánya , és az ebből eredő hiányosságok jelentik. Az adatok – származzanak azok bármilyen forrásból – nem mindig teljesek, megbízhatóak vagy alkalmasak az elvégzendő elemzés céljaira: az EUROSTAT által kezelt adatok például a már lezajlott fejlesztésekre vonatkoznak, miközben a beruházási projektekhez előrejelzési adatokra/információkra van szükség. A 736/96/EK tanácsi rendelet alapján elvileg lehetőség volna a beruházási projektek európai uniós szinten való nyomon követésére. A rendelet értelmében a Bizottságot évente egy alkalommal tájékoztatni kell a kőolaj-, a földgáz- és a villamosenergia-ágazatban zajló főbb beruházási projektekről, illetve a beruházási projekteket érintő fontosabb döntésekről. A rendelet végrehajtása azonban ma már nem következetes és nincs összhangban napjaink energetikai kihívásaival. E témakörben uniós szinten nincsenek további horizontális eszközök. Megfelelő információk híján a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy: – elemezze az EU energiaipari infrastruktúrájának várható fejlődését, feltérképezze az esetleges hiányosságokat és előre jelezze az energiaellátás terén a jövőben kialakuló helyzetet; – értékelje az európai uniós energiapolitikát és hivatalos adatokkal támogassa a politikai döntéshozatalt; – biztosítsa az EU energiarendszerének várható fejlődésével kapcsolatos átláthatóságot. A beruházási projektekre és az EU energiarendszerére vonatkozó adatközlés (azaz az információk bejelentése) és nyomon követés (azaz elemzés) a jelenlegi helyzetben különösen fontos. Miközben elengedhetetlen, hogy az energiaipari infrastruktúrát érintően jelentős beruházások valósuljanak meg, a beruházási projektek megvalósításához komoly bizonytalanságok kapcsolódnak, amelyeket a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság csak tovább fokoz. Ahogyan az az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatában is szerepel, amelyet a Bizottság 2008-ban fogadott el, ezek a beruházások feltétlenül szükségesek ahhoz, hogy ki lehessen elégíteni az energia iránti jövőbeni keresletet, elő lehessen segíteni a kis szén-dioxid-kibocsátású energiatermelés térnyerését, válsághelyzetben biztonságosabb legyen az energiaellátás, és biztosítani lehessen a belső piac hatékony működését. 1.2. Kit érint leginkább a probléma és miért van szükség beavatkozásra? Az európai uniós energiaipari infrastruktúra fejlődésével kapcsolatban az uniós intézmények nem rendelkeznek olyan releváns/konzisztens adatokkal, amelyek alapján megítélhetnék a kereslet és a kínálat stratégiai egyensúlyának helyzetét. Az ágazat számára hátrányos lehet, ha az EU energiarendszerének várható fejlődése nem eléggé átlátható. 2. A szubszidiaritás elemzése Az uniós intézmények új szakpolitikák végrehajtásáról döntöttek, és olyan új szabályozási keretet hoztak létre, amelyet a gazdasági szereplőknek figyelembe kell venniük beruházási döntéseik meghozatalában. Szükség van a beruházási projektek előrehaladására vonatkozó adatok közlésére és nyomon követésére (azaz elemzésére). Tekintettel az uniós/regionális dimenzió növekvő szerepére és az uniós energiapolitika egyre nagyobb súlyára, illetve arra, hogy az egyes energiaipari ágazatok közötti kapcsolat és integráció egyre fokozódik, félő, hogy a tagállami és ágazati szintű információk nem elegendőek. 3. Az uniós kezdeményezés céljai A 736/96/EK tanácsi rendelet felülvizsgálatának általános célja egy hatékony és eredményes adatközlési és nyomonkövetési eszköz létrehozása, vagyis egyrészről az Európai Unió energiaipari infrastruktúráját érintő beruházási projektekkel kapcsolatos adatok összegyűjtése, másrészről az ezek alapján végzett elemzések eredményeinek megosztása a tagállamokkal és az érdekeltekkel. 4. Szakpolitikai lehetőségek Négy szakpolitikai lehetőséget mérlegeltünk: – 0. lehetőség – A jelenlegi állapot fenntartása – Nyomon követés a mostani jelentéstételi mechanizmusok alapján: E lehetőség keretében az uniós energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektekre vonatkozó adatokat és információkat a meglévő uniós jelentéstételi mechanizmusok révén lehetne biztosítani és/vagy azokat a Bizottság megvásárolná. – 1. lehetőség – A 736/96/EGK rendelet hatályon kívül helyezése: A jelenlegi helyzethez képest ez a lehetőség a 736/96/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezését jelentené, tekintettel arra, hogy a rendelet végrehajtása elégtelen és az Európai Unió energiarendszerében bekövetkező változásokkal egyre kevésbé tud lépést tartani. Feltételezve, hogy hosszú távon a piacok képesek a kereslet és a kínálat összhangjának megteremtésére, a rendszeres nyomon követést tanulmányok helyettesítenék, amelyek eseti alapon készülnének azokban az esetekben, amikor egyes konkrét szakpolitikai döntések kapcsán az energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projektek elemzésére van szükség. – 2. lehetőség – Nyomon követés kiegészítő jelentéstételi mechanizmussal: E lehetőség keretében egy továbbfejlesztett és aktualizált jelentéstételi rendszer kerülne bevezetésre: az adatszolgáltatási követelmények jobban tükröznék az EU energiarendszerének fejlődését, és szigorúbb követelmények vonatkoznának az adatok minőségére. A jelentéstételi kötelezettségek összhangba kerülnének a szabályozási környezet legutóbbi változásaival (például a jelentéstételre kétévente kerülne sor, a nyomon követés a harmadik belső energiapiaci kezdeményezéscsomag keretében történne), illetve e kötelezettségek egyszerűsödnének is: a tagállamok mentesülhetnének a rendelet szerinti bejelentési kötelezettség alól, amennyiben más módon (pl. meglévő ágazatspecifikus jogszabályok értelmében) már szolgáltatnak egyenértékű információt, és a vállalkozások is mentesülhetnének az adatszolgáltatási kötelezettség alól, amennyiben a tagállamok úgy döntenek, más módon nyújtják be a Bizottsághoz a kért információkat. Az adatszolgáltatáson túlmenően a beérkezett adatokat a Bizottság elemzésnek vetné alá, és az összegyűjtött adatok – az üzleti szempontból érzékenyek kivételével – lehetőség szerint átláthatóak lennének. – 3. lehetőség – Nyomon követés teljes körű jelentéstételi mechanizmussal: A 2. lehetőségtől eltérően a 3. lehetőség egy teljes körű, integrált jelentéstételi és nyomonkövetési mechanizmus bevezetését jelenti. A tagállamok – az európai uniós szinten kialakított, már meglévő jelentéstételi vagy nyomonkövetési mechanizmusoktól függetlenül – kötelesek lennének a Bizottságnak bejelenteni és validálni az összes előírt információt. 5. A hatások értékelése A jelentéstételi rendszer továbbfejlesztése és megerősítése révén rövid távon több adat és információ fog beérkezni a Bizottsághoz, és ezek minősége is javulni fog. Lehetőség nyílik a helyzet rendszeres elemzésére, és javul az átláthatóság. A befektetők az EU energiarendszerével kapcsolatban közép- és hosszú távon általában támogatják egy olyan egységes megközelítés kialakítását, amely pontos és lényegi információk alapján áttekintést nyújt a helyzet várható alakulásáról, különösen akkor, ha az segít feltérképezni a beruházási projektek elé gördülő akadályokat, így például a szükségtelen engedélyeztetési eljárásokat vagy a hitelhiányt. A szükséges információk birtokában a Bizottság terjeszteni tudja majd a legjobb gyakorlati megoldásokat. A vizsgálat során a 2. és a 3. lehetőség bizonyult a legmegfelelőbbnek. Ezek hasznos keretet biztosítanának a jövőbeli tendenciák, a beruházási projektek és a beruházások útjában álló, feltárt akadályok elemzésével kapcsolatban a hatóságok és az érintettek között folyó eszmecseréhez. A 736/96/EK tanácsi rendelet felülvizsgálata következtében felmerülő teljes körű jelentéstételhez kapcsolódó (a vállalatokat, a 27 tagállamot és a Bizottságot terhelő) igazgatási költségek a becslések szerint összesen mintegy félmillió EUR-t tesznek ki. Ez a maximális költség azonban nem fog ténylegesen felmerülni, mivel egyes adatokat a tagállamoknak – más jogszabályi kötelezettségekből kifolyólag – egyébként is össze kell gyűjteniük. 6. A lehetőségek összehasonlítása A hatékonyság, az eredményesség és a koherencia szempontjából a mérlegelt lehetőségek közül a 2. lehetőség kecsegtet a legjobb eredménnyel, és egyúttal ennek révén érhetők el leginkább a 736/96/EK tanácsi rendelet felülvizsgálatával összefüggésben kitűzött célok. Ez a lehetőség egy európai uniós szintű, integrált és korszerűsített jelentéstételi és nyomonkövetési keretet hozna létre. Validált adatok használatának lehetőségét biztosítaná, ami javítani fogja az adatok elfogadhatóságát és lehetővé teszi az összehasonlítást. Tekintettel arra, hogy figyelembe veszi a témához kapcsolódó, már meglévő jelentéstételi kötelezettségeket, elkerüli a jelenleg is folyó tevékenységekkel való átfedéseket, és a minimálisra korlátozza az iparágra és a tagállamokra háruló adminisztratív terheket. A célokkal arányos javaslatról van tehát szó. 7. Felügyelet és értékelés A új jelentéstételi és nyomonkövetési mechanizmus hatásai az összegyűjtött adatok minősége, teljessége és megfelelősége alapján kerülnek majd értékelésre, továbbá annak alapján, hogy hány tagállam teljesíti a jelentéstételi kötelezettségeket. Emellett figyelemmel fogjuk kísérni azt, hogy az érdekeltek és az érintettek miként vesznek részt a nyomonkövetési mechanizmusban (érdeklődés az elemzések iránt, megbeszéléseken való részvétel stb.), és azt, hogy az európai uniós intézmények és más érintettek hogyan használják fel az eredményeket. IT (...PICT...)|COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE| Bruxelles, 16.7.2009 SEC(2009) 972 definitivo DOCUMENTO DI LAVORO DEI SERVIZI DELLA COMMISSIONE che accompagna la proposta di regolamento del Consiglio sulla comunicazione alla Commissione dei progetti di investimento in infrastrutture dell'energia nella Comunità europea e che abroga il regolamento (CE) n. 736/96 SINTESI DELLA VALUTAZIONE D'IMPATTO {COM(2009) 361} {SEC(2009) 971} 1. Definizione del problema 1.1. Il problema Il problema che richiede un intervento è quello della mancanza di dati e informazioni coerenti su progetti di investimento (nelle loro diverse fasi) e le relative lacune . I dati, indipendentemente dalla fonte, non sono sempre completi, affidabili o adatti alla analisi richiesta: ad esempio, i dati EUROSTAT riguardano gli sviluppi del passato mentre per i progetti di investimento sono necessari dati/informazioni che guardano al futuro. Il regolamento (CE) n. 736/96 del Consiglio, in linea di principio, deve permettere un monitoraggio dei progetti di investimento a livello UE. Una volta all'anno verranno comunicati alla Commissione i principali progetti di investimento o le decisioni principali che riguardano progetti di investimento nei settori del petrolio, del gas naturale e dell'energia elettrica. Va detto però che questo regolamento non viene più applicato in modo coerente né è stato adattato alle sfide odierne in materia di energia. A livello UE non esiste nessun altro strumento orizzontale. Senza disporre di dati appropriati, la Commissione non è in grado di: – analizzare l'evoluzione probabile delle infrastrutture dell'UE nel settore energetico, individuare eventuali lacune e prevedere l'offerta futura di energia; – esaminare la politica UE in materia energetica e sostenere tale politica con dati ufficiali; – promuovere la trasparenza sulla probabile evoluzione del sistema dell'energia nell'UE. La comunicazione di dati (cioè la comunicazione di informazioni) e il monitoraggio (cioè l'analisi) dei progetti di investimento e dello sviluppo del sistema dell'energia dell'UE sono considerati importanti soprattutto in questo periodo. Mentre importanti investimenti nelle infrastrutture energetiche dell'UE sono di fondamentale importanza, sussiste un elevato grado di incertezza, aggravato dalla attuale crisi economica e finanziaria, per quanto riguarda la realizzazione dei progetti di investimento. Come viene ricordato nella Seconda revisione strategica in materia di energia adottata dalla Commissione nel 2008, questi investimenti sono necessari per rispondere alla futura domanda di energia, per promuovere la transizione verso un futuro energetico a basse emissioni di CO 2 e per garantire una maggiore sicurezza energetica in caso di crisi, nonché l'effettivo funzionamento del mercato interno. 1.2. Chi è più colpito e perché è necessario l'intervento pubblico? Le istituzioni UE mancano di dati rilevanti e coerenti sullo sviluppo delle infrastrutture dell'energia nell'UE per poter valutare l'equilibrio strategico tra domanda e offerta. L'industria è potenzialmente colpita dall'insufficiente trasparenza sulla probabile evoluzione del sistema dell'energia nell'UE. 2. Analisi della sussidiarietà Le istituzioni UE hanno deciso nuove politiche e istituito un quadro normativo nel quale gli operatori economici devono prendere decisioni di investimento. La comunicazione e il monitoraggio (cioè l'analisi) dei dati sullo stato di avanzamento dei progetti di investimento sono necessari. Dato che la dimensione UE/regionale e le politiche dell'UE sono sempre più predominanti e dato che i settori dell'energia sono sempre più connessi e integrati tra loro, l'informazione specifica, nazionale o settoriale, rischia di divenire insufficiente. 3. Obiettivi dell'iniziativa UE Gli obiettivi generali della revisione del regolamento (CE) n. 736/96 del Consiglio consistono nel creare un effettivo ed efficiente strumento di comunicazione e monitoraggio, vale a dire, che permetta di raccogliere dati appropriati sugli investimenti nelle infrastrutture dell'energia dell'UE e istituire un meccanismo per la condivisione delle analisi risultanti con gli Stati membri e le parti interessate. 4. Opzioni politiche Sono state prese in considerazione quattro opzioni: – Opzione 0 - Status quo – Monitoraggio dello sviluppo delle infrastrutture di energia sulla base dei requisiti di comunicazione vigenti: Secondo l'opzione 0, dati e informazioni relativi a progetti di investimento nelle infrastrutture energetiche dell'UE verrebbero forniti attraverso i meccanismi di comunicazione dell'UE esistenti e/o acquistati dalla Commissione. – Opzione 1 - Abrogazione del regolamento (CE) n. 736/96 del Consiglio: rispetto allo status quo, questa opzione consiste nell'abrogare il regolamento (CE) n. 736/96 del Consiglio, vista la sua inefficiente applicazione e la sua crescente incapacità a inglobare il nuovo sistema energetico dell'UE. Ipotizzando che nel lungo termine sui mercati l'offerta e la domanda raggiungano un equilibrio, il monitoraggio periodico potrebbe essere sostituito da studi che verrebbero condotti su base individuale qualora specifiche decisioni politiche dovessero richiedere un'analisi dei progetti di investimento connessi all'energia. – Opzione 2 – Monitoraggio dello sviluppo delle infrastrutture di energia con una comunicazione complementare: viene concepito uno strumento di comunicazione migliorato e aggiornato: i requisiti relativi ai dati rispecchiano lo sviluppo del sistema dell'energia dell'UE e i requisiti sulla qualità dei dati vengono rafforzati. Gli obblighi di comunicazione sono allineati ai recenti sviluppi legislativi (ad esempio, comunicazioni a intervalli biennali, monitoraggio nell'ambito del terzo pacchetto mercato interno) e vengono semplificati: gli Stati membri possono essere esentati dalla comunicazione a norma del presente regolamento se vengono forniti con altri mezzi dati equivalenti (ad esempio nell'ambito della legislazione specifica esistente) e le imprese possono anche essere sollevate dall'obbligo di comunicare informazioni se gli Stati membri decidono e forniscono le informazioni richieste attraverso altri strumenti. Oltre all'obbligo di comunicazione, sono previste norme sulla analisi dei dati da parte della Commissione e sull'eventuale trasparenza dei dati raccolti, tranne quelli commercialmente sensibili. – Opzione 3 – Monitoraggio dello sviluppo delle infrastrutture di energia con requisiti di comunicazione nuovi e completi: l'opzione 3 si distingue dall'opzione 2 in quanto stabilisce un sistema integrato di comunicazione e monitoraggio completo. Gli Stati membri hanno l'obbligo di notificare e convalidare tutte le informazioni richieste alla Commissione, indipendentemente da altri meccanismi di notifica o di monitoraggio esistenti sviluppati a livello UE. 5. Valutazione dell'impatto Un sistema di comunicazione migliorato e rafforzato migliorerà la disponibilità dei dati nonché la qualità dei dati e delle informazioni trasmessi alla Commissione nel breve termine. Ciò renderà possibile una analisi regolare della situazione e una maggiore trasparenza. In una prospettiva di medio-lungo termine, l'elaborazione di un'impostazione UE coerente e del monitoraggio della probabile evoluzione del sistema dell'energia dell'UE, sulla base di informazioni accurate e appropriate, è solitamente apprezzata dagli investitori, in particolare se serve ad evidenziare ostacoli ai progetti di investimento come indebite procedure di autorizzazione o mancanza di credito. Disponendo di migliori informazioni, la Commissione può promuovere le migliori pratiche. Le opzioni politiche 2 e 3 sono considerate più importanti. Esse offrono un quadro utile per la discussione tra le pubbliche autorità e gli interessati nell'analisi delle tendenze e dei progetti di investimento futuri e degli ostacoli agli investimenti incontrati. La spesa massima amministrativa (per le imprese, 27 Stati membri e includendo la Commissione) per una comunicazione completa indotta da un regolamento (CE) n. 736/96 del Consiglio riveduto, è stimata a circa mezzo milione di euro. Tale spesa massima, tuttavia, non sarà effettivamente sostenuta in quanto alcuni dati dovranno in ogni caso essere raccolti dagli Stati membri, a causa di altri requisiti legali. 6. Confronto delle opzioni Alla luce dei criteri di efficienza, efficacia e coerenza, l'opzione 2 presenta l'esito più favorevole delle opzioni prese in esame e permette di raggiungere meglio gli obiettivi fissati per la revisione del regolamento (CE) n. 736/96 del Consiglio. Essa offre un quadro integrato e aggiornato che combina comunicazione e monitoraggio a livello UE. Inoltre offre la possibilità di utilizzare dati convalidati, il che migliorerà l'accettabilità dei dati e permetterà di operare dei raffronti. Dato che tiene conto delle comunicazioni esistenti di possibile interesse, evita di duplicare il lavoro già fatto e minimizza l'onere amministrativo imposto all'industria e agli Stati membri. Si tratta di un'opzione proporzionata. 7. Monitoraggio e valutazione L'impatto del nuovo meccanismo di comunicazione e monitoraggio verrà osservato sulla base del numero degli Stati membri che adempiono all'obbligo di comunicazione e della qualità, completezza, appropriatezza dei dati raccolti. Verranno inoltre verificati la partecipazione degli attori e delle parti interessate al meccanismo di monitoraggio (interesse a relazioni analitiche, partecipazione a riunioni…) e l'uso dei suoi risultati da parte delle istituzioni UE e delle altre parti interessate. NL (...PICT...)|COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN| Brussel, 16.7.2009 SEC(2009) 972 definitief WERKDOCUMENT VAN DE DIENSTEN VAN DE COMMISSIE Begeleidend document bij het voorstel voor een verordening van de Raad inzake mededeling aan de Commissie van investeringsprojecten met betrekking tot energie-infrastructuur binnen de Europese Gemeenschap en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 736/96 SAMENVATTING VAN DE EFFECTBEOORDELING {COM(2009) 361} {SEC(2009) 971} 1. Probleemomschrijving 1.1. Wat is het probleem? Het probleem dat actie vereist is het ontbreken van samenhangende gegevens en informatie inzake investeringsprojecten (in hun verschillende fasen) en de daarmee verband houdende tekortkomingen . De gegevens zijn, ongeacht hun bron, niet altijd volledig, betrouwbaar of bruikbaar voor de vereiste analyse: de EUROSTAT-gegevens bijvoorbeeld hebben betrekking op het verleden, terwijl met het oog op investeringsprojecten meer bepaald informatie vereist is die een zicht biedt op toekomstige ontwikkelingen. Verordening (EG) nr. 736/96 van de Raad moet in beginsel een monitoring van de investeringsprojecten binnen de EU mogelijk maken. De Commissie wordt jaarlijks op de hoogte gesteld van de grote investeringsprojecten of van belangrijke besluiten die een effect hebben op investeringsprojecten in de aardolie , aardgas of elektriciteitsector. Deze verordening wordt echter niet langer op consistente wijze ten uitvoer gelegd en is niet meer aangepast aan de huidige uitdagingen op energiegebied. Er bestaat geen ander horizontaal instrument op EU-niveau Zonder de nodige gegevens is de Commissie niet in staat om: – de te verwachten ontwikkeling van de energie-infrastructuur binnen de EU te analyseren, eventuele toekomstige tekorten op te sporen en te anticiperen op de toekomstige energievoorziening ; – het EU-energiebeleid te evalueren en de beleidsvorming met relevante gegevens te ondersteunen; – de transparantie inzake de te verwachten toekomstige ontwikkeling van de EU-energie-infrastructuur te bevorderen. Gegevensrapportering (d.w.z. het toezenden van informatie) over en monitoring (d.w.z. analyse) van investeringsprojecten en de ontwikkeling van het EU energiesysteem worden belangrijk geacht, in het bijzonder gezien de recentste ontwikkelingen. Hoewel aanzienlijke investeringen in de energie-infrastructuur binnen de EU cruciaal zijn, bestaat er veel onzekerheid over de daadwerkelijke realisatie van de investeringsprojecten, die nog wordt verstrekt door de huidige economische en financiële crisis. Zoals aangegeven in de tweede, door de Commissie in 2008 vastgestelde strategische toetsing van het energie beleid zijn deze investeringen vereist om een antwoord te bieden op de toekomstige vraag naar energie, de bevordering van de transformatie van de economie naar een koolstofarme toekomst, het waarborgen van een grotere energie voorzieningszekerheid in het geval van een crisis en een goede functionering van de interne energiemarkt. 1.2. Wie is hierbij het meest betrokken en waarom is optreden van de overheid vereist? De EU-instellingen beschikken niet over relevante en samenhangende gegevens over de ontwikkeling van de energie-infrastructuur in de EU, die zij nodig hebben om het strategische vraag/aanbod-evenwicht te evalueren. De industrie is ook betrokken, meer bepaald gezien de ontoereikende transparantie inzake de verwachte ontwikkeling van de het energiesysteem in de EU. 2. Analyse van de subsidiariteit De EU-instellingen hebben besluiten inzake een nieuw energiebeleid genomen en hebben een regelgevingskader opgezet binnen het kader waarvan de economische spelers hun investeringsbeslissingen moeten nemen. Gegevens rapportering over en monitoring (d.w.z. analyse) van de voortgang van investeringsprojecten is noodzakelijk. Aangezien de regionale en EU-dimensies steeds zwaarder wegen en gezien het feit dat de energiesectoren onderling meer en meer verbonden en geïntegreerd zijn, zal sectorspecifieke informatie naar verwachting niet meer volstaan. 3. Doelstellingen van het EU-initiatief De algemene doelstellingen van de herziening van Verordening (EG) nr. 736/96 zijn een effectief en doeltreffend rapporterings en monitoringsinstrument op te zetten, d.w.z. de nodige gegevens over investeringen in de EU-energie-infrastructuur te verzamelen en een mechanisme op te zetten om de desbetreffende analyseresultaten te delen met de lidstaten en betrokken partijen. 4. Beleidsopties Er zijn vier opties in overweging genomen: – Optie 0 – Status quo - Monitoring van de ontwikkeling van de energie-infrastructuur op basis van de bestaande rapporteringseisen . Overeenkomstig optie 0 worden gegevens en informatie inzake investerings projecten met betrekking tot energie-infrastructuur verstrekt via reeds bestaande EU-rapporteringsmechanismen en/of worden zij aangekocht door de Commissie. – Optie 1 – Intrekking van Verordening (EG) nr. 736/96 van de Raad . In vergelijking met het status quo, houdt deze optie in dat Verordening (EG) nr. 736/96 van de Raad wordt ingetrokken gezien de slechte tenuitvoerlegging van deze verordening en het feit dat zij steeds minder in staat is in te spelen op de nieuwe energiesystemen in de EU. Als ervan wordt uitgegaan dat de markten op langere termijn vraag en aanbod in evenwicht brengen, kan gereguleerde monitoring worden vervangen door studies die gevalsgewijs kunnen worden uitgevoerd wanneer specifieke beleids beslissingen een analyse van investeringsprojecten op energiegebied vergen . – Optie 2 – Monitoring van de ontwikkeling van de energie-infrastructuur met een aanvullend rapporteringsmechanisme. Er wordt een verbeterd en geactualiseerd rapporteringsmechanisme opgezet: de eisen betreffende de kwaliteit van de te verstrekken gegevens worden versterkt en weerspiegelen de ontwikkeling van het EU-energiesysteem. De rapporterings verplichtingen worden in lijn gebracht met de recente beleids ontwikkelingen (bv. rapportering om de twee jaar, monitoring in het kader van het derde internemarktpakket) en worden vereenvoudigd: de lidstaten worden vrijgesteld van de rapporteringsverplichting krachtens deze richtlijn wanneer reeds gelijkwaardige informatie wordt verstrekt in het kader van andere instrumenten (bv. bestaande sectorspecifieke wetgeving) en de ondernemingen worden ook vrijgesteld van deze verplichting als de lidstaten besluiten de vereiste informatie via andere kanalen te verstrekken. Afgezien van het rapporterings mechanisme wordt ook voorzien in een analyse van de gegevens door de Commissie en in transparantie van de verzamelde gegevens, met uitzondering van de commercieel gevoelige gegevens. – Optie 3 – Monitoring van de ontwikkeling van de energie-infrastructuur, gepaard aan een volledig rapporteringsmechanisme. Het verschil met optie 2 is dat overeenkomstig optie 3 een volledig en geïntegreerd rapporterings en monitoringssysteem wordt opgezet. De lidstaten zijn verplicht alle opgevraagde informatie te valideren en aan de Commissie toe te zenden, ongeacht eventueel reeds bestaande en op EU niveau ontwikkelde kennisgevings en monitoringsmechanismen. 5. Effectbeoordeling Een verbetering en versterking van het rapporteringsmechanisme zal de beschikbaarheid van gegevens en de kwaliteit van de aan de Commissie toegezonden gegevens en informatie op kortetermijnbasis verbeteren. Dat zal een geregelde analyse van de situatie en een grotere transparantie mogelijk maken. Op middellange tot lange termijn wordt de uitwerking van een samenhangende EU-aanpak en een overzicht inzake de te verwachten ontwikkeling van het EU-energiesysteem, gebaseerd op nauwkeurige en geschikte informatie, van groot belang voor de investeerders, voornamelijk wanneer daardoor belemmeringen voor investeringsprojecten, zoals onnodige vergunningsprocedures en gebrekkige kredietverstrekking, aan het licht worden gebracht. Met betere informatie kan de Commissie ook beter de beste praktijken bevorderen. De beleidsopties 2 en 3 worden als het meest relevant beschouwd. Zij bieden een nuttig kader voor overleg tussen de overheidsinstanties en de betrokken partijen bij de analyse van toekomstige trends en investeringsprojecten en de belemmeringen voor investeringen. De maximale administratieve kosten (voor de ondernemingen, alsook voor de lidstaten en de Commissie) van een volledig rapporteringsmechanisme ten gevolge van een herziening van Verordening (EG) nr. 736/96 van de Raad, worden geraamd op ongeveer een half miljoen euro. Deze maximale kostprijs zal in de praktijk echter niet worden gehaald aangezien bepaalde gegevens ten gevolge van andere wettelijke verplichtingen door de lidstaten moeten worden verzameld. 6. Vergelijking van het effect van de opties Afgezet tegen de criteria van efficiëntie, doeltreffendheid en samenhang, blijkt optie 2 gunstiger dan de overige opties en geeft die optie de beste resultaten voor de verwezenlijking van de doelstellingen van de herziening van Verordening (EG) nr. 736/96 van de Raad. Deze optie biedt een geïntegreerd en geactualiseerd kader waarin rapportering en monitoring op EU-niveau worden geïntegreerd. Zij maakt het mogelijk gevalideerde gegevens te gebruiken, wat de aanvaarding van de data zal verbeteren en vergelijking mogelijk maakt. Aangezien bij deze optie rekening wordt gehouden met bestaande eventueel belangrijke rapporteringsmechanismen, wordt dubbel werk vermeden en wordt de administratieve belasting voor de desbetreffende sectoren en de lidstaten vermeden. Deze optie voldoet aan het evenredigheidsbeginsel. 7. Monitoring en evaluatie Het effect van het nieuwe rapporterings en monitoringsmechanisme zal worden ingeschat op basis van het aantal lidstaten dat voldoet aan de rapporteringsverplichting en op basis van de kwaliteit, volledigheid en geschiktheid van de verzamelde gegevens. Ook de deelname van de betrokken partijen en entiteiten aan het monitorings mechanisme (belangstelling voor analyserapporten, deelname aan vergaderingen, enz.) en het gebruik van de resultaten door EU-instellingen en andere betrokken partijen zal worden gemonitord. DA (...PICT...)|KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER| Bruxelles, den 16.7.2009 SEK(2009) 972 endelig ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Ledsagedokument til forslag til Rådets forordning om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Fællesskabet og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 736/96 RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN {KOM(2009) 361} {SEK(2009) 971} 1. Problemstillingen 1.1. Hvad er problemet? Det problem, der skal løses, er manglen på systematiske data og oplysninger om investeringsprojekter (i de forskellige faser) og de deraf følgende ulemper . Uanset hvor data kommer fra, er de ikke altid fuldstændige, pålidelige og egnede til den ønskede analyse. Eksempelvis ser Eurostat på den hidtidige udvikling, mens der til investeringsprojekter er behov for prospektive data og oplysninger. Rådets forordning (EF) nr. 736/96 skulle principielt give mulighed for overvågning af investeringsprojekter på EU-niveau. En gang om året skal Kommissionen have indberetning om større investeringsprojekter eller større beslutninger, der indvirker på investeringsprojekter i olie-, naturgas- og elsektoren. Men den forordning anvendes ikke længere konsekvent og svarer ikke til dagens udfordringer på energiområdet. Der findes ikke andre horisontale retsakter på EU-plan. Uden de rigtige data er Kommissionen ude af stand til – at analysere den forventede udvikling i EU's energiinfrastruktur, påpege eventuelle mangler og forudsige den fremtidige energiforsyning – at evaluere EU's energipolitik og understøtte politikudformningen med officielle data – at skabe mere gennemsigtig indsigt i EU-energisystemets forventede udvikling. Datarapportering (dvs. indberetning af information) og overvågning (dvs. analyse) af investeringsprojekter og EU-energisystemets udvikling anses for at være meget vigtigt, især i disse tider. Betydelige investeringer i EU's energiinfrastruktur er altafgørende, men gennemførelse af investeringsprojekter er behæftet med stor usikkerhed, som forværres af den aktuelle økonomiske og finansielle krise. Som Kommissionen anførte i sin anden strategiske energiredegørelse i 2008 er sådanne investeringer nødvendige af hensyn til den fremtidige energiefterspørgsel, starten på et skift til en mindre kulstofbaseret energiforsyning i fremtiden, større energiforsyningssikkerhed i krisesituationer og et effektivt fungerende indre marked. 1.2. Hvem påvirkes mest, og hvorfor er offentlig indgriben påkrævet? EU-institutionerne har ikke relevante/sammenhængende data om udviklingen i energiinfrastrukturen i EU til at vurdere den strategiske balance mellem udbud og efterspørgsel. Erhvervslivet kan være påvirket af utilstrækkelig gennemsigtighed i EU-energisystemets formodede udvikling. 2. Analyse baseret på subsidiaritetsprincippet EU-institutionerne har formuleret nye politikker og etableret nogle regelsæt, som de økonomiske aktører skal benytte som grundlag for beslutninger om investeringer. Datarapportering og overvågning (dvs. analyse) af data om investeringsprojekters fremadskriden er påkrævet. Da EU-dimensionen, den regionale dimension og EU's politikker har fået en mere og mere fremtrædende plads, og da energisektorerne bliver knyttet tættere og tættere sammen og integreres mere og mere, er der risiko for, at national og sektorspecifik information ikke er tilstrækkelig. 3. EU-initiativets formål Det generelle formål med revisionen af Rådets forordning (EF) nr. 736/96 er at konstruere et effektivt indberetnings- og overvågningsværktøj, dvs. at indsamle de nødvendige data om investeringer i EU-energiinfrastruktur og etablere en mekanisme, hvorved medlemsstaterne og interesserede parter får del i analyserne deraf. 4. Politikmuligheder Der er set på fire løsningsmodeller: – Løsningsmodel 0 - Status quo - overvågning af energiinfrastrukturens udvikling på grundlag af de gældende indberetningskrav: Efter denne løsningsmodel får Kommissionen data og oplysninger om investeringsprojekter i EU-energiinfrastruktur ved hjælp af eksisterende EU-indberetningsmekanismer og/eller ved at købe dem. – Løsningsmodel 1 - Ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 736/96: Sammenholdt med status quo består denne løsningsmodel i, at Rådets forordning (EF) nr. 736/96 ophæves, fordi den ikke anvendes systematisk og fjerner sig mere og mere fra det nye EU-energisystem. Forudsættes det, at der på længere sigt bliver balance mellem udbud og efterspørgsel på markederne, vil der i stedet for regelmæssig overvågning kunne udføres ad hoc-undersøgelser, hvis bestemte politiske beslutninger kræver en analyse af energirelaterede investeringsprojekter. – Løsningsmodel 2 - Overvågning af energiinfrastrukturens udvikling suppleret med nye indberetningskrav: Der udformes et forbedret og ajourført indberetningsværktøj, hvor datakravene afspejler EU-energisystemets udvikling og kravene til datakvalitet er skærpet. Indberetningskravene bringes på linje med den seneste udvikling i lovgivningen (f.eks. indberetning hvert andet år, overvågning ifølge den tredje lovgivningspakke om det indre energimarked) og forenkles. Medlemsstaterne kan undtages fra indberetningspligten i forordningen, hvis de leverer tilsvarende data på anden måde (f.eks. i medfør af gældende specifik lovgivning), og virksomhederne kan ligeledes slippe for at indberette oplysninger, hvis medlemsstaterne beslutter det og tilvejebringer de fornødne oplysninger andetsteds fra. Ud over indberetning er der bestemmelser om, at Kommissionen analyserer dataene, og at de indsamlede data kan offentliggøres, undtagen de forretningsmæssigt følsomme data. – Løsningsmodel 3 - Overvågning af energiinfrastrukturens udvikling ved hjælp af nye fuldt udbyggede indberetningskrav: Til forskel fra løsningsmodel 2 har løsningsmodel 3 et fuldt udbygget integreret indberetnings- og overvågningssystem. Medlemsstaterne har pligt til at indberette og validere alle krævede oplysninger til Kommissionen, uanset om der findes andre indberetnings- eller overvågningsordninger på EU-plan. 5. Vurdering af virkningerne En forbedret og styrket indberetningsordning vil på kort sigt øge datatilgængeligheden og kvaliteten af de data og oplysninger, der indberettes til Kommissionen. Der vil blive mulighed for regelmæssig analyse af situationen og større gennemsigtighed. Investorerne sætter generelt pris på, at der på længere sigt kan udarbejdes en oversigt over den forventede udvikling i EU's energisystem, som er ensartet over hele EU og bygger på nøjagtig og relevant information, især hvis der derved afsløres hindringer for investeringsprojekter såsom uhensigtsmæssige godkendelsesprocedurer eller manglende lånemuligheder. Kommissionen vil med bedre information kunne fremme bedste praksis. Løsningsmodel 2 og 3 anses for de mest relevante. De udgør en hensigtsmæssig ramme for drøftelser mellem myndigheder og interesseparter under analysen af fremtidige tendenser og investeringsprojekter og hindringer for investeringer. De administrative omkostninger (for virksomhederne, de 27 medlemsstater og Kommissionen) ved fuld rapportering i medfør af en revision af rådsforordning (EF) nr. 736/96 anslås til højst ca. en halv million EUR. Disse maksimale omkostninger vil dog ikke reelt påløbe, da nogle data under alle omstændigheder skal indsamles af medlemsstaterne som følge af andre forpligtelser i henhold til lovgivningen. 6. Sammenligning af løsningsmuligheder Målt på effektivitet og sammenhæng er det løsningsmodel 2, der er den mest fordelagtige og bedst virkeliggør målene for en revision af rådsforordning 736/96. Den opstiller en integreret ajourført ramme, hvor indberetning og overvågning på EU-plan er kombineret. Den giver mulighed for brug af validerede data, hvilket vil øge dataenes acceptabilitet og muliggøre sammenligninger. Da der tages hensyn til eksisterende rapportering, som kan være af interesse, kan man undgå dobbeltarbejde og minimere erhvervslivets og medlemsstaternes administrative byrde. Det er en løsningsmodel, hvor indsatsen står i rimeligt forhold til udbyttet. 7. Overvågning og evaluering Virkningen af den nye indberetnings- og overvågningsmekanisme vil blive vurderet på grundlag af, hvor mange medlemsstater der opfylder deres indberetningspligt, og hvordan de indsamlede data er med hensyn til kvalitet, fuldstændighed og relevans. Der vil også blive fulgt med i interesserede parters deltagelse i overvågningsmekanismen (interesse for analyserapporterne, deltagelse i møder, mv.) og EU-institutionernes og andre interesserede parters brug af resultaterne. BG (...PICT...)|КОМИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ| Брюксел, 16.7.2009 SEC(2009) 972 окончателен РАБОТЕН ДОКУМЕНТ НА СЛУЖБИТЕ НА КОМИСИЯТА Придружителен документ към предложение за Регламент на Съвета относно уведомяването на Комисията за инвестиционни проекти за енергийна инфраструктура в Европейската общност, както и за отмяна на Регламент (ЕО) № 736/96 на Съвета РЕЗЮМЕ НА ОЦЕНКАТА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО {COM(2009) 361} {SEC(2009) 971} 1. Определяне на проблема 1.1. Какъв е проблемът? Проблемът, който изисква вземане на мерки, се изразява в липсата на пълноценни данни и информация относно инвестиционните проекти (на техните различни етапи) и свързаните с това неудачи . Независимо от източника на данните, те не винаги са пълни, надеждни или подходящи за изисквания анализ: например данните от Евростат се отнасят до развитието в миналото, докато за инвестиционни проекти са необходими прогнозни данни и информация . Регламент (ЕО) № 736/96 на Съвета би следвало по принцип да позволи мониторинг на инвестиционни проекти на равнището на ЕС . Комисията трябва да бъде уведомявана веднъж годишно за големи инвестиционни проекти или важни решения от значение за инвестиционните проекти в секторите на нефта, газовите горива и електроенергията . Но този регламент вече не се прилага пълноценно, нито пък е адаптиран към днешните предизвикателства в областта на енергетиката. Не съществува друг хоризонтален инструмент на равнището на ЕС. Без да разполага с подходящи данни, Комисията не е в състояние да: – анализира вероятната еволюция на енергийната инфраструктура, да открива потенциални несъответствия и да предвижда бъдещи енергийни доставки; – да прави оценка на енергийната политика на ЕС и да подпомага с официални данни формулирането на политика; – да спомага за прозрачност относно възможната еволюция на енергийната система на ЕС. Особено в сегашния период важно значение се придава на докладването на данни (т.е. предоставянето на информация) и мониторинга (т.е. анализа) на инвестиционни проекти и на еволюцията на енергийната система на ЕС. Макар от решаващо значение да са значителните инвестиции в енергийната инфраструктура на ЕС, съществува голяма степен на несигурност относно осъществяването на инвестиционни проекти, която е повишена още повече от сегашната икономическа и финансова криза. Както бе упоменато във Втория стратегически енергиен преглед, приет от Комисията през 2008 г., тези инвестиции са необходими, за да се отговори на бъдещите потребности от енергия, да се подпомогне преходът към бъдещата енергетика с ниска въглеродна интензивност и да се гарантира по-голяма енергийна сигурност в случай на криза, както и ефективното функциониране на вътрешния пазар. 1.2. Кой е засегнат най-силно и защо е необходима публична интервенция? На институциите на ЕС липсват подходящи и последователни данни относно развитието на енергийната инфраструктура в ЕС, за да направят оценка на стратегическия баланс между предлагането и търсенето. Предприятията в енергийния отрасъл са потенциално засегнати от недостатъчната прозрачност относно вероятната еволюция на енергийната система на ЕС. 2. Анализ на субсидиарността Институциите на ЕС взеха решения за нови политики и създадоха регулаторна рамка, в която икономическите оператори трябва да вземат решения за инвестиции. Необходимо е докладване на данни и мониторинг (т.е. анализ) на данни относно напредъка в изпълнението на инвестиционни проекти. Тъй като в политиката на ЕС все повече доминира общностното и регионалното измерение и нараства степента на взаимовръзка и обединяване на енергийните сектори, съществува риск информацията за отделни държави и сектори да стане недостатъчна. 3. Цели на инициативата на ЕС Общите цели на преработването на Регламент (ЕО) № 736/96 на Съвета са да се създаде един ефективен и ефикасен инструмент за докладване и мониторинг, т.е. да се събират подходящи данни относно инвестирането в енергийната инфраструктура на ЕС, и да се въведе механизъм за споделяне на основаващия се на това анализ с държавите-членки и заинтересованите страни. 4. Варианти на политиката Бяха разгледани следните четири варианта: – Вариант 0 — запазване на съществуващото положение — мониторинг на еволюцията на енергийната инфраструктура въз основа на съществуващите изисквания за докладване: при вариант 0 с данни и информация относно инвестиционни проекти за енергийна инфраструктура на ЕС би се разполагало или чрез съществуващи механизми на ЕС за докладване и/или чрез закупуване на данни от Комисията. – Вариант 1 — отмяна на Регламент (ЕО) № 736/96 на Съвета: в сравнение със запазването на съществуващото положение този вариант включва отмяна на Регламент (ЕО) № 736/96 на Съвета предвид на недоброто прилагане на този регламент и растящата му неспособност да отговори на новата енергийна система на ЕС. Като се приема, че в дългосрочен план пазарните сили ще уравновесят търсенето и предлагането, периодичният мониторинг би могло да бъде заменен с проучвания на отделни конкретни случаи, ако във връзка с вземането на конкретни политически решения се яви необходимост от анализ на енергийни инвестиционни проекти. – Вариант 2 — мониторинг на еволюцията на енергийната инфраструктура с допълнително докладване: предвиден е подобрен и актуализиран инструмент за докладване: изискванията за предоставяне на данни отразяват еволюцията на енергийната система на ЕС и изискванията за качество на данните са увеличени. Задълженията за докладване са съгласувани с развитието напоследък на законодателството (например докладване на всеки две години, мониторинг съгласно третия пакет от мерки за вътрешния пазар) и са опростени: държавите-членки може да бъдат освободени от докладване по настоящия регламент, ако еквивалентни данни са предоставени по друг начин (например съгласно съществуващото специфично законодателство), а дружествата също могат да бъдат освободени от задължението да предоставят информация, ако държавите-членки решат да предоставят исканата информация по друг начин. Освен докладването е предвиден анализ на данните от Комисията и възможна прозрачност на събраните данни с изключение на тези, представляващи търговска тайна. – Вариант 3 — мониторинг на еволюцията на енергийната инфраструктура с нови и всеобхватни изисквания за докладване: различието спрямо вариант 2 е, че при вариант 3 се въвежда цялостна интегрирана система за докладване и мониторинг. Държавите-членки са задължени да съобщават на Комисията и да валидират цялата поискана информация, независимо от наличието на други механизми за уведомяване или механизми за мониторинг, разработени на равнището на ЕС. 5. Оценка на въздействието Една подобрена и подсилена система за докладване ще осигури в краткосрочен план наличието на повече данни и увеличаване на качеството на данните и информацията, съобщавани на Комисията. Това дава възможност за периодичен анализ на положението и за повишена прозрачност. В средно- и дългосрочна перспектива, изработването на единен подход на ЕС и на обзор за вероятната еволюция на енергийната система на ЕС въз основа на прецизна и подходяща информация се оценява общо взето високо от инвеститорите, особено ако при това се разкриват пречки за инвестиционни проекти като например неподходящи разрешителни процедури или липса на кредити. Ако разполага с по-добра информация, Комисията би могла да популяризира най-добрите практики. Варианти 2 и 3 на политиката са считани за по-уместни. Те осигуряват полезна рамка за обсъждане между държавните органи и заинтересованите страни при анализа на бъдещи тенденции и инвестиционни проекти, както и на възникналите пречки за инвестиции. Административните разходи (общо за дружествата, 27-те държави-членки и Комисията) за докладване в пълен размер съгласно преработен Регламент (ЕО) № 736/96 на Съвета се оценяват на максимум около половин милион EUR. В действителност обаче разходите няма да достигнат тази максимална стойност, тъй като някои данни ще трябва да бъдат събирани от държавите-членки при всяко положение въз основа на други законови разпоредби. 6. Сравнение на вариантите Спрямо критериите за ефикасност, ефективност и съгласуваност най-подходящ измежду разгледаните варианти е вариант 2, който осигурява най-добро постигане на целите, поставени с преработването на Регламент (ЕО) № 736/96 на Съвета. Той осигурява интегрирана и актуализирана рамка, съчетаваща докладването и мониторинга на равнището на ЕС. Той дава възможност за използване на валидирани данни, което ще подобри приемливостта на данните и ще позволи съпоставяне. Тъй като при него се вземат предвид съществуващите изисквания за докладване, които е възможно да представляват интерес, се избягва дублиране на работата и се намалява до минимум административната тежест, наложена на промишлеността и държавите-членки. Той представлява балансиран вариант. 7. Мониторинг и оценка Въздействието на новия механизъм за докладване и мониторинг ще бъде следено въз основа на броя на държавите-членки, изпълняващи задължението за докладване, и на качеството, пълнотата и уместността на събраните данни. Ще се следи и за участието на заинтересовани страни и организации в механизма за мониторинг (интерес към аналитични доклади, участие в срещи…) и използването на резултатите от него от страна на институции на ЕС и други заинтересовани страни. PL (...PICT...)|KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH| Bruksela, dnia 16.7.2009 SEK(2009) 972 wersja ostateczna DOKUMENT ROBOCZY SŁUŻB KOMISJI Dokument uzupełniający wniosek dotyczący rozporządzenia Rady w sprawie zgłaszania Komisji projektów inwestycyjnych dotyczących infrastruktury energetycznej we Wspólnocie Europejskiej oraz uchylającego rozporządzenie Rady (WE) nr 736/96 STRESZCZENIE OCENY SKUTKÓW {KOM(2009) 361} {SEK(2009) 971} 1. Definicja problemu 1.1. Na czym polega problem? Problemem, który wymaga podjęcia działań, jest brak spójnych danych oraz informacji na temat projektów inwestycyjnych (na różnych etapach) i związane z tą sytuacją utrudnienia . Dane, bez względu na źródło pochodzenia, nie zawsze są kompletne, rzetelne i odpowiednie dla wymaganych analiz: np. dane z EUROSTAT dotyczą wydarzeń z przeszłości, a dla projektów inwestycyjnych niezbędne są dane i informacje dotyczące przyszłości. Rozporządzenie Rady (WE) nr 736/96 powinno w zasadzie umożliwić monitorowanie projektów inwestycyjnych na poziomie UE. Komisji należy raz na rok przekazywać informacje na temat większych projektów inwestycyjnych bądź istotnych decyzji mających wpływ na projekty inwestycyjne w sektorach ropy naftowej, gazu ziemnego i energii elektrycznej. Rozporządzenie to nie jest już jednak egzekwowane w konsekwentny sposób ani dostosowane do bieżących wyzwań w zakresie energii. Na poziomie UE nie istnieje żaden inny instrument horyzontalny. Bez odpowiednich danych Komisja nie jest w stanie: – analizować prawdopodobnych zmian infrastruktury energetycznej UE, identyfikować potencjalnych braków i przewidywać przyszłej podaży energii; – oceniać polityki energetycznej UE i udzielać wsparcia w zakresie kształtowania polityki przy pomocy oficjalnych danych; – promować przejrzystości w zakresie prawdopodobnych zmian systemu energetycznego UE. Przekazywanie danych na temat projektów inwestycyjnych oraz zmian systemu energetycznego UE (tzn. zgłaszanie informacji) i monitorowanie projektów inwestycyjnych oraz zmian systemu energetycznego UE (tzn. analiza) uważa się za kwestie szczególnie istotne w obecnej sytuacji. Chociaż znaczne inwestycje w infrastrukturę energetyczną UE są sprawą kluczową, istnieje duży stopień niepewności – zwiększony obecnym kryzysem gospodarczym i finansowym – dotyczący realizacji projektów inwestycyjnych. W „Drugim strategicznym przeglądzie sytuacji energetycznej” przyjętym przez Komisję w 2008 r. nadmienia się, iż inwestycje te są potrzebne, aby pokryć przyszłe zapotrzebowanie na energię, wspierać przejście na niskoemisyjny system energetyczny oraz zwiększyć bezpieczeństwo energetyczne na wypadek kryzysu, jak również skuteczność działania rynku wewnętrznego. 1.2. Kogo najbardziej dotyczy problem i dlaczego konieczna jest interwencja publiczna? Instytucje UE nie dysponują istotnymi i spójnymi danymi na temat rozwoju infrastruktury energetycznej w UE, niezbędnymi w celu oceny strategicznej równowagi między podażą a popytem. Niewystarczająca przejrzystość w zakresie prawdopodobnych zmian systemu energetycznego UE może mieć negatywny wpływ na przemysł. 2. Analiza zasady pomocniczości Instytucje UE podjęły decyzje na temat nowej polityki i stworzyły ramy regulacyjne, w których podmioty gospodarcze muszą podejmować decyzje dotyczące inwestycji. Konieczne jest zgłaszanie i monitorowanie (tzn. analiza) danych dotyczących postępów projektów inwestycyjnych. W miarę jak perspektywa regionalna i unijna oraz polityka Unii zyskują na znaczeniu, oraz uwzględniając fakt, iż sektory energetyczne są coraz mocniej ze sobą wzajemnie powiązane i zintegrowane, istnieje niebezpieczeństwo, że informacje dotyczące jedynie poszczególnych krajów lub sektorów mogą się okazać niewystarczające. 3. Cele inicjatywy UE Cele ogólne zmiany rozporządzenia Rady (WE) nr 736/96 to stworzenie efektywnego i sprawnego narzędzia sprawozdawczości i monitorowania, tzn. gromadzenie odpowiednich danych na temat inwestycji w infrastrukturę energetyczną UE i stworzenie mechanizmu udostępniania powstałych analiz państwom członkowskim i zainteresowanym stronom. 4. Warianty strategiczne Rozważono cztery warianty rozwiązań: – Wariant 0 – status quo: monitorowanie zmian infrastruktury energetycznej na podstawie obecnych wymogów w zakresie sprawozdawczości. W ramach wariantu 0 dane oraz informacje na temat projektów inwestycyjnych dotyczących infrastruktury energetycznej UE są przekazywane w ramach obecnych mechanizmów sprawozdawczości lub Komisja dokonuje ich zakupu. – Wariant 1 – uchylenie rozporządzenia Rady (WE) nr 736/96. W porównaniu ze status quo ta opcja polega na uchyleniu rozporządzenia Rady (WE) nr 736/96, gdyż jest ono niedostatecznie stosowane i w coraz mniejszym stopniu uwzględnia nowy system energetyczny UE. Zakładając, iż w dłuższej perspektywie czasowej na rynkach dojdzie do zrównoważenia podaży i popytu, regularne monitorowanie będzie można zastąpić badaniami konkretnych przypadków, jeśli określone decyzje polityczne wymagałyby analizy projektów inwestycyjnych związanych z energetyką. – Wariant 2 – monitorowanie polityki za pomocą uzupełniającego mechanizmu sprawozdawczości. Opracowanie usprawnionego i aktualnego narzędzia sprawozdawczości: wymogi dotyczące danych odzwierciedlają zmiany systemu energetycznego UE oraz następuje zaostrzenie wymogów dotyczących jakości danych. Obowiązki w zakresie sprawozdawczości są zgodne z najnowszymi zmianami w zakresie stanowienia prawa (np. dokonywanie zgłoszeń co dwa lata, monitorowanie w ramach trzeciego pakietu dotyczącego rynku wewnętrznego) i ulegają uproszczeniu: państwa członkowskie mogą zostać zwolnione z obowiązku sprawozdawczości na mocy niniejszego rozporządzenia, jeśli równoważne dane przekazywane są w inny sposób (np. na mocy odpowiednich obecnych przepisów), a podmioty gospodarcze mogą również zostać zwolnione z obowiązku zgłaszania informacji, jeśli państwa członkowskie podejmą decyzję o przekazywaniu żądanych informacji w inny sposób. Oprócz sprawozdawczości przewiduje się sporządzanie przez Komisję analiz danych i jak największą przejrzystość gromadzonych danych, z wyjątkiem danych objętych tajemnicą handlową. – Wariant 3 – monitorowanie zmian infrastruktury energetycznej za pomocą nowych, kompleksowych wymogów w zakresie sprawozdawczości. W odróżnieniu od wariantu 2 w wariancie 3 powstaje kompleksowy, zintegrowany system sprawozdawczości i monitorowania. Obowiązkiem państw członkowskich jest zgłaszanie Komisji, niezależnie od innych funkcjonujących na poziomie UE mechanizmów sprawozdawczości i monitorowania, wszystkich wymaganych danych, a także ich weryfikacja. 5. Ocena skutków W perspektywie krótkoterminowej usprawniony i wzmocniony system sprawozdawczości spowoduje poprawę dostępności i jakości danych oraz informacji zgłaszanych Komisji. Umożliwi to okresowe analizy sytuacji i zwiększenie przejrzystości. W perspektywie średnio- i długoterminowej inwestorzy docenią opracowanie spójnego dla całej UE podejścia i przeglądu sytuacji w zakresie prawdopodobnych zmian systemu energetycznego UE w oparciu o dokładne i właściwe dane, szczególnie jeśli pozwoli to ujawnić przeszkody dla projektów inwestycyjnych, takie jak niedopuszczalne procedury wydawania zezwoleń lub brak kredytów. Posiadając lepsze informacje, Komisja będzie mogła promować najlepsze praktyki. Warianty polityki 2 i 3 uznaje się za bardziej odpowiednie. Zapewniają one użyteczną strukturę dla dialogu między organami władzy publicznej a zainteresowanymi stronami w ramach analizy przyszłych tendencji i projektów inwestycyjnych oraz napotykanych barier dla inwestycji. Maksymalne koszty administracyjne (dla podmiotów gospodarczych, 27 państw członkowskich oraz Komisji) pełnej sprawozdawczości spowodowane zmianą rozporządzenia Rady (WE) nr 736/96 szacuje się na około pół miliona EUR. Koszty maksymalne nie zostaną jednak w rzeczywistości poniesione, ponieważ państwa członkowskie musiałyby i tak gromadzić niektóre dane ze względu na wymogi innych przepisów. 6. Porównanie wariantów Pod względem kryteriów skuteczności, efektywności i spójności wariant 2 jest najkorzystniejszym spośród rozważanych wariantów i w najlepszy sposób realizuje cele wyznaczone dla zmiany rozporządzenia Rady nr 736/96. Zapewnia on zintegrowaną i aktualną strukturę łączącą sprawozdawczość z monitorowaniem na poziomie UE. Umożliwia on wykorzystywanie zweryfikowanych danych, co powoduje poprawę akceptowalności danych i umożliwia ich porównanie. Ponieważ wariant ten uwzględnia obecne, istotne w danym kontekście wymogi w zakresie sprawozdawczości, można uniknąć powielania wykonywanej pracy i zminimalizować obciążenia administracyjne dla sektora energetycznego i państw członkowskich. Ten wariant jest proporcjonalny. 7. Monitorowanie i ocena Wpływ nowego mechanizmu sprawozdawczości i monitorowania będzie obserwowany w oparciu o liczbę państw członkowskich spełniających obowiązki w zakresie sprawozdawczości oraz w oparciu o jakość, kompletność i przydatność gromadzonych danych. Obserwowany będzie również udział zainteresowanych stron i podmiotów w mechanizmie monitorowania (zainteresowanie raportami analitycznymi, udział w spotkaniach…) oraz wykorzystanie jego wyników przez instytucje UE oraz inne zainteresowane strony. DE (...PICT...)|KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN| Brüssel, den 16.7.2009 SEK(2009) 972 endgültig ARBEITSDOKUMENT DER KOMMISSIONSDIENSTSTELLEN Begleitdokument zum Vorschlag für eine VERORDNUNG DES RATES über die Mitteilung von Investitionsvorhaben für Energieinfrastruktur in der Europäischen Gemeinschaft an die Kommission und zur Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 736/96 ZUSAMMENFASSUNG DER FOLGENABSCHÄTZUNG {KOM(2009) 361} {SEK(2009) 971} 1. Problemstellung 1.1. Beschreibung des Problems Das Problem, zu dessen Lösung Maßnahmen ergriffen werden müssen, ist das Fehlen zusammenhängender Daten und Informationen über Investitionsvorhaben (in den verschiedenen Phasen) mit den sich daraus ergebenden Nachteilen . Die Daten, gleich aus welcher Quelle, sind nicht immer vollständig, verlässlich oder für die benötigte Analyse geeignet: Beispielsweise beziehen sich EUROSTAT-Daten auf bereits zurückliegende Entwicklungen, während für Investitionsvorhaben zukunftsgerichtete Daten/Informationen benötigt werden. Die Verordnung (EG) Nr. 736/96 des Rates sollte im Prinzip eine Überwachung von Investitionsvorhaben auf EU-Ebene ermöglichen. Der Kommission sind einmal jährlich größere Investitionsvorhaben oder wichtige Entscheidungen in Bezug auf Investitionsvorhaben im Erdöl-, Erdgas- und Elektrizitätssektor mitzuteilen. Diese Verordnung wird jedoch nicht mehr einheitlich durchgesetzt und auch nicht an die aktuellen Herausforderungen an den Energiesektor angepasst. Es gibt auf EU-Ebene kein anderes horizontales Instrument. Wenn sie nicht über die geeigneten Daten verfügt, ist die Kommission nicht in der Lage, – die voraussichtliche Entwicklung der EU-Energieinfrastruktur zu analysieren, potenzielle Engpässe zu ermitteln und die künftige Energieversorgung vorausschauend zu planen; – die Energiepolitik der EU zu bewerten und politische Entscheidungen mit offiziellen Daten zu untermauern; – die Transparenz in Bezug auf die voraussichtliche Entwicklung des Energiesystems der EU zu fördern. Besonderes in der gegenwärtigen Situation wird der Mitteilung von Daten (d.h. der Übermittlung von Information) und der Überwachung (d.h. der Analyse) von Investitionsvorhaben und der Entwicklung des Energiesystems der EU große Bedeutung beigemessen. Erhebliche Investitionen in die Energieinfrastruktur der EU sind unbedingt erforderlich, doch es besteht ein hohes Maß an Unsicherheit bei der Realisierung von Vorhaben, das durch die derzeitige Wirtschafts- und Finanzkrise noch verstärkt wird. In der Zweiten Überprüfung der Energiestrategie der Kommission von 2008 heißt es, dass diese Investitionen erforderlich sind, um die künftige Energienachfrage zu decken, den Übergang zu einem Energiesystem mit geringen CO 2 -Emissionen zu fördern und eine größere Energieversorgungssicherheit im Krisenfall sowie das wirksame Funktionieren des Binnenmarktes zu gewährleisten. 1.2. Wer ist am stärksten betroffen und warum ist eine Maßnahme der Gemeinschaft erforderlich? Den Organen der EU fehlen relevante/kohärente Daten in Bezug auf die Entwicklung der Energieinfrastruktur in der EU, um das strategische Gleichgewicht zwischen Angebot und Nachfrage beurteilen zu können. Für die Industrie kann sich die unzureichende Transparenz hinsichtlich der voraussichtlichen Entwicklung des Energiesystems der EU negativ auswirken. 2. Subsidiaritätsanalyse Die Organe der EU haben neue Politiken beschlossen und einen Rechtsrahmen für die Investitionsentscheidungen der Wirtschaftsteilnehmer geschaffen. Dafür ist es erforderlich, dass Daten zum Fortschritt von Investitionsvorhaben mitgeteilt und geprüft (d.h. analysiert) werden. Angesichts der zunehmenden Bedeutung EU-weiter/regionaler Ansätze und europäischer Politiken und angesichts der Tatsache, dass die Energiesektoren immer enger miteinander verbunden und integriert sind, besteht die Gefahr, dass Informationen, die nur ein Land oder einen Sektor betreffen, nicht mehr ausreichen. 3. Ziele der EU-Initiative Das allgemeine Ziel der Überarbeitung der Verordnung (EG) Nr. 736/96 des Rates ist es, ein effektives und effizientes Melde- und Überwachungsinstrument zu schaffen, d.h. geeignete Daten über Investitionen in EU-Energieinfrastruktur zu erheben und einen Mechanismus einzurichten, über den die auf dieser Grundlage erstellte Analyse auch den Mitgliedstaaten und den Akteuren zugänglich ist. 4. Optionen Es wurden vier politische Optionen erwogen: – Option 0 – Status quo – Überwachung der Entwicklung der Energieinfrastruktur auf der Grundlage geltender Meldevorschriften : Bei dieser Option würden Daten und Informationen zu Investitionsvorhaben für Energieinfrastruktur in der EU entweder durch vorhandene EU-Meldemechanismen geliefert und/oder von der Kommission erworben. – Option 1 – Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 736/96 des Rates : Gegenüber dem Status quo würde bei dieser Option die Verordnung (EG) Nr. 736/ 96 des Rates aufgehoben, da ihre Durchführung unzureichend ist und sie das neue Energiesystem der EU immer weniger erfassen kann. Ausgehend von der Annahme, dass die Märkte langfristig Angebot und Nachfrage ausgleichen werden, könnte die regelmäßige Überwachung durch Studien ersetzt werden, die von Fall zu Fall durchgeführt werden könnten, wenn für Entscheidungen über spezifische Politiken eine Analyse energiebezogener Investitionsvorhaben erforderlich ist. – Option 2 – Überwachung der Entwicklung der Energieinfrastruktur mit zusätzlicher Meldung: Hier ist ein verbessertes und aktualisiertes Instrument vorgesehen: Die zu übermittelnden Daten geben die Entwicklung des Energiesystems der EU wider und die Anforderungen an die Datenqualität werden verschärft. Die vorgeschriebenen Meldungen werden an jüngste Entwicklungen in der Rechtsetzung angeglichen (z.B. Meldung alle zwei Jahre, Überwachung im Rahmen des dritten Binnenmarktpakets) und vereinfacht: Die Mitgliedstaaten können von der Meldepflicht im Rahmen dieser Verordnung ausgenommen werden, wenn gleichwertige Daten auf anderem Wege bereitgestellt werden (z.B. aufgrund geltender Einzelvorschriften), und auch für Unternehmen kann eine Ausnahme gelten, wenn die Mitgliedstaaten beschließen, die vorgeschriebenen Daten in anderer Weise zu übermitteln. Über die Meldung hinaus ist vorgesehen, dass die Kommission die Daten analysiert und dass die erhobenen Daten mit Ausnahme sensibler Geschäftsdaten transparent sind. – Option 3 – Überwachung der Entwicklung der En