RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN Mot mer demokratiska val till Europaparlamentet Rapport om genomförandet av kommissionens rekommendationer av den 12 mars 2013 om att göra valen till Europaparlamentet mer demokratiska och se till att de genomförs på ett effektivare sätt /* COM/2014/0196 final */





1. Inledning Valen till Europaparlamentet är hörnstenen i EU:s demokratiska process som beskrivs i fördragen[1]. En majoritet av EU-medborgarna anser att det bästa sättet att göra sig hörd hos EU:s beslutsfattare är att delta i valen till Europaparlamentet[2]. Valet 2014 kommer att vara av särskild betydelse. Det är det första valet sedan Lissabonfördraget trädde i kraft och stärkte de demokratiska grunderna för unionen samtidigt som Europaparlamentet fick en viktigare roll och ökade befogenheter. Dessutom hålls det i ett skede av avgörande betydelse för den europeiska integrationen, när EU vidtar bestämda åtgärder för att ta sig ur den kris som i hög grad påverkar medborgarna. Med utgångspunkt i resultatet av årets val till Europaparlamentet kommer beslut av stor betydelse för EU:s fortsatta utveckling att fattas. Ett högt valdeltagande är viktigare än någonsin. Därför måste beslutsamma åtgärder vidtas för att överbrygga klyftan mellan EU-politiken och medborgarna. De kommer att gå och rösta bara om de ser att de erbjuds ett val och att deras röst kommer att göra skillnad[3]. Alla europeiska institutioner strävar efter att göra EU:s demokratiska process öppnare och främja ökad delaktighet för de europeiska väljarna. Den 12 mars 2013 antog kommissionen rekommendation 2013/142/EU om att göra valen till Europaparlamentet mer demokratiska och se till att de genomförs på ett effektivare sätt[4]. Europaparlamentet har också antagit resolutioner om detta[5]. Rekommendation 2013/142/EG var uppdelad i två huvuddelar. Den första uppsättningen rekommendationer syftade till att öka öppenheten i valen och förstärka den demokratiska legitimiteten i EU:s beslutsprocess. Kommissionen rekommenderade att väljarna före valet informeras om vilka europeiska politiska partier de nationella partierna är knutna till. De nationella och europeiska politiska partierna bör också ange vilken kandidat de stöder till posten som ordförande för Europeiska kommissionen och lämna närmare upplysningar om sin kandidats program. De nationella politiska partierna bör se till att de i sina sändningar med ett politiskt budskap informerar allmänheten om partiets kandidat och om kandidatens program. Sådana åtgärder skulle bidra till att upprätta konkreta och synliga kopplingar mellan medborgarnas röst och de europeiska politiska partierna. De skulle bidra till den demokratiska legitimiteten i EU:s beslutsprocess och främja en EU-omfattande debatt om kandidaternas visioner för Europa. Kommissionen rekommenderade också att man kommer överens om en gemensam valdag för hela EU. Den andra uppsättningen rekommendationer riktades till medlemsstaterna och syftade till att se till att valen genomförs på ett effektivare sätt genom rationaliserade förfaranden för genomförandet av EU-medborgarnas rösträtt och valbarhet i bosättningsmedlemsstaten enligt direktiv 93/109/EG[6]. Dessa rekommendationer bör, när de genomförs av medlemsstaterna, bidra till ett ännu effektivare genomförande av valen och samtidigt till en minskad administrativ börda för medlemsstaterna. I denna rapport undersöks hur dessa rekommendationer genomförts av medlemsstaterna och de nationella och europeiska politiska partierna. Dessutom undersöks hur de anammats av andra institutioner och av det civila samhället. 2. Ett demokratiskt genomförande av valen I september 2013 bad kommissionen medlemsstaterna att lämna upplysningar om genomförandet av den första uppsättningen rekommendationer. En majoritet av medlemsstaterna besvarade denna begäran[7]. Kommissionen inhämtade också information från nationella valexperter och från europeiska politiska partier[8]. En översikt över de upplysningar som inhämtats vid tidpunkten för denna rapport finns i tabellen i bilagan. Internetversionen av tabellen[9] kommer att uppdateras regelbundet på grundval av ytterligare bidrag från medlemsstaterna. 2.1. Information till väljarna om vilka europeiska politiska partier de nationella partierna är knutna till Kommissionen rekommenderade medlemsstaterna att ”uppmuntra och underlätta information till väljarna om vilka europeiska politiska partier som de nationella partierna är knutna till, både före och under valen till Europaparlamentet, bland annat genom att tillåta, och uppmuntra till, att denna anknytning anges på röstsedlarna för valen till Europaparlamentet”. Kommissionen rekommenderade vidare att nationella politiska partier ”[gör] det allmänt känt före dessa val vilket europeiskt politiskt parti de är knutna till” och ”i allt sitt kampanjmaterial, information och sändningar med politiskt budskap tydligt [låter] det framgå vilket europeiskt politiskt parti de har anknytning till”. I sina svar välkomnade medlemstaterna i allmänhet denna rekommendation och höll med om att en grundlig kampanj var väsentlig för bättre information och ökad medvetenhet bland allmänheten. En stor majoritet av de medlemsstater som svarade uppgav att de hade informerat de nationella politiska partierna om behovet av att öka öppenheten och förbättra informationen till väljarna för att stärka det demokratiska genomförandet av valen till Europaparlamentet. Det framkom dock att vallagstiftningen i flera medlemsstater[10] inte tillåter att europeiska politiska partiers namn eller logotyper visas på röstsedlarna. Tre av de medlemsstaterna överväger att ändra sin lagstiftning så att det blir tillåtet att visa dessa uppgifter. Vissa medlemsstater[11] anser att de nationella politiska partierna är bäst lämpade att informera sina väljare om partiets anknytning. En medlemsstat ifrågasatte den potentiellt diskriminerande effekten av att visa kopplingarna mellan nationella och europeiska politiska partier för nationella partier som inte har ingått några sådana allianser. - Belgien, Kroatien, Estland, Tyskland, Grekland, Finland, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Portugal, Spanien och Storbritannien har underrättat sina nationella partier om rekommendationen att göra anknytningen mellan nationella och europeiska partier tydligare. - Österrike, Belgien, Irland, Nederländerna, Spanien, Storbritannien och nyligen Slovenien[12] tillåter namn och/eller logotyper för europeiska politiska partier på röstsedlarna. - Bulgarien, Kroatien, Tjeckien, Danmark, Estland, Tyskland, Grekland, Finland, Ungern, Lettland, Luxemburg, Malta, Rumänien, Slovakien och Sverige tillåter inte namn och/eller logotyper för europeiska politiska partier på röstsedlarna. - Kroatien, Grekland och Rumänien undersöker möjligheten att ändra den nationella lagstiftningen för att tillåta namn och logotyper på röstsedlarna. I de synpunkter som hittills mottagits inom ramen för den politiska dialogen med Europeiska kommissionen välkomnade även nationella parlament[13] rekommendationen och gjorde en positiv bedömning av dess syften, framför allt den positiva effekten av valarrangemang för att informera väljarna om kopplingen mellan europeiska och nationella politiska partier. Europeiska politiska partier meddelade kommissionen att de kommer att uppmuntra och stödja politiska kampanjbudskap som framhåller de nationella partiernas anknytning. Några av dem klargjorde dock att de inte skulle stödja en gemensam strategi för de nationella partier som är knutna till dem, eftersom alla medlemsstaters vallagar inte tillåter att namn eller logotyper för europeiska politiska partier tas med på röstsedlarna. Några europeiska partier svarade att de, om den rättsliga ramen skulle ändras, skulle inta en mer konsekvent hållning för att uppmuntra nationella partier som är knutna till dem att utnyttja denna möjlighet. Ett europeiskt politiskt parti sade att man inte insåg mervärdet med att använda sådana logotyper och att andra metoder för att informera om kopplingen mellan nationella och europeiska politiska partier borde övervägas. 2.2. Stöd för en kandidat till posten som ordförande för Europeiska kommissionen Kommissionen rekommenderade att de europeiska och nationella politiska partierna ”redan före ett val till Europaparlamentet [bör] göra det känt vilken kandidat de stödjer till posten som ordförande för Europeiska kommissionen samt vilket program denna kandidat har” och att de nationella politiska partierna ”bör se till att de i sina sändningar med ett politiskt budskap i samband med valen till Europaparlamentet även informerar medborgarna om vilken kandidat de stödjer till posten som ordförande för Europeiska kommissionens ordförande och redovisar vilket program denne kandidat har”. De europeiska politiska partierna har rättat sig efter rekommendationen att tillkännage sina kandidater till posten som ordförande för Europeiska kommissionen. Hittills har sex europeiska politiska partier nominerat sina kandidater: Jean-Claude Juncker för Europeiska folkpartiet (EPP), Martin Schulz för Europeiska Socialdemokraters Parti (PES), Guy Verhofstadt för Alliansen liberaler och demokrater för Europa (ALDE) och för Europeiska demokratiska partiet, José Bové och Ska Keller för Europeiska gröna partiet och Alexis Tsipras för Europeiska vänsterpartiet. Rörelsen för frihetens och demokratins Europa (MELD) och Alliansen Europeiska konservativa och reformister (AECR) meddelade att man inte kommer att nominera någon kandidat. De europeiska politiska partierna planerar också att öka medvetenheten om sina kandidater och deras program. Några partier har redan upprättat manifest och lanserat kampanjwebbplatser med sina kandidaters program och de viktigaste kommande evenemangen. Andra partier har tillkännagett att de kommer att göra det inom kort. Sociala medier kommer att användas för att nå ut till väljarna. Större EU-omfattande kampanjer och evenemang kommer att organiseras. Kandidaterna kommer att delta i valevenemang för allmänheten i olika EU-länder, tillsammans med nationella partier som kommer att vara nyckelaktörer i kampanjerna. Som ett led i Europaparlamentets institutionella kommunikationskampanj inför valet[14] kommer europeiska rundradiounionen (EBU) att anordna en debatt mellan huvudkandidaterna till posten som kommissionens ordförande den 15 maj 2014. Andra medieaktiviteter kommer att inledas, även i sociala medier och eventuellt i anslutning till aktiviteter som planeras av medlemsstaterna. Evenemanget European Youth Event med flera tusen unga deltagare kommer att anordnas i Strasbourg den 9–11 maj 2014 av Europaparlamentet tillsammans med Europeiska ungdomsforumet, Europeiska kommissionen och andra partner[15]. Kandidater till posten som ordförande för kommissionen kan också komma att delta. Andra EU-institutioner stöder också debatten. Vid European Summit of Regions and Cities (EU-toppmöte för kommuner och regioner), som anordnades av Regionkommittén i Aten den 8 mars 2014, hölls en debatt på hög nivå om det kommande valet till Europaparlamentet. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén kommer att anordna debatter i medlemsstaterna och anpassa sin webbplats och sina budskap till Europaparlamentets kampanj. Man planerar också att ge sina nationella kontaktpunkter särskild utbildning om valet till Europaparlamentet. Europeiska ombudsmannen anordnade den 4 mars 2014 evenemanget ”Your wish list for Europe”[16] tillsammans med kommissionens ordförande och Europaparlamentets talman för att engagera medborgarna inför valet till Europaparlamentet 2014. Medlemsstaterna informerade kommissionen om bredare kommunikationsinsatser för att öka valdeltagandet, t.ex. informationskampanjer för förstagångsväljare, webbsidor om valet, pressmöten, rundabordssamtal och seminarier. Exempel på bästa praxis: - Finland har lanserat en webbplats för valet till Europaparlamentet med heltäckande information om Europaparlamentet, de europeiska politiska partierna och deras eventuella anknytning till nationella partier (www.vaalit.fi). På webbplatsen finns även vägledning för EU-medborgare från andra länder om hur de kan utöva sin rösträtt. Den finska riksdagen har anslagit 100 000 euro till icke-statliga organisationer för informationskampanjer i samband med valet till Europaparlamentet. - Polen kommer att koppla valkampanjen till tioårsdagen av EU-medlemskapet. Kampanjen inför valet till Europaparlamentet har gjorts till en prioritering, och målet är att öka valdeltagandet. Kampanjen kommer att uppmärksamma framstegen under tio års EU-medlemskap och använda konkreta exempel för att visa hur EU påverkar polackernas dagliga liv. Ett tv-program planeras där EU:s principer och betydelsen av tio års EU-medlemskap för Polen och polackerna förklaras. Polen kommer också att kommunicera med polska medborgare som bor i andra EU-länder för att öka deras medvetenhet om möjligheten att rösta i bosättningslandet. 2.3. Gemensam valdag Kommissionen rekommenderade att medlemsstaterna ”bör komma överens om en gemensam valdag för valen till Europaparlamentet och om en gemensam tidpunkt för stängning av vallokalerna”. Syftet är att åtgärda fragmenteringsproblem och få till stånd ett mer sammanhängande EU-omfattande val genom att hålla röstningen på samma dag i hela EU. En del medlemsstater har enats om att hålla valet söndagen den 25 maj 2014, medan andra har avvisat tanken och förklarat att valdeltagandet skulle bli högre om valet hölls en veckodag eller en lördag. Nationella traditioner anfördes också som förklaring till att en gemensam valdag avvisades[17]. EU-lagstiftningen innehåller strikta regler om tidpunkten för offentliggörandet av valresultatet[18]. Enligt dessa regler är det framför allt förbjudet att officiellt offentliggöra resultatet i en medlemsstat innan röstningen avslutats i alla medlemsstater. Syftet är att undvika att EU-väljare påverkas av resultaten i medlemsstater där röstningen redan avslutas och alltså att skydda principen om fria val. Kommissionen övervakar noga medlemsstaternas genomförande av dessa regler och har vidtagit åtgärder[19] för att se till att de följs vid valet till Europaparlamentet 2014. Det sammanlagda valresultatet kommer att offentliggöras av Europaparlamentet på kvällen den 25 maj genom ett gemensamt tillkännagivande i hela EU. 2.4. Det civila samhällets roll Vid sidan av kommissionens rekommendation till medlemsstaterna och de europeiska och nationella politiska partierna vidtar det civila samhällets organisationer åtgärder. Dessa organisationer är värdefulla multiplikatorer i arbetet med att informera allmänheten om den demokratiska förstärkningen inför valet till Europaparlamentet 2014 och är väl placerade för diskussioner med medlemmarna om för- och nackdelarna med olika kandidaters manifest. Flera av dessa organisationer ser kampanjerna för ordförandeskapet för Europeiska kommissionen som ett värdefullt tillfälle att föra fram sina budskap och påverka kandidaternas program. Det kan uppmuntra till diskussion mellan medborgare och kandidater och leda till tydligt stöd för en viss kandidat, samtidigt som det främjar europeiska offentliga rum och EU-omfattande debatter inför valet. Det civila samhället spelar mer generellt en viktig roll när det gäller att informera medborgarna om betydelsen av och nyttan med att delta i valet till Europaparlamentet. Ett antal relevanta initiativ har inletts eller förbereds. Exempel på bästa praxis: Valhandledningar och information: - AEGEE-Europe (det europeiska studentforumet): ”Y Vote 2014”. De organiserade aktiviteterna kommer att innefatta utarbetande av en valhandledning, bussturnéer och ungdomskonvent[20]. Verktyg för internetröstning/valkompasser: Dessa elektroniska verktyg hjälper väljarna att välja en kandidat genom att jämföra deras profiler och preferenser med kandidaternas profiler och program. - Europeiska ungdomsforumet - League of Young Voters och det elektroniska verktyget VoteWatch[21]. - Valkompassen Euandi från European Union Democracy Observatory[22]. - WeCitizens valkompass[23]. Debatter, forum och internetchattar med kandidater: - Debating Europe[24] kommer att anordna internetdebatter, direktchattar och evenemang för personliga möten där EU-medborgarna kan ställa frågor till Europaparlamentets nuvarande och framtida ledamöter om de problem som Europa står inför och få hjälp med att göra ett välinformerat val till Europaparlamentet. - Move Europe i regi av Young European Federalists[25] kommer att innefatta debatter och kampanjer riktade till unga. - European Citizen Action service (ECAS) driver projektet JoiEU (”Joint Citizen Action for a Stronger, Citizen-Friendly Union”) med inriktning på deltagande i valet till Europaparlamentet[26]. - Alliance for the European Year of Citizens (EYCA)[27] kommer att anordna en dag för det civila samhället i mars 2014 där huvudkandidaterna bjuds in att delta. Utöver de andra initiativ som tagits för att vidareutveckla det europeiska offentliga rummet och som nått ut till fler än 500 000 européer (bland annat över 50 s.k. medborgardialoger[28]) har kommissionen också fullgjort sitt åtagande i rapporten om EU-medborgarskapet 2013 att offentliggöra en användarvänlig handbok på samtliga officiella EU-språk om EU-medborgarnas viktigaste rättigheter, däribland rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet[29] (åtgärd 12 a). 3. Ett effektivt genomförande av valen 3.1. Rationalisera de administrativa processerna För att säkra legitimiteten för valen till Europaparlamentet krävs enligt direktiv 93/109/EG[30] förfaranden för att se till att EU-medborgare inte röstar eller kandiderar både i sin ursprungsmedlemsstat och i bosättningslandet vid samma val. Med utgångspunkt i diskussioner med experter från medlemsstaterna upprättade kommissionen i rekommendation 2013/142/EU en förteckning över åtgärder för att förenkla systemet för utbyte av uppgifter i detta syfte[31]. Därigenom lindras den administrativa bördan för medlemsstaterna vid tillämpning av systemet, som också blir säkrare och effektivare när det gäller att förhindra missbruk. Kommissionen rekommenderade framför allt att medlemsstaterna inrättar en enda kontaktmyndighet i varje medlemsstat för att underlätta ett smidigare utbyte av uppgifter om väljare med andra medlemsstater. Bosättningsmedlemsstater uppmanades att lämna ytterligare personuppgifter som kan behövas för en effektivare identifiering av väljare av myndigheterna i ursprungsmedlemsstaten. Alla medlemsstater bör använda samma elektroniska format vid registrering av uppgifter och en säker, krypterad elektronisk metod för att skydda väljarnas personuppgifter. Medlemsstaterna bör överföra uppgifterna i ett enda paket per ursprungsmedlemsstat, om nödvändigt med en ytterligare överföring vid ett senare tillfälle. De bör dessutom ta hänsyn till de olika valkalendrar som gäller runtom i EU när de utbyter uppgifter. Sedan dessa rekommendationer antogs har kommissionen samarbetat med medlemsstaternas experter för att hjälpa dem med genomförandet. Inför valet till Europaparlamentet 2014 har alla medlemsstater utom Storbritannien enats om att inrätta en enda kontaktmyndighet för att sända och ta emot meddelanden inom systemet för utbyte av uppgifter. Storbritannien planerar att sända meddelanden om EU-väljare via lokala valmyndigheter. Kommissionen försäkrade sig om att samtliga medlemsstater hade fullständig information om den typ av uppgifter som behövs för att medlemsstaterna effektivt ska kunna kontrollera identiteten på medborgare som är registrerade för röstning i den medlemsstat där de är bosatta. Nästan alla medlemsstater har förbättrat säkerheten för utbytet av uppgifter inför valet genom att införa ett gemensamt elektroniskt format och använda ett krypteringsverktyg som rekommenderas av kommissionen. Kommissionen har också sett till att alla medlemsstater har tillgång till de valkalendrar som gäller runtom i EU, så att de kan bestämma en lämplig tidpunkt för meddelandena. Det stora flertalet medlemsstater har lagt ned ett omfattande arbete på att förbereda genomförandet av dessa rekommendationer. Om dessa åtgärder genomförs inför valet till Europaparlamentet bör de bidra till att rationalisera valprocesserna och minska den administrativa bördan. 3.2. Ytterligare åtgärder som kommissionen vidtagit för ett effektivare genomförande av valen Utöver rekommendationen har även andra åtgärder vidtagits för ett effektivare genomförande av valen till Europaparlamentet. Genom direktiv 2013/1/EU[32] blir det lättare för EU-medborgare att kandidera i sina bosättningsmedlemsstater, eftersom de bara behöver visa en identitetshandling och en försäkran om att de uppfyller villkoren för valbarhet i stället för att behöva lämna ett intyg från de behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten. Kommissionen anser att man bör prioritera att införliva detta direktiv i tid, så att den förbättrade processen kommer EU-medborgarna till gagn redan från och med valet till Europaparlamentet 2014. Kommissionen har noga övervakat medlemsstaternas införlivandeåtgärder. Sedan tidsfristen för införlivande av direktivet löpte ut den 28 januari 2014 har kommissionen den 5 februari 2014 beslutat att inleda överträdelseförfaranden mot de 14 medlemsstater som inte anmält sina införlivandeåtgärder i tid. Sedan dess har de allra flesta medlemsstater anmält sina införlivandeåtgärder. Kommissionen har haft diskussioner med medlemsstaterna om de problem med införlivandet av direktiv 93/109/EG som tidigare identifierats[33]. Det rör sig i synnerhet om införande av ytterligare krav för registrering för röstning (vilket leder till hinder för EU-medborgarnas utövande av sin rösträtt) och felaktigt införlivande av bestämmelserna för att skydda valens legitimitet. Alla utom två av dessa ärenden har nu avslutats. I de återstående fallen har en medlemsstat nyligen antagit ny lagstiftning för att åtgärda införlivandeproblemen[34], och den andra medlemsstaten kommer inom kort att anta sådan lagstiftning[35]. 4. Slutsatser Kommissionens rekommendation om att göra valen till Europaparlamentet mer demokratiska och se till att de genomförs på ett effektivare sätt har generellt fått ett gott mottagande. Detta är en preliminär rapport om de initiativ som medlemsstaterna och nationella och europeiska politiska partier utvecklar för att öka öppenheten, öka allmänhetens medvetenhet och främja EU-omfattande kampanjer för kandidater och deras program. Rapporten syftar till att uppmuntra utbyte av bästa praxis och främja nya initiativ för att stärka det demokratiska livet i EU inför det kommande valet till Europaparlamentet 2014. Kommissionen kommer att fortsätta att övervaka medlemsstaternas och de politiska partiernas genomförande av rekommendationen inför valet. Tabellen på internet[36] kommer regelbundet att uppdateras med ytterligare uppgifter från medlemsstaterna, framför allt de tio medlemsstater som vid tidpunkten för denna rapport inte besvarat kommissionens begäran om upplysningar. Efter valet till Europaparlamentet kommer kommissionen att upprätta en fullständig rapport med en bedömning av genomförandet av relevant EU-lagstiftning, inklusive rekommendationen. I rapporten kommer andra initiativ som inletts inför valet till Europaparlamentet att belysas och rollen för det civila samhällets organisationer att undersökas. Det bör göra det lättare att hitta nya vägar för framtiden, mot ännu mer demokratiska val till Europaparlamentet. [1] Artikel 10 i fördraget om Europeiska unionen. [2] Nästan sex av tio EU-medborgare anser att det bästa sättet att göra sig hörd hos EU:s beslutsfattare är att rösta i valen till Europaparlamentet. Eurobarometerundersökning för Europaparlamentet EB/EP 77.4, ”Två år före valet till Europaparlamentet 2014”, Bryssel, 20 augusti 2012. [3] Mer än sju av tio EU-medborgare anser att valdeltagandet skulle bil högre om det framgick av de nationella politiska partiernas kampanjmaterial vilket europeiskt politiskt parti de är knutna till. Åtta av tio EU-medborgare säger att de skulle bli mer motiverade att rösta i valen till Europaparlamentet om de fick mer information om kandidaternas och partiernas program och mål, om hur EU påverkar deras liv och om själva valet. Flash Eurobarometer 364 om EU-medborgarnas valrättigheter, fältperiod i november 2012. [4] EUT L 79, 21.3.2013, s. 29. [5] Europaparlamentets resolution av den 22 november 2012 om valet till Europaparlamentet 2014 (2012/2829(RSP)); Europaparlamentets resolution av den 4 juli 2013 om förbättring av den praktiska organisationen i samband med valet till Europaparlamentet 2014 (2013/2102(INI). [6] Rådets direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare. EGT L 329, 30.12.1993, s. 34. [7] Vid tidpunkten för denna rapport har arton medlemsstater lämnat information som svar på kommissionens skrivelse: Belgien, Tjeckien, Danmark, Estland, Grekland, Spanien, Finland, Kroatien, Ungern, Luxemburg, Lettland, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakien, Storbritannien. [8] I februari 2014 skrev kommissionen till samtliga europeiska politiska partier inför utarbetandet av denna rapport. Följande partier svarade och lämnade upplysningar: Europeiska folkpartiet (EPP), Europeiska Socialdemokraters Parti (PES), Alliansen liberaler och demokrater för Europa (ALDE), Alliansen Europeiska konservativa och reformister (AECR), Rörelsen för frihetens och demokratins Europa (MELD), Europeiska demokratiska partiet (EDP). [9] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm [10] Se bilagan. [11] Se bilagan. [12] Slovenien meddelade att man hade för avsikt att ändra sin lagstiftning och anmälde sedan ändringen till kommissionen den 20 februari 2014. [13] Yttrande från det portugisiska parlamentet, utskottet för Europafrågor (4 juni 2013); yttrande från det rumänska parlamentet, deputeradekammaren (25 juni 2013) och senaten (30 september 2013). [14] http://www.elections2014.eu/sv [15] http://www.europarl.europa.eu/eye2014/en/news/news.html [16] http://www.ombudsman.europa.eu/sv/activities/calendarevent.faces/sv/818/html.bookmark [17] Se bilagan. [18] 1976 års akt om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet, som är fogad till beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 och senast ändrades genom rådets beslut 2002/772/EG, Euratom (EGT L 283, 21.10.2002, s. 1). [19] Nederländerna rättade sig inte efter dessa regler vid valet till Europaparlamentet 2009. Till följd av kommissionens ingripande förband sig Nederländerna skriftligen att vidta åtgärder för att rätta sig efter reglerna. Anvisningar har utfärdats till de kommunala myndigheterna inför valet till Europaparlamentet 2014. [20] http://www.aegee.org/aegee-europe-launches-y-vote-2014/ [21] http://www.myvote2014.eu/sv [22] http://www.eui.eu/Projects/EUDO/EUandI/Index.aspx/ [23] http://www.wecitizens.be/fr/elections-2014/ [24] http://www.debatingeurope.eu/vote2014/ [25] http://www.jef.eu/activities/projects/moveurope2014/ [26] http://joieu.net/ [27] http://ey2013-alliance.eu/ [28] Kommissionens rapport om medborgardialoger som ett bidrag till utvecklingen av ett europeiskt offentligt rum, COM(2014) 173 [29] http://bookshop.europa.eu/uri?target=EUB:NOTICE:NA0414127:EN [30] Rådets direktiv 93/109/EG av den 6 december 1993 om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare. EGT L 329, 30.12.1993, s. 34. [31] Systemet består i utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna om EU-medborgare som är registrerade för att rösta eller kandidera i bosättningsstaten. På grundval av uppgifter från bosättningsmedlemsstaten ska ursprungsmedlemsstaten stryka berörda medborgare från röstlängden (eller på annat sätt hindra dem från att rösta eller kandidera). [32] Rådets direktiv 2013/1/EU av den 20 december 2012 om ändring av direktiv 93/109/EG med avseende på vissa närmare bestämmelser för valbarhet vid val till Europaparlamentet för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (EUT L 26, 26.1.2013, s. 27). [33] Rapport enligt artikel 25 i EUF-fördraget om arbetet för ett väl fungerande EU-medborgarskap 2011–2013, COM(2013) 270. [34] Kommissionens granskning av den slovakiska lag som nyligen överlämnats pågår. [35] Tjeckien. [36] http://ec.europa.eu/justice/citizen/voting-rights/index_en.htm BILAGA: Medlemsstaternas svar om genomförandet av kommissionens rekommendationer för valen till Europaparlamentet[1] LAND || REKOMMENDATION ETT DEMOKRATISKT GENOMFÖRANDE AV VALEN Medlemsstaterna bör uppmuntra och underlätta information om vilka europeiska partier de nationella partierna är knutna till (Rekommendation 1) || De politiska partierna bör informera om vilka europeiska partier de är knutna till (Rekommendation 2) || De politiska partierna på EU-nivå och nationell nivå bör informera om vilken kandidat de stöder för posten som ordförande för Europeiska kommissionen (Rekommenda-tion 3) || Medlemsstater-na bör enas om en gemensam valdag (Rekommenda-tion 4) ÖSTERRIKE || Nationell lagstiftning tillåter att de europeiska partiernas namn visas på röstsedlarna.* || Inget svar. || Inget svar. || Inget svar. BELGIEN || Nationell lagstiftning tillåter att logotypen för det europeiska politiska partiet eller gruppen används vid sidan av logotypen för det nationella politiska partiet. || Nationell lagstiftning tillåter att partier visar sin europeiska anknytning i samband med kampanjer. Nationella partier får själva besluta om de vill ange uppgiften. || Nationella partier får själva besluta. || BULGARIEN || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna.* || Inget svar. || Inget svar. || Inget svar. KROATIEN || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna. De behöriga myndigheterna överväger ändringar av de gällande reglerna för namn och logotyper på röstsedlarna. || || || Enligt krav i nationell lagstiftning kommer Europaparlaments-valet att hållas på en söndag. CYPERN || Inget svar. || Inget svar. || Inget svar. || Inget svar. TJECKIEN || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna. || Det finns ingen rättslig skyldighet enligt nationell lagstiftning att informera om anknytningen. Staten bör inte ingripa i politiska partier. Nationella partier får själva besluta om de vill ange uppgiften. || || Tjeckien motsätter sig en gemensam dag på europeisk nivå. Val hålls traditionellt en fredag och en lördag, och man bedömer att valdeltagandet skulle kunna minska om val hölls en söndag. DANMARK || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna. || Nationell lagstiftning tillåter att partier informerar väljarna om sin europeiska anknytning i samband med kampanjer. Nationella partier får själva besluta om de vill ange uppgiften. || || ESTLAND || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna. || Nationell lagstiftning tillåter att partier visar sin europeiska anknytning i samband med kampanjer. Nationella partier får själva besluta om de vill ange uppgiften. || || FINLAND || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna. || De nationella myndigheterna har informerat de politiska partierna om rekommendationen att ange vilka europeiska partier de är knutna till. || || FRANKRIKE || Nationell lagstiftning tillåter att de europeiska partiernas namn visas på röstsedlarna.* || De nationella politiska partierna beslutar själva om de ska ange vilka europeiska politiska partier de är knutna till.* || Detta avgörs av de nationella politiska partierna.* || Enligt krav i nationell lagstiftning kommer Europaparlaments-valet att hållas på en söndag.* TYSKLAND || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna.* || Nationell lagstiftning tillåter att politiska partier anger vilka europeiska partier de är knutna till på listan över kandidater.* || Inget svar. || Inget svar. GREKLAND || Gällande nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna. En ny bestämmelse kommer dock att antas för att tillåta att nationella partier uttryckligen anger vilka europeiska partier de är knutna till på röstsedlarna. || De nationella myndigheterna har informerat det grekiska parlamentet och de nationella politiska partierna om rekommendationen att ange vilka europeiska partier de är knutna till. || De nationella myndigheterna har informerat det grekiska parlamentet och de nationella politiska partierna om rekommendationen att ange vilken kandidat de kommer att stödja till posten som ordförande för Europeiska kommissionen. || UNGERN || Gällande nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna. Partierna får själva förmedla uppgiften om vilka europeiska partier de är knutna till under kampanjen. || || || Enligt gällande nationella regler hålls valet till Europaparlamentet en söndag. IRLAND || Nationell lagstiftning tillåter att de europeiska partiernas namn visas på röstsedlarna.* || Inget svar. || Inget svar. || Inget svar. ITALIEN || De nationella myndigheterna har uppmanat de nationella politiska partierna att visa vilka europeiska partier de är knutna till genom att trycka dessa partiers logotyper på sina valsedlar.* || De nationella myndigheterna har informerat de politiska partierna om rekommendationen att ange vilka europeiska partier de är knutna till.* || Inget svar. || Inget svar. LETTLAND || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna. || || || Lettland är tveksamt till möjligheten att ha en gemensam valdag på europeisk nivå och har valt lördag som valdag. Det överensstämmer med en mångårig lettisk tradition när det gäller valdagar. LITAUEN || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna.* || De nationella politiska partierna beslutar själva om de ska ange vilka europeiska politiska partier de är knutna till.* || Detta avgörs av de nationella politiska partierna.* || Enligt gällande nationella regler hålls valet till Europaparlamentet en söndag.* LUXEMBURG || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna.* || De nationella myndigheterna kommer att informera de politiska partierna om rekommendationen att ange vilka europeiska partier de är knutna till. || De nationella myndigheterna kommer att informera nationella partierna om kommissionens rekommendation || MALTA || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna. Frågan diskuteras med de största nationella partierna. || De nationella myndigheterna har informerat de politiska partierna om rekommendationen att ange vilka europeiska partier de är knutna till. || De nationella myndigheterna har informerat de politiska partierna och uppmanat dem att ange vilken kandidat de kommer att stödja till posten som ordförande för Europeiska kommissionen. || Malta motsätter sig en gemensam dag på europeisk nivå och har valt lördag som valdag. Lördag anses vara en lämpligare dag. NEDER-LÄNDERNA || Nationell lagstiftning tillåter att det europeiska partiets namn (men inte logotypen) visas på röstsedlarna. De nationella partierna får dock själva besluta om detta, och möjligheten finns bara om det nationella partiet registrerar sin europeiska anknytning tillsammans med det nederländska partinamnet. || De nationella myndigheterna har informerat de politiska partierna om rekommendationen att ange vilka europeiska partier de är knutna till. De nationella partierna får själva besluta om de vill ange uppgiften. || De nationella myndigheterna har informerat de politiska partierna om rekommendationen att ange vilken kandidat de kommer att stödja till posten som ordförande för Europeiska kommissionen. Nationella partier får själva besluta om de vill ange uppgiften. || POLEN || || || || PORTUGAL || || || || RUMÄNIEN || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna. Åtgärder pågår för att tillåta att uppgifterna anges på röstsedlarna.* || Inget svar. || Inget svar. || Inget svar. SLOVAKIEN || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna. Slovakien motsätter sig rekommendationen och menar att utlämnande av dessa uppgifter skulle diskriminera nationella partier som inte är knutna till europeiska partier. || || || Slovakien motsätter sig en gemensam dag på europeisk nivå och har valt lördagen den 24 maj som valdag. Lördag anses vara en lämpligare dag för väljarna. SLOVENIEN || Efter en ändring av den nationella lagstiftningen nyligen är det tillåtet att visa namn och logotyper för europeiska partier på röstsedlarna (den lagstiftning som Slovenien antagit i detta syfte anmäldes till kommissionen den 20 februari 2014). || || || SPANIEN || Nationell lagstiftning tillåter att de europeiska partiernas logotyper visas på röstsedlarna. || De nationella myndigheterna kommer att informera nationella partier om kommissionens rekommendation. || De nationella myndigheterna kommer att informera nationella partier om kommissionens rekommendation. || SVERIGE || Nationell lagstiftning tillåter inte att europeiska partiers namn och/eller logotyper visas på röstsedlarna. || Inget svar. || Inget svar. || Inget svar. STOR-BRITANNIEN || Nationell lagstiftning tillåter att europeiska partiers namn och logotyper visas på röstsedlarna. || Nationella partier får själva besluta om de vill ange uppgiften. || Nationella partier får själva besluta om de vill ange sitt val av kandidat. || Storbritannien motsätter sig en gemensam valdag och har valt torsdag som valdag. Man anser inte att en gemensam dag för hela EU skulle öka valdeltagandet. [1] Arton medlemsstater har lämnat uppgifter som svar till kommissionen: Belgien, Tjeckien, Danmark, Estland, Grekland, Spanien, Finland, Kroatien, Ungern, Luxemburg, Lettland, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Slovenien, Slovakien, Storbritannien. Kommissionen har också begärt information av nationella valexperter, och i de fall uppgifterna kommer från sådana experter markeras detta med en asterisk (*).