SV    SV SV 
 
SV    SV  EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 20.9.2010 
SEK(2010) 1035 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
 
Följedokument till 
KOMMISSIONENS FÖRSLAG TILL EU ROPAPARLAMENTET OCH RÅDET 
 
om ”PROGRAMMET FÖR RADIOSPEKTRUMPOLITIK”  
    
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
  
{KOM(2010) 471} {SEK(2010) 1034} 
 
SV 2   SV SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
1. ALLMÄN BAKGRUND  
Radiospektrum har stor betydelse när det gäller att utveckla det digitala samhället och snabba 
trådlösa tjänster, främja ekonomisk återhämt ning och tillväxt samt säkerställa kvalificerade 
arbetstillfällen och EU:s långsik tiga konkurrenskraft. Riktlinjer och mål för spektrumpolitiken 
på europeisk nivå måste huvudsakligen bygga på  den digitala agendan för Europa samt 
Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. 
I det föreslagna programmet för radiospektrumpolitik (nedan kallat programmet ) anges 
politiska riktlinjer och mål för stra tegisk planering och harmonisering av 
spektrumanvändningen i EU, såsom efterlyses i den rättsliga ramen för elektroniska 
kommunikationer som reviderades 20091. Det första programmet kommer att omfatta 
perioden 2011–2015 och ska säkerställa politi sk konvergens och kons ekvens i EU och 
möjliggöra tillräcklig flexibilitet att hanter a teknik- och marknads utveckling under den 
perioden. 
Merparten av programmets beståndsdelar fastst älldes vid toppmötet om spektrumfrågor där 
parlamentet och kommissionen samlade de flesta berörda parter i mars 2010. Programmet grundar sig också på ett offentligt samråd och på yttrandet från gruppen för radiospektrumpolitik. 
2. P
ROBLEMFORMULERING  
Spektrum är en knapp resurs vars användning har fysiska och tekniska begränsningar. 
Efterfrågan på kostnadseffektiva sp ektrum av god kvalitet är ofta större än tillgången, särskilt 
när nya tekniker och tillämpningar växer fr am. Knapphet kan också vara en följd av 
ineffektivitet i reglerna för spektrumförvaltn ing eller i den tekniska spektrumanvändningen.  
Knappheten begränsar den ekonomiska och samhä lleliga nyttan och skapar en obalans mellan 
växande efterfrågan på nya tråd lösa tjänster och tillgång till spektrum. Detta medför extra 
kostnader och förlorade affärsmöjligheter, hämma r ny teknik och nya tj änster och utgör ett 
hinder för vissa offentliga och kommersiella tjänster.  
2.1. Suboptimal spektrumanvändning 
Spektrumanvändningens effektivitet påverkas av 
– risken för interferens mellan användare och de möjliga skadornas omfattning, 
– effektivitetsgraden i utrustning och nätverk, 
– reglerna för spektrumförvaltning, som påverkar ”användningsin tensiteten”; detta 
inkluderar modeller för frekvens tilldelning (administrativa, marknadsbaserade, kollektiv 
användning), teknik som möjliggör effektiv sp ektrumdelning (t.ex. kognitiv radio) och 
incitament för att investera i effektivare infrastrukturer (t.ex. incitamentsbaserad 
                                                 
1 Artikel 8a.3 i det nya ramdirektivet. 
 
SV 3   SV administrativ prissättning), även inom den offentliga sektorn som är en stor 
spektrumanvändare, 
– samstämmiga villkor för tillträde till spek trum inom EU och i EU:s grannländer. 
2.2. Att klara av det växande beroendet av tillämpningar som kräver spektrum  
Mot bakgrund av knapphete n är tillgången till spektrum bero ende av vilka prioriteringar och 
val som görs. Vissa val kan överlåtas till mar knaden (t.ex. auktioner), men vissa prioriteringar 
måste fastställas av myndigheterna, exempe lvis sådana som gäller säkerhet för liv. 
Beslut om spektrumförvaltning kan påverka eller snedvrida konkurrensen om de ändrar 
marknadsaktörers roll eller styrkeförhållanden, exempelvis genom att ge etablerade användare 
oförtjänta eller oönskade konkurrensfördelar. Dä rför måste policyvalen säkerställa att 
nedärvda rättigheter respektera s och inte stör konkurrensen. 
2.3. Fördel med EU-åtgärd  
Radiosändningar stannar inte vid gränser, och bristande samstämmighet mellan olika 
nationella förfaringssätt kan hämma spektrumanvändningen. 
Bristande samordning kan få a ndra negativa effekter såsom 
– fragmentering av den inre marknaden, vilket motverkar stordriftsfördelar och därigenom 
ökar kostnaderna, 
– gränsöverskridande interferens som förhindr ar att spektrum används så effektivt som 
möjligt i alla medlemsstater, 
– mindre effektiv internationell spektrumsamo rdning utanför EU eftersom det inte finns 
någon ”gemensam röst”, 
– förlorade möjligheter att främja innovation på europeisk nivå och eventuellt försening av 
strategiska investeringar. 
Både det nya regelverket för elektroniska kom munikationstjänster och radiospektrumbeslutet 
avspeglar nyttan av EU-samordning av gränserna för befintliga nationella privilegier när det gäller spektrum (t.ex. för militära eller kulturella ändamål). 
3. S
YFTE  
Det första programmet för radiospektrumpolitik kommer att beskriva hur spektrum kan 
användas för att bidra till EU:s politiska mål fr am till 2015 och ge en generell bild av hur man 
kan stärka de sociala, ekonomiska och miljömässiga fördelarna av tillgång till spektrum. 
Mot bakgrund av de ovan beskrivna pr oblemen kan följande mål sättas upp: 
• Att genom spektrumpolitiken stödja de mål för trådlöst bredband som fastställs i Europa 
2020-strategin och den digita la agendan för Europa. 
 
SV 4   SV • Att främja effektiv spektrumanvändning med hj älp av EU:s politik, särskilt genom att 
stödja flexibilitet och konkurrens. 
• Att främja innovation på EU-nivå. 
• Att motverka brister i spektrumförvaltningen inom EU:s kompetensområden. 
• Att stödja de mål för att motverka klimatförändring och främja energieffektivitet som 
fastställs i Europa 2020-strategin oc h den digitala agendan för Europa. 
• Att skydda europeiska politiska intressen på internationella arenor och stödja 
medlemsstaterna i deras förb indelser med tredjeländer. 
• Att bidra till att främja den inre mar knaden för utrustning, tjänster och nätverk. 
4. ALTERNATIV  
Urvalet av alternativ har gjorts  utifrån det potentiella mervärde t av ytterligare harmonisering 
och samordning på EU-nivå och på grundval av vilken typ av åtgärder som kan ge ökad 
spektrumeffektivitet och ekonomiska, sociala och miljömässiga fördelar. 
Konsekvensanalysen behandlar tre scenarier för programmet: 
– Spektrumförvaltningen ligger kvar inom det nuvarande regelverket utan nya politiska 
riktlinjer och mål inom ett strategiskt policyprogram. 
– Programmet begränsas till ramdirektivet s tillämpningsområde, dvs. elektroniska 
kommunikationstjänster. 
– Alla områden där spektrumanvändning påve rkar den inre marknaden inkluderas. 
I konsekvensanalysen bedöms också den lämplig a strategiska nivån för varje tematiskt 
område: 
– Inget strategiskt mål tas upp inom det första programmet. 
– Identifiering av ett strategiskt mål som analys eras vidare tillsammans med berörda parter. 
– Identifiering av ett strategiskt mål som följs av konkreta åtgärder avse ende innehåll eller 
förfarande. 
5. KONSEKVENSANALYS  
Eftersom programmet är ett strategiskt instrume nt på hög nivå har det varit omöjligt att göra 
en detaljerad analys av  varje potentiell effekt eller av va rje alternativs proportionalitet. I 
konsekvensanalysen avgränsas därför de område n som motsvarar varje a lternativ och görs en 
bedömning av om EU-insatser skulle ge mervär de och vara mer effektiva än åtgärder på 
nationell eller lokal nivå. Eftersom konsekvensan alysen liksom utkastet till program ligger på 
ett strategiskt plan, kontrolleras i konsekvens analysen om lagförslaget är förenligt med 
proportionalitetsprincipen. Detta avspeglar det behov som uttryckts både i den rättsliga ramen 
 
SV 5   SV och av berörda parter, att identifiera vilken stra tegisk inriktning spektrumpolitiken på EU-nivå 
bör ges, eftersom EU:s politiska åtgärder inte  längre kan beslutas på ad hoc-grund då de 
påverkar flera olika sektorer och område n där EU har olika grad av behörighet. 
5.1. Alternativens effekter på den första nivån  
5.1.1.  Inget program 
Detta alternativ skulle utesluta de fördelar so m beskrivs under de två andra alternativen och 
strida mot lagstiftarens önskan. 
5.1.2.  Program begränsat till elekt roniska kommunikationstjänster 
Detta alternativ skulle göra det möjligt att utveck la politiska prioriteringar för EU med större 
insyn och förutsägbarhet. Breda samråd skulle också ge möjlighet att samla in information om 
framtida efterfrågan och om problem som de berö rda parterna står infö r. Ett uttryckligt stöd 
från medlemsstaterna och Europaparlamente t skulle stärka efterföljande initiativ. 
Utarbetandet av programmet ger inte upphov till betydande kostnader utöver EU:s normala 
administrativa arbete. 
5.1.3.  Program som omfattar mer än elektroniska kommunikationstjänster 
Offentliga samråd och toppmötet om spektrumfr ågor har visat att centrala frågor ofta går 
utöver elektronisk kommunikation och berör fl era sektorsintressen (t.ex. elektroniska 
kommunikationstjänster, radio- och tv-sändningar, transporter, militära ändamål, offentlig 
användning, miljö, rymdfart). Med en bredare in formationsbas kan man få ett mer balanserat 
program och ta hänsyn till alla aktuella och potentiella  användningar av spektrum. 
Möjligheterna till spektrumdelning kan ökas om man beaktar alla användare och samtidigt 
respekterar nationella behörigheter. Berörda parter har tydligt efterlyst bredast möjliga tillämpningsområde. 
5.2. Alternativens effekter på den andra nivån  
Alternativen kan handla om politiskt innehåll eller förfaranden/metoder och handla om 
elektroniska kommunikationer eller gå därutö ver. Fem olika teman har identifierats. 
5.2.1.  Bidra till den europeiska digitala agendan 
Europa 2020 syftar, genom sitt hu vudinitiativ En digital agenda  för Europa, till att skapa 
hållbara ekonomiska fördelar genom en digital inre marknad baserad på ultrasnabbt Internet 
och kompatibla tillämpningar. Det ska bidra till målen att alla ska ha tillgång till bredband 
2013 och tillgång till Internethastigheter över 30 Mbit/s 2020, och att 50 % av Europas 
hushåll ska ha Internetförbindelser över 100 Mbit/s. 
Trådlösa tjänster kan bidra till dessa mål genom att utgöra ett komplement till 
kabelinfrastruktur som inte kan täcka hela territ oriet. Trådlösa bredband stjänster skulle också 
vara ett komplement till fast uppkoppli ng och möjliggöra mobil användning. 
Bedömda alternativ: 
 
SV 6   SV – Inget mål fastställs i det första programmet : Detta skulle göra det möjligt för 
medlemsstaterna att anta olika strategier för utbyggnad av trådlöst bredband och skapa förvirring i EU. 
– Identifiering av mål som följs av vidare analys/studie
: Möjliggör bätt re underbyggda 
policyval tack vare fullständi gare data; i synnerhet behövs  bättre kunskap om varje 
leveransplattforms potentiella roll. 
– Identifiering av konkreta åtgärder från början : Möjliga åtgärder: 
1. På kort sikt göra mer spektrum tillgängl igt för bredband genom att genomdriva 
tilldelning av spektrum som redan har anvisa ts för det ändamålet och se till att alla 
invånare har tillräckligt snabbt bredband 2015. 
2. Fastställa ett harmoniserat spektrum för bredbandstjänster via satellit. 
3. Säkerställa samordning av di gital utdelning: fastställa  ett gemensamt datum för 
genomförande av beslutet om 800 MHz-bandet,  se till att digital utdelning används 
fullt ut för att förbättra ti llgången till bredband i glesbefolkade områden och för 
socialt utsatta grupper. 
För alla andra specifika åtgä rder skulle det först behövas bättre kunskap om sannolika 
marknads- och tekniktrender. 
5.2.2.  Främja enkel och lika tillgång 
För att underlätta tillgång till spektrum kräv s att man tar bort regleringshinder (skapar 
flexibilitet) som hämmar innov ation och marknadstillträde, exempelvis restriktioner för 
tjänster och teknik, och att man tillåter handel med spektrum. Lika tillgång till spektrum förutsätter en effektiv konkurrensutsatt miljö  där snedvridning av konkurrensen undviks när 
befintliga användningsrättigheter omfördelas. 
Bedömda alternativ: – Inget mål fastställs i det första programmet
: Detta förutsätter att till räcklig flexibilitet redan 
uppnås på EU-nivå. 
– Identifiering av mål som följs av vidare analys/studie : Vissa stöder detta alternativ men det 
finns redan flera tekniska och ekonomiska studier  och det är inte klar t vilken ytterligare 
forskning som behövs. Den egentliga frågan är medlemsstaternas politiska vilja att 
effektivt införa marknadsbaserade mekanismer. 
– Identifiering av konkreta åtgärder från början : De viktigaste bedömda åtgärderna är att ta 
fram gemensamma riktlinjer för tillståndsvillkor och tillståndsförfaranden, öka flexibiliteten i spektrumanvändning och undvika  snedvridning av konkurrensen, samt att 
identifiera och tilldela ytterligare spektrum  enligt harmoniserade tekniska villkor för 
innovativa tillämpningar under allm änna auktorisationer. Detta skulle innebä ra betydande 
fördelar för ekonomi och innovation. 
 
SV 7   SV 5.2.3.  Öka effektiviteten i spektrumanvändningen 
Effektiv spektrumanvändning är en princip i ra mdirektivet och i radiospektrumbeslutet. Det 
finns tre alternativ alltifrån inga åtgärder och till åtgärder inriktade på  specifika tillämpningar 
(t.ex. effektivare delning fö r att underlätta samordnad spektrumanvändning för skydd av 
allmänheten och katastrofhantering). Mittenalte rnativet innebär en inventering av nuvarande 
spektrumanvändning och vidare analys och studie r för att förbereda regl eringsförslag för mer 
spektrumeffektiv teknik.  
5.2.4.  Bidra till att motverka klimatförändring 
Europa 2020 syftar till en håll bar tillväxt och en hållbar, re surseffektiv och konkurrenskraftig 
ekonomi. Spektrumbaserade tillämpningar kan bi dra till dessa mål främst på två områden: 
intelligenta elnät för att minska energiförbrukni ngen och intelligenta trafikledningssystem för 
att minska koldioxidutsläppen. 
Alternativet ”inga åtgärder” är oförenligt med EU:s höga politiska prioritering av detta 
område. Det alternativ som innebär vidare studier och analys är begränsat till intelligenta transportsystem. Det tredje alternativet skulle  vara att gå vidare med konkreta åtgärder, men 
dessa har ännu inte klart definierats. 
5.2.5.  Förbättra yttre förbindelser 
Enligt det nya regelverket kan kommissionen lägga  fram förslag till parlamentet och rådet om 
gemensamma politiska mål för internationell samordning av spektrumpolitik. Närmast kommer detta att ske inför Internationella teleunionens (ITU) världsradiokonferens 2012 där 
man ska förhandla om frågor som direkt påverkar EU:s spektrumpolitik. Programmet för radiospektrumpolitik skulle vara mest lämpligt för att fastställa mål för att försvara EU:s policy på det internationella planet.  
Första alternativet, inga åtgärder, skulle inte  innebära några fördelar eller risker. Andra 
alternativet skulle vara att de aspekter i progr ammet som rör yttre förbindelser begränsas till 
elektroniska kommunikationer. Detta skulle innebära att bara en del av de viktiga inslagen i 
den internationella agendan behandlas. Det tredje alternativet som omfattar mer än elektroniska kommunikationer skul le bäst tillgodose all sektor spolitik av EU-intresse. 
5.2.6.  Bedömning av administrativ börda 
Programmets fördelar och kostnader varierar av sevärt beroende på in itiativ och alternativ, 
men i alla undersökta fall uppvägs de extra admi nistrativa kostnaderna klart av fördelarna. 
Detta bör utvärderas ytterligare när de t väl finns förslag till konkreta åtgärder. 
6. J
ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIVEN  
6.1. Jämförelse av alternativ på första nivån  (programmets strategiska omfattning) 
Det bästa alternativet för det första programmets  omfattning är alternativ tre som omfattar mer 
än elektroniska kommunikationer. Detta ha r brett stöd av externa berörda parter. 
 
SV 8   SV 6.2. Alternativens effekter på den andra nivån  
6.2.1.  Bidra till den europeiska digitala agendan 
För tillgången till bredband via markbundna trådlö sa tjänster motsvarar alternativ tre bäst 
prioriteringarna i Europa 2020 oc h de berörda parternas önskemål (åtgärder beskrivna i 5.2.1). 
För bredbandstjänster via satellit rekommendera s alternativ två eftersom det, innan konkreta 
åtgärder vidtas, behövs ytterlig are studier för att bedöma genomf örbarheten och kostnaden för 
konsumenterna av att säkerställ a en utbredd tillgång till en viss hastighet via satellit.  
6.2.2.  Främja enkel och lika tillgång 
Konsekvensanalysen kommer fram till att bindande samordning är det bästa alternativet (med 
samordnat införande av ett marknadsbase rat tillvägagångssätt för att säkerställa 
harmoniserade flexibla användningsvillkor), me n medlemsstaterna stöder endast frivillig 
samordning. Kommissionen anser dock att altern ativ tre är det enda genomförbara och 
kommer att föreslå steg i ri ktning mot förbättrad samor dning utan att hindra nationell 
flexibilitet. 
6.2.3.  Öka effektiviteten i spektrumanvändningen 
Alternativ två (vidare studier) är det alternativ  som föredras eftersom alla föreslagna teman 
måste undersökas noggrannare innan regleringsåtgä rder vidtas. Detta ko mmer också att göra 
det möjligt att skapa samförstånd mellan aktörer, framför allt inom den offentliga sektorn. 
6.2.4.  Bidra till att motverka klimatförändring 
För ”intelligenta transportsystem” väljs det första alternativet eftersom de viktigaste besluten 
om spektrumtilldelning har fattats nyligen. Kommissionen skulle dock fortsätta sin övervakning. 
När det gäller energieffektivite t behövs vidare analys inna n konkreta förslag kan utformas, 
och därför väljs det andra alternativet. 
6.2.5.  Förbättra yttre förbindelser 
Alternativ tre rekommenderas. De  flesta internationella avtal gäller under lång tid, och därför 
måste Europas intressen skyddas och agendor fr amtidssäkras för att kunna möta spektrumkrav 
från viktiga politikområden. Utöver elektronisk a kommunikationer inkluderar berörd EU-
politik hållbar utveckling och klimatförändr ing. Lagstiftaren eftersträvar större EU-
samordning i internationella förhandlingar om spektrumfrågor. 
6.3. Slutsats angående konsekvensan alyser av uppföljningsåtgärder  
Eftersom separata konsekvensanalyser måste göras för uppföljningsåtgärder med betydande 
påverkan, förtecknas i konsekvensanalysen de up pföljningsåtgärder för vilka det är uppenbart 
att en konsekvensanalys behövs. 
Ett meddelande om kollektiv spektrumanvändning är planerat. När mer information finns 
tillgänglig kommer det att göra s en konsekvensanalys som ska åtfölja vidare åtgärder om 
auktorisationer och kolle ktiv spektrumanvändning.  
 
SV 9   SV För tekniska harmoniseringsåtgärder  har tidigare inga konsekvens analyser gjorts. Programmet 
kan komma förutsätta att sådana åtgärder vi dtas för specifika typer av spektrumanvändning. 
För dessa skulle en konsekvensan alys behövas om deras påverkan  är tillräckligt stor och om 
åtgärden inte tillräckligt motiveras genom besl utsprocessen (som inkluderar berörda parter, 
Europeiska post- och telesammanslutninge n, gruppen för radiospektrumpolitik och 
radiospektrumkommittén). 
Om alternativ två väljs kommer behovet av ytterligare konsekvensanalys att undersökas på 
grundval av kommissionens riktlinjer och förbered ande arbete och fastställande av typen av 
åtgärd. 
7. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Mot bakgrund av programmets allmänna strate giska karaktär bör äv en utvärdering och 
övervakning ske på allmän strategisk nivå. Fo rtsatta konkreta åtgärder som ska antas till följd 
av programmet kommer att utvärderas individuellt när tiden är mogen. 
En mer detaljerad utvärdering av enskild a sektorpolitiska in itiativ, t.ex. inom 
energieffektivitet, rymdpolitik och den digi tala agendan, skulle vara värdefull för 
övervakningen av specifika EU-politiska indikatorer. 
I samarbete med gruppen för radiospektrumpo litik kommer kommissionen också att övervaka 
om utvecklingen av teknik och reglering på na tionell och internati onell nivå påverkar 
efterfrågan på och användning av spektrum.