I. INLEDNING

Detta är den tredje månatliga rapporten om framsteg i riktning mot en effektiv och verklig säkerhetsunion och den omfattar utveckling på två huvudområden. För det första insatser mot terrorism, organiserad brottslighet och deras finansiering, för det andra ett bättre försvar och en bättre förmåga att stå emot dessa hot. Den fega och avskyvärda attacken i Berlin den 19 december och de andra fruktansvärda attackerna under 2016 påminner oss återigen om vår sårbarhet och vårt behov av att fortsätta samarbeta för att stärka vår gemensamma säkerhet och därigenom trygga våra friheter och vårt levnadssätt. Under denna rapporteringsperiod har konkreta framsteg gjorts i fråga om att minska handlingsutrymmet för terrorister och personer som stöder dem. I denna rapport redogörs för det nya paket om finansiering av terrorism som antogs idag, och som är ett viktigt steg för att stoppa de finansiella resurser som stöder terrorism. För att ytterligare minimera terroristernas handlingsutrymme förbättrar kommissionen även informationsutbytet genom att anta en rad förslag som syftar till att göra Schengens informationssystem effektivare och mer ändamålsenligt. Under rapporteringsperioden har betydande framsteg också gjorts i fråga om viktiga lagstiftningsärenden avsedda att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet och stärka säkerheten vid våra gränser. Europaparlamentet och rådet har nu nått en politisk överenskommelse om direktivet om bekämpande av terrorism, översynen av skjutvapendirektivet och översynen av kodexen om Schengengränserna för att möjliggöra systematiska kontroller av EU-medborgare.

Viktiga framsteg har också gjorts i kampen mot radikaliseringen på internet. Under det andra högnivåmötet i EU:s internetforum tillkännagav några större internetplattformar ett initiativ om delning av ”hasher”, vilket skulle göra det möjligt för de deltagande företagen att använda ”hasher” för att upptäcka innehåll som rör terrorism, så att de kan se till att det avlägsnas permanent. Detta nya verktyg väntas ytterligare begränsa terroristorganisationers åtkomst till ett nyckelmedium som används för propaganda, rekrytering och radikalisering. Vid forumet lade kommissionen även fram ett program för att stärka civilsamhällets ställning med tio miljoner euro i finansiering för att stödja partner i det civila samhället i deras insatser för att sprida effektiva, alternativa motbilder på nätet.

Betydande utveckling har också skett på ett flertal andra områden. Sett till vikten av att EU:s direktiv om passageraruppgifter genomförs till fullo och inom angiven tid har kommissionen lagt fram en genomförandeplan för direktivet om passageraruppgifter för att ge vägledning till medlemsstaterna. Kommissionen har också lagt fram en åtgärdsplan för att stärka EU:s insatser mot bedrägeri med resehandlingar. Åtgärdsplanen innehåller operativa rekommendationer för hur medlemsstaterna kan ta itu med det ökande problemet med bedrägeri med resehandlingar, bland annat registrering av identitet, utfärdande av dokument, dokumentframställning och dokumentgranskning. Slutligen har kommissionen för att bidra till skyddet av medborgare och kritisk infrastruktur tagit itu med säkerheten i våra energinät genom det paket för energiunionen som antogs den 30 november. Paketet är utformat för att stödja medlemsstaternas riskbedömningar, riskberedskap och hantering av krissituationer i samband med EU:s elsystem.

II. NY EU-LAGSTIFTNING FÖR ATT BEKÄMPA TERRORISM OCH ORGANISERAD BROTTSLIGHET

Terroristbrott

Efter intensiva förhandlingar nådde Europaparlamentet och rådet den 17 november en politisk överenskommelse om det förslag till direktiv om bekämpande av terrorism som kommissionen lade fram i december 2015. Detta är ett avgörande steg i vår kamp mot terrorister och de som stöder dem. Genom direktivet konsolideras befintlig EU-lagstiftning och internationella standarder om kriminalisering av terroristbrott. Det inbegriper också ”nya” terroristrelaterade brott, bland annat finansiering av terrorism, utlandsresor i syfte att begå ett terroristbrott eller delta i ett träningsläger, samt återvändande från sådan verksamhet, tillhandahållande av eller mottagande av utbildning. Det är ett centralt inslag i kampen mot utländska terroriststridande. Direktivet innehåller också bestämmelser som syftar till att tillgodose de särskilda behoven hos terrorismoffer genom information, stöd och skydd. Europaparlamentet och rådet måste nu formellt anta texten snarast möjligt. Medlemsstaternas genomförandeperiod kommer att vara 18 månader.

Kontroll av skjutvapen

Efter kommissionens förslag i november 2015 och upprepade uppmaningar till Europaparlamentet och rådet nåddes en politisk överenskommelse mellan medlagstiftarna den 13 december 2016 om översynen av EU:s skjutvapendirektiv. Detta är ett viktigt steg för att stoppa laglig tillgång till militära automatvapen. Genom det reviderade direktivet utökas de typer av vapen som är förbjudna och därmed omfattas av den strängaste kategori A-kontrollen, bland annat automatvapen som byggts om till halvautomatiska och halvautomatiska vapen som utrustats med magasin med stor kapacitet och laddningsmekanism. I framtiden kommer det inte längre att vara möjligt att köpa eller sälja dessa vapen, utom för en mycket smalt definierad grupp licensinnehavare – såsom muséer eller tävlingsskyttar – som blir föremål för strikta säkerhets- och övervakningskrav. För första gången kommer det att införas begränsningar för magasinstorlek både för långa och korta halvautomatiska vapen med pipa, och alla väsentliga beståndsdelar av vapen måste vara märkta och registrerade.

Parallellt med arbetet för att stärka kontrollerna av lagliga skjutvapen strävar kommissionen också efter att stärka kampen mot olaglig handel med skjutvapen, speciellt i västra Balkan, i enlighet med åtgärdsplanen för 2015–2019. Ministermötet med västra Balkan den 16 december var en viktig milstolpe i denna fråga, och ett gemensamt uttalande antogs av EU och länderna på västra Balkan för att belysa de steg som behöver tas för att bekämpa olaglig vapenhandel på ett effektivare sätt både i Europa och på västra Balkan.

Kommissionen har också ytterligare stärkt åtgärderna rörande sprängämnesprekursorer för att göra det ännu svårare för terrorister att få tillgång till de råvaror som används för olaglig tillverkning av sprängämnen. Harmoniserade regler för tillhandahållande, införsel, innehav och användning av ämnen eller blandningar som kan missbrukas för olaglig tillverkning av sprängämnen fastställs i förordning (EU) nr 98/2013 i syfte att begränsa allmänhetens tillgång till dessa ämnen och blandningar och säkerställa lämplig rapportering av misstänkta transaktioner i hela försörjningskedjan. Tre delegerade förordningar har antagits för att kontrollera användningen av aluminiumpulver, magnesiumpulver och magnesiumnitrat som sprängämnesprekursorer. Förordningarna inför en sträng skyldighet att rapportera försäljning av prekursorer för att förhindra att de avleds till olaglig tillverkning av hemmagjorda sprängämnen.

Systematiska gränskontroller

Tredjelandsmedborgare omfattas redan av systematiska dokument- och säkerhetskontroller mot relevanta databaser vid inresa, men den riktade reformen av kodexen om Schengengränserna, som medlagstiftarna enades om den 5 december, inför obligatoriska och systematiska kontroller mot relevanta databaser även för EU-medborgare. Dessutom kommer tredjelandsmedborgare nu också vid utresa att behöva kontrolleras systematiskt mot Schengens informationssystem (SIS) och Interpols databas över stulna och förkomna resehandlingar. Denna ändring kommer att bidra till att upptäcka alla efterlysta personer för vilka en registrering har införts – t.ex. utländska terroriststridande.