SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 30.7.2004 
KOM(2004) 541 slutlig 
. 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, 
EUROPAPARLAMENTET, EURO PEISKA EKONOMISKA OCH 
SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN 
om interoperabilitet för digitala interaktiva televisionstjänster 
  
[SEC(2004)1028] 
 
SV 2   SV SAMMANFATTNING OC H KOMMENTARER 
I detta meddelande beskrivs kommissionens syn på  interoperabilitet för digitala interaktiva 
televisionstjänster i enlighet med artikel 18.3 i direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt 
regelverk för elektroniska kommunikationsnä t och kommunikationstjänster (ramdirektiv). 
Kommissionen har gjort denna översyn i två st eg. I steg 1 offentliggjordes kommissionens 
arbetsdokument om interoperabilitet för di gitala interaktiva televisionstjänster, 
SEK(2004) 346 i mars 2004 som ett underlag för kommentarer.  
Detta meddelande har utformats med beaktande av resultatet från det offentliga samrådet. Den 
analys som meddelandet grundas på  finns i den bifogade utvi dgade konsekvensanalysen, som 
getts ut som SEK(2004) 1028. 
Enligt artikel 18.3 i ramdirektivet skall kommissionen granska vilk a effekter artikel 18 har på 
interaktiva televisionstjänste r. Om man inte uppnått interope rabilitet och valfrihet för 
användarna i tillräcklig grad i en eller flera me dlemsstater får kommissionen vidta åtgärder för 
att göra vissa standa rder obligatoriska.  
Det offentliga samrådet har inte gett någon enhet lig bild av hur interope rabilitet ha r uppnåtts i 
praktiken. Mot bakgrund av teknikens och mar knadens komplexitet, marknadsaktörernas 
mycket olikartade syn på interoperabilitet och det försenade genomförandet av ramdirektivet i 
många medlemsstater anser kommissionen att det huvudsakliga syftet med översynen är att 
fastställa om det är motiverat att föreslå att en eller flera standarder sk all göras obligatoriska.  
Kommissionen anser att det i dagsläget inte ty cks motiverat med obligatoriska standarder, 
men frågan bör ses över under 2005. Flera åtgärder föreslås dock för att främja spridningen av 
interaktiva digitala tjänster som använder MH P-standarden (Multimedia Home Platform), 
som för närvarande är den enda öppna API-sta ndard (gränssnitt för tillämpningsprogram) som 
antagits av EU:s standardiseringsorgan. Några exem pel på sådana åtgärder är inrättandet av en 
grupp för medlemsstaterna för MHP-genomförande , bekräftande av att medlemsstaterna kan 
erbjuda konsumentsubventioner för mottagarutr ustning för interaktiva televisionstjänster 
(under förutsättning att reglerna för statligt stöd följs) och att tillgången ti ll immaterialrättsligt 
skyddad teknikövervakas.  
Kommissionen vill se till att EU-medborgarna får tillgång till de allt fler interaktiva 
televisionstjänsterna och anser a tt det i dagsläget bästa sättet att stimulera marknaden är att 
fortsätta tillämpa de bestämmelser som redan antagits av Europaparlamentet och rådet i 
ramdirektivet. 
 
SV 3   SV 1. B AKGRUND  
Genom interaktiv television får digitalteve (DTV ) ytterligare en funkti on vid sidan av video. 
Interaktiv television består av olika tillämpningar som skic kas tillsammans med 
videoutsändningen och som i mo ttagaren bearbetas av en mj ukvarustapel som kallas API 
(gränssnitt för tillämpningsprogram). I dag finn s det över 32 miljoner digitalmottagare som 
används i Europa1, varav minst 25 miljoner ha r interaktiv kapacitet2. 
Marknaden för interaktiv television har utveck lats utan någon europe isk API-standard. Från 
början fanns det fem API av betydelse i Europa , men ingen av dem hade standardiserats av 
något europeiskt standardiseringsorgan. Innehå ll och tillämpningar som utformats för en API 
kunde inte användas av en mottagare som innehöll en annan API.3 
Det ansågs att den bristande interoperabiliteten (både vad gäller teknisk interoperabilitet och 
tillgång) var oroande och innebar att konsumentern as valfrihet skulle kunna begränsas, vilket i 
sin tur kunde påverka det fria informationsflöde t och den mediala och kulturella mångfalden. 
Problemen kunde sammanfattas som följer. Konsum enterna skulle inte ha möjlighet att köpa 
en standardiserad, allmän mottagare som kan ta emot alla interaktiva tjänster som finns tillgängliga via okodade tevesändni ngar och betalteve. I stället skulle de binda s till dyrare 
mottagare med immaterialrättslig t skyddade API. Sändningsföretagen skulle mötas av hinder 
vid utvecklingen och tillhandahållandet av inte raktiva tjänster, efters om de skulle vara 
tvungna att förhandla med vertikalt inte grerade nätoperatörer med kontroll över 
immaterialrättsligt skyddad API-teknik.  
Detta resonemang ledde fram till artikel 18 i di rektiv 2002/21/EG (”ramd irektivet”) med titeln 
”Samverkan mellan digitala interaktiva televisionstjänster”. 
Enligt artikel 18.1 skall medlem sstaterna uppmuntra leverantör er av digitala  interaktiva 
televisionstjänster att anvä nda ett öppet gränssnitt fö r tillämpningsprogram (API). 
Enligt artikel 18.2 skall medlem sstaterna uppmuntra API-inneha vare att tillhandahålla all 
information som krävs för att leverantörer av digitala interaktiva televisionstjänster skall 
kunna erbjuda alla tjänster som stöds av deras API i fullt fungerande form.  
Artikel 18.1 överensstämmer med EU:s allmänna  politik för att uppmun tra öppna standarder 
på den inre marknaden. Artikel 18.2 innebär et t godtagande av den faktiska situationen på 
marknaden, som är att immaterial rättsligt skyddade API existera r, och artikeln syftar till 
öppenhet och insyn vad gäller de tekniska specifik ationerna så att leverantörer av innehåll kan 
bygga upp interaktiva tillämpningar som fungerar tillsammans med dessa immaterialrättsligt 
skyddade standarder.  
Enligt artikel 18.3 skall kommissionen senast de n 24 juli 2004 undersöka effekterna av artikel 
18. Därefter kan kommissionen vidta åtgärder fö r att införa en oblig atorisk standard på 
grundval av sina befogenheter en ligt artikel 17 i ramdirektivet.  
                                                
 
1 ETSI TR 102 282, februari 2004, s. 11. 
2 Standardisation in digital interactive television , Contest consultancy för CENELEC, april 2003, s.13. 
3 Traditionell digitalteve förutsätter inte en API i mottagaren. API är ett frivilligt tillval. Dessutom är 
digitaltevesändningarna helt standardiserade, och endast ETSI-standarder används i Europa.  
 
SV 4   SV Vid Europaparlamentets plenarsammanträde i december 2001 gjorde kommissionen ett 
muntligt åtagande om att införa MHP-standard er i den förteckning över standarder som skall 
främjas av medlemsstaterna vilken offentliggörs i EUT, i enlighet med artikel 17 i ramdirektivet.  
Process 
Så fort ramdirektivet antagits började komm issionen förbereda denna översyn genom att låta 
en oberoende konsultfirma utreda  de tänkbara politiska alternat iven och ge de europeiska 
standardiseringsorganen i uppdrag  att undersöka hur interopera bilitet skulle kunna främjas 
genom ytterligare standardisering.
4 MHP-standarderna infördes i den offentliggjorda 
förteckningen.5 Kommissionen slog också fast  att det logiska sättet att uppnå interoperabilitet 
skulle vara ett allmänt antagande av MHP.6  
I mars 2004 inledde kommissionens avdelninga r ett offentligt samråd med kommissionens 
arbetsdokument SEK(2004) 346 (arbetsdokumentet ) som underlag. Samrådet omfattade en 
offentlig utfrågning och ett informellt seminarium anordnat av Europaparlamentets ledamöter.  
2. A KTÖRERNAS STÅNDPUNKTER  
Många olika aktörer deltog i samrådet, bl and annat tillverkare , nätoperatörer, 
sändningsföretag, API-leverantörer, konsumentorgan isationer och andra företrädare för olika 
ståndpunkter. Samrådet hade sammanlagt 51 de ltagare, som bidrog med över 350 sidor med 
väl argumenterade ståndpunkter, vilket är ett tyd ligt tecken på hur viktig branschen anser att 
den här diskussionen är. Svaren  kan indelas i två grupper.  
2.1. Förespråkare av obligatoriska standarder 
De som stöder obligatoriska öppna standarder fö r exempelvis MHP anser att interoperabilitet 
inte har uppnåtts på konsumentnivå. De hävdar a tt det är på den nivån som interoperabiliteten 
ger störst effekt, eftersom utbudet av tjänster och utrustning för konsumenterna maximeras. I 
dag är marknaden fragmentarisk och klarar inte  att uppnå de fördelar som är kopplad till en 
enhetlig standard.  
Marknadskrafterna kommer förmodligen inte att kunna åstadkomma en  tillfredsställande 
interoperabilitet utan ingripanden från offentligt håll. Ett viktigt mål för tillverkarna är fortfarande att uppnå en kritisk massa av försäljning på europeisk nivå, så att man kan uppnå stordriftsfördelar. Lösningar som det föreslag na PCF-formatet (Portable Content Format) 
(som innebär att innehållet kan skrivas en  enda gång och användas via många olika API-
plattformar) underlättar, men är inte nå gon lösning för sändningsföretag med okodade 
sändningar. För dessa sändningsföretag be traktas reglerna om  tillgång som en 
kompromisslösning i fråga om mångfald och valf rihet. Sändningsföretagen förblir beroende 
av nätoperatörernas ”grindvaktsfunktion” för att få ut sina tjänster till tittarna. De offentliga 
myndigheterna bör inta en aktivare roll, so m de gjort när det gäller mobiltelefoni.  
                                                
 
4 En hänvisning finns i fotnoterna 31, 32 och 40 i SEK(2004) 346.  
5 EGT C 331, 31.12.2002, s. 32. 
6 Europaparlamentet, muntlig fråga O/2002/40. 
 
SV 5   SV Fördelarna med obligatoriska öppna standard er för exempelvis MHP skulle vara ökad 
valfrihet för konsumenterna och ett säkrare rättsläg e, vilket skulle sänka priserna på mottagare 
och påskynda övergången från analog till digital television. Om sändningsföretagen skulle slippa det onödiga hindret med immaterialrätts ligt skyddade API skulle det förbättra 
informationsflödet och därmed bidra till en ökad mångfald. Tjänst einnovation borde inte 
längre vara beroende av API-ägande. En del i den här gruppen förespråkar att 
medlemsstaterna skall kunna föreskriva användn ingen av en enda API inom det egna landet 
eller att endast API med öppe n standard skall tillåtas i hela EU. Obligatoriska öppna 
standarder borde inte begrän sas till okodade markbundna tevesä ndningar, eftersom  detta inte 
skulle lösa det ”grindv aktsproblem” som orsakas av imma terialrättsligt skyddade API via 
kabel eller satellit. Andra standarder borde införas i förteckningen, om de inte överlappar 
redan existerande standarder.  
Det fanns allmänna kommentarer om den interaktiva televisionens möjligheter att bidra till 
Lissabonstrategin, såsom understrukits av rådet i Sevilla, och man kritiserade det faktum att 
den okodade televisionens social a roll ignorerades i arbetsdoku mentet. De marknadsaktörer 
som stödde denna ståndpunkt var huvudsaklig en sändningsföretag med okodade sändningar 
från medlemsstater med mindre utvecklad dig italtelevision samt en större tillverkare. 
2.2. Motståndare till obligatoriska standarder 
Den här gruppen hävdade att in teroperabilitet redan uppnåtts . Man har en annan syn på 
interoperabilitet, nämligen att det viktiga är att samma interaktiva tjänster kan nås via olika 
plattformar. Huvudändes- och nätverksteknik gö r att innehållet blir po rtabelt mellan olika 
API-system. Det handlar bland annat om syst em som kan generera tillämpningar för flera 
olika API (multipel anpassning) el ler det föreslagna PCF-formatet. 
Denna grupp anser att interoperabi liteten påverkas av efterfrågan på marknaden. När det finns 
en efterfrågan blir interaktiva tillämpningar ti llgängliga från flera olik a plattformar. Några 
exempel är spelverksamhet, videospel och väde rleksrapporter. Det anse s orealistiskt med en 
enda allmän mottagarbox, på grund av de höga kostnaderna, och även överflödigt, i och med 
att det är möjligt med samsändning via olika nät. Det finns dock inte några tekniska hinder för detta. När det gäller ett eventuellt offentligt ingripande hävdar man att den europeiska digitaltevemarknaden är mer dynamisk än den amerikanska just för att myndigheterna varit 
återhållsamma med reglering. Inom ramen för kommunikationslagstiftni ngen är reglerna för 
tillgång i princip tillräckliga för att bevara mångfalden och användarnas valfrihet. Om 
standarder införs i efterhand skulle det ha negativ inverkan på tidigare, immaterialrättsligt skyddade system, samtidigt som framtida invest eringar i kommande generationer av innovativ 
teknik skulle hämmas.  
De allmänna kommentarerna från dessa aktö rer gav stöd till den st åndpunkt som intogs i 
arbetsdokumentet, nämligen att de t faktum att den digitala tele visionen är mer komplicerad än 
den enklare analoga modellen på verkar många olika faktorer. Aktörerna anser att det måste 
finnas möjlighet till innovation på toppen av et t standardiserat segmen t av överföringsteknik, 
som t.ex. när det gäller Intern et. Det finns ingen enskild tekni k som är anpassad till alla de 
olika marknadssituationer som finns i olika medlemsstater. När kommissionen bedömer om 
genomförandet är tillfredsställa nde bör den ta hänsyn till acceptansnivån på marknaden och 
interoperabiliteten i hela värdekedjan. Inge n slutgiltig bedömning av detta kommer att kunna 
göras förrän om 3-5 år.  
 
SV 6   SV Denna grupp anser inte att vinsterna med ob ligatoriska öppna standarder skulle uppväga 
kostnaderna. Om MHP införs som standard skulle  det ge marknaden ett starkt incitament att 
främja mottagare utan interaktiv kapacite t, på grund av tilläggs kostnaderna för MHP-
mottagare och den svaga efterfrågan på  interaktiva televisionstjänster.  
De som stödde den här ståndpunkten var huvudsaklig en företag för betalteve via satellit och 
kabeloperatörer, ofta från medlemsstater med väl utvecklad digital television och ett stort 
antal mottagare med immaterialrättsligt skyddade API. Gruppen omfattade också 
programvaru- och IT-företag, t.ex. ägare till imma terialrättsligt skyddade API, samt en större 
tillverkare.  
2.3. Andra ståndpunkter 
De offentliga myndigheternas svar återsp eglade om deras digitaltevemarknader var 
välutvecklade (och det därmed fanns ett stort antal mottagare som använde immaterialrättsligt 
skyddade API) eller mindre utv ecklade. Deltagarna från de länder där man kommit längst 
med interaktiv television ansåg i allmänhet att interoperabiliteten var tillfredsställande.  
Konsumentorganisationerna på nationell och eu ropeisk nivå var positiva till obligatoriska 
öppna standarder för att uppnå  interoperabilitet.  
Vid den offentliga utfrågningen uttryckte flera viktig a italienska aktörer ett starkt stöd för 
MHP, men de var skeptiska mot att göra de nna standard obligatorisk. Genom offentliga 
subventioner till italienska konsumenter för i nköp av MGP-mottagare med returkanalfunktion 
minskas tilläggskostnaderna för MHP. Sådana mo ttagare säljs i Italien till samma pris som 
mottagare med billigare API-te knik på andra marknader.  
3. K OMMISSIONENS ANALYS OCH STÅNDPUNKT  
3.1. Effekterna av artikel 18 
På grund av det försenade in förlivandet av ramdirektivet7 är det för tidigt för att göra någon 
övergripande bedömning av effekterna av artikel 18.3. Diskussionerna i 
kommunikationskommitténs underavdelning för sändni ngstjänster har visat att mycket arbete 
avseende interoperabilitet pågår på teknisk ni vå i flera medlemsstater, ofta i samband med 
införandet av markbunden digitalteve.  
När det gäller artikel 18.2 så är det relativt få  medlemsstater som har API-leverantörer som är 
baserade eller företrädda inom landet. Därmed  har tillämpningen av denna bestämmelse en 
begränsad betydelse i de flesta fall. Kommissi onen har ingen kännedom om något fall då en 
regleringsmyndighet mottagit ett formellt klagomål grundat på att en API-ägare inte tillhandahållit all information som är nödvändig för att leverantörer av interaktiva tevetjänster 
skall kunna erbjuda alla  tjänster som stöds av denna API me d alla funktioner intakta. Ägare 
till immaterialrättslig t skyddade API hävdar att de t ligger i deras intresse  att se till att alla 
användare kan utnyttja ett visst system maxi malt och på grundval av rättvisa, rimliga och 
icke-diskriminerande villkor – i synn erhet som det finns konkurrerande API.  
                                                
 
7 På tillämpningsdatumet den 24 juli 2003 hade fem av de 15 medlemsstaterna införlivat direktivet med 
nationell lagstiftning. Vid utgången av maj 2004 hade nio av de 25 medlemsstaterna fortfarande inte 
avslutat införlivandet.  
 
SV 7   SV Kommissionen anser att den föreskrift  i artikel 18 som haft störst effekter är kravet på att en 
översyn av interoperabiliteten och hur den inverkat på användarnas valfrihet skall göras senast 
i juli 2004. Detta har fått marknadsaktöre rna att föra ingåen de diskussioner om 
interoperabilitet. Standardiseringsorganen har fått ett starkt stöd från  båda grupperna av 
marknadsaktörer när de utarbetat sina två rappo rter om interoperabilitet. Marknadsaktörerna 
har högprioriterat frågan, även om deras syn kan skilja sig när det gäller de rättsliga kraven och hur de bäst kan uppfyllas.  
Under samrådet framkom inte några betydande hot mot det fria informationsflödet och den 
mediala och kulturella mångfa lden. Kommissionen noterar doc k de politiska invändningar 
som nyligen uttryckts i Europaparlamentet
8.  
3.2. Centrala frågor 
Samrådet gav uttryck för djupa meningssk iljaktigheter. Sändningsföretag med okodade 
sändningar står mot satellit- och kabelteveoperatör er och IT-aktörer. Vardera sidan har stöd av 
en viktig tillverkare av  konsumentelektronik.  
Stötestenen är förhållandet mellan allmänintr essen och marknadskraf ter. Sändningsföretag 
med okodade sändningar – framför allt public se rvice-företag – har ansvaret för att uppnå 
viktiga mål av allmänt intresse (t.ex. medi al och kulturell mångfald) genom programsättning 
och distributionsplikt. Nätoperatö rer har en central ro ll när det gäller att uppnå Lissabonmålen 
genom de investeringar som krävs för att bygg a avancerade kommunikationsnät. Båda sidor 
försöker betona sin särskilda betydelse för de nna politik när de finner någon aspekt av den 
andra sidans beteende begränsande.  
Public service-företagen med okodade sändningar är särskilt oroade för att sändningstjänster 
och digitala infrastrukturer skall integreras ve rtikalt. Genom en vertikal integrering kan man 
t.ex. använda immaterialrättsligt skyddad teknik för at t låsa konsumenter ti ll en viss digital 
plattform eller öka sitt marknadsinflytande . Användningen av immaterialrättsligt skyddad 
teknik måste kontrolleras utifrån konkurrenslagstiftninge n. I vissa fall kan dock en vertikal 
integrering öka den ekon omiska effektiviteten9. 
Allmänna intressen som kulturell och medial må ngfald är centrala för den europeiska sociala 
modellen, medan ekonomisk framgång är nödvä ndig för att EU skall kunna bibehålla sin 
konkurrenskraft och ha de resurser som krävs för att finansiera målen av allmänintresse och 
den digitala övergången. EU:s metod för att up pnå dessa dubbla politiska mål är att göra en 
åtskillnad mellan innehållsregleringen (s om inriktas på allmänintresset) och 
kommunikationsregleringen (som går ut på a tt främja en konkurrensutsatt marknad för att 
generera innovation och nya inve steringar). De två politiska må len möts när det gäller API, 
och det är därför som denna debatt är så intensiv.  
3.3. Interoperabilitet och ar tikel 18.3 i ramdirektivet 
Enligt artikel 18.3 i ramdirektivet skall kommiss ionen undersöka effekterna av artikel 18. Om 
en tillfredsställande interopera bilitet inte uppnåtts får kommissi onen inleda förfarandet enligt 
artikel 17 för att göra vissa standarder obligatoriska.  
                                                 
8 Resolution P5_TA(2004)0373. 
9 T.ex. genom att ta bort dubbla marginaler.  
 
SV 8   SV Interoperabilitet (”interoperability”) definieras  inte i ramdirektivet och de andra direktiven 
inom samma område. Förutom användningen av begreppet i artik larna 17 och 18 i 
ramdirektivet (”samverkan”) används begr eppet i artikel 24 i direktivet om 
samhällsomfattande tjänster (”driftskompatibilitet”)10, där det omfattar ett öppet gränssnitt för 
anslutning av kringutrustning. 
Skäl 31 (som innehåller motiveringen för artikel 18) tar hänsyn till interoperabilitetens olika 
aspekter, och följande anges:  
(1) Interoperabilitet mellan digitala interaktiva televisionstjänster oc h förbättrad digital 
televisionsutrustning på konsumentnivå bör uppmuntras så att fritt informationsflöde, 
mediemångfald och kulturell mångfald kan säkerställas.  
(2) Öppna API underlättar interope rabilitet, dvs. möjlighet att flytta interaktivt innehåll 
mellan olika distributionssystem och att få  samma innehåll att fungera fullständigt. 
Kommissionen slår fast  att syftet med översynen, med ta nke på den komplexa miljö som 
beskrivs i arbetsdokumentet och de olika u ppfattningar som förts fram i det offentliga 
samrådet, är att fastställa om det i dagsläget är motiverat att föreslå att en eller flera API-
standarder skall göras ob ligatoriska för ett eller flera marknadssegment.  
I den utvidgade konsekvensanalys som bifogas gr anskas konsekvenserna av olika scenarion 
där standarder skulle kunna gör as obligatoriska. Förslag so m går ut på att enskilda 
medlemsstater skulle kunna göra en eller flera öppna API-standa rder obligatoriska är inte 
förenliga med den inre marknaden. En sådan politik skulle innebära att handelshinder upprättades mellan medlemsstaterna.  
Om MHP-standarden görs obligatorisk på EU-niv å från och med ett visst datum så skulle det 
säkra den tekniska interoperabiliteten för utrust ning och tjänster, men innehållsleverantörerna 
skulle ändå behöva förhandla om tillgång till nä t och tillhörande tjänster, såsom anges ovan. I 
de flesta kommentarerna erkänns att detta s kulle skapa problem för de uppskattningsvis 25 
miljoner avkodare med API-funktion som redan finns  ute på marknaden, och inte i något av 
de viktigare bidragen föreslås en interventi on på den nivån. Förhandlingarna i samband med 
ramdirektivet visar att det inte är särskilt tro ligt att ett sådant förslag skulle kunna få det 
nödvändiga stödet av medlemsstaterna.  
Kommissionen drar därför slutsatsen att det in te finns något klart skäl för allmänna EU-
standarder i det här skedet av  marknadens utveckling och att det behövs mer tid för att 
bestämmelserna i artikel 18 i ramdirektivet sk all få full effekt. Det kommer också att bli 
nödvändigt att kontrollera om invändningarna av seende ”grindvaktsfunkti onen” för operatörer 
som använder immaterialrättsligt skyddade API ger upphov till några formella klagomål till regleringsmyndigheterna.  
De hittills blygsamma kommersiella framgångarn a för interaktiv television har inte gett 
särskilt stora incitament för marknadsaktörerna a tt se till att alla tjän ster kan nås av alla 
mottagare oavsett hur. I takt med att marknaden växer tror man att inte roperabiliteten också 
kommer att öka för tjänsterna. Möjligheten att utveckla interaktivt innehåll som kan anpassas till olika API-plattformar är ett minimikrav för tjänsteinteroperabilitet på en växande 
                                                
 
10 Direktiv 2002/22/EG, EGT L 108, 24.4.2002, s. 51. 
 
SV 9   SV marknad. PCF och avancerad teknik för skapande av innehåll kan öka portabiliteten för 
innehåll mellan olika API.11 Detta utesluter inte andra former av interoperabilitet, inbegripet 
en övergång från immaterialrätts ligt skyddade standarder till öppna standarder när detta är 
affärsmässigt motiverat. Osäkerheten om efte rfrågan tyder på att enklare, billigare 
presentationsmotorer (”presenta tion engine”) även fortsättni ngsvis bör finnas tillgängliga vid 
sidan av en mer sofistikerad och dyrare ”ex ecution engine”, för att ge konsumenterna 
valfrihet.  
Kommissionen kommer att göra en översyn av denna fråga under andra delen av 2005. Under 
tiden skulle de europeiska konsumenterna kunn a gynnas av ett fortsatt främjande av MHP-
standarden. 
3.4. Stimulansåtgärder 
3.4.1. Bättre samordning av medlemsstaternas genomförande av MHP Kommissionen kommer att inrätt a en arbetsgrupp för medlem sstaterna för att uppnå en 
klustereffekt. Den uppsplittring som bland annat är ett resultat av att marknaden utvecklats 
olika långt i olika medlemsstater gör det svårt för tillverkarna att uppnå stordriftsfördelar. Syftet kommer bland annat att vara att kartlägg a åtgärder som skulle bidra till att uppnå en 
kritisk massa för MHP och utnyttja stordriftsfördelar, vilket leder till sänkta priser och bättre 
utsikter för att tekniken skall spridas på mar knaden. I dagsläget utgör tilläggskostnaderna för 
MHP ett hinder för en bred spridning. Åtgärd en är avsedd att särskilt hjälpa mindre 
medlemsstater.  
3.4.2. Konsumentsubventioner 
Ett sätt att reducera konsumenternas tilläggskostn ader för utrustning med ”execution engines” 
av standardtyp som MHP är att subventionera inköpen på konsumentnivå. Konsumentsubventioner har redan införts i Italien, och med subventioner är 
detaljhandelspriset för MHP-mottagare nu de t samma som för digitala mottagare med 
tidigare, billigare API-teknik på andra mer ut vecklade nationella marknader. Villkoren ger 
också allmänheten incitament att skaffa en mottagare med både interaktivitet och returkanal snarare än en enkel mottagare utan dessa f unktioner. Medlemsstaterna får därför erbjuda 
konsumentsubventioner. Sådana konsumentsubventi oner måste vara teknikneutrala. De måste 
också anmälas i enlighet med reglerna för st atligt stöd och vara förenliga med dessa. 
Subventionerna bör vara tillfälliga och minska s i takt med att kostnaderna för mottagare 
sjunker, för att undvika överkompensation. Subven tioner till företag omfattas inte av detta 
initiativ och måste anmälas till kommissionen i enlighet med det normala förfarandet. 
3.4.3. Förteckning över standarder som offentliggörs i EUT 
Kommissionen aviserar sin avsikt att införa två presentationsmotorer,  MHEG 5 och WTVML, 
nästa gång som förteckningen uppdateras, under förutsättning att de antas av ETSI. Den 
reviderade förteckningen kommer att läggas fram för kommunikati onskommittén i enlighet 
med artikel 17 i ramdirektivet.  
                                                
 
11 PCF skulle kunna omfatta 80 % av de interaktiva televisionstillämpningarna, men inte de mest 
komplexa som t.ex. elektroniska programtablåer.  
 
SV 10   SV Andra standarder som tas fram inom arbetspr ogrammet för standardisering, som definieras i 
fas 1 av mandat M331, kommer att övervägas fö r förteckningen över standarder när de blir 
tillgängliga. Detta kan leda till förbättrad interopera bilitet såsom beskrivs i arbetsdokumentet.  
3.4.4. Övervakning av tillgången till immaterialrättsligt skyddad teknik 
Med lämpligt bistånd av medlemsstaterna kommer kommissionen att fortsätta att övervaka att 
tillverkare kan få licenser för im materialrättsligt skyddad teknik. Ett sätt att få en enda allmän 
mottagarbox är att kombinera flera olika ko mpletterande tekniker. I de fall då dessa 
funktioner är standardiserade (som t.ex. för tuners) är kostnaderna det enda hindret. Ett 
förtydligande skulle dock vara  på sin plats när det gäller tillgången till immaterialrättsligt 
skyddad teknik som API. I tillträdes direktivets artikel 6 och bilaga I12 fastställs redan kravet 
att operatörer som driver syst em med villkorad tillgång skall säkra tillträde på grundval av 
skäliga, rimliga och icke-diskriminerande villko r, när de utfärdar licen ser åt tillverkare av 
konsumentutrustning. 
Kommissionen kommer att göra en uppföljni ng i sina regelbu ndna rapporter om 
genomförandet av lagstiftningen om elektronisk kommunikation.  
4. S LUTSATS  
Kommissionen strävar efter att se till att EU -medborgarna får möjlighet att dra nytta av det 
ökade antal interaktiva digitaltevetjäns ter som kan nås via allt fler olika 
överföringsplattformar. Kommi ssionen anser att marknaden i dagsläget gynnas mest av att 
man fortsätter att tillämpa de bestämmelser som redan antagits av Europaparlamentet och 
rådet i ramdirektivet. Användningen av immate rialrättsligt skyddad teknik kommer även i 
fortsättningen att ses över i enli ghet med konkurrenslagstiftningen.  
Kommissionen kommer att vidta ytterligare åtgärder för att främja ett frivilligt genomförande 
av MHP-standarden, som i dagsläget är den me st avancerade öppna API-s tandarden i Europa.  
Kommissionen kommer att fortsätta att verka fö r att alla medlemsstater fullständigt genomför 
artikel 18. Med tanke på den komplexa miljön, de olika ståndpunkter som marknadsaktörerna 
intar och det försenade genomfö randet av ramdirektivet i många medlemsstater drar dock 
kommissionen slutsatsen at t det inte är lämpligt a tt nu fastställa om en tillräckligt hög grad av 
interoperabilitet uppnåtts  i enlighet med artikel  18.3. Översynen har dock  inte gett något stöd 
åt åsikten att problem kopplade till kulturell oc h medial mångfald endast skulle kunna lösas 
med hjälp av en enhetlig API-standard. De vikt igaste aspekter som be handlas i debatten om 
mediernas mångfald tillhör medlemsstaternas behörighetsområde, framför allt ägande och kontroll.  
Kommissionen kommer att göra en översyn av läget under det andra halvåret 2005.  
                                                
 
12 Direktiv 2002/19/EG, EGT L 108, 24.4.2002, s. 12.