SV Europeiska unionens officiella tidning C 224/18

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att stödja små och medelstora företag som bedriver forskning och utveckling och som inletts av flera medlemsstater”

KOM(2007) 514 slutlig – 2007/0188 (COD)

(2008/C 224/04)

Den 11 oktober 2007 beslutade rådet att i enlighet med artikel 172 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om gemenskapens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att stödja små och medelstora företag som bedriver forskning och utveckling och som inletts av flera medlemsstater”

Den 25 september 2007 gav presidiet facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion i uppdrag att svara för kommitténs beredning av ärendet.

Med tanke på ärendets brådskande karaktär utnämnde kommittén vid sin 445:e plenarsession den 28–29 maj 2008 (sammanträdet den 29 maj) Claudio Cappellini till huvudföredragande. Yttrandet antogs med enhällighet.

1. Sammanfattning och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén stöder målsättningarna för det gemensamma programmet Eurostars, och vi vill framhålla att det är viktigt att man tar hänsyn till olika kategorier, storlekar och sektorer av små och medelstora företag när ny EU-politik på området för forskning, utveckling och innovation antas med utgångspunkt i och inriktning på de små och medelstora företagens verkliga innovationsbehov.

1.2 EESK välkomnar medlemsstaternas förslag att anta det gemensamma programmet Eurostars till stöd för ”små och medelstora FoU-företag”, och noterar att det ska vara öppet för samtliga små och medelstora företag från de länder som deltar i programmet och som vill medverka i innovationsprocesserna.

1.3 EESK understryker att det är viktigt att kartlägga verktyg i syfte att i programmet inbegripa alla de Eureka-länder som inte ingår i det gemensamma programmet Eurostars.

1.4 Kommittén är oroad över det gemensamma programmet Eurostars stödkriterier (1), som innebär att deltagandet begränsas till små och medelstora FoU-företag som investerar 10 % eller mer uttryckt i heltidsekvivalenter eller den årsomsättning som satsats på forskning. Även om denna begränsning endast tillämpas på små och medelstora FoU-företag som tar initiativ till projekt, baseras denna definition med avseende på små och medelstora FoU-företag på kodifierade indikatorer, utan att hänsyn tas till olika former av ”icke-kodifierad kunskap” (2), trots att starkt innovativa processer ofta i hög grad utmärks av ”underförstådd kunskap” (3).

1.5 Därför vill EESK framhålla att det för en rättvis konkurrens mellan projektförslagen krävs att projekten väljs ut med hänsyn till innehållets relevans, förvaltningserfarenhet inom FoU och överensstämmelse med programmets målsättning, utan att man för den skull utesluter en stor del av de innovativa små och medelstora företag som önskar delta i det gemensamma programmet Eurostars. Vidare bör resurser kunna tilldelas program som syftar till utbildning av projektledare som sysslar med effektiv tekniköverföring från forskning till produkter som är gångbara på marknaden.

1.6 Enligt EESK:s uppfattning är det viktigt att man i enlighet med lämpliga förfaranden i det gemensamma programmet Eurostars inrättar en särskild budgetpost för transnationella initiativ tagna av medlemsstaterna i samarbete med organisationer för små och medelstora företag som vill bidra till att sprida information som kan gynna små och medelstora företag och rör resultaten av Eurostarprojekten till fler små och medelstora företag. Ett annat sätt att ge alla små och medelstora företag som är intresserade av att det gemensamma programmet Eurostars röner framgång större delaktighet vore att inrätta en gemensam databas och flerspråkiga webbplatser för de olika sektorerna, som förvaltas av de små och medelstora företagens organisationer och arbetsmarknadsparterna.

1.7 EESK framhåller sin oro vad gäller kriterierna för hur de små och medelstora företagens bidrag till de totala projektkostnaderna för forskning och utveckling ska fastställas. Det är viktigt att klargöra att som situationen nu ser ut ska de små och medelstora företagen i det gemensamma programmet Eurostars gemensamt stå för minst 50 % av projektkostnaderna för FoU. Eftersom detta kriterium kommer att stänga ute många marknadsbaserade små och medelstora företag, bör man överväga möjligheten att sänka denna gräns till 25 % vid halvtidsutvärderingen av Eurostarsprogrammet (4).

1.8 I ett senare skede bör den oro som uttrycks av EU och de nationella små och medelstora företagens organisationer och andra forskningsaktörer beaktas av de berörda medlemsstaterna och de nationella myndigheterna i EU under de faser då man övervakar effekterna och spridningen av resultaten. Regelbundna kontroller utförda av EU:s rådgivande grupp för små och medelstora företag och FoU skulle kunna utgöra ett permanent verktyg för teknisk rådgivning för medlemsstaterna och för myndigheterna på EU-nivå och nationell nivå. EESK:s observationsgrupp för inre marknaden skulle i samarbete med kategorin småföretag kunna fungera som en rådgivande medlem i den rådgivande gruppen under faserna för övervakning, genomförande och spridning av resultat.

1.9 EESK vill understryka att det gemensamma programmet Eurostars bör genomföras på ett öppet och icke-byråkratiskt sätt, så att det blir lättare för små och medelstora företag att erhålla information, ta del av och framför allt medverka i den uppföljande verksamheten tillsammans med berörda institutioner för forskning och utveckling. Därför bör gemenskapens bidrag till projekten betalas ut i klumpsummor. Om utbetalning av en klumpsumma inte är förenligt med bestämmelserna för nationella program, bör ett schablonbelopp betalas ut.

1.10 För ett effektivt genomförande av det gemensamma programmet Eurostars bör regionala innovationsnätverk stärkas i syfte att göra det möjligt att tillhandahålla tjänster via en enda kontaktpunkt till stöd för innovativa små och medelstora företag, med faktisk tillgång till europeisk finansiering av forskning och utveckling. För att öka medvetenheten om de särskilda finansieringsprogram för små och medelstora företag som bedriver forskning och utveckling bör banden mellan Eureka-nätverken, andra redan befintliga offentliga och privata organ samt de små och medelstora företagens organisationer på europeisk, nationell och regional nivå stärkas, och det bör ske en bättre samordning. Olika evenemang inom de små och medelstora företagens representantorganisationer bör få stöd i syfte att göra de små och medelstora företagen och de berörda organisationerna medvetna om betydelsen av innovation och den roll som innovation kommer att spela för EU i framtiden.

1.11 Resultaten av de små och medelstora företagens projekturval inom ramen för det gemensamma programmet Eurostars (5) bör publiceras på Internet av nätverket Eureka. Vidare bör man tillhandahålla en kort förteckning över stödberättigade projekt med högt innovativt innehåll som inte har fått finansieringsstöd. Denna förteckning skulle innehålla uppgifter om nationella offentliga och privata investerare ifall programmet skulle kräva ytterligare finansiering.

1.12 Den effektiva samordningen mellan de nationella myndigheter som svarar för politiken för små och medelstora företag samt forskning och utveckling och Eureka måste vara konsekvent, och den måste svara mot de behov som de små och medelstora företagens organisationer och andra aktörer (inklusive bland annat privata och offentliga forskningsorgan) har gett uttryck för. EESK vill uppmana berörda EU-institutioner, medlemsstaterna och de slovenska och franska ordförandeskapen att säkerställa att samordning sker i enlighet med de små och medelstora företagens förväntningar och programmål.

1.13 När det gäller de små och medelstora företagens deltagande i FoU-program och i det gemensamma programmet Eurostars anser EESK att det är av största vikt att man förkortar den långa period från det att ett förslag läggs fram till det att det antas av EU, i syfte att uppmuntra små och medelstora företag att lägga fram projekt.

1.14 EESK vill betona att Europeiska kommissionen för att förbättra och öka de små och medelstora företagens utnyttjande av FoU-program måste undersöka möjligheten att föra över outnyttjade resurser som finns tillgängliga för små och medelstora företag under rubriken ”Samverkan” i det sjunde ramprogrammet (vilket motsvarar 15 % av budgetposterna för de prioriterade tematiska områdena i det sjätte ramprogrammet) till programmet ”Kapacitet” (Craft, etc.), som fokuserar på små och medelstora företag på ett effektivare sätt.

1.15 EESK anser att man bör fästa större uppmärksamhet vid den orimliga regleringsbördan för små och medelstora företag, vilken kan vara upp till tio gånger högre än belastningen på större företag (6). Det är även önskvärt att minska förvaltningskostnaderna och förenkla de administrativa förfarandena för små och medelstora företag som deltar i FoU-program med andra europeiska och internationella samarbetspartner. EESK skulle vidare vilja se en lösning på frågan om immaterialrätter och europeiska patent (7), där den nuvarande situationen hindrar konkurrenskraften och innovationen i EU. Tillgängligare patentsystem och immaterialrätter (8) kan även räknas som viktiga icke-monetära tillgångar när det gäller att konsolidera partnerskap mellan företag som deltar i internationella projekt.

2. Bakgrund till yttrandet

2.1 I Europeiska stadgan för småföretagen, som antogs av EU år 2000, enades man om att småföretag måste betraktas som de främsta pådrivarna till förnyelse, sysselsättning samt social och lokal delaktighet i Europa (9). Dessutom meddelade Europeiska kommissionen i oktober 2007 att man skulle utarbeta en ”Rättsakt för småföretag i Europa” (10), där man skulle fastställa en rad åtgärder som syftar till att främja entreprenörskap, en företagskultur och tillgången till kompetens (11). Under 2008 kommer Europeiska kommissionen även att granska en rad initiativ som rör små och medelstora företag (12) i syfte att öka deras medverkan i olika EU-program.

2.2 Detta är grundvalarna för förslaget om det gemensamma programmet Eurostars. Programmet, som tar stöd av artikel 169 i EG-fördraget och har utformats för att komplettera och fokusera på ”forskning till förmån för små och medelstora företag” i det sjunde ramprogrammet för forskning, förvaltas av Eureka och inleddes gemensamt av 22 medlemsstater och fem andra Eureka-länder (Island, Israel, Norge, Schweiz och Turkiet). För närvarande uppgår antalet medlemmar i Eurostarsprogrammet till 30: Belgien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Israel, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Schweiz, Slovakien, Slovenien, Spanien, Storbritannien, Sverige, Tjeckien, Turkiet, Tyskland, Ungern och Österrike.

2.3 Det sjunde ramprogrammet innehåller många av de åtgärder som föreslogs vid översynen av det sjätte ramprogrammet (13) i syfte att överbrygga det politiska gapet till förmån för de små och medelstora företagen. Sjunde ramprogrammet innehåller en strategi till förmån för de för små och medelstora företagen, med både kvalitativa och kvantitativa åtgärder för att uppmuntra verksamheten på såväl nationell som regional nivå. Målet är att skapa företagskluster och -nätverk, att förbättra det alleuropeiska samarbetet mellan småföretag som använder sig av IT, att sprida bästa praxis avseende samarbetsavtal samt att stödja samarbetet mellan småföretag (14).

2.4 De 23 miljoner små och medelstora företag som finns registrerade i EU utgör 99 % av samtliga företag och svarar för två tredjedelar av EU:s omsättning. De är även nyckelaktörerna för en hållbar utveckling (15). För att de ska bli konkurrenskraftigare måste det emellertid ske rationaliseringar och omgrupperingar av dessa företag, så att de utgör en helhet med en kritisk massa och kan dra fördel av utvecklingen av specifika riskkapitalfonder, vetenskapsparker, företagskuvöser och regional innovationspolitik (16).

2.5 Vidare framhålls i en rapport i ”Flash Eurobarometer” att tillväxten i små och medelstora företag kan hindras av att européerna inte är riskbenägna och saknar entreprenörsanda (17). Det är därför extra viktigt att vidta åtgärder för att öka företagarnas anseende och bättre framhäva deras avgörande betydelse för innovation, vetenskapliga framsteg och samhällets allmänna välstånd. Endast genom ett ansvarsfullt, handlingskraftigt och idérikt entreprenörskap som får utvecklas under bästa möjliga förhållanden kommer vi till slut att lyckas uppnå Lissabonmålen (18).

2.6 De särskilda åtgärder som medlemsstaterna antar till stöd för små och medelstora företag uppmuntrar och stöder emellertid inte alltid transnationellt forskningssamarbete och tekniköverföring. Mot bakgrund av marknadsförändringarna och internationaliseringen av värdekedjorna måste de europeiska små och medelstora företagen nu anpassa sig till en stark global konkurrens och ständigt delta i innovativa processer i en allt bredare internationell kontext. Det gemensamma programmet Eurostars bör belöna de små och medelstora företag och offentliga eller privata forskningsinstitutioner som gör särskilda insatser för att stödja FoU-projekt, sprida resultat och överföra och ge tillgång till kunskap. Framför allt bör man premiera projekt som involverar institutioner och grupper och/eller enstaka små och medelstora företag som normalt sett deltar i mindre utsträckning eller har svårt att få tillgång till sådana program. EESK vill betona att det är viktigt att deltagandet i det gemensamma programmet Eurostars utvidgas till att omfatta alla Eureka-medlemsstater, framför allt för dem som nyligen blev medlemmar i EU och som kan dra nytta av en transnationell strategi.

2.7 Det gemensamma programmet Eurostars är inriktat på små och medelstora FoU-företag, med betoning på marknadsorienterade FoU-projekt och transnationella projekt som inbegriper flera parter (med åtminstone två oberoende deltagare från de olika deltagande länderna). En viktig aspekt i programmet är nedifrån och upp-metoden, som ökar de små och medelstora FoU-företagens delaktighet och bidrar till strategisk företagsinnovation. Under sådana omständigheter kan de små och medelstora företagen utöva kontroll och påverka pågående forskningsresultat i linje med handelsmöjligheterna.

3. Mål för det gemensamma programmet Eurostars

3.1 Deltagande i forsknings- och utvecklingsprogram i enlighet med artikel 169 i fördraget innebär att de deltagande medlemsstaterna integrerar sina nationella forskningsprogram genom åtaganden i ett gemensamt forskningsprogram. Med artikel 169 som rättslig grund har kommissionen identifierat fyra potentiella initiativ. Ett av dessa är Eurostars, ett gemensamt forskningsprogram för småföretag och deras partner.

3.2 Eurostarsprogrammet består av projekt som föreslagits av ett eller flera småföretag som har sitt säte i de deltagande staterna och som är aktivt engagerade i FoU. Projekten kan gälla vilket område som helst inom vetenskap och teknik (men måste ha civila syften). Projekten måste genomföras i samarbete med minst två deltagare från två olika stater som deltar i Eurostars, med inriktning på forskning, teknisk utveckling, demonstration, utbildning, och spridning av relevant information. Eftersom deltagarna är småföretag är projektens livscykel kort. Ett projekt får sträcka sig över högst tre år, och inom två år efter det att projektet avslutats bör resultatet av forskningen kunna lanseras på marknaden.

3.3 Det gemensamma programmet Eurostars kan ge en avsevärd hävstångseffekt med bidrag från gemenskapen: De deltagande medlemsstaterna samt fem andra Eureka-länder (Island, Israel, Norge, Schweiz och Turkiet) kommer att bidra med 300 miljoner euro. Gemenskapen bidrar dessutom med ytterligare en tredjedel av medlemsstaternas bidrag, vilket ger en programbudget med 400 miljoner euro i offentlig finansiering. Om man utgår från en finansieringsgrad för projekten på mellan 50 och 75 procent bör Eurostars kunna mobilisera mellan 133 och 400 miljoner euro ytterligare i privat finansiering under programmets löptid (hävstångseffekt). Det förväntade deltagandet beräknas med utgångspunkt i en förmodad genomsnittlig kostnad på 1,4 miljoner euro för varje Eurostarsprojekt. Med en genomsnittlig finansieringsgrad på 50 %, en offentlig finansiering med 0,7 miljoner euro per projekt och en samlad programbudget på 400 miljoner euro blir det möjligt att finansiera 565 projekt.

3.4 Gemenskapens bidrag fyller därför en lucka i finansieringen i ett tidigt FoU-skede när innovativ verksamhet är riskfylld och har svårt att locka till sig enbart privata investerare (19). Om gemenskapen går in med offentliga investeringar i Eurostarsprogrammet, kommer detta att uppmuntra småföretag som sysslar med FoU att söka privata investeringar för att utveckla innovativa produkter eller tjänster.

3.5 När det gäller finansiering bör man också överväga skattelättnader för FoU-investeringar i medlemsstaterna, vilket vore attraktivt för investerare även i händelse av värsta tänkbara scenario, då de åtminstone skulle kunna dra nytta av skattelättnaderna. Fördelen för småföretagen är en alternativ finansieringsform.

3.6 Det finns emellertid farhågor om att en stor andel av småföretagen skulle vara förhindrade att delta i EU:s initiativ för konkurrenskraftig innovation. I det gemensamma programmet Eurostars innebär stödkriterierna att deltagandet begränsas till små och medelstora FoU-företag som investerar 10 % eller mer uttryckt i heltidsekvivalenter eller av den årliga omsättningen i forskningsverksamhet. Även om denna begränsning endast tillämpas på pilotfasens projektpartner kan den fortfarande hindra många småföretag från att föreslå innovativa projekt. Ett resultat av detta kan bli att programmet enbart lockar redan etablerade högteknologiska företag som skulle kunna erhålla annan, lämpligare finansiering.

3.7 I vissa EU-länder är dessutom FoU-kostnaderna redan integrerade i andra driftskostnader och kan därför inte redovisas separat (20). Den definition av FoU-indikatorer som används av OECD har vissa brister när den tillämpas på innovativa småföretag eftersom indikatorerna inte tar hänsyn till den del av verksamheten som kan kallas ”icke-kodifierad kunskap” och som är svår att mäta (21).

3.8 OECD definierar också den ”högteknologiska sektorn” som företag där kostnaderna för FoU utgör mer än 4 % av omsättningen. Även i högst utvecklade ekonomier står denna sektor endast för cirka 3 % av BNP, vilket innebär att 97 % av den totala ekonomiska verksamheten och huvuddelen av innovationen äger rum i sektorer som OECD definierar som ”medel-” eller ”lågteknologiska” (22). Siffrorna visar att en stor andel av de innovativa företagen skulle utestängas om tillgången till finansieringsprogrammen begränsas av en FoU-tröskel på 10 %. EU-initiativet skulle därmed misslyckas med att skapa en positiv attityd till innovation.

3.9 EESK anser därför att projekten bör väljas på grundval av innehållets relevans och överensstämmelsen med programmets målsättning, och att FoU-kravet på 10 % bör slopas.

3.10 Ett annat av Eurostarsprogrammets krav är att de deltagande små och medelstora FoU-företagen själva bör kunna utföra huvuddelen av FoU-arbetet. Samarbete med andra partner, som kan vara andra småföretag, lokala kluster, storföretag som är villiga att anpassa sig till programmets målsättningar, forskningsinstitutioner eller universitet, bör inte uteslutas. Termen ”kluster” bör för övrigt inbegripa kravet att placera FoU-baserade småföretag på universitetsområden eller motsvarande i syfte att öka samarbetet mellan dessa, till ömsesidig nytta.

3.11 Med hänsyn till de deltagande innovativa småföretagens respektive bidrag inom ramen för Eurostarsprogrammet är det viktigt att klargöra att det är de småföretag som sysslar med FoU som kollektivt måste stå för minst 50 % av FoU-kostnaderna i projektet. Detta kriterium kommer emellertid fortfarande att stänga ute många marknadsbaserade små och medelstora företag, och man bör därför överväga möjligheten att sänka denna tröskel till 25 % vid interimsutvärderingen av Eurostarsprogrammet (23).

3.12 Förhållandet till andra finansieringsinstrument som omfattas av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) behöver klargöras. Finansieringsprogrammet behöver också göras mer flexibelt och anpassas till småföretagens behov samtidigt som man beaktar de positiva erfarenheterna av garantifonder för forskning och utveckling i syfte att ge företagen möjlighet att göra mer långsiktiga prognoser.

3.13 En bättre regelram, med systematiskt samråd med företrädare för småföretagens organisationer och andra aktörer, kommer att sänka driftskostnaderna och minska riskerna, öka avkastningen och riskkapitalflödet samt förbättra riskkapitalmarknadens funktion. Detta kommer särskilt att gynna innovativa småföretag. Finansieringen kommer att komplettera det offentliga stödet i de allra första skedena (idéstadiet) av arbetet med att omvandla forskningsresultat till kommersiella förslag.

3.14 Kommissionen har åtagit sig att främja åtgärder för att öka de gränsöverskridande investeringarna från riskkapitalfonder (24). I EU är riskkapitalmarknaden fragmenterad och fungerar för närvarande i 27 olika miljöer. Detta påverkar både kapitalanskaffning och investeringar negativt.

3.15 Det behövs därför bättre villkor för riskkapitalinvesteringar och för medlemsstaterna att skapa incitament för privata investerare att engagera sig i internationell forskningssamverkan (25) och att främja småföretagens tillgång till stödtjänster för företag i syfte att stödja företag som lyckas klara sig igenom etableringsfasen.

4. Att förbättra samordningen i det gemensamma programmet Eurostars

4.1 Programmet Eurostars syftar till att stödja små och medelstora företag på vilket tekniskt eller industriellt område som helst genom att tillhandahålla den nödvändiga rättsliga och organisatoriska ramen för europeiskt samarbete i stor skala mellan medlemsstater om tillämpad forskning och innovation. Det kommer därför att öka möjligheterna för små och medelstora FoU-företag att föra nya konkurrenskraftiga produkter, processer och tjänster till marknaden.

4.2 Genom att projekten blir internationella kan man undvika överlappningar i innovationsarbetet, anta en gemensam policy och genomföra omedelbara åtgärder för att minska den administrativa bördan (26). Med hjälp av Eurostarsprogrammet kan många småföretag uppmuntras att dra fördel av internationellt samarbete under förutsättning att de klarar att föreslå och direkt förvalta ett projekt. Engagemanget i integrerade projekt och kompetensnätverk bör emellertid planeras omsorgsfullt för att undvika obalans i projektdeltagandet.

4.3 Det räcker emellertid inte med att stödja FoU, utan vi måste också överväga olika sätt på vilka regeringarna kan stödja innovation mer direkt genom att tillhandahålla rätt infrastruktur. Det finns ett mycket stort samfund av forskningsinstitut, av vilka några kan vara sammanslutningar eller forskningsföretag, som har till uppgift att stödja innovation, i synnerhet i små och medelstora företag. Det finns också vetenskapsparker, ”science shops”, företagskuvöser, och organ inom regionala och lokala myndigheter samt organisationer för kunskapsöverföring. Dessa ger ett viktigt stöd till nystartade, högteknologiska småföretag, och även till mer traditionella företag som överväger att övergå till innovationsbaserade strategier. Det slovenska ordförandeskapet för EU och det därpå följande franska ordförandeskapet bör övervaka hur samordningen av Eurostarprogrammet på EU-nivå och på nationell nivå kan utvecklas så att det gör största möjliga nytta och så att man undviker överlappande funktioner och risk för förvirring bland de småföretagsbyråer som finns.

4.4 Därför har kommittén vid flera tillfällen rekommenderat att en klart större del av de medel som beviljas inom ramen för gemenskapens strukturfonder ska användas till att bygga ut gemensamma forskningsinfrastrukturer som är skräddarsydda för små och medelstora företag. På detta område skulle också finansiella medel från Europeiska investeringsbanken vara till stor nytta (27).

Bryssel den 29 maj 2008 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Dimitris DIMITRIADIS

(1) http://www.eurostars-eureka.eu

(2) Hartmut Hirsch-Kreinsen, ”Low-Tech” Innovations, Industry and Innovation, februari 2008.

(3) Pilotprojekt: http://www.pilot-project.org

(4) A6-0064/2008 (ändringsförslag), Europaparlamentet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, 2008.

(5) http://ec.europa.eu/research/sme-techweb/index_en.cfm?pg=results

(6) Models to reduce the disproportionate regulatory burden on SMEs, Europeiska kommissionen, maj 2007, GD Näringsliv.

(7) The Cost Factor in Patent Systems, Université Libre de Bruxelles, arbetsdokument WP-CEB 06-002, Bryssel 2006, s. 17 och följande.

(8) Förbättrat patentsystem i Europa: KOM(2007) 165.

(9) Europeiska stadgan för småföretagen, Europeiska rådet i Feira den 19–20 juni 2000.

(10) Små och medelstora företag är nyckeln till tillväxt och sysselsättning. Halvtidsrapport om den moderna politiken för små och medelstora företag, KOM(2007) 592 slutlig, 4.10.2007.

(11) Luc Hendrickx, ”UEAPME expectations on the proposal for a European Small Business Act”, 14.12.2007.

(12) http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sba_en.htm.

(13) EUT C 234, 22.9.2005, s. 14, 9.3.2005, UEAPME Position Paper on a successor to the 6th Framework Programme for R&D, 1/2005.

(14) Halvtidsrapport om den moderna politiken för små och medelstora företag, KOM(2007) 592, 4.10.2007.

(15) Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: Finansiering av tillväxten i små och medelstora företag – Att skapa europeiskt mervärde, KOM(2006) 349, 29.6.2006.

(16) Vetenskap och teknik, centrala faktorer för Europas framtida utveckling, KOM(2004) 353, 16.6.2004.

(17) Observatory of European SMEs, Flash Eurobarometer 196, maj 2007.

(18) Investeringar i kunskap och innovation, INT/325, EUT C 256, 27.10.2007, s. 8, 12.7.2007.

(19) ”Annual Survey of Pan-European Private Equity & Venture Capital Activity” 2004.

(20) Resultattavlan för forsknings- och utvecklingsinvesteringar i EU för 2007 (”R&D Investment Scoreboard”), av Gemensamma forskningscenter (GFC) och kommissionens GD Forskning.

(21) H. Hirsch-Kreinsen, ”Low-Technology”: A forgotten sector in innovation policy, Faculty for Economics and Social Sciences, Universitetet i Dortmund, 15.3.2006; UAPME, ”Towards an Innovation Policy for Crafts, Trades and SMEs”, 27.10.04.

(22) ”Towards an Innovation Policy for Crafts, Trades and SMEs”, UEAPME, 27.10.04.

(23) Europaparlamentet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, A6-0064/2008, 2008.

(24) Kommissionen föreslår åtgärder för ägare gränsöverskridande investeringar genom riskkapitalfonder, IP/08/15, 7.1.2008.

(25) Finansiering av tillväxten i små och medelstora företag – Att skapa europeiskt mervärde, KOM(2006) 349, 29.6.2006.

(26) Kommissionens förslag för att minska den administrativa bördan 2008, MEMO/08/152 10.3.2008.

(27) EUT C 256, 27.10.2007, s. 17, EUT C 65, 17.3.2006.