MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET - Avveckling av kärnkraftsanläggningar och avfallshantering - Förvaltning av ansvaret på det kärntekniska området som resultat av Gemensamma forskningscentrets (GFC) verksamhet inom ramen för Euratomfördraget

0. Sammanfattning

Gemensamma forskningscentret (GFC) inrättades i början av 1960-talet inom ramen för Euratomfördraget. Inledningsvis var centret enbart inriktat på kärnforskning, men har efterhand fått uppgifter även inom andra områden. Verksamheten på kärnområdet står fortfarande för 30 % av den totala verksamheten och är inriktad på säkerhetsfrågor och frågor som rör kärnämneskontroll som är ett prioriterat område för den civila tillämpningen av kärnenergin i Europa, och följaktligen för GFC. Hittills har inget datum fastställts för när denna verksamhet skall avslutas, eller dess eventuellafortsättning vilket kan kräva nya anläggningar eller nya laboratorier. I enlighet med Euratomfördraget måste GFC ta hand om sitt "kärnarv", vilket framförallt handlar om att nedmontera stängda anläggningar. I samförstånd med Europaparlamentet och rådet har därför en ny budgetrubrik inrättats.

1999 beslöt kommissionen att utan dröjsmål upprätta ett program för avveckling av uttjänta kärntekniska anläggningar, kallat programmet för avveckling av kärnreaktorer och avfallshantering [1]. I programmet följde kommissionen det nya tillvägagångssätt som de flesta medlemsstater följer, vilket innebär att avvecklingen inleds omedelbart i stället för att senareläggas, som skulle ha den fördelen att anläggningens radioaktivitet minskat.

[1] D&WM (Decommissioning and Waste Management): programmet för avvecklingen av kärnreaktorer och för avfallshantering.

Syftet med det här meddelandet är att presentera ett komplett men preliminärt program som omfattar avveckling av samtliga befintliga anläggningar (oberoende av om de är nedlagda eller används) och hantering av avfall (befintligt eller som ett resultat av avvecklingen). Det har gjorts beräkningar som visar att vid programmets utgång skall GFC:s samtliga kärnkraftsanläggningar ha avvecklats och avfallet vara bortfraktat. Programmet kommer naturligtvis att revideras med jämna mellanrum och kommer att anpassas till nykonstruerade anläggningar som tillkommit under tiden.

GFC:s kärnkraftsanläggningar

De flesta av kärnkraftsanläggningarna i italienska Ispra har varit föråldrade i flera år. De har nu stängts för gott och måste följaktligen avvecklas.

GFC:s övriga kärnkraftsanläggningar, som finns i nederländska Petten, belgiska Geel och i tyska Karlsruhe fortsätter att vara i drift. Avvecklingen av dem kommer förmodligen att inledas tidigast omkring 2015, men förmodligen 2025 eller senare. Kommissionen kommer dock inte att vänta in dessa datum utan planerar att i överensstämmelse med IAEA:s rekommendationer om avveckling av kärnkraftsanläggningar och avfallshantering upprätta avvecklingsplaner för de anläggningar som är i drift och deras underhåll tills avvecklingen inleds.

Sedan 1999 GFC har genomfört avvecklings- och avfallshanteringsåtgärder på dessa fyra platser, främst Ispra. Kommissionen lade fram sitt program och sina planer för rådet och Europaparlamentet i sitt meddelande KOM(1999)114.

Meddelandet KOM(1999)114

Syftet med meddelandet KOM(1999) 114 till rådet och Europaparlamentet var att lägga fram en första version av kommissionens avvecklingsprogram och att informera dessa två institutioner om kommissionens beslut att genomföra ett sådant program.

Programmet är i första hand inriktat på den så kallade kärnkraftsbördan, dvs. stängningen av anläggningar och hanteringen av det avfall som uppstod under driften. Kostnaden för kärnkraftsbördan uppskattades till 230 miljoner euro1998, och för avvecklingen av anläggningar i drift ("framtida åtaganden") beräknades 223 miljoner euro1998 (avrundat till 220 miljoner euro i meddelandet), dvs. totalt 453 miljoner euro1998.

Uppdatering av programmet

I slutet av 2002 utförde GFC en ny genomgång av sin kärnkraftsbörda och framtida åtaganden. Den totala kostnaden sattes då till 941 miljoner euro2003.

I linje med en begäran från revisionsrätten granskades programmet av ett konsortium av externa företag med erfarenhet från området. Konsortiet uppskattade kostnaderna till 1 069 miljoner euro2003, vilket är 13,6 % högre än GFC:s beräkning. Kostnaden för alternativlösningen (kallad "green field") uppskattades till 76 miljoner euro2003. Enligt det alternativet skulle området återställas i sitt ursprungliga skick.

Kommissionen noterar att de senaste uppskattningarna från GFC och konsortiet ligger relativt nära varandra om man beaktar arbetets art och de osäkra faktorer ett sådant program brottas med. Kommissionen noterar vidare att GFC och konsortiet baserar sina uppskattningar på uppgifter som inte var tillgängliga då den första utvärderingen genomfördes (en komplett inventering och nya strålningsuppgifter).

Med tanke på att den mark där Euratoms anläggningar är placerade tillhör tredje part, valde kommissionen alternativet "green field". Den totala kostnaden på 1 145 miljoner euro2003 fördelas på de fyra orterna enligt följande:

- 56,3 % för Ispra (645 miljoner euro)

- 34,0 % för Karlsruhe (389 miljoner euro)

- 6,0 % för Petten (69 miljoner euro)

- 3,7 % för Geel (42 miljoner euro)

Analys av programmets kostnadsökning

Kostnadsökningen av programmet har följande orsaker:

- Ökat antal restriktioner vilket lett till ökade kostnader för slutförvaringen av avfallet.

Ökningen är markant i värdländerna för Euratom-anläggningarna, framförallt i Belgien och Italien där genomgångar av de uppskattade kostnaderna lett till mycket kraftiga ökningar.

- Utvecklingen i värdländerna av lagstiftningen om förvaltning och hantering av avfall.

Karaktäriseringen av avfallet skall ske noggrannare (med mer avancerad spektrometisk utrustning), vilket kräver högmoderna instrument. Dessutom har specifikationerna för inneslutning skärpts och gränsen för utsläpp har sänkts.

- I kostnadsuppskattningarna ingår nu även utgifter för all personal som deltar i förvaltningen av föråldrade anläggningar.

- En ny utvärdering av det arbete som skall utföras och av tekniska svårigheter.

- Behandling och bortskaffande av "exotiskt avfall": kärnmaterial (bestrålat och obestrålat bränsle), alkaliska metaller (Na och NaK).

- En uttömmande genomgång av det avvecklingsarbete som skall utföras, främst i fråga om de anläggningar som fortfarande är i drift ("framtida åtaganden").

Att minska, eller till och med eliminera, risker och osäkerheter

I likhet med övriga program av den här typen, är även det här utsatt för risker och osäkerheter.

Det finns två typer av "fysiska" risker: dels "konventionella" risker för stora arbetsplatser, dels "nukleära" risker som är kopplade till hantering av radioaktivt eller kontaminerat material.

Risken för att råka ut för konventionella olyckor (fallolyckor, krosskador, brännskador, skador genom kontakt med starkström, etc.) är lika stor som på andra arbetsplatser av samma storlek. Generellt sett inträffar relativt få olyckor på anläggningar som håller på att avvecklas, vilket utan tvivel beror på att verksamheten är väl förberedd och att allt arbete på det kärntekniska området är kringgärdat av åtgärder för kvalitetssäkring. GFC tillämpar sådana åtgärder för att förhindra olyckor som drabbar personer och egendom, och anlitar bara företag med erfarenhet av arbete på den här typen av anläggningar.

Den nukleära risken minskar kraftigt i stängda anläggningar, och ytterligare en minskning sker när kärnbränslet avlägsnats, vilket alltid sker före avveckling. Det faktum att det finns avfall och kontaminerad eller aktiverad utrustning i anläggningen gör dock att det finns risk för spridning av kontaminationen eller exponering för strålning (i takt med att anläggningarna åldras och om de inte underhålls på rätt sätt, ökar risken för spridningen, vilket är en av anledningarna till att föråldrade anläggningar bör avvecklas så snart som möjligt). Risken för spridning av kontaminationen hanteras av GFC:s personal och de externa företag som har erfarenhet av att arbeta i nukleär omgivning. Riskerna minimeras genom att man isolerar anläggningarna under avveckling (vilket sker genom avspärrningar, ventilation och filtrering) och genom att man tillämpar strikta regler för behandling och konditionering av avfall. Risken för strålningsexponering hanteras genom Alara-metoden (As Low As Reasonably Achievable) som bland annat omfattar jämförelser av olika scenarier och vilka strålningskonsekvenser de kan få, användningen av biologiskt skydd samt skyddskläder och andningsapparater.

Dessa åtgärder för att skydda arbetstagarna och deras närmiljö bidrar naturligtvis också till att skydda allmänheten och miljön i stort.

Förutom de tekniska riskerna finns det även betydande finansiella risker:

- Ökade kostnader för behandling och slutförvaring av avfall: Risken finns i de fyra länder med GFC-anläggningar, antingen beroende på att det saknas möjligheter för slutförvaring som fritar tillverkaren från finansiella bördor (Tyskland och Italien) och/eller eftersom kostnaden kan öka från dagsläget till den senaste tidpunkt då avveckling inleds (2015-2030). Detta är ett av skälen bakom förslaget till ett rådsdirektiv [2] som syftar till att påskynda inrättandet av anläggningar för slutförvaring i de länder som saknar sådana. Oavsett vilket värdland det rör sig om är det rimligt att anta att kostnaderna för behandling och slutförvaring kan uppskattas bättre om man beaktar erfarenheter från vissa medlemsstater och de noggranna undersökningar som genomförts. Därigenom skulle man också kunna få bättre grepp om framtida kostnader.

[2] Förslag till rådets direktiv (Euratom) om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, KOM(2003)32 slutlig

- Utvecklingen av nationella och internationella regelverk som främst rör behandling, konditionering och lagring av avfall, regler för strålningsskydd (gräns för driftsdoser), regler för transport av kärnämnen etc.

- Ökande administrativa bördor: mängden dokumentation som krävs ökar, de administrativa förfaranden blir allt mer komplicerade (exempelvis i form av offentliga utfrågningar).

- Ökade personalkostnader och ökad inflation.

- Klassiska industriella risker förknippade med leverantörer och tjänstetillhandahållare.

Flera förebyggande åtgärder har vidtagits för att hantera dessa risker. Förutom råd från en grupp av oberoende experter och genomförande av undersökningar och arbeten på anläggningarna av företag med lång erfarenhet, har även nära kontakter knutits med nationella myndigheter. Det sistnämnda gäller inte minst Italien där målet är att få godkännande av en nationell enhet i fråga om konditionerat avfall för att eliminera risken att avfallet måste konditioneras på nytt när en slutförvaringsanläggning öppnas. En organisationsstruktur och förvaltningsmetoder som är anpassade till viktiga långsiktiga industriprojekt har inrättats parallellt med ett system för informationsutbyte med de nationella enheter i andra medlemsstater som ansvarar för liknande program.

Öppenhet

Tack vare de åtgärder som beskrivs ovan kan programmet följas och uppdateras minst en gång per år och dessutom kan det ske ett effektivt kommunikationsutbyte med programmets berörda parter, dvs. rådet och Europaparlamentet, nationella och lokala myndigheter i värdnationerna samt allmänheten.

Kommissionen uppmanar parlamentet och rådet att uppmärksamma innehållet i detta meddelande

1. Syftet med meddelandet

Meddelandet syftar till att hålla Europaparlamentet och rådet informerade om utvecklingen av programmet för avveckling av föråldrade kärnkraftsanläggningar och avfallshantering (D&WM-programmet [3]) som inleddes 1999 av kommissionen.

[3] D&WM: Decommissioning and Waste Management (Démantèlement et gestion des déchets).

Meddelandet är också ett svar på rådets och parlamentets begäran att kommissionen skall lämna in en åtgärdsplan över den långsiktiga utvecklingen av D&WM-programmet. Kommissionen presenterar därför den utvärdering GFC gjorde av programmet 2002 och 2003 av ett konsortium av företag med gedigen erfarenhet från området (nedan kallat konsortiet).

2. Bakgrund

Gemensamma forskningscentret (GFC) inrättades genom artikel 8 i Euratomfördraget. Så tidigt som i början av 1960-talet genomförde gemenskapen sina första kärntekniska aktiviteter vid anläggningen i Ispra. GFC:s verksamhet var till en början enbart inriktad på verksamhet på det kärntekniska området, men forskningscentret har successivt utvecklat sin verksamhet för att kunna hjälpa kommissionens andra generaldirektorat med deras uppgifter. Den kärntekniska verksamheten, som i dagsläget utgör cirka 30 % av GFC:s totala verksamhet, är fokuserad på FoTU som stödjer fredlig användning av kärnenergi i Europa. I enlighet med artikel 8 i Euratomfördraget skall GFC förvalta sin kärnkraftsbörda och avveckla sina nedlagda kärnanläggningar. I samförstånd med Europaparlamentet och rådet har därför en ny budgetrubrik inrättats.

GFC förvaltar Europeiska gemenskapens kärnkraftsanläggningar på Euratoms vägnar. Anläggningarna finns i Geel (Belgien), Ispra (Italien), Karlsruhe (Tyskland) och Petten (Nederländerna).

Kommissionens mål är att erbjuda en sund förvaltning för att ta hand om Euratoms kärnkraftsbörda, som till viss del kommer från utvecklingen av en grupp reaktorer i början av 1960-talet och i övrigt från forskningsprogram om reaktorsäkerhet.

Kommissionen har åtagit sig att avveckla sina föråldrade kärnkraftsanläggningar upp till nivå 3 enligt IAEA:s definition, vilket innebär att byggnaderna i framtiden kan användas för annat än kärnteknisk verksamhet. Kommissionen har valt en försiktig lösning ("green field"-alternativet) som består av att byggnaderna rivs och att marken återställs till sitt ursprungliga skick. Kommissionen har även åtagit sig att forsla bort allt avfall som finns på dess områden till nationella avfallscentra för att på så sätt slippa eventuella åtaganden kopplade till innehav av avfallet.

Meddelandet KOM(1999)114 till Europaparlamentet och rådet innehöll den första versionen av programmet för avveckling av dessa anläggningar. Det syftade också till att informera de två institutionerna om kommissionens beslut om att inleda ett sådant program.

Den första utvärderingen av programmet som gjordes 1999 baserades på två rapporter från ett tyskt respektive franskt företag. Rapporterna ledde fram till en bedömning av kostnaderna för avveckling av de föråldrade anläggningarna på 230 miljoner euro. I rapporterna betonades dock de många osäkerheter som var kopplade till programmet, vilket även framhölls i meddelandet från 1999. För att göra en uppskattning av de totala avvecklingskostnaderna för GFC:s anläggningar, angavs ytterligare en ungefärlig siffra på 223 miljoner euro för avveckling av de anläggningar som fortfarande är i drift (i meddelandet är summan avrundad till 220 miljoner). Den totala budgetbelastningen uppskattades följaktligen till 453 miljoner euro1998.

I sin rapport [4] uppmanade Europaparlamentet kommissionen att omarbeta sitt avvecklingsprogram, inklusive anläggningar som fortfarande är i drift, så att det skapas ett omfattande program för aktuella och framtida krav.

[4] Rapport A5-0159/2000, punkt 13c.

Riksrevisionsrätten har uppmanat kommissionen att ansvara för att det utförs en extern utvärdering med målet att förstärka de bestämmelser som planeras i gemenskapens budget. För att hörsamma uppmaningen uppdrog kommissionen åt ett konsortium bestående av fyra företag att utvärdera GFC:s program. Konsortiet leddes av SCK*CEN från Mol i Belgien med följande deltagare i övrigt: Forschungszentrum från Karlsruhe, Nuclear Research and Consultancy Group NRG från Nederländerna och Tractebel-Ingegniera från Italien.

Kommissionens arbetsdokument (punkt 1) innehåller mer bakgrundsinformation om de åtgärder kommissionen vidtagit, rapporterna från institutionerna samt kommissionens svar till parlamentet.

3. Genomförandet av programmet mellan 1999 och 2003

3.1. Anläggningen i Ispra (Italien)

Kostnaderna för kärnkraftsbördan och framtida åtaganden för anläggningen i Ispra motsvarar mer än hälften av kommissionens D&WM-program. Åtgärdsprogrammet för Ispra är också det som ligger närmast i tiden eftersom nästan samtliga dess kärnkraftsanläggningar är definitivt stängda.

I fråga om kärnkraftsbördan är Ispraprogrammet inriktat på att avfallet skall skickas till industrialiserade tredjeländer i de fall det är möjligt, och att man skall uppföra eller bygga om anläggningar för karaktärisering, behandling, konditionering och lagring av avfall, som är av stor vikt för bortskaffandet av annat befintligt avfall och för omhändertagandet av avfall i takt med att det produceras.

Sedan 1999 har man vid Ispraanläggningen strävat efter att minska avfallsvolymen och den mängd bränsle som finns vid anläggningen. Allt oanvänt bränsle har skickats tillbaka till USA och det förorenade tunga vattnet har överförts till Kanada.

I slutet av 2003 pågick modernisering och uppförande av anläggningar för avfallsbehandling. Det handlar i första hand om anläggningar för avfallskaraktärisering, dekontaminering, behandling av utloppsvatten, betonginneslutning, mellanlagring och övervakning av avvecklat bränsle som lämnar anläggningen. Slutligen har planerna för ett center för mellanlagring på Ispraanläggningen kommit långt.

Dessutom har så kallade avvecklingsförberedande åtgärder inletts. De omfattar i första hand konditionering (som var klar 2003) av den föråldrade avfallsförbränningsanläggningen och nedmontering av kyltornet för Ispra 1-reaktorn, nedmonteringen (som skall vara klar 2004) av rörledningen för avloppsvatten till den gamla behandlingsstationen samt demonteringen av flera byggnader, bortskaffandet av utrustning samt sanering och utsläppandet av mer än 1 200 ton metall.

Motsvarande utgifter för perioden 1999-2003 uppgår till 42 miljoner euro.

3.2. IRMM - Geel (Belgien)

I Geel har man avslutat den första delen av programmet som består av att avlägsna samtliga kärnkraftsbördor från anläggningen. Den radiokemiska byggnaden har avvecklats och används nu för verksamhet som inte har någon koppling till kärnteknik. Det obestrålade kärntekniska materialet har överförts till SCK*CEN i Mol i Belgien, vilket gör det möjligt att nedgradera anläggningen till kategori 3 som innebär att övervakningskraven minskat jämfört med kategori 1. Den lilla Van de Graaff-acceleratorn har avvecklats och diverse saneringsåtgärder har vidtagits. Dessutom har man gjort en översikt över de anläggningar som fortfarande är i drift som kan tjäna som underlag vid den regelbundna uppdateringen av avvecklingsplanen.

Kostnaderna för detta för perioden 1999-2003 uppgår till 6,5 miljoner euro.

3.3. ITU - Karlsruhe (Tyskland)

Inom ramen för det här programmet sköter man i Karlsruhe bortskaffandet av avfall som skapats vid tidigare forskningsverksamhet och avvecklar utrustning som blivit föråldrad, till exempel handskboxar som avvecklas i en takt av cirka 20 per år.

Denna typ av avveckling bör åtskiljas från den nuvarande förvaltningen av de anläggningar och det avfall som skapats genom pågående forskning och utveckling som finansieras genom forskningsprogrammet. Det rör sig om verksamhet som är kopplad till tidigare program och där man under utvecklingen av GFC:s verksamhet fattade beslut om att verksamheten skulle upphöra. Det är visserligen svårt att fastställa uppdelningen av de två verksamheterna, men skillnaden har erkänts av konsortiet som huvudsakligen består av forskningsorgan.

Den slutliga avvecklingen av Karlsruhe kommer att fortsätta i likhet med planerna för Geel, efter det att forskningsprogrammen stoppats, vilket det dock inte fattats beslut om ännu. En hypotetisk gräns år 2025 har dock satts.

Kostnaderna för detta för perioden 1999-2003 uppgår till 16 miljoner euro.

3.4. IE - Petten (Nederländerna)

Den enda verksamheten från Petten med beröring till kärnkraftsbördan, från perioden 1999-2003, rör behandlingen av en sändning använt bränsle från den period då reaktorn var föremål för ett av gemenskapens forskningsprogram.

Sedan 1996 har användningen av högflödesreaktorn i Petten varit kopplad till utarbetandet av bidrag för finansieringen av dess avveckling. Dessa uppgick till fem miljoner euro i slutet av 2003. Under perioden 2004-2006 bör det årliga bidraget uppgå till 800 000 euro, vilket ger ett totalt bidrag på 7,4 miljoner euro till slutet av 2006. Storleken på det slutliga bidraget kommer att bero på när högflödesreaktorn stängs för gott, men kommer att uppgå till mindre än en tredjedel av den nödvändiga avvecklingsbudgeten (69 miljoner euro) om man utgår från att anläggningen läggs ned under perioden 2015-2020.

Avvecklingen av högflödesreaktorn i Petten skall enligt planerna inte ske före 2015 (utbytet av en reaktortank 1984-1985 gör att reaktorn kan vara i drift långt efter det datumet). En tidigarelagd nedläggning kan dock inte uteslutas. Det kan bli aktuellt om forskningsprogrammen stoppas och/eller om de länder (för närvarande Nederländerna och Frankrike) som deltar i finansieringen av "det kompletterande programmet" drar sig ur. Bidragets slutliga storlek är därför svårt att bestämma. Av den anledningen togs det heller inte med vid uppskattningen av de specifika anslag som är nödvändiga för avvecklingen av anläggningarna i Petten.

4. Ändrat allmänt program

För att kommissionen skall uppfylla sina åtaganden i fråga om avvecklingen av föråldrade kärnkraftsanläggningar och avfallsbehandling, har den utformat följande tre verksamhetsområden:

Förvaring i säkert tillstånd: Verksamheten syftar till att nedlagda anläggningar skall hållas i ett säkert skick, att det skall vidtas åtgärder mot bakgrund av åldrande anläggningar eller utvecklingen av nationella eller internationella säkerhetsregler. Vidare syftar verksamheten till modernisering av anläggningar för avfallsbehandling som enbart är inriktade på D&WM-programmet.

Även om dessa åtgärder föregår avvecklingen av anläggningarna, är det ibland svårt att skilja mellan sanering och åtgärder före avvecklingen. För att klargöra följande uttalanden, har dessa åtgärder uppfattats som en integrerad del av D&WM-programmet både inom verksamheten och i budgeten. Den uppfattningen stöddes också av konsortiet vid dess utvärdering av programmet (se punkt 5).

Kärnkraftsbördan: På det här området rör åtgärderna anläggningar som redan stängts. Åtgärderna omfattar behandling av befintligt avfall och sanering av anläggningar tills de avvecklats samt behandling av det avfall som blir resultatet. Vidare omfattar de uppförandet av nya anläggningar för avfallsbehandling och en anläggning för mellanlagring på Ispraområdet.

Framtida åtaganden: I det här fallet rör det sig om åtgärder för avveckling och avfallsbehandling på anläggningar som fortfarande är i drift inom ramen för kommissionens ramprogram. Åtgärderna kommer att genomföras efter det att anläggningarna stängts för gott, dvs. för vissa av dem kommer det att ske om 15 till 30 år.

Kommissionen planerar inte att ändra det sätt på vilket D&WM-programmet skall genomföras. Som en försiktighetsåtgärd anser kommissionen dock att man bör överväga alternativet "green field". Revideringen av programmet är i första hand inriktad på kostnaderna, medan den här revideringen fokuserar på en detaljerad analys av kärnkraftsbördan och då främst på "framtida åtaganden" samt på den externa utvecklingen, inte minst kostnaderna för slutförvaringen.

I arbetsdokumentet (punkt 2) finns programinnehållet i detalj.

4.1. Kommissionens strategi för avveckling och avfallsförvaltning

Avvecklingen av anläggningarna kommer att läggas ut på entreprenad till företag med erfarenhet på området. Den avveckling som skett under de tjugo senaste åren i flera länder har gjort det möjligt att utveckla och testa metoder och tekniska lösningar som behövs för att uppfylla kraven i kommissionens avvecklingsprogram. De tekniska risker som är förknippade med den här typen av åtgärder har man följaktligen grepp om och GFC har vidtagit specifika tekniska åtgärder i fråga om organisation och förvaltning (se punkt 6) för att tygla de finansiella risker som finns i ett program av denna omfattning och varaktighet.

Det finns olika typer av avfall som måste behandlas med lämpliga metoder och förfaranden.

Avfall från drift utgörs i de flesta fall av kärnmaterial (bränsle), kylvätskor och moderatorer (tungt vatten, alkaliska metaller) samt diverse avfall, av vilket en del konditionerats. GFC ser helst att tredje part tar hand om avfallet i de fall det är möjligt, och därför har Ispras icke-bestrålade bränsle tagits om hand av USA och det tunga vattnet av Kanada. Avfall som inte kan tas om hand av tredje part kommer att skickas till nationella anläggningar för slutförvaring. Avfall som redan konditionerats kommer i vissa fall att konditioneras på nytt så att hänsyn tas till utvecklingen av tillämpliga regler (bitumenbehandlade tunnor vid Ispraanläggningen till exempel)

Avfall från avveckling av installationer är ofta lågaktivt eller mycket lågaktivt. I de fall det är möjligt kommer sådant avfall att dekontamineras så att det inte behöver genomgå ytterligare kärnkontroll. Avfallet kan därefter klassificeras som "konventionellt avfall" och genomgå den vanliga behandlingen eller materialåtervinningen för industriavfall (exempelvis nedsmältning av metaller). Avfall som inte kan undantas kommer att karaktäriseras, behandlas, konditioneras med målet att det skall slutförvaras i en nationell anläggning.

Kostnaden för behandling, konditionering och lagring av avfall utgör en stor del av programmet. För Ispra uppgår exempelvis kostnaderna för (slut)förvaringen till cirka 30 % av den totala programkostnaden. Byggandet av anläggningar för konditionering och själva konditioneringen utgör också en betydande extrakostnad. Sammanlagt utgör de nästan 65 % av totalkostnaden för programmet.

Kostnaden för slutförvaring är inte känd. I Tyskland är kommissionen fortfarande ägare till avfallet som den överför till ett externt företag och kommissionens finansiella bidrag till slutförvaringen undantar inte kommissionen från osäkerheter i fråga om slutkostnaden. I Italien finns ingen slutförvaringsanläggning (i november 2003 tillkännagavs att en sådan anläggning skulle byggas med planerad start av driften under 2008, men genomförandedekretet för anläggningen har skjutits upp), vilket innebär att lagringskostnaden inte kan garanteras. I Nederländerna ingår kostnaderna för slutförvaring, som dock inte är kända, i de summor som betalas till det företag som ansvarar för avfallslagringen. I Belgien fritas kommissionen från allt ansvar i och med betalningen till företaget ONDRAF [5]. Slutligen råder det fortfarande osäkerhet om hur kostnaderna för den slutförvaring som skall inledas om 15-30 år kommer att utvecklas, även om, vilket redan påpekats, erfarenheterna från medlemsstaterna möjliggör en säkrare bedömning av kostnaderna för behandling och lagring, även om slutförvaring saknas.

[5] ONDRAF : Organisme National des Déchets Radioactifs et des Matières Fissiles Enrichies

Kommissionens åtgärder: GFC har både gjort egna undersökningar av kostnaderna för avveckling och avfallsmängden samt uppdragit åt andra att göra liknande undersökningar. Resultaten uppvisar en viss osäkerhet i fråga om att bedömningen av avfallsmängden, vilket beror på svårigheter med att bedöma avfallsmängder utan de detaljerade undersökningar som vanligtvis kompletterar genomförandeundersökningar. I den programgenomgång som konsortiet genomfört (se punkt 5.1) hänvisar man till olika bedömningar och berörda avfallskategorier. [6] Vid Ispraanläggningen, där man redan påbörjat konditionering av befintligt avfall och förberedelserna för avveckling, har man genomfört detaljerade undersökningar som underlag för avvecklingsplanerna. I anbudsinfordringarna planerar GFC att införa incitament för att begränsa avfallsmängden i form av ett bötesbelopp om avtalsparten överskrider de uppskattade avfallsmängderna. I Italien är den finansiella risken högre än på andra ställen eftersom det saknas mottagningskriterier för konditionerat avfall. Kommissionen strävar efter att undvika att konditionera avfallet på nytt när egenskaperna hos anläggningen för slutförvaring är kända. GFC Ispra har kontaktat det företag som av MAP (Ministero delle Attivita Produttive) fått i uppdrag att förvalta "kärnkraftsbördan" i Italien. GFC och företaget har ett gemensamt intresse av att definiera specifikationerna för mellanlagringen. Bägge två deltar i arbetet med att definiera UNICEN-standarder för avfall och avfallsinneslutningar och de synergieffekter de uppnått vid tester av containrar och inneslutningar har lett till besparingar för bägge parter.

[6] Vid uppskattningarna av avfallsmängder och -kategorier beaktas befintligt avfall, avfall som uppstår vid avvecklingen och dessutom sådant avfall som uppstår vid det arbete som utförs av entreprenadföretag (så kallat sekundärt avfall). Dessa uppskattningar offentliggörs inte, eftersom de företag som deltar i ett anbudsförfarande anger avfallsmängder som sedan används som kriterium vid utvärderingen av anbuden.

Inom ramen för det här programmet planerar kommissionen att uppföra en anläggning för mellanlagring på Ispraanläggningen. På så vis får kommissionen möjlighet att fortsätta genomförandet av programmet i väntan på att den italienska slutförvaringsanläggningen öppnar.

Under perioden 1999-2003 har man också inlett diskussioner med italienska myndigheter, främst MAP och APAT, den sistnämnda ansvarar för övervakning av kärnanläggningar i Italien. Diskussionerna fortgår och är fokuserade på specifikationerna för konditionering av det avfall som skall lagras i den kommande italienska anläggningen för mellanlagring (se ovan) och på överföring av ägarskapet av avfallet och anläggningen för mellanlagring till en offentlig enhet. Detta tillvägagångssätt ser ungefär likadant ut i nästan samtliga medlemsstater, åtminstone i fråga om det kortlivade avfallet, som utgör den största delen av avfallet från avveckling.

Diskussionerna med MAP i den här frågan tycks ha uppskattats av de deltagande. Nästa steg kommer att utgöras av att man försöker uppnå ett undertecknat avtal som innehåller ovanstående bestämmelser.

4.2. Översikt av programmet

Kommissionens mål är att avveckla samtliga befintliga anläggningar till nivå 3 enligt IAEA:s definition. Nivå 3 innebär att allt kärnmaterial, allt avfall och all utrustning som är radioaktiv eller förorenad skall avlägsnas och att alla spår av radioaktivitet i byggnaderna har avlägsnats så att de kan användas för andra syften.

Som en försiktighetsåtgärd kommer kommissionen också att överväga alternativet "green field" som är en del av nivå 3, vilket innebär att anläggningen återställs i sitt ursprungliga skick, dvs. byggnaderna rivs och marken saneras.

Som redan påpekats kommer GFC:s D&WM-program att vara i full gång vid Ispra under perioden 1999-2020 och framförallt under perioden 2005-2010.

I fråga om de andra anläggningarna har man, mot bakgrund av osäkerheten kring vilka datum anläggningarna skall stängas, utformat programmet som om avvecklingen skulle inledas 2015 i Petten och 2025 i Geel och Karlsruhe. Innan dessa anläggningar stängs för gott, kommer programaktiviteten i stora drag att bestå av bearbetning av befintligt avfall och kärnmaterial (bränsle). I Karlsruhe planeras också en begränsad avveckling av föråldrad utrustning (handskboxar) innan anläggningen stängs. Vid GFC:s anläggningar i Karlsruhe och Petten kommer man också att utarbeta preliminära avvecklingsplaner under 2004-2005. För Geel finns det redan en sådan plan, eftersom det föreskrivs i lagen och även för Ispra, vilket är rimligt med tanke på att programmet redan genomförs där. Planen gör det möjligt att registrera anläggningens fysiska och radioaktiva status och de förväntade avvecklingskostnaderna. Programmet anpassas regelbundet till fysiska och strålningsmässiga förändringar samt ändringar av andra förhållanden (lagstiftning, arbetskostnader, lagringskostnader, etc.)

I tabell 1 ges en översikt över D&WM-programmet för de olika anläggningarna med budgetanslagen för en fyraårsperiod. Det finns vissa avbrott i åtagandena, speciellt under perioden 2019-2025, vilket beror på att Ispraprogrammet beräknas vara avslutat 2018, medan den viktigaste delen av Karlsruheprogrammet (som är det näst viktigaste efter Ispra) inte inletts vid den tidpunkten. Den kraftiga ökningen av anslagen under perioden 2015-2019 beror på de hypotetiska antagandena om avfallsöverföring från Ispra till slutförvaring i Italien med åtföljande betalning av avgifter, och avveckling av högflödesreaktorn i Petten om den läggs ned 2015.

Tabell 1: Översiktsplan för D&WM-programmet

>Hänvisning till>

OBS: Löpande priser till 2003, därefter i EUR2003

4.3. Programmets olika faser

Programmet består av följande tre faser som partiellt överlappar varandra:

Den första fasen (1999-2008) omfattar alla åtgärder som vidtagits sedan 1999, främst vid Ispraanläggningen och rör "underhåll under säkra villkor", inklusive modernisering och uppförande av anläggningar för avfallsbehandling samt behandling av befintligt avfall. Fasen motsvarar ett budgetanslag på cirka 100 miljoner euro, inklusive personalkostnader. Den kommer att avslutas 2008 när anläggningen för mellanlagring tas i drift i Ispra.

Den andra fasen (2004-~2020) omfattar behandling av "kärnkraftsbördan". Den omfattar avveckling av samtliga stängda installationer samt behandling, konditionering och lagring av det avfall som blir resultatet, överföring av avfall från Ispra till anläggningen för slutförvaring i Italien, avveckling av föråldrad utrustning i Karlsruhe samt överföring av avfall därifrån till ett tyskt företag som fått i uppdrag att ta om hand om avfallet. Fasen motsvarar ett budgetanslag på cirka 580 miljoner euro. Den förväntas avslutas 2018 för Ispra med överföringen av förpackat avfall till en anläggning för slutförvaring i Italien eller 2020 om man väljer alternativet "green field".

Den tredje fasen (~2015- ~2030) omfattar behandling av "framtida åtagande". Den omfattar avveckling av installationer som fortfarande används i slutet av 2003 samt avveckling av anläggningar för avfallshantering som byggs inom ramen för den första fasen. Budgeten för fasen, som skulle inledas med avvecklingen av högflödesreaktorn i Petten, ligger på omkring 465 miljoner euro. Om alternativet "green field" används förväntas fasen avslutas omkring 2019 för Petten (nedläggning + 4 år), 2028 för Geel (nedläggning + 3 år) och 2030 för Karlsruhe (nedläggning + 5 år), om man antar att nedläggningen av installationerna sker 2015 i Petten och 2025 i Geel och Karlsruhe, vilket bara är en arbetshypotes som tidigare påpekats.

Programmets innehåll beskrivs i detalj i punkt 2 i arbetsdokumentet som innehåller en presentation för varje anläggning och för varje projekt för att tydliggöra genomförandet av de olika faserna.

4.4. Budgetförvaltning

Med det program som kommissionen lade fram 1999 som underlag, godkände rådet och parlamentet, för perioden 1999-2003, att det inrättades en separat budgetrubrik. Den finansierades inledningsvis genom överföring av icke använda anslag i slutet av budgetåret och, från 2001, genom direkta anslag under budgetförfarandet eventuellt kompletterade med ett ytterligare anslag i slutet av budgetåret.

Under samma period fortsatte GFC:s personalkostnader att belasta Euratoms ramprogram för forskning.

4.5. Kostnaderna för D&WM-programmet

4.5.1 Kostnadsutvecklingen för D&WM-programmet

Uppskattningen av kostnaderna för det program som lades fram 1999 (KOM 114) har återigen granskats av GFC 2002 och av konsortiet 2003, och båda har tagit hänsyn till de ökade kunskaperna om kärnkraftsbördan från tidigare verksamheter (nedstängning av andra anläggningar under perioden 1999-2002), sammanhanget (särskilt kostnaderna för slutförvaringen) och framtida kostnader. De tre beräkningarna ser därför ut på följande sätt:

- GFC:s beräkning från 1998 för KOM(1999)114 (i EUR1998), baserad på två studier som genomförts av utomstående företag,

- den beräkning som GFC gjorde vid utgången av 2002 ((EUR2003) efter fyra års erfarenhet,

- den beräkning som konsortiet gjorde 2003.

I tabell 2 nedan visas resultaten av dessa beräkningar.

>Plats för tabell>

Tabell 2: Beräkningar av kostnaden för kärnkraftsbördan från tidigare verksamheter och framtida åtaganden (i miljoner euro) för GFC (1998 och 2002) och för konsortiet (2003)

I tabellen ovan visas att den uppskattning som GFC gjorde vid utgången av 2002 (EUR2003941 miljoner), nästan fyra år efter det att programmet drogs igång ligger ganska nära den som konsortiet gjorde 2003 (EUR20031 069 miljoner), dvs. 13,6 % högre, exklusive alternativet "green field".

Jämförelse mellan GFC:s uppskattningar för 1998 (EUR1998453 miljoner) och 2002 (EUR2003941 miljoner) (siffrorna är avrundade)

Variationen i uppskattningen beror på följande poster:

Uttömmande analys av D&WM-programmet

- Resurser för avfallshantering (+ 48 miljoner euro) +11 %

- Avfallshantering (+ 64 miljoner euro) 14 %

- Avveckling och hantering av det resulterande avfallet (+ 101 miljoner euro) 22 %

Den uppskattning som gjordes 1998 baserades på en preliminär fysisk och radiologisk förteckning som färdigställdes senare.

- Omvärdering av personalkostnaderna (+ 49 miljoner euro) 11 %

All GFC-personal som arbetar med avvecklingsverksamheterna, inklusive verksamheter som har med de rättsliga kraven att göra (t.ex. miljöövervakning), är inbegripna.

Förändringar i det yttre sammanhanget

- Slutförvaring av avfall (+ 122 miljoner euro) 27 %

Omprövning av kostnaderna för slutförvaring visade att de hade ökat betydligt i Italien och att de även hade ökat märkbart i andra länder, t.ex. Belgien.

- Inflation 1998-2003 (3 % per år) (+ 60 miljoner euro) 13 %

- Förändringar i lagstiftningen (+ 44 miljoner euro) 10 %

Lagstiftningen har förändrats i vissa medlemsstater: ändring av tröskelvärden i Belgien, nya krav på avfallskaraktärisering och konditionering i Italien som har lett till ökade byggkostnader och ökade kostnader för konditionering etc.

TOTALT (+ 488 miljoner euro) +108 %

Jämförelse mellan beräkningarna för JRC2002 (EUR2003941 miljoner) och konsortiet (1 145 miljoner euro (avrundade siffror)

Variationen i uppskattningen beror på följande poster:

- Resurser för avfallshantering (+ 3 miljoner euro) +0,3 %

- Avfallshantering (+ 28 miljoner euro) +3,0 %

- Avveckling och hantering av det resulterande avfallet (+ 27 miljoner euro)

- +2,8 %

- Slutförvaring av avfall (+ 40 miljoner euro) +4,3 %

- Förändrade personalkostnader (+ 30 miljoner euro) +3,2 %

- TOTALT (användning utan byggrestriktioner) (+ 128 miljoner euro) +13,6 %

- Alternativet "green field" (nytt alternativ) (+ 76 miljoner euro)

TOTALT (+ 204 miljoner euro)

Konsortiet har gjort en första bedömning av alternativet "green field". Den uppgår till cirka 76 miljoner euro (+7 %) för samtliga anläggningar. Kommissionen skulle föredra detta alternativ, eftersom det skulle innebära att kommissionen fritogs från alla förpliktelser. Kommissionen kommer dock att föra diskussioner med samtliga organisationer som är markägare innan man slutgiltigt bestämmer sig.

Konsortiets bedömning ligger alltså 13,6 % högre än GFC:s från 2002.

Kommissionen anser att skillnaden i bedömningarna inte är särskilt betydande med tanke på programmets varaktighet och dess komplexitet samt mot bakgrund av de risker och osäkerheter som alltid finns i den typen av program, vilket framhålls i punkt 6.2. Kommissionen anser vidare att resultaten från de två bedömningarna förstärker snarare än motsäger varandra. Följaktligen föreslår kommissionen att anslå den summa som konsortiet kom fram till, inklusive alternativet "green field".

4.5.2. Programmets kostnader per anläggning

Programmets kostnader per anläggning är följande:

>Plats för tabell>

4.6. Personalkostnader

D&WM-programmet finansieras för närvarande från budgetrubrik B4-3400 och hjälppersonal från rubrik B6-12, som är del av forskningsbudgeten och därför beroende av de beslut som fattas vart femte år om ramprogrammen för forskning. En sådan situation

- strider mot artikel 9 i det yttrande som parlamentet avgav om 1999 års meddelande [7];

[7] A5-0159/2000 SLUTLIG.

- godtogs motvilligt vid medbeslutandeförfarandet om sjätte ramprogrammet av både parlamentet och en majoritet av medlemsstaterna i rådet, som beklagade att dessa finansiella resurser som normalt går till forskning inte kommer forskningen till godo;

- innebär, mot bakgrund av budgetbegränsningarna, en låst eller till och med ökad konkurrens med de forskningsprojekt som annars skulle fått medel;

- försvagar det långsiktiga (30 år) genomförandet av programmet genom att frikoppla finansieringen av personal från deras syfte och göra finansieringen beroende av beslut om forskningsprogram som fattas vart fjärde år.

- Slutligen har revisionsrätten påpekat att personalkostnaderna bör ingå i de totala anslagen för programmets genomförande (se avsnitt 9-31, 50 av den 28.11.2002, s. 264).

Det enda alternativet som skulle garantera den hållbarhet som institutionerna kräver består av att personalkostnaderna skulle täckas av en rubrik i gemenskapens driftbudget samtidigt som man inför ett förfarande för rekrytering av specialister som kan utföra de uppgifter som ingår i handlingsprogrammet.

I slutet av sjätte ramprogrammet planerar kommissionen därför att vidta nödvändiga åtgärder för att avlägsna alla risker (både finansiella och övriga) kopplade till förvaltningen av programpersonalen.

Inom ramen för det här meddelandet omfattar den presenterade budgeten personalkostnader som finansieras av ramprogrammet för forskning och utveckling (15 miljoner euro för sjätte ramprogrammet för perioden 2003 till 2006).

5. Övergripande utvärdering av programmet

5.1. Utvärdering av programmet av konsortiet

I enlighet med villkoren i det kontrakt som undertecknades i augusti 2002 uppdrog GFC åt det konsortium som nämns i kapitel 2 att utvärdera D&WM-programmet.

I stort sett stödjer konsortiet GFC:s strategi för att uppnå nivå 3 i avvecklingen, vilket tillåter att anläggningar används för icke-nukleära ändamål utan begränsningar.

Konsortiet påpekar också att strategin skulle göra det möjligt att uppnå nivån "green field", som innebär att byggnaderna rivs, till en relativt blygsam extrakostnad (+7 %).

Konsortiet anser dock att strategin bör förklaras genom en "avvecklingsplan" för varje anläggning. För närvarande finns en sådan plan för Geel i enlighet med belgisk lagstiftning och i Ispra har man genomfört en liknande plan som del av arbetsplaneringen för anläggningen.

Konsortiet lägger även fram andra rekommendationer som redan, till största delen, antagits eller genomförts av GFC. Förutom de tekniska rekommendationer som är specifika för varje anläggning, kan det vara värt att nämna följande:

I fråga om organisation: anpassning av organisationen (se punkt 6.5 nedan), bevarande av kompetens (se punkt 6.8), utbildning av personal inom avvecklingsfrågor (se punkt 6.8), införande av prestandaindikatorer, exempelvis för minskning av strålningsdoser och minimering av sekundärt [8] avfall, allmän användning av företag med specialkompetens för att utforma utrustning och utföra arbeten på anläggningarna.

[8] Sekundärt avfall är sådant avfall som uppkommer vid stängning av anläggningar och som skall läggas till de befintliga avfallsmängderna.

I fråga om externa kontakter: nära kontakter med de italienska myndigheterna (se punkt 4.1), upprättande av kontakter med behöriga myndigheter för att så snart som möjligt erhålla godkännandekriterier för avfallsbehållare i de fall sådana saknas, och/eller öppnande av lämpliga utlopp, även för högaktivt avfall, förstärkning av den personal som ansvarar för kontakter med myndigheter, genomförande av ett kommunikationsprogram avsett för allmänheten, klargörande av villkoren för att återlämna området till ägaren i enlighet med de avtal som gäller i värdlandet.

I fråga om teknik: fastställande av strålningssituationen på anläggningen, vilket omfattar provtagning, ökad dekontaminering av avfallet för att minimera slutmängden avfall, kontakter med organisationer i medlemsstaterna som har erfarenhet från liknande anläggningar, användning av bästa tillgängliga teknik för att skapa en motiverande atmosfär på anläggningarna och utbyte av erfarenheter för att gynna medlemsstaterna och anslutningsländerna. Slutligen rekommenderar konsortiet att GFC:s avvecklingsprogram skall uppdateras regelbundet.

Mer information om konsortiets utvärdering av programmet finns i punkt 3 i arbetsdokumentet.

5.2. Expertgruppens åsikter om arbetsprogrammet

GFC har föreslagit att det skall inrättas en expertgrupp för avveckling och avfallsbehandling, vilket GFC:s styrelse godkänt. Gruppens uppgift skall bestå av att ge råd till GFC i fråga om förvaltningen av D&WM-programmet. Den består av elva europeiska experter från olika medlemsstater och dess råd skall gälla strategin för avveckling och avfallsbehandling, tillgängliga teknikslag, uppdelning av programmet, organisation, administration av anbudsinfordringar, förvaltning av interna resurser, utbildning samt andra aspekter på programmet enligt ovanstående.

Expertgruppen godkände i stort konsortiets rekommendationer och betonade vissa av dem enligt nedanstående uppställning, i synnerhet i fråga om anläggningen i Ispra:

- Insamling av information om villkoren för användning och underhåll av stängda anläggningar, utarbetande av en förteckning över avfall och kärnmaterial samt framtagande av rapporter om strålningssituationen vid anläggningarna.

- Största möjliga användande av externa företag i de fall det är möjligt.

- Planering av avveckling av anläggningarna så snart som möjligt med beaktande av att ingen gynnas av att avvecklingen skjuts upp.

- Minimering av den mängd avfall som skall lagras och försök att hitta alternativ för att överföra ägarskapet för avfallet eller tillhandahålla tillräckliga resurser för att behandla och/eller lagra avfall om överföring av ägarskapet inte är möjlig (t.ex. i fråga om alkaliska metaller).

- Användande av säkrast möjliga teknik som inte orsakar problem för tredje part, främjande av dialog med tredje part och genomförande av D&WM-programmet på ett så öppet sätt som möjligt.

- Spridning till de europeiska institutionerna av de erfarenheter som vunnits vid avvecklingen.

5.3. Synpunkter från GFC:s styrelse

Styrelsen godkände konsortiets allmänna slutsatser och de kompletterande rekommendationerna från expertgruppen.

För övrigt efterlyste styrelsen följande:

- Att man upprättar en lista över åtgärder som skall vidtas med underlag i form av rekommendationerna från konsortiet och expertgruppen, inklusive den finansiella aspekten.

- Att kommissionen tar hänsyn till rekommendationerna från konsortiet och expertgruppen när den skall fatta beslut om D&WM-programmet.

GFC har upprättat en lista över åtgärder som bygger på rekommendationer från konsortiet och expertgruppen. Ett flertal åtgärder har redan genomförts, speciellt vid Ispra, och i början av 2004 kommer man att utarbeta en tidsplan för genomförandet av andra åtgärder.

GFC:s D&WM-program har ändrats med hänsyn till rekommendationerna. Som exempel kan nämnas att målet för avveckling av anläggningar nu baseras på alternativet "green field" som omfattar att byggnaderna rivs, om det inte finns en specialöverenskommelse med markägaren att välja en annan lösning.

6. Förvaltning av programmet och därmed förknippade risker

6.1. Allmänna tillvägagångssättet

Gemensamma forskningscentret skall kunna axla sin roll som "arbetsledare" och därmed följa konsortiets och expertgruppens rekommendationer och Europaparlamentets begäran [9]. Specialiserade undersökningar, färdigställande av utrustningarna och arbeten på anläggningarna anförtros till erfarna externa företag.

[9] Report A5-0159/2000 Final, 6a

För att kontrollera genomförandet av ett sådant viktigt program, som fortfarande innebär risker och osäkerhet, har Gemensamma forskningscentret infört ett antal åtgärder för att eliminera eller minimera de externa (se punkt 6.2) eller interna riskerna (se punkt 6.3), och har vidtagit särskilda åtgärder när det gäller organisationen och förvaltningen av programmet (se punkterna 6.4- 6.8).

6.2. Minimering av externa risker och osäkerheter

Alla risker och osäkerheter kan inte uteslutas, särskilt inte när det handlar om yttre händelser. Gemensamma forskningscentret har inrättat särskilda åtgärder för att eliminera eller minimera dessa resterande risker. Bland dessa kan nämnas följande :

1. Utvecklingen av de rättsliga föreskrifterna, särskilt när det gäller tillståndsförfarandet, skyddet av miljön, allmänheten och arbetstagarna, definitionen av avfallskategorier, deras beskrivning, konditionering och friklassningsnivåerna. I Italien har den senaste utvecklingen avseende avfallsförvaltningen gjort karaktäriseringen och konditioneringen av avfallet mer komplicerad och det har lett till en betydande ökning av kostnaderna för hanteringen av nuvarande och framtida avfall. Trots detta kvarstår osäkerheter om varaktigheten av de nuvarande föreskrifterna så länge som det inte finns någon fungerande slutförvaringsanläggning i Italien. Detta är också fallet för Tyskland, medan för Belgien och Nederländerna har kommissionen frisagt sig allt framtida ansvar efter att ha överfört sitt avfall till det insamlande organet. Men detta ger inga indikationer om de framtida lagringskostnaderna för det nya avfallet, även om, såsom redan poängterats, kommissionen anser att de nationella organ som har ansvar för lagringen, idag har bättre kunskaper om kostnaderna.

Kommissionens åtgärder. För att minimera effekterna av dessa händelser håller GFC i första hand kontakt med MAP [10] i syfte att utforma ett avtal om överföringen av sitt avfall till ett nationellt organ och om dess anläggning för mellanlagring i Ispra. I andra hand arbetar kommissionen nära med det italienska företag som ansvarar för att förvalta Italiens "kärnkraftsbörda från tidigare verksamheter", för att säkerställa att hänsyn tas till deras respektive behov vid den nya standardiseringen och genom att delta i olika UNICEN-kommittér [11] som ansvarar för att fastställa föreskrifterna i detta ämne.

[10] MAP: Ministero delle Attività Produttive

[11] UNICEN : Ente Nazionale Italiano di Unificazione - Commissione Energia Nucleare

2. Tiden för godkännande av föreskriftsdokumenten och utfärdandet av de tillstånd som är nödvändiga för att genomföra de grundläggande åtgärderna. Beroende på resursbrist eller på brist på motsvarande "praxis" och/eller slutlig lagstiftning, kan tiden för de berörda myndigheternas undersökning av ärendena överskrida den planerade tiden. Dessa förseningar kan leda till ökade kostnader för programmet.

Kommissionens åtgärder: För att undvika dessa följder, har kommissionen nära kontakt med myndigheterna, för närvarande särskilt APAT [12] i Italien, för att eventuella problem skall kunna identifieras och behandlas så tidigt som möjligt.

[12] APAT : Agenzia nazionale Protezione Ambiente e servizi Tecnici

3. De ökade kostnaderna för slutförvaringen av avfall kan vara en följd av förbättrade anläggningar för lagring, av allt strängare föreskrifter för skydd av miljön och befolkningen. Dessutom innebär den minskade volymen avfall faktiskt att enhetskostnaderna ökar med tanke på lagringsanläggningens fasta avgifter. Kommissionen noterar de betydande skillnader som existerar mellan medlemsstaterna i denna fråga.

Kommissionens åtgärder : Att utveckla en strategi som är anpassad till varje nationell situation vad gäller förvaringen, tillgängligheten för avfallshanteringen och kostnaden för slutförvaringen. Kommissionen kommer så långt det är möjligt att minimera volymen slutligt avfall genom sanering som gör det möjligt att nedklassa kärnavfallet till vanligt industriavfall, och pressa ihop det så att volymen kärnavfall minskar genom kompaktering. Kommissionen avser att diskutera med de organ som ansvarar för förvaltningen och/eller lagringen av avfallet för att få en uppfattning om kostnadsstrukturen och följaktligen kunna optimera avfallshanteringen.

4. En eventuell försening av samrådsförfarandet vid uppförandet av nya anläggningar, särskilt av anläggningen för mellanlagring i Ispra, och/eller av avvecklingsarbetet, skulle innebära förseningar eller till och med senareläggning av programmet om det uppstår administrativa svårigheter under de obligatoriska samråden.

Kommissionens åtgärder : För att minimera denna risk utvecklar GFC kommunikationen med lokalbefolkningen och myndigheterna, genom en "öppna dörrspolitik", genom broschyrer i vilka de mål som eftersträvas och verksamhetens karaktär beskrivs samt genom en webbplats där de åtgärder som har genomförts under 2003 för att spegla framstegen beskrivs.

6.3. Minimering av de interna riskerna

a) Att tillståndets på anläggningen skiljer sig från det förväntade kan vara en följd av gammal dokumentation som inte har tagit hänsyn till den gångna utvecklingen eller anläggningens radiologiska historia. Detta kan leda till att ändringar av villkoren för de planerade åtgärderna ändras följt av ökade förseningar och kostnader.

Kommissionens åtgärder: Kommissionen uppdaterar den befintliga dokumentationen och genomför en radiologisk beskrivning av anläggningarna (verksamhetsmått, radiometrisk loggning) för att tillhandahålla de berörda företagen trovärdig information om anläggningarna. För de anläggningar som ännu inte har någon avvecklingsplan (Karlsruhe och Petten), kommer en sådan att upprättas och regelbundet uppdateras tills dess att anläggningarna har stängts.

b) Förlorad kunskap om anläggningar och om deras historia till följd av att personal går i pension eller får andra anställningar kan påverka utvecklingen av programmet.

Kommissionens åtgärder: GFC strävar efter att "bevara personalens kunskaper" innan de slutar och att så snart som möjligt ersätta den personal som slutar, om så är möjligt, genom en överlappning så att kunskapsöverföringen främjas.

c) GFC:s otillräckliga kunskaper inom detta område kan nödvändiggöra utbildning och forskning om lämpliga metoder, och det kan bli svårt att förvalta ett flerårigt program med alla de konsekvenser som detta kan få.

Kommissionens åtgärder: GFC planerar att få hjälp av ett externt företag för genomförandet av programmet vid Ispraanläggningen och med att lägga ut huvuddelen av arbetet i anläggningen på entreprenad åt erfarna företag. GFC har dessutom vidtagit ett antal åtgärder vad gäller organisation av arbetsgrupper, utbildning, rekrytering av specialister och programförvaltning. Dessa åtgärder kommer att beskrivas nedan.

d) Uppkomsten av icke förutsedda problem kan leda till betydande förseningar och merkostnader.

Kommissionens åtgärder: För varje stort projekt kommer GFC att genomföra en analys av de tekniska riskerna. Denna analys syftar till att optimera systemen och driften och följaktligen minska risken för uppkomst av tekniska problem. Om ett oförutsett tekniskt problem skulle uppkomma kommer samma metod att tillämpas för att göra det möjligt att analysera situationen och utarbeta en alternativ lösning så fort som möjligt. Dessutom kommer en rigorös planering av uppgifterna och dess frekventa uppdatering göra det möjligt att på bästa sätt hålla tidsfristerna och kostnaderna under kontroll (se punkt 6.4 nedan).

6.4. System för förvaltning av projekten

I programmet används viktiga mänskliga och ekonomiska resurser. Risken för att dessa resurser avleds eller försenas beror huvudsakligen på dess komplexitet, tidslängd (flera år) och osäkerheter, både inre (den fastställda situationen för anläggningarna) och yttre (hur situationen utvecklas: förordningar, den nationella politiken, den allmänna opinionen, tillgängligheten och kostnaderna för slutförvaringen). För att undvika de inre riskerna finns det välbeprövade metoder som i stor omfattning används i industrin för förvaltning av stora projekt.

De hittills beskrivna åtgärderna är avsedda att vidtas före genomförandet av programmet. Vid genomförandefasen minskar antagandet av förvaltningsmetoder som lämpliga för övervakning av stora projekt, tillsammans med den organisationsstrategi och strategi för förvaltning av mänskliga resurser som beskrivs nedan, risken av att hamna fel i de tidiga stadierna och, om det ändå skulle hända, möjliggörs snabba korrigerande åtgärder.

Denna strategi medför en generalisering och förbättring av metoden för "fysiska framsteg" och genom denna strategi integreras projektets planerings- och kostnadsbeståndsdelar i samma analys. Tack vare noggrant utvalda indikatorer blir det lätt att jämföra det arbete som faktiskt utförs med det planerade, både vad gäller planering och kostnader. Det uppdateras ofta (en gång per månad) för att man i tid skall upptäcka eventuella kostnads- och/eller planeringsavvikelser och för att man skall kunna vidta lämpliga korrigerande åtgärder. Ispraprogrammet har således delats upp i projekt. Varje projekt är uppdelat i grundläggande "fysiska" uppgifter vars genomförande kan kontrolleras utan tvivel (framläggande av ett undersökningsdokument, leverans av materiel, färdigställande av arbete i anläggningen, etc.), åtföljt av planering och kostnadskontroll. Återkommande kontroller av de fysiska framstegen gör det möjligt att utvärdera projektets slutliga tidsfrist och kostnad och jämföra det "genomförda projektet" med det "beräknade projektet".

6.5. Projektorganisation

Den enhet i Ispra som ansvarar för avvecklingen kommer att omorganiseras innan den egentliga avvecklingen inleds. Berörda enheter vid GFC:s andra centra kommer också att omorganiseras på liknande sätt när deras avvecklingsprogram inleds. Omorganisationen består huvudsakligen av en organisation som, i överensstämmelse med strategin för "fysiska framsteg", består av en projektorienterad organisation (vertikal organisation) i stället för en organisation som är baserad på verksamhet/ansvar (horisontell organisation). På så vis kan man i högre grad fokusera på målen för varje projekt i avvecklingsprogrammet: att kostnadsramarna hålls, tidsfrister, kvalitet och miljö.

För varje projekt utses en projektledare, som skall förvalta materiella, finansiella och mänskliga resurser som ställs till förfogande för projektets genomförande. Viss personal knyts inte direkt till ett projekt, antingen för att de endast deltar under en kort period eller i begränsad omfattning eller för att de bör vara oberoende gentemot projekten (t.ex. säkerhetsansvariga, ansvariga för kärnämneskontroll, kvalitetsansvariga eller ansvariga för strålningsskydd).

6.6. Styrkommitténs roll

Den styrkommitté som inrättats inom GFC har till uppgift att övervaka och styra programmet och dess genomförande. Den består av erfaren personal från olika avdelningar (tekniska, administrativa samt lednings- och budgetavdelningen) som inte är direkt inblandad i programmets genomförande. På så vis får de den nödvändiga distansen så att de kan följa och styra programmet på grundval av analyser den föreläggs och råd från externa källor. GFC:s vice generaldirektör är ordförande i kommittén och det är också denne som ansvarar för kärnfrågor och som har befogenhet att bestämma om åtgärder för programmets genomförande, främst korrigerande åtgärder om det sker avvikelser från programkursen.

6.7. Expertgruppen

Expertgruppen sammanträder två gånger per år, eller på begäran om det krävs. Den sammanställer rapporter (se till exempel punkt 5.2) och rekommendationer som GFC tar hänsyn till vid programförvaltningen.

Eftersom gruppens medlemmar kommer från olika länder, får GFC information om erfarenheter från medlemsstaterna på deras respektive områden. På så vis går det lättare att hitta de bästa lösningarna i fråga om tekniska, ekonomiska, organisatoriska och aspekter för att genomföra programmet.

6.8. Förvaltning av mänskliga resurser

D&WM-programmet är mycket komplicerat och både tekniskt och ekonomiskt sett mycket krävande, även i fråga om rättsliga och kommunikationsmässiga aspekter. Det kräver god planering och förvaltning av åtgärderna. I sin roll som "byggherre" och "ordergivare" har GFC för avsikt att ha fullständig kontroll över programmet i fråga om rättsliga aspekter, samt i fråga om kontraktsförvaltning, säkerhet och kärnämneskontroll, kvalitet, miljö och kommunikation.

När det gäller den rättsliga aspekten bygger kommissionens ansvar på artikel 8 i Euratomfördraget enligt vilken kommissionen är ansvarig för anläggningarna under deras livslängd samt även för deras avveckling.

Redan i sitt meddelande från 1999 underströk Europeiska kommissionen vikten av GFC:s roll som byggherre.

Funktionen som byggherre innebär också att GFC måste upprätthålla intern kompetens. Det kravet går också som en röd tråd både i konsortiets analys och rapporten från den oberoende expertgruppen där det heter följande: "...that is of primary importance to the programme for the capacity, competence and qualifications of the D&WM staff to be secured and if necessary enlarged, so that the JRC-staff can fully effect its responsibility for all aspects of the D&WM programme and can act as an intelligent and informed customer in relation with outsourcing. Staff development should anticipate in due time the loss or knowledge and experience and the changing competence requirements as the programme develops."

Förutom frågan om att byta ut personal, fortbildning och förvaltning av arkiven för att förhindra att kunskaper går förlorade om anläggningarna och avfall, belyser dessa kommentarer problemen med tillgängligheten av lämplig personal under hela D&WM-programmet. Det är nu fastställt att det kommer att sträcka sig längre än 2025 för Geel och Karlsruhe, och eventuellt även för Petten.

I sin rapport uppmanar expertgruppen kommissionen att så snart som möjligt vidta lämpliga åtgärder för att minska riskerna som är kopplade till ett program för avveckling och avfallshantering. I rapporten betonas framförallt att kommissionen måste inrikta sig på att minska de risker den ansvarar för. Förvaltningen av personal som avdelats för programmet hör till de riskerna.

GFC:s personalpolitik är därför utformad mot bakgrund av dessa rekommendationer. Den är uppdelad i olika åtgärder som syftar till att bevara och anpassa personalens kompetens efter behoven i programmet enligt följande:

- En del av dem som går i pension ersätts av personer med annan profil: projektledare, säkerhetsansvariga, ansvariga för kärnämneskontroll, inköpare, avvecklingsspecialister. Vid Ispraanläggningen kommer ungefär 20 av de 64 personer som 2001 var inblandade i avvecklingsprogrammet att ha gått i pension under perioden 2002-2005.

- En del av personalen genomgår specialutbildning inom de områden som är viktiga för programmets genomförande, främst kontrakts- och projektförvaltning.

- Personal som lämnar GFC (beroende på pensionering, överföring eller avsked) ersätts först efter en noggrann undersökning som väger för- och nackdelar med att ha kvar kompetensen internt eller lägga ut uppgifter på entreprenad till kvalificerade företag.

För att garantera att kompetensen bibehålls uppmanas de anställda som lämnar anläggningen att dokumentera sina kunskaper (förteckningar över material och avfall, rapporter om strålningsincidenter, ändringar i anläggningen). Dokumentationen skall arkiveras och uppdateras, helst av personal som känner till anläggningens historia i syfte att kontraktsslutande parter skall kunna ta del av den i samband med anbudsförfaranden. Så långt det är möjligt kommer GFC att se till att det sker en överlappning för att underlätta kunskapsöverföringen till den kvarvarande och nyrekryterade personalen.

7. Slutsatser

Det program som 1999 lades fram för rådet och Europaparlamentet har genomgått en fullständig revidering i enlighet med rekommendationerna från de två institutionerna och från revisionsrätten samt GFC:s styrelse. Programmet har ändrats så att hänsyn tas till både yttre faktorer (ny lagstiftning, nya externa kostnader) och till en mer detaljerad undersökning av kommissionens "kärnkraftsbörda" (bevarande av anläggningarna i ett säkert skick, behandling av befintligt avfall samt avveckling av stängda anläggningar) samt "framtida åtaganden" (avveckling av anläggningar i drift och behandling av det avfall som blir uppkommer vid verksamheten).

GFC uppdrog åt ett konsortium bestående av externa företag att göra en genomgång av programmet som GFC uppdaterade 2002. Konsortiet godkände programmets inriktning och den kostnadsbedömning GFC gjort efter en ökning med 13 %

Den grupp av oberoende experter som fungerar som rådgivare åt GFC har godkänt konsortiets rapport och de slutsatser som dras i den.

Kommissionen är nöjd med genomgången av D&WM-programmet och de slutsatser som dragits och anser att konsortiets kostnadsbedömningar stöder GFC:s kostnadsbedömning. Det rör sig om en tämligen försiktig bedömning, vilket kan uppväga de risker som alltid är förknippade med de osäkerhetsmoment som tidigare nämnts. Kommissionen uppskattar det stöd GFC:s styrelse givit detta meddelande.

Kommissionen avser därför fortsätta genomförandet av D&WM-programmet. Kommissionen kommer att uppdatera programmet varje år och vart fjärde år genomföra en allmän genomgång och anpassar av programmet med genomgången som underlag. Europaparlamentet och rådet kommer att informeras om varje genomgång.

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

Åtgärdens beteckning: Avveckling av kärnkraftsanläggningar och avfallshantering

1. BERÖRDA BUDGETPOSTER (nummer och beteckning)

10 05 01 Nedläggning av kärnkraftsanläggningar och avfallshantering

10 01 05 Stödutgifter för åtgärder inom politikområdet direkt forskning (personalkostnader)

2. övergripande Utgifter

2.1. Sammanlagda anslag för åtgärden (Del B): 1 145 miljoner euro2003 eller 1 657 miljoner euro för åtagande (uppdelningen av kostnaderna i euro2003 och euro anges i bilaga 2)

Detta utgör de totala planerade utgifterna från 1999 till omkring 2030.

Det bör uppmärksammas att det redan gjorts åtaganden för ca 64 miljoner euro vid slutet av 2003.

Uppdelningen per programområde och anläggning ser ut på följande sätt:

>Plats för tabell>

Budgetskäl

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

2.2. Tillämpningsperiod:

Från 1999 till omkring 2030

2.3. Flerårig total utgiftsberäkning:

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

>Plats för tabell>

(1) Med antagande av en årlig inflation på 2,5 %. Samma tabell i euro2003 bifogas denna finansieringsöversikt

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2)

Ej tillämpligt

>Plats för tabell>

De medel som presenteras från och med 2005 är föremål för budgetmyndighetens årliga godkännande.

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter(se punkterna 7.2 och 7.3)

>Plats för tabell>

De medel som presenteras från och med 2005 är föremål för budgetmyndighetens årliga godkännande.

>Plats för tabell>

De medel som presenteras från och med 2005 är föremål för budgetmyndighetens årliga godkännande.

2.4. Förslagets förenlighet med gällande ekonomisk planering

|| Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering

|x| Detta förslag förutsätter en omplanering av de berörda posterna i budgetplanen,

|| inbegripet, i förekommande fall, tillämpning av reglerna i det interinstitutionella avtalet.

GFC genomförde en omprövning av sitt program i slutet av 2002 och konsortiet granskade det under 2003. Härvid framkom följande två slutsatser:

- Programmet ser ut att bli mycket dyrare än vad som ursprungligen planerades.

- Programmet måste påskyndas: ju snabbare ju billigare...

-

För att följa dessa rekommendationer granskade GFC budgeten för samtliga kommande år.

Det är viktigt att betona att en försening av programmet kommer att innebära högre kostnader. För Ispra uppskattas de ytterligare kostnaderna om programmet försenas uppgå till 5-6 miljoner euro per år, huvudsakligen p.g.a. lägre effektivitet eftersom GFC-personalen inte kan minskas i motsvarande grad (vissa "unika" funktioner finns kvar då de är oberoende av arbetsbördan: kvalitetssäkring, säkerhetsansvarig, operatörer för avfallsförvaltningsanläggningar, strålskyddspersonal (...) och dessutom eftersom tidslängden för underhållsprogrammet (safestore) skulle behöva förlängas.

2.5. Påverkan på inkomsterna:

|X| Inkomsterna påverkas inte

ELLER

|| Inkomsterna påverkas enligt följande:

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Enligt bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet från den 6 maj 1999 angående budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (EGTC172, 18.6.1999) genomför kommissionen detta program inom ramen för sina befogenheter vilka den tilldelas enligt artikel 8 i Euratomfördraget.

5. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN OCH SKÄL FÖR ÅTGÄRDEN

5.1. Behovet av gemenskapsåtgärder

5.1.1. Mål för åtgärden

Att minska och eliminera kärnkraftsbördan från den kärnverksamhet som GFC utfört åt gemenskapen och att införliva det framtida skadeansvaret till följd av avveckling av och avfallshantering i anläggningar som fortfarande är i drift.

De verksamheter som har genererat dessa bördor skapades först med syfte att främja skapandet av en europeisk kärnkraftsindustri, dvs. ingenjörs- och prototyputvecklingsarbeten. Uppgifterna har lite att göra med den FoTU-verksamhet som för närvarande genomförs i GFC:s särskilda program.

I sitt svar till kommissionens tidigare meddelande (1999) begärde rådet och Europaparlamentet att programmet skulle finansieras utanför FoTU-ramprogrammet och genomföras så fort som möjligt för att minska de avgifter som avser ett säkert bevarande av anläggningarna och pga. risken för förändringar i kraven avseende kärnkraftssäskerhet och avfallslagring som skulle kunna fördyra programmet.

På kort sikt

Ispra De behov som måste uppfyllas på kort sikt avser behandling och konditionering av befintligt avfall, som befinner sig i ett läge som inte är acceptabelt vad gäller de nya italienska bestämmelserna. För behandling och konditionering av avfall krävs att det byggs anläggningar för avfallshantering eller att befintliga anläggningar renoveras (se bilaga 2 till meddelandet) och att en anläggning för temporär lagring görs tillgänglig eftersom Italien för närvarande inte har någon nationell lagringsanläggning. Motsvarande budget för perioden 2004-2006 uppgår till 66 miljoner euro (55 miljoner euro för särskilda anslag och 11 miljoner euro för personalkostnader).

Petten Högflödesreaktorn är fortfarande i drift, förmodligen till 2015 eller ännu längre, men vissa kärnmaterial (kärnbränsle) måste skickas till USA före 2006 eftersom USA troligtvis inte kommer att acceptera dessa material efter detta datum. Den resulterande budgeten uppgår till 10 miljoner euro för särskilda anslag (endast).

Karlsruhe Vissa högaktiva celler och handskboxar som innehåller kärnmaterial måste nedmonteras p.g.a. den gräns för total radioaktivitet som fastställs i anläggningslicensen. Att inte nedmontera denna utrustning skulle äventyra möjligheten att fortsätta forskningsarbetet. Den resulterande budgeten för perioden 2004-2006 uppgår till 11 miljoner euro (11 miljoner euro för särskilda anslag och 0,3 miljoner euro för personalkostnader).

Geel Eftersom en del utrustning redan har nedmonterats sedan staraten av programmet 1999 och befintliga anläggningar förväntas drivas till 2025 eller längre ser det för närvarande inte ut att finnas några kortsiktiga behov.

Budgetbegränsningarna för perioden 2004-2006 är sådana att programmet kan behöva bli granskat för att senarelägga en del av arbetena (det pågick fortfarande diskkussioner i kommissionen inom ramen för APS2005 då detta skrivs). GFC studerar ett alternativ för att göra det möjligt att integrera budgetbegränsningarna (om de bekräftas) samtidigt som inverkan av programmets totalkostnader begränsas. En försening i genomförandet av Ispraprogrammet beräknas öka kostnaderna med 5-6 miljoner euro per år. Idag äventyrar budgetbegränsningar det planenliga genomförandet av den tillfälliga förvaringsplatsen. (Denna förvaringsplats behövs eftersom Italien för närvarande inte har någon nationell förvaringsplats. Dessutom behövs det en lagringsplats i Ispra innan nedmonteringsverksamheten påbörjas för att hysa det resulterande avfallet). GFC kan komma att behöva renovera en gammal byggnad för att få plats för avfallet, eller åtminstone få tillräckligt med utrymme för att hysa det befintliga rekonditionerade avfallet och att påbörja nedmonteringsarbetet. Detta alternativ skulle öka kostnaderna för programmet som helhet men bör vara mindre kostsamt än en strategi som består av att vänta.

På lång sikt

Allt befintligt avfall måste hanteras, konditioneras och slutligen lagras i nationella lagringsanläggningar. Alla anläggningar måste nedmonteras och det resulterande avfallet måste hanteras på samma sätt som det befintliga.

I Ispra, där alla anläggningar redan har stängts (utom de för avfallsförvaltning), kommer tillgången till tillfällig förvaring leda till att nedmonteringsverksamheten påbörjas. Nedmonteringsverksamheten förutsetts därför påbörjas 2008 där den tillfälliga lagringen kommer att ha bemyndigats (under förutsättning att byggandet av den tillfälliga lagringen påbörjas 2004).

Övriga anläggningar förväntas vara i drift till 2015 eller längre för Petten och till 2025 för Geel och Karlsruhe. På lång sikt behöver endast Karlsruhe särskilda anslag på ca 3 miljoner euro2003 per år, för att göra plats för andra verksamheten såsom redan beksrivits ovan.

Det övergripande målet är bortskaffning av allt avfall och anläggningar t.o.m. IAEA, nivå 3, dvs. att befria kommissionens hela kärnkraftsbörda genom att överföra avfallet till nationella organ och att tillåta återanvändning av byggnaden utan begränsning till icke-nukleär verksamhet eller att återgå till "green field".

Detaljerade mål har fastställts och delats upp i anläggningsprojekt tillsammans med beräknade budgetar, tidsplaner och infasning. Mer utförlig information finns tillgänglig men den beskrivs inte i detta meddelande p.g.a. dess eventuella samspel med framtida ansökningsomgångar. Att målen uppnås övervakas gentemot prestandaindikatorer som de tidsbestämda årliga mål som fastställs i tabell 5 eller ännu mer operativa indikatorer som fastställs inom ramen för den metod för "fysiska framsteg" som kommer att användas för att övervaka programmet (se punkt 6.4 i meddelandet).

5.1.2. Åtgärder i samband med förhandsutvärderingen

Den information som finns i dokumentet är en följd av den mellanutvärdering (extern utvärdering som genomfördes 2003) av D&WM-programmet och den är uppdaterad för att ta hänsyn till detaljerade interna och externa analyser som genomförts av GFC och ett konsortium av kompetenta företag från värdländerna.

Det bör påminnas om att programmet startade 1999. Ett meddelande lades fram 1999 för rådet och Europaparlamentet - KOM(1999)114. GFC gjorde en första utvärdering av programmet på grundval av två studier som externa företag tillhandahöll. Denna första utvärdering möjliggjorde framläggandet av meddelandet från 1999 som kan betraktas som en förhandsutvärdering av programmet. I meddelandet från 1999 beskrivs framförallt de behov som måste uppfyllas på kort och lång sikt även om de kortsiktiga målen i högre grad betonas än de långsiktiga. De förväntade målen och resultaten förklaras tydligt och anslagsvolymen analyseras dock med en viss osäkerhet beroende på en dålig bedömning av detaljerna av de arbeten som måste utföras. Revisionsrätten begärde 2002 en "oberoende undersökning" av programmet.

5.1.3. Åtgärder som vidtagits med anledning av efterhandsutvärderingen

Efter de analyser som det hänvisas till ovan har hela programmet strukturerats om i projekt. Det framtida skadeansvaret har helt och hållet omprövats och införlivats i programmet. Som ett svar på revisionsrättens begäran (EGT 28.11.2002, C295, s. 264) om en "oberoende undersökning" av programmet ombeddes ett konsortium bestående av kompetenta företag att granska programmet och omvärdera dess kostnader. Det nuvarande meddelandet är huvudsakligen baserat på deras resultat och rekommendationer, och särskilt följande rekommendationer har, eller kommer vid lämplig tidpunkt, att genomföras på varje anläggning:

* Vad gäller organisationen: en anpassning av organisationen, bevarande av kunskaper, upplärning av personalen inom avvecklingsområdet, införande av prestandaindikatorer som minskning av erhållna strålningsdoser och minimering av det sekundäravfall [13] som framställs, systematisk användning av specialiserade företag för leverering av utrustning och arbete i anläggningen.

[13] "Sekundäravfall": Detta är avfall som framställs genom processer som används för att nedmontera anläggningar och som därför läggs till det befintliga avfallet.

* Externa förbindelser: nära kontakt med de italienska myndigheterna, förbindelser som inrättats med de behöriga myndigheterna för att snabbt få acceptanskriterier för förpackning av avfall, om sådana inte redan finns, och/eller öppnandet av lämpliga avsättningskanaler, inbegripet sådana för högaktivt avfall, förstärkning av personal som har hand om förbindelser med myndigheterna, genomförande av ett kommunikationsprogram för allmänheten, förtydligande av villkoren för att lämna tillbaka anläggningen till dess ägare i enlighet med de villkor som är i kraft i värdländerna.

* Teknik: förberedande av radiologisk inventarieförteckning för anläggningarna, inbegripet insamlandet av prover, förstärkning av avfallsrengöringen för att minimera den slutliga volymen, kontakt med enheter i medlemsstaterna som har erfarenhet av liknande anläggningar, användning av bästa tillgängliga teknik för att utbyta expertkunskap till nytta för medlemsstaterna och kandidatländerna. Slutligen rekommenderar konsortiet att GFC:s avvecklingsprogram regelbundet uppdateras.

I enlighet med konsortiets rekommendationer har GFC inrättat följande två huvudåtgärder för att styra D&WM-programmet:

* Inrättandet av en styrkommitté med GFC:s biträdande generaldirektör som ordförande.

* Användning av verktyg för industriell projektförvaltning, nämligen "analys av fysiska framsteg" som möjliggör en ständig (månadsvis) jämförelse av de faktiska utgifterna med planerade utgifter som baseras på de beräknade värdena på leveranserna.

GFC:s granskningspanel som inrättades för att granska konsortiets rapport avgav sitt yttrande i juli 2003 (se bilaga 1 som bifogas nedan). Gruppen av oberoende experter utfärdade också rekommendationer för strategin samt för programmets tekniska aspekter som bekräftar konsortiets rekommendationer. En förteckning över både konsortiets och gruppen av oberoende experters rekommendationer har inrättats och åtgärderna avseende dessa efterlevs.

5.2. Planerad verksamhet och villkor för finansiering via budgeten

De planerade, och för vissa, redan igångsatta (huvudsakligen i Ispra) åtgärderna är följande:

- Att tömma anläggningen på allt kärnmaterial (bränsle) och eventuellt andra flytande utsläpp (alkalimetaller) och fast avfall.

- Att bygga eller renovera avfallshanteringsanläggningarna på plats i Italien eftersom det för närvarande inte finns någon extern avfallshanteringsaktör.

- Att återvinna och behandla det befintliga avfallet i enlighet med nya förordningar.

- Att inleda åtgärder inför avvecklingen: rengöring, radiologisk karaktärisering, liten nedmontering.

- Att bygga en anläggning för mellanlagring i Ispra eftersom ingen avfallsförvaltningsaktör kan ta hand om GFC:s avfall i Italien.

- Att uppnå avvecklingen av de viktigaste anläggningarna (t.o.m. IAEA nivå 3) och behandling av det resulterande avfallet.

- Att nedmontera anläggningen för avfallsförvaltning (endast Ispra) och slutföra nivå 3 t.o.m. "green field".

Ovanstående verksamhet skall finansieras genom gemenskapens budget såsom förklaras i meddelandet. Programmets tidsplan anges ovan i stycke 2 och i punkt 4.2, tabell 1 i meddelandet.

5.3. Genomförandebestämmelser

Arbetena på anläggningen skall genomföras av externa underleverantörer och övervakas av GFC:s personal. En styrkommitté beslutar om strategin och följer upp genomförandet av programmet. En grupp av oberoende experter ger råd till programförvaltarna och styrkommittén. I kapitel 6.4-6.8 i meddelandet tillhandahålls ytterligare uppgifter om programmets genomförandemetod.

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1. Totala budgetkonsekvenser för avsnitt B (för hela programperioden)

Det föreslagna programmets totalkostnader bedömdes med hänsyn tagen till

- Personalkostnader grundade på 2003 års personalkostnader i de fyra berörda GFC-anläggningarna.

- Den beräknade kostnaden för de anslag som behövs för att genomföra det planerade programmet (direkta utgifter för drift, utrustning och kontrakt).

6.1.1. Finansiellt stöd

Åtagandebemyndiganden, miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

(1) Med antagande av en årlig inflation på 2,5 %.

Detta är finansieringsöversikten för den del som finansieras genom kommissionens bidrag. En del ytterligare resurser (mellan 7 och 20 miljoner euro) kan finansieras genom den avvecklingsavgift som kommer från de kommersiella tjänster som högflödesreaktorn i Petten tillhandahåller. De tas inte med i beräkningen av ovanstående siffror p.g.a. osäkerheten om resultatet av driften av högflödesreaktorn.

6.1.2. Tekniskt och administrativt stöd, stödutgifter och IT-utgifter (åtagandebemyndiganden)

>Plats för tabell>

6.2. Kostnadsberäkning per åtgärd för avsnitt B (för hela programtiden)

- Renovering och uppförande av anläggningar för behandling av avfallet. (~130 miljoner euro) 8 %

- Behandling och konditionering av tidigare avfall (~180 miljoner euro) 11 %

- Anläggningar för nedmontering och förvaltning av det resulterande avfallet (~600 miljoner euro) 36 %

- Kostnader för slutlagring av avfallet (~400 miljoner euro) 24 %

- Kostnader för kommissionens personal (~230 miljoner euro) 14 %

- Alternativet "green field" (~117 miljoner euro) 7 %

SUMMA (~1 657 miljoner euro) 100 %

Dessa kostnader är ett resultat av en detaljerad analys på projektnivå

7. EFFEKTER PÅ PERSONALRESURSER OCH ADMINISTRATIVA UTGIFTER

7.1. Personalbehov för åtgärden

>Plats för tabell>

Baserat på prognosen för 2004 Eftersom det är ett långsiktigt projekt kan den föreslagna personalen komma att förändras i framtiden.

Behovet av GFC:s mänskliga resurser täcks genom de anslag som GD GFC beviljas inom ramen för budgetförfarandet.

7.2. Total budgetkonsekvens av ytterligare personalbehov

>Plats för tabell>

7.3. Övriga administrativa utgifter till följd av åtgärden

Ej tillämpligt

8. UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

8.1. Metod för uppföljning

Hela programmet hanteras som ett industriprogram. De kvantitativa och kvalitativa indikatorer och kriterier som används för att bedöma programmets resultat kommer från metoden "Earned Value Analysis", allmänt kallad "metod för fysiska framsteg" som möjliggör en direkt jämförelse mellan de "faktiska" och de "planerade" resultaten (se punkt 6.4 i meddelandet). Denna metod är anpassad för att övervaka och kontrollera det betydelsefulla och långsiktiga (fleråriga) programmet. Kortfattat består den av att arbetena delas upp i grundläggande uppgifter som är lätt identifierbara ("fysiska" och därför mätbara) och att man tilldelar varje uppgift en budget och en tidsplan. Utgifter för varje uppgift registreras separat och när uppgiften är slutförd (studien är offentliggjord, utrustningen tillhandahålld, avfallet konditionerat, etc.) jämförs de faktiska kostnaderna med de planerade. När den väl är på plats, förnyas den analysen för fysiska framsteg varje månad. Detta gör det möjligt att finjustera programmet och vidta nödvändiga åtgärder om programmet avviker negativt.

Karaktären och den månatliga frekvensen av den interna analysprocessen bör göra det möjligt för kommissionen att uppfylla sina skyldigheter.

Resultaten kommer att rapporteras till medlemmarna i GFC:s sytrelse och om möjligt offentliggöras i en årlig rapport.

8.2. Planerad form och tidsplan för utvärderingar

För varje projekt som genomförs kommer en specifik rapport att utarbetas i efterhand. Med början 2004 kommer dessutom en månatlig analys av de viktigaste projekten att genomföras i enlighet med den "metod för fysiska framsteg" som presenterats ovan och i kapitel 6.4 i meddelandet. Dessutom kommer det varje månad att utarbetas rapporter till den styrkommitté som har inrättats på direktoratsnivå på GFC.

Programmet kommer att granskas årligen. GFC kommer att möjliggöra en årlig uppdatering och säkerställa att det görs en allmän extern utvärdering och uppdatering vart fjärde år.

9. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Program för revision och intern kontroll utförda av tjänstemän vid Gemensamma forskningscentret, som omfattar både industriella och budgetmässiga aspekter av deras verksamhet, rapporter till GFC:s direktör och styrelse och tillträde för revisionsrätten.

Spridningen av klyvbara material kontrolleras genom Euratom:s och IAEA:s inspektioner.

Bilaga 1 till finansieringsöversikten bifogad till meddelandet om D&WM-programmet.

Re: Slutgiltigt godkännande av undersökningskontrakt nr. 19555-2002-07 F1EP KAR BE -

Yttrande av GFC:s granskningspanel om den granskningsrapport som konsortiet lagt fram.

I augusti 2002 lade GD GFC fram ett kontrakt för den externa utvärderingen av sitt program för avveckling av kärnanläggningar och hantering av kärnavfall [14] av ett konsoritum som består av: SCK.CEN (ledare för konsortiet), Tractebel Ingegneria s.p.a., Forschungscentrum Karlsruhe GmbH (FZK), Nuclear Research and Consultancy Group (NRG).

[14] KOM (1999) 114 slutlig "Kärnkraftsbördan från gemensamma forskningscentrets tidigare verksamheter inom ramen för Euratomfördraget - Nedmontering av föråldrade kärnkraftsanläggningar och avfallshantering."

Revisionsrätten hade begärt en sådan extern utvärdering i sin årliga rapport från 2001. GFC själv har också bedömt att en sådan extern utvärdering är nödvändig då det i ett antal interna utvärderingar har betonat de kraftiga ökningarna av programmets totalkostnader på grund av ett stort antal osäkerheter, som redan fastställdes i meddelandet från 1999.

Rapporten stödjer den strategi som GFC har följt i sitt D&WM-program och den tillhandahåller en bästa uppskattning av programkostnaderna, baserat på tillgängliga uppgifter.

Konsortiet har lagt fram de viktigaste slutsatserna i rapporten för GFC:s D&WM-granskningspanel och för den grupp av oberoende experter som inrättats genom meddelandet från 1999 för att bistå GFC i genomförandet och övervakningen av programmet.

Gruppen av oberoende experter har avgivit ett yttrande som stöder de rekommendationer i granskningen som har utförts till en god kvalitetsnivå och så utförligt som möjligt med tanke på den tillgängliga informationen.

Konsortiet lade fram sin slutrapport den 19 juni 2003. I utvärderingsförfarandet inbegrips ett antal informationsutbyten mellan GFC och konsortiet för att få ett slutdokument med hög kvalitet. Med tanke på programmets komplexitet har de kontraktsslutande parterna kommit överens om att slutgiltigt godkänna granskningen senare än vad som ursprungligen planerats för att säkerställa en övergripande och tillförlitlig utvärdering.

GFC:s styrelse, till vilken rapporten lades fram den 1 juli 2003, stödde slutsatserna i studien som kommer att utgöra grunden för ett nytt meddelande från Europeiska kommissionen till Europaparlamentet och rådet om D&WM-programmet.

GFC:s granskningspanel har deklarerat att den är nöjd med granskningen och anser att den uppfyller alla krav i kontraktet och i de tekniska specifikationerna (inbegripet en kostnadsbedömning för överföring av anläggningar till alternativet "green field").

Bilaga 2 till finansieringsöversikten bifogad till meddelandet om D&WM-programmet.

Finansiell planering i euro och euro 2003

>Plats för tabell>