FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET nr 5 TILL 2014 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET ALLMÄN INKOMSTBERÄKNING UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III – Kommissionen /* COM/2014/0564 final */





FÖRSLAG TILL ÄNDRINGSBUDGET nr 5 TILL 2014 ÅRS ALLMÄNNA BUDGET ALLMÄN INKOMSTBERÄKNING UTGIFTSBERÄKNING PER AVSNITT Avsnitt III – Kommissionen Europeiska kommissionen förelägger härmed budgetmyndigheten detta förslag till ändringsbudget nr 5 till 2014 års budget med beaktande av bestämmelserna i – fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a, – Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget[1], särskilt artikel 41, – rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020[2], särskilt artikel 13, – Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2014, som antogs den 20 november 2013[3], – ändringsbudget nr 1/2014[4], som antogs den 16 april 2014, – förslaget till ändringsbudget nr 2/2014[5], som antogs den 15 april 2014. – förslaget till ändringsbudget nr 3/2014[6], som antogs den 28 maj 2014. – förslaget till ändringsbudget nr 4/2014[7], som antogs den 9 juli 2014. Härmed lägger Europeiska kommissionen fram detta förslag till ändringsbudget nr 5 till 2014 års budget. ÄNDRINGAR I INKOMST- OCH UTGIFTSBERÄKNINGEN PER AVSNITT Ändringarna i inkomst- och utgiftsberäkningen per avsnitt återges på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htmhttp://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). I informationssyfte bifogas en engelsk version av ändringarna som bilaga. INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Inledning.. 3 2. Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond.. 3 2.1 Italien – översvämningar på Sardinien.. 3 2.2 Grekland – jordbävningar i Kefalonia.. 4 2.3 Snöstorm – Slovenien.. 6 2.4 Snöstormar och översvämningar – Kroatien.. 7 3. Finansiering.. 8 4. Sammanfattande tabell per rubrik i den fleråriga budgetramen.. 10 1. Inledning Förslaget till ändringsbudget (FÄB) nr 5/2014 gäller utnyttjande av EU:s solidaritetsfond till ett totalt belopp på 46 998 528 euro i åtagande- och betalningsbemyndiganden. Utnyttjandet av fonden gäller översvämningar i Italien (Sardinien) under november 2013, en jordbävning i Grekland (Kefalonia) samt snöstormar i Slovenien och Kroatien, följda av även översvämningar i Kroatien, i slutet av januari och början av februari 2014. 2. Utnyttjande av EU:s solidaritetsfond Naturkatastrofer (översvämningar, jordbävningar och stormar) har orsakat betydande skador i de medlemsstater – Italien, Grekland, Slovenien och Kroatien – som nu ansöker om stöd. Medan Italien och Grekland påverkades av inbördes oberoende katastrofer, drabbades flera medlemsstater – och särskilt Slovenien och Kroatien – av en av de mest förödande snöstormarna i Europa på lång tid. Även om Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 661/2014 av den 15 maj 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond trädde i kraft den 28 juni 2014[8] kan de materiella reglerna inte tillämpas retroaktivt. Kommissionen har således noggrant gått igenom ansökningarna på grundval av rådets dittills gällande förordning (EG) nr 2012/2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond, särskilt artiklarna 2, 3 och 4. De viktigaste slutsatserna av denna bedömning redovisas i följande avsnitt. 2.1 Italien – översvämningar på Sardinien (1) Sardinien drabbades av extremt kraftiga regnväder under den 18 och 19 november 2013. Dessa regn fick många floder att svämma över sina flodbankar och gav således upphov till omfattande översvämningar. (2) Italiens ansökan mottogs av kommissionen den 24 januari 2014, dvs. inom tidsfristen på 10 veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 18 november 2013. (3) Det inträffade utgör en naturkatastrof och faller därför inom solidaritetsfondens huvudsakliga tillämpningsområde. (4) De italienska myndigheterna uppskattar det totala värdet på de direkta skadorna till 652 418 691 euro, vilket ligger under den tröskel för större katastrofer som tillämpades för Italien 2014 – 3,8 miljarder euro, dvs. 3 miljarder euro i 2002 års priser. Därmed kan händelserna inte anses uppfylla kriterierna för ”en större naturkatastrof” enligt EUSF-förordningen. (5) Italien har redovisat en detaljerad uppdelning av förlusterna, där de största andelarna avser skador på väg- och transportinfrastruktur till ett totalt värde på 156,5 miljoner euro, skador på vattennät och hydrauliska nät på 224,6 miljoner euro och på offentliga byggnader till en kostnad på 40,6 miljoner euro. De sammanlagda skadorna på privata hushåll uppgick till 38,3 miljoner euro. (6) Eftersom de totala skadorna understiger det normala gränsvärdet för att utnyttja solidaritetsfonden gjordes bedömningen av ansökan utifrån kriteriet för en ”ovanligt allvarlig katastrof” enligt artikel 2.2 sista stycket i förordning (EG) nr 2012/2002. I artikeln anges villkoren för att använda medel från fonden under ”exceptionella omständigheter”. Enligt detta kriterium kan en region få bistånd från fonden om den har drabbats av en ovanligt allvarlig katastrof, huvudsakligen naturkatastrof, som fått följder för större delen av befolkningen, med allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet. Enligt förordningen ska särskild uppmärksamhet ägnas avlägsna eller isolerade regioner, såsom öområden och yttersta randområden enligt definitionen i artikel 349 i fördraget. Sardinien omfattas inte av denna kategori. I förordningen föreskrivs ”största möjliga återhållsamhet” vid bedömningen av de ansökningar som grundas på kriteriet för en ovanligt allvarlig regional katastrof. (7) Som framgår av årsrapporten för solidaritetsfonden (2002–2003)[9] anser kommissionen att man måste skilja mellan allvarliga regionala händelser och mer lokala sådana för att det särskilda kriteriet för regionala katastrofer ska bli meningsfullt i ett nationellt sammanhang. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bär de nationella myndigheterna ansvar för de lokala händelserna, medan de regionala händelserna kan komma i fråga för bistånd från solidaritetsfonden. (8) Ett av villkoren i förordning (EG) nr 2012/2002 för användning av solidaritetsfonden under exceptionella omständigheter är att katastrofen fått följder för större delen av befolkningen i det område som ansökan avser. I Italiens ansökan anges att av de totalt 1,288 miljoner invånare som bor i de 310 berörda kommunerna berördes 1,031 miljoner människor direkt av katastrofen. Man kan därför dra slutsatsen att större delen av befolkningen direkt berördes av katastrofen. (9) När det gäller kravet att påvisa allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet, beskrivs det i ansökan att merparten av Sardiniens territorium (förutom en liten del av öns östra sida) påverkades av katastrofen. I ansökan betonas särskilt förstörelsen av och driftsstoppen i viktig infrastruktur (t.ex. för transport, vatten och el), samt effekterna av översvämningarna på miljö, företag, turism och privatbostäder. Dessutom förväntas en nedgång i exporten inom gruv- och mineralutvinningssektorerna, samt i exporten av jordbruksprodukter. Stora skador på fördämningar i provinsen Nuoro har också rapporterats. Vidare har trafikavbrott och skador på vägnät och andra transportnät orsakat många problem för befolkningen, särskilt för dem som behöver pendla till sina arbetsplatser. Enligt de italienska myndigheternas bedömningar kan reparationen av vägnät och försörjningsnät komma att ta upp till två år, i vissa fall ännu längre. Skador på privata företag (ofta familjeägda) rapporterades, liksom skador på jordbrukssektorn som spelar en viktig roll på Sardinien. (10) De italienska myndigheterna har beräknat kostnaderna för de nödvändiga krisinsatserna (fördelade efter typ av insats) som är stödberättigande enligt artikel 3.2 i grundförordningen till 20,9 miljoner euro. De högsta kostnaderna har beräknats för förebyggande infrastruktur och omedelbara åtgärder för att skydda kulturarvet. (11) Den drabbade regionen är en stödberättigad övergångsregion inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för 2014–2020). De italienska myndigheterna har meddelat kommissionen sin avsikt att omfördela medel från struktur- och investeringsfonderna för Sardinien till återuppbyggnadsåtgärder. (12) Enligt de italienska myndigheterna finns det inte någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna. 2.2 Grekland – jordbävningar i Kefalonia (1) Kefalonia drabbades av en kraftig jordbävning som uppmätte 5,8 på Richterskalan, följt av dussintals allvarliga efterskalv, nordost om ön, mellan den 26 januari 2014 och den 3 februari 2014. Jordbävningarna orsakade flera dödsoffer och gjorde omkring 3 000 människor hemlösa. Ett betydande antal bostäder skadades allvarligt, och människor måste inkvarteras i tält eller örlogsfartyg under flera nätter. (2) Greklands ansökan mottogs av kommissionen den 28 mars 2014, dvs. inom tidsfristen på 10 veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 26 januari 2014. (3) En jordbävning definieras som naturkatastrof och faller därför inom solidaritetsfondens huvudsakliga tillämpningsområde. (4) De grekiska myndigheterna uppskattar det sammanlagda värdet på de direkta skadorna till 147 332 790 euro, vilket ligger under den tröskel för större katastrofer som tillämpades för Grekland 2014: 1,2 miljarder euro, dvs. 0,6 % av BNI grundat på data från 2012. Därmed kan händelserna inte anses uppfylla kriterierna för ”en större naturkatastrof” enligt EUSF-förordningen. (5) Eftersom de totala direkta skadorna understiger det normala gränsvärdet för att utnyttja solidaritetsfonden gjordes bedömningen av ansökan utifrån kriteriet för en ”ovanligt allvarlig katastrof” enligt artikel 2.2 sista stycket i förordning (EG) nr 2012/2002. I artikeln anges villkoren för att använda medel från fonden under ”exceptionella omständigheter”. Enligt detta kriterium kan en region få bistånd från fonden om den har drabbats av en ovanligt allvarlig katastrof, huvudsakligen naturkatastrof, som fått följder för större delen av befolkningen, med allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet. Enligt förordningen ska särskild uppmärksamhet ägnas avlägsna eller isolerade regioner, såsom öområden och yttersta randområden enligt definitionen i artikel 349 i fördraget. Det drabbade området i Grekland omfattas inte av denna kategori. I förordningen föreskrivs ”största möjliga återhållsamhet” vid bedömningen av de ansökningar som grundas på kriteriet för en ovanligt allvarlig regional katastrof. (6) Som framgår av årsrapporten för solidaritetsfonden (2002–2003) anser kommissionen att man måste skilja mellan allvarliga regionala händelser och mer lokala sådana för att det särskilda kriteriet för regionala katastrofer ska bli meningsfullt i ett nationellt sammanhang. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bär de nationella myndigheterna ansvaret för de lokala händelserna, medan de regionala händelserna kan komma i fråga för bistånd från solidaritetsfonden. (7) Ett av villkoren i förordning (EG) nr 2012/2002 för användning av solidaritetsfonden under exceptionella omständigheter är att katastrofen fått följder för större delen av befolkningen i det område som ansökan avser. I den grekiska ansökan anges att hela befolkningen på de joniska öarna, cirka 208 000 invånare, påverkades av jordbävningarna, och att de allvarligaste konsekvenserna drabbade öarna Kefalonia och Ithaka där undantagstillstånd utlystes. De andra delarna av de joniska öarna påverkades i mindre utsträckning. Efter det första skalvet fick tusentals människor tillbringa nätterna i armétält eller på fartyg. Eltillförseln var också ur funktion. Ytterligare kraftiga jordbävningar inträffade den 3 och 4 februari och gjorde omkring 3 000 människor hemlösa. Den seismiska aktiviteten fortsatte också i mars. Många av invånarna på ön kunder inte återvända till sina hem på lång tid på grund av de fortsatta efterskalven. Dessutom skedde stora skador på offentliga byggnader. Skolor och förskolor fick hållas stängda fram till mitten av februari. Fallande stenblock och jordskred gjorde också vägar oframkomliga. Den dokumentation som lagts fram och som bedöms vara välgrundad tyder på att merparten av regionens befolkning direkt berördes. (8) När det gäller kravet att påvisa allvarliga och bestående återverkningar på levnadsvillkoren och regionens ekonomiska stabilitet redovisas i ansökan konsekvenserna av katastrofen för hela regionen, Joniska öarna, varigenom de mest allvarliga verkningarna är koncentrerade till Kefalonia och Ithaka, där det inträffade omfattade skador på såväl enskilda bostäder som offentliga byggnader, infrastrukturer och nätverk, hamn- och flygplatskapacitet samt kultur-, utbildnings- och hälsovårdsinrättningar. I ansökan beskrivs de allvarliga följderna för befolkningen, med detaljerade beskrivningar av ekonomiska konsekvenser, särskilt när det gäller turismen, jordbruket och fiskerinäringen, som ytterligare har förvärrat den redan avmattade ekonomiska utvecklingen på ön. De ekonomiska effekterna av katastrofen har emellertid också fått mycket bredare implikationer, som påverkar hela regionen. Särskilt turismen, den i särklass viktigaste ekonomiska sektorn i regionen, har blivit lidande på grund av fysiska skador på infrastruktur och kulturminnesmärken, samt att många turister ställt in planerade resor. Eftersom man inte lyckats hålla igång vägtransporter och sjöfartskommunikationer på ett tillfredsställande sätt har även den rent lokala ekonomin blivit lidande, och många företag har fått slå igen. Grekland rapporterar att till följd av den första stora jordbävningen i Kefalonia behövde omkring 100 hus rivas helt, cirka 1 100 hus vållades betydande skador och 1 400 hus led mindre allvarliga skador men är tillfälligt olämpliga som bostäder. Problemen med vattenförsörjning och avloppsnät har försämrat levnadsvillkoren ytterligare. (9) De grekiska myndigheterna har beräknat kostnaderna för de nödvändiga krisinsatser som är biståndsberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 till 76,8 miljoner euro, fördelade efter typ av insats. Den största delen avser återställandet av vägnätet, som uppgår till 50 miljoner euro. (10) Den drabbade regionen är en stödberättigad övergångsregion inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna för 2014–2020. De grekiska myndigheterna har meddelat kommissionen sin avsikt att omfördela medel från struktur- och investeringsfonderna till direkta återuppbyggnadsåtgärder. (11) Enligt de grekiska myndigheterna finns det inte någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna. 2.3 Snöstorm – Slovenien (1) Slovenien drabbades av några av de kraftigaste snöstormarna på årtionden. Stormarna drabbade även flera andra länder i regionen, bl.a. Kroatien, Serbien, Rumänien och Bulgarien. Stormens konsekvenser drabbade Slovenien framför allt under perioden den 30 januari till den 27 februari 2014. Då hade nästan hälften av landets skogar skadats av is, och en av fyra bostäder saknade elektricitet, eftersom de kraftiga snöfallen hade fällt elstolpar och förstört luftledningar i stor omfattning. (2) Sloveniens ansökan mottogs av kommissionen den 4 april 2014, dvs. inom tidsfristen på 10 veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 30 januari 2014. (3) Det inträffade utgör en naturkatastrof och faller därför inom solidaritetsfondens huvudsakliga tillämpningsområde. (4) De slovenska myndigheterna uppskattar att de direkta skadorna totalt motsvarar värden på 428 733 722 euro. Detta belopp motsvarar 1,23 % av Sloveniens BNI och överstiger vida det tillämpliga gränsvärdet för att få använda medel ur solidaritetsfonden på 209,6 miljoner euro som tillämpas för Slovenien under 2014 (dvs. 0,6 % av BNI baserat på uppgifter från 2012). Eftersom de direkta skadorna enligt uppskattningar totalt överstiger gränsvärdet anses katastrofen uppfylla villkoren för en större naturkatastrof. De totala direkta skadorna utgör grunden för beräkningen av det ekonomiska biståndet. Biståndet får endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser som anges i artikel 3 i förordningen. (5) Vad gäller effekterna och följderna av katastrofen, rapporterade de slovenska myndigheterna allvarliga skador på skog, elförsörjning, offentliga och privata byggnader, näringsliv och transport- och vägnät. 160 av 212 kommuner i tolv slovenska regioner påverkades. 62 platser som ingår i kulturarvet skadades antingen av is, snö eller översvämningar. På grund av de ogynnsamma förhållandena och skadorna på kraftledningar, påverkades 120 000 hushåll, eller drygt 15 % av landets befolkning, av elavbrotten. Genom EU:s civilskyddsmekanism, och också genom bilateralt stöd, bistods Slovenien med 172 elgeneratorer varav 83 högkapacitetsgeneratorer, från sammanlagt elva länder. Totalt har 1 400 elektriska generatoruppsättningar och enskilda generatorer installerats i de starkast påverkade områdena i Slovenien, i syfte att täcka de mest brådskande behoven av elektricitet för de drabbade invånarna, och för att hålla igång pumpstationer för dricksvatten. Under den värsta perioden fick 40 % av grundskolor, gymnasieskolor och daghem stänga. Skadorna på skogsbruksnäringen är också betydande. Slovenska myndigheter bedömer att över 50 % av landets skogar skadades (till ett värde av omkring 214 miljoner euro). Arbetet med röjning och återställning förväntas pågå under en längre tid. Ansökan visar tydligt de omfattande skador som snöstormen orsakade. (6) De slovenska myndigheterna har beräknat kostnaderna för de nödvändiga krisinsatser som är biståndsberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 till 266,0 miljoner euro, fördelade efter typ av insats. Merparten av kostnaderna för sådana krisinsatser (över 80 miljoner euro) gäller arbete för att återställa infrastruktur och energiförsörjningssystem. (7) Vissa av de drabbade regionerna tillhör ”mindre utvecklade regioner” medan andra faller inom kategorin ”mer utvecklade regioner” enligt definitionerna som gäller för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (2014–2020). De slovenska myndigheterna har meddelat kommissionen sin avsikt att omfördela medel från struktur- och investeringsfonderna för Slovenien till återuppbyggnadsåtgärder. (8) De slovenska myndigheterna uppger att det inte finns någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna. 2.4 Snöstormar och översvämningar – Kroatien (1) Kroatien drabbades av samma dramatiska meteorologiska förlopp som fick Slovenien att ansöka om medel från EU:s solidaritetsfond. Särskilt de nordvästra regionerna och en del av norra Adriatiska havet påverkades. Den 12 februari kom dessutom smältande is och snö att leda till översvämningar som orsakade ytterligare skador på viktig grundläggande infrastruktur och på privat och offentlig egendom. (2) Kroatiens ansökan mottogs av kommissionen den 9 april 2014, dvs. inom tidsfristen på 10 veckor efter det att de första skadorna konstaterats den 31 januari 2014. (3) Snöstormen och översvämningarna faller inom kategorin naturkatastrofer, och därmed inom solidaritetsfondens huvudsakliga tillämpningsområde. (4) De kroatiska myndigheterna uppskattar att de direkta skadorna totalt motsvarar värden på 291 904 630 euro. Detta belopp motsvarar 0,69 % av Kroatiens BNI och överstiger därmed gränsvärdet för att få använda medel ur solidaritetsfonden, 254,2 miljoner euro, som gäller för Kroatien för 2014 (dvs. 0,6 % av BNI baserat på uppgifter från 2012). Eftersom de direkta skadorna enligt uppskattningar totalt överstiger gränsvärdet anses katastrofen uppfylla villkoren för en större naturkatastrof. De totala direkta skadorna utgör grunden för beräkningen av det ekonomiska biståndet. Biståndet får endast användas för sådana nödvändiga krisinsatser som anges i artikel 3 i förordningen. (5) I fråga om katastrofens konsekvenser rapporterar de kroatiska myndigheterna att fem områden berördes: Primorje-Gorski Kotar, Karlovac, Sisak-Moslavina, Varaždin och Zagreb. På grund av snöns och isens mycket stora fysiska vikt och därmed belastning på träd och på infrastruktur bröts många träd, och trädstammar knäcktes på så sätt att de utgjorde en fortsatt fara, medan kraftledningar (som täcktes med upp till 10 centimeter is) hastigt gick av och föll ner över vägar, som på så sätt blev ofarbara. Dessutom förvärrade dessa skador givetvis situationen genom att eltillförseln till många bostäder bröts. Till följd av strömavbrotten avbröts också den allmännyttiga vattenförsörjningen under hela den period som snöstormen varade, vilket naturligtvis kraftigt påverkade det dagliga livet för befolkningen, och dessutom orsakade avbrott i mycket offentlig verksamhet. De kullfallna träden gjorde det också omöjligt för de drabbade att ta sig till sina arbetsplatser, och en del blev helt avskärmade. För att hjälpa äldre människor och bistå dem som drabbats av avskurna kommunikationer sattes speciella räddningsenheter in. Vidare orsakade fallna träd ett avbrott på fem dagar på tåglinjen M202 Zagreb-Rijeka. Situationen var likartad på det allmänna vägnätet. Enligt Kroatiens rapport påverkades hela 35 kV-nätet (93 km). Totalt 503 km elledningar och 98 elstolpar förstördes eller skadades. Snöstormen drabbade ett område på över 56 000 hektar skog, varav 10 000 hektar helt förstördes. Totalt översvämmades 1 180 hus och 1 390 jordbruksbyggnader, och sammanlagt 3 720 invånare drabbades av översvämningarna. UNHCR har bistått kroatiska Röda korset för att lindra lidandet för offren för de exceptionellt kraftiga översvämningarna i staden Sisak. Dessutom har Kroatien anmält flera jordskred som orsakar skada på transportinfrastrukturen. (6) De kroatiska myndigheterna har beräknat kostnaderna för de nödvändiga krisinsatser som är biståndsberättigande enligt artikel 3.2 i förordning (EG) nr 2012/2002 till 135,2 miljoner euro, fördelade efter typ av insats. Merparten av kostnaderna för sådana krisinsatser (över 105,4 miljoner euro) gäller arbete för att återställa infrastruktur och energiförsörjningssystem. (7) De berörda regionerna ingår i kategorin ”mindre utvecklade regioner” enligt reglerna för strukturfonderna (2014–2020). De kroatiska myndigheterna har inte meddelat kommissionen någon avsikt att omfördela medel från struktur- och investeringsfonderna för Kroatien till återuppbyggnadsåtgärder. (8) De har framhållit att det inte finns någon försäkring som täcker de stödberättigande kostnaderna. 3. Finansiering Eftersom fonden främst inrättades på grundval av solidaritetstanken anser kommissionen att stödet från fonden bör vara progressivt. Detta innebär att den del av skadorna som överstiger tröskelvärdet (0,6 % av landets BNI, eller 3 miljarder euro i 2002 års priser, beroende på vilket som är det lägre beloppet) enligt tidigare praxis bör omfattas av en högre stödnivå än skador under tröskelvärdet. I allmänhet har ersättning tidigare utgått för 2,5 % av de totala direkta skadorna upp till gränsvärdet, och 6 % av skadorna därutöver. Metoden för beräkning av stöd från solidaritetsfonden fastställdes i årsrapporten om solidaritetsfonden 2002–2003 och har godkänts av rådet och Europaparlamentet. I det föreliggande fallet föreslås samma procentandelar, och således följande stödbelopp: Katastrof || Direkta skador (euro) || Tröskelvärde (miljoner euro) || Belopp enl. procentsatsen 2,5 % (euro) || Belopp enligt procentsatsen 6 % (euro) || Totalt föreslaget stödbelopp (euro) || Översvämningar i Italien || 652 418 691 || 3 752,330 || 16 310 467 || ~ || 16 310 467 || Jordbävning i Grekland || 147 332 790 || 1 168,231 || 3 683 320 || ~ || 3 683 320 || Snöstorm i Slovenien || 428 733 722 || 209,587 || 5 239 675 || 13 148 803 || 18 388 478 || Kroatien snöstorm/ skador av is/översvämningar || 291 904 630 || 254,229 || 6 355 725 || 2 260 538 || 8 616 263 || TOTALT || 46 998 528 Eftersom detta är det första beslutet under 2014 om att mobilisera fonden är det totala stödbelopp som föreslås ovan förenligt med taken enligt förordningen om den fleråriga budgetramen på 530,6 miljoner euro (500 miljoner euro i 2011 års priser), och man har också kunnat bibehålla den fjärdedel av fondens totalbelopp som enligt reglerna måste förbli disponibel den 1 oktober varje år för att täcka behov som kan uppstå fram till slutet av året. Sammanfattningsvis föreslås det att mobilisera solidaritetsfonden i vart och ett av dessa fall och ta upp motsvarande anslag i 2014 års budget under budgetpost 13 06 01, både i åtagande- och betalningsbemyndiganden. Eftersom solidaritetsfonden enligt förordningen om den fleråriga budgetramen utgör ett särskilt instrument bör motsvarande anslag budgeteras utanför den fleråriga budgetramens tak. 4. Sammanfattande tabell per rubrik i den fleråriga budgetramen Rubrik || Budget 2014 (inkl. ÄB 1 och FÄB 2–4/2014) || Förslag till ändringsbudget nr 5/2014 || Budget 2014 (inkl. ÄB 1, FÄB 2–7/2014) Åtagandebemyndiganden || Betalningsbemyndiganden || Åtagandebemyndiganden || Betalningsbemyndiganden || Åtagandebemyndiganden || Betalningsbemyndiganden 1. || Smart tillväxt för alla || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Tak || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Marginal || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a || Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Tak || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Marginal || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b || Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Tak || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Marginal || -89 330 000 || || || || -89 330 000 || Flexibilitetsmekanismen || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Marginal || 0 || || || || 0 || 2. || Hållbar tillväxt: naturresurser || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 || || || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 Tak || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Marginal || 35 785 316 || || || || 35 785 316 || Varav: Europeiska garantifonden för jordbruket (EUGFJ) — marknadsrelaterade utgifter och direktstöd || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Särskilt utgiftstak || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Nettoöverföring mellan EGFJ och EJFLU || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Marginal || || || || || || 3. || Säkerhet och medborgarskap || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Tak || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Marginal || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Europa i världen || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Tak || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Marginal || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Administration || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 || || || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 Tak || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Marginal || 316 482 919 || || || || 316 482 919 || Varav: Institutionernas administrativa utgifter || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 || || || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 Särskilt utgiftstak || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Marginal || 258 607 562 || || || || 258 607 562 || 6. || Kompensationer || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Tak || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Marginal || 400 000 || || || || 400 000 || Totalt || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 || || || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 Tak || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Flexibilitetsmekanismen || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Marginal för oförutsedda utgifter || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Marginal || 445 658 724 || 248 460 || || || 445 658 724 || 248 460 || Särskilda instrument || 456 181 000 || 350 000 000 || 46 998 528 || 46 998 528 || 503 179 528 || 396 998 528 Summa || 142 639 852 276 || 140 242 451 540 || || || 142 686 850 804 || 140 289 450 068 [1] EUT L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] EUT L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] EUT L 51, 20.2.2014, s. 1. [4] EUT L 204, 11.7.2014, s. 1. [5] KOM(2014) 234, 15.4.2014. [6] KOM(2014) 329, 28.5.2014. [7] KOM(2014) 461, 9.7.2014. [8] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 661/2014 av den 15 maj 2014 om ändring av förordning (EG) nr 2012/2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (EUT L 189) 27.6.2014, s. 143). [9] Årsrapport 2002–2003 och rapport om den erfarenhet som vunnits efter ett års tillämpning av det nya instrumentet, KOM(2004) 397 slutlig, 26.5.2004.