Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till rådets rekommendation om europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildningen"

(98/C 64/13)

BAKGRUND

- "Förslag till rådets rekommendation om europeiskt samarbete i fråga om kvalitetssäkring i högskoleutbildningen" (KOM(97) 159 slutlig - 97/0121 SYN), framlagt av Europeiska kommissionen.

- Rådets beslut av den 5 juni 1997 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende, enligt EG-fördragets artiklar 126 och 198c första stycket.

- Regionkommitténs beslut av den 11 juni 1997 att ge utskott 6 "Utbildningsfrågor" i uppdrag att utarbeta ett yttrande.

- Utkastet till yttrande (CdR 285/97 rév.) som antogs av utskott 6 den 29 september 1997 (föredragande: Mary Freehill).

- Regionkommitténs yttrande om Europeiska kommissionens grönbok "Grundutbildning - Vidareutbildning - Forskning: Hinder för rörlighet över gränserna" (). ReK:s yttrande om "Utbildning och fortbildning inför teknologiska, industriella och sociala utmaningar: en första reaktion" (). ReK:s yttrande om "Vitboken om utbildning - Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället" (). ReK:s utkast till yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut 819/95/EG om fastställande av gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates" ().

- Europeiska kommissionens rapport om "Det europeiska pilotprojektet för bedömning av kvalitetssäkring i högskoleutbildning i Europa".

Med hänsyn till ovanstående antog Regionkommittén enhälligt följande yttrande vid sin 20:e plenarsession den 19-20 november 1997 (sammanträdet den 19 november).

1. Inledning

1.1. I medlemsstaternas svar på kommissionens memorandum om högre utbildning () framhölls vikten av att bedöma kvaliteten i ett alltmer mångsidigt högskoleväsen. Dessa svar gav tillsammans med flera års samverkan inom Erasmus-programmet stimulans till gemenskapsåtgärder på området kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring i högskoleutbildningen. Vid rådets möte den 21 november 1991 uppmanades kommissionen att vidta följande åtgärder:

- Finansiering av en jämförande studie av de bedömningsmetoder som används i medlemsstaterna.

- Utveckling av ett begränsat antal pilotprojekt i samarbetsform på detta område.

- Införande av mekanismer för att stärka det europeiska samarbetet, mot bakgrund av de erfarenheter man redan fått.

1.2. Som en följd av denna uppmaning och på grundval av sin i oktober 1993 publicerade studie av de metoder för kvalitetsbedömning som används i medlemsstaterna, inledde kommissionen två pilotprojekt för att pröva en gemensam metod för kvalitetsbedömning som skulle kunna anpassas till nationella förhållanden. Dessa pilotprojekt, i vilka 42 utbildningsanordnare medverkade, genomfördes i samarbete med behöriga myndigheter i medlemsstaterna.

1.3. Många gav uttryck för sin tillfredsställelse med att dessa pilotprojekt hade inletts och genomförts, och det fanns en växande medvetenhet om att man måste säkerställa kvaliteten i den högre utbildningen. Kommissionen föreslog därför att en rådsrekommendation skulle läggas fram så att ett kvalitetsbedömningssystem baserat på resultaten från dessa pilotprojekt skulle kunna införas.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Kommissionen föreslår att medlemsstaterna med hänsyn till sitt ansvar för organisationen av högskoleutbildningen inför tydliga system för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring. Dessa kvalitetssystem skall vara inriktade på:

- att värna om kvaliteten i högskoleutbildningen under de ekonomiska, sociala och kulturella förhållanden som är utmärkande för respektive stat, och därvid beakta den europeiska dimensionen och de krav som följer av internationaliseringen,

- att hjälpa högskolor att använda kvalitetssäkringsmetoder för att främja en smidig och bättre organisation,

- att utgöra en fast punkt för europeiskt och internationellt samarbete för kvalitetsbedömning.

2.2. Man föreslår att dessa system skall bygga på följande principer:

- De myndigheter som ansvarar för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring bör vara fristående och oberoende.

- Bedömningsförfarandena bör relateras till högskolornas profil.

- Förfarandena bör omfatta en intern och en extern del.

- Alla berörda parter bör delta.

- Rapporter över kvalitetsbedömningar bör offentliggöras.

2.3. Dessa system skall också leda till att uppföljningsåtgärder vidtas på lämplig nivå, så att högskolorna kan genomföra planerade åtgärder för att förbättra undervisningens kvalitet och att på ett mer effektivt sätt göra det lättare för nyutbildade att komma ut på arbetsmarknaden. Man föreslår också att de offentliga myndigheterna och högskolestyrelserna prioriterar löpande erfarenhetsutbyte och samarbete om kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring med de övriga medlemsstaterna och internationella organisationer som är verksamma inom högskoleutbildningen.

2.4. För att möjliggöra detta föreslår man att det upprättas ett "Europeiskt nätverk för kvalitetssäkring" som skall ha följande uppgifter:

- Informations- och erfarenhetsutbyte.

- Teknisk hjälp till medlemsstaternas behöriga myndigheter med att genomföra projekt.

- Stöd till grupper av högskolor i olika medlemsstater som önskar samarbeta i en kvalitetsbedömnings- eller kvalitetssäkringsprocess, bl.a. via "tematiska nätverk" inom Sokrates-programmet.

- Hjälp till högskolor genom att informera om metodikutveckling, genom att underlätta kontakter med experter och genom att utforma olika verktyg för att få tillgång till nödvändig information.

- Sammankoppling av kvalitetssäkring med andra gemenskapsaktiviteter inom Sokrates- och Leonardo-programmen eller med erkännande av kvalifikationer på gemenskapsnivå.

- Utarbetande av metoder för att ge nyutbildade lärare bättre tillträde till den europeiska arbetsmarknaden.

2.5. Detta nätverk kommer att vara berättigat till ekonomiskt stöd inom ramen för Sokrates- och Leonardo da Vinci-programmen.

2.6. Man föreslår att det vartannat år skall sammanställas rapporter om hur systemen för kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring utvecklas i de olika medlemsstaterna och om det europeiska samarbetet på området samt att man skall lägga fram förslag som syftar till att förstärka dessa system.

3. Särskilda kommentarer

3.1. Kvalitetsbedömning och kvalitetssäkring

3.1.1. Regionkommittén välkomnar i princip Europeiska kommissionens förslag att stödja det europeiska samarbetet rörande kvalitetssäkring inom den högre utbildningen och att införa effektiva kvalitetsbedömningssystem i olika medlemsstaters högskolor.

3.1.2. ReK vill påpeka att en höjd kvalitet i den högre utbildningen är av direkt betydelse för de lokala och regionala myndigheterna, eftersom högskolorna spelar en viktig roll i det ekonomiska, sociala och kulturella livet i de regioner och kommuner där de är belägna. Högskoleutbildning av god kvalitet är till exempel en viktig förutsättning för att företag skall etableras och växa i regionen.

3.1.3. ReK vill även på nytt framhålla vikten av en gemenskapsdimension för att högskolornas och andra berörda organisationers engagemang skall kunna bibehållas i bedömningarna och för att stödja samarbete och utbyte av erfarenheter som är av avgörande betydelse i ett europeiskt utbildningsklimat som ständigt genomgår förändringar.

3.1.4. ReK understryker emellertid att värdet av kvalitetsbedömningarna ligger i att det ömsesidiga förtroendet stärks och att man varken på EU-nivå eller nationell nivå bör tvinga fram sådana bedömningar. En kvalitetsbedömning måste visa respekt för den kulturella mångfalden, skydda de befintliga akademiska normerna och värderingarna samt förebygga en harmonisering av utbildningen i Europa. I detta avseende anser ReK att rekommendationen i sina huvudlinjer är välgrundad.

3.1.5. ReK betonar att varje kvalitetsbedömnings mål måste vara att förbättra utbildningens kvalitet och därigenom också högskolornas kvalitet. Därför bör bedömningen av enskilda ämnens kvalitet kombineras med bedömningen av institutionella strukturer och ett institutionellt kvalitetssäkringssystem. Detta får emellertid inte brukas för att rangordna högskolornas prestationer, utan skall ses som ett verktyg för högskolorna att optimera resursanvändningen, föregripa nya utvecklingstendenser och bidra till att utforma strategier för en ständig anpassning av högskolorna i en miljö som genomgår snabba förändringar.

3.1.6. Regionkommittén betonar att ett europeiskt system för kvalitetsbedömning endast kan vara möjligt om medlemsstaterna skapar de nationella ramar som behövs och om medlemsstaterna visar engagemang för att utforma ett kvalitetssäkringssystem och för samarbete på europeisk nivå. Detta förutsätter att man beaktar att införandet och organisationen av den interna eller externa utvärderingen är en uppgift för högskolorna samt för medlemsstaterna respektive regionerna. De nationella ramarna måste ge högskolorna full självständighet och lämna utrymme för framväxten av en samverkan mellan den nationella politiken och erfarenheterna av de europeiska kvalitetsbedömningssystemen.

3.1.7. Regionkommittén anser emellertid att det föreligger en risk för att kvalitetsbedömningen blir ett självändamål, i den meningen att det finns möjlighet att missbruka systemet om man vill försöka höja utbildningsinstitutionens akademiska status eller påverka budgetanslagen. ReK betonar därför att en kvalitetsbedömning av den högre utbildningen inte får kopplas direkt till sådana ärenden.

3.1.8. ReK måste också varna för att högskolans energi och resurser kan komma att absorberas av arbetet med bedömningssystemen. Vid kvalitetsbedömning får man inte förlora det främsta målet för dessa institutioner ur sikte - dvs. undervisningen - och bara ägna sig åt mätningar i stället för att koncentrera sig på själva innehållet. Höga följdkostnader på grund av omfattande administrativ verksamhet, som inte står i förhållande till de uppnådda resultaten, bör undvikas.

3.2. Principerna för kvalitetsbedömning

3.2.1. ReK ställer sig bakom de principer på vilka förslaget bygger och skulle också ställa sig bakom en fullständig tillämpning av subsidiaritets- och öppenhetsprinciperna i bedömningssystemen från utbildningsinstitutionernas sida.

3.2.2. Kvalitetsbedömning kräver emellertid en enhetlig metodik som accepteras av alla. ReK skulle därför vilja föreslå att en uppsättning kvalitetskriterier används som bas för kvalitetsbedömningsmetoden, vilka skulle kompletteras med andra kriterier som beaktar den enskilda högskolans situation och den nationella utbildningsmiljön. Dessa kvalitetskriterier - vilka skulle fungera som vägledning - måste kunna accepteras av högskolorna. De bör utgå från de resultat som nås i de pilotprojekt som kommissionen inlett under 1990-talet och som i allmänhet mottagits väl av högskolorna i de olika medlemsstaterna. I det avseendet kommer läroanstalterna att kunna tillförsäkra ett effektivt system för självbedömning med nödvändigt stöd från behöriga myndigheter inom respektive medlemsstat.

3.2.3. De resultat man med hjälp av denna metod kommer fram till skulle kunna användas som måttstock för olika åtgärder, som ett verktyg för att genomföra förbättringar grundade på andra högskolors erfarenheter, som ett bidrag till en gemenskapsdimension i utbildningens kvalitet och som en vägledning för ömsesidigt erkännande av examina.

3.2.4. Regionkommittén instämmer i att alla kvalitetsbedömningssystem måste bygga på att högskolorna är självständiga och lämna utrymme för den enskilda högskolan att justera den metod som används. Högskolorna måste också ha förmåga att vidta lämpliga åtgärder mot bakgrund av de resultat kvalitetsbedömningen leder fram till och att härvid utnyttja vad de får reda på i utbytet av erfarenheter - ett utbyte som ReK anser vara ett av de viktigaste inslagen i metoden. Det föreslagna europeiska kvalitetssäkringsnätverket måste i samarbete med den enskilda medlemsstaten underlätta denna verksamhet.

3.2.5. ReK framhåller också vikten av att alla berörda aktörer görs delaktiga i kvalitetsbedömningsprocessen, och framför allt att studentrepresentanter ges möjlighet att direkt medverka i beslutsprocessen. Studenterna är ett nödvändigt inslag i kvalitetsbedömningen. De är både konsumenter och slutprodukter av högskolornas verksamhet och är därför en viktig informationskälla som kan bidra till förbättrad kvalitet.

3.2.6. Om även intressegrupper utanför högskolesektorn medverkar, exempelvis kommunerna, industrin och andra ekonomiska och sociala intressegrupper kan man använda ett mycket brett kvalitetsbegrepp, som inbegriper högskolans samverkan med det omgivande samhället. De lokala och regionala myndigheternas medverkan garanterar att de särskilda ekonomiska, sociala och kulturella behoven i den kommun eller region där högskolan är belägen faktiskt beaktas i kvalitetsbedömningen och att resultaten av kvalitetsbedömningen bidrar till utvecklingen i kommunen eller regionen. Om arbetsgivare, egenföretagare och tidigare studenter som under de senaste fem åren tagit en högskoleexamen medverkar kan man använda deras erfarenheter, men också lyssna till deras förväntningar på högskolorna. ReK anser att dessa intressegruppers deltagande måste uppmuntras och underlättas i kvalitetsbedömningsprocessen, men inte bara där. De måste också vara representerade i det europeiska nätverket för kvalitetssäkring och i de assisterande nationella organisationerna.

3.3. Europeiskt nätverk för kvalitetssäkring

3.3.1. ReK välkomnar inrättandet av ett europeiskt nätverk för kvalitetssäkring under förutsättning att detta inte institutionaliseras. Det bör fungera som en mekanism som är nödvändig för att man skall kunna fortsätta att främja kvalitetsbedömningen i de europeiska högskolorna och bidra till en samordning av de olika kvalitetsbedömningssystemen i de skilda medlemsstaterna.

3.3.2. ReK menar emellertid att nätverkets uppbyggnad och de juridiska och ekonomiska villkoren för det måste definieras tydligare samt att de uppgifter nätverket har borde utökas till att omfatta följande:

- Det skall ha en roll när det gäller att utvärdera och kombinera kvalitetsbedömningsmetoder från de olika högskolorna, bl.a. vad beträffar översyn av bedömningsmetoderna och utformning av en metod för jämförande bedömning av olika högskolor. Denna uppgift borde lämna utrymme för att utforma ett ramsystem som kan tillämpas på alla ämnen vid alla högskolor och underlätta en jämförelse på EU-nivå.

- Det skall ge direkt stöd till högskolor genom att kombinera kvalitetsbedömningssystem med åtgärder för strategisk planering, utformning av kurser, ömsesidigt erkännande av högskoleexamina och uppnå enighet om vad som menas med kvalitet inom högre utbildning och undervisning. En sådan verksamhet genomförs redan av berörda institut och organisationer, men det nätverk som föreslås skulle bidra med en europeisk dimension.

- Nätverket skall fungera som instans som hjälper till vid utbyte av såväl akademisk personal - som förvaltningspersonal mellan olika högskolor, som fortbildar dem som skall ägna sig åt kvalitetsbedömning och som främjar en kultur byggd på grupparbete inom högre utbildningsinrättningar. Detta kommer att vara särskilt viktigt under de första etapperna av systemets uppbyggnad.

3.3.3. ReK betonar att detta nätverk måste vara självständigt, och mot denna bakgrund skulle vi vilja se ett förtydligande av nätverkets ställning eller relation till redan befintliga akademiska eller yrkesanknutna icke-statliga nätverk som redan nu ägnar sig åt kvalitetsbedömning i högskolorna. Vi skulle också vilja att man klargör hur nätverket skall vara sammansatt.

3.3.4. ReK skulle också vilja se en detaljerad skiss av den arbetsorganisation som föreslås för genomförandet av kvalitetsbedömningarna och för det europeiska nätverket för kvalitetssäkring.

3.3.5. En av nätverkets uppgifter skall enligt rekommendationen vara att ta fram metoder för att nyutbildade akademiker på ett bättre sätt skall kunna integreras på den europeiska arbetsmarknaden. ReK anser att detta är ett av syftena med kvalitetsbedömningen. Ett ökat samarbete för kvalitetsbedömning kan göra det lättare för högskolorna att förbättra sin flexibilitet inför den lokala och regionala arbetsmarknadens behov, och framför allt inför de utmaningar som informationssamhället och ekonomins globalisering leder till i form av nya slag av arbetsorganisation. I detta sammanhang vill vi hänvisa till vårt yttrande om kommissionens grönbok "Grundutbildning - Vidareutbildning - Forskning: Hinder för rörlighet över gränserna", där vi uppmanade kommissionen att lägga tonvikten på utformningen av en kvalitetssäkring utefter de handlingslinjer som kommissionen dragit upp, och där vi påpekade att detta är av avgörande betydelse för att främja den rörlighet över nationsgränserna som vi anser vara en förutsättning för att skapa nya möjligheter på arbetsmarknaden.

3.3.6. De problem som är lierade med integrationen av akademiker och som kartlagts i grönboken () bör man därför i rekommendationen koppla samman med kvalitetsbedömningen och man bör också föreslå en mer tydligt definierad roll för nätverket.

3.3.7. I rekommendationen föreslår man även att detta europeiska nätverk för kvalitetssäkring skulle kunna få ekonomiskt stöd från Sokrates- och Leonardoprogrammen. I ett förslag som nyligen framlagts () påpekade kommissionen emellertid att den nuvarande budgeten för Sokrates inte kan möta de behov som finns. Ansökningarna för år 1996 var t.ex. fyra gånger större än den tillgängliga budgeten, och kommissionen har föreslagit att budgeten ökas för att man skall kunna täcka den innevarande programperioden.

3.3.8. ReK hyser oro för att man inte kommer att kunna anslå resurser till nätverket vare sig från Sokrates- eller Leonardo-programmet, om detta inte har angivits i den föreslagna budgetökningen. Om detta är fallet - vilket vi tror att det är - menar vi att detta nätverk och verksamheten inom det bör inarbetas i ett reviderat Sokrates-program. ReK anser att erfarenhetsutbytet huvudsakligen bör finansieras och äga rum inom ramen för det reguljära utbytet inom utbildningsprogrammen.

3.3.9. Regionkommittén skulle också vilja ta del av en mer ingående redogörelse över vilka finansiella behov det europeiska nätverket för kvalitetssäkring har. ReK anser att det vore lämpligt att nätverket får särskilda anslag, men vi är oroliga för att om kostnaderna för nätverket måste bäras av medlemsstaterna, kommer detta kanske att leda till att vissa medlemsstater blir ovilliga att delta aktivt i nätverket.

3.3.10. ReK föreslår att om nätverket inte kan ges särskilda anslag, så bör ett befintligt europeiskt nätverk användas som basis för det europeiska nätverket för kvalitetssäkring. Detta skulle bidra till att öka effektiviteten och minska kostnaderna.

4. Slutsatser

4.1. Regionkommittén understryker att värdet av kvalitet lär oss att man kan klara av det som kan gå fel om man befinner sig i en position där man har kunskap och inte utgår från antaganden, det lär oss att människor måste ha kontroll över sin situation för att inlärning, förbättringar och förnyelse skall kunna äga rum. Vid kvalitetsbedömning måste man därför betona utveckling framför prestanda.

4.2. ReK ställer sig bakom kommissionens förslag såsom ett initiativ för att främja en kvalitetsbedömningskultur i de europeiska högskolorna, baserad på de breda principer som skisserats. ReK uppmanar alla berörda aktörer - inklusive lokala och regionala myndigheter - att medverka i kvalitetsbedömningsprocessen för att man skall kunna se till att kvalitetsbedömningen kopplas till de lokala och regionala utvecklingsmålen. Innan ställning tas till inrättandet av ett europeiskt nätverk för kvalitetssäkring krävs det en (ytterligare förfining) av den metodik som skall användas vid kvalitetsbedömningarna och ett klargörande vad gäller de uppgifter, den finansiering och arbetsorganisation som det föreslagna europeiska nätverket för kvalitetssäkring skall ha.

Bryssel den 19 november 1997.

Regionkommitténs ordförande

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EGT C 215, 16.7.1997, s. 1.

() EGT C 100, 2.4.1996, s. 106.

() EGT C 182, 24.6.1996, s. 15.

() EGT C 379, 15.12.1997, s. 17.

() KOM(91) 349 slutlig.

() KOM(96) 468 slutlig.

() KOM(97) 99 slutlig - 97/0103 COD.