[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 25.6.2008

KOM(2008) 396 slutlig

2008/0130 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om stadga för ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag) {SEK(2008) 2098}{SEK(2008) 2099}

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. BAKGRUND

I kommissionens meddelande om en inre marknad för framtidens Europa[1] betonas att ramvillkoren för företagande på den inre marknaden måste fortsätta att förbättras.

Över 99 % av företagen i EU är små och medelstora företag, men bara 8 % av dem bedriver handel över gränserna och 5 % har dotterbolag eller samriskföretag i utlandet. Det har visserligen blivit enklare att grunda företag i EU under de senaste åren, men mer behöver göras för att förbättra de små och medelstora företagens tillträde till den inre marknaden, främja deras tillväxt och frigöra deras affärspotential.

Stadgan för ett europeiskt privat aktiebolag (Societas Privata Europaea, nedan kallat SPE-bolag ) ingår i ett åtgärdspaket som utformats till stöd för små och medelstora företag, även kallat rättsakten för småföretag (Small Business Act) i Europa. Syftet är att underlätta för små och medelstora företag att bedriva affärsverksamhet på den inre marknaden och därmed förbättra deras marknadsresultat. SPE-bolaget är ett prioriterat initiativ i kommissionens arbetsprogram för 2008[2].

2. FÖRSLAGETS SYFTE

Genom initiativet införs en ny europeisk bolagsform med syftet att stärka de små och medelstora företagens konkurrenskraft genom att underlätta deras etablering och verksamhet på den inre marknaden. Stadgan kan samtidigt vara till fördel för större företag och grupper.

Förslaget till en stadga för ett SPE-bolag är anpassat till de särskilda behov som små och medelstora företag har. Den gör det möjligt för företagare att bilda ett SPE-bolag på grundval av samma enkla och flexibla bolagsrättsliga bestämmelser i alla medlemsstater.

Syftet med förslaget är också att minska de kostnader som uppstår på grund av att de nationella reglerna skiljer sig åt både när det gäller att bilda och att driva företag.

Förslaget reglerar inte frågor som rör arbetsrätt, skatterätt, redovisning och insolvens. Det tar inte heller upp SPE-bolagets eller aktieägarnas avtalsmässiga rättigheter och skyldigheter, annat än de rättigheter och skyldigheter som följer av SPE-bolagets bolagsordning. Dessa frågor regleras även fortsättningsvis av nationell lagstiftning och där detta är relevant av gällande gemenskapslagstiftning.

Valet av SPE-bolag som bolagsform för att bedriva affärsverksamhet i EU bör vara skattemässigt neutralt. Det är därför viktigt att se till att SPE-bolaget behandlas på samma sätt skattemässigt som liknande nationella bolagsformer. Europeiska kommissionen avser därför att under hösten 2008 inleda diskussioner med medlemsstaterna med siktet inställt på att lägga fram ett förslag om att utvidga följande direktivs tillämpningsområde till att även gälla SPE-bolaget: direktivet om moderbolag och dotterbolag (90/435/EEG)[3], fusionsdirektivet (90/434/EEG)[4] och direktivet om räntor och royalties (2003/49/EG)[5]. Kommissionen har som mål att se till att dessa åtgärder är på plats och kommer SPE-bolagen till godo när de ska starta sin verksamhet.

3. RÄTTSLIG GRUND

Förslaget grundar sig på artikel 308 i EG-fördraget. Denna bestämmelse är den rättsliga grunden för EU:s åtgärder som syftar till att uppnå något av gemenskapens mål om det inte finns någon specifik rättslig grund i EG-fördraget. Artikel 308 är den rättsliga grunden för de europeiska bolagsformer som redan finns, dvs. europabolaget, den europeiska ekonomiska intressegrupperingen och den europeiska kooperativa föreningen.

4. SUBSIDIARITET OCH PROPORTIONALITET

Syftet med förslaget är att göra den inre marknaden mer tillgänglig för små och medelstora företag genom att de får ett instrument som underlättar för deras verksamhet att expandera i andra medlemsstater. Förslaget innebär dock inte att ett villkor införs om gränsöverskridande verksamhet för denna bolagsform (t.ex. att det förutsätter aktieägare från olika medlemsstater eller styrkt gränsöverskridande verksamhet). I praktiken grundar företagare vanligtvis ett företag i sin egen medlemsstat innan de expanderar till andra länder. Ett krav på gränsöverskridande verksamhet skulle därför avsevärt minska instrumentets potential. Ett sådant krav skulle dessutom enkelt kunna kringgås och tillsynen skulle innebära en orimlig börda för medlemsstaterna.

Åtgärder på EU-nivå är nödvändiga för att små och medelstora företag ska kunna använda sig av samma bolagsform i hela EU. Det målet kan inte uppnås av medlemsstaterna själva. Även om alla medlemsstater förpliktade sig att göra sin bolagslagstiftning mer företagsvänlig skulle de små och medelstora företagen fortfarande behöva konfronteras med 27 olika nationella regelverk.

Genom att de små och medelstora företagen får tillgång till en organisationsform som är enhetlig, rättsligt säker och samtidigt flexibel är SPE-bolaget det mest effektiva och målinriktade sättet att uppnå ovanstående mål. Ett annat sätt att uppnå detta mål vore att harmonisera åtminstone de centrala bestämmelserna i medlemsstaternas bolagslagstiftning som gäller för privata aktiebolag. Denna lösning skulle medföra ett avsevärt och antagligen orimligt stort ingrepp i medlemsstaternas lagstiftning. I motsats till en harmonisering lämnar detta förslag den nationella lagstiftningen i stort sett orörd. De små och medelstora företagen får en alternativ bolagsform att tillgå som existerar parallellt med nationella bolagsformer.

För att en ny europeisk rättslig form ska kunna skapas krävs ett rättsinstrument som är direkt tillämpligt, dvs. en förordning. Varken en rekommendation eller ett direktiv skulle resultera i en enhetlig ordning som gäller i alla medlemsstater.

5. SAMRÅD MED DE BERÖRDA PARTERNA

Stadgan för ett europeiskt privat aktiebolag togs ursprungligen fram på 1990-talet av näringslivet och akademiska kretsar och fick efter hand ett bredare stöd av branschorganisationer och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén[6]. Den återfanns som en möjlig åtgärd i handlingsplanen för 2003–2009 ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen”[7]. Vid det offentliga samrådet 2006 om kommissionens framtida prioriteringar på områdena bolagsrätt och företagsstyrning bekräftades detta stöd[8].

I juni 2006 anordnade Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor ett offentligt samråd om SPE-bolaget och utarbetade ett initiativbetänkande och en resolution där kommissionen uppmanades att lägga fram ett förslag i frågan före utgången av 2007[9]. Parlamentet upprepade sitt stöd och fulla engagemang för initiativet i en resolution av den 25 oktober 2007[10]. Mot bakgrund av parlamentets stora intresse för förslaget bör det vara nära involverat i arbetet med SPE-bolaget redan från början.

I juli 2007 inledde generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster ett särskilt offentligt samråd om SPE-bolaget. Dessutom har en undersökning bland företag i de 27 medlemsstaterna genomförts via Europeiska företagspanelen[11].

Den 10 mars 2008 anordnade kommissionen en konferens om SPE-bolaget.

Europeiska kommissionens rådgivande expertgrupp för företagsstyrning och bolagsrätt[12] tillhandahöll information i samband med konsekvensanalysen och bistod med råd om innehållet i stadgan. Gruppen håller också på att utarbeta exempel på bestämmelser för SPE-bolagets bolagsordning som kommer att ställas till förfogande för att underlätta förståelsen av utkastet till stadga.

6. KONSEKVENSANALYS

NYLIGEN GENOMFÖRDA UNDERSÖKNINGAR [13] och offentliga samråd visar att de små och medelstora företagen, trots sin starka potential, stöter på rättsliga och administrativa hinder för sin utveckling på den inre marknaden. Även om alla företag som vill expandera över gränserna berörs av rättsliga och administrativa hinder är dessa hinder proportionellt sett större för mindre företag, som är inte har så stora ekonomiska och personella resurser.

De svårigheter som företagen ställs inför till följd av de många olika bolagsformerna utgörs främst av fullgörandekostnader för bolagsbildning (t.ex. krav på obligatoriskt minimikapital, registrerings- och notarieavgifter, kostnader för juridisk rådgivning) samt av svårigheter och fullgörandekostnader som är förknippade med bolagets drift , som gör den dagliga driften i utländska dotterbolag mer kostsam än i inhemska dotterbolag.

De små och medelstora företagen hindras också i sin gränsöverskridande verksamhet av bristen på förtroende för vissa utländska bolagsformer i andra medlemsstater. Det är ett problem som huvudsakligen föreligger när det gäller mindre kända bolagsformer.

I konsekvensanalysen granskas följande fyra överordnade politiska alternativ:

- Inga åtgärder och tillämpning av befintlig lagstiftning och rättspraxis: Trots insatser för att det ska gå snabbare och enklare att grunda ett företag inom hela EU ställs de små och medelstora företagen fortfarande inför 27 olika bolagsrättsliga regelverk.

- Försöka att harmonisera medlemsstaternas bolagslagstiftning: Det skulle vara nödvändigt med en omfattande harmonisering av de nationella regelverken för att avsevärt minska kostnaderna i samband med bildandet och driften av bolag i alla medlemsstater. Detta tillvägagångssätt skulle innebära stora förändringar i den nationella lagstiftningen som inte nödvändigtvis skulle stå i rimlig proportion till målet med förslaget.

- Förbättra stadgan för europabolag (SE-bolag) och anpassa den till små och medelstora företags behov: Det skulle krävas avsevärda förändringar i stadgan för europabolag för att den ska bli tillämplig på små och medelstora företag. Detta alternativ skulle kräva en omfattande omarbetning och omförhandlingar av förordningen innan den utvärderas 2008–2009.

- Förslag till SPE-stadga för små och medelstora företag: Skapandet av en ny europeisk bolagsform för små och medelstora företag löser bäst de problem som nämns ovan genom att en bolagsform erbjuds som innehåller enhetliga regler för grundandet i hela EU och flexibilitet i fråga om intern organisation, något som därmed sparar kostnader. Den ger också små och medelstora företag en europeisk kvalitetsstämpel och förenklar därmed affärsverksamhet över gränserna.

7. REDOGÖRELSE FÖR FÖRSLAGET

Kapitel I: Allmänna bestämmelser

I de allmänna bestämmelserna fastställs vad som huvudsakligen kännetecknar SPE-bolaget . SPE-bolaget är ett bolag som är en juridisk person och som förfogar över aktiekapital. Det är ett bolag med begränsat ansvar, dvs. dess aktieägare kan inte vara ansvariga för mer än det belopp som de har tecknat sig för. Eftersom SPE-bolaget är ett privat bolag kan bolagets aktier inte bjudas ut till allmänheten eller vara föremål för offentlig handel.

Det finns inga inskränkningar för bildandet av ett SPE-bolag . Det kan bildas av en eller fler bolagsstiftare, fysiska personer och/eller bolag enligt artikel 48 i EG-fördraget. Vidare kan ett SE-bolag, en europeisk kooperativ förening, en europeisk ekonomisk intressegruppering eller ett annat SPE-bolag också delta i bildandet av ett SPE-bolag.

Vad beträffar stadgans tillämpningsområde och dess beröringspunkter med nationell lagstiftning gäller enligt förordningen följande:

1. Ett SPE-bolag regleras först och främst av de direkt tillämpliga obligatoriska bestämmelserna i förordningen. Dessa regler underlättar bildandet och säkerställer den erforderliga enhetligheten för SPE-bolaget i EU.

2. Enligt förordningen ska en rad frågor, särskilt SPE-bolagets interna organisation, regleras i bolagsordningen (bilaga I). För att säkerställa flexibilitet kan aktieägarna fritt bestämma hur dessa frågor ska regleras, förutsatt endast att bestämmelserna i förordningen följs.

3. I frågor som omfattas av SPE-stadgan är den nationella bolagslagstiftningen bara relevant när detta preciseras i förordningen. De bestämmelser som enligt bilaga I ska eller kan tas upp i bolagsordningen omfattas inte av nationell lagstiftning.

Bestämmelserna i förordningen och förteckningen i bilaga I över de områden som ska omfattas av bolagsordningen lägger fast EU-reglernas tillämpningsområde. Förslaget innehåller inga standardbestämmelser som ska gälla om bolagsordningen inte omfattar de områden som anges i bilaga I. Den nationella lagstiftningen måste dock föreskriva påföljder för sådan underlåtenhet eller andra överträdelser av förordningen.

Den nationella lagstiftningen reglerar alla frågor som inte omfattas av förordningen eller SPE-bolagets bolagsordning i enlighet med bilaga I. Detta gäller i synnerhet för frågor som inte anges i bilaga I eller på områden som faller utanför bolagsrättens tillämpningsområde som sådant (t.ex. arbets-, insolvens- eller skatterätt). Tillämplig lagstiftning är lagstiftningen i den medlemsstat där SPE-bolaget har sitt säte och som gäller för privata aktiebolag. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen benämningen på den respektive bolagsformen.

Kapitel II: Bildande

Förordningen innehåller inga begränsningar för hur ett SPE-bolag kan bildas. Ett SPE-bolag bildas från grunden, i enlighet med bestämmelserna i förordningen. Det kan också bildas genom att ett befintligt bolag ombildas eller delas upp eller genom en fusion av befintliga bolag. Varje bolagsform enligt nationell lagstiftning (privat eller offentlig, med eller utan status som juridisk person) kan bli ett SPE-bolag, i enlighet med tillämpliga bestämmelser i den nationella lagstiftningen. Ett SE-bolag eller ett annat SPE-bolag kan också ingå när ett SPE-bolag bildas.

Ett europeiskt privat aktiebolags firma ska innehålla förkortningen ”SPE” efter firman. SPE-bolaget ska ha sitt säte och sitt huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet inom medlemsstaternas territorium. I enlighet med EG-domstolens dom i målet Centros[14] får SPE-bolaget emellertid etablera sitt säte och sitt huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet i olika medlemsstater. Aktieägarna får också besluta att flytta bolagets säte till en annan medlemsstat.

Förordningen föreskriver inte något särskilt registreringsförfarande för SPE-bolaget, men stöder sig på bestämmelserna i det första bolagsrättsdirektivet (69/151/EEG) och fastställer vissa krav för att det ska bli enklare och billigare att bilda ett SPE-bolag. För det första måste det vara möjligt att ansöka om registrering av ett SPE-bolag på elektronisk väg. För det andra innehåller förordningen en uttömmande lista över dokument och uppgifter som medlemsstaterna får kräva för registreringen av SPE-bolaget. Ändringar i dessa dokument och uppgifter måste också införas i registret.

Slutligen föreskriver förordningen en enda kontroll av lagligheten, dvs. vid registreringen ska lagligheten vad beträffar SPE-bolagets dokument och uppgifter antingen kontrolleras av ett administrativt eller rättsligt organ, eller så ska dessa dokument och uppgifter certifieras av en notarie. Det får inte ställas krav på att stiftarna av SPE-bolaget ska uppfylla båda villkoren.

Kapitel III: Aktier

Förordningen ger aktieägarna stort utrymme i frågor som avser aktier , i synnerhet vad beträffar de rättigheter och skyldigheter som är förknippade med aktierna. Ett SPE-bolag kan ge ut stamaktier eller preferensaktier. Begränsningar gäller bara om nödvändigt med hänsyn till tredje man eller minoritetsaktieägare.

Alla aktieägare måste registreras i aktieägarförteckningen som upprättas och förs av SPE-bolagets ledningsorgan. Förteckningen fungerar som bevis på aktieinnehav, om detta inte framgår på annat sätt. Aktieägarna eller tredje man får på begäran kontrollera förteckningen.

Villkoren för överlåtelse av aktier ska läggas fast i bolagsordningen. Varje ny begränsning av eller varje nytt förbud mot överlåtelse aktier kräver ett beslut med kvalificerad majoritet (artikel 27). För att skydda minoritetsaktieägares intressen kräver ett sådant beslut dessutom samtycke från alla aktieägare som berörs av begränsningen eller förbudet.

Förordningen ger inte aktieägarna rätt att kräva att minoritetsaktieägare löser in sina aktier ( squeeze-out ). Den ålägger inte heller majoritetsaktieägarna eller SPE-bolaget en skyldighet att köpa minoritetsaktieägarnas aktier ( sell-out ) Sådana bestämmelser kan antas i bolagsordningen. Förordningen ger dock utrymme för både uteslutning och utträde av en aktieägare under vissa omständigheter.

Kapitel IV: Kapital

För att underlätta företagsetableringar fastställs i förordningen ett minimikapitalkrav på 1 euro. Förslaget avviker från det normala tillvägagångssättet där ett krav på ett högt lagstadgat minimikapital betraktas som ett sätt att skydda borgenärer. Undersökningar visar att borgenärerna i dag beaktar andra aspekter än kapitalet, t.ex. kassaflödet, som är mer relevant för solvensen. Medlemmar i ledningen för små företag som också är aktieägare ställer ofta personliga garantier till sina borgenärer (t.ex. till banker), och även leverantörer använder andra metoder för att säkra sina fordringar, t.ex. genom att se till att äganderätten till varor övergår först när betalning erläggs. Företagen har dessutom olika kapitalbehov beroende på sin verksamhet, vilket gör det omöjligt att lägga fast ett lämpligt kapital för alla företag. Det är ett företags aktieägare som bäst kan fastställa vilka kapitalbehov företaget har.

Förordningen begränsar inte rätten för stiftande aktieägare att bestämma vilken typ av ersättning som ska erläggas för aktierna när SPE-bolaget bildats eller vid en kapitalökning. I bolagsordningen måste det därför anges om bolagsstiftarna ska erlägga ersättningen kontant eller i form av apportegendom. De får själva bestämma vilken egendom, vilka rättigheter, tjänster osv. som de godtar som ersättning för aktierna och när denna ska erläggas eller ställas till förfogande. I bolagsordningen måste det också anges om en värdering av apportegendomen måste göras av en sakkunnig. Aktieägare är ansvariga för sin ersättning, i enlighet bestämmelserna i nationell lagstiftning.

Förordningen innehåller enhetliga regler om utdelningar (t.ex. vinstutdelning, köp av SPE-bolagets egna aktier, uppkomst av skuld) till aktieägarna från SPE-bolagets tillgångar. Innan utdelning får ske måste en kontroll göras av balansräkningens ställning, dvs. att bolagets tillgångar efter utdelningen till fullo täcker dess skulder. I förslaget definieras inte ”tillgångar” och ”skulder”, utan här gäller tillämpliga redovisningsbestämmelser (dvs. fjärde direktivet (78/660/EEG) eller förordning (EG) nr 1606/2002).

Eftersom kravet på att upprätta ett solvenstest för utdelningar för närvarande bara föreligger i några få medlemsstater är detta inte obligatoriskt för SPE-bolag enligt förslaget. Det tillåter dock uttryckligen aktieägarna att införa ett krav på ett solvenstest i bolagsordningen, utöver den kontroll av balansräkningens ställning som krävs enligt förordningen. Om aktieägarna kräver att ledningsorganet ska underteckna ett solvensintyg före utdelning, ska de även definiera de därmed sammanhängande kraven (t.ex. motivering och kriterier) och intyget ska offentliggöras.

Förslaget hindrar inte SPE-bolaget från att på vissa villkor förvärva dess egna aktier för att skydda bolagets tillgångar. Innan de egna aktierna förvärvas måste SPE-bolaget genomföra en kontroll av balansräkningens ställning och, om detta föreskrivs i bolagsordningen, ett solvenstest. Aktieägarna beslutar om förvärv. De icke-pekuniära rättigheter som är förenade med de respektive aktierna (i synnerhet rösträtt och förtur) dras in. Kompletterande villkor och ytterligare begränsningar kan fastställas i bolagsordningen.

Kapitel V: SPE-bolagets organisation

SPE-bolagets aktieägare har stor frihet att bestämma om bolagets interna organisation, med förbehåll för bestämmelserna i förordningen. I artikel 27 finns en icke uttömmande lista över bolagsbeslut . Av bolagsordningen måste det framgå vilken majoritet och beslutsförhet som krävs vid omröstning, med förbehåll för artikel 27 där det föreskrivs att vissa av dessa beslut kräver kvalificerad majoritet (dvs. minst två tredjedelar av SPE-bolagets röster, men bolagsordningen får kräva ett större majoritet, t.ex. tre fjärdedelar).

Det ställs inget krav på att bolagsstämmor måste hållas rent fysiskt. Den metod som ska användas när aktieägarna fattar beslut ska anges i bolagsordningen. Aktieägarna har omfattande rätt till information om SPE-bolagets verksamhet. Deras rätt att bestrida kollektiva beslut omfattas av nationell lagstiftning.

Förordningen säkerställer två rättigheter för minoritetsaktieägare, nämligen rätten att begära ett beslut från aktieägarna och rätten att begära att behörig domstol eller behörigt förvaltningsorgan utser en oberoende expert (i synnerhet en oberoende revisor).

Alla beslut som inte anges i förordningen eller i bolagsordningen omfattas av behörigheten för SPE-bolagets ledningsorgan som ansvarar för bolagets drift. SPE-bolagets ledningsstruktur fastställs i bolagsordningen (en eller flera ledningspersoner, ett monistiskt eller ett dualistiskt system). Om arbetstagarmedverkan praktiseras i SPE-bolaget måste dock den valda ledningsstrukturen göra det möjligt att utöva denna rätt.

SPE-bolagets aktieägare beslutar om utnämning och avsättning av ledningspersoner. Ledningspersonernas mandatperioder och eventuella behörighetskriterier måste fastställas i bolagsordningen. Förordningen förbjuder alla som har förklarats obehöriga att agera som ledningsperson i en medlemsstat att agera som ledningsperson i ett SPE-bolag.

Ledningspersoner är enligt förordningen skyldiga att agera i bolagets bästa intresse. Ledningspersonernas uppgifter gäller därmed gentemot SPE-bolaget och det är bolaget som ser till att de fullgörs. Förordningen ger inte enskilda aktieägare eller borgenärer rätt att direkt stämma medlemmar av ledningsorganet.

Förordningen fastställer en generell standard för aktsamhet genom att kräva att ledningspersonerna ska agera med den aktsamhet och skicklighet som rimligtvis kan krävas vid utövandet av verksamheten. Tolkningen av denna bestämmelse kan vidareutvecklas av nationella domstolar. Medan förordningen identifierar ledningspersonernas viktigaste särskilda uppgifter (t.ex. att föreslå utdelning) kan ytterligare uppgifter läggas fast i bolagsordningen. Ledningspersonerna ska undvika situationer som kan ge upphov till en faktisk eller potentiell intressekonflikt. I bolagsordningen kan det dock fastställas att situationer som medför sådana konflikter tillåts.

I förordningen fastställs ledningspersonernas ansvar för förlust eller skada som SPE-bolaget åsamkats på grund av ledningspersonernas underlåtenhet att fullgöra sina uppgifter enligt förordningen, bolagsordningen eller ett beslut av aktieägarna. Andra ansvarsaspekter, t.ex. följderna av en underlåtenhet att fullgöra sina uppgifter eller eventuella regler om agerande i företagets intresse, regleras av nationell lagstiftning.

Kapitel VI: Arbetstagarmedverkan

Arbetstagarmedverkan i små företag föreligger bara i ett fåtal medlemsstater (t.ex. Sverige och Danmark).

Den generella principen, som härrör från direktivet om gränsöverskridande fusioner (2005/56/EG), är att SPE-bolaget omfattas av reglerna om arbetstagarmedverkan i den medlemsstat där det har sitt säte. Ett SPE-bolag kommer alltså, med hänsyn till arbetstagarinflytande, varken att vara mer eller mindre attraktivt än jämförbara nationella bolag.

Gränsöverskridande fusioner som involverar SPE-bolag regleras av direktivet om gränsöverskridande fusioner. Särskilda regler krävs dock om det rör sig om en flytt av ett SPE-bolags säte.

Kapitel VII: Flytt av SPE-bolagets säte

SPE-bolaget kan flytta sitt säte till en annan medlemsstat samtidigt som det behåller sin status som juridisk person och inte behöver avvecklas. För att skydda tredje mans intressen tillåter förordningen inte att SPE-bolagets säte flyttas om bolaget är under avveckling, har trätt i likvidation eller är föremål för liknande förfaranden.

Tillvägagångssättet för flytt bygger på bestämmelserna om flytt av säte i förordningen om SE-bolag.

Förordningen föreskriver en särskild ordning för det fall då ett SPE-bolag som omfattas av arbetstagarmedverkan flyttar sitt säte till en annan medlemsstat där arbetstagarmedverkan inte förekommer eller där detta föreligger på en lägre nivå eller som inte ger anställda vid SPE-bolagets driftsställen i andra medlemsstater samma rätt till arbetstagarmedverkan som de hade före flytten. I sådana fall där minst en tredjedel av SPE-bolagets anställda är anställda i hemmedlemsstaten måste förhandlingar genomföras mellan ledningsorganet och arbetstagarrepresentanterna i syfte att ingå ett avtal om arbetstagarmedverkan. I avsaknad av ett avtal ska den ordning för medverkan som gäller i hemmedlemsstaten upprätthållas.

Kapitel VIII: Omstrukturering, upplösning och ogiltighet

Enligt förordningen regleras upplösningen av ett SPE-bolag och ombildningen av ett SPE-bolag till ett nationellt bolag av nationella lagstiftning. SPE-bolaget kan även slås samman med andra bolag eller delas upp. Dessa förfaranden omfattas av de regler som gäller för privata aktiebolag.

Kapitel IX: Kompletterande bestämmelser och övergångsbestämmelser

Enligt artikel 42 får SPE-bolag som har sitt säte i en medlemsstat utanför euroområdet ange sitt kapital och upprätta sin redovisning i den medlemsstatens nationella valuta. Sådana SPE-bolag får också ange sitt kapital och/eller upprätta sin redovisning i euro.

Kapitel X : Slutbestämmelser

Förordningen föreskriver att medlemsstaterna ska anta vissa bestämmelser. I synnerhet måste förfarandereglerna för registrering och flytt av SPE-bolagets säte samt påföljder för överträdelser av förordningen och bolagsordningen antas.

2008/0130 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om stadga för ett europeiskt privat aktiebolag (SPE-bolag) (Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308,

med beaktande av kommissionens förslag[15],

med beaktande av Europaparlamentets yttrande[16],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[17], och

av följande skäl:

(1) De rättsliga ramarna för företag i gemenskapen är fortfarande till största delen nationella. Därigenom har företag att göra med ett brett spektrum av nationella lagar, bolagsformer och -bestämmelser. En tillnärmning av nationella lagar genom direktiv enligt artikel 44 i fördraget skulle kunna råda bot på vissa av dessa problem. En sådan tillnärmning skulle emellertid inte befria dem som vill bilda bolag från skyldigheten att i varje medlemsstat anta en bolagsform som omfattas av den medlemsstatens nationella lagstiftning.

(2) Befintliga bolagsformer, som exempelvis europabolaget, vars rättsliga form fastställdes i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag[18], är avsedda för stora företag. Minimikraven för ett europabolags kapital, och begränsningarna avseende bildandet av sådana, gör denna bolagsform olämplig för många företag, inte minst de mindre. Med tanke på de svårigheter sådana företag har till följd av de stora skillnaderna i nationell bolagsrätt, och på att europabolag inte är lämpliga för småföretag är det lämpligt att skapa en särskild europeisk bolagsform för småföretag, som kan bildas var som helst i gemenskapen.

(3) Eftersom ett privat aktiebolag (nedan kallat SPE-bolag ) som kan bildas i hela gemenskapen är avsett för småföretag bör det ha en så enhetlig rättslig form som möjligt i gemenskapen, och så många frågor som möjligt bör lämnas öppna för aktieägarnas avtalsfrihet, samtidigt som aktieägare, borgenärer, arbetstagare och tredje man i allmänhet garanteras en hög rättslig säkerhet. Med tanke på att aktieägarna bör ha stor flexibilitet och frihet att organisera de inre angelägenheterna i ett SPE-bolag bör faktumet att det rör sig om ett privat bolag också framgå av att aktierna inte får erbjudas allmänheten eller handlas på kapitalmarknaderna, och inte heller börsnoteras eller noteras på reglerade marknader.

(4) För att företagen ska kunna dra största möjliga nytta av den inre marknaden bör SPE-bolag kunna ha sitt säte och sitt huvudkontor i olika medlemsstater och flytta sitt säte från en medlemsstat till en annan oberoende av huruvida dess huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet också flyttas.

(5) För att företagen ska kunna fungera så effektivt som möjligt och spara kostnader bör SPE-bolaget vara tillgängligt i alla medlemsstater, med så få skillnader som möjligt vad gäller bolagsformen.

(6) För att garantera en hög enhetlighet för SPE-bolag bör så många frågor som möjligt avseende bolagsformen fastställas i denna förordning, antingen genom konkreta bestämmelser eller genom att frågan överlåts till bolagsordningen. Därför bör en förteckning upprättas i en bilaga över frågor som aktieägarna i ett SPE-bolag måste besluta om i bolagsordningen. I dessa frågor ska endast gemenskapslagstiftningen gälla, och aktieägarna bör följaktligen kunna besluta om andra bestämmelser för att reglera dessa frågor än de som föreskrivs om nationella former av privata aktiebolag i den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där SPE-bolaget är registrerat. Nationell lagstiftning bör gälla för frågor för vilka detta fastställs i denna förordning, liksom för alla andra frågor som inte omfattas av bestämmelserna i denna förordning, exempelvis obestånd, anställning och beskattning, eller som inte enligt denna förordning överlåts till bolagsordningen.

(7) För att SPE-bolag ska bli en tillgänglig bolagsform för enskilda och småföretag bör de kunna bildas från grunden eller uppstå genom ombildning, sammanslagning eller delning av befintliga nationella bolag. Bildandet av SPE-bolag genom ombildning, sammanslagning eller delning av bolag bör omfattas av gällande nationell lagstiftning.

(8) För att minska kostnaderna och den administrativa bördan i samband med bolagets registrering bör registreringskraven för SPE-bolag begränsas till sådana som är nödvändiga för att garantera rättslig säkerhet, och de dokument som införs i registret när ett SPE-bolag bildas bör endast kontrolleras en gång, antingen före eller efter registreringen. För registreringen är det lämpligt att använda de register som avses i rådets första direktiv 68/151/EEG av den 9 mars 1968 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 58 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen[19].

(9) Eftersom småföretag ofta behöver långsiktiga ekonomiska och personliga åtaganden bör de kunna anpassa strukturen på sitt aktiekapital och de rättigheter som gäller för aktier till sina särskilda villkor. Aktieägare i SPE-bolag bör därför fritt kunna bestämma vilka rättigheter som aktierna medför, hur dessa rättigheter kan förändras, vilka förfaranden som tillämpas om aktierna överlåts samt eventuella begränsningar av sådan överlåtelse.

(10) För att skydda både driften av SPE-bolag och aktieägarnas friheter bör SPE-bolag vid domstol kunna begära att få utesluta aktieägare som allvarligt skadar bolagets intressen, och aktieägare i ett SPE-bolag vars intressen tagit allvarlig skada till följd av specifika händelser bör ha rätt att dra sig ur SPE-bolag.

(11) SPE-bolag bör inte omfattas av höga obligatoriska krav på bolagskapital, eftersom detta skulle vara ett hinder för små och medelstora företag. Borgenärer bör emellertid skyddas mot orimliga utdelningar till aktieägarna som skulle kunna påverka SPE-bolagets förmåga att betala sina skulder. Därför bör utdelningar som innebär att SPE-bolagets skulder överskrider värdet av dess tillgångar förbjudas. Aktieägarna bör emellertid också ha rätt att kräva att SPE-bolags ledningsorgan undertecknar ett solvensintyg.

(12) Eftersom borgenärer bör garanteras skydd vid kapitalnedsättningar i ett SPE-bolag, bör vissa bestämmelser fastställas avseende när sådana kapitalnedsättningar ska träda i kraft.

(13) Eftersom småföretag behöver rättsliga strukturer som kan anpassas till deras behov och storlek, och som kan utvecklas i samklang med verksamheten, bör aktieägare i ett SPE-bolag fritt i bolagsordningen kunna besluta om den interna organisation som bäst passar deras behov. Ett SPE-bolag kan välja att ha en eller flera enskilda verkställande direktörer, och en enkel eller dubbel styrelsestruktur. Det bör emellertid fastställas bindande regler om skydd av minoritetsaktieägare för att undvika orättvis behandling av aktieägare, och i synnerhet bör vissa nyckelbeslut fattas med en majoritet på minst två tredjedelar av de sammanlagda röster som är kopplade till aktier utfärdade av SPE-bolag. Rätten att begära ett beslut eller att begära att en oberoende expert undersöker missbruk kan visserligen begränsas, men får inte göras beroende av ägande av mer än 5 % av rösterna i ett SPE-bolag, även om en lägre tröskel få sättas i bolagsordningen.

(14) De behöriga nationella myndigheterna bör övervaka genomförandet av flytten av ett SPE-bolagets säte till en annan medlemsstat och kontrollera att detta sker på lagligt sätt. Aktieägarna, borgenärerna och arbetstagarna bör i god tid få tillgång till flyttförslaget och ledningsorganets rapport.

(15) Arbetstagarmedverkan bör omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat i vilken SPE-bolaget har sitt säte ( hemmedlemsstaten ). SPE-bolag bör inte användas för att kringgå sådana rättigheter. Om den nationella lagstiftningen i den medlemsstat till vilken SPE-bolaget flyttar sitt säte inte erbjuder minst samma nivå av arbetstagarmedverkan som hemmedlemsstaten bör arbetstagarnas medverkan i bolaget efter flytten i vissa fall förhandlas. Om sådana förhandlingar misslyckas bör de bestämmelser som gällde för bolaget före flytten fortsätta att gälla efter flytten.

(16) Arbetstagarnas rättigheter utöver arbetstagarmedverkan bör även fortsättningsvis omfattas av rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare[20], rådets direktiv 98/59/EG av den 20 juli 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar,[21] rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter[22] och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen[23].

(17) Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om påföljder vid överträdelse av bestämmelserna i denna förordning, bland annat underlåtande att i bolagsordningen för ett SPE-bolag reglera de frågor som föreskrivs i denna förordning, och se till att de genomförs. Dessa sanktioner måste vara effektiva, proportionella och avskräckande.

(18) Fördraget innehåller inte några andra befogenheter för att anta denna förordning än de som anges i artikel 308.

(19) Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, då de avser skapandet av en bolagsform med samma egenskaper i hela gemenskapen, och de därför på grund av åtgärdens omfattning bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1 Syfte

I denna förordning fastställs villkoren för att bilda och driva verksamhet i bolag inom gemenskapen i form av ett europeiskt privat aktiebolag (Societas Privata Europaea, nedan kallat SPE-bolag).

Artikel 2 Definitioner

1. I denna förordning gäller följande definitioner:

4. aktieägare : aktieägare som är bolagsstiftare eller varje annan person vars namn upptas i förteckningen över aktieägare i enlighet med artiklarna 15-16.

5. utdelning : alla finansiella förmåner som en aktieägare uppbär direkt eller indirekt från SPE-bolaget i förhållande till de aktier han eller hon innehar, inklusive all överföring av pengar eller egendom, liksom påtagandet av skuld.

6. ledningsperson : varje enskild verkställande direktör, varje medlem av ett SPE-bolags lednings-, förvaltnings- eller tillsynsorgan.

7. ledningsorgan : en eller flera enskilda verkställande direktörer, styrelsen (dualistiskt system) eller förvaltningsstyrelse (monistiskt system), som i SPE-bolagets bolagsordning har utsetts att leda SPE-bolaget

8. tillsynsorgan : tillsynsstyrelse (dualistiskt system), som i SPE-bolagets bolagsordning utsetts som ansvarig för tillsynen av ledningsorganet.

9. hemmedlemsstat : den medlemsstat i vilken SPE-bolaget har sitt säte omedelbart före varje flyttning av dess säte till en annan medlemsstat.

10. värdmedlemsstat : den medlemsstat till vilken SPE-bolagets säte flyttas.

2. Vid tillämpning av bestämmelserna i punkt 1 b får utdelningar göras genom köp av egendom, inlösen eller annan form av förvärv av aktier eller på varje annat sätt.

Artikel 3 Krav för bildandet av ett SPE-bolag

1. Ett SPE-bolag ska uppfylla följande krav:

11. Dess kapital ska fördelas i aktier.

12. En aktieägare ska vara ekonomiskt ansvarig endast för den del av aktiekapitalet som han eller hon har tecknat eller har förklarat sig beredd att teckna.

13. Det ska vara en juridisk person.

14. Dess aktier får inte erbjudas allmänheten och ska inte handlas offentligt.

15. Det får bildas av en eller flera fysiska personer och/eller juridiska personer, nedan kallade stiftande aktieägare .

2. I punkt 1 d ska aktier anses vara erbjudna allmänheten om ett meddelande tillställs personer i vilken form eller på vilket sätt det än må vara, och meddelandet innehåller tillräcklig information om villkoren för erbjudandet och de aktier som erbjuds för att göra det möjligt för en investerare att fatta beslut om att köpa eller teckna dessa aktier, inklusive i de fall aktierna placeras genom finansiella intermediärer.

3. I punkt 1 e ska med juridisk person avses varje bolag i den mening som avses i artikel 48.2 i fördraget, ett europeiskt publikt aktiebolag i enlighet med förordning (EG) nr 2001/2157, nedan kallat europabolag , en europeisk kooperativ förening i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1435/2003, en europeisk ekonomisk intressegruppering i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2137/85 samt ett SPE-bolag.

Artikel 4 Regler för SPE-bolag

1. Ett SPE-bolag ska regleras av bestämmelserna i denna förordning och även, när det gäller de frågor som förtecknas i bilaga I, av sin bolagsordning.

Om en fråga emellertid inte täcks av bestämmelserna i denna förordning eller bilaga I, ska ett SPE-bolag regleras av den lagstiftning, inklusive de bestämmelser som genomför gemenskapslagstiftning, som gäller privata aktiebolag i den medlemsstat i vilken SPE-bolaget har sitt säte, nedan kallad tillämplig nationell lagstiftning .

KAPITEL II BILDANDE

Artikel 5 Sätt för bildande

1. Medlemsstaterna ska tillåta att ett SPE-bolag bildas på något av följande sätt:

16. Bildande av ett SPE-bolag i enlighet med denna förordning.

17. Ombildning av ett befintligt bolag.

18. Fusion av befintliga bolag.

19. Delning av ett befintligt bolag.

2. Om ett SPE-bolag bildas genom ombildning, fusion eller delning av befintliga bolag gäller den nationella lagstiftning som är tillämplig på det bolag som ombildas, på vart och ett av de fusionerande bolagen eller på det bolag som delas. Om bildandet sker genom ombildning får detta inte leda till att bolaget avvecklas eller till att dess status som juridisk person går förlorad eller avbryts.

3. I punkterna 1 och 2 avses med bolag varje bolag som kan bildas i enlighet med medlemsstaternas lagstiftning, ett europabolag och, om tillämpligt, ett SPE-bolag.

Artikel 6 Bolagets namn

SPE-bolagets firma ska innehålla förkortningen "SPE" efter firman.

Endast ett SPE-bolag får lägga till förkortningen ”SPE” till sitt namn.

Artikel 7 Bolagets säte

Ett SPE-bolag ska ha sitt säte och huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet inom gemenskapen.

Ett SPE-bolag ska inte vara skyldigt att ha sitt huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet i den medlemsstat i vilken det har sitt säte.

Artikel 8 Bolagsordning

1. Ett SPE-bolag ska ha en bolagsordning som minst täcker de områden som föreskrivs i denna förordning, enligt det som anges i bilaga I.

2. Bolagsordningen för ett SPE-bolag ska vara skriftlig och undertecknad av var och en av de stiftande aktieägarna.

3. Bolagsordningen och eventuella ändringar till denna får åberopas på följande sätt:

20. Gentemot aktieägarna och SPE-bolagets förvaltningsorgan samt, i förekommande fall, dess tillsynsorgan från och med den dag de undertecknas eller, i fråga om ändringar, den dag de antas.

21. Gentemot tredje man, i enlighet med bestämmelserna i den tillämpliga nationella lagstiftningen för genomförande av artikel 3.5–3.7 i direktiv 68/151/EEG.

Artikel 9 Registrering

1. Varje SPE-bolag ska vara registrerat i den medlemsstat i vilken det har sitt säte i ett register som anges i denna medlemsstats tillämpliga lagstiftning i enlighet med artikel 3 i rådets direktiv 68/151/EEG[24].

2. Ett SPE-bolag ska få status som juridisk person samma dag som det förs in i registret.

3. Vid fusion genom förvärv ska det övertagande bolaget anta bolagsformen SPE-bolag samma dag som fusionen registreras.

Vid delning genom förvärv ska det mottagande bolaget anta bolagsformen SPE-bolag samma dag som delningen registreras.

Artikel 10 Formaliteter i samband med registreringen

1. Ansökan om registrering ska göras av de stiftande aktieägarna i SPE-bolaget eller av varje annan person som de har bemyndigat. Denna ansökan får göras på elektronisk väg.

2. Medlemsstaterna får inte kräva att särskilda uppgifter och dokument ska tillhandahållas i samband med ansökan om registrering av ett SPE-bolag förutom de följande:

22. Namnet på SPE-bolaget och adressen till dess säte.

23. Namn på, adress till och varje annan upplysning som krävs för att identifiera de personer som är befullmäktigade att företräda SPE-bolaget i förbindelser med tredje man och i rättsliga förfaranden eller medverka i förvaltningen, tillsynen eller kontrollen av SPE-bolaget.

24. SPE-bolagets aktiekapital.

25. Olika aktieslag och antal aktier av varje aktieslag.

26. Det totala antalet aktier.

27. Aktiernas nominella värde eller bokföringsmässiga parivärde.

28. SPE-bolagets bolagsordning.

29. Om SPE-bolaget har bildats genom en ombildning, fusion eller delning av bolag, det beslut om ombildning, fusion eller delning som ledde till bildandet av SPE-bolaget.

3. De dokument och uppgifter som avses i punkt 2 ska tillhandahållas på det språk som den tillämpliga nationella lagstiftningen kräver.

4. Registrering av SPE-bolaget får underställas endast ett av följande krav:

30. Ett administrativt eller rättsligt organs kontroll av lagligheten av SPE-bolagets dokument och uppgifter.

31. En certifiering av SPE-bolagets dokument och uppgifter.

5. SPE-bolaget ska lämna in de eventuella ändringar i de uppgifter eller dokument som avses i punkt 2 a–g till registermyndigheten inom 14 kalenderdagar från den dag då förändringen äger rum. Efter varje ändring i bolagsordningen ska SPE-bolaget lämna in den fullständiga texten till registermyndigheten i dess aktuella ändrade lydelse.

6. Registreringen av ett SPE-bolag ska offentliggöras.

Artikel 11 Offentliggörande

1. Offentliggörandet av de dokument och uppgifter om ett SPE-bolag som ska offentliggöras enligt denna förordning ska ske i enlighet med den tillämpliga nationella lagstiftningen för genomförandet av artikel 3 i direktiv 68/151/EEG.

2. Ett SPE-bolags brevpapper och beställningssedlar, vare sig de är i pappers- eller elektronisk form, liksom i förekommande fall dess webbplats, ska innehålla följande uppgifter:

32. Den information som krävs för att identifiera den registreringsmyndighet som avses i artikel 9, med SPE-bolagets registreringsnummer i det registret.

33. SPE-bolagets namn, adressen till dess säte samt, i förekommande fall, uppgift om att bolaget har trätt i likvidation.

Artikel 12 Ansvarighet för rättshandlingar som har företagits före SPE-bolagets registrering

Om rättshandlingar har företagits i SPE-bolagets namn före dess registrering kan SPE-bolaget påta sig de skyldigheter som uppstår till följd av dessa rättshandlingar efter bolagets registrering. Om SPE-bolaget inte påtar sig skyldigheterna ska de personer som företagit rättshandlingarna vara solidariskt och obegränsat ansvariga för dem.

Artikel 13 Filialer

Filialer till ett SPE-bolag ska regleras av lagstiftningen i den medlemsstat i vilken filialen är belägen, inklusive de tillämpliga bestämmelserna för genomförandet av rådets direktiv 89/666/EEG[25].

KAPITEL III AKTIER

Artikel 14

Aktier

1. Aktierna i ett SPE-bolag ska upptas i aktieägarförteckningen.

2. Aktier med vilka följer samma rättigheter och skyldigheter ska utgöra ett aktieslag.

3. Om inte annat följer av artikel 27 ska antagandet av en ändring i ett SPE-bolags bolagsordning varigenom de rättigheter som är knutna till ett aktieslag ändras (inklusive alla eventuella förändringar i förfarandet för ändring av de rättigheter som är knutna till ett aktieslag) kräva samtycke av minst två tredjedels majoritet av rösträtterna som medföljer de aktier som emitterats i det aktieslaget.

4. Om en aktie ägs av mer än en person ska dessa personer betraktas som en aktieägare i förhållande till SPE-bolaget. De ska utöva sina rättigheter genom en gemensam representant vilken, om inget annat anmäls till SPE-bolaget, ska vara den person vars namn står först på förteckningen över aktieägare för den aktien. De ska svara solidariskt för alla de åtaganden som är förenade med aktien.

Artikel 15

Aktieägarförteckning

1. SPE-bolagets ledningsorgan ska upprätta en förteckning över aktieägare. Förteckningen ska innehålla minst följande uppgifter:

34. Aktieägarens namn och adress.

35. Antalet aktier som innehas av den ifrågavarande aktieägaren, aktiernas nominella värde eller bokföringsmässiga parivärde.

36. Om en aktie ägs av mer än en person, namn på och adress till delägarna och den gemensamma representanten.

37. Förvärvsdatum för aktierna.

38. Beloppet på varje kontantvederlag som, i förekommande fall, har betalats eller ska betalas av den ifrågavarande aktieägaren.

39. Värdet och slaget av varje apportegendom som, i förekommande fall, tillförts eller ska tillföras av den ifrågavarande aktieägaren.

40. Det datum då en aktieägare upphör att vara delägare i SPE-bolaget.

2. Aktieägarförteckningen ska utgöra bevis på äktheten i de uppgifter som förtecknas i punkt 1 a–g, om detta inte framgår på annat sätt.

3. Aktieägarförteckningen och eventuella ändringar av den ska föras av ledningsorganet och får på begäran kontrolleras av aktieägarna eller tredje man.

Artikel 16

Överlåtelse av aktier

1. Om inte annat följer av artikel 27 får ett beslut som inför eller ändrar en begränsning av eller ett förbud mot överlåtelse av aktier endast antas med samtycke från alla aktieägare som berörs av begränsningen eller förbudet i fråga.

2. Alla avtal om överlåtelse av aktier ska vara skriftliga.

3. Vid anmälan av överlåtelse ska ledningsorganet utan dröjsmål uppta aktieägaren i den förteckning som avses i artikel 15, under förutsättning att överlåtelsen har verkställts i enlighet med denna förordning och SPE-bolagets bolagsordning och aktieägaren lämnar in rimliga bevis på hans eller hennes lagliga äganderätt till aktierna.

4. Med förbehåll för punkt 3 ska varje överlåtelse av aktier få rättsverkan enligt följande:

41. Gentemot SPE-bolaget, samma dag som aktieägaren anmäler överlåtelsen till SPE-bolaget.

42. Gentemot tredje man, samma dag som aktieägaren upptas i den förteckning som avses i artikel 15.

5. En överlåtelse av aktier ska endast vara giltig om den följer bestämmelserna i denna förordning och bolagsordningen. Bestämmelserna om tillämplig nationell lagstiftning som rör skyddet för personer som förvärvar aktier i god tro ska gälla.

Artikel 17

Uteslutning av en aktieägare

1. På grundval av ett stämmobeslut och efter ansökan från SPE-bolaget får den behöriga domstolen beordra uteslutning av en aktieägare om vederbörande allvarligt skadat SPE-bolagets intressen eller om aktieägarens fortsatta ställning som delägare skadar dess faktiska verksamhet. En ansökan till domstolen ska göras inom 60 kalenderdagar från det att stämmobeslutet fattats.

2. Domstolen ska, som en interimistisk åtgärd, besluta om huruvida rösträtten eller andra icke pekuniära rättigheter som en sådan aktieägare har bör upphävas intill dess ett slutligt beslut har fattats.

3. Om domstolen beordrar uteslutning av en aktieägare ska den besluta om huruvida hans eller hennes aktier ska förvärvas av övriga aktieägare och/eller av SPE-bolaget självt och om betalning av aktierna.

Artikel 18

En aktieägares utträde

1. En aktieägare ska ha rätt till utträde ur ett SPE-bolag om SPE-bolagets verksamhet har bedrivits eller bedrivs på ett sätt som allvarligt skadar aktieägarens intressen som ett resultat av en eller flera av följande händelser:

43. SPE-bolaget har fråntagits en betydande del av sina tillgångar.

44. SPE-bolagets säte har flyttats till en annan medlemsstat.

45. SPE-bolagets verksamhet har väsentligt förändrats.

46. Ingen utdelning har betalats ut under de senaste 3 åren trots att SPE-bolagets finansiella ställning skulle ha medgivit en sådan utbetalning.

2. Aktieägaren ska skriftligen lämna in sin anmälan om utträde till SPE-bolaget och ange skälen till utträdet.

3. SPE-bolagets ledningsorgan ska, när det mottar den anmälan som avses i punkt 2, utan dröjsmål begära ett stämmobeslut om de övriga aktieägarnas eller själva SPE-bolagets köp av aktieägarens aktier.

4. Om aktieägarna i SPE-bolaget inte lyckas fatta ett sådant beslut som avses i punkt 3 eller inte godtar aktieägarens skäl för utträde inom 30 kalenderdagar från inlämnandet av den anmälan som avses i punkt 2 ska ledningsorganet utan dröjsmål meddela aktieägaren om det.

5. Om det uppstår en tvist om priset på aktierna ska deras värde fastställas av en oberoende expert utsedd av parterna eller, i avsaknad av överenskommelse dem emellan, av den behöriga domstolen eller förvaltningsmyndigheten.

6. Efter ansökan från aktieägaren får den behöriga domstolen, om den är förvissad om att aktieägarens intressen lidit allvarlig skada, beordra att de övriga aktieägarna eller SPE-bolaget självt förvärvar hans eller hennes aktier och betalar priset för aktierna.

En ansökan till domstolen ska göras antingen inom 60 kalenderdagar från det stämmobeslut som avses i punkt 3 eller, om inget beslut antas inom 30 kalenderdagar från det att aktieägaren lämnat in sin anmälan om utträde till SPE-bolaget, inom 60 kalenderdagar från det att den perioden löpt ut.

KAPITEL IV KAPITAL

Artikel 19

Aktiekapital

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 42 ska SPE-bolags kapital anges i euro.

2. SPE-bolags kapital ska vara till fullo tecknat.

3. SPE-bolags aktier behöver inte vara till fullo inbetalt vid emissionstillfället.

4. SPE-bolags kapital ska uppgå till minst en euro.

Artikel 20

Ersättning för aktier

1. Aktieägare ska betala den överenskomna ersättningen kontant eller tillföra den överenskomna apportegendomen i enlighet med SPE-bolagets bolagsordning.

2. Aktieägare får inte befrias från skyldigheten att betala den överenskomna ersättningen eller tillföra den överenskomna apportegendomen, utom i de fall då det skett en nedsättning av aktiekapitalet.

3. Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 2 ska aktieägarnas förpliktelse vad gäller den ersättning som betalats eller den egendom som tillförts regleras av den tillämpliga nationella lagstiftningen.

Artikel 21

Utdelningar

1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 24 får SPE-bolag, på grundval av förslag från ledningsorganet, ge utdelning till aktieägarna under förutsättning att bolagets tillgångar efter utdelningen till fullo täcker dess skulder. SPE-bolaget får inte dela ut de reserver som i enlighet med dess bolagsordning inte får delas ut.

2. Om bolagsordningen kräver det ska SPE-bolagets ledningsorgan, jämte att efterkomma artikel 1, underteckna en förklaring, nedan kallad solvensintyg , innan utdelningen beslutas, som intygar att bolaget kan betala sina skulder i den takt de förfaller till betalning inom dess normala affärsverksamhet inom ett år från det att utdelningen sker. Aktieägarna ska få tillgång till solvensintyget innan beslut rörande utdelning i enlighet med artikel 27 fattas.

Solvensintyget ska offentliggöras.

Artikel 22

Återvinning av utdelningar

Alla aktieägare som har mottagit utdelningar som gjorts i strid med artikel 21 ska betala tillbaka dessa till SPE-bolaget, under förutsättning att SPE-bolaget bevisar att aktieägaren kände till eller mot bakgrund av omständigheterna borde ha varit medveten om oegentligheterna.

Artikel 23

Egna aktier

1. SPE-bolag ska inte, direkt eller indirekt, teckna sina egna aktier.

2. Om SPE-bolag förvärvar egna aktier ska artiklarna 21 och 22 gälla i tillämpliga delar. SPE-bolaget får inte köpa aktier såvida de inte är till fullo betalda. SPE-bolaget ska alltid inneha minst en emitterad aktie.

3. Rösträtt och andra icke-pekuniära rättigheter som är knutna till SPE-bolagets egna aktier ska dras in medan SPE-bolaget är den registrerade ägaren till sina egna aktier.

4. Om SPE-bolaget återkallar sina egna aktier ska dess aktiekapital nedsätts i enlighet där med.

5. Aktier som förvärvats av SPE-bolaget i strid mot denna förordning eller bolagsordningen ska säljas eller återkallas inom ett år efter att de förvärvades.

6. Om inte annat följer av punkt 5 och SPE-bolagets bolagsordning ska återkallande av aktier regleras av den tillämpliga nationella lagstiftningen.

7. Denna artikel ska i tillämpliga delar gälla för alla aktier som förvärvats av en person som agerar i eget namn men på uppdrag av SPE-bolaget.

Artikel 24

Nedsättning av kapital

1. Om SPE-bolagets aktiekapital nedsätts ska artiklarna 21 och 22 gälla i tillämpliga delar.

2. Efter det att aktieägarnas beslut om nedsättning av SPE-bolagets kapital meddelats ska de borgenärer vars krav inkom innan beslutet meddelades ha rätt att vid behörig domstol begära ett åläggande om att SPE-bolaget ska förse dem med tillfredsställande garantier.

Ansökan ska göras inom 30 kalenderdagar från det att beslutet meddelades.

3. Domstolen kan enbart ålägga SPE-bolaget att tillhandahålla garantier om borgenärerna på ett trovärdigt sätt kan visa att nedsättningen av kapitalet gör att deras fordringar riskerar att inte gottgöras, och att de inte erhållit några tillfredsställande garantier från bolaget.

4. En kapitalnedsättning får verkan vid följande tidpunkter:

47. Om SPE-bolaget inte har några borgenärer vid den tidpunkt då beslutet fattas får det verkan då beslutet fattas.

48. Om SPE-bolaget inte har några borgenärer vid den tidpunkt då beslutet fattas och ingen borgenär har gjort någon ansökan inom 30 kalenderdagar efter det att beslutet har meddelats aktieägarna, får det verkan den trettioförsta kalenderdagen efter beslutet meddelats.

49. Om SPE-bolaget har borgenärer vid den tidpunkt då beslutet fattas och om en borgenär inom 30 kalenderdagar efter det att beslutet har meddelats har gjort en ansökan får det verkan den första dagen då SPE-bolaget har fullgjort alla åläggande från den behöriga domstolen vad gäller att tillhandahålla tillfredsställande garantier eller, om denna dag infaller tidigare, den första dagen då domstolen när det gäller alla ansökningar har fastställt att SPE-bolaget inte behöver tillhandahålla några garantier.

5. Om syftet med en nedsättning av kapitalet är att täcka förluster som SPE-bolaget har ådragit sig, får nedsättningsbeloppet enbart användas för detta ändamål och ska inte delas ut till aktieägarna.

6. En kapitalnedsättning ska offentliggöras.

7. Om en kapitalnedsättning görs ska lika behandling av aktieägare i samma position säkerställas.

Artikel 25 Räkenskaper

1. Ett SPE-bolag ska omfattas av kraven i tillämplig nationell lagstiftning när det gäller utarbetande, registrering, revision och offentliggörande av räkenskaper.

2. Ledningsorganet ska sköta SPE-bolagets redovisning, som ska regleras av tillämplig nationell lagstiftning.

KAPITEL V: SPE-BOLAGETS ORGANISATION

Artikel 26 Allmänna bestämmelser

1. SPE-bolaget ska ha ett ledningsorgan som ska vara ansvarigt för att leda SPE-bolagets verksamhet. Ledningsorganet får utöva alla de befogenheter som SPE-bolaget har och som enligt den här förordningen eller bolagsordningen inte ska utövas av aktieägarna.

2. Aktieägarna ska fastställa SPE-bolagets organisation, med förbehåll för bestämmelserna i den här förordningen.

Artikel 27 Bolagsbeslut

1. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 ska åtminstone följande frågor avgöras genom att aktieägarna fattar beslut med majoritet enligt definitionen i SPE-bolagets bolagsordning:

50. Ändring av de rättigheter som aktierna medför.

51. Uteslutning av aktieägare.

52. Utträde av aktieägare.

53. Godkännande av årsräkenskaperna.

54. Utdelning till aktieägare.

55. Förvärv av egna aktier.

56. Inlösen av aktier.

57. Ökning av aktiekapital.

58. Nedsättning av aktiekapital.

59. Utnämning och avsättning av ledningspersoner och fastställande av deras mandatperioder.

60. Om SPE-bolaget har en revisor utnämning och avsättning av revisorn.

61. Flytt av SPE-bolagets säte till en annan medlemsstat.

62. Ombildning av SPE-bolaget.

63. Fusion och uppdelning.

64. Avveckling.

65. Ändringar i bolagsordningen som inte avser frågor som nämns i led a till o.

2. Beslut rörande de frågor som anges i leden a, b, c, i , l, m, n, o och p i punkt 1 ska fattas med kvalificerad majoritet.

Vid tillämpningen av första stycket får den kvalificerade majoriteten inte vara mindre än två tredjedelar av det totala antalet röster knutna till de aktier som SPE-bolaget har emitterat.

3. För att anta ett bolagsbeslut ska det inte krävas att bolagsstämma inkallas. Ledningsorganet ska förse alla aktieägare med förslagen till beslut tillsammans med tillräckliga uppgifter för att de ska kunna fatta välgrundade beslut. Besluten ska redovisas skriftligen. Kopior av de beslut som fattats ska skickas till alla aktieägare.

4. Beslut fattade av aktieägarna ska vara i överensstämmelse med den här förordningen och SPE-bolagets bolagsordning.

Aktieägarnas rätt att bestrida beslut ska regleras av tillämplig nationell lagstiftning.

5. Om ett SPE-bolag enbart har en aktieägare ska denne utöva bolagets rättigheter och fullgöra bolagets skyldigheter i enlighet med denna förordning och bolagets bolagsordning.

6. Beslut beträffande de frågor som anges i punkt 1 ska offentliggöras.

7. Besluten kan göras gällande

66. gentemot aktieägarna, SPE-bolagets ledningsorgan och dess eventuella tillsynsorgan den dag de fattas,

67. gentemot tredje part i enlighet med de nationella bestämmelserna för genomförande av artikel 3.5, 3.6 och 3.7 i direktiv 68/151/EEG.

Artikel 28

Aktieägarnas rätt till information

1. Aktieägarna ska har rätt till att bli informerade i vederbörlig ordning och ställa frågor till ledningsorganet om beslut, årsredovisning och alla andra frågor som rör SPE-bolagets verksamhet.

2. Ledningsorganet får enbart vägra tillgång till denna information om detta allvarligt skulle kunna skada SPE-bolagets affärsintressen.

Artikel 29

Rätten att begära ett bolagsbeslut och att begära en oberoende expert

1. Aktieägare med 5 % av de röster som är knutna till SPE-bolagets aktier ska ha rätt att begära att ledningsorganet lägger fram ett förslag till beslut inför aktieägarna.

I begäran ska skälen till liksom de frågor som skulle omfattas av ett sådant beslut anges.

Om begäran avvisas eller om ledningsorganet inte lägger fram ett förslag inom 14 kalenderdagar från det att begäran har mottagits, kan de berörda aktieägarna överlämna ett förslag till beslut till aktieägarna rörande de aktuella frågorna.

2. Om det finns misstankar om allvarliga lagbrott eller överträdelser av SPE-bolagets bolagsordning ska aktieägare som innehar 5 % av de röster som är knutna till SPE-bolagets aktier ha rätt att begära att behörig domstol eller behörig förvaltningsinstans utser en oberoende expert att undersöka ärendet och därefter rapportera till aktieägarna.

Experten ska ges tillgång till SPE-bolagets dokument och arkiv och tillåtas begära uppgifter från ledningsorganet.

3. De rättigheter som anges i punkterna 1 och 2 kan genom bolagsordningen ges till enskilda aktieägare eller aktieägare som innehar mindre än 5 % av de röster som är knutna till SPE-bolagets aktier.

Artikel 30

Ledningspersoner

1. Enbart en fysisk person kan vara ledningsperson i ett SPE-bolag.

2. En person som agerar som ledningsperson utan att formellt ha utnämnts ska anses vara ledningsperson vad gäller alla de uppgifter och allt det ansvar som åligger en sådan.

3. En person som enligt domstolsbeslut eller beslut från förvaltningsmyndighet på medlemsstatsnivå är obehörig att agera ledningsperson för ett företag får inte utnämnas till eller fungera som ledningsperson för ett SPE-bolag.

4. Förbud för en person att fungera som ledningsperson för SPE-bolaget ska regleras av tillämplig nationell lagstiftning.

Artikel 31

Ledningspersonernas allmänna uppgifter och ansvar

1. En ledningsperson är skyldig att agera i SPE-bolagets bästa intresse. Ledningspersonen ska agera med den aktsamhet och skicklighet som rimligtvis kan krävas vid utövandet av verksamheten.

2. Ledningspersonernas uppgifter gäller gentemot SPE-bolaget.

3. Om inte annat följer av SPE-bolagets bolagsordning ska en ledningsperson undvika situationer som rimligtvis kan anses ge upphov till en faktisk eller potentiell konflikt mellan ledningspersonens personliga intressen och SPE-bolagets intressen eller mellan ledningspersonen skyldigheter gentemot SPE-bolaget och åligganden gentemot alla andra juridiska eller fysiska personer.

4. Ett SPE-bolags ledningsperson ska vara ansvarig gentemot företaget för handling och försummelse som strider mot dennes uppgifter i enlighet med den här förordningen, SPE-bolagets bolagsordning eller ett beslut av aktieägarna och som åsamkar SPE-bolaget förlust eller skada. Om en sådan handling eller försummelse har begåtts av mer än en ledningsperson ska alla ledningspersonerna vara solidariskt och obegränsat ansvariga.

5. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning ska ledningspersonernas ansvar regleras av tillämplig nationell lagstiftning.

Artikel 32

Transaktioner med närstående parter

Transaktioner med närstående parter ska regleras av de bestämmelser i den tillämpliga nationella lagstiftningen som genomför rådets direktiv 78/660/EEG[26] och 83/349/EEG[27].

Artikel 33

Företrädare för SPE-bolaget gentemot tredje man

1. SPE-bolaget ska gentemot tredje man företrädas av en eller flera ledningspersoner. En ledningspersons handlingar ska vara bindande för SPE-bolaget även om handlingarna inte omfattas av föremålet för bolagets verksamhet.

2. SPE-bolagets bolagsordning får föreskriva att ledningspersonerna gemensamt ska utöva den generella rätten att företräda bolaget. Övriga eventuella begränsningar av ledningspersonernas befogenheter enligt bolagsordningen, ett beslut av aktieägarna eller ett beslut av lednings- eller tillsynsorganet, får inte göras gällande gentemot tredje man även om de har offentliggjorts.

3. Ledningspersoner får delegera rätten att företräda SPE-bolaget i enlighet med bolagsordningen.

KAPITEL VI ARBETSTAGARMEDVERKAN

Artikel 34 Allmänna bestämmelser

1. SPE-bolag ska omfattas av de bestämmelser avseende arbetstagarmedverkan som eventuellt är tillämpliga i den medlemsstat där det har sitt säte, om inte annat anges i denna artikel.

2. Om ett SPE-bolags säte flyttas ska artikel 38 tillämpas.

3. I samband med en gränsöverskridande fusion mellan ett SPE-bolag och ett SPE-bolag eller annat bolag med säte i en annan medlemsstat ska bestämmelserna i de lagar i medlemsstaterna som genomför Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG[28] tillämpas.

KAPITEL VII FLYTT AV SPE-BOLAGETS SÄTE

Artikel 35 Allmänna bestämmelser

1. Ett SPE-bolags säte får flyttas till en annan medlemsstat i enlighet med bestämmelserna i detta kapitel.

Om ett SPE-bolags säte flyttas ska detta inte leda till att SPE-bolaget avvecklas eller till att dess status som juridisk person går förlorad eller påverka eventuella rättigheter eller skyldigheter enligt eventuella avtal som ingåtts av SPE-bolaget före flytten.

2. Punkt 1 ska inte gälla för SPE-bolag mot vilka förfaranden för avveckling, likvidation, insolvens eller betalningsinställelse har inletts eller gentemot vilka förebyggande åtgärder har vidtagits av de behöriga instanserna i syfte att undvika sådana förfaranden.

3. Flytten av ett SPE-bolag ska bli gällande den dag då bolaget registreras i värdmedlemsstaten. När det gäller frågor som omfattas av artikel 4 andra stycket ska ett SPE-bolag från och med den dagen omfattas av värdmedlemsstatens lagstiftning.

4. När det gäller rättsliga eller administrativa förfaranden som inletts före flytten av SPE-bolagets säte ska bolaget efter den registrering som avses i punkt 3 anses ha sitt säte i hemmedlemsstaten.

Artikel 36 Förfarande vid flytt

1. Ledningsorganet för ett SPE-bolag som planerar en flytt ska utforma ett flyttförslag som ska innehålla minst följande:

68. SPE-bolagets namn och dess sätes adress i hemmedlemsstaten.

69. SPE-bolagets namn och dess sätes adress i värdmedlemsstaten.

70. Den föreslagna bolagsordningen för SPE-bolaget i värdmedlemsstaten.

71. Den tidsplan som föreslås för flytten.

72. Det datum från och med vilket det föreslås att SPE-bolagets transaktioner i redovisningshänseende ska anses ha genomförts i värdmedlemsstaten.

73. Följderna av flytten för de anställda, och de åtgärder som föreslås när det gäller de anställda.

74. I tillämpliga fall, detaljerade uppgifter om flytten av SPE-bolagets huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet.

2. Senast en månad innan det beslut av aktieägarna fattas som avses i punkt 4 ska SPE-bolagets ledningsorgan

75. överlämna flyttförslaget till aktieägarna och arbetstagarrepresentanterna, eller om det inte finns några sådana representanter till SPE-bolagets anställda, för granskning och göra det tillgängligt för borgenärerna för besiktning,

76. offentliggöra flyttförslaget.

3. Ledningsorganet ska avfatta en redogörelse till aktieägarna där den föreslagna flyttens juridiska och ekonomiska aspekter förklaras och motiveras och där det förklaras vilka följder flytten får för aktieägare, borgenärer och arbetstagare. Redogörelsen ska tillsammans med flyttförslaget överlämnas till aktieägarna och arbetstagarrepresentanterna, eller om det inte finns några sådana representanter direkt till arbetstagarna.

Om ledningsorganet i tid mottar arbetstagarrepresentanternas synpunkter avseende flytten, ska dessa överlämnas till aktieägarna.

4. Flyttförslaget ska överlämnas till aktieägarna för godkännande i enlighet med de bestämmelser i SPE-bolagets bolagsordning som rör ändringar av bolagsordningen.

5. Om SPE-bolaget omfattas av regler för arbetstagarmedverkan får aktieägarna förbehålla sig rätten att ställa som villkor för genomförandet av flytten att de uttryckligen bekräftar ordningen vad gäller arbetstagarnas medverkan i värdmedlemsstaten.

6. Skyddet av minoritetsaktieägare som motsätter sig flytten och SPE-bolagets borgenärer ska regleras av lagstiftningen i hemmedlemsstaten.

Artikel 37 Kontroll av flyttens lagenlighet

1. Varje medlemsstat ska utse en instans som ska vara behörig att kontrollera flyttens lagenlighet genom att kontrollera att den är i överensstämmelse med flyttförfarandet enligt artikel 36.

2. Den behöriga instansen i hemmedlemsstaten ska utan otillbörligt dröjsmål kontrollera att kraven i artikel 36 efterlevs och ska, om det konstateras att så är fallet, utfärda ett intyg som bekräftar att alla formaliteter som krävs enligt flyttförfarandet har fullgjorts i hemmedlemsstaten.

3. Inom en månad från det att det intyg som avses i punkt 2 har mottagits ska SPE-bolaget uppvisa följande handlingar för den behöriga instansen i värdmedlemsstaten:

77. Det intyg som avses i punkt 2.

78. Den föreslagna bolagsordningen för SPE-bolaget i värdmedlemsstaten, så som den godkänts av aktieägarna.

79. Flyttförslaget, så som det har godkänts av aktieägarna.

Dessa handlingar ska anses vara tillräckliga för att kunna registrera SPE-bolaget i värdmedlemsstaten.

4. Den behöriga instansen i värdmedlemsstaten ska inom 14 kalenderdagar efter det att de handlingar som avses i punkt 3 har mottagits, kontrollera att de materiella och formella villkoren för en flytt av sätet är uppfyllda och om det konstateras att så är fallet vidta nödvändiga åtgärder för att registrera SPE-bolaget.

5. Den behöriga instansen i värdmedlemsstaten får enbart vägra att registrera SPE-bolaget om det inte uppfyller alla de materiella och formella kraven enligt detta kapitel. SPE-bolaget ska registreras när det uppfyller alla krav enligt det här kapitlet.

6. Med hjälp av den registreringsblankett som återfinns i bilaga II ska den behöriga instansen i värdmedlemsstaten utan otillbörligt dröjsmål underrätta den behöriga instans som är ansvarig för att stryka SPE-bolaget ur registret i hemmedlemsstaten om att SPE-bolaget har registrerats i värdmedlemsstaten.

SPE-bolaget ska strykas ur registret så snart som, men inte innan, sådan underrättelse har mottagits.

7. Registreringar i värdmedlemsstaten och strykningar ur registret i hemmedlemsstaten ska offentliggöras.

Artikel 38 Ordning vad gäller arbetstagarnas medverkan

1. SPE-bolaget ska från och med den dag det registreras omfattas av eventuella gällande regler i värdmedlemsstaten avseende en ordning för arbetstagarnas medverkan.

2. Punkt 1 ska inte tillämpas om SPE-bolagets arbetstagare i hemmedlemsstaten utgör åtminstone en tredjedel av SPE-bolagets totala antal arbetstagare, inbegripet arbetstagare vid filialer eller dotterbolag i alla medlemsstater, och då ett av följande villkor uppfylls:

80. Lagstiftningen i värdmedlemsstaten innehåller inte bestämmelser om medverkan som minst motsvarar den nivå som SPE-bolaget tillämpar i sin hemmedlemsstat före bolagets registrering i värdmedlemsstaten. Nivån för arbetstagarnas medverkan ska beräknas genom hänvisning till andelen arbetstagarrepresentanter bland ledamöterna i förvaltnings- eller tillsynsorganet eller dessas kommittéer eller medlemmar i ledningsgruppen, som omfattar SPE-bolagets resultatenheter, och som omfattas av arbetstagarnas medverkan.

81. Lagstiftningen i värdmedlemsstaten ger inte samma rätt till medverkan för arbetstagare i driftsenheter vid SPE-bolaget som är belägna i andra medlemsstater som sådana arbetstagare åtnjöt före flytten.

3. Om något av de villkor som anges i punkt 2.a eller 2.b uppfylls ska SPE-bolagets ledningsorgan så snart som möjligt efter det att flyttförslaget har offentliggjorts vidta nödvändiga åtgärder för att inleda förhandlingar med SPE-bolagets arbetstagarrepresentanter i syfte att ingå ett avtal vad gäller arbetstagarnas medverkan.

4. I avtalet mellan SPE-bolagets ledningsorgan och arbetstagarrepresentanterna ska följande anges:

82. Avtalets tillämpningsområde.

83. Huvudinnehållet i ordningen för medverkan i SPE-bolaget efter flytten, inklusive i förekommande fall uppgifter om det antal ledamöter i SPE-bolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan som arbetstagarna har rätt att välja, utnämna, föreslå eller avvisa, vilka förfaranden som ska användas när ledamöterna väljs, utnämns, föreslås eller avvisas av arbetstagarna och deras rättigheter, om parterna under förhandlingarna beslutar att upprätta en ordning för medverkan.

84. Avtalets ikraftträdandedag och löptid och i vilka fall avtalet bör omförhandlas samt omförhandlingsförfarande.

5. Förhandlingarna ska begränsas till sex månader. Parterna får komma överens om att förlänga förhandlingarna med ytterligare sex månader. Förhandlingarna ska i övrigt regleras av lagstiftningen i hemmedlemsstaten.

6. I avsaknad av ett avtal ska den ordning för medverkan som gäller i hemmedlemsstaten upprätthållas.

KAPITEL VIII OMSTRUKTURERING, UPPLÖSNING OCH OGILTIGHET

Artikel 39

Omstrukturering

Ombildning, sammanslagning eller uppdelning av SPE-bolag ska regleras av tillämplig nationell lagstiftning.

Artikel 40

Upplösning

1. Ett SPE-bolag ska under följande förhållanden upplösas:

85. Då den tidsperiod för vilket det upprättades löper ut.

86. Om aktieägarna så beslutar.

87. I de fall som anges i gällande nationell lagstiftning.

2. Avveckling ska regleras av gällande nationell lagstiftning.

3. Likvidation, insolvens, betalningsinställelse eller liknande förfaranden ska regleras av gällande nationell lagstiftning och av rådets förordning (EG) nr 1346/2000[29].

4. Upplösning av SPE-bolag ska offentliggöras.

Artikel 41 Bolagets ogiltighet

SPE-bolags ogiltighet ska regleras av bestämmelserna i den tillämpliga nationella lagstiftning som genomför artikel 11.1, 11.2 a–c och e (med undantag av hänvisningen i 11.2 c till föremålet för bolagets verksamhet) och artikel 12 i direktiv 68/151/EEG.

KAPITEL IX KOMPLETTERANDE BESTÄMMELSER OCH ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Artikel 42

Användning av nationell valuta

1. Medlemsstater i vilka den tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen (EMU) inte tillämpas får begära att SPE-bolag som har sitt säte på deras territorium ska ange sitt kapital i den nationella valutan. Ett SPE-bolag får även ange sitt kapital i euro. Omräkningskursen mellan den nationella valutan och euron vara den som gäller den sista dagen i månaden före registreringen av SPE-bolaget.

2. Ett SPE-bolag får utarbeta och offentliggöra sin års-, och om tillämpligt, koncernredovisning i euro i medlemsstater där den tredje etappen av Ekonomiska och monetära unionen inte tillämpas. Sådana medlemsstater får emellertid även begära att SPE-bolag utarbetar och offentliggör sin års-, och om tillämpligt, koncernredovisning i den nationella valutan i enlighet med gällande nationell lagstiftning.

KAPITEL X SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 43

Tillämpning i praktiken

Medlemsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att denna förordning tillämpas i praktiken.

Artikel 44

Påföljder

Medlemsstaterna ska fastställa regler om de påföljder som ska tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, och de ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att påföljderna verkställs. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om dessa bestämmelser senast den 1 juli 2010 och ska utan dröjsmål meddela eventuella ändringar som påverkar bestämmelserna.

Artikel 45

Anmälan av privata aktiebolag

Medlemsstaterna ska senast den 1 juli 2010 anmäla till kommissionen vilken form de privata aktiebolag som avses i artikel 4 andra stycket antar.

Kommissionen ska publicera dessa uppgifter i Europeiska unionens officiella tidning .

Artikel 46

Registeransvariga instansers skyldigheter

1. De instanser som är ansvariga för de register som avses i artikel 9.1 ska före den 31 mars varje år underrätta kommissionen om namn, säte och registreringsnummer för de SPE-bolag som under föregående år registrerats i och strukits ur registret, och om det totala antalet registrerade SPE-bolag.

2. De instanser som avses i punkt 1 ska samarbeta med varandra för att säkerställa att handlingar och uppgifter avseende de SPE-bolag som förtecknas i artikel 10.2 också är tillgängliga via registren i alla andra medlemsstater.

Artikel 47

Översyn

Kommissionen ska senast den 30 juni 2015 se över tillämpningen av denna förordning.

Artikel 48

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den 20 dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Det ska tillämpas från och med den 1 juli 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

Bolagsordningen för ett europeiskt privat aktiebolag (SPE) ska minst reglera följande aspekter:

Kapitel II – Bildande

- SPE-bolagets namn.

- Namn och adress för de aktieägare som bildat SPE-bolaget och nominellt värde eller bokfördt parivärde för de aktier som dessa innehar.

- SPE-bolagets startkapital.

Kapitel III - Aktier

- Huruvida uppdelning, konsolidering eller redenominering av aktierna är tillåten, och vilka villkor som gäller för detta.

- Pekuniära och icke-pekuniära rättigheter och de skyldigheter som är kopplade till aktierna (andelsklasser), bland annat följande:

- a) Eventuell delaktighet i bolagets tillgångar och vinst.

- b) Eventuell rösträtt som aktieinnehav medför.

- Förfarandet för att komma överens om ändringar av de rättigheter och skyldigheter som aktierna medför (andelsklasser) och, i enlighet med artikel 14.3, den majoritet av rösträtter som krävs för detta.

- Eventuell förtur vid utfärdande eller överföring av aktier, och villkor för detta.

- Om överföringen av aktier är begränsad eller förbjuden ska detaljerna för begränsningen eller förbudet anges, bland annat form, tidsfrist, tillämpligt förfarande och regler vid dödsfall eller upplösning av en aktieägare.

- Om det för överföring av aktier krävs ett godkännande från SPE-bolaget eller aktieägarna eller SPE-bolaget har andra ättigheter i samband med överföring av aktier (t.ex. förhandsrätt) ska en tidsfrist anges inom vilken den överförande parten ska informeras om beslutet.

- Huruvida aktieägarna utöver vad som anges i artikel 17 har rättigheter att kräva av andra aktieägare att dessa säljer sina aktier, och villkor för detta.

- Huruvida aktieägarna, utöver vad som anges i artikel 18, har rätt att sälja sina aktier till andra aktieägare eller till SPE-bolaget, som då är skyldiga att köpa dessa aktier, och villkor för detta.

Kapitel IV – Kapital

- SPE-bolagets räkenskapsår och hur detta kan ändras.

- Huruvida SPE-bolaget är skyldigt att upprätta reserver, och i så fall av vilken typ, villkoren för detta och huruvida reserverna är utdelningsbara.

- Huruvida ersättning in natura ska bedömmas av en oberoende expert, och eventuella formaliteter som måste följas.

- Tiden för utbetalningen eller tillhandahållandet av ersättningen, och eventuella villkor för detta.

- Huruvida SPE-bolaget kan ge ekonomiskt stöd, bland annat genom förskott, lämna lån eller ställa säkerhet i syfte att tredje man ska förvärva aktier i bolaget.

- Huruvida förskottsutdelning av vinst tillåts och vilka villkor som gäller för detta.

- Huruvida ledningsorganet ska vara skyldigt att underteckna ett solvensintyg innan utdelning görs, och de villkor som gäller för detta.

- Förfarandet för SPE-bolagets återkrav av orättmätig utdelning.

- Huruvida det är tillåtet att förvärva egna aktier, och i så fall vilket förfaradne som gäller för detta, inbegripet villkoren för innehav, överföring eller återkallande av aktier.

- Förfarandet för ökning, nedsättning eller annan förändring av aktiekapitalet, och de villkor som gäller för detta.

Kapitel V – SPE-bolagets organisation

- Metod för antagande av bolagsbeslut.

- Den majoritet, i överensstämmelse med denna förordning, som krävs för antagande av bolagsbeslut.

- Bolagsbeslut, utöver vad som anges i artikel 27.1, quorum och den majoritet av röster som krävs.

- I överensstämmelse med artiklarna 21, 27 och 29: bestämmelser om förslag till beslut.

- Tidsfrist och metod för information till aktieägarna om förslag till bolagsbeslut och om bolagsstämma, förutsatt att bolagsordningen kräver bolagsstämma.

- Hur aktieägarna erhåller texten till eventuella förslag till bolagsbeslut och andra förberedande dokument i samband med antagandet av ett beslut.

- Hur antagna beslut görs tillgängliga för aktieägarna.

- Metod för sammankallande av bolagsstämma, om bolagsordningen föreskriver att vissa eller alla beslut ska antas av bolagsstämman, samt stämmans arbetsmetoder och regler för röstning genom ombud.

- Förfarande och tidsfrister för SPE-bolag att reagera på aktieägarnas begäran om upplysningar, ge tillgång till bolagets dokument och anmäla bolagsbeslut.

- Huruvida SPE-bolagets ledningsorgan består av en eller flera verkställande direktörer, en styrelse (dualistiskt system) eller en förvaltningsstyrelse (monistiskt system).

- Om bolaget har en enkel styrelse, dess sammansättning och organisation.

- Om bolaget har en dubbel styrelse, dess sammansättning och organisation.

- Om bolaget har en dubbel styrelse eller en eller flera verkställande direktörer, huruvida SPE-bolaget har ett tillsynsorgan, och i så fall dess sammansättning och organisation i förhållande till lednngsorganet.

- Eventuella behörighetskriterier för ledningspersoner.

- Förfarandet för att utse och avskeda lednngspersoner.

- Huruvida SPE-bolaget har en revisor och, om det i stadgarna föreskrivs att bolaget ska ha en revisor, hur denna utses, avskedas eller avgår.

- Eventuella särskilda uppgifter för ledningspersonerna, utöver vad som anges i denna förordning.

- Huruvida situationer som medför en faktisk eller potentiell intressekonflikt för en direktör kan tillåtas, och i så fall uppgifter om vem som kan godkänna en sådan intressekonflikt samt villkor och förfaranden för detta.

- Huruvida transaktioner med närstående enligt artikel 32 förutsätter tillstånd, och villkor för detta.

- Bestämmelser om hur ledningsorganet företräder SPE-bolaget, och i synnerhet huruvida ledningspersonerna har rätt att företräda bolaget tillsammans eller enskilt, och eventuell delegering av sådana rättigheter.

- Bestämmeler om delegering av befogenheter till tredje part.

BILAGA II

BLANKETT FÖR REGISTRERING AV ÖVERFÖRING AV ETT EUROPEISKT PRIVAT AKTIEBOLAGS SÄTE

ANMÄLAN

av registrering av flytt av ett SPE-bolags säte

[Det nya registrets/den behöriga myndighetens namn och adress]

vill härmed informera

[Det gamla registrets/den gamla behöriga myndighetens namn och adress]

om att följande flytt av ett SPE-bolags säte har registrerats:

[SPE-bolagets namn]

[SPE-bolagets nya säte]

[Nytt registernummer]

[Datum för flyttens registrering]

I enlighet med förordning ... om en stadga för SPE-bolag ska följande SPE-bolag strykas ur det gamla registret efter mottagande av denna anmälan:

[SPE-bolagets namn]

[SPE-bolagets gamla säte]

[F.d. registernummer]

Utfärdat i … den […]

(Namnteckning)

[1] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: ”En inre marknad för framtidens Europa”, KOM(2007) 724 slutlig, 20.11.2007.

[2] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: ”Kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram för 2008”, KOM(2007) 640 slutlig.

[3] Rådets direktiv 90/435/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (EGT L 225, 22.9.1990, s. 6).

[4] Rådets direktiv 90/434/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (EGT L 225, 20.8.1990, s. 1).

[5] Rådets direktiv 2003/49/EG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (EUT L 157, 26.6.2003, s. 49).

[6] Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Små och medelstora företags gemenskapsrättsliga status” (EGT C 125, 27.5.2002, s. 19).

[7] KOM(2003) 284 slutlig.

[8] http://ec.europa.eu/internal_market/company/consultation/index_en.htm

[9] för europeiska privata aktiebolag (2006/2013(INI)), A6-0434/2006 slutlig.

[10] Europaparlamentets resolution om europeiska privata aktiebolag och det fjortonde bolagsrättsdirektivet om flyttning av ett bolags säte (B6-0399/07).

[11] Samrådet: http://ec.europa.eu/internal_market/company/epc/index_en.htmEuropeiska företagspanelen: http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp/consultations/2007_en.htm

[12] http://ec.europa.eu/internal_market/company/advisory/index_en.htm

[13] Undersökning från Europeiska observationscentrumet för små och medelstora företag (Flash EB nr 196) som genomförts av gallupinstitutet i Ungern på begäran av generaldirektoratet för näringsliv; undersökning som lagts fram vid Business Europe:s dag för små och medelstora företag den 21 november 2007.http://www.businesseurope.eu/Content/Default.asp?PageId=496

[14] Mål C-212/97.

[15] EUT C , , s. .

[16] EUT C , , s. .

[17] EUT C , , s. .

[18] EGT L 294, 10.11.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

[19] EGT L 65, 14.3.1968, s. 8. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/99/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 137.)

[20] EGT L 254, 30.9.1994, s. 64. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/109/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 416.)

[21] EGT L 225, 12.8.1998, s. 16.

[22] EGT L 82, 22.3.2001, s. 16.

[23] EGT L 80, 23.3.2002, s. 29.

[24] EGT L 65, 14.3.1968, s. 8.

[25] EGT L 395, 30.12.1989, s. 36.

[26] EGT L 222, 14.8.1978, s. 11.

[27] EGT L 193, 18.7.1983, s. 1.

[28] EUT L 310, 25.11.2005, s. 1.

[29] EGT L 160, 30.6.2000, s. 1.