RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN om halvtidsutvärderingen av det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas (2011–2013) /* COM/2013/0805 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN om halvtidsutvärderingen av det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas (2011–2013) 1. Inledning I denna rapport beskrivs de viktigaste resultaten och rekommendationerna från utvärderingen av GMES program för den inledande driftsfasen (nedan kallat programmet). Dessutom läggs kommissionens svar på utvärderingen fram och det anges vilka åtgärder som bör vidtas mot bakgrund av resultaten. Kommissionen uppfyller kravet i artikel 14.2 i förordningen om det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas (2011–2013)[1] om att lägga fram en delrapport med en utvärdering av programmet för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. Eftersom det rör sig om en delrapport innehåller den inte all den information som krävs vid en fullständig efterföljande utvärdering. Den fullständiga utvärderingen ska enligt förordningen om den inledande driftsfasen göras vid utgången av 2015. Rapporten om utvärderingen är därför främst kvalitativ, och det föreslås endast ett antal möjliga indikatorer för framtida utvärderingar. Den försenade utvärderingen beror på att mycket stora resurser istället har lagts på det brådskande arbetet med att ta fram Copernicusförordningen om programmets driftsfas samt den delegerade rättsakten om Copernicus data- och informationspolicy. Detta ansågs vara en prioritet för att säkerställa största möjliga kontinuitet och stabilitet i lagstiftningsramen för att förankra den hos användarna. Den fullständiga delrapporten om utvärderingen har offentliggjorts på Copernicus webbplats[2] och finns alltid tillgänglig där. Detta säkerställer att det finns en informationskälla som fördjupar sig i de frågor som sammanfattas nedan. 2. Bakgrund 2.1. Från GMES till Copernicus Mot bakgrund av Bavenomanifestet från 1998 gjorde EU på Europeiska rådets möte i Göteborg år 2000 det strategiska valet att utveckla en oberoende europeisk jordövervakningskapacitet som skulle leverera tjänster på miljö- och säkerhetsområdet med hjälp av GMES (Global Monitoring for Environment and Security – global miljö- och säkerhetsövervakning). Avsikten var att denna kapacitet skulle ha en solid grund i och stärkas av de existerande forskningsresurserna inom jordövervakning under ledning Europeiska rymdorganisationen (ESA), Eumetsat och de enskilda medlemsstaterna. Under perioden 1998–2013 finansierade EU och ESA den inledande utvecklingen av GMES, dvs. de investerade i utvecklingen av preoperativa tjänster, i GMES inledande driftsfas och i rymdkomponenten. I juli 2013 antogs förslaget till förordning om inrättande av EU:s jordövervakningsprogram (Copernicus)[3]. Namnändringen till Copernicus markerade övergången från forskningsfasen och den preoperativa fasen till den fullt operativa fasen. Det primära målet med programmet är att under unionens kontroll erbjuda ett antal oberoende tjänster, som ger tillgång till korrekta, tillförlitliga uppgifter om miljöfrågor och säkerhetsfrågor, och som anpassas till användarnas behov; det rör sig främst om användare som fattar, genomför eller övervakar politiska beslut i EU och dess medlemsstater. EU:s investering i programmet har till syfte att fylla ut luckorna i observationskapaciteten, ge tillgång till befintliga resurser och utveckla operativa tjänster. Copernicus spelar även en avgörande roll för genomförandet av Europa 2020-strategin för smart, hållbar tillväxt för alla. Copernicus är uppdelat i sex operativa tjänster: havs-, atmosfär-, land- och klimatförändringsövervakning samt katastrofhantering och säkerhetsstöd. Copernicus använder data från satelliter och jordbaserade tjänster som bojar, ballonger och luftsensorer för att tillhandahålla aktuell, tillförlitlig mervärdesinformation och prognoser till stöd för bl.a. jordbruk och fiske, markanvändning och stadsplanering, katastrofinsatser, sjöfart och övervakning av luftföroreningar. 2.2. GMES inledande driftsfas Programmet inrättades som ett interiminstrument som skulle säkerställa övergången från GMES preoperativa tjänster, som utvecklats under uppbyggnadsfasen och finansierats genom det sjunde ramprogrammets rymdkomponent, till fullskalig drift av GMES efter 2013. GMES-programmets inledande driftsfas inleddes officiellt den 1 januari 2011, och de första operativa GMES-tjänsterna togs i bruk i april 2012. Två tjänster är fullt operativa, nämligen katastrofhanteringstjänsten (EMS) och landövervakningstjänsten. I programmet inriktar man sig på hela tjänstekedjan för katastrofhantering och landövervakning: infrastrukturoperationer, tillgång till data och produktutveckling. Skälen till det ekonomiska stödet till dessa områden var att man ville i) säkerställa kontinuitet med de förberedande GMES-åtgärderna[4], ii) tillmötesgå det brådskande behovet av kartor och tjänster avsedda för katastrofsituationer och iii) erkänna att privata tjänsteleverantörer skulle upphöra med sin verksamhet om ingen kontinuitet fanns. 2.3. Halvtidsutvärderingen av programmet Halvtidsutvärderingen beställdes av kommissionen och genomfördes av Centre for Strategy and Evaluation Services, som baserade utvärderingen på underlag som insamlats via research och intervjuer som genomfördes under 2012. Syftet med utvärderingen var att bedöma hur programmets genomförande hade fortskridit fram till dags dato, särskilt att · bedöma programgenomförandets relevans (och sammanhang), effektivitet (och verkningar), mervärde och långsiktighet, · bedöma framsteg när det gäller att uppfylla de specifika målsättningarna för GMES-relaterade politiska åtgärder, t.ex. data- och informationspolitik, säkerhetspolitik, GMES användarforum, GMES-kommittén och säkerhetsstyrelsen, · tillhandahålla information som förberedelser för GMES-programmet efter 2013. Vid den tidpunkt då utvärderingen gjordes befann sig tjänsterna i en tidig fas, och fokus har därför också legat på att bedöma framsteg mer generellt, t.ex. i vilken utsträckning kommissionen har spelat en verklig överordnad samordningsroll, och i vilken utsträckning GMES nya användarforum har uppnått sina mål. 3. De viktigaste resultaten av utvärderingen Denna rapport är upplagd på samma sätt som den externa delrapporten om utvärderingen. I den externa rapporten inriktar man sig på programmets operativa aspekter, nämligen katastrofhanteringstjänsten och landövervakningstjänsten. De övriga tjänsterna var antingen preoperativa, dvs. baserade på forskningsprojekt som finansierats genom sjunde ramprogrammet, eller under utformning. Detta gäller t.ex. projekten MyOcean2 och MACCII inom sjunde ramprogrammet, under havs- och atmosfärkomponenten. Säkerhetstjänsten och klimatförändringstjänsten har inte något enskilt projekt som grund, utan kan bygga vidare på resultaten av en lång rad forskningsprojekt och nationella initiativ. Rymdkomponenten har i rapporten endast analyserats när det gäller datainköp från deltagande satellituppdrag med utgångspunkt i krav som uttrycks genom den datalagermekanism som har fastställts i samarbete med ESA (eftersom de särskilda Sentinelsatelliterna fortfarande var under konstruktion). 3.1. De operativa tjänsterna 3.1.1. Katastrofhanteringstjänsten (EMS) EMS-kartläggningstjänsten, som togs i bruk i april 2012, är av stor betydelse för nationella räddningstjänster och andra användare. Hänsyn måste därför tas till användarnas behov i utformnings-, prövnings- och valideringsfaserna av EMS. De erfarenheter som gjordes genom tjänsten Link‑ER[5] i samband med den förberedande åtgärden för GMES och det preoperativa projektet Safer[6] betonades i rapporten till kommissionen. Genom tjänsten har man effektivt integrerat den praktiska erfarenhet och kunskap som har byggts upp under flera år om användarnas behov på katastrofhanteringsområdet. Detta har skett genom särskilda tematiska workshoppar, arbetsgrupper och användarmöten som hållits i samband med tidigare projekt. Dataprodukter som utvecklats genom EMS-kartläggning är nära besläktade med de produkter som utvecklats inom ramarna för det preoperativa projektet Safer under sjunde ramprogrammet, även om några ändringar har gjorts mot bakgrund av specifikationerna för den nya operativa tjänsten. Ett viktigt resultat av EMS-kartläggningen är att det nu finns en fullt operativ tjänst som kan leverera dataprodukter både akut och icke akut från och med då tjänsten tas i bruk. Då den icke-akuta tjänsten ännu inte hade aktiverats vid tidpunkten för utvärderingen verkade det dock troligt att den akuta tjänsten skulle vara till större hjälp för användarna, särskilt inom räddningstjänst. Användarna uttryckte stor tillfredsställelse med tjänsten när det gällde bildprodukternas slutliga utformning. Ett antal användare inom civilskyddet av dataprodukter från EMS kartläggningstjänst anförde dock att de skulle vilja ha tillgång till primära datauppsättningar genom ESA:s datalager (DWH), som ger tillgång till satellitdata från deltagande satellituppdrag, så att de kan arbeta in dessa data i operativa arbetsflöden. EMS kartläggningstjänst skulle kunna effektiviseras om rymdkomponenten i relevanta fall kompletterades i akuta situationer med mycket högupplösta jordbaserade data i samband med särskilda typer av katastrofsituationer (t.ex. luftburna fjärravlästa data vid jordskalv). Fortsatta insatser behövs inom EMS-kartläggningen (akut) för att förbättra aktualiteten när det gäller tillgängliga EMS-data efter det att tjänsten tagits i drift. Det nätverk av nationella kontaktpunkter som etablerades under den förberedande åtgärden Link‑ER, och som samordnas av övervaknings- och informationscentrumet vid GD Humanitärt bistånd och civilskydd, har spelat en central roll för spridningen av dataprodukter från EMS-kartläggningen till berörda aktörer på regional och subregional nivå. Dessa åtgärder har haft stor betydelse för struktureringen av återkopplingen från användarna, men i ett antal medlemsstater måste mer göras på detta område. 3.1.2. Landövervakningstjänsten Dataprodukterna från den alleuropeiska delen av landövervakningstjänsten uppfyller i hög grad de kartlagda behov som man funnit hos europeiska och nationella politiska beslutsfattare på miljöområdet och myndigheter med ansvar för miljöövervakning och miljörapportering. De planerade produkterna från den globala delen av landövervakningstjänsten är också ytterst relevanta, då det är viktigt att regelbundet övervaka vegetation och andra biologiska parametrar för att skaffa information som rör vissa av EU:s politikområden, t.ex. jordbruk och internationell utveckling, där EU har globala förpliktelser, och att kunna tillhandahålla underlag till initiativ som rör delning av global geografisk information, exempelvis det globala systemet av jordövervakningssystem (Global Earth Observation System of Systems – GEOSS). Rationaliseringsfasen i utvecklingen av specifika produkter har varit avgörande för att säkerställa att resultaten är så homogena som möjligt. Om tjänsten ska vara fullt operativ är det emellertid viktigt att offentliggöra detaljerade produktspecifikationer mycket tidigt under tjänstekontraktens löptid. Ur denna synpunkt understryks det i utvärderingsrapporten att det behövs noggrannare specifikationer av observationskraven (t.ex. genom att man anger att säsongsvarierande vegetation ska övervakas i datalagret för krav på satellitdata). Även om de framtida Sentinelsatelliterna inom Copernicus kommer att producera data med medelhög upplösning, kunde det konstateras att det fanns ett ökande behov av större mängder av högupplösta data i tjänsterna. Det existerande datainsamlingssystemet, som baseras på datalagerkraven och som samordnas av ESA, kommer att bibehållas och förbättras framöver för denna typ av data. Definitionsfasen i samband med utvecklingen av tematiska produkter i landövervakningstjänsten varade längre än förväntat, och som ett led i integreringsprocessen var det nödvändigt att anpassa resultat från de olika tjänsteleverantörerna i olika geografiska områden. Det finns fortfarande ett antal problem som rör tillgången till aktuella alleuropeiska dataprodukter inom landövervakning. Tjänstens globala landkomponent kommer att kunna understödja evidensbaserade politiska beslut, särskilt när det gäller EU:s externa politik på områden såsom jordbruk, livsmedelssäkerhet, miljö, ökenspridning, övervakning av torka och bekämpning av klimatförändringar på internationell nivå. Tjänsten ska även främja EU:s uppfyllande av existerande europeiska förpliktelser enligt internationella fördrag och konventioner genom att bidra till GEOSS och därmed uppfylla EU:s internationella förpliktelser i fråga om jordövervakningssystem. Ett initiativ som Europeiska miljömyndighetens Corine Land Cover User Application Database är ett gott exempel på hur Copernicus huvudprodukter kan användas på olika sätt i senare led. 3.2. Användarengagemang, utveckling i senare led och datatillgång Det konstaterades att programmet var av avgörande betydelse för användarnas behov, särskilt på europeisk och nationell nivå. Det behövs alleuropeiska dataprodukter när evidensbaserade politiska beslut ska fattas, genom rymdbaserad observation, övervakning och rapportering på viktiga områden såsom uppfyllandet av centrala europeiska miljömål och övervakning av klimatförändringarnas inverkan. Det fanns en allmän konsensus om att programmet tillför mervärde eftersom det tillhandahåller samstämmiga och jämförbara dataprodukter på europeisk nivå, även om GMES fortfarande kan förbättras på vissa områden (t.ex. tydlig datapolitik och lättare tillgång till data). Det är nödvändigt att se till att lokala och regionala myndigheter engagerar sig, eftersom de (särskilt i ett antal nya medlemsstater) inte är helt klara över hur GMES-produkterna kan användas och uppfylla deras behov i samband med utvecklingen av lokaliserade tjänster avsedda för medborgarna. Utvärderingen visar en allmänt sett positiv bild av användarengagemanget: användarna tycks vara mycket intresserade av resultaten och av att få dataprodukter från de två operativa tjänster som finansieras genom programmet. Trots utmaningarna på kort sikt kan Copernicus på medellång och lång sikt skapa sysselsättning och främja ekonomisk tillväxt genom utvecklingen av jordövervakningstjänster. Denna potential måste också utnyttjas mer effektivt genom att man använder återkopplingen om den potentiella användningen av data från myndigheter (särskilt på lokal och regional nivå). Data måste dessutom anpassas ytterligare (och fler tematiska datauppsättningar måste inkluderas), innan produkterna kan sägas uppfylla användarnas behov på lokal och regional nivå. Denna utveckling kan givetvis drivas av nya aktörer i värdekedjan vilka levererar data och utvecklar mervärdestjänster i senare led. Potentialen för utveckling av nedströmsmarknaden och rekommendationen om att säkerställa kontinuitet i programutvecklingen och när det gäller leveransen av tjänster har erkänts. Uppgifter från Europeiska miljöbyrån antyder att fri internettillgång till dataprodukter som integrerar GMES-data med data från andra källor (t.ex. Corine Land Cover Image 2006[7] och Urban Atlas[8]) redan har främjat den offentliga sektorns utveckling av nedströmstjänster. Tillgången på aktuella referensdata och jordbaserade data av hög kvalitet anses vara en avgörande framgångsfaktor. Framsteg har gjorts inom ramarna för Inspire[9] när det gäller att avlägsna de resterande tekniska hindren för harmoniseringen av nationella referensdata, men det återstår fortfarande arbete. Följande hinder för utvecklingen i senare led har kartlagts: bristande kunskap och medvetenhet hos små och medelstora företag om datatillgänglighet, osäkerhet om den potentiella storleken och omfattningen av offentliga marknader för tjänster som utnyttjar data, marknadstillträdet och om huruvida efterfrågan (och förmågan att betala) räcker för att skapa stordriftsfördelar. Den riskabla finansieringsosäkerhet som konstaterades har nu arbetats bort, även om den antagna budgeten för Copernicus i den fleråriga budgetramen är mindre än kommissionens ursprungliga förslag. Den nya förordningen för Copernicus och den framtida förvaltningen av programmet anpassas till denna situation och ska säkerställa den kontinuitet som krävs för att de berörda parterna ska investera i utnyttjandet av Copernicusdata. 3.3. Övergripande resultat av utvärderingen Utvärderingen bekräftade generellt programmets relevans och effektivitet. Det är tydligt att målet att etablera de första operativa tjänsterna redan har uppnåtts. Vad gäller programmets samstämmighet så följer det strategins målsättning om att främja smart, hållbar tillväxt för alla, även om programförordningen antogs före Europa 2020-strategin. Detta åstadkoms t.ex. genom utveckling av tjänster i senare led som kan bidra till tillväxt och sysselsättning. Företagens bristande medvetenhet gör dock att potentialen inte kan utnyttjas fullt ut, och det finns även efterfrågan på mer högupplösta data. Även om det kanske är för tidigt att göra en fullständig bedömning, förväntas det rent allmänt att de två främsta operativa tjänster som utvecklats som en del av programmet visar sig vara en god investering. Andra effekter får bedömas i samband med efterhandsutvärderingen 2015. De berörda parterna är mycket nöjda med de övergripande förvaltnings- och genomförandeåtgärderna inom programmet. Bland intervjuresultaten är det värt att nämna att de flesta användare sade sig vara intresserade både av de redan operativa tjänsterna och av de transversala produkter som kommer att erhållas från alla de operativa tjänsterna. Utvärderingen visade att en del av användarna har tillgång till alternativ till GMES; dessa kan finnas på nationell nivå där de inte drar fördel av programmets europeiska perspektiv, och de är inte nödvändigtvis gratis, vilket tjänsteprodukterna och data från Sentinelsatelliterna kommer att vara. Användarna var nöjda med delegeringen av särskilda uppgifter till gemensamma forskningscentrumet, Europeiska miljöbyrån och övervaknings- och informationscentrumet vid GD Humanitärt bistånd och civilskydd i samband med utvecklingen av två GMES-tjänster. Forskningscentrumet och miljöbyrån har t.ex. ställt relevant teknisk expertis till förfogande för ESA för att styra utvecklingen av EMS kartläggnings- och landövervakningstjänster och för att säkerställa en adekvat samordning vid fastställandet av behoven i fråga om data och bildmaterial. Det behövs dock ytterligare samarbete för att se till att det datalager som ESA förvaltar producerar data som uppfyller sitt ändamål. Arbetet på den ansvariga enheten på kommissionen har utvärderats med positivt resultat och det har erkänts att det finns kontinuitet mellan forskningsprojekt och preoperativa tjänster. Det underströks emellertid att det behövs bättre prioritering. Programmet betraktas allmänt som en effektiv mekanism för utveckling av fullt operativa tjänster. På grund av budgetmässiga begränsningar var det endast möjligt att utveckla två av de planerade möjliga sex tjänsterna i denna tidiga fas. Enligt utvärderarens uppfattning var detta ett lämpligt val, då det skapade en grundval för fortsatt finansiering av andra tjänster i en preoperativ miljö. Programmets europeiska mervärde identifierades tydligt som ett uppfyllande av användarnas behov av gränsöverskridande jordövervakning inom katastrofhantering och landövervakning. Det ligger i sakens natur att många av de politiska beslutsfattarnas och offentliga användarnas behov av jordövervakning är gränsöverskridande, eftersom medlemsstaterna har ett gemensamt ansvar för att övervaka gränsområden, och ett antal områden är förbundna med varandra inbördes. Ett antal länder uppvisar även liknande miljö- eller stadsmässiga karakteristika, t.ex. övervakning av biodiversitet i flodområden och stadsplaneringsmässiga utmaningar i städer av samma storlek. Med tiden skulle bidrag från nationella kart- och lantmäterimyndigheter kunna inarbetas i europeiska datauppsättningar genom infasning och utfasning. De återstående problemen med otillräcklig harmonisering av data måste emellertid lösas först. Under tiden måste båda typerna av datauppsättningar användas sida vid sida och vara behörigt länkade till varandra och driftskompatibla, vilket Inspire-processen bidrar till. 4. De viktigaste rekommendationerna och planerade uppföljningsåtgärderna Kommissionen har fått värdefulla erfarenheter av utvärderingen. Kommissionen strävar löpande efter att förbättra genomförandet av programmet och tar hänsyn till rekommendationerna vid utformningen och genomförandet av den fullt operativa fasen. Utvärderingen har även tillhandahållit viktiga praktiska riktlinjer för utarbetandet av förslaget till den nya förordningen om Copernicus (COM(2013) 312 final/2 av den 12 juli 2013), när det gäller utveckling av datapolitiken och kartläggningen av datakraven (t.ex. datalager). För att tillmötesgå behovet av ett bättre datainköpssystem, både för katastrofhanteringstjänsten och landövervakningstjänsten, pågår det för närvarande diskussioner mellan Europeiska kommissionen och Europeiska rymdorganisationen om en ny version av datalagret. Det har i rapporten tydligt redogjorts för behovet av förbättringar när det gäller aktualitet, upplösning och tidsintervall för datainhämtning. När det gäller EMS-tjänstens aktualitet hålls det möten mellan tjänsteleverantörerna, ESA och Europeiska kommissionen för att skapa klarhet om ansvarsområdena och avhjälpa eventuella flaskhalsar för att på så sätt förbättra den allmänna prestationen. I samband med utvärderingen uppstod ett antal frågor rörande användarforumets framtida roll. Det ska skiljas från GMES-kommitténs roll så att det inte underminerar användarforumets samordnande roll när det gäller fördelningen av styrningen mellan kommissionen, medlemsstaterna och de egentliga slutanvändarna. Användarforumet nämns inte i det aktuella förslaget till förordning om Copernicus, eftersom man inte använder sig av det allmänna kommittéförfarandet. De berörda parterna kommer dock att involveras som i normala fall[10], särskilt på tjänstenivå och med mer specialiserade användargrupper. När det gäller administrations- och rapporteringsbördan för de berörda parterna föreföll det inte finnas några särskilt stränga krav. Tjänstetillhandahållarna tog inte upp några specifika problem i fråga om omfattningen av den information som krävs under genomförandet av tjänstekontrakten. Övervakningsramen och indikatoruppsättningen för GMES hade dock inte fastställts och genomförts fullt ut när utvärderingen ägde rum. Utvärderaren har gått igenom indikatorerna för att bedöma programmets framtida bidrag till uppfyllandet av Copernicusrelaterade politiska mål. Denna genomgång kommer att visa sig viktig i samband med mätningen av resultaten av ett fullt operativt program som Copernicus och kommer att inkluderas i framtida tjänstekontrakt. Eftersom tjänster och data redan används inom ett antal olika politikområden, är utvärderingsresultaten av intresse för ett större antal av kommissionens tjänstegrenar, särskilt följande generaldirektorat: Jordbruk och landsbygdsutveckling, Klimatpolitik, Yttre åtgärder, Humanitärt bistånd och civilskydd, Miljö, Havsfrågor och fiske samt Regional- och stadspolitik. Därutöver kan Europeiska miljöbyrån och gemensamma forskningscentrumet använda utvärderingsresultaten i sin nuvarande roll som tekniska samordnare av GMES katastrofhanteringstjänst och landövervakningstjänst. Enligt rekommendationen inriktar man sig vid utvecklingen av tjänsterna på att utnyttja synergier och undvika onödigt dubbelarbete. Enligt utvärderarens uppfattning har det hittills funnits en tendens att fokusera mer på rymdkomponenten på bekostnad av den jordbaserade komponenten och tjänstekomponenten. Ett större politiskt fokus ansågs vara av avgörande betydelse för att säkerställa att tjänsterna tillförs tillräckliga resurser och att dataluckor fylls ut, då dessa komponenter i slutändan är av avgörande betydelse för programmets framgång. På kommissionen har det nyligen gjorts en omorganisation för att säkerställa att lämpligt fokus hamnar på både infrastrukturkomponenten och tjänsterna. Det finns nu två enheter som särskilt arbetar med var sitt Copernicusområde. Vidare följer man rekommendationen i förslaget till förordning om Copernicus, där det äskas betydligt större anslag till tjänsterna. Utvärderaren underströk behovet av att färdigställa data- och informationspolitiken. Berörda parter som kan dra nytta av Copernicus, särskilt i den privata sektorn där man är mindre välinformerad, behöver klarhet över hur begreppet ”fullständig och öppen datatillgång” kommer att fungera i praktiken. Kommissionen antog nyligen en delegerad förordning om datapolicy[11], där dessa frågor klargörs. [1] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 911/2010 av den 22 september 2010 om det europeiska jordövervakningsprogrammet (GMES) och dess inledande driftsfas (2011–2013) (EUT L 276, 20.10.2010, s. 1). [2] http://www.copernicus.eu/pages-principales/library/study-reports/ [3] COM(2013) 312 final/2 av den 12 juli 2013. [4] Det avsattes 10,2 miljoner euro under perioden 2008–2010 till GMES förberedande åtgärder. Stöd lämnades till tre årliga anbudsinfordringar rörande treåriga kontrakt, vilket ledde till att fem förberedande projekt tilldelades medel. [5] Link‑ER är den förberedande åtgärd som ska stödja den praktiska användningen av produkter från GMES katastrofhanteringstjänst i hela EU. [6] Syftet med SAFER-projektet är att genomföra preoperativa versioner katastrofhanteringstjänsten. [7] Corineprogrammet inleddes i EU 1985. Corine står för ”samordning av information om miljön”. Det var ett prototypprojekt där man arbetade med många olika miljöfrågor. Europeiska miljöbyrån har övertagit Corinedatabaserna och ett antal av programmen. [8] Urban Atlas tillhandahåller alleuropeiska jämförbara uppgifter om arealanvändning och arealtäckning för stora stadsområden med över 100 000 invånare enligt definitionen i stadsundersökningsprojektet Urban Audit. Data i geografiska informationssystem kan laddas ner tillsammans med en karta för varje stadsområde som täcks in och en rapport med metadata. [9] Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire). [10] COM(2013) 312 final/2 av den 12 juli 2013, artikel 2.2 och 2.3. [11] Kommissionens delegerade förordning av den 12 juli 2013, dokument C(2013) 4311 final.