EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 04.06.1998 
KOM(1998) 323 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 
om täckningen av varor och tjänster för harmoniserade 
konsumentprisindex 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om ändring av Förordning (EG) nr 1749/96 
beträffande den geografiska och befolkningsmässiga täckningen 
för harmoniserade konsumentprisindex 
(framlagda av Komissionen) 

MOTIVERING 
Referens: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 
1749/96 om täckningen av varor och tjänster i det harmoniserade 
konsumentprisindexet. 
1. Den 7 mars 1997 publicerade Eurostat den första omgången harmoniserade 
konsumentprisindex (HIKP) i enlighet med artikel 5.1 b i rådets förordning 2494/95. 
HIKP ger det bästa statistiska underlaget för internationella jämförelser av 
konsumentprisinflationen och kommer framför allt att användas av Europeiska 
kommissionen och Europeiska monetära institutet för att bedöma inflationskonvergensen 
enligt artikel 109j i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. De kommer 
sedan att ligga till grund för Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP) vilka i sin 
tur kommer att användas av bl.a. den kommande europeiska centralbanken för att 
övervaka inflationen inom den ekonomiska och monetära unionen. Skyldigheten att 
upprätta HIKP innebär inte på något sätt att medlemsstaternas rätt att offentliggöra egna 
nationella, icke harmoniserade inflationsindex, som de kan använda för den nationella 
politiken, ifrågasätts. 
2. Med stöd av rådets förordning 2494/95 har kommissionen hittills antagit tre detaljerade 
förordningar om särskilda metoder för att framställa HIKP. Den första, kommissionens 
förordning (EG) 1749/96 om initiala åtgärder för implementering omfattar sex tekniska 
områden: initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, elementära aggregat och 
minimistandarder för kvalitetsjustering, urval och priser. Den andra, kommissionens 
förordning (EG) nr 2214/96 handlar om HIKP och dess delindex som förmedlas till och 
sprids av Eurostat. Den tredje, kommissionens förordning (EG) nr 2454/97. definierar 
minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen för att utarbeta harmoniserade 
konsumentprisindex. 
3. I artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1749/96 definierar den initiala täckningen för 
HIKP från januari 1997. För vissa svåra kategorier som hälso- och sjukvård samt 
utbildningstjänster, där det föreligger stora institutionella skillnader mellan 
medlemsstaterna, saknas full täckning för HIKP. Med utkastet till förordning ändras 
kommissionens förordning (EG) 1749/96 med avseende på täckningen av varor och 
tjänster samt föreslås ett etappvis förfarande för att utöka täckningen för HIKP i 
december 1998 och december 1999 (se även bilaga la till utkastet till förordningen). 
4. I begreppet "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter" i utkastet till 
förordningen definieras både varor och tjänster som skall ingå i HIKP och det 
prisbegrepp som skall användas: priser netto efter återbetalningar, bidrag och rabatter. 
Utkastet till förordning följer definitionerna i Europeiska national- och 
rcgionalräkenskapssystemct (ENS 1995) och är lämpliga att använda vid internationella 
jämförelser av inflationen (se även bilaga Ib i utkastet till förordning). 
5. "Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter" avser endast monetära transaktioner 
och omfattar därför varken inkomster in natura, som t.ex. jordbruksprodukter som odlas 
för egen konsumtion eller tjänster avseende ägarbebodda bostäder. Särskilt sådana 
utgifter som egnahemsägare har vid köp av bostad, vilka uttrycks som tillräknade hyror 
eller räntebetalningar på bostadslån, betraktas inte som en del av inflationen och ingår 
därmed inte i HIKP. Tillräknade hyror är snarare en alternativkostnad för egnahemsägare 
som bor i sitt eget hus än en 
Z 
spegling av den faktiska konsumtionskostnaden. Dessa och andra alternativkostnader 
anses inte påverka inflationen. Räntebetalningar för bostadslån är en kostnad för att 
låna och lånekostnader skall normalt inte ingå i KPI. Kommittén för det statistiska 
programmet diskuterade frågan om hur man skall behandla ägarbebodda bostäder i 
HIKP den 13 mars 1997. Många medlemsstater stödde idén om att de kostnader 
som egnahemsägare betalar när de köper bostaden skulle ingå i HIKP, men 
menade att det var för tidigt att gå vidare med ett index för nettoinköpspriset för 
nya bostäder. En särskild arbetsgrupp skall inrättas av Eurostat under 1998. Fram 
till dess att man finner en tillfredsställande lösning för tjänster avseende ägarbebodda 
bostäder, ingår dock per definition inte sådana utgifter i "hushållens slutliga 
monetära konsumtionsutgifter". 
Medlemsstaternas HIKP omfattar för närvarande mer än 90 % av "hushållens slutliga 
monetära konsumtionsutgifter". Återstående 10 % kommer läggas till senast i 
december 1999. 6 % avser varor och tjänster som enligt utkastet till förordning skall 
läggas till i december 1998 och december 1999. Återstående 4 % hänför sig till 
HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning. Samråd pågår samtidigt om 
ett utkast till förordning som definierar den geografiska och befolkningsmässiga 
täckningen. 
Arbetsgruppen kring HIKP1 och dess undergrupper har under två år använt mycket 
tid vid otajiga möten till att diskutera HIKP:s täckning. Nästan samtliga ledamöter i 
arbetsgruppen, däribland huvudanvändarna GD II och EMI2, som särskilt har tryckt 
på att täckningen för HIKP skall vara så bred som möjligt när det gäller att bedöma 
konsumentprisinflationen, är eniga om förslaget. 
1 Expertgrupp 
2 Samråd med EMI har emellertid formellt inte förekommit. 
3 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr [xx/98] 
av den [datum] 
om ändring av forordning (EG) nr 1749/96 
om täckningen av varor och tjänster for harmoniserade 
konsumentprisindex 
(text av betydelse för EES) 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2494/95 av den 23 oktober 1995 om 
harmoniserade konsumentprisindex1, särskilt artikel 4 och artikel 5.3 i denna, 
med beaktande av kommissionens förslag, 
efter samråd med Europeiska monetära institutet, 
och av följande skäl: 
Enligt artikel 5.1 b i förordning (EG) nr 2494/95, skall varje medlemsstat upprätta ett 
harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP), och inledningsvis ett index för januari 
1997. Skyldigheten att upprätta HIKP innebär inte på något sätt att medlemsstaternas rätt att 
offentliggöra egna nationella, icke harmoniserade inflationsindex, som de kan använda för 
den nationella politiken, ifrågasätts. 
I kommissionens förordning (EG) nr 1749/962 fastställdes att HIKP inledningsvis skulle 
täcka endast de varor och tjänster som täcks av alla eller de flesta nationella 
konsumentprisindex (KPI). De prisuppgifter som används för HIKP, särskilt behandlingen 
av bidrag, rabatter och återbetalningar, kräver harmoniserade definitioner. Den geografiska 
och befolkningsmässiga täckningen för HIKP behöver fortfarande specificeras. 
Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2494/95 skall HIKP baseras på priserna för de varor och 
tjänster som finns i handeln inom medlemsstatens ekonomiska territorium och som är 
avsedda att direkt uppfylla konsumenternas behov. De priser som konsumenterna de facto 
inte betalar vid sådana inköp, alternativkostnader eller räntebetalningar är inte lämpliga vid 
internationella jämförelser av konsumentprisinflationen. 
Det har noterats att förändringar av återbetalningar kanske inte påverkar inflationsmåtten i 
en vidare bemärkelse men att de utgör en väsentlig del av den inflation som konsumenterna 
märker av och bör därför avspeglas i HIKP. 
1 liGTnrL257,27.IO.l995,s. I. 
2 1ÏGT nr L 229, 10.9.1996, s. 3. V, 
Kommittén för det statistiska programmet har inte lämnat något yttrande inom den 
tidsfrist som ordföranden fastställt. Beslut om de planerade åtgärderna måste därför, i 
enlighet med artikel 14.2 i förordning (EG) nr 2494/95, fattas av rådet. Om rådet inte har 
fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen 
själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1 
Bilaga I till förordning (EG) nr 1749/96 skall ersättas med bilagorna la och Ib till denna 
förordning. 
Artikel 2 
I artikel 1 första strecksatsen i förordning (EG) nr 1749/96 skall ordet "initiala" tas bort. 
Artikel 3 
Artikel 2 a i förordning (EG) nr 1749/96 skall ersättas med följande: 
" al) Täckningen för HIKP definieras som de varor och tjänster som ingår i 
hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter (se artikel 3 a2 nedan). Den 
klassificeras enligt de fyrsiffriga kategorier och undergrupper som anges i bilaga 
la till denna förordning och härrör från den internationella klassificeringen 
COICOP och skall ha namnet COICOP/HIKP (classification of individual 
consumption by purpose, anpassad till behoven i HIKP). 
a2) Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter definieras som den del av 
hushållens slutliga konsumtionsutgifter3'4 som uppstår vid monetära 
transaktioner5 under en av eller båda de tidsperioder som jämförs och som anges 
i bilaga Ib till denna förordning. Om inte annat anges följer bilaga Ib 
definitionerna i Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS) 19956. 
Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter består av utgifter för varor 
och tjänster som, för att direkt tillfredsställa individuella behov eller önskningar, 
används av antingen 
1 Bilaga Ib nr 4-27. 
4 Bilaga Ib nr I. 
5 Bilaga Ib nr 3. 
6 Rådets förordning (KG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996, IXiT nr I, 310, 13.11.1996. 
-2— 
S 
a2a) inhemska7 hushåll inom landet eller utomlands, eller 
a2b) inhemska eller icke-inhemska hushåll inom landet, eller 
a2c) den population hushåll som i princip skall ingå i den nationella 
hushållsbudgetundersökningen. 
a3) De priser som ingår i HIKP är de konsumentpriser8 hushållen betalar vid köp av 
enskilda varor och tjänster9 genom monetära transaktioner. Om konsumenterna 
har erhållit varor och tjänster avgiftsfritt och man därefter tar ut ett faktiskt pris, 
skall förändringen från ett nollpris till det faktiska priset, och vice-versa, beaktas 
i HIKP. 
a4) Vikterna i HIKP utgörs av hushållens samlade utgifter för alla uppsättningar 
varor och tjänster som täcks av HIKP, uttryckt som en andel av de sammanlagda 
utgifterna för alla varor och tjänster som täcks. 
Artikel 4 
Artikel 3 i förordning (EG) nr 1749/96 skall ersättas med följande: 
" Täckning 
1. HIKP som ställs samman av prisförändringar och vikter för varje kategori av 
hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter i bilaga la och som utgör mer 
än en promille av de sammanlagda utgifter som täcks av alla kategorier i artikel 
3.2, skall anses vara jämförbara. 
2. Täckningen för HIKP skall utvidgas, enligt följande: 
a) I och med framtagningen av HIKP för januari 1997 skall 
medlemsstaterna behandla de insamlade data som täcker de kategorier 
som kallas "initial täckning" i bilaga la. 
b) Vid men inte före framtagningen av HIKP för december 1998 skall 
medlemsstaterna behandla de insamlade data som även täcker de 
kategorier som kallas "december 1998" i bilaga la. 
c) Vid men inte före framtagningen av HIKP för december 1999 skall 
medlemsstaterna behandla de insamlade data som även täcker de 
kategorier som kallas "december 1999" i bilaga la. 
7 Bilaga Ib nr 2. 
8 Bilaga Ib nr 28. 
9 Bilaga Ib nr 29. 
G 
Artikel 5 
I artikel 4 i förordning (EG) nr 1749/96 skall "bilaga I" ersättas med "bilaga la". 
Artikel 6 
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel På rådets vägnar 
3 
BILAGA la 
Täckningen for HIKP skall omfatta följande kategorier av COICOP/HIKP: 
Kod 
01. 
01.1 
01.1.1 
01.1.2 
01.1.3 
01.1.4 
01.1.5 
01.1.6 
01.1.7 
01.1.8 
01.1.9 
01.2 
01.2.1 
01.2.2 
02. 
02.1 
02.1.1 
02.1.2 
02.1.3 
02.2 
02.2.1 
02.3 
02.3.1 
03. 
03.1 
03.1.1 
03.1.2 
03.1.3 
03.1.4 
03.2 
03.2.1 COICOP/HIKP-rubrik 
LIVSMEDEL OCH ALKOHOLFRIA DRYCKER 
Livsmedel 
Bröd och övriga spannmålsprodukter 
Kött 
Fisk 
Mjölk, ost och ägg 
Oljor och fetter 
Frukt 
Grönsaker, inklusive potatis och andra rotfrukter 
Socker, sylt, honung, sirap, choklad och konfektyr 
Livsmedel, ej tidigare nämnda 
Alkoholfria drycker 
Kaffe, te och choklad 
Mineralvatten, läskedrycker och juice 
ALKOHOLHALTIGA DRYCKER OCH TOBAK 
Alkoholhaltiga drycker 
Spritdrycker 
Vin 
Öl 
Tobak 
Tobak 
Narkotika 
Narkotika 
KLÄDER OCH SKODON 
Kläder 
Material för klädesplagg 
Klädesplagg 
Övriga klädesplagg och tillbehör till klädesplagg 
Skrädderiarbeten och uthyrning av kläder 
Skodon 
Skor och andra skodon ' initial 
tackning 
jan. 1997 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
' 
-
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett tiiiagg 
december 
1998 tiiiagg 
december 
1999 utesiutna 
i 
utesiutna 
• 
: 
Kod 
03.2.2 
04. 
04.1 
04.1.1 
04.1.2 
04.2 
04.2.1 
04.2.2 
04.3 
04.3.1 
04.3.2 
04.4 
04.4.1 
04.4.2 
04.4.3 
04.4.4 COICOP/HlKP-rubrik 
Lagning och uthyrning av skodon 
BOSTADER, VATTEN, ELEKTRICITET, GAS OCH 
ANDRA BRÄNSLEN 
Faktiskt betalda hyror för bostäder 
Faktiskt betalda hyror från hyresgäster 
Övriga faktiskt betalda hyror 
Tillräknade hyror för bostäder 
Tillraknaiic hyror från egnahemsägare 
Övriga tillräknath' hyror 
Regelbundet underhåll och regelbunden reparation av 
bostaden 
Produkter för regelbundet underhåll och regelbunden 
reparation av bostaden 
Tjänster för regelbundet underhåll och regelbunden 
reparation av bostaden 
Andra tjänster förknippade med bostaden 
Sophämtning 
Avloppssystem 
Vattenförsörjning 
Andra tjänster förknippade med bostaden, ej tidigare nämnda initial 
tackning 
Jan. 1997 
komplett 
delvis10 
delvis10 
komplett13 
komplett13 
delvis14 
delvis14 
delvis14 
komplett tiiiagg 
december 
1998 
komplett11 
komplett1' 
komplett15 
komplett'-^ 
komplett15 tiiiagg 
december 
1999 uteslutna 
uteslutna1-' 
uteslutna'•' 
10 Avser den praxis som används för nationella KPI. 
1 * Avser alla hyror som hyresgästerna faktiskt betalar, dvs. de hyror som hyresgästen betalar till 
hyresvärden oavsett sociala förmåner som hyresgästen erhåller från offentliga myndigheter (inklusive 
betalningar som efter hyresgästens medgivande går direkt till hyresvärden). Se även bilaga Ib nr 12b. 
12 Detta innebär inte någon förutsägelse av täckningen för ägarbebodda bostäder i allmänhet. 
13 Avser utgifter som hyresgäster eller egnahemsägare har för material och tjänster för mindre 
omfattande underhåll och reparationer. Efter ett beslut om behandlingen av ägarbebodda bostäder, kan 
dessa kategoriers täckning behöva utvidgas till att omfatta utgifter för mer omfattande inredning, 
underhåll och reparation av bostaden och för sådan utbyggnad och ombyggnad av bostaden som 
normalt inte betalas av hyresgäster. Se även bilaga Ib nr 4 och nr 15. 
M Avser utgifter i förhållande till förbruknim 
15 Avser avgifter som går att särskilja, för särskilda tjänster avseende bostaden oavsetl om 
konsumenterna betalar i enlighet med hur mycket de konsumerar eller inte, dvs. exklusive betalningar 
för tjänster som finansieras med allmänna skattemedel. Se även bilaga Ib nr 9 och 29. 
9 
04.5 
Kod 
04.5.1 
04.5.2 
04.5.3 
04.5.4 
04.5.5 
05. 
05.1 
05.1.1 
05.1.2 
05.1.3 
05.2 
05.2.1 
05.3 
05.3.1 
05.3.2 
05.3.3 
05.4 
05.4.1 
05.5 
05.5.1 
05.5.2 
05.6 
05.6.1 
05.6.2 
06. 
06.1 
06.1.1 Elektricitet, gas och andra brSnslen 
• 
COICOP/HIKP-rubrik 
Elektricitet 
Gas 
Flytande bränslen 
Fasta bränslen 
Varmvatten, ånga och is 
INVENTARIER, HUSHÅLLSUTRUSTNING OCH 
RUTINUNDERHÅLL AV BOSTADEN 
Möbler, inventarier och inredning, mattor och andra 
golvbeläggningar samt reparation 
Möbler och inventarier 
Mattor och andra golvbeläggningar 
Reparation av möbler, inventarier och golvbeläggningar 
Hushållstextilier 
Hushållstextilier 
Uppvärmnings- och matlagningsutrustning, kylskåp, 
tvättmaskiner och liknande större hushållsutrustning, 
inklusive montering och reparation 
Större hushållsutrustning, både elektrisk och övrig 
Mindre elektriska hushållsapparater 
Reparation av hushållsapparater 
Glas, porslin och bestick samt övrigt husgeråd 
Glas, porslin och bestick samt övrigt husgeråd 
Verktyg och redskap för hus och trädgård 
Större verktyg och redskap 
Små verktyg och diverse tillbehör 
Varor och tjänster för rutinmässigt hushållsunderhåll 
Icke-beständiga hushållsvaror 
Hushållstjänster och tjänster för skötsel av hemmet 
HÄLSOVÅRD 
Medicinska produkter, apparatur och utrustning 
Medicinska produkter, apparatur och utrustning initial 
täckning 
jan. 1997 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
-
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
delvis16 tillägg 
december 
1998 
, 
-
v 
komplett17 tiiiagg 
december 
1999 
' ! 
uteslutna 
1 i 
i 
16 Avser hälsovårdsprodukter utanför socialförsäkringssystemet. 
lo 
Kod 
06.2 
06.2.1 
06.2.2 
06.2.3 
06.3 
06.3.1 
07. 
07.1 
07.1.IA 
07.1.1B 
07.1.2 
07.1.3 
07.2 
07.2.1 
07.2.2 
07.2.3 
07.2.4 
07.3 
07.3.1 
07.3.2 
07.3.3 
07.3.4 
07.3.5 
07.3.6 COICOP/HIKP-rubrik 
Öppen sjukvård 
Läkarvård 
Tandvård 
Paramedicinsk vård 
Sjukhusvård 
Sjukhusvård18 
TRANSPORT 
Inköp av fordon 
Nya bilar 
Begagnade bilar 
Motorcyklar 
Cyklar 
Drift av personliga transportmedel 
Reservdelar och tillbehör 
Bränslen och smörjmedel 
Underhåll och reparationer 
Andra tjänster förknippade med personliga transportmedel 
Transporttjänster 
Passagerartransport med järnväg 
Passagerartransport på landsväg 
Passagerartransport med flyg 
Passagerartransport på hav och inre vattenvägar 
Övriga transporttjänster som anlitats mot betalning 
Kombinationsbiljetter initial 
tackning 
jan. 1997 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett19 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett20 tiiiagg 
december 
1998 
komplett17 
komplett17 
komplett17 tiiiagg 
december 
1999 uteslutna 
: 
17 Komplett täckning avser den del av utgifterna för hälsovårdsprodukter och -tjänster (andra tjänster ån 
för patienter som inte är inlagda på sjukhus) som betalas av konsumenten och som inte återbetalas av 
den offentliga sektorn, socialförsäkringssystemet eller hushållens ideella organisationer. Se bilaga Ib 
nr 12a och de metodologiska uppgifterna för vad som skall ingå enligt förfarandet i artikel 14 i rådets 
förordning (EG) nr 2494/95. 
18 De metodologiska uppgifterna och tidsplanen för medtagande skall anges enligt förfarandet i artikel 
14 i rådets förordning (EG) nr 2494/95. 
|y Omfattar körkort, besiktningar, avgifter till motorförbund, avgifter för broar, tunnlar, ttirjor och 
motorvägar, exklusive ägar- och användarlicenser för fordon. Se även bilaga Ib nr 9, nr 18 och nr 19b. 
08. 
Kod 
08.1 
08.1.1 
08.1.2 
08.1.3 
09. 
09.1 
09.1.1 
09.1.2 
09.1.3 
09.1.4 
09.1.5 
09.2 
09.2.1 
09.2.2 
09.3 
09.3.1 
09.3.2 
09.3.3 KOMMUNIKATIONER 
COICOP/HIKP-rubrik 
Kommunikationer 
Posttjänster 
Telefon- och telefaxutrustning 
Telefon-, telegraf- och telefaxtjänster 
REKREATION OCH KULTUR 
Audiovisuell, fotografisk och databehandlings-utrustning 
samt tillbehör, inklusive reparationer 
Utrustning för mottagning, inspelning och återgivning av ljud 
och bild 
Fotografisk och film fotografisk utrustning samt optisk 
utrustning 
Databehandlingsutrustning 
Utrustning för inspelning av bild och ljud 
Reparation av audiovisuell, fotografisk och databehandlings­
utrustning samt tillbehör 
Övriga större varaktiga konsumtionsvaror för rekreation 
och kultur 
Övriga större varaktiga konsumtionsvaror för rekreation och 
kultur 
Reparation av övriga större varaktiga konsumtionsvaror för 
rekreation och kultur 
Övriga varor och utrustning för rekreation, blommor, 
trädgårdar och husdjur 
Spel, leksaker och hobbyer, utrustning för idrott, camping 
och friluftsliv 
Trädgårdsskötsel 
Husdjur initial 
täckning 
jan. 1997 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett 
komplett tillägg 
december 
1998 tiiiagg 
december 
1999 
. uteslutna 
20 Avser biljetter som gäller för tvä eller flera transportait och lör vilka utgifterna inte kan fördelas 
mellan dem. 
1Z 
09.4 
09.4.1 
09.4.2 
Kod 
09.4.3 
09.5 
09.5.1 
09.5.2 
09.5.3 
09.5.4 
09.6 
09.6.1 
10. 
10.1 
10.1.1 
10.1.2 
10.1.3 
10.1.4 
11. 
11.1 
11.1.1 
11.1.2 
11.2 RekreationstjSnster och kulturella tjSnster 
Tjänster för sport och rekreation 
Kulturella tjänster 
COICOP/HIKP-rubrik 
Hasardspel 
Tidningar, böcker och skrivmateriel 
Böcker 
Tidningar och tidskrifter 
Diverse trycksaker 
Skriv- och ritmateriel 
Paketresor 
Paketresor 
UTBILDNING 
Utbildning 
Förskole, låg- och mellanstadieutbildning 
Högstadie- och gymnasieutbildning 
Eftergymnasial utbildning 
Ej nivåanknuten utbildning 
HOTELL, KAFÉER OCH RESTAURANGER 
Catering 
Restauranger och kaféer 
Serveringar 
Inkvarteringstjänster komplett21 
komplett22 
initial 
täckning 
jan. 1997 
delvis23 
komplett 
komplett 
delvis23 
\ ^ •• 
komplett 
delvis25 
komplett 
delvis23 tillägg 
december 
1998 
komplett24 
komplett24 
y-V 
.- VVS"" 
komplett24 
komplett24 
komplett24 
komplett24 
-
komplett24 
-tiiiagg 
december 
1999 
^^^%: | 
uteslutna 
uteslutna 
: 
E*^ ^ 
5 - ^Vx 
;.X ,. -
;H8f\ *v 
21 Omfattar avgifter till eller abonnemang hos sportklubbar och styrketräningslokaler. Posten omfattar 
även betalningar för jakt- och fiskelicenser om regeringen använder licensgivningen för att få till stånd 
en lämplig reglerande funktion. Se även bilaga Ib nr 9 och nr 19b. 
22 Omfattar inträdesavgifter till museer och avgifter till bibliotek samt licensavgifter för och abonnemang 
på TV och radio. Se även bilaga Ib nr 9 och nr 10. 
23 Omfattar läromedel och undervisning, men endast om de betalas fullt ut av konsumenten. 
24 Komplett täckning avser den del av utgifter för läromedel och undervisning som betalas av 
konsumenten och som inte återbetalas av den offentliga sektorn, socialförsäkringssystemet eller 
hushållens ideella organisationer. Se bilaga Ib nr 12a och de metodologiska uppgifterna för vad som 
skall ingå enligt förfarandet i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2494/95. 
25 Avser data-, språk- och maskinskrivningskurser samt liknande kurser som betalas fullt ut av 
konsumenten. 
"rô^ 
M 
11.2.1 
12. 
12.1 
12.1.1 
12.1.2 
12.1.3 
Kod 
12.2 
12.2.1 
12.2.2 
12.3 
12.3.1 
12.4 
12.4.1 
12.4.2 
12.4.3 
12.4.4 Inkvarteringstjanster 
DIVERSE VAROR OCH TJÄNSTER 
Personlig vård 
Frisersalonger och skönhetssalonger 
Redskap, artiklar och produkter för personlig vård 
Tjänster i samband med personlig vård, ej tidigare nämnda 
CÖICOP/HIKP-rubrik 
Personliga tillhörigheter, ej tidigare nämnda 
Smycken och ur 
Övriga personliga tillhörigheter 
Social trygghet 
Social trygghet 
Försäkringar 
Livförsäkringar 
Försäkringar i samband med bostaden 
Försäkringar i samband med hälsovård 
Försäkringar i samband med transporter delvis23 
komplett 
komplett 
initial 
täckning 
jan. 1997 
komplett 
komplett 
delvis27 
delvis3' komplett24 
tillägg 
december 
1998 
delvis 26 
^ 
komplett28 -
tiiiagg 
december 
1999 
* s ^ s " 
komp-
lett29.30 
komp­
lett32'30 uteslutna 
uteslutna 
||||||||| 
' 
uteslutna 
26 Avser sådana typer av lek- och förskolor som inte utgör en obligatorisk del av utbildningssystemet. 
Endast de utgifter täcks som betalas av konsumenten och som inte återbetalas av den offentliga 
sektorn, socialförsäkringssystemet eller hushållens ideella organisationer. Se även bilaga Ib nr 12a. 
Övriga poster under kod 12.3.1 såsom pensionärshem, handikappskolor, städhjälp och 
måltidsplanering är föremål för samma arrangemang som nämns i lotnot nr 18. 
27 Avser serviceavgifter för försäkring av lösöre. 
28 Avser alla serviceavgifter som betalas av egnahemsägare och hyresgäster för de typer av försäkring 
som hyresgästen normalt tecknar mot brand, stöld, vattenskador m.m. Se även bilaga Ib nr 7, nr 8 och 
nr 24. Efter ett beslut om hur ägarbebodda bostäder skall behandlas kan dessa kategoriers täckning 
behöva utvidgas till att omfatta serviceavgifter som betalas av egnahemsägare för de typer av 
försäkring för bostaden som normalt tecknas av hyresvärden. 
29 Avser serviceavgifter för privat sjuk- och olycksfallsförsäkring. Se även bilaga Ib nr 7, nr 8 och nr 24 
samt de metodologiska uppgifterna för vad som skall ingå i kategori "06. Hälsovård" enligt 
förfarandet i artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2494/95. 
30 De metodologiska uppgifterna och tidsplanen för medtagande skall anges enligt förfarandet i artikel 
14 i rådets förordning (EG) nr 2494/95. Genomförandet kan planeras till ett tidigare datum. 
31 Avser serviceavgifter för försäkringar avseende personliga transportmçdel. 
11 
0*j 
12.4.5 
Kod 
12.5 
12.5.1 
12.5.2 
12.6 
12.6.1 Ovriga fbrsakringar 
COICOP/HIKP-rubrik 
Finansiella tjänster, ej tidigare nämnda 
Finansiella tjänster, ej tidigare nämnda 
FIS1M 
Övriga tjänster, ej tidigare nämnda 
Övriga tjänster, ej tidigare nämnda initial 
täckning 
jan. 1997 
delvis34 
komplett36 tillägg 
december 
1998 komp-
lett33,30 
tiiiagg 
december 
1999 
komplett35 uteslutna 
uteslutna 
32 Avser serviceavgifter för personliga transportmedel, reseförsäkring och försäkring av bagage. Se även 
bilaga Ib nr 7, nr 8 och nr 24. 
33 Avser serviceavgifter för försäkringar som t.ex. ansvarsförsäkring för skada som åsamkats tredje 
person eller dennes egendom och som inte beror på att personliga transportmedel har använts. Se även 
bilaga Ib nr 7, nr 8 och nr 24. 
34 Avser avgifter för banktjänster som inte anges som en del av det överförda värdet. 
35 Avser finansiella tjänster inklusive banktjänster. Utan täckning är serviceavgifter till privata eller 
offentliga pensionsfonder, som är en typ av livförsäkring som är begränsad till vissa grupper av 
personer, samt räntebetalningar. Se även bilaga Ib nr 21 och nr 23. 
3(1 Omfattar avgifter för utfärdande av pass, födelseattester, vigselbevis eller dödsattester samt avgifter 
för medlemsskap i yrkesorganisationer om de kan anses som betalningar för utförda tjänster. Se. 
bilaga Ib nr 9 och nr 19. 
~~T2^ 
IS 
BILAGA Ib 
A Definition av hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter 
1. Hushållssektorn omfattar individer eller grupper av individer (enligt definitionen 
i ENS 2.76.a och 2.76.b) och kan omfatta eller inte omfatta institutionella hushåll 
(enligt definitionen i ENS 2.76.b). 
2. Ett inhemskt hushåll har sin ekonomiska hemvist inom medlemsstatens 
ekonomiska territorium, som kan omfatta eller inte omfatta territoriella eller 
exterritoriella enklaver (enligt definitionen i ENS 2.04. till 2.07.). 
3. En monetär transaktion är ett ekonomiskt flöde som är ett samspel mellan 
institutionella enheter enligt en ömsesidig överenskommelse, där de ingående 
enheterna gör eller mottar betalningar och ådrar sig skulder eller erhåller tillgångar 
angivna i valutaenheter. Enligt vedertaget bruk skall insamlandet av hushållsavfall 
betraktas som ett samspel enligt en ömsesidig överenskommelse. Transaktioner 
som inte omfattar utbyte av kontanter, eller tillgångar eller skulder angivna i 
valutaenheter är icke-monetära transaktioner. Transaktioner inom enheter är 
normalt icke-monetära transaktioner. Icke-monetära transaktioner som omfattar 
mer än en institutionell enhet kan uppkomma bland produkttransaktioner 
(byteshandel med varor), omfördelningstransaktioner (ersättning in natura, 
transfereringar in natura m.m.) och andra transaktioner (byteshandel med icke­
finansiella icke producerade tillgångar). 
Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter täcker följande gränsfall; 
4. De täcker poster som inte behandlas som insatsförbrukning, såsom material till 
sådana små reparationer och heminredning av bostäder som normalt utförs av 
såväl hyresgäster som ägare, och material till reparationer och underhåll av 
varaktiga konsumtionsvaror, inklusive fordon. 
5. De täcker poster som inte behandlas som kapitalbildning, särskilt varaktiga 
konsumtionsvaror, som fortsätter att fungera under flera räkenskapsperioder. Även 
överlåtelse av äganderätten till en del varaktiga konsumtionsvaror från ett företag 
till ett hushåll inkluderas. 
6. De täcker sådana finansiella tjänster för vilka avgiften betalas direkt. 
7. De täcker tjänster som avser skadeförsäkring, dock högst den implicita 
serviceavgiften. 
8. De täcker alla utgifter som finansieras med skadetorsäkringsfordringar, inklusive 
betalningar som försäkringsföretagen gör direkt till verkstäder, sjukhus, läkare 
m.fl. Detta medför att det sammanlagda pris som hushållen eller 
försäkringsföretagen betalar till verkstäder, sjukhus, läkare, m.fl. täcks av HIKP. 
Skadeförsäkringsfordringar är de belopp som försäkringsföretagen är skyldiga atl 
betala för skador som åsamkats personer eller varor. Dessa utgörs av löpande 
transfereringar från försäkringsföretagen till de mottagande hushållen och blir 
därför en del av hushållens disponibla inkomst. Alla utgifter som är ett resultat av 
l.ex. betalningar till verkstäder, sjukhus eller läkare, behandlas som om de var 
/IG 
hushållens och inte försäkringsföretagens utgifter. Det är irrelevant om hushållen 
faktiskt har utgifterna innan fordringarna betalas ut, vilka då förefaller vara 
återbetalningar från socialförsäkringssystemet eller om försäkringsföretagen 
betalar verkstäder, sjukhus mil. direkt. I det senare fallet behandlas företagen 
enbart som ombud som agerar på hushållens vägnar och hushållen behandlas 
fortfarande som om de hade dessa utgifter. 
9. De täcker betalningar från hushåll för licenser, tillstånd m.m. som betraktas som 
köp av tjänster. Om den offentliga sektorn använder licensgivningen för att inrätta 
en lämplig reglerande funktion, såsom kontroll av personens kompetens eller 
kvalifikation, skall de betalningar som görs behandlas som ett köp av tjänster från 
den offentliga sektorn och priserna ingå i HIKP, men om licenserna beviljas 
automatiskt vid betalning av de förfallna beloppen, skall betalningarna behandlas 
som direkta skatter och inte priser. Körkort eller flygcertifikat, televisions- eller 
radiolicenser, licenser för skjutvapen, inträden till museum och bibliotek, 
sophämtningsavgifter m.m. behandlas i de flesta fall som köp av tjänster från den 
offentliga sektorn, medan licenser för bruk av fordon, båtar eller flygplan i de 
flesta fall behandlas som skatter. 
10. De täcker inköp av produkter till priser som ur ekonomiskt hänseende är 
obetydliga, t.ex. inträdesavgifter till ett museum. 
Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter omfattar inte följande gränsfall; 
11. De täcker inte inkomst in natura eftersom det inte är en monetär transaktion 
(även om den enligt ENS 3.76.b ingår i de slutliga konsumtionsutgifterna). 
12. a) De täcker inte sociala transfereringar in natura som hushållen mottar, 
inklusive de delar av utgifterna som initiait görs av hushållen och för vilka de 
följaktligen får ersättning från socialförsäkringssystemet, offentliga organ eller 
hushållens ideella organisationer, t.ex. för utgifter för läkarvård eller utbildning. 
När ett hushåll köper en vara eller tjänst, för vilken det helt eller delvis får 
ersättning, behandlas hushållet enbart som ett ombud för ett 
socialförsäkringssystem, ett offentligt organ eller hushållens ideella 
organisationer. De belopp som återbetalas till hushållen behandlas som sociala 
transfereringar in natura från socialförsäkringssystemet, offentliga organ eller 
hushållens ideella organisationer. Dessa bokförs inte som transfereringar av-
kontanta medel till hushållen och ingår inte i hushållens disponibla inkomst. 
Denna bokföring ger samma resultat som när ett socialförsäkringssystem köper 
varor och tjänster från producenter på marknaden och sedan säljer dem vidare till 
hushållen till lägre icke-marknadsmässiga priser. Detta innebär att priset som 
används i HIKP är det belopp som hushållet betalar minus återbetalningen. 
b) Alla andra rabatter från offentliga myndigheter, särskilt bostadsbidrag till 
hyresgäster i syfte att minska deras hyra (inklusive betalningar som efter 
hyresgästens medgivande går direkt till hyresvärden), anses vara sociala 
förmåner i form av kontanta medel och ingår därför i hushållens disponibla 
inkomst. Detta innebär att hela priset för varan eller tjänsten före rabatten täcks 
av HIKP. 
-w-1^ 
13. De täcker inte tjänster som avser ägarbebodda bostäder, eftersom dessa inte är 
monetära transaktioner (även om de enligt ENS 3.76.a ingår i de slutliga 
konsumtionsutgifterna). 
14. De täcker inte förvärv av bostäder och poster som behandlas som förvärv av 
icke producerade tillgångar, särskilt förvärv av mark. 
15. De täcker inte heller utgifter som en egnahemsägare har för inredning, 
underhåll och reparation av en bostad om dessa inte normalt utförs av 
hyresgäster. 
16. De täcker inte utgifter för värdesaker. 
17. De täcker inte hushållens utgifter om dessa äger enkla bolag när utgifterna 
uppstår av affärsskäl. 
18. De täcker inte löpande skatter på inkomst och förmögenhet, som alla är 
obligatoriska, icke återgäldade betalningar, kontant eller in natura, som med 
regelbundna intervall tas ut av den offentliga sektorn och utlandet på 
institutionella enheters inkomst och förmögenhet samt några periodiskt 
återkommande skatter som fastställs varken på grundval av inkomst eller 
förmögenhet. Övriga löpande skatter omfattar alla de betalningar som hushållen 
gör för licenser och som kan betraktas som skatter, som t.ex. licenser för att äga 
f*. eller använda fordon, båtar, flygplan m.m. 
19. a) De täcker inte medlemsavgifter, bidrag och avgifter som hushållen betalar 
till hushållens ideella organisationer, såsom fackföreningar, 
yrkessammanslutningar, konsumentorganisationer, kyrkor och klubbar för 
umgänge, kultur, rekreation och sport. 
b) Om en klubb eller annan sammanslutning kan anses vara en producent på 
marknaden som säljer sina tjänster till ett pris som i ekonomiskt hänseende är av 
betydelse, vilket normalt är fallet även om organisationens rättsliga status kan 
vara icke-vinstdrivande, anses dock de medlemsavgifter, bidrag och avgifter som 
hushållen betalar vara betalningar för utförda tjänster - inte transfereringar - och 
täcks sålunda av HIKP. 
20. De täcker inte frivilliga transfereringar i kontanta medel eller in natura från 
hushållen till välgörenhets- och hjälporganisationer. 
21. De täcker inte utbetalningar av kapitalinkomster, inklusive ränta. 
Kapitalinkomst är den inkomst som en ägare till en finansiell tillgång eller en 
materiell icke producerad tillgång erhåller, som ersättning för att han 
tillhandahåller medel till eller ställer den materiella icke producerade tillgången 
till förfogande för en annan institutionell enhet. Enligt villkoren för det 
finansiella instrument som de kommit överens om, är räntan det belopp som 
gäldenären är skyldig att betala fordringsägaren under en given tid utan att del 
utestående kapitalbeloppet minskas. 
22. De täcker inte obligatoriska eller frivilliga sociala avgifter, som arbetsgivares 
faktiska sociala avgifter till socialförsäkringssystem, försäkringsföretag eller 
såväl självständiga som icke självständiga pensionsfonder som administrerar 
socialförsäkringssystem för att säkerställa sociala förmåner för sina arbetstagare, 
eller sociala avgifter som arbetstagare betalar till socialförsäkringssystem samt 
till privata fonderade och icke fonderade system. 
23. De täcker inte tjänster avseende livförsäkring och pensionsfonder (även om 
sådana tjänster, enligt ENS 3.76.f och 3.76.g, ingår i de slutliga 
konsumtionsutgifterna genom den implicita serviceavgiften). 
24. De täcker inte skadeförsäkringspremier, netto, som är premier som betalas för 
försäkringar som tecknats av institutionella enheter. Försäkringar som individuella 
hushåll tecknat, är försäkringar som dessa tecknat på eget initiativ och för egen 
fördel, oberoende av arbetsgivare och den offentliga sektorn och utanför alla 
socialförsäkringssystem. Skadeförsäkringspremier, netto, består av både de 
faktiska premier som betalas av försäkringstagarna för att få försäkringsskydd 
under räkenskapsperioden (intjänade premier) och de premietillskott som betalas 
av kapitalinkomster, som tillskrivs försäkringstagarna, efter avdrag för 
försäkringsbolagens serviceavgifter för försäkringarna. (Märk att denna 
serviceavgift täcks av hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter!). 
Skadeförsäkringspremier, netto, är de belopp som utnyttjas för att ge skydd vid 
olika händelser eller olyckor som medför skada på varor, egendom eller personer, 
av naturbetingade eller mänskliga orsaker - brand, översvämning, kollision, 
förlisning, stöld, våld, olycka, sjukdom m.m. - eller vid ekonomiska förluster av 
orsaker som sjukdom, arbetslöshet, olycka m.m. 
25. De täcker inte löpande transfereringar mellan hushåll, som består av alla löpande 
transfereringar som görs eller mottas i kontanta medel eller in natura, av inhemska 
hushåll till, eller från, andra inhemska eller utländska hushåll. 
26. De täcker inte böter och straff. Dessa påförs institutionella enheter av domstolar 
eller domstolsliknande organ och behandlas som obligatoriska löpande 
transfereringar. Inte heller täcks böter och straff som påförs av skattemyndigheter 
för undanhållande eller sen inbetalning av skatt och som normalt inte kan 
särskiljas från själva skatterna. 
27. De täcker inte lotterier och spel, inte heller betalning av serviceavgiften till den 
enhet som organiserar lotteriet eller spelet, inte heller den återstående löpande 
transfereringen som utbetalas till vinnarna (även om serviceavgiften, enligt ENS 
4.135, ingår i de slutliga konsumtionsutgifterna). 
B Definition av pris 
28. Vid inköpstillfället är konsumentpriset det pris som köparen faktiskt betalar för 
produkterna, inklusive skatter minus bidrag för produkterna, efter avdrag för 
rabatter, vid köp av stora partier eller vid lågsäsong, på normalt pris eller avgift, 
exklusive ränta eller serviceavgifter som tillkommer i samband med krediter, 
exklusive eventuella extra avgifter på grund av oförmåga att betala inom den tid 
som angavs då inköpen gjordes. 
y)g 
29. Varor och tjänster för individuell konsumtion (individuella varor och tjänster) 
förvärvas av ett hushåll och används för att tillgodose de behov och önskemål som 
medlemmarna i hushållet har. Individuella varor och tjänster har följande 
egenskaper: 
a) Det måste vara möjligt att konstatera och registrera att ett individuellt hushåll 
eller en medlem av detta köper varan eller tjänsten och även tidpunkten för 
inköpet. 
b) Hushållet skall ha samtyckt till att varan eller tjänsten tillhandahålls och vidta 
alla nödvändiga åtgärder för att möjliggöra detta, t.ex. genom att besöka en skola 
eller klinik. 
c) Varan eller tjänsten skall vara av sådan art att om ett hushåll eller en person, 
eller möjligen en liten begränsad grupp av personer, köper den, så utesluter detta 
att andra hushåll eller personer kan köpa den. 
Samtliga hushållens slutliga konsumtionsutgifter är individuella. Enligt vedertaget 
bruk behandlas alla varor och tjänster som hushållens ideella organisationer 
tillhandahåller som individuella. 
Enligt vedertaget bruk skall samtliga av den offentliga sektorns slutliga 
konsumtionsutgifter för utbildning, hälsovård, social trygghet och välförd, sport och 
rekreation samt kultur behandlas som utgifter för individuella konsumtionstjänster med 
undantag av utgifter för allmän administration, reglering, forskning m.m. Dessutom skall 
även utgifter för tillhandahållande av bostäder, bortforsling av hushållsavfall och skötseln 
av transportsystemet behandlas som individuella. De kollektiva konsumtionsutgifterna 
utgörs av återstoden av den offentliga sektorns slutliga konsumtionsutgifter. De avser 
särskilt administration och reglering av samhället, medborgarnas trygghet och 
försvarsmakten, upprätthållande av lag och ordning, lagstiftning och reglering, bevarande 
av folkhälsan, skydd av miljön, forskning och utveckling samt utveckling av infrastruktur 
och ekonomisk utveckling. 
z 
FINANSIERINGSOVERSIKT 
1 Åtgärdens beteckning 
Rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 gällande 
täckningen av varor och tjänster i det harmoniserade konsumentprisindexet. 
2 Berörd budgetpost 
Artikel B5-604 
3 Rättslig grund 
Rådets förordning (EG) nr 2494/95. 
4 Beskrivning av åtgärden 
4.1 Allmänt mål 
Syftet med rådets förordning är att påskynda det arbetsprogram som 
skall leda till att harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) följer 
konvergenskriterierna i EG-fördraget. Rådets förordning (EG) 2494/95 
ger ramen inom vilken kommissionens mer detaljerade förordningar 
ålägger medlemsstaterna att sammanställa harmoniserade 
konsumentprisindex efter begrepp, metoder och förfaranden som 
föreslagits av arbetsgruppen1 för harmonisering av konsumentprisindex, 
och som godkänts av kommittén för det statistiska programmet i enlighet 
med tillsynskommitténs förfarande. 
Kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 av den 9 september 1996 
anger åtgärder för initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, 
minimistandarder för rutiner i samband med kvalitetsjusteringar, 
minimistandarder för priser, prisindex för elementära aggregat och 
minimistandarder för urval. 
Kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 av den 20 november 1996 
definierar delindex av HIKP som sammanställs, överförs och sprids 
varje månad med början med indexet för januari 1997. 
Kommissionens förordning (EG) nr 2454/97 av den 10 december 1997 
definierar minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen vid 
beräkning av HIKP. 
Expertgrupp ?n 
Kommissionens beslut av den 9 september 1996 [REF. NR C(96)2452] 
anger hur en del av de extra kostnaderna skall finansieras av 
medlemsstaterna. 
Detta utkast till rådets förordning ändrar förordning (EG) nr 1749/96 
med avseende på täckningen för varor och tjänster. I förordningen 
föreslås ett etappvis förfarande för att utöka täckningen för HIKP till att 
omfatta svåra kategorier som hälso- och sjukvård samt 
utbildningstjänster där det föreligger stora skillnader mellan 
medlemsstaterna. 
Samtidigt hålls samråd avseende ett utkast till rådets förordning som 
ändrar förordning (EG) nr 1749/96 med avseende på geografisk och 
befolkningsmässig täckning för det harmoniserade 
konsumentprisindexet. 
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse 
I rådets förordning anges att en progressiv harmonisering skall ske i 
etapper. Den första, i februari 1996, tog ett minimum av resurser i 
anspråk och byggde nästan enbart på existerande konsumentprisindex 
(KPI). Den andra etappen, i januari 1997, tog omfattande resurser i 
anspråk. Den tredje och fjärde, i december 1998 och 1999, kommer 
också att ta stora resurser i anspråk. 
> Klassificering av utgifter och inkomster 
Icke-obligatoriska utgifter / Differentierade anslag 
> Typ av utgifter och inkomster 
Bidraget är delfinansierat (66,6 %) med nationella myndigheter. 
Administrativa utgifter - se stycke 10. 
' Budgetkonsekvenser 
7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad 
De föreslagna utökningarna av täckningen av HIKP är nödvändiga för att uppnå 
jämförbarhet. De kommer emellertid att ta omfattande resurser i anspråk i 
medlemsstaterna och i enlighet med artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 
2494/95 skall kommissionen (Eurostat) bära två tredjedelar av dessa 
extrakostnader till slutet av det andra året för genomförandet av åtgärderna. 
Kostnaden beräknas inte överstiga 4,5 miljoner ecu fram till 1998 för 
genomförandet av de åtgärder som avses i rådets förordning (EG) nr 2494/95 
för vilken kostnaden för denna fjärde förordning inte kommer att överskrida 0,5 
miljoner ecu under ovannämnda period. Kommissionens kostnader för denna 
fjärde förordning kommer därför inte att överskrida 2/3 av 0,5 miljoner ecu. 
2 2. 
Vissa medlemsstater har bättre möjligheter att klara den nödvändiga 
systemomläggningen än andra. 
7.2 Kostnadens fördelning mellan åtgärdens olika delar 
Medlemsstaterna kommer att göra en fördelning av kostnaderna för deras 
insatser i samband med att man ingår de olika kontrakten. 
8 Bedrägeribekämpning 
Särskilda avtal kommer att träffas med medlemsstaterna för att garantera att 
åtgärderna blir vidtagna och rätt redovisade. 
9 Analys av kostnadseffektivitet 
9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp 
Särskilda mål: 
Förbättrade och jämförbara konsumentprisindex. 
Befolkningsmässigt mål: 
Användare av prisindex i medlemsstaterna kommer att få nytta av de 
förbättrade åtgärderna, liksom att även EMI:s och kommissionens beslut 
avseende valutaunionen och annan makroekonomisk utveckling kommer 
att bli bättre. 
9.2 Skäl för åtgärden 
Med rådets förordning bör man uppnå en ökad tillförlitlighet och 
internationell jämförbarhet av medlemsstaternas KPI. Det bör också leda 
till att expertkunnande och tekniska tillämpningar vid sammanställning 
av KPI delas mellan medlemsstaterna. 
Största osäkerhetsfaktorn: 
I rådets förordning anges endast en ram inom vilken många tekniska 
detaljproblem skall lösas i samarbete med medlemsstaterna. 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Genomförandebestämmelserna föreskriver en omfattande uppföljning och 
utveckling av lämpliga mätindikatorer via frågeformulär och 
revisionsresor företagna av Eurostat (se nedan angående kostnader). 
I rådets förordning anges att en översyn skall göras i november 1997 och 
i november 1999. 1997 års översyn har redan sänts till kommissionens 
generalsekretariat för att läggas fram för ministerrådet. 
2 J> 
10 Administrativa utgifter (Avsnitt III, del A i budgeten) 
Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras 
på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal 
tjänster och ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 
10.1 Konsekvenser för antalet tjänster 
Typ av tjanster 
Fast 
anstallda 
eller 
tillfalligt 
anstallda A 
B 
C 
Andra tjänster 
(experter) 
A-7000 
Totalt Erforderlig personal for 
att forvalta atgarden 
Easia 
tjänster 
3 Vi 
2 
1 
2 
7 Vi Tillfälliga 
tjänster varav 
Befintliga 
tjanster 
inom berort 
GD eller 
berord enhet 
3 Vi 
2 
1 
1 
ll/i Ytterligare 
tjanster Period 
3ar 
Den årliga kostnaden för befintliga tjänster är: 
Fast anställda (kategori Al, A2, A4, A5) = 682 500 ecu x 3 år =2 047 500 
Experter (A-l 178) = 98 000 ecu x 3 år = 294 000 
Totalt = 2 341 500 
10.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal 
Ingen 
10.3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden 
Budgetpost Belopp Berakningsmetod 
A-7031 Arbetsgrupper for 96 000 4 moten a 8 000 ecu som 
kommitten for det motsvarar ledamoternas 
statistiska programmet | utgifter (x 3 ar) 
Kostnaden för resor i samband med revisioner till de tio medlemsstaterna varje år - tre 
dagar à 120 ecu per dag plus reskostnader - beräknas till 31 800 ecu. 
A-701 = 31 800 ecu x 3 år = 95 400 
^V 
2 M 
FÖRSLAGETS EFFEKTER PÅ FÖRETAGEN, 
DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN I SYNNERHET 
Förslagets titel: 
Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om täckningen 
av varor och tjänster i det harmoniserade konsumentprisindexet. 
• DokummiUU icfcmisiiuwffier: 9HU0I/1 
Förslaget; 
1. Varför behövs det en gemenskapslagstiftning på det här området med tanke på 
subsidiaritetsprincipen och vilka är huvudsyftena? 
Syftet med rådets förordning är att påskynda det arbetsprogram som skall leda till att 
harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) följer konvergenskriterierna i EG-fördraget. 
HIKP är avsedda att användas vid internationella jämförelser av konsumentprisinflationen. 
De kommer att användas i synnerhet av Europeiska kommissionen och Europeiska monetära 
institutet för att bedöma inflationskonvergensen enligt artikel 109j i Fördraget om 
upprättandet av Europeiska gemenskapen. HIKP kommer därefter att utgöra grunden tor 
Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP) och användas av bl.a. den kommande 
europeiska centralbanken för att övervaka inflationen i den ekonomiska och monetära 
unionen. 
Rådets förordning (EG) 2494/95 ger ramen inom vilken kommissionens mer detaljerade 
förordningar ålägger medlemsstaterna att sammanställa harmoniserade konsumentprisindex 
efter begrepp, metoder och förfaranden som föreslagits av arbetsgruppen1 för 
harmonisering av konsumentprisindex, och som godkänts av kommittén för det statistiska 
programmet i enlighet med tillsynskommitténs förfarande. I enlighet med artikel 5.3 i rådets 
förordning är genomförandeåtgärder nödvändiga för att garantera jämförbarheten mellan 
harmoniserade konsumentprisindex och för att bevara och förbättra deras tillförlitlighet. 
Hittills har kommissionen antagit tre detaljförordningar i vilka det fastställs särskilda 
statistiska standarder för sammanställningen av HIKP. Den första, kommissionens 
förordning (EG) nr 1749/96 om åtgärder för initial täckning, omfattar sex tekniska 
områden: initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, elementära aggregat och 
minimistandarder för kvalitetsjusteringar, urval och priser. Den andra, kommissionens 
förordning (EG) nr 2214/96, avser HIKP och dess delindex av HIKP som förmedlas och 
sprids av Eurostat. Den tredje, kommissionens förordning (EG) nr 2454/97, definierar 
minimistandarder för kvaliteten på de vägningstal som används för att beräkna HIKP. 
Expertgrupp 
Den 7 mars 1997 publicerade Eurostat den första omgången harmoniserade 
konsumentprisindex (HIKP) i enlighet med artikel 5.1 b i rådets förordning 2494/95. HIKP 
ger det bästa statistiska underlaget för internationella jämförelser av konsumentprisinflationen 
och rejäla framsteg har gjorts för att harmonisera metoderna. Mer arbete återstår dock för att 
uppnå ytterligare harmonisering av konsumentprisindexen. 
I artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1749/96 definieras den initiala täckningen för HIKP från 
januari 1997. För vissa svåra kategorier som hälso- och sjukvård samt utbildningstjänster, där 
det föreligger stora institutionella skillnader mellan medlemsstaterna, saknas full täckning för 
HIKP. Med utkastet till förordning ändras kommissionens förordning (EG) 1749/96 med 
avseende på täckningen. I begreppet "hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter" i 
utkastet till förordningen definieras både varor och tjänster som skall ingå i HIKP och det 
prisbegrepp som skall användas: priser netto efter återbetalningar, bidrag och rabatter. 
Utkastet till förordning följer definitionerna i Europeiska national- och 
regionalräkenskapssystemet (ENS 1995) och är lämpliga att använda vid internationella 
jämförelser av inflationen. I det anges att den ökade täckningen för HIKP skall genomföras i 
två etapper, i december 1998 och december 1999, på följande sätt: 
a) Hyror: I december 1998 skall behandlingen av subventionerade hyror vara enhetlig. 
b) Tjänster avseende boendet: I december 1998 skall täckningen utvidgas till att gälla 
sophämtning, vatten och avlopp, såvida de inte finansieras med skattemedel. 
c) Finansiella tjänster: I december 1999 skall HIKP täcka återstående finansiella tjänster, till 
exempel arvoden för skatte- eller investeringsrådgivning. 
d) Utbildning: I december 1998 skall HIKP på ett enhetligt sätt omfatta alla varor och tjänster 
på utbildningsområdet. Utbildning täcks av nettopriser, dvs. vägningstal och priser skall 
motsvara belopp som faktiskt betalats av konsument, med avräkning for återbetalning från 
staten. Det gäller skolböcker och annat material, skolmåltider och utbildningstjänster som 
utförts av varje typ av skola, högskola och universitet. För att kunna lösa några av de 
metodproblem som uppstår, inklusive hur priser som är inkomstberoende skall behandlas, 
har en särskild arbetsgrupp inrättats av Eurostat. 
e) Hälso- och sjukvård: I december 1998 skall HIKP på ett enhetligt sätt täcka alla varor och 
tjänster (utom sjukhusvård). Hälso- och sjukvård täcks av nettopriser, dvs. vägningstal och 
priser skall motsvara belopp som faktiskt betalats av konsument, med avräkning för 
återbetalning från sjukförsäkringen. Arbetsgruppen kommer att se på metodfrågorna i 
samband med genomförandet. Metoden för hur man skall låta sjukhusvård ingå skall 
fastställas senast i december 1998. Denna kategori kommer snarast därefter att finnas med. 
0 Försäkring: I december 1998 skall alla försäkringar som avser boendet, inte bara 
sak försäkring, ingå. Senast i december 1999 skall i HIKP ingå privata sjukförsäkringar, 
skadeståndsansvar samt reseförsäkringar. Metoden skall fastställas av en annan arbetsgrupp 
som inrättas av Eurostat. Skulle arbetsgruppen komma till ett snabbt resultat skulle 
genomförandet kunna ske tidigare. 
g) Tjänster inom social trygghet: l december 1998 kommer HIKP att pä ett enhetligt sätt 
täcka de tjänster som tillhandahålls av daghem, lekskolor och barnstugor. De kommer alt 
täckas på nettobasis, dvs. vägningstalen och priserna skall motsvara belopp som faktiskt 
betalats av konsument, med avräkning för vad som ersätts av staten. Andra tjänster inom 
området social trygghet, särskilt ålderdomshem, ger upphov till liknande problem som 
sjukhusvård. Men eftersom dessa tjänster växer i betydelse bör de täckas av HIKP. 
Metoderna för införande av t.ex. ålderdomshem skall vara lösta senast i december 1998. 
Kategorin kommer att införas snarast möjligt därefter. 
Med tanke på situationen för närvarande i de tekniska diskussionerna kommer följande 
kategorier inte att omfattas av HIKP:s täckning förrän tidigast år 2000: narkotika, tillräknade 
hyror för boende i egen bostad, andra tillräknade hyror, hasardspel, vissa tjänster i samband 
med personlig vård, livförsäkringar samt indirekt mätta finansiella tjänster (FISIM). 
Effekterna på företagen 
2. Vem kommer att beröras av förslaget? 
• vilken företagssektor 
Konsumentprisindex ställs samman med hjälp av priser och vägningstal. Vägningslalen tas 
fram i huvudsak från redan känd information. Priserna samlas in från alla företag som 
levererar varor och tjänster som direkt skall tillfredsställa konsumenternas behov, 
motsvarande hushållens monetära konsumtionsutgifter, nedan kallade "detaljist". I enlighet 
med subsidiaritetsprincipen är det de nationella statistikorganen som avgör vem som utgör en 
detaljist. De nationella kontoren skickar redan ut tjänstemän till detaljisterna för att samla in 
prisuppgifter, så att man kan beräkna nationella konsumentprisindex (KPI). HIKP baseras 
huvudsakligen på sådan information. Förslaget till förordning kan emellertid medföra att 
ytterligare uppgiftsinsamling kommer att behövas i vissa medlemsstater. Varor och tjänster 
som skall ingå i HIKP kommer i stor utsträckning från den statliga sektorn. 
• vilken företagsstorlek (hur stor är andelen av små och medelstora företag?) 
• Företagets storlek är av intresse bara i den mån som de insamlade priserna korrekt 
motsvarar alla företags prisutveckling motsvarande hushållens monetära 
konsumtionsutgifter. I princip omfattas alla storlekar på detaljister. I enlighet med 
subsidiaritetsprincipen väljs detaljisterna ut av de nationella statistikorganen. 
• förekommer dessa företag inom någon särskild del av Europeiska unionen? 
Det geografiska området är av intresse bara i den mån som vägningstalen korrekt skall 
återspegla hushållens monetära konsumtionsutgifter på medlemsstaternas totala ekonomiska 
territorium. Alla medlemsstater i Europeiska unionen samt Norge och Island berörs. 
3. Vad måste företagen göra för att följa förslaget? 
De nationella statistikorganen skickar redan ut tjänstemän till detaljisterna. För att följa det 
som föreskrivs i förslaget till förordning måste detaljisterna ge tjänstemännen tillträde till sina 
lokaler och tillstånd att samla in prisuppgifterna. I praktiken är det frivilligt att medverka i 
sådana sammanställningar. 
^ 3 
4. Vilka ekonomiska effekter förväntas förslaget få? 
• på sysselsättningen 
• på investeringar och skapandet av nya företag 
• påföretagens konkurrenssituation 
Indirekta effekter, i den mån HIKP medger internationella jämförelser av 
konsumentprisinflation, och dessutom den statistiska grunden för bedömningen av 
inflationskonvergensen i artikel 109j i Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen. Under fas 3 av EMU kommer HIKP att användas för att ställa samman 
Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP), som kommer att bli indikatorn på den 
kommande europeiska centralbankens monetära politik. En gemensam och stabil valuta är ett 
viktigt steg i riktning mot europeisk integration och ekonomiska framsteg med dess betydelse 
för sysselsättning, investeringar och konkurrens. 
5. Beaktar förslaget de små och medelstora företagens speciella situation (minskade eller 
olika krav etc.) 
I enlighet med subsidiaritetsprincipen fastställs detaljisterna av de nationella statistikorganen. 
De står redan för insamlingen av liknande uppgifter om vägningstal för att beräkna de 
nationella konsumentprisindexen (KPI). HIKP baseras huvudsakligen på dessa uppgifter. 
Varor och tjänster som skall ingå i HIKP kommer i stor utsträckning från den statliga sektorn. 
I allmänhet är medverkan i sådana översikter frivillig. Förslaget till förordning kan emellertid 
medföra att ytterligare uppgiftsinsamling kommer att behövas i vissa medlemsstater. 
Samråd: 
6. Gör en sammanställning över de organ med vilka samråd har förekommit om 
utkastet och ge en kort redovisning av deras viktigaste synpunkter 
Europeiska rådgivande kommittén om statistisk information på det ekonomiska och sociala 
området (CEIES)2, GD II, Europeiska monetära institutet och medlemsstaternas centralbanker 
deltar aktivt i mötena med arbetsgruppen3 för harmonisering av KPI och i undergrupperna. De 
understryker att HIKP skall ha en så bred täckning som möjligt och stöder därför förslaget till 
förordning. 
2 Inrilttad genom rådets beslut 91/116/lîliG; Kommittén bestar av representanter Rlr det vetenskapliga, 
ekonomiska och sociala området och omfattar producenter och användare av statistiska uppgifter. 
1 Expertgrupp 
tf 
TILLAGG RÖRANDE EFTA-LANDERNA 
Förslagets titel: 
Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om 
täckningen av varor och tjänster i det harmoniserade konsumentprisindexet 
Effekter på EFTA-länderna 
EFTA-länderna har deltagit i de diskussioner som torts i den statistiska programkommittén 
och arbetsgruppen om harmoniseringen av konsumentprisindex. De är till fullo insatta i 
utkasten till förordning och deras synpunkter har beaktats dä utkastet utarbetades. De planerar 
att ställa samman harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) i enlighet med denna 
förordning. 
zc3 
MOTIVERING 
Referens: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 
1749/96 om geografisk och befolkningsmässig täckning i det 
harmoniserade konsumentprisindexet 
1. Den 7 mars 1997 publicerade Eurostat den första omgången harmoniserade 
konsumentprisindex (HIKP) i enlighet med artikel 5.1 b i rådets förordning 2494/95. 
HIKP ger det bästa statistiska underlaget för internationella jämförelser av 
konsumentprisinflationen och kommer framför allt att användas av Europeiska 
kommissionen och Europeiska monetära institutet för att bedöma 
inflationskonvergensen enligt artikel 109j i Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen. De kommer sedan att ligga till grund för Monetära unionens 
konsumentprisindex (MUIKP) vilka i sin tur kommer att användas av bl.a. den 
kommande europeiska centralbanken för att övervaka inflationen inom den 
ekonomiska och monetära unionen. Skyldigheten att upprätta HIKP innebär inte på 
något sätt att medlemsstaternas rätt att offentliggöra egna nationella, icke 
harmoniserade inflationsindex, som de kan använda för den nationella politiken, 
ifrågasätts. 
2. Med stöd av rådets förordning 2494/95 har kommissionen hittills antagit tre 
detaljerade förordningar om särskilda metoder för att framställa HIKP. Den första, 
kommissionens förordning (EG) 1749/96 om initiala åtgärder för implementering 
omfattar sex tekniska områden: initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, 
elementära aggregat och minimistandarder för kvalitetsjustering, urval och priser. 
Den andra, kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 handlar om HIKP och dess 
delindex som förmedlas till och sprids av Eurostat. Den tredje, kommissionens 
förordning (EG) nr 2454/97, definierar minimistandarder för kvaliteten pä 
vägningstalen för att utarbeta harmoniserade konsumentprisindex. 
3. I artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2494/95 föreskrivs att harmoniserade 
konsumentprisindex skall baseras på priset på varor och tjänster som bjuds ut till 
försäljning på medlemsstatens ekonomiska territorium för att direkt tillfredsställa 
konsumenternas behov. Fortfarande behövs dock en enhetlig definition av HIKP:s 
geografiska och befolkningsmässiga täckning och förslaget till förordning skall 
tillgodose detta. I förslaget sägs det att för beräkningen av HIKP:s vägningstal bör i 
täckningen ingå alla hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter som 
förekommer på denna medlemsstats ekonomiska territorium. 1 synnerhet skall 
täckningen omfatta utländska besökares utgifter ("det inhemska konceptet") liksom 
utgifter knutna till personer som vistas på en institution, men inte omfatta de utgifter 
som uppkommer då medborgare vistas utomlands. Alla privata hushåll skall också 
ingå oberoende av vilket område de förekommer i och deras placering i 
inkomstfördelningen. Utgifter i samband med affärsverksamhet skall inte ingå. 
"S 
4. En enhetlig definition av HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning är 
nödvändig för att uppnå jämförbarhet men också för att undvika luckor och 
dubbelräkning då medlemsstaternas HIKP aggregeras i samband med beräkningen av 
ett europeiskt konsumentprisindex (EIKP) och Monetära unionens 
konsumentprisindex (MUIKP). Dessa båda kommer att bli den främsta indikatorn för 
att bedöma hur framgångsrik den framtida europeiska centralbankens (ECB) 
prisstabiliseringspolitik blir. 
5. Skälen till att det inhemska konceptet måste tillämpas är följande. Syftet med HIKP 
är att ge ett mått på prisstabilitetskriteriet och tjäna som underlag för det framtida 
MUIKP. Avsikten är att mäta prisändringarna inom varje medlemsstats territorium 
hellre än prisändringarna som berör utvalda hushåll, t.ex. inhemska hushåll. De 
prisändringar som måste mätas på medlemsstatens territorium omfattar dem som 
berör utländska besökare, men inte dem som berör medborgare då de vistas i ett 
annat land. För att kunna mäta konvergensen skall därför det inhemska konceptet 
användas. Dessutom måste Europeiska centralbanken (ECB) med tanke på fas 3 i 
EMU inrikta sig på MUIKP. Syftet med ECB är att bevara prisstabiliteten inom 
Euro-området och MUIKP kommer att bli den främsta indikatorn tor att bedöma hur 
framgångsrik prisstabiliteten blir. Därför är det nödvändigt att ha en enhetlig 
definition för Euro-området och det område som MUIKP hänför sig till. Det 
inhemska konceptet uppfyller ett sådant kriterium. 
6. Utgifter som avser människor som bor i hushåll av institutionskaraktär, t.ex. 
pensionärshem, skall ingå av följande skäl. HIKP:s täckning definieras som de varor 
och tjänster som ingår i hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter. 
Hushållssektorn omfattar människor som bor på institutioner och därför skall deras 
utgifter ingå i vägningstalen för HIKP. Som ett resultat av de demografiska 
förändringarna inom EU är utgifterna avseende dem som bor i hushåll av 
institutionskaraktär, i synnerhet pensionärshem, av allt större betydelse och bör for 
den skull inte försummas då man mäter konsumentprisinflationen. 
7. I utkastet till förordning krävs utökad täckning bara i sådana fall där jämtorbarhet 
annars inte skulle föreligga. Där fastställs samtliga de hushåll som skall ingå i HIKP. 
I själva verket är det samtliga hushåll: fattiga och rika, på landsbygden och i tätorter, 
inhemska och icke inhemska, privata och institutionella. Förslaget till förordning 
medger dock att vissa av dessa hushåll undantas från ett delindex, om deras utgifter 
på produkter i det särskilda delindexet inte är signifikanta. I det här sammanhanget 
definieras "inte signifikant" som mindre än en del per tusen av de totala utgifterna 
som täcks av HIKP. Den andel hushåll som får undantas kan bestä av vilken typ av 
hushåll som helst, t.ex. hushåll av institutionskaraktär och utländska besökare 
tillsammans eller enbart utländska besökare. 
8. Medlemsstaternas HIKP omfattar för närvarande mer än 90 % av "bushällens slutliga 
monetära konsumtionsutgifter". Återstående 10 % kommer läggas till senast i 
december 1999. 4 % hänför sig till HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga 
täckning. Återstående 6 % avser varor och tjänster som skall läggas till i december 
1998 och december 1999. Samråd försiggår samtidigt om ett utkast till förordning 
om hur och när de extra varorna och tjänsterna etappvis skall läggas till. 
3 1 
Arbetsgruppen kring HIKP1 och dess undergrupper har under två år använt mycket 
tid vid otaliga möten till att diskutera HIKP.s geografiska och befolkningsmässiga 
täckning. Nästan samtliga ledamöter i arbetsgruppen, däribland huvudanvändarna 
GD II och EMI2, är eniga om förslaget. De betonar att det är nödvändigt med en 
harmoniserad definition av HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning för 
att uppnå jämförbarhet och dessutom väsentligt för att garantera att det inte 
förekommer luckor eller dubbelräkning i täckningen hos Monetära unionens 
konsumentprisindex (MUIKP). Detta index måste beräknas fr.om. januari 1999 och 
är den främsta indikatorn på Europeiska centralbankens prisstabilitetspolitik. 
1 i expertgrupp 
2 Samråd med UMI har emellertid formellt inte förekommit. 
3<£ 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr [xx/98] 
av den [datum] 
om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 
beträffande den geografiska och befolkningsmässiga täckningen 
för harmoniserade konsumentprisindex 
(Text av betydelse för EES) 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2494/95 av den 23 oktober 1995 om 
harmoniserade konsumentprisindex1, särskilt artiklarna 4 och 5.3 i denna, 
med beaktande av kommissionens förslag, 
efter samråd med Europeiska monetära institutet, och 
med beaktande av följande: 
Enligt artikel 5.1 b i förordning (EG) nr 2494/95 skall varje medlemsstat upprätta ett 
harmoniserat index för konsumentpriser (HIKP) med ett första index för januari 1997. 
Skyldigheten att upprätta HIKP innebär inte på något sätt att medlemsstaternas rätt att 
offentliggöra egna nationella, icke harmoniserade inflationsindex, som de kan använda för 
den nationella politiken, ifrågasätts. 
I kommissionens förordning (EG) nr 1749/962 anges att täckningen för HIKP inledningsvis 
skall begränsas till de varor och tjänster som täcks av alla eller de flesta nationella 
konsumentprisindex (KPI). 
I rådets förordning (EG) nr [xx/98] om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 
1749/963 definieras täckningen för HIKP som de varor och tjänster som ingår i hushållens 
slutliga monetära konsumtionsutgifter. 
Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2494/95 bör HIKP baseras på priserna för varor och 
tjänster som saluförs pä medlemsstatens ekonomiska territorium ior att direkt tillgodose 
konsumenternas behov. Vägningstalen för HIKP kräver en harmoniserad definition av deras 
geografiska och befolkningsmässiga täckning. 
Det behövs ett harmoniserat geografiskt begrepp för HIKP lor sammanställningen av 
monetära unionens konsumentprisindex (MUKP1) och europeiskt konsumentprisindex 
(EKPI). 
1 EGTL257,27.IO.I995,s. 1. 
2EGTL229, 10.9.1996, s. 3. 
3 EGT L xxx, [datum], s.x. 
^ 
Kommittén för det statistiska programmet har inte lämnat något yttrande inom den tidsfrist 
som ordföranden fastställt. Beslut om de planerade åtgärderna måste därför, i enlighet med 
artikel 14.2 i förordning (EG) nr 2494/95, fattas av rådet. Om rådet inte har fattat något 
beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta 
att de föreslagna åtgärderna skall vidtas. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel l 
Punkt a2 i artikel 2 i förordning (EG) nr 1749/96 skall ersättas med följande: 
"Ihi.sh/illeiixs/iitliga monetära konsumtionsutgifter definieras som den del av de slutliga 
konsumtionsutgifterna4 
som uppstår för hushall5, oavsett nationalitet eller hemvist, 
- i samband med monetära transaktioner6 
- på medlemsstatens ekonomiska territorium7 och 
- som består av utgifter för varor och tjänster som används tor att direkt 
tillfredsställa individuella behov eller önskningar samt 
- som uppkommer under en av eller båda de tidsperioder som jämförs. 
Hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter specificeras i bilaga Ib i föreliggande 
förordning och överensstämmer med definitionerna i Europeiska 
nationalräkenskapssystemet (ENS) 19958." 
Artikel 2 
1 artikel 3 i förordning (EG) nr 1749/96 skall följande läggas till som punkt 3: 
"3. HIKP som ställs samman med hjälp av vägningstal för delindex0 som avspeglar de 
slutliga monetära konsumtionsutgifterna för en underkategori av hushåll10 i stället tor alla 
hushåll, skall anses vara jämförbara om denna skillnad i praktiken utgör mindre än en 
4 Bilaga Ib nr 4 till 27. 
5 Bilaga Ib nr I. 
'' Bilaga Ib nr 3. 
7 Bilaga Ib nr 2. 
s Radels förordning (EG) nr 2223/% av den 25 juni 1996. EGT L 310. 13.11.1996. 
,; Ariikcl 2 i kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 av den 20 november 1996. EGT 1,2%. 
21.1 1.19%. s. X. 
ID Milana Ib ni I 
±ï 
promille av de sammanlagda utgifter som täcks av HIKP. Alla ändringar av de vägningstal 
som krävs för att säkerställa jämförbarhet enligt denna punkt skall vara genomförda senast 
i december 1998. 
Artikel 3 
I bilaga Ib till förordning (EG) nr 1749/96 skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande: 
" l. Hushållssektorn omfattar hushållen, i vilka alla individer eller grupper av individer 
ingår (enligt definitionen i ENS 2.76.a och 2.76.b), oavsett i vilken typ av område de bor, 
deras position i inkomstfördelningen och deras nationalitet eller hemvist. Hushållssektorn 
omfattar personer som bor på institutioner (enligt definitionen i ENS 2.76b). Den omfattar 
inte företag. 
2. Ekonomiskt territorium överensstämmer med definitionen i ENS 2.05 förutom 
att exterritoriella enklaver som är belägna innanför landets gränser inbegrips och att 
territoriella enklaver belägna i utlandet undantas." 
Artikel 4 
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar 
2 s 
FINANSIERINGSÖVERSIKT 
Åtgärdens beteckning 
Rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 gällande 
geografisk och befolkningsmässig täckning i det harmoniserade 
konsumentprisindexet. 
Berörd budgetpost 
Artikel B5-604 
Rättslig grund 
Rådets förordning (EG) nr 2494/95. 
Beskrivning av åtgärden 
4.1 Allmänt mål 
Syftet med rådets förordning är att påskynda det arbetsprogram som 
skall leda till att harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) följer 
konvergenskriterierna i EG-fördraget. Rådets förordning (EG) 2494/95 
ger ramen inom vilken kommissionens mer detaljerade förordningar 
ålägger medlemsstaterna att sammanställa harmoniserade 
konsumentprisindex efter begrepp, metoder och förfaranden som 
föreslagits av arbetsgruppen1 för harmonisering av konsumentprisindex, 
och som godkänts av kommittén för det statistiska programmet i enlighet 
med tillsynskommitténs förfarande. 
Kommissionens förordning (EG) nr 1749/96 av den 9 september 1996 
anger åtgärder för initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, 
minimistandarder för rutiner i samband med kvalitetsjusteringar, 
minimistandarder för priser, prisindex för elementära aggregat och 
minimistandarder för urval. 
Kommissionens förordning (EG) nr 2214/96 av den 20 november 1996 
definierar delindex av HIKP som sammanställs, överförs och sprids 
varje månad med början med indexet för januari 1997. 
Kommissionens förordning (EG) nr 2454/97 av den 10 december 1997 
definierar minimistandarder för kvaliteten på vägningstalen vid 
beräkning av HIKP. 
Expertgrupp Z£ O 
Kommissionens beslut av den 9 september 1996 [REF. NR C(96)2452] 
anger hur en del av de extra kostnaderna skall finansieras av 
medlemsstaterna. 
Detta utkast till rådets förordning ändrar förordning (EG) nr 1749/96 
med avseende på den geografiska och befolkningsmässiga täckningen i 
det harmoniserade konsumentprisindexet. Där föreslås en enhetlig 
definition av euroområdet och det område som Monetära unionens 
konsumentprisindex (MUIKP) hänför sig till. MUIKP kommer att 
användas bl.a. av den kommande europeiska centralbanken för att 
övervaka inflationen i den ekonomiska och monetära unionen fr.o.m. 
den 1 januari 1999. 
Samtidigt hålls samråd avseende ett utkast till rådets förordning som 
ändrar förordning (EG) nr 1749/96 med avseende på täckningen av 
varor och tjänster i det harmoniserade konsumentprisindexet. 
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse 
I rådets förordning anges att en progressiv harmonisering skall ske i 
etapper. Den första, i februari 1996, tog ett minimum av resurser i 
anspråk och byggde nästan enbart på existerande konsumentprisindex 
(KPI). Den andra etappen, i januari 1997, tog omfattande resurser i 
anspråk. Den tredje och fjärde, i december 1998 och 1999, kommer 
också att ta stora resurser i anspråk. 
» Klassificering av utgifter och inkomster 
Icke-obligatoriska utgifter / Differentierade anslag 
i Typ av utgifter och inkomster 
Bidraget är delfinansierat (66,6 %) med nationella myndigheter. 
Administrativa utgifter - se stycke 10. 
' Budgetkonsekvenser 
7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad 
Utkastet till förordning är nödvändigt för att erhålla jämförbara mått på 
inflationen och väsentligt för en enhetlig definition av euroområdet och det 
område som Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP) hänför sig till. 
MUIKP kommer att användas bl.a. av den kommande europeiska centralbanken 
för att övervaka inflationen i den ekonomiska och monetära unionen fr.o.m. den 
1 januari 1999. Det kommer emellertid att ta extraresurser i anspråk i 
medlemsstaterna och i enlighet med artikel 13 i rådets förordning (EG) nr 
2494/95 skall kommissionen (Eurostat) bära två tredjedelar av dessa 
extrakostnader till slutet av det andra året för genomförandet av åtgärderna. 
Kostnaden för att genomföra detta utkast till rådets förordning beräknas inte 
överstiga 900 000 ecu fram till 1998. De kostnader som kommissionen får bära 
för denna förordning kommer därför inte att överstiga 600 000 ecu. Vissa 
medlemsstater har bättre möjligheter att klara den nödvändiga 
systemomläggningen än andra. I enlighet med artikel 13 är medlemsstaterna inte 
3} 
tvingade att genomföra det som föreskrivs i utkastet till förordning, om inte 
kommissionen (Eurostat) tar på sig två tredjedelar av extrakostnaderna. 
7.2 Kostnadens fördelning mellan åtgärdens olika delar 
Medlemsstaterna kommer att göra en fördelning av kostnaderna för deras 
insatser i samband med att man ingår de olika kontrakten. 
8 Bedrägeribekämpning 
Särskilda avtal kommer att träffas med medlemsstaterna för att garantera att 
åtgärderna blir vidtagna och rätt redovisade. 
9 Analys av kostnadseffektivitet 
9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp 
Särskilda mål: 
Förbättrade och jämförbara konsumentprisindex. 
Befolkningsmässigt mål: 
Användare av prisindex i medlemsstaterna kommer att få nytta av de 
förbättrade åtgärderna, liksom att även EMI:s och kommissionens beslut 
avseende valutaunionen och annan makroekonomisk utveckling kommer 
att bli bättre. 
9.2 Skäl för åtgärden 
Med rådets förordning bör man uppnå en ökad tillförlitlighet och 
internationell jämförbarhet av medlemsstaternas KPI. Det bör också leda 
till att expertkunnande och tekniska tillämpningar vid sammanställning 
av KPI delas mellan medlemsstaterna. 
Största osäkerhetsfaktorn: 
I rådets förordning anges endast en ram inom vilken många tekniska 
detaljproblem skall lösas i samarbete med medlemsstaterna. 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Genomförandebestämmelserna föreskriver en omfattande uppföljning och 
utveckling av lämpliga mätindikatorer via frågeformulär och 
revisionsresor företagna av Eurostat (se nedan angående kostnader). 
I rådets förordning anges att en översyn skall göras i november 1997 och 
i november 1999. 1997 års översyn har redan sänts till kommissionens 
generalsekretariat för att läggas fram för ministerrådet. 
10 Administrativa utgifter (Avsnitt III, del A i budgeten) 
Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras 
på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal 
tjänster och ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. 
1* 
10.1 Konsekvenser för antalet tjänster 
Typ av tjanster 
Fast 
anstallda 
eller 
tillfalligt 
anstallda A 
B 
C 
Andra tjänster 
(experter) 
A-7000 
Totalt Erforderlig personal for 
att forvalta atgarden 
Fasta 
tjänster 
3 Vi 
2 
1 
2 
7 Vi Tillfälliga 
tjänster varav 
Befintliga 
tjanster 
inom berort 
GD eller 
berord enhet 
3 Vi 
2 
1 
1 
7 Vi Ytterligare 
tjanster Period 
3 ar 
Den årliga kostnaden för befintliga tjänster är: 
Fast anställda (kategori Al, A2, A4, A5) = 682 500 ecu x 3 år =2 047 500 
Experter (A-l 178) = 98 000 ecu x 3 år = 294 000 
Totalt = 2 341 500 
10.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal 
Ingen 
10.3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden 
Budgetpost Belopp Berakningsmetod 
A-7031 Arbetsgrupper for 96 000 4 moten a 8 000 ecu som 
kommitten for det motsvarar ledamoternas 
statistiska programmet utgifter (x 3 ar) 
Kostnaden för resor i samband med revisioner till de tio medlemsstaterna varje år - tre 
dagar à 120 ecu per dag plus reskostnader - beräknas till 31 800 ecu. 
A-701 = 31 800 ecu x 3 år = 95 400 
3 5 
FÖRSLAGETS EFFEKTER PÅ FÖRETAGEN, 
DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN I SYNNERHET 
Förslagets titel: 
Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om geografisk 
och befolkningsmässig täckning i det harmoniserade konsumentprisindexet 
- Dokumentets roforcncnummcr! 
Förslaget: 
1. Varför behövs det en gemenskapslagstiftning på det här området med tanke på 
subsidiaritetsprincipen och vilka är huvudsyftena? 
Syftet med rådets förordning är att påskynda det arbetsprogram som skall leda till att 
harmoniserade konsumentprisindex (HIKP) följer konvergenskriterierna i EG-fördraget. 
HIKP är avsedda att användas vid internationella jämförelser av konsumentprisintlationen. 
De kommer att användas i synnerhet av Europeiska kommissionen och Europeiska monetära 
institutet för att bedöma inflationskonvergensen enligt artikel 109j i Fördraget om 
upprättandet av Europeiska gemenskapen. HIKP kommer därefter att utgöra grunden for 
Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP) och användas av bl.a. den kommande 
europeiska centralbanken för att övervaka inflationen i den ekonomiska och monetära 
unionen. 
Rådets förordning (EG) 2494/95 ger ramen inom vilken kommissionens mer detaljerade 
förordningar ålägger medlemsstaterna att sammanställa harmoniserade konsumentprisindex 
efter begrepp, metoder och förfaranden som föreslagits av arbetsgruppen1 för 
harmonisering av konsumentprisindex, och som godkänts av kommittén för det statistiska 
programmet i enlighet med tillsynskommitténs förfarande. I enlighet med artikel 5.3 i rådets 
förordning är genomförandeåtgärder nödvändiga för att garantera jämförbarheten mellan 
harmoniserade konsumentprisindex och för att bevara och förbättra deras tillförlitlighet. 
Hittills har kommissionen antagit tre detaljförordningar i vilka det fastställs särskilda 
statistiska standarder för sammanställningen av HIKP. Den första, kommissionens 
förordning (EG) nr 1749/96 om åtgärder för initial täckning, omfattar sex tekniska 
områden: initial täckning, nya varor och tjänster av betydelse, elementära aggregat och 
minimistandarder för kvalitetsjusteringar, urval och priser. Den andra, kommissionens 
förordning (EG) nr 2214/96, avser HIKP och dess delindex av HIKP som förmedlas och 
sprids av Eurostat. Den tredje, kommissionens förordning (EG) nr 2454/97, definierar 
minimistandarder för kvaliteten på de vägningstal som används för att beräkna HIKP. 
Expertgrupp 
V/ ^o 
Den 7 mars 1997 publicerade Eurostat den första omgången harmoniserade 
konsumentprisindex (HIKP) i enlighet med artikel 5.1 b i rådets förordning 2494/95. HIKP 
ger det bästa statistiska underlaget för internationella jämförelser av konsumentprisinflationen 
och rejäla framsteg har gjorts för att harmonisera metoderna. Mer arbete återstår dock för att 
uppnå ytterligare harmonisering av konsumentprisindexen. 
I artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2494/95 föreskrivs att harmoniserade 
konsumentprisindex skall baseras på priset på varor och tjänster som bjuds ut till försäljning 
på medlemsstatens ekonomiska territorium för att direkt tillfredsställa konsumenternas behov. 
Fortfarande behövs dock en enhetlig definition av HIKP: s geografiska och 
befolkningsmässiga täckning och förslaget till förordning skall tillgodose detta. I förslaget 
sägs det att för beräkningen av HIKP:s vägningstal bör i täckningen ingå alla hushållens 
slutliga monetära konsumtionsutgifter som förekommer på denna medlemsstats ekonomiska 
territorium. I synnerhet skall täckningen omfatta utländska besökares utgifter ("det inhemska 
konceptet") liksom utgifter knutna till personer som vistas på en institution, men inte omfatta 
de utgifter som uppkommer då medborgare vistas utomlands. Alla privata hushåll skall också 
ingå oberoende av vilket område de förekommer i och deras placering i inkomstfördelningen. 
Utgifter i samband med affärsverksamhet skall inte ingå. 
En enhetlig definition av HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga täckning är nödvändig 
för att uppnå jämförbarhet men också för att undvika luckor och dubbelräkning i täckningen 
hos Monetära unionens konsumentprisindex (MUIKP) och det europeiska 
konsumentprisindexet (EIKP). 
Skälen till att det inhemska konceptet måste tillämpas är följande. Syftet med HIKP är att ge 
ett mått på prisstabilitetskriteriet och tjäna som underlag för det framtida MUIKP. Avsikten är 
att mäta prisändringarna inom varje medlemsstats territorium hellre än prisändringarna som 
berör utvalda hushåll, t.ex. inhemska hushåll. De prisändringar som måste mätas pä 
medlemsstatens territorium omfattar dem som berör utländska besökare. För att kunna mäta 
konvergensen skall därför det inhemska konceptet användas. Dessutom måste Europeiska 
centralbanken (ECB) med tanke på fas 3 i EMU inrikta sig på MUIKP. Syftet med ECB är att 
bevara prisstabiliteten inom Euro-området. Därför är det nödvändigt att ha en enhetlig 
definition för Euro-området och det område som MUIKP hänför sig till. Det inhemska 
konceptet uppfyller ett sådant kriterium. 
Utgifter som avser människor som bor i hushåll av institutionskaraktär, t.ex. pensionärshem, 
skall ingå av följande skäl. HIKP:s täckning definieras som de varor och tjänster som ingår i 
hushållens slutliga monetära konsumtionsutgifter. Hushållssektorn omfattar människor som 
bor pä institutioner och därför skall deras utgifter ingå i vägningstalen för HIKP. 
Effekterna på företagen 
2.Vem kommer att beröras av förslaget? 
• vilken företagssektor 
Konsumentprisindex ställs samman med hjälp av priser och vägningstal. För flertalet 
medlemsstater kommer utkastet till förordning att innebära en utökad uppgiftstäckning för att 
beräkna HIKP:s vägningstal. Det kommer t.ex. att bli nödvändigt att ta med utgifter som 
H1 
utländska besökare eller enskilda som bor på institutioner t.ex. pensionärshem har. I enlighet 
med subsidiaritetsprincipen är det de nationella statistikkontoren som avgör hur och var sådan 
uppgifter skall samlas in. I stor omfattning skulle de kunna hämtas från redan befintliga källor 
som turismstatistiken. Dessutom skulle man kunna skaffa uppgifter om personer som bor i 
hushåll av institutionell karaktär från ideella organisationer som betjänar hushållen eller från 
myndigheterna. 
• vilken företagsstorlek (hur hög är andelen små och medelstora företag?) 
Företagets storlek är av intresse bara i den mån som vägningstalen korrekt skall återspegla 
hushållens utgifter, inklusive personer som bor i hushåll av institutionskaraktär, t.ex. 
pensionärshem. I enlighet med subsidiaritetsprincipen väljs uppgiftskällorna av de nationella 
statistikkontoren. 
• förekommer dessa företag inom någon särskild del av Europeiska unionen? 
Det geografiska området är av intresse bara i den mån som vägningstalen korrekt skall 
återspegla hushållens monetära konsumtionsutgifter på medlemsstaternas totala ekonomiska 
territorium. Alla medlemsstater i Europeiska unionen, Norge och Island berörs. 
3. Vad måste företagen göra för att följa förslaget? 
De nationella statistikinstituten samlar de nödvändiga uppgifterna om hushållens utgifter på 
det ekonomiska territoriet via redan befintliga uppgiftskällor, t.ex. översikter över 
hushållsbudget, turismstatistik och nationella redogörelser. I vissa fall kan det bli nödvändigt 
att utsträcka de översikter som redan finns eller att samla in uppgifter direkt från ideella 
organisationer som betjänar hushåll, från myndigheter eller pensionärshem. 1 allmänhet är det 
frivilligt att medverka i sådana sammanställningar. 
4. Vilka ekonomiska effekter förväntas förslaget få? 
• på sysselsättningen 
• på investeringar och skapandet av nya företag 
• påföretagens konkurrenssituation 
Indirekta effekter, i den mån HIKP medger internationella jämförelser av 
konsumentprisinflation, och dessutom den statistiska grunden för bedömningen av 
inllalionskonvergensen i artikel 109j Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 
Under fas 3 av EMU kommer HIKP att användas för att ställa samman Monetära unionens 
konsumentprisindex (MUIKP), som kommer att bli indikatorn pä den kommande europeiska 
centralbankens monetära politik . lin gemensam och stabil valuta är ett viktigt steg i riktning 
mot europeisk integration och ekonomiska framsteg med dess betydelse för sysselsättning, 
investeringar och konkurrens. 
5. Beaktar förslaget de små och medelstora företagens speciella situation (minskade eller 
olika krav etc.) 
I enlighet med subsidiaritetsprincipen fastställs uppgiftskällorna av de nationella 
statistikkontoren. De står redan for insamlingen av liknande uppgifter om vägningstal för att 
v. l^ 
beräkna de nationella konsumentprisindexen (KPI). De baseras huvudsakligen på dessa 
uppgifter. Utkastet till förordning kan dock innebära ny uppgiftsinsamling i vissa 
medlemsstater. Till stor del kan uppgifterna hämtas från redan befintliga källor såsom 
turismstatistik. Dessutom kan uppgifter om personer som bor i hushåll av institutionell 
karaktär samlas in via ideella organisationer som betjänar hushållen eller från myndigheterna. 
I allmänhet är medverkan i sådana översikter frivillig. 
Samråd: 
6. Gör en sammanställning över de organ med vilka samråd har förekommit om 
utkastet och ge en kort redovisning av deras viktigaste synpunkter 
Europeiska rådgivande kommittén om statistisk information på det ekonomiska och sociala 
området (CEIES)2, GD II, Europeiska monetära institutet och medlemsstaternas centralbanker 
deltar aktivt i mötena med arbetsgruppen3 för harmonisering av KPI och i undergrupperna. De 
understryker att en enhetlig definition av den HIKP:s geografiska och befolkningsmässiga 
täckning är nödvändig för att uppnå jämforbarhet och väsentlig tor att undvika luckor och 
dubbelräkning i täckningen hos Monetära unionens konsumentprisindex (MU1KP) .som måste 
beräknas fr.o.m. januari 1999. De ställer sig därlor positiva till den föreslagna torordningen. 
2 Inrättad genom rådets beslut 91/116/EEG; Kommittén består av representanter för det vetenskapliga, 
ekonomiska och sociala området och omfattar producenter och användare av statistiska uppgifter. 
Expertgrupp 
TILLÄGG RÖRANDE EFTA-LÄNDERNA 
Förslagets titel: 
Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 1749/96 om 
geografisk och befolkningsmässig täckning i det harmoniserade konsumentprisindexet 
Effekter på EFTA-länderna 
EFTA-länderna har deltagit i de diskussioner som förts i den statistiska programkommittén 
och arbetsgruppen om harmoniseringen av konsumentprisindex. De är till fullo insatta i 
utkasten till förordning och deras synpunkter har beaktats då utkastet utarbetades. De planerar 
att ställa samman harmoniserade konsumentprisindex (H1KP) i enlighet med denna 
förordning. 
M Vf 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 323 slutlig 
DOKUMENT 
SV 10 09 06 17 
Katalognummer : CB-CO-98-331-SV-C 
ISBN 92-78-36391-X 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
V M