(6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om stabilitets-/konvergensprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga åtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt. För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga nödåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

(7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen. På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

(8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och en tryggad energiförsörjning och hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna människor från Ukraina.

(9)Den 13 juli 2021 lämnade Malta in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 5 oktober 2021 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av återhämtnings- och resiliensplanen för Malta. Delbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Malta på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

(10)Den 15 april 2022 lämnade Malta in sitt nationella reformprogram 2022, och den 2 maj 2022 sitt stabilitetsprogram 2022, i enlighet med artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. I enlighet med artikel 27 i förordning (EU) 2021/241 ska Maltas halvårsvisa rapporter om framstegen avseende målen i återhämtnings- och resiliensplanen också återspeglas i 2022 års nationella reformprogram.

(11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Malta. Den innehöll en bedömning av hur väl Malta hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av Maltas genomförande av återhämtnings- och resiliensplanen, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Maltas framsteg avseende genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, liksom framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

(12)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. Rapporten behandlade Maltas budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Rapporten slog fast att underskottskriteriet inte var uppfyllt. I linje med meddelandet av den 2 mars 2022 föreslog inte kommissionen att inleda nya förfaranden vid alltför stora underskott under våren 2022, och den kommer att göra en ny bedömning av om det är relevant att föreslå inledande av sådana förfaranden under hösten 2022.

(13)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Malta att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i linje med den allmänna undantagsklausulen, för att ändamålsenligt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Malta rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat minskade Maltas offentliga underskott under 2021 från 9,5 % av BNP 2020 till 8,0 % 2021. Maltas finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna minskade från 6,3 % av BNP 2020 till 4,7 % 2021. De åtgärder som Malta vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 57,0 % av BNP.

(14)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i 2022 års stabilitetsprogram är realistiskt. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att öka med 4,4 % under 2022 och med 3,9 % under 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en lägre real tillväxt i BNP på 4,2 % 2022 och en högre tillväxt på 4,0 % 2023. I 2022 års stabilitetsprogram förväntar sig regeringen att det samlade underskottet kommer att minska till 5,4 % av BNP under 2022 och till under 4,6 % 2023. Minskningen under 2022 speglar i huvudsak den ökade ekonomiska aktiviteten och nettoeffekten av att krisstödsåtgärderna delvis har avvecklats, medan nya åtgärder har vidtagits för att möta de höga energipriserna. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten öka till 58,6 % av BNP under 2022 och fortsätta att öka till 59,4 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna för 2022 och 2023, på 5,6 % respektive 4,6 % av BNP. Detta är i linje med det beräknade underskottet i 2022 års stabilitetsprogram. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en liknande offentlig skuldkvot, 58,5 % av BNP 2022 och 59,5 % 2023.

Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 4,5 %. Denna beräkning inkluderar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Maltas potentiella tillväxt.

(15)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 4,7 % av BNP 2021 till 1,3 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtagits för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 1,0 % av BNP 2022 och 0,6 % av BNP 2023. Dessa åtgärder består framför allt av sänkningar av indirekta skatter på energiförbrukning och subventioner till energiproduktion för att kompensera för prisökningarna på importerad el och koldioxidutsläpp. De har angetts vara tillfälliga. Om energipriserna förblir höga också under 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Vissa av åtgärderna är inte riktade, bland annat subventionerna till energiproduktion och sänkningarna av bränslepunktskatter. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,1 % av BNP 2022 och 0,1 % av BNP 2023.

(16)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Malta att under 2022 upprätthålla en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Malta rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning och säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

(17)Under 2022 förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022 och uppgifterna i Maltas stabilitetsprogram 2022 den finanspolitiska inriktningen vara stödjande med –1,5 % av BNP, vilket rekommenderades av rådet. Malta planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, vilket rådet rekommenderade. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 0,2 procentenheter av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,3 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2022. Av det skälet planerar inte Malta att upprätthålla sina nationellt finansierade investeringar. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 1,6 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta betydande expansiva bidrag omfattar den ytterligare effekten från åtgärderna för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de ökade energipriserna (0,5 % av BNP), liksom kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,1 % av BNP). Regeringen gav dessutom ekonomiskt stöd till hushållen (0,3 % av BNP) och ökade avgiftsfinansierade och icke avgiftsfinansierade pensionsförmåner utöver levnadskostnadsjusteringen (0,2 % av BNP), samtidigt som tillväxttakten för insatsförbrukning (ej inräknat åtgärder) var fortsatt stark (0,4 % av BNP).

(18)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på 1,1 % av BNP vid oförändrad politik. Malta förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 0,2 procentenheter av BNP jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar förväntas ge ett kontraktivt bidrag på 0,1 procentenheter till den finanspolitiska inriktningen 2023. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett kontraktivt bidrag på 1,3 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Här ingår effekter av utfasningen av åtgärderna mot höjda energipriser (0,4 % av BNP), av det tillfälliga ekonomiska stödet till hushållen (0,3 % av BNP) och av de avgiftsfinansierade och icke avgiftsfinansierade pensionsförmånerna utöver levnadskostnadsjusteringen (0,2 % av BNP). Dessutom förväntas insatsförbrukningen (ej inräknat åtgärder) öka mindre än BNP i löpande priser (0,4 % av BNP).

(19)I 2022 års stabilitetsprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt minska till 4,6 % av BNP 2023, till 2,8 % 2024 och till 2,4 % 2025. Det offentliga underskottet beräknas därmed att nå en nivå under 3 % av BNP 2024. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten minska fram till 2025, närmare bestämt till 58,6 % av BNP under 2024 och till 57,2 % under 2025. Utifrån kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara medelhöga på medellång sikt.

(20)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Malta från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. Planen är ambitiös och innehåller reformer och investeringar för att möta utmaningar inom hälso- och sjukvård, sysselsättning, utbildning och kompetens, klimatomställning och digital omställning, rättskipning samt kampen mot korruption och penningtvätt. God förvaltning är en av hörnstenarna i regeringens långsiktiga ekonomiska vision, och planen innehåller betydande insatser för att hantera utmaningar inom detta område. Investeringar i utbildning har också en framträdande plats i planen, med relevanta åtgärder för att korrigera svagheter i utbildningssystemet. En stor del av de planerade investeringarna fokuserar på den gröna och den digitala omställningen, och följer därmed de landsspecifika rekommendationerna om investeringar inom dessa områden. Utmaningarna inom aggressiv skatteplanering, FoI och pensionssystemets hållbarhet hanteras delvis.

(21)Genomförandet av Maltas återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Malta står för 53,8 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 25,5 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Malta snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

(22)Malta har ännu inte lämnat in partnerskapsavtalet och de övriga sammanhållningspolitiska programdokumenten. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Malta beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

(23)Förutom de ekonomiska och sociala utmaningar som hanteras genom återhämtnings- och resiliensplanen står Malta inför ett antal andra utmaningar som rör inslag i skattesystemet som underlättar aggressiv skatteplanering. Att ta itu med aggressiv skatteplanering är fortfarande centralt för att göra skattesystemen effektivare och mer rättvisa, vilket bekräftas i 2022 års rekommendation för euroområdet. Spridningseffekter av de aggressiva skatteplaneringsmetoderna mellan medlemsstaterna kräver att de nationella strategierna samordnas för att komplettera EU-lagstiftningen. Malta har vidtagit åtgärder för att motverka aggressiva skatteplaneringsmetoder genom att genomföra tidigare överenskomna internationella och europeiska initiativ, och genom att i återhämtnings- och resiliensplanen åta sig att göra en oberoende granskning av utgående och ingående betalningar (dvs. mellan personer bosatta i unionen och personer bosatta i tredjeländer) som ska följas upp av genomförandelagstiftning i linje med granskningens slutsatser. Utgående betalningar av räntor, royaltyer och utdelningar från Maltabaserade bolag till noll- eller lågskatteländer (här definierade som länder med en lagstadgad bolagsskattesats som understiger den lägsta lagstadgade bolagsskattesatsen i EU, vilken är 9 %) kan dock leda till att dessa betalningar undgår att beskattas helt till dess att källskatter, eller motsvarande defensiva åtgärder, införs i Malta för att säkerställa att sådana betalningar beskattas på rätt sätt. Dessutom riskerar behandlingen av bolag som är skattemässigt hemmahörande i Malta men som inte har sin hemvist där att fortsätta leda till dubbel icke-beskattning för både bolag och enskilda personer.

(24)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU-planen till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte fastställs de lämpligaste projekten, investeringarna och reformerna på nationell och regional nivå och på EU-nivå i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.