Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Genomförandet av agendan för bättre lagstiftning: Bättre lösningar för bättre resultat

[COM(2017) 651 final]

(yttrande på eget initiativ)

(2018/C 262/04)

Föredragande: Bernd DITTMANN

Beslut av EESK:s plenarförsamling 15.2.2018 Rättslig grund Artikel 29.2 i arbetsordningen Ansvarig facksektion Inre marknaden, produktion och konsumtion Antagande av facksektionen 9.3.2018 Antagande vid plenarsessionen 19.4.2018 Plenarsession nr 534 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 185/0/0

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att agendan för bättre lagstiftning bör bli ett permanent program för att införa EU-lagstiftning av hög kvalitet utan att centrala politiska mål undergrävs eller att det skapas ett avregleringstryck. Den bör fortsättas, vidareutvecklas och förbättras av den nya kommissionen efter 2019.

1.2 EESK uppmanar kommissionen att tillhandahålla en detaljerad färdplan för den kommande utvärderingen av programmet för bättre lagstiftning och att förtydliga vilken form av deltagande som planeras för EESK och de berörda parterna.

2. Kommissionens meddelande om bättre lagstiftning

2.1 Genomförandet av agendan för bättre lagstiftning: Bättre lösningar för bättre resultat meddelandet ). Kommissionen offentliggjorde den 24 oktober 2017 meddelandet ( 1 ) (nedan kallat).

2.2 I detta meddelande redogör kommissionen för framstegen i genomförandet av agendan för bättre lagstiftning (nedan kallat agendan ) sedan dess antagande i maj 2015.

2.3 Kommissionen kommer under 2018 att utvärdera systemet för bättre lagstiftning i dess helhet. Detta yttrande utgör ett svar på meddelandet samt ett bidrag till arbetet inför den kommande utvärderingen.

3. Allmänna kommentarer

3.1 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén välkomnar kommissionens fortsatta engagemang för bättre lagstiftning och dess pågående insatser för att genomföra de mål som fastställdes i agendan i maj 2015 enligt vad som beskrivs i meddelandet. Bättre lagstiftning är en process som ständigt förbättras och kräver engagemang och deltagande från alla berörda aktörer.

3.2 Bättre lagstiftning bör bidra till att skapa politiska beslutsprocesser som bygger på redovisningsskyldighet, deltagande och öppenhet och som leder till enkla, tydliga, enhetliga, ändamålsenliga och genomförbara regler. Detta är en viktig förutsättning för att säkerställa allmänhetens förtroende för EU och dess institutioner. Agendan bör bidra till att skapa ett effektivt och konsekvent regelverk som möjliggör innovation och hållbar tillväxt och som stöder fullbordandet av en välfungerande inre marknad.

3.3 Bättre lagstiftning bör inte leda till en alltför omfattande byråkratisering av EU:s politiska beslutsfattande. Politiska beslut får inte ersättas av tekniska förfaranden.

3.4 I ett tidigare yttrande ( 2 ) betonade EESK att bättre lagstiftning ”inte ska handla om ’mer’ eller ’mindre’ reglering i EU eller om att avreglera eller nedprioritera vissa politikområden och därmed äventyra de värden som EU står för: socialt skydd, miljöskydd och grundläggande rättigheter ( 3 ) . Bättre lagstiftning är i första hand ett verktyg för att säkerställa att de politiska målen faktiskt uppnås på en evidensbaserad grund i ljuset av ovan nämnda värden, utan att miljö- eller konsumenträttigheter eller sociala normer inskränks eller befogenheter förskjuts i den institutionella strukturen genom att nya organ inrättas. Bättre lagstiftning kan och får inte ersätta politiska beslut”.

3.5 EESK noterar de framsteg som hittills har gjorts i genomförandet av agendan. Kommittén välkomnar särskilt den mer systematiska användningen av konsekvensbedömningar och efterhandsutvärderingar, de mer systematiska samråden med berörda parter, de reviderade riktlinjerna och verktygslådan för bättre lagstiftning, Refit-programmet och Refit-plattformen samt utnämningen av nämnden för lagstiftningskontroll.

3.6 EESK deltar aktivt i arbetet med bättre lagstiftning, bland annat genom att medverka i Refit-plattformen och utarbeta efterhandsutvärderingar. Kommittén hänvisar till sina många yttranden i detta sammanhang ( 4 ) . Varken agendan eller meddelandet hänvisar dock till EESK. Kommittén ingår heller inte i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. Detta visar att kommissionen och lagstiftarna fortfarande inte i tillräcklig grad beaktar kommitténs roll och funktion i enlighet med fördragen eller den kunskap och expertis som dess ledamöter och det civilsamhälle den representerar besitter.

3.7 Deltagande i programmet för bättre lagstiftning och dess respektive instrument och förfaranden kräver finansiella och mänskliga resurser som inte alla civilsamhällsorganisationer har tillgång till (t.ex. datainsamling, deltagande i offentliga samråd osv.). Detsamma gäller för små företag. EESK uppmanar kommissionen att se till att programmet för bättre lagstiftning förblir öppet och tillgängligt för alla organisationer och intressen, oberoende av deras storlek och finansiella och mänskliga resurser.

4. Särskilda kommentarer

4.1 EESK är det europeiska organiserade civilsamhällets röst och agerar som mellanhand mellan EU-lagstiftarna och det organiserade civila samhället och arbetsmarknadens parter. Kommittén har samlat på sig stor erfarenhet och sakkunskap avseende alla frågor som rör bättre lagstiftning. Vi vill därför i detta sammanhang påminna kommissionen om några av våra särskilda rekommendationer avseende aspekter som omfattas av meddelandet samt avseende andra aspekter som vi anser måste understrykas.

4.2 EESK anser att meddelandet ger en god allmän överblick över framstegen i genomförandet av agendan på de olika områdena för bättre lagstiftning. Det är dock alltför vagt i fråga om exakt vilka åtgärder kommissionen avser att vidta för att vidareutveckla programmet om bättre lagstiftning. Vidare innehåller meddelandet ingen hänvisning till den kommande utvärderingen av programmet för bättre lagstiftning 2018, eller till huvuddragen i denna utvärdering, dess centrala åtgärdsområden eller vilken form av deltagande som planeras för EESK och de berörda parterna.

4.3 Proportionalitet och subsidiaritet

4.3.1 EESK välkomnar kommissionens fokus på huvudprioriteringar och ”att vara stor i stora frågor”. Kommittén upprepar att EU endast bör agera om subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras och om gemensamma åtgärder tillför mervärde för alla.

4.3.2 ”EESK är för ett tydliggörande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som ibland används som argument av motståndare till lagstiftningsinitiativ utan att deras bakomliggande resonemang är tillräckligt väl underbyggt”, såsom anges i kommitténs yttrande ( 5 )

4.3.3 arbetsgrupp om subsidiaritet och proportionalitet EESK noterar utnämningen av en ( 6 ) . Kommittén uppmanar arbetsgruppen att ta vederbörlig hänsyn till kommitténs yttranden och rekommendationer i denna fråga.

4.3.4 EESK efterlyser en förbättrad övervakning av subsidiariteten och proportionaliteten och ett ökat engagemang från medlemsstaterna och deras parlament i efterhandsutvärderingarna.

4.3.5 EESK uppmanar kommissionen att bättre främja verktyg nr 5 i verktygslådan för bättre lagstiftning (”rättslig grund, subsidiaritet och proportionalitet”) vid alla sina avdelningar (horisontellt och vertikalt) för att öka efterlevnaden av detta verktyg vid utarbetandet av konsekvensbedömningar.

4.4 Konsekvensbedömningar

4.4.1 EESK hänvisar till de förslag som den lagt fram i sitt yttrande ( 7 ) om hur man kan förbättra det europeiska ekosystemet för konsekvensbedömningar.

4.4.2 Konsekvensbedömningar bör vara standardförfarandet för alla nya lagstiftningsförslag, även för delegerade akter och genomförandeakter. I de fall förslag läggs fram utan en konsekvensbedömning måste kommissionen i detalj redogöra för orsakerna till detta och tillhandahålla alla uppgifter och det underlag som ledde fram till och/eller stöder dess förslag.

4.4.3 Riktlinjerna för bättre lagstiftning hänvisar uttryckligen till det faktum att konsekvensbedömningar kan och måste göras i samband med såväl lagstiftningsinitiativ som delegerade akter och genomförandeakter. Vi uppmuntrar därför kommissionen att närmare och med större öppenhet gentemot berörda parter och EESK analysera behovet av att genomföra en konsekvensbedömning av dessa akter. Det faktum att man har genomfört en konsekvensbedömning av den lagtext från vilken de delegerade akterna och genomförandeakterna härrör är inte tillräckligt för att motivera ett beslut om att inte göra en konsekvensbedömning av dessa akter. Varje enskild akt måste utvärderas utifrån dess egna meriter, i synnerhet eftersom delegerade akter och genomförandeakter kan få avgörande konsekvenser för berörda parter och civilsamhället i stort.

4.4.4 Riktlinjerna och verktygslådan för bättre lagstiftning ( 8 ) utgör den centrala vägledningen för kommissionens avdelningar vid genomförandet av konsekvensbedömningar. EESK påpekar dock att riktlinjerna och verktygslådan i första hand tagits fram med särskild avsikt att användas av EU:s avdelningar, och deras specifikationer ger inte de berörda parterna möjlighet att förstå hur de på ett korrekt sätt ska använda de verktyg som krävs för att genomföra konsekvensbedömningar. EESK uppmanar därför kommissionen att göra dessa verktyg tillgängliga för den bredare allmänheten med en funktionsduglig version.

4.4.5 nämnden för lagstiftningskontrolls årsrapport för 2016 EESK noterar dock en bristande efterlevnad av dessa riktlinjer vilket leder till bristfälliga konsekvensbedömningar. Detta bekräftas och underbyggs iårsrapport för 2016 ( 9 ) . EESK uppmuntrar därför kommissionen att mer kraftfullt främja principerna om bättre lagstiftning i alla sina avdelningar, t.ex. genom obligatoriska, regelbundna utbildningsprogram för personalen.

4.4.6 Nämnden för lagstiftningskontrolls årsrapport för 2016 visar att kommissionens avdelningar endast delvis genomför nämndens rekommendationer efter att ha mottagit ett första negativt yttrande. Kommittén föreslår därför att nämnden för lagstiftningskontroll i de fall där den utfärdar ett dubbelt negativt yttrande ska ha rätt till ett suspensivt veto som tvingar kommissionens avdelningar att revidera sin konsekvensbedömning tills de nödvändiga kvalitetskraven uppfylls. Nämnden för lagstiftningskontroll bör inte ha någon vetorätt i fråga om politiska beslut.

4.4.7 EESK stöder principen om att ”tänk[a] småskaligt först” och uppmuntrar kommissionen att stärka inriktningen på små och medelstora företag, inbegripet mikroföretag och mycket små företag, i sina konsekvensbedömningar.

4.5 Öppenhet, legitimitet och redovisningsskyldighet

4.5.1 När det gäller öppenhetsregistret välkomnar EESK kommissionens förslag från 2016 om ett rättsligt bindande interinstitutionellt avtal om ett obligatoriskt öppenhetsregister som förutom kommissionen och parlamentet även skulle omfatta rådet.

4.5.2 EESK välkomnar det faktum att det offentliga samrådet för viktiga initiativ nu kommer att vara tillgängligt på alla offentliga språk, medan övriga åtminstone kommer att finnas på franska, tyska och engelska. EESK påminner kommissionen om behovet av att tillhandahålla översättningar av konsekvensbedömningarnas sammanfattningar på alla officiella språk ( 10 )

4.5.3 att involvera berörda parter hänvisar EESK till sitt yttrande När det gällerhänvisar EESK till sitt yttrande ( 11 ) och till Refit-plattformens yttrande ( 12 ) , som företrädare från EESK vid Refit-plattformen bidrog till att utarbeta. EESK välkomnar kommissionens ansträngningar för att förbättra sina mekanismer för samråd med berörda parter, men anser att det krävs ytterligare insatser för att öka deltagandet, öppenheten och redovisningsskyldigheten samt ändamålsenligheten och konsekvensen i denna typ av samråd. EESK uppmuntrar därför kommissionen att överväga och fullt ut genomföra de förslag som anges i de två yttranden som nämns ovan.

4.5.4 Med tanke på EESK:s representativa funktion är kommittén väl lämpad att hjälpa till att kartlägga de berörda parter som påverkas mest av en viss föreslagen politisk åtgärd och bidra till att samla in erfarenheter i förhållande till befintlig lagstiftning. Kommissionen bör rådfråga EESK närmare vid utarbetandet av samrådsstrategier och vid kartläggningen av relevanta målgrupper, både på förhand och i efterhand.

4.6 Förenkla lagstiftningen och undanröja onödiga kostnader

4.6.1 EESK anger i sitt yttrande ( 13 ) att ”EU:s lagstiftning är en viktig integrationsfaktor som inte utgör någon börda eller kostnad som bör minskas. Väl anpassad borgar den däremot för skydd, utveckling och rättssäkerhet för alla europeiska aktörer och medborgare”.

4.6.2 Samtidigt anger kommittén i sitt yttrande ( 14 ) att man ”måste undvika onödiga regleringskostnader. Regleringskostnaderna bör stå i proportion till deras nytta.”

4.6.3 ”utvärdera först”-principen . I enlighet med vad EESK anger i sitt yttrande EESK ställer sig fullständigt bakom. I enlighet med vad EESK anger i sitt yttrande ( 15 ) ”kan [kommittén] spela en viktig roll som förmedlare mellan lagstiftarna och dem som använder EU-lagstiftningen. EESK anpassar kontinuerligt sina arbetsmetoder för att bidra till bedömningen av kvaliteten på tillämpningen av EU-rätten. Således beslutade kommittén nyligen att ta aktiv del i utvärderingen av lagstiftningscykeln genom att utföra egna efterhandsutvärderingar av unionens regelverk”.

4.6.4 kvalitativ metod som likställs med den kvantitativa analysen och som tar hänsyn till forskning om de förväntade fördelarna med lagstiftningen”. Förutom regleringskostnader bör även regleringsmässiga vinster , bland annat nettovinster, i förekommande fall kvantifieras och beaktas mer systematiskt i kommissionens konsekvensbedömningar. Såsom anges i dess yttrande ( 16 ) ”förespråkar [kommittén] ensom likställs med den kvantitativa analysen och som tar hänsyn till forskning om de förväntade fördelarna med lagstiftningen”. Förutom regleringskostnader bör även regleringsmässiga, bland annat nettovinster, i förekommande fall kvantifieras och beaktas mer systematiskt i kommissionens konsekvensbedömningar.

4.6.5 EESK anser att vissa kostnader är oundvikliga om man vill uppnå de politiska målen. Kostnaderna bör endast minskas i de fall där det är bevisat att de inte är nödvändiga för att uppnå det politiska målet. EESK delar kommissionens åsikt att onödiga kostnader bör minskas genom en evidensbaserad bedömning från fall till fall och inte genom sifferexercis, så att de avsedda målen med lagstiftningen respekteras fullt ut.

4.6.6 Refit hänvisar EESK till sina yttranden på detta område Refit-plattformen , vilket består i att tre medlemmar ur EESK:s tre grupper deltar i plattformens sammanträden enligt ett roterande schema. Medlemmarna bedriver ett tätt samarbete för att identifiera politiska prioriteringar för EESK och utarbeta gemensamma ståndpunkter inför plattformens sammanträden, med utgångspunkt i överenskomna ståndpunkter i tidigare yttranden. När det gällerhänvisar EESK till sina yttranden på detta område ( 17 ) . EESK deltar i Refit genom sitt medlemskap i, vilket består i att tre medlemmar ur EESK:s tre grupper deltar i plattformens sammanträden enligt ett roterande schema. Medlemmarna bedriver ett tätt samarbete för att identifiera politiska prioriteringar för EESK och utarbeta gemensamma ståndpunkter inför plattformens sammanträden, med utgångspunkt i överenskomna ståndpunkter i tidigare yttranden.

4.6.7 EESK upprepar att Refit-plattformen är inriktad på efterhandsarbete. Plattformen har i uppdrag att granska förslag som läggs fram via webbplatsen Lighten the Load och utarbeta förslag om hur man kan förenkla den befintliga EU-lagstiftningen. Plattformen bör inte användas för att lägga fram förslag om ny lagstiftning.

4.6.8 EESK noterar att de små och medelstora företagens särskilda intressen inte är uttryckligen företrädda inom Refit-plattformen. Kommittén uppmanar därför kommissionen att bjuda in en lämplig företrädare att delta i Refit-plattformens intressentgrupp.

4.7 Bedömning av alternativa metoder för förenkling och minskade kostnader

4.7.1 När det gäller att fastställa mål för minskning av regelbördan på området för bättre lagstiftning är EESK av den åsikten att mål för minskning av regelbördan bör fastställas i efterhand inom ramen för Refit-programmet och på grundval av en omfattande utvärdering som innefattar dialog med det civila samhället och berörda parter.

4.7.2 Med tanke på att det kan vara svårt att erhålla de uppgifter som krävs för att ta fram vetenskapligt pålitliga grundläggande beräkningar i syfte att fastställa förhandsmål för minskning av regelbördan är kommittén inte positivt inställd till att fastställa sådana mål, varken för enskilda sektorer eller för ekonomin som helhet. Detsamma gäller för politiskt fastställda kvantitativa mål såsom en-in-en-ut-principen.

4.8 Genomförande och tillämpning av unionslagstiftning

4.8.1 När det gäller genomförande och tillämpning av unionslagstiftning hänvisar EESK till sina många yttranden i ämnet ( 18 )

4.8.2 EU-lagstiftningens tillämplighet måste beaktas i ett tidigt skede av det politiska beslutsfattandet som en del av konsekvensbedömningen. EESK uppmanar kommissionens avdelningar att strikt följa riktlinjerna för konsekvensbedömningar enligt kapitel IV i verktygslådan för bättre lagstiftning (”Genomföra, införliva och utarbeta förslag”). Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt särdragen i de olika nationella politiska och rättsliga systemen och åt skillnaderna i fråga om de resurser och den kapacitet som medlemsstaterna har tillgång till för att införliva och tillämpa EU-lagstiftningen.

4.8.3 Regelbördan skapas främst på nationell nivå när medlemsstaternas myndigheter införlivar och tillämpar EU-lagstiftningen (överreglering). EESK anger följande i sitt yttrande ( 19 ) : ”[Att] gemenskapslagstiftningen tillämpas och genomförs på ett bristfälligt sätt beror till största delen på att direktiven införlivats ofullständigt i nationell lagstiftning”. EESK rekommenderar därför användning av förordningar i stället för direktiv i syfte att undvika inkonsekventa regelverk i hela EU ( 20 ) . Den befintliga skyddsnivån för medborgare, konsumenter, arbetstagare och miljön får dock inte sänkas i någon medlemsstat.

4.8.4 gemensam och samordnad insats av huvudaktörerna, dvs. kommissionen, Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna, som i så stor utsträckning som möjligt involverar såväl den lokala och regionala nivån som civilsamhället och de berörda parterna. EESK anser att kommissionen är den ledande aktören i fråga om samordningen av denna insats och, såsom anges i kommitténs yttrande EESK anser att ett korrekt genomförande av EU-lagstiftningen är enav huvudaktörerna, dvs. kommissionen, Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna, som i så stor utsträckning som möjligt involverar såväl den lokala och regionala nivån som civilsamhället och de berörda parterna. EESK anser att kommissionen är den ledande aktören i fråga om samordningen av denna insats och, såsom anges i kommitténs yttrande ( 21 ) , ”när det gäller att öka förtroendet mellan tillsynsmyndigheter genom att stödja ett nätverk mellan myndigheter, företa systematiska bedömningar av deras prestationer och fastställa och sprida exempel på bra arbetsmetoder”.

4.8.5 Kommissionen föreslår i sitt meddelande ett flertal åtgärder för att förbättra genomförandet av EU-lagstiftningen. Bland dessa ingår att inrätta en mer systematisk övervakning och utvärdering av befintlig lagstiftning inom ramen för det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning, tillhandahålla genomförandeplaner för medlemsstaterna och utarbeta landsrapporter som kartlägger nationella styrkor och svagheter när det gäller genomförandet. EESK välkomnar kommissionens särskilda fokus på denna fråga och de föreslagna åtgärderna, men beklagar att inget av detta verkar sörja för ett deltagande från EESK.

4.8.6 Kommittén anger följande i sitt yttrande ( 22 ) : ”När det gäller införlivandet av vissa direktiv vill kommittén ge ett särskilt bidrag till Europaparlamentets initiativbetänkande om den årliga rapporten om genomförandet av EU:s lagstiftning i medlemsstaterna med inriktning på de tillägg som medlemsstaterna inför i samband med införlivandet”.

4.8.7 att hantera överträdelser i meddelandet ”EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning” mer skyndsamt och grundligt följa upp de fall där medlemsstaterna införlivar EU-lagstiftningen på ett felaktigt sätt eller inte införlivar den alls. Slutligen välkomnar EESK det strategiska tillvägagångssätt som kommissionen föreskriver föri meddelandet ”EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning” ( 23 ) . Kommittén uppmanar kommissionen attfölja upp de fall där medlemsstaterna införlivar EU-lagstiftningen på ett felaktigt sätt eller inte införlivar den alls.

4.9 Samarbete med andra institutioner

4.9.1 EESK företräder de organisationer som är slutanvändare av EU-lagstiftningen och bör som sådan betraktas av rådet, Europaparlamentet och kommissionen som en partner och en resurs när det gäller att bedöma lagstiftningsförslagens genomförbarhet utifrån ett konkret och empiriskt perspektiv.

4.9.2 Mot bakgrund av den aktiva roll som EESK har inom ramen för bättre lagstiftning enligt vad som anges ovan uppmanar vi kraftfullt kommissionen, Europaparlamentet och rådet att formellt inkludera kommittén i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning.

Bryssel den 19 april 2018. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) COM(2017) 651 final.

(2) EUT C 13, 15.1.2016, s. 192.

(3) COM(2015) 215 final.

(4) Se bl.a.: Den tillfälliga arbetsgruppen om Övervakningen av genomförandet av EU: s lagstiftning; EUT C 487, 28.12.2016, s. 51; EUT C 303, 19.8.2016, s. 45; EUT C 13, 15.1.2016, s. 192; EUT C 345, 13.10.2017, s. 67; EUT C 13, 15.1.2016, s. 145; EUT C 434, 15.12.2017, s. 11; EUT C 291, 4.9.2015, s. 29; EUT C 230, 14.7.2015, s. 66; EUT C 43, 15.2.2012, s. 14; EUT C 248, 25.8.2011, s. 87; EUT C 18, 19.1.2011, s. 95; EUT C 128, 18.5.2010, s. 103; EUT C 277, 17.11.2009, s. 6; EUT C 100, 30.4.2009, s. 28; EUT C 204, 9.8.2008, s. 9.

(5) EUT C 487, 28.12.2016, s. 51.

(6) C(2017) 7810.

(7) EUT C 434, 15.12.2017, s. 11.

(8) SWD (2017) 350 och https://ec.europa.eu/info/better-regulation-toolbox_sv.

(9) Nämnden för lagstiftningskontrolls årsrapport för 2016, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2016-rsb-report_en.pdf, särskilt s. 13 och s. 15.

(10) EUT C 434, 15.12.2017, s. 11 (punkt 4.3.1).

(11) EUT C 383, 17.11.2015, s. 57.

(12) REFIT Platform Opinion on submissions XXII.4.a by the DIHK and XXII.4.b by a citizen on Stakeholder consultation mechanisms [Refit-plattformens yttrande om fråga XXII.4.a, från den tyska handelskammaren, och fråga XXII.4.b, från en medborgare, om mekanismer för samråd med berörda aktörer]. Datum för antagande: 7 juni 2017.

(13) EUT C 303, 19.8.2016, s. 45.

(14) EUT C 487, 28.12.2016, s. 51.

(15) Putting EU law into practice landscape review [Den tillfälliga arbetsgruppen, ECA:s översiktliga analys av att omsätta lagstiftning i praktiken]. Tillfällig arbetsgrupp om ”Övervakningen av genomförandet av EU:s lagstiftning”EUT C 81, 2.3.2018, s. 81

(16) EUT C 434, 15.12.2017, s. 11.

(17) EUT C 230, 14.7.2015, s. 66, EUT C 303, 19.8.2016, s. 45.

(18) Den tillfälliga arbetsgruppen EUT C 303, 19.8.2016, s. 45; EUT C 291, 4.9.2015, s. 29; EUT C 18, 19.1.2011, s. 95; EUT C 175, 28.7.2009, s. 26; EUT C 204, 9.8.2008, s. 9; EUT C 325, 30.12.2006, s. 3; EUT C 24, 31.1.2006, s. 52; EUT C 24, 31.1.2006, s. 39.

(19) Den tillfälliga arbetsgruppen: EUT C 13, 15.1.2016, s. 192.

(20) EUT C 18, 19.1.2011, s. 95.

(21) EUT C 24, 31.1.2006, s. 52.

(22) EUT C 303, 19.8.2016, s. 45.

(23) C(2016) 8600 (EUT C 18, 19.1.2017, s. 10).