[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.5.2005

KOM(2005) 189 slutlig

1992/0449 (COD)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om

rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av rådets och Europaparlamentets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (optisk strålning) i arbetet (nittonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)

1992/0449 (COD)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om

rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av rådets och Europaparlamentets direktiv om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (optisk strålning) i arbetet (nittonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG)

1. BAKGRUND

Kommissionens förslag (KOM(1992) 560 slutlig – 1992/0449 (COD)) överlämnat till Europaparlamentet* och rådet den

8 februari 1993 (EGT C 77, 18.3.1993)* när förslaget lades fram hörde det inte till medbeslutandeförfarandet.

Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande den

30 juni 1993 (EGT C 249, 13.9.1993).

Regionkommitténs yttrande*

* angav i en skrivelse av den 13 januari 2000 att den inte yttrar sig.

Parlamentets yttrande (första behandlingen) den

20 april 1994 (EGT C 128, 9.5.1994), bekräftat den 16 september 1999 (EGT C 54, 25.2.2000).

Ändrat förslag överlämnat till rådet den

8 juli 1994 (EGT C 230, 19.8.1994).

Enhälligt formellt antagande av rådets gemensamma ståndpunkt den

18.4.2005

2. SYFTET MED KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Det ursprungliga förslaget grundar sig på artikel 118a i fördraget (nuvarande artikel 137) och har formen av ett särdirektiv enligt artikel 16.1 i ramdirektiv 89/391/EEG.

Det syftar till att skydda arbetstagares säkerhet och hälsa mot risker orsakade av exponering för fysikaliska agens. Förslaget täcker fyra typer av fysikaliska agens: buller (risker för hörseln), vibrationer (risker för händer, armar och hela kroppen), elektromagnetiska fält och optisk strålning (risker för hälsan till följd av inducerad ström i kroppen, stötar och fara för brännskador samt absorption av värmeenergi).

Bestämmelserna om vibrationer, elektromagnetiska fält och optisk strålning är nya, men bestämmelserna om buller fanns redan i rådets direktiv 86/188/EEG.

Rådet bestämde sig för att behandla ett agens i sänder och började med vibrationer.

Alla delegationer samt kommissionen godkände denna strategi, som innebär att man behandlar en del i taget av kommissionens förslag utan att förkasta de övriga delarna, vilka kvarstår på rådets dagordning för senare behandling.

Europaparlamentet och rådet har antagit tre direktiv som gäller de tre första av dessa fysikaliska agens, dvs. vibrationer (direktiv 2002/44/EG), buller (direktiv 2003/10/EG) och elektromagnetiska fält (direktiv 2004/40). Det här förslaget utgör den fjärde och sista delen av den allmänna strategi som rådet valde, dvs. att införa ett särdirektiv för varje enskilt fysikaliskt agens[1].

3. KOMMENTARER TILL DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

3.1. Allmänna kommentarer

Eftersom förslaget har delats upp gäller den gemensamma ståndpunkten bara särskilda minimikrav för skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot sådana risker som orsakas av eller kan orsakas av exponering för optisk strålning.

Den gemensamma ståndpunkten behandlar exponering för artificiella och naturliga strålkällor på olika sätt. När det gäller artificiella strålkällor fastställs i den gemensamma ståndpunkten exponeringsgränsvärden som är direkt grundade på bekräftad hälsopåverkan och biologiska överväganden. Tillämpning av gränsvärdena garanterar att arbetstagare som exponeras för optisk strålning skyddas mot all känd skadlig inverkan på hälsan. Dessa värden är mycket lågt satta och följer i stort ICNIRP:s[2] riktlinjer och rekommendationer för exponering för icke-joniserande strålning. Dessa vetenskapligt grundade riktlinjer har utarbetats för att förhindra akuta och långsiktiga effekter på ögon och hud som kan uppkomma vid höga exponeringsnivåer. De gränsvärden som föreskrivs i ICNIRP:s riktlinjer motsvarar de värden som utarbetats av andra oberoende vetenskapliga rådgivande organ. Eftersom de rekommenderade exponeringsgränsvärdena för optisk strålning redan är låga vill man i den gemensamma ståndpunkten inte införa lägre insatsvärden, vilket däremot gjordes för elektromagnetiska fält (direktiv 2004/40/EG).

Eftersom gränsvärdena inte anses tillämpliga när det gäller exponering för naturlig optisk strålning, t.ex. strålning från sol eller eld, understryks i den gemensamma ståndpunkten vikten av information till och utbildning av arbetstagarna, förhandsbedömning av risker och därpå baserade förebyggande åtgärder för att eliminera eller minska effekterna av exponering för naturliga strålkällor.

I den gemensamma ståndpunkten beskrivs vilka förebyggande åtgärder som behövs för att minska riskerna för arbetstagarna. Dessa åtgärder bygger främst på arbetsgivarens skyldighet att identifiera och bedöma de olika risker som följer av arbetstagarnas exponering för optisk strålning i arbetet. En av de viktigaste punkterna i den gemensamma ståndpunkten är därför bedömningen av de strålnivåer som arbetstagare utsätts för, vilket kan kräva mätningar och beräkningar. På denna punkt innehåller den gemensamma ståndpunkten instruktioner angående vilken metod som skall användas för att bedöma exponeringsnivåerna. IEC:s, CIE:s eller CEN:s[3] standarder och rekommendationer bör användas, och om dessa inte är tillgängliga bör nationella eller internationella vetenskapligt grundade riktlinjer följas. För att underlätta för företagen får bedömningen dessutom ta hänsyn till uppgifter från tillverkarna av den utrustning som avger optisk strålning, om den omfattas av ett relevant gemenskapsdirektiv.

På grundval av riskbedömningen, utom i de fall den visar att exponeringsgränsvärdena inte har överskridits och att alla säkerhetsrisker kan uteslutas, är arbetsgivaren skyldig att ta fram och genomföra en handlingsplan som omfattar tekniska och/eller organisatoriska åtgärder i syfte att förhindra att gränsvärdena överskrids.

Den gemensamma ståndpunkten innehåller också utförliga bestämmelser om information och utbildning för arbetstagare som utsätts för risker i samband med optisk strålning. Där föreskrivs vidare om ”lämpliga hälsokontroller” för arbetstagare vars hälsa eller säkerhet riskerar att utsättas för skadlig påverkan.

Rådets gemensamma ståndpunkt överensstämmer i allmänhet med kommissionens förslag, även om den följer en annan uppställning efter att förslaget delats upp och en del ändringar införts på grund av tekniska framsteg och vetenskapliga rön på området sedan antagandet av kommissionens förslag 1994.

3.2. Europaparlamentets ändringar vid första behandlingen

De ändringar som gäller optisk strålning och som Europaparlamentet godkände vid första behandlingen har nummer 1, 4-21, 25, 27 och 34-36.

Ändringarna 1, 5, 9, 14 and 16 har godtagits helt, både i artikel 5 i den gemensamma ståndpunkten och i det ändrade förslaget.

Ändring 13 har godtagits helt i den gemensamma ståndpunkten med en annan ordalydelse i artikel 5.

Ändring 4 har godtagits delvis i den gemensamma ståndpunkten i artikel 2 e, medan den har godtagits helt i det ändrade förslaget. Kommissionen accepterar ändringen som är relevant med tanke på textens nya struktur och på att kunskapsutvecklingen sedan 1994 tvingat fram en ny förebyggande strategi.

Ändringarna 10 och 17 har godtagits i sak i artikel 4.4 i den gemensamma ståndpunkten.

Ändring 12 har i sak tagits med i artikel 5.1 i den gemensamma ståndpunkten, och helt i det ändrade förslaget. Den gemensamma ståndpunkten hänvisar nu till eliminering eller reducering till ett minimum av risker. Kommissionen accepterar detta eftersom det garanterar en högre skyddsnivå i överensstämmelse med direktiv 89/391/EEG.

Ändring 15 om hälsokontroller som ingick i det ändrade förslaget har inte tagits med i den gemensamma ståndpunkten, i strid med kommissionens ursprungliga önskan. Även om kommissionen hade föredragit att ändringen helt skulle ha tagits med i den gemensamma ståndpunkten, accepterade man ändå att ändringen uteslöts så att man lättare skulle nå en kompromiss.

Ändring 25 som inte ingick i det ändrade förslaget har helt inarbetats i den gemensamma ståndpunkten i artikel 12.

Ändringarna 6, 7, 8, 11, 18, 19, 20, 21, 27, 34, 35 och 36 har inte tagits med i den gemensamma ståndpunkten, men fanns däremot med i det ändrade förslaget. Kommissionen accepterar att dessa ändringsförslag stryks, eftersom de inte är relevanta på grund av att texten disponerats om och att tekniska framsteg sedan 1994 medfört ett nytt förebyggande synsätt. Vidare gäller följande:

- Ändringarna 18, 19 och 20 är överflödiga eftersom den gemensamma ståndpunkten inte innehåller några särskilda bestämmelser om avvikelser eller undantag.

- Beträffande ändring 21 accepterade kommissionen rådets synpunkt att standardbestämmelsen i artikel 11 om en kommitté som skall biträda kommissionen är tillräcklig.

De viktigaste skillnaderna mellan den gemensamma ståndpunkten och kommissionens ändrade förslag gäller följande:

- Textens nya struktur på grund av att optisk strålning behandlas i ett särskilt direktiv.

- Omstruktureringen och omdefinieringen av exponeringsgränsvärdena, inklusive slopandet av insatsvärdet och tröskelvärdet. Detta gjordes för att bestämmelserna i direktivet skulle överensstämma mer med den senaste tekniska och vetenskapliga utvecklingen på området.

- Tabellerna och bestämmelserna i bilagorna som nära följer ICNIRP:s rekommendationer. I de få fall där ICNIRP inte har någon kvantifierbar rekommendation, dvs. för speciella situationer med koherent optisk strålning (laser), har IEC:s rekommendationer införts. Det är värt att påpeka att det finns få arbetsmiljöfrågor där det råder så brett samförstånd mellan nationella och internationella hälsovårdsmyndigheter när det gäller säkra exponeringsnivåer.

- Hänvisningen till standarder, rekommendationer och vetenskapligt grundade riktlinjer för den bedömning, mätning och beräkning av exponeringsnivåer för artificiella optiska strålkällor som skall göras i samband med riskbedömningen.

- Slopandet av kravet på att meddela den ansvariga myndigheten om verksamheter som anses medföra ökad risk.

När det gäller hälsokontroller har kommissionen godtagit artikel 8 i den gemensamma ståndpunkten som en kompromiss, trots att den förebyggande aspekten av hälsokontrollen inte klart framgår och trots att arbetstagare inte har rätt till en särskild medicinsk undersökning i samband med överexponering.

4. SLUTSATSER OCH ALLMÄNNA KOMMENTARER

Kommissionen anser att den gemensamma ståndpunkten är förenlig med de grundläggande målen i det ursprungliga ändrade förslaget. Den anser också att man i den gemensamma ståndpunkten tagit hänsyn till de senaste tekniska och vetenskapliga rönen när det gäller risker med exponering för optisk strålning, samt till de flesta av Europaparlamentets krav i dess föreslagna ändringar.

Kommission stödjer den gemensamma ståndpunkten i dess helhet.

5. KOMMISSIONENS FÖRKLARING

Under slutdiskussionerna före antagandet gjorde rådet följande uttalande om utarbetandet av praktiska riktlinjer:

”Rådet uppmanar kommissionen att efter samråd med Rådgivande kommittén för arbetsmiljöfrågor utarbeta praktiska riktlinjer som kan underlätta genomförandet av bestämmelserna i detta direktiv, särskilt artiklarna 4 och 5 och bilagorna.”

Kommissionens svar på rådets uttalande i rådets protokoll:

”Kommissionen noterar rådets begäran och kommer att ägna den vederbörlig uppmärksamhet. Kommissionen förbehåller sig dock initiativrätten och tar hänsyn till de budget- och humanresurser som står till förfogande.”

[1] Se rådets uttalande i protokollet av den 25 juni 2001.

[2] ICNIRP: Internationella kommissionen för skydd mot icke-joniserande strålning.

[3] IEC: Internationella elektrotekniska kommissionenCIE: Internationella belysningskommitténCEN: Europeiska standardiseringskommittén.