ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2

Just därför har EESK uppmanat EU att utarbeta en separat ”EU-agenda för 2050”, som naturligtvis också måste omfatta en stark miljöpolitisk del. Inte ens den nuvarande gröna given är tillräcklig för att genomföra FN:s Agenda 2030, eftersom sociala frågor – i både ett europeiskt och globalt sammanhang – inte behandlas tillräckligt. Kommittén är dock mycket angelägen om att betona att EESK betraktar den gröna given som en god och stabil grund för en heltäckande strategi för hållbar utveckling, en ”EU-agenda för 2050”.
Kommittén är övertygad om att det finns utrymme för djupare diskussioner om relevansen och hållbarheten i skattesystemets nuvarande former. Euroområdet kännetecknas av en relativt hög skattebörda, som dessutom är inriktad på beskattning av arbete. Samtidigt utgör miljöskatter och förmögenhetsskatter jämförelsevis en mycket liten andel av de totala skatteintäkterna. EESK noterar därför att man bör införa sådana beskattningsformer som lättar på skattebördan vid arbete och ökar den vid t.ex. spekulation. Kommittén rekommenderar att man inför rättvisa skattevillkor, särskilt för nya former av den digitala ekonomin där kapitalet i större utsträckning koncentreras på utvinning av värde än på produktion av varor och tillhandahållande av tjänster. I framtiden skulle miljöskatter kunna bli ett viktigt verktyg för att styra in konsumenterna och tillverkarna på ett mer miljövänligt beteende, utan att villkoren för ekonomisk tillväxt påverkas i betydande utsträckning. EESK framhåller samtidigt att eventuella ändringar i skattesystemen inte får förvärra den mycket skeva fördelningen av inkomster och egendom. EESK efterlyser fortsatta och förstärkta insatser för att bekämpa skattebedrägerier, skatteundandragande och skatteflykt (aggressiv skatteplanering), insatser som skulle göra skattesystemet mer effektivt. EESK håller med kommissionen om att det behövs närmare samordning och samarbete mellan medlemsstaterna vid utformningen av en skattepolitik som bidrar till att skapa rättvisa villkor på den inre marknaden. EESK stöder också kommissionen i dess ansträngningar och överväganden för att nå enighet om den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen och en översikt över vinstfördelningen mellan medlemsstaterna. Såsom anges i det tidigare yttrandet ( 3 ) och upprepas i EESK:s publikation ”Taxation – The views of organised civil society” anser EESK att skattepolitiken i allmänhet och kampen mot skattebedrägeri i synnerhet måste förbli en prioriterad fråga för nästa kommission. EESK ställer sig därför bakom en debatt om en successiv övergång till omröstning med kvalificerad majoritet och det ordinarie lagstiftningsförfarandet i beskattningsfrågor, samtidigt som man erkänner att alla medlemsstater alltid måste ha tillräckliga möjligheter att delta i beslutsfattandet.
3.3

x ), kolmonoxid (CO) och kolväten (HC), och har i samband med detta pekat på vissa brister i de föreslagna systemen och rekommenderat att mer tillförlitliga mätmetoder används EESK har, särskilt sedan 2006, yttrat sig i frågan om utsläpp av avgaser, särskilt partiklar (PM), kväveoxider (NO), kolmonoxid (CO) och kolväten (HC), och har i samband med detta pekat på vissa brister i de föreslagna systemen och rekommenderat att mer tillförlitliga mätmetoder används ( 13 )
2.9.

I syfte att utesluta gränsöverskridande överföringar av medel som utförs av privata skäl och rikta in sig uteslutande på betalningar som har anknytning till en ekonomisk verksamhet ska betaltjänstleverantörer vara skyldiga att föra register över en given betalningsmottagare och att göra registret tillgängligt för skattemyndigheterna endast när det totala antal betalningar som mottagits av den betalningsmottagaren överstiger taket på 25 betalningar under ett kalenderkvartal. En sådan tröskel fastställdes genom att man beaktade ett genomsnittligt värde av 95 euro för inköp på nätet i kombination med minimiantalet 100 betalningstransaktioner per år, vilket motsvarar närmare 10 000 euro i försäljning per år.
3.2.

Av historiska skäl och på grund av olika kontexter kan det civila samhället definieras på många olika sätt och ta mycket olika former i de olika medlemsstaterna. Dess framväxt beror på kulturella och politiska traditioner. Vissa organisationer (fackföreningar, sammanslutningar, inrättningar etc.) är varaktiga, medan andra är verksamma under en viss tid. Företagen inom den sociala ekonomin kan, i och med att de utgör en ekonomi som består av människor och inte kapital, betraktas som en del av det civila samhället.
EU:s kärnindustri verkar på en global marknad med ett värde på 3 biljoner euro fram till 2050 och har en halv miljon direkt anställda. Det finns 129 kärnreaktorer i drift i 14 medlemsstater, och man planerar att bygga nya reaktorer i 10 av dessa medlemsstater. EU har de mest avancerade rättsligt bindande standarderna för kärnsäkerhet i hela världen och europeiska företag deltar i hög grad i den globala kärnbränsleproduktionen (EESK:s pressmeddelande nr 58/2016: EESC urges the EU to adopt a more comprehensive nuclear strategy (PINC) , 22.9.2016).
6.2

EESK anser att principen om en gradvis rapportering (internt, behöriga myndigheter, allmänhet) är förenlig med principen om ansvarsfull rapportering. EESK anser dock att visselblåsare måste ha samma möjligheter att gå via interna kanaler som via behöriga myndigheter och rekommenderar därför ett förfarande i två i stället för tre steg, av rättviseskäl och för att skapa rättssäkerhet. Å ena sidan visar internationella studier, även i länder som saknar krav på interna kanaler (Storbritannien, Irland), att anställda av lojalitetsskäl först går den interna vägen, och det finns därför ingen risk för att de interna kanalerna kommer att kringgås i någon omfattande utsträckning. Om ett krav införs på att gå via de interna kanalerna är det dessutom svårt att förutse alla nödvändiga undantag. Å andra sidan föreskriver vissa nationella lagstiftningar att man direkt vänder sig till myndigheter (t.ex. vid brott och överträdelser). Denna skyldighet avser dock endast anställda, medan andra arbetstagare är undantagna. Detta leder till att principen om likabehandling åsidosätts och till rättslig osäkerhet.
3.6

De berörda teknikföretagen har en del av ansvaret eftersom de spelar en övergripande roll i processen. De identifierar inte sig själva som förläggare utan ”bara” som onlineplattformar som distribuerar information och annat innehåll som skapats av de etablerade medierna utan att behöva betala kostnaden för skapandet av innehåll i form av redaktionspersonal. Innehållet distribueras från andra källor utan kontroll, bedömning, analys eller tolkning av det material de publicerar. ”Google är inte ’bara’ en plattform. Företaget skänker ett sammanhang åt, formar och snedvrider det sätt på vilket vi betraktar världen”. Detta var en av slutsatserna i artikeln ”The great Brexit robbery: how our democracy was hijacked” som publicerades av The Guardian , och som analyserade hur en ”ljusskygg, global operation genomförd av […] de olika krafterna i ’Lämna’-kampanjen påverkade resultatet av folkomröstningen om EU”. Eftersom desinformation och tillförlitliga nyheter presenteras på ett sådant sätt att de inte går att skilja från varandra är det svårt för användarna att göra just detta. Teknikföretagen bör därför göra transparensen kring regler och data till en prioritet. Det är särskilt viktigt hur transparenta kopplingarna är mellan plattformarnas reklamintäktsstrategier och spridningen av desinformation. (I detta avseende bör man noga övervaka de pågående förhandlingarna om den uppförandekod om desinformation som borde ha offentliggjorts i slutet av juli 2018.)
Antalet unga jordbrukare minskar stadigt, liksom antalet jordbrukare överlag. Den snabba minskningen av antalet jordbrukare från 14,5 miljoner till 10,7 miljoner ( 16 ) under den förra budgetperioden gäller dock alla åldersgrupper ( 17 ) . Trots samma stödmöjligheter genom den gemensamma jordbrukspolitiken varierar antalet unga jordbrukare och deras andel kraftigt mellan medlemsstaterna ( 18 ) . Under 2016 var endast 31,8 % av EU:s jordbruksarbetare under fyrtio, jämfört med 42,4 % av den förvärvsarbetande befolkningen som helhet ( 19 )
EESK vill lyfta fram slutsatserna och resultaten från studien om prosumenter som är bosatta i den europeiska energiunionen (Study on Residential Prosumers in the European Energy Union) som en del av den dokumentation som åtföljer den tredje rapporten om tillståndet i energiunionen, i synnerhet ett av resultaten, nämligen att det inte finns något harmoniserat regelverk för prosumenter som är bosatta i EU och att medlemsstaterna använder sig av olika strategier, samt rekommendationen att en gemensam, bred definition av prosumenter som är bosatta i EU skulle kunna driva på utvecklingen av en tydlig och kraftfull EU-politik med en rättslig ram som stöder konsumenternas egenproduktion. ( 8 )
4.1

Översynen säkerställer att det nya direktivet innehåller en definition av rena fordon och nu omfattar all relevant upphandlingspraxis med förenklade och effektivare förfaranden. De viktiga nya inslagen är följande: — En definition av rena fordon på grundval av en strategi för nollutsläpp i avgaser för lätta fordon och alternativa bränslen för tunga fordon. — En övergångsperiod fram till 2025 under vilken utsläppssnåla fordon också betraktas som rena fordon, dock med en vägningsfaktor på endast 0,5. — En bestämmelse om att anta en delegerad akt inom ramen för direktivet för att i framtiden införa samma tillvägagångssätt för tunga fordon som för lätta fordon, när lagstiftningen om normer för utsläpp från dessa fordon väl har antagits på EU-nivå. — Utvidgning till andra former av offentlig upphandling än inköp, nämligen leasing av fordon, avtal om allmän trafik avseende kollektivtrafik på väg, icke-reguljära persontransporter och hyra av bussar med förare. — En definition av minimimålen för upphandling på medlemsstatsnivå, uppdelade på medlemsstat och fordonskategori. — Avskaffande av metoden för monetarisering av externa effekter. — Införande av ett rapporteringssystem för medlemsstaterna om genomförandet av direktivet vart tredje år, först med en delrapport 2023 och sedan med en fullständig rapport 2026 om genomförandet av målet för 2025.
2.3

De viktigaste föreslagna ändringarna omfattar följande: i) Export av arbetslöshetsförmåner: Perioden för att ”exportera” arbetslöshetsförmåner (”export” av förmåner till en annan medlemsstat där man söker jobb) ska förlängas från minst tre månader till minst sex månader, med möjlighet till ytterligare en förlängning under den återstående period under vilken man har rätt till förmåner. ii) Vid bedömningen av om en arbetssökande har rätt till arbetslöshetsförmåner kommer en medlemsstat att vara skyldig att kontrollera och pröva alla tidigare försäkringsperioder i andra medlemsstater (vilket är fallet enligt nuvarande regler). Detta är emellertid bara möjligt om den berörda personen har arbetat i den medlemsstaten i minst tre månader (enligt det nya förslaget). Om personen inte uppfyller kraven är det den medlemsstat där han eller hon tidigare var anställd som ansvarar för utbetalning av dessa förmåner. iii) Arbetslöshetsförmåner för gränsarbetare: Enligt de föreslagna reglerna är det den medlemsstat där arbetstagaren senast varit yrkesverksam som ansvarar för att betala eventuella arbetslöshetsförmåner om personen har arbetat där i minst tolv månader. Enligt de nuvarande reglerna betalar dock gränsarbetare skatter och avgifter till den medlemsstat där de arbetar. För anställningsperioder som understiger tolv månader ska bosättningsmedlemsstaten betala arbetslöshetsförmånerna. iv) Sociala förmåner för personer utanför arbetskraften: I detta fall syftar förslaget till att kodifiera aktuell rättspraxis vid Europeiska unionens domstol som innebär att EU-medborgare som står utanför arbetskraften och som flyttar från en medlemsstat till en annan endast kan få tillgång till sociala förmåner om de uppfyller kravet på laglig bosättning, enligt definitionen i direktivet om fri rörlighet. För att personer som står utanför arbetskraften ska vara lagligt bosatta måste de dock bevisa att de har tillräckliga medel för sitt uppehälle och en heltäckande sjukförsäkring. Detta villkor gäller inte aktiva arbetssökande – deras rätt att uppehålla sig i en annan medlemsstat följer direkt av artikel 45 i EUF-fördraget. v) Social trygghet för utstationerade arbetstagare: Det anges att syftet med de föreslagna reglerna är att stärka de administrativa verktyg som rör samordningen av social trygghet för utstationerade arbetstagare i syfte att se till att de nationella myndigheterna har tillräckliga medel för att kontrollera sådana arbetstagares socialförsäkringsstatus och att ta itu med eventuella otillbörliga metoder eller missbruk. vi) Familjeförmåner: Genom förslaget uppdateras reglerna om föräldrapenning, som kompenserar en förälder för förlorad inkomst eller lön under den tid som han eller hon är hemma med barn. Förslaget innebär ingen ändring av de befintliga reglerna för export av barnbidrag. Inte heller planeras någon indexering av barnbidrag.
4.19

Kommittén noterar att de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna), och särskilt de sammanhållningspolitiska fonderna, under programperioden 2014–2020 förväntas spela en stor roll vad gäller renoveringen och uppförandet av byggnader. För närvarande finns det många hinder att övervinna, främst begränsad tillgång till finansiering, höga initialkostnader, relativt långa återbetalningsperioder, högre upplevd kreditrisk för investeringar i hållbar energi samt konkurrerande prioriteringar för fastighetsägare etc. (European Commission: Technical guidance – Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding). Initiativet ”smart finansiering för smarta byggnader” är ett steg i rätt riktning för att komma till rätta med några av dessa problem, och det finns utrymme för att utnyttja ambitionerna i Junckerplanen för att frigöra mer investeringar på detta område.
4.3

Under tidigare budgetmässiga och finansiella perioder har kravet på att lyfta fram ett ”europeiskt mervärde” fått avgörande betydelse när det gäller fastställandet av program och uppdrag. De olika program som stöds av EU-medel har i allt högre grad riktat in sig på praktiskt samarbete mellan EU:s medlemsstater, inom ramen för vilket deras gemensamma insatser har uppnått mer än vad som skulle ha varit möjligt på enbart nationell nivå (fonden för ett sammanlänkat Europa, Horisont 2020 etc.). De har också främjat sammanfallande europeiska intressen mellan lokal och medlemsstatlig nivå (kampen mot arbetslöshet och fattigdom, utveckling av infrastruktur, urban och regional utveckling etc.). Storleken på de tillgängliga resurserna står dock inte i proportion till vad som behöver göras.
1.14

När det gäller förslaget om att minska formaliteterna vid avtal för in- eller uthyrning av luftfartyg med besättning (wet lease) påpekar EESK att förslaget framför allt tar upp frågor som rör säkerheten, medan frågor som rör in- eller uthyrning av luftfartyg med besättning handlar om kommersiell verksamhet, marknadstillträde och konkurrens. De kan även ha en betydande socioekonomisk dimension. EESK avråder i nuläget därför från en ändring av de materiella bestämmelserna om in- eller uthyrning av luftfartyg med besättning och anser att denna fråga bör behandlas i samband med översynen av förordning (EG) nr 1008/2008.
4.16

Europeiska kommissionen önskar ge alla audiovisuella medietjänster mer utrymme och flexibilitet i fråga om reklam. Således kan tv-filmer, filmverk eller nyhetsprogram komma att avbrytas av tv-reklam eller teleshopping åtminstone en gång per programlagd 20-minutersperiod, medan denna period i nuläget är fastställd till minst 30 minuter, vilket innebär att det hädanefter kan förekomma ytterligare ett avbrott per timme. Begränsningen för hur stor del av en timmes sändningstid som får utgöras av reklam, i dag 20 %, dvs. tolv minuter per timme, ersätts av en övre gräns som innebär att högst 20 % av dygnets sändningstid får utgöras av teleshoppinginslag eller reklaminslag mellan klockan 7.00 och 23.00, dvs. sammanlagt 192 minuter. Dessutom kommer enstaka reklaminslag att tillåtas och bestämmelserna i fråga om sponsring och produktplacering blir mera flexibla.
3.5

Naturgas har ersatt fasta bränslen som det andra viktigaste bränslet i EU, motsvarande 23,8 % av all primärenergi som förbrukades 2013. Detta har bidragit till att minska EU:s växthusgasutsläpp. Ökningen i förnybar energi är dock anmärkningsvärd. Under 2013 stod förnybara energikällor för 15 % av EU:s slutliga bruttoenergiförbrukning, vilket var 8,3 % mer än 2004 och innebär att EU är på god väg att nå målet att andelen förnybara energikällor ska vara 20 % år 2020. Bruttoelen som producerades av förnybara energikällor mer än fördubblades från 2000 till 2013 och stod för mer än en fjärdedel av all el 2013.
3.5

Följande frågor måste beaktas under anpassningsprocessen till motorer i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg: — Konstruktionsändringar för att tåla de förhållanden som råder utanför väg, bl.a. långvarig exponering för mer utmanande miljöer, hög stötbelastning och stora vibrationer jämfört med vägfordon som används på raka och jämna vägar. — Den ändring av fysisk form och storlek som skulle krävas för att passa in i det tillgängliga utrymmet i de många olika maskinerna som inte är avsedda att användas på väg och kravet på att minimera efterbehandlingssystemens totala storlek. — De många olika drifts-/belastningscykler under vilka efterbehandlingssystemen måste fungera effektivt, bl.a. snabb transient belastning. — Säkerställande av lämpliga termiska och kemiska balanser i avgassystemet för att efterbehandlingssystemet ska fundera effektivt, inklusive regenerering av partikelfiltersystemen under många olika förhållanden. — Reoptimering av motorn och efterbehandlingssystemet för att garantera ett godtagbart transientsvar och minimera bränsle- och reagensförbrukningen.
1.5

EESK anser att det nu finns en unik möjlighet att utforma, utveckla och genomföra en EU-ram för långsiktiga investeringar på grundval av ett gediget analytiskt arbete vid bland annat kommissionen, International Institute of Finance och Group of Thirty. Hindren för hållbara långsiktiga investeringar är välkända och måste avlägsnas. Det handlar om fem centrala utmaningar: — Att få investerarna att anlägga ett längre perspektiv i sina investeringsbeslut. — Att skapa nya intermediärer och nya instrument för långsiktiga investeringar. — Att utveckla marknaderna för skulder och eget kapital för att bredda utbudet av finansieringsinstrument. — Att se till att kapitalflödet över gränserna sker under ordnade former och gynnar långsiktiga investeringar. — Att utveckla bättre systemanalys vid utformningen av framtida lagstiftning.
4.1.6

EESK anser att en trovärdig fokusering på irreguljär migration och återvändande kräver kraftfulla insatser med alla tillgängliga instrument mot de organiserade kriminella nätverk som använder människor som inkomstbringande handelsvaror när de olagligen förs in i EU, mot de människohandlare som utnyttjar kvinnor och barn sexuellt och mot dem som exploaterar olaglig arbetskraft under slavliknande former. Man måste garantera att offren skyddas av den internationella humanitära lagstiftningen och de europeiska konventionerna om mänskliga rättigheter, eftersom det handlar om utsatta samhällsgrupper som behöver få särskilt skydd. Vi är övertygade om att det kommer att krävas en bättre samordning mellan medlemsstaterna för att dra nytta av befintliga medel och instrument i kampen mot dem som på brottslig väg främjar och underlättar irreguljär immigration.
3.5.13

Det bilaterala avtal mellan Tyskland och Spanien som fram till 2017 ska ge omkring 5 000 unga spanjorer sysselsättnings- och utbildningsmöjligheter är ett exempel på detta, liksom de tyska stödprogrammen ”The job of my life” och ”Make it in Germany”, som båda syftar till att få unga människor att komma till Tyskland för att utbilda sig till yrken där det inte finns tillräckligt många kvalificerade arbetstagare. Deltagarna erbjuds en förberedande tyskkurs i hemlandet, ett bidrag för res- och flyttkostnaderna samt en språkkurs i Tyskland för att förbereda sig för praktiktjänstgöring. Om arbetsgivaren är nöjd när praktiken är slut kan den följas av en utbildning på 3–3,5 år, där ett ekonomiskt stöd betalas ut utöver utbildningsersättningen och den unge får stöd i skolan, företaget och vardagslivet.
2.2

EU-industrin genererar fortfarande ett stort överskott i den globala handeln med tillverkade varor och är världsledande vad gäller hållbarhet. Såsom framgår av 2013 års rapport om den europeiska konkurrenskraften har den europeiska industrins andel av den globala produktionen minskat under det senaste decenniet. Produktivitetsklyftan i förhållande till USA har återigen vidgats. Efter en viss återhämtning under perioden 2009–2011 har industrins andel av EU:s BNP fallit till 15,1 %, vilket är långt under målet på 20 % senast 2020. Sedan 2008 har 3,5 miljoner arbetstillfällen gått förlorade. Situationen varierar dock avsevärt mellan medlemsstaterna.
2.2

Under de tre senaste åren har misstänkta fall av bedrägeri motsvarat ungefär 500 miljoner euro per år i genomsnitt, men det verkliga antalet bedrägerier förmodas allmänt vara mycket större. Endast en mycket blygsam del av det totala värdet, mindre än 10 %, kan återfås från lagöverträdarna (6). Exempelvis under 2010 uppskattades 46 % av de indrivna beloppen inom ramen för brott mot unionens ekonomiska intressen (på medlemsstatsnivå) komma från den offentliga sektorn, mot 52 % från den privata sektorn. Uppgifterna om bedrägerier fördelar sig på olika områden enligt följande: jordbruk 17 %, cigaretter 1 %, tull 6 %, moms och accis 11 %, EU-institutionerna 27 %, bistånd till tredjeland 19 % samt strukturfonderna 19 %. Olafs rapporter ger vid handen att dessa uppgifter generellt sett stämmer även för åren 2011 och 2012. Detta ger anledning till specifika straffrättsliga lösningar och åtgärder på EU-nivå.
—

I EU stod anläggningar för förnybar energi för 71,3 % av de nya anläggningarna under 2011 (32,0 GW av totalt 44,9 GW ny produktionskapacitet), och under 2012 stod anläggningar för förnybar energi för 69 % av de nya anläggningarna (31 GW av totalt 44,6 GW ny produktionskapacitet). Under 2011 togs nya kolkraftverk på 2,1 GW i drift, medan kolkraftverk på 840 MW togs ur drift. Under 2012 var kapaciteten hos de kolkraftverk som togs ur drift (5,4 GW) t.o.m. nästan dubbelt så hög som kapaciteten hos de nya kolkraftverk som togs i drift (3,0 GW).
—

Det största problemet med de förnybara energikällor som dominerar just nu, t.ex. vind- och solenergi, är att den energimängd som utvinns varierar i så hög grad att kapaciteten inte kan säkras (Friedrich Wagner, Features of an electricity supply system based on variable input [Egenskaper hos ett elförsörjningssystem som bygger på varierad inmatning], Max Planck-institutet för plasmafysik, 2012). Detta har redan börjat orsaka synliga problem som uppmärksammas i den offentliga debatten, politiken och medierna.