Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Konsekvenserna av dagens utveckling på energimarknaderna för de industriella värdekedjorna i Europa”

(2009/C 77/22)

Den 17 januari 2008 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om

”Konsekvenserna av dagens utveckling på energimarknaderna för de industriella värdekedjorna i Europa”.

Rådgivande utskottet för industriell omvandling, som svarat för beredningen av arbetet, antog sitt yttrande den 24 juni 2008. Föredragande var Josef Zbořil och medföredragande var Hans-Jürgen Kerkhoff.

Vid sin 447:e plenarsession den 17–18 september 2008 (sammanträdet den 17 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 62 röster för, 5 emot och 5 nedlagda röster.

1. Sammanfattning och rekommendationer

2. Energins effekt som produktionsfaktor på den industriella värdekedjan i Europa

I regel kräver framställningen av basmaterial stora mängder energi – framför allt i jämförelse med efterföljande produktionsled. Energiförbrukningen i energiintensiva branscher är per värdeenhet minst tio gånger (och upp till 50 gånger) högre än i efterföljande led, såsom maskinindustrin. I Tyskland ligger till exempel den primära energiförbrukningen för cement på 4,5 kg, för stål på 2,83 kg och för papper på 2,02 kg kolekvivalent per mervärdesenhet, medan motsvarande siffror endast ligger på 0,05 kg SKE inom verkstadsindustrin (3) . Det beror på att basmaterialen framställs av naturliga råvaror genom fysisk eller kemisk reaktion. Det kräver höga temperaturer för förbränning, smältning och processer för reduktion samt ström för elektrolys. Framställning av halvfabrikat innebär också stor energiförbrukning. I många fall används primära energikällor inte till värme- och elframställning, utan som råvaror eller reduktionsmedel, t.ex. i reduktionsprocesser vid framställning av järn. Det är även viktigt att notera att råvarornas kvalitet successivt försämras och att deras bearbetning vanligtvis kräver mer energi.

3. Situationen på olika energimarknader (kol, olja, gas och el) och effekten på energiintensiva industrier (4)

4. Energimarknadernas föränderliga miljö

5. Industrins anpassningsstrategier

6. Energipolitikens inverkan på den industriella värdekedjan

7. Den globala miljön

(1) World Nuclear Association, ”World Nuclear Power Reactors 2007-2008 and Uranium requirements”

http://www.world-nuclear.org/info/reactors.html

(2) SET Plan – KOM(2007) 723 slutlig.

(3) Statistiska beräkningar av Destatis.

(4) Se exempelvis BP Statistical Review of World Energy June 2007.

(5) Yttrande TEN/312 ”Mot en gemensam energipolitik” CESE 236/2008 fin.

(6) Se anföranden vid en offentlig hearing inom CCMI 052 den 7 maj 2008

(tillgängliga på CCMI:s webbplats:http://eesc.europa.eu/sections/ccmi/index_en.asp).

(7) Se exempelvis Pfaffenberger, Nguyen, Gabriel (december 2003): Ermittlung der Arbeitsplätze und Beschäftigungswirkungen imBereich Eneuerbarer Energien (Utvärdering av sysselsättningsläget och effekterna på sysselsättningen inom området för förnybarenergi).

(8) Vattenkraft, som t.ex. i Skandinavien, är fortfarande förbehållet ett begränsat antal länder med gynnsamma naturliga förutsättningar.

BILAGA 2

till Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande punkter från CCMI:s yttrande avslogs till förmån för ändringsförslag som antogs vid sammanträdet men erhöll åtminstone en fjärdedel av de avgivna rösterna:

1. Punkt 4.9

”Riskerna med viss teknik överdrivs medan de ekonomiska fördelarna kraftigt underskattas. Den tyska energibyrån räknar exempelvis med att Tyskland kommer att sakna en garanterad kraftverkskapacitet på mellan 11 700 och 15 800 MW år 2020 beroende på utvecklingen av efterfrågan (1). Det innebär att ett underskott i kraftproduktionskapaciteten är nära förestående i hela EU – priset för uteblivna åtgärder kommer att bli mycket högt. Andra studier visar att det är möjligt att överbrygga underskottet genom att öka energieffektiviteten och framställa el med hjälp av förnybara energikällor. En energimix som omfattar alla energikällor kommer dock att krävas för att förebygga en sådan utveckling, och de berörda aktörerna bör klart och öppet förmedla sådana behov till medborgarna.”

Resultat av omröstningen

Röster för: 36, röster emot: 20, nedlagda röster: 05.

2. Punkt 6.3

”Detta kan undvikas genom kostnadstak för energiintensiva industrier för att förena stödet till förnybar energi med basmaterialindustriernas internationella konkurrenskraft. Ett obalanserat stöd till förnybar energi hotar dessutom materialförsörjningskedjan för vissa industrisektorer, t.ex. skogsbruket (2). Detta hot skulle exempelvis kunna resultera i att traditionella industrigrenar i EU, som massa- och pappersindustri, helt försvinner.”

Resultat av omröstningen

Röster för: 37, röster emot: 20, nedlagda röster: 04.

(1) DENA, Kurzanalyse der Kraftwerks- und Netzplanung in Deutschland, mars 2008.

(2) Bio-energy and the European Pulp and Paper Industry – An Impact Assessment; McKinsey, Pöyry, för CEPI, augusti 2007.