29. betonar att miljörelaterade skatter och avgifter endast kan vara ändamålsenliga och effektiva om de
avser utsläpp och är skatteneutrala för medborgarna samt tas ut på ett enhetligt sätt i hela EU,
30. anser att miljömässiga kriterier bör integreras i ekonomisk verksamhet, bland annat genom ekolo-
giska balansräkningar och kostnadseffektivtetsanalyser,
31. kräver att man vid angivandet av de övergripande målen för den ekonomiska politiken gör en
objektiv bedömning av de miljöpolitiska åtgärdernas effektivitet, inte minst med tanke på gemenskapensstrategi för hållbar utveckling, samt sysselsättningspolitiska konsekvenser, och kräver att man fastställerbindande indikatorer,
32. pekar på hur viktigt det är att medvetandegöra allmänheten, vilket kan uppnås genom bildnings-,
utbildnings- och upplysningsinitiativ och insyn i den offentliga beslutsprocessen genom att man tillhanda-
håller information och ger allmänheten möjlighet att delta i beslut om specifika ekonomiska verksamhetersom får väsentliga följder för miljön,
33. anser också att det saknas en viktig punkt i meddelandet, nämligen definitionen av hållbar utveck-
ling, vilken ända sedan Brundtlandrapporten från 1987 om miljö och utveckling har varit att utvecklingentillgodoser dagens behov, med början hos de fattigaste ,utan att äventyra kommande generationers möjlig-
heter att tillgodose sina behov. I meddelandet saknas villkor om miljömässig social rättvisa.
34. anmodar enträget parlamentet och medlemsstaternas regeringar att ta sitt ansvar och genomföra
EU:s befintliga miljödirektiv så effektivt som möjligt samt inom överskådlig tid vidta de mest nödvändigaåtgärderna som främjar den ekonomiska utvecklingens successiva ekologiska anpassning på ett märkbartsätt,
35. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska miljö-
byrån, samt medlemsstaternas regeringar och parlament.
11. Miljö och hållbar utveckling
A5-0171/2001
Europaparlamentets resolution med rekommendationer till kommissionen om miljöpolitik och
hållbar utveckling: förberedelse inför Europeiska rådets möte i Göteborg (2000/2322(INI))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av femte miljöhandlingsprogrammet (1) för policy och insatser beträffande miljö och
hållbar utveckling (19921999) mot en hållbar utveckling,
 med beaktande av kommissionens betänkande om genomförandet av Europeiska gemenskapens pro-
gram för policy och insatser beträffande miljö och hållbar utveckling mot en hållbar utveckling
(KOM(1995) 624),
 med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 1998 om Meddelande från kommissionen till
rådet och Europaparlamentet om Europeiska gemenskapens strategi för biologisk mångfald(KOM(1998) 42) (
2),
 med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och
sociala kommittØn och RegionkommittØn Ett hållbart framtida jordbruk (KOM(1999) 22) (3) och
meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om indikatorer för integration avmiljöhänsyn i den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM(2000) 20),
(1) EGT C 138, 17.5.1993, s. 1.
(2) EGT C 341, 9.11.1998, s. 41.
(3) EGT C 173, 19.6.1999, s. 2.21.2.2002 SV C 47 E/223 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 31 maj 2001
 med beaktande av rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall (1),
 med beaktande av Europaparlamentets och rådets fjärde direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000
om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (2),
 med beaktande av Agenda 2000 om krav på grundläggande miljöskydd inom jordbruket, där med-
lemsstaterna ombeds vidta lämpliga miljöåtgärder med hänsyn till den nyttjade jordbruksmarken ellerden berörda produktionen,
 med beaktande av Agenda 2000 om strukturfonderna, där skydd och förbättring av miljön nu tas med
i målen för strukturfonderna  de regionala utvecklingsstrategierna, som medlemsstaternas skallutforma, skall bidra till att främja miljöhänsyn inom prioriterade sektorer såsom transport, energi,jordbruk, industri och turism,
 med beaktande av att Europaparlamentets och rådets förslag till beslut om en gemenskapsram för
samarbete för en hållbar utveckling i städerna förväntas antas (1999/0233(COD),
 med beaktande av Vitbok  Strategi för den framtida kemikaliepolitiken (KOM(2001) 88), med beaktande av Grönbok om integrerad produktpolicy (KOM(2001) 68), med beaktande av Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet  Tio år efter Rio:
Förberedelser inför världstoppmötet om hållbar utveckling år 2002 (KOM(2001) 53),
 med beaktande av artikel 163 i arbetsordningen, med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor och yttrandet
från utskottet för sysselsättning och socialfrågor (A5-0171/2001), och av följande skäl:
A. I Amsterdamfördraget från 1997 är miljöintegrering en grundläggande princip som står inskriven i
artikel 6 i EG-fördraget, där det specifikt slås fast att miljöskyddskraven skall integreras i utformningen
och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet enligt artikel 3, särskilt i syfte att främja
en hållbar utveckling. I Amsterdamfördraget från 1997 återspeglas alla tre hållbarhetsaspekterna iartikel 2 i EG-fördraget, vilket fastställer unionens övergripande mål.
B. Vid Europeiska rådets möte i Cardiff (juni 1998) uppmanades samtliga rådsformationer att upprätta
egna strategier för att uppnå miljöintegrering och hållbar utveckling inom sina respektive politik-områden.
C. Vid Europeiska rådets möte i Helsingfors (december 1999) inleddes en process för att fastställa över-
gripande strategier för miljöintegrering och hållbar utveckling. Kommissionen uppmanades att införEuropeiska rådets möte i Göteborg i juni 2001 lägga fram en långsiktig strategi som även omfattarekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter.
D. Lissabonstrategin skall garantera miljöintegrering genom att miljöhänsyn integreras i berörda politik-
områden.
E. Kommissionen har utarbetat ett samrådsdokument på temat hållbar utveckling.F. Vid Riokonferensen 1992 kom regeringarna överens om att den största utmaningen för industrilän-
derna är att förändra sina ohållbara produktions- och konsumtionsmönster.
(1) EGT L 194, 25.7.1975, s. 39.
(2) EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.C 47 E/224 SV 21.2.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 31 maj 2001
G. Tio år efter Riokonferensen har vi inte lyckats bryta de ohållbara trenderna, varav klimatförändringen
är en av de mest framträdande.
H. EU:s politik bidrar inom vissa områden inte i tillräckligt hög grad till att en faktisk hållbar utveckling
inleds, och större hänsyn bör tas till denna aspekt i villkoren för beviljande av EU-stöd.
I. Hållbar utveckling är en fråga om solidaritet mellan generationer.
J. Fattigdom och miljöförstörelse går ofta hand i hand, varför hållbar utveckling är en fråga om solida-
ritet mellan industriländer och utvecklingsländer.
K. Kommissionen har inte tagit hänsyn till den globala aspekten i sitt samrådsdokument.L. Det krävs en ny typ av tillväxt, grundad på ett ansvarsfullt och effektivt utnyttjande av naturresurser,
respekt för miljön och produktionssätt som överensstämmer med de absolut nödvändiga kraven på
folkhälsa, konsumentsäkerhet och konsumentskydd och med principen att förorenaren betalar och
försiktighetsprincipen som grundläggande riktlinjer.
M. Försiktighetsprincipen måste befästas som en ledande princip för offentlig politik om ofullständig
information.
N. En hållbar utveckling stimulerar utvecklingen av nya jobb, t.ex. inom forskning och utveckling på
energiområdet för att utveckla mer effektiv teknik.
O. Livslångt lärande är nödvändigt för att ge människor möjlighet att anpassa sig till en förändrad arbets-
marknad.
P. För att man skall uppnå en hållbar utveckling krävs det konkreta mål, verktyg, kontrollsystem och
uppföljning. Europeiska rådet i Helsingfors efterfrågade särskilt en mekanism för regelbunden över-vakning, bedömning och uppföljning.
Q. Kommissionens utgångspunkt i sitt samrådsdokument är den ekonomiska dimensionen.
R. Kommissionen har valt att ta upp strategin på ordförandenivå.
S. Kommissionen har valt att fokusera på sex teman:
 Folkhälsa
 Klimatförändringar och ren energi
 Utnyttjande av naturresurser
 Fattigdom och social utslagning
 Demografi och åldrande Rörlighet, markanvändning och territoriell utveckling.
T. Cardiffprocessen, som handlar om att integrera miljöaspekter i övriga politikområden, är en grund-
läggande del i strategin för hållbar utveckling, samtidigt skall strategin vara drivkraften för det fortsattaintegrationsarbetet.
U. Strategin bör innehålla mål på medellång och lång sikt.21.2.2002 SV C 47 E/225 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 31 maj 2001
V. Syftet är inte att skapa nya processer, utan att samordna redan existerande processer, i syfte att skapa
en sammanhållen politik.
W. Unionens strategi för hållbar utveckling skall vara förenlig med Lissabonstrategin vad gäller den sociala
och ekonomiska dimensionen.
1. Parlamentet välkomnar kommissionens samrådsdokument om en EU-strategi för hållbar utveckling,
men beklagar att Europaparlamentet på grund av tidsbrist inte fått ta del av diskussionerna och inte kom-mer att ha möjlighet att kommentera de specifika förslagen till strategi för hållbar utveckling i tid införEuropeiska rådets möte i Göteborg,
2. välkomnar att kommissionen tagit upp hållbar utveckling på ordförandenivå, eftersom strategin för
hållbar utveckling är helt beroende av den betydelse som det politiska ledarskapet ger den,
3. anser att strategin skall vara resultatet av en öppen process som inbegriper Europas medborgare och
att det inte minst är viktigt att strategin kan tydliggöra vilka fördelar den medför för vanliga medborgareoch olika intressenter,
4. anser dessutom att ¯rhuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i
beslutsprocesser och möjlighet till rättslig prövning avseende miljöfrågor måste genomföras till fullo, såatt medborgarna kan erhålla adekvat information och engagera sig i utvecklingen av denna och andrapolitiska frågor,
5. ber kommissionen att öka medvetenheten bland de europeiska konsumenterna och allmänheten om
de ekologiska och sociala följderna av deras konsumtionsmönster,
6. understryker att den ekologiska dimensionen skall vara utgångspunkten för en strategi för hållbar
utveckling och att det sjätte miljöhandlingsprogrammet utgör basen,
7. anser att det är nödvändigt att strategin genomsyras av ett globalt ansvar och att den skall vara ett
viktigt bidrag till det Rio +10-möte som skall hållas i Johannesburg 2002; betonar vikten av en omfattandeoffentlig debatt om den globala aspekten av hållbar utveckling, vilken involverar medborgarna men även
nationella parlament och Europaparlamentet för utarbetandet av EU:s bidrag till Rio +10-mötet; anser
därför att kommissionen bör lägga fram sitt meddelande om hur unionen kan bidra till hållbar globalutveckling före utgången av 2001,
8. konstaterar att det för en global hållbarhetsstrategi är absolut nödvändigt att också ta sig an utveck-
lingsländernas sociala och ekonomiska problem; noterar att kampen mot fattigdom och att alla människorfår tillgång till utbildning och medicinsk vård är lika nödvändig för att uppnå detta som program för attåterbetala respektive efterskänka skulder,
9. kräver att konkreta mål ställs upp för att vända de ohållbara trenderna och att målen skall vara
mätbara; kräver även att målen stämmer överens med det som anges i det sjätte miljöhandlingsprogram-met, speciellt klimat- och ozonfrågan, vilket unionen tidigare bundit sig vid; anser att strategin bör sträckasig över en generation, exempelvis 25 år samt att en översyn med 5 års intervaller kan ge möjlighet tilldelanalyser,
10. välkomnar kommissionens och relevanta institutioner såsom Europeiska miljöbyråns och Eurostats
arbete för att utveckla indikatorer för en meningsfull utveckling mot en integrering; anser att indikatoreroch mål måste användas för uppföljning och översyn av den agenda för hållbar utveckling som fastställs iGöteborg; anser att ekologiska fotavtryck bör bli en användbar indikator för hållbar utveckling,
11. kräver att miljöområdet i institutionellt hänseende erhåller lika villkor genom att rådet (miljö) inrät-
tar en kommittØ med samma status som de kommittØer som bistår Ekofin-rådet och rådet (arbetsmark-nadsfrågor och sociala frågor) och som framförallt skall ägna sig åt att förbereda rådets vårmöten; inrät-tandet av en sådan kommittØ skall beslutas i Göteborg,C 47 E/226 SV 21.2.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 31 maj 2001
12. anser att ett Europeiska rådet bör inrätta ett hållbarhetsråd vilket bör sammanträda varje vår för
att se över de kortsiktiga prioriteringarna och hållbarhetsindikatorerna; anser även att kraven på genom-förande av denna förstärkta Lissabonstrategi bör integreras i EU:s utvidgningsstrategi och att kommissio-nen bör använda sig av hållbarhetsindikatorerna när den utformar sina återkommande rapporter om kan-didatländerna,
13. anser att ett oberoende hållbarhetsråd bör inrättas för att fullgöra Europeiska rådets i Helsingfors
beslut om övervakning, utvärdering och uppföljning på basis av politiska prioriteringar och hållbarhets-indikatorer, och anser att detta organ bör återspegla olika intressen inom EU och kandidatländerna ochregelbundet rapportera till rådet och parlamentet,
14. noterar att Cardiffprocessen har bidragit till att stödja ny miljöintegrering i kommissionen, med-
lemsstaterna och rådet,
15. noterar att Cardiffprocessen bör fortskrida som ett separat nyckelinstrument för att genomföra arti-
kel 6 i EG-fördraget samt att strategin för en hållbar utveckling skall fungera som ett incitament för detfortsatta arbetet,
16. uppmanar rådet att utveckla en standarduppsättning riktlinjer för att på lämpligt sätt utvärdera, följa
upp och övervaka Cardiffprocessen och processen för hållbar utveckling,
17. noterar att det saknas visioner i den pågående Cardiffprocessen och begär att kapacitet skall utveck-
las inom EU-institutionerna för att kunna skapa en enhetlig vision som skall ligga till grund för Cardiff-processen,
18. begär att målet för miljöintegration till fullo integreras i de allmänna riktlinjerna för den ekono-
miska politiken, varvid en tillförlitlig uppsättning indikatorer som skall utvecklas används; anser att detmultilaterala övervakningsförfarandet, inklusive den årliga strukturella och ekonomiska rapporten, börinbegripa en bedömning av hur effektiva de ekonomiska verktygen är när det gäller att uppnå miljömålen,
19. noterar att basen för att förbättra strukturindikatorerna från Lissabonmötet, vilka skall återspegla de
ekonomiska, sociala och ekologiska hållbarhetsaspekterna, ges av de indikatorer som utarbetas av Europe-
iska miljöbyrån, Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, Eurostat och Europeiska
centralbanken; anser att deras övervakning bör integreras i den regelbundna sammanfattande rappor-teringen vid Europeiska rådets vårmöten och ligga till grund för återkommande rapporter om kandidat-länderna,
20. uppmanar kommissionen och Europeiska rådet att  inom ramen för EU:s strategi för hållbar
utveckling  definiera och åskådliggöra de mest trängande behoven av att förändra befintlig EU-politikoch fastställa tidsramar och allmänna mål för dessa reformer (till exempel den gemensamma jordbruks-och fiskepolitiken samt strukturfonderna) under Europeiska rådets möte i Göteborg,
21. uppmanar kommissionen och Europeiska rådet att besluta om några konkreta första steg som lätt
och omedelbart kan tas rent praktiskt, exempelvis hållbarhetskriterier som skall tillämpas vid offentligupphandling, i syfte att tydliggöra den vision som ligger till grund för strategin för hållbar utveckling förden breda allmänheten och ge EU:s bidrag till Rio +10-mötet mer tyngd,
22. efterfrågar en grönare ekonomi genom att miljöbeskattningen ändras, att stöd till verksamhet som
inverkar negativt på miljön dras tillbaka, att ekonomiska incitament för miljövänlig verksamhet införs, attman uttryckligen använder sig av offentlig upphandling för miljömässiga och sociala ändamål samt attmiljö- och producentansvar införs; kräver särskilt att EU:s regler för offentlig upphandling skall inbegripamiljömässiga och sociala kriterier, som bör granskas på lämpligt sätt,
23. uppmanar kommissionen att vidareutveckla unionens miljölednings- och revisionsordningar,21.2.2002 SV C 47 E/227 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 31 maj 2001
24. konstaterar att det är absolut nödvändigt att vetenskap och näringsliv deltar aktivt för att intakta
ekosystem skall kunna bevaras på lång sikt,
25. anser att enbart produkter och processer tillåtna inom unionen skall vara tillåtna för export,26. anser att EU bör fortsätta att verka för ökad rättslig tydlighet vad gäller förhållandet mellan Världs-
handelsorganisationens bestämmelser och handelsåtgärder som vidtas i enlighet med multilaterala miljö-avtal; anser att de två rättssystemen måste spela en lika viktig roll för att stödja hållbar utveckling och atthandelssystemet måste kunna fungera som ett stöd för det globala miljösamarbetet; påpekar att EU enligtrådets resolution av den 4 december 2000 även skall verka för att försiktighetsprincipen erkänns inomVärldshandelsorganisationen och se till att den tillämpas på ett förutsebart, öppet, icke diskriminerandesätt, på grundval av objektiva och vetenskapliga kriterier,
27. understryker att det i strategin för hållbar utveckling tydligt bör framgå att den syftar till att refor-
mera Världshandelsorganisationen så att dess verksamhet underkastas målen för hållbar utveckling ochinternationella åtaganden för miljöskydd,
28. uppmanar kommissionen att främja europeiska företags sociala ansvar samt att upprätta ett ram-
verk för att göra EU-baserade företags och finansiella institutioners investeringar inom EU och i tredje landgrönare,
29. konstaterar att en hållbar utveckling innefattar miljömässiga, sociala och ekonomiska dimensioner;
understryker att det inte finns någon motsättning mellan målen att skapa arbetstillfällen, ekonomisk tillväxtoch hållbara utvecklingsstrategier, utan att de tvärtom faktiskt kompletterar varandra; en sådan utvecklingkan i hög grad bidra till att skapa nya produktionsmodeller och produktionsmetoder; upprepar att denlokala ekonomin har en viktig roll när det gäller att minska transportbehoven, bevara den sociala samman-hållningen, minska importen och bidra till utvecklingen av mer flexibla arbetsformer, och uppmanar därförrådet och kommissionen att upprätthålla anslagen till budgetposten för lokala sysselsättningsinitiativ,
30. understryker betydelsen av åtgärder för att främja och uppmuntra livskvalitet inbegripet utveck-
lingen av fler och bättre arbetstillfällen; betonar i detta sammanhang den sociala agendans betydelse som
en del av en strategi för en hållbar utveckling; understryker att en resurseffektiv hållbar ekonomi också
innebär att människor kan arbeta effektivt genom verkligt samråd och verklig delaktighet på arbetsplatsen,förkortad arbetstid och arbete av hög kvalitet under säkra arbetsförhållanden med stöd av ett effektivtsocialförsäkringssystem; efterlyser snabba framsteg när det gäller de första steg som togs i denna riktningvid toppmötet i Stockholm,
31. kräver att miljödimensionen beaktas i alla utbildningsprogram som EU finansierar genom socialfon-
den och gemenskapsinitiativ såsom Equal; kräver att man i de indikatorer som används för att göra kva-litativa bedömningar av utbildningsresultat inom EU inbegriper den betydelse som utbildning i miljöfrågorhar, eftersom detta utgör grunden för ett miljömedvetet samhälle,
32. anser att specifika yrkeskvalifikationer som motsvarar nya och moderna yrkesprofiler måste utveck-
las och att man bör bidra till att anpassa befintliga yrkeskvalifikationer samt utveckla ett stort antal fort-bildningsprogram för nya kunskapsområden, såsom ekologiskt jordbruk och underhåll av städer,
33. understryker behovet av en övergripande och samordnad strategi mot fattigdom och social utslag-
ning; vidhåller att social integration utgör en väsentlig del av en hållbar utveckling samt att en minimi-inkomst och tillgång till väsentliga tjänster av allmänt intresse utgör centrala delar i en sådan utveckling;kräver därför att dessa faktorer beaktas vid varje ytterligare liberalisering av tjänster av allmänt intresse,
34. uppmanar kommissionen att se över den gemensamma jordbrukspolitiken 2002 i syfte att åstad-
komma ett hållbart jordbruk med säkra livsmedel och med konsumenten i centrum och som stärker jord-brukssektorn, vilken spelar en avgörande roll för såväl livsmedelsförsörjningen som landsbygdens utveck-ling,C 47 E/228 SV 21.2.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 31 maj 2001
35. anser att miljöhänsyn, arternas bestånd och förebyggande av utfiskning skall vara en del av den
gemensamma fiskepolitikens mål och att tillfället finns att låta dem bli det vid översynen 2002; menaratt det också krävs en sammanhållen politik för att förebygga havsföroreningar,
36. konstaterar nödvändigheten av en samordnad miljö- och energipolitik samt att energipolitiken på
sikt måste föras upp på gemenskapsnivå,
37. anser att det är mycket viktigt att hållbar livsmedelsförsörjning läggs till de sex grundläggande
teman som kommissionen föreslår skall ingå i Europeiska unionens strategi för hållbar utveckling,
38. uppmanar kommissionen att så snabbt som möjligt färdigställa det europeiska klimatförändrings-
programmet och genomföra en handel med utsläppsrätter för unionen,
39. konstaterar att det pågår rovdrift på icke förnybara råvaror och att de globala miljöproblemen snart
inte kommer att gå att lösa om inte dessa resurser används på ett resurssnålt sätt; anser därför att för-nybara energikällor måste främjas för att uppnå målet att 12 procent av energin skall komma från för-nybara källor 2010 och 50 procent 2040,
40. uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till program och bestämmelser som syftar till att
göra produktionens och konsumtionens resurs- och energiutnyttjande fyra gånger mer effektivt till 2010och tio gånger mer effektivt till 2025,
41. anser att målet bör vara att inom tio år ersätta den nuvarande fordonsparken med fordon som har
minst den miljöstandard som de bästa fordonen har i dag samt stimulera konkurrensen mellan transport-
medels- och energiföretagen när det gäller att ställa om från fossila bränslen till förnybara bränslen i de nyafordonen,
42. anser att målet bör vara att stabilisera motortransporternas totala avstånd uttryckt i kilometer, sam-
tidigt som man övergår till en tillgångsorienterad inställning med optimal planering av markanvändning,tillämpning av ren och intelligent teknik och stöd om möjligt till regional och lokal produktion och kon-sumtion,
43. begär att man ändrar transportpolitiken för att minska de långa landtransporterna samtidigt som
man investerar mer i offentliga transporter och järnvägssystem,
44. anser att ett nytt enhetligt system grundat på försiktighets- och substitutionsprinciperna för testning,
utvärdering och riskhantering av nya och befintliga kemiska ämnen bör utvecklas och att dessa ämnen bör
testas senast 2012; anser även att det krävs en separat strategi för bekämpningsmedel; anser att målet
måste vara att gradvis avveckla användandet av kemikalier (t.ex. kemikalier som bryts ned långsamt, ärbioackumulativa eller giftiga) i sig eller i andra produkter, så att miljön i största möjliga utsträckning kanvara fri från dessa ämnen senast 2020,
45. anser att det måste vara ett mål att garantera den biologiska mångfalden vid all form av mark-
användning,
46. uppmanar kommissionen att förstärka de icke-statliga organisationernas delaktighet i utarbetandet
av hållbarhetsstrategier, och att därför samråda med dem på ett omfattande sätt,
47. anser att Europeiska rådet i Göteborg bör upprätta en tidsplan för en hållbar utveckling, varvid
utmaningen består i att integrera och samordna dessa processer så att samtliga processer har samma mål,inte att skapa nya; anser att strategin måste konkretiseras för att få verklig genomslagskraft och att Euro-
peiska rådet även fortsättningsvis bör stå i spetsen för den kommande processen,
48. uppmanar Europeiska rådet i Göteborg att besluta om ett toppmöte under det danska ordförande-
skapet 2002 under vilket Cardiffprocessen skall följas upp,21.2.2002 SV C 47 E/229 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 31 maj 2001
49. begär att lämpliga budgetmedel görs tillgängliga för genomförandet av strategin för hållbar utveck-
ling och Cardiffprocessen för miljöintegrering,
50. begär att det blir obligatoriskt att kommissionen genomför en miljöbedömning av alla beslut och
förslag till lagstiftning och att resultaten från denna offentliggörs,
51. konstaterar att utvecklingen regelbundet bör övervakas vad gäller tillämpandet av hållbarhetskrite-
rier inom EU:s politik, det vill säga att samtliga parlamentariska utskott inbegrips i en årlig miljöbedöm-ning rörande de politikområden som de ansvarar för,
52. ger talmannen i uppdrag att se över parlamentets egna arbetsformer i syfte att utarbeta arbetsmeto-
der som främjar en hållbar utveckling,
53. uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.
12. En integrerad europeisk arbetsmarknad 19981999
A5-0169/2001
Europaparlamentets resolution om kommissionens verksamhetsrapport om Eures för 19981999
Mot en integrerad europeisk arbetsmarknad: Eures bidrag (KOM(2000) 607  C5-0104/2001 
2001/2053(COS))
Europaparlamentet utfärdar denna resolution
 med beaktande av kommissionens verksamhetsrapport (KOM(2000) 607  C5-0104/2001), med beaktande av det avtalsmemorandum om utveckling av Eures-nätverket som antagits av EES-
ländernas arbetsförmedlingar,
 med beaktande av kommissionens meddelande En handlingsplan för fri rörlighet för arbetstagare
(KOM(1997) 586),
 med beaktande av kommissionens meddelande till rådet Nya europeiska arbetsmarknader, öppna och
tillgängliga för alla (KOM(2001) 116),
 med beaktande av slutsatserna 12 till 15 från Europeiska rådets möte i Stockholm den 2324 mars
2001,
 med beaktande av artiklarna 39 och 40 i EG-fördraget, med beaktande av artikel 251 i EG-fördraget, med beaktande av artikel 299.2 i EG-fördraget, med beaktande av sin resolution av den 13 april 2000 om kommissionens meddelande till Europa-
parlamentet och rådet: Strategin för den inre marknaden (
1),
 med beaktande av artikel 47.1 i arbetsordningen, med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och socialfrågor (A5-0169/2001), och
av följande skäl:
A. Kommissionens rapport om Eures för 1998 och 1999 är mer beskrivande än kritiskt granskande. Det
vore betydligt bättre om framtida verksamhetsrapporter innehöll:
 objektiva och detaljerade grunder för alla slutsatser och viktiga bedömningar, tydliga motiveringar av de ändringar som genomförts eller kommer att genomföras av priorite-
ringarna,
(1) EGT C 40, 7.2.2001, s. 465.C 47 E/230 SV 21.2.2002 Europeiska gemenskapernas officiella tidning
Torsdag 31 maj 2001