A4-0243/96

Resolution om public service-TV:s roll i ett multimediasamhälle

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av sin resolution av den 16 september 1992 om mediakoncentration och åsiktsmångfald ((EGT nr C 284, 2.11.1992, s. 44.)),

- med beaktande av sin resolution av den 20 januari 1994 om kommissionens grönbok om mångfald och koncentration i medierna på den inre marknaden (KOM(92)0480) ((EGT nr C 44, 14.2.1994, s. 177.)),

- med beaktande av sin resolution av den 15 juni 1995 om mångfald och koncentration inom media ((EGT nr C 166, 3.7.1995, s. 133.)),

- med beaktande av sin resolution av den 14 juli 1995 om grönboken om de strategiska möjligheterna att stärka den europeiska programindustrin inom ramen för Europeiska unionens audiovisuella politik (KOM(94)0096 - C3- 0222/94) ((EGT nr C 249, 25.9.1995, s. 219.)),

- med beaktande av sin resolution av den 14 februari 1996 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (KOM(95)0086 - C4-0200/95 - 95/0074(COD)) ((EGT nr C 65, 4.3.1996, s. 96.)),

- med beaktande av att artikel 92.3 d) i Fördraget om Europeiska unionen som sörjer för att «stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet, om sådant stöd inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset» kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden och därför tillåtet,

- med beaktande av artikel 128.1 och 128.4 i Fördraget om Europeiska unionen som fastställer att gemenskapen skall «bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samtidigt som gemenskapen skall framhäva det gemensamma kulturarvet» och «beakta de kulturella aspekterna då den handlar enligt andra bestämmelser i detta fördrag»,

- med beaktande av resolutionen om framtidsutsikterna för public service- verksamhet som antogs enhälligt vid den fjärde europeiska ministerkonferensen om massmediepolitik, Europarådet (Prag den 7-8 december 1994),

- med beaktande av domen av den 11 juli 1996 från förstainstansrätten i Europeiska gemenskapernas domstol i fallet Europeiska radiounionen/Eurovision.

- med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media (A4-0243/96), och med beaktande av följande:

A. Med «medborgarskap», som nämns i artikel A och artikel 8 i Fördraget om Europeiska unionen, avses i allmänhet det civila samhället, ett politiskt samhälle och en offentlig dimension, där en demokratisk debatt äger rum och där medborgare kan uttrycka sina egna aktuella och viktiga europeiska frågor,

B. Public service-sändningar är ett instrument för att informera medborgarna eftersom det ger uttryck för en representativ pluralism genom att sammanföra olika grupper i samhället i en gemensam debatt som formar den allmänna opinionen.

C. Televisionen, den dominerande formen av massmedia, är idag den främsta källan för påverkan av åsikter och föreställningar i Europeiska unionens medlemsstater.

D. Alla TV-programföretag, oberoende av om de finansieras med offentliga eller privata medel bör uppfattas såsom tillhandahållare av public service eftersom de dels har beviljats koncession eller tillstånd och dessutom har ett etiskt ansvar gentemot tittarna.

E. Public service-sändningar är en viktig del av det offentliga livet eftersom de har ansvar för att:

- erbjuda ett stort urval av kvalitetsproduktioner av alla genrer till hela befolkningen i respektive medlemsstat,

- återspegla och stödja kulturerna i Europas länder och regioner genom ett stort utbud av originalproduktioner,

- främja förståelse för de icke-europeiska kulturer och folkgrupper som finns representerade inom unionen genom att förmedla mångkulturella erfarenheter,

- ställa upp kvalitetsnormer för populära program som följs av en stor publik,

- tillfredsställa minoriteters intressen och erbjuda tjänster till alla olika befolkningsgrupper,

- erbjuda objektiv och fullständigt oberoende information i både nyheter och djupgående faktaprogram, som har möjlighet att vinna tittarnas förtroende och att utgöra en referens på den snabbt expanderande informationsmarknaden,

- spela en större roll rörande stimulans av den offentliga debatt som är nödvändig för en väl fungerande demokrati och erbjuda ett diskussionsforum för alla organisationer och grupper i samhället,

- säkerställa att allmänheten kan ta del av evenemang av allmänt intresse, inklusive idrottsevenemang,

- utgöra föregångare vad gäller innovativa programtyper, genrer och tjänster,

- främja audovisuellt skapande och nya talangers uttrycksmöjligheter genom att erbjuda oberoende producenter sändningstid,

- vara banbrytande i bruket av den nya AV-tekniks fulla potential såsom jordbundna och satellitbaserade digitala sändningar, audovisuella tjänster och CD-ROM för användning på det samhällspolitiska området exempelvis för utbildnings- och hälsoinformation eller statlig information,

- utifrån principen om garanterad demokratiskt tillträde till nya medier säkerställa att dessa nya tjänster, i de fall där ny teknik inte finns att tillgå för den enskilde, finns lättillgängliga för allmänheten i offentliga institutioner och på allmänna platser.

F. Televisionen kommer att förbli det mest inflytelserika mediet i samhället och det huvudsakliga medlet för överföring av kulturella och demokratiska värderingar.

G. Public service-TV spelar en särskild roll i bildmässig utbildning och pedagogik via TV.

H. Televisionen har en stor makt genom sitt inflytande på tittarna och därför bör stor uppmärksamhet riktas åt de skadliga konsekvenser som det TV-sända våldet kan få, särskilt för unga människor.

I. En verklig public service-kanal av kvalitet måste ha som målsättning att göra TV-tittaren till aktiv medborgare inför den moderna informationen och inte bara åskådare eller konsument.

J. Under de senaste 15-20 åren har EU:s medlemsstater utvecklat blandade offentliga/privata sändningssystem där public service-verksamhet spelar en särskild roll.

K. De accelererande koncentrationsprocesserna håller på att skapa mäktiga privata transnationella företagsgrupper, vilket medför att public service- sändningar riskerar att få en marginell roll, i synnerhet i de mindre länderna.

L. Det är av avgörande betydelse att kvaliteten på och innehållet i public service-sändningar, även när det gäller program av intresse för endast en speciell grupp, av allmänheten klart kan särskiljas från programutbud från kommersiella sändningsföretag som är tvungna att prioritera program med avseende på tittarsiffror och lönsamhet eftersom de har ett ansvar gentemot sina aktieägare. Fastän de kommersiella programmen av naturliga skäl kommer att överlappa varandra - sport, komedi, drama, nyheter och rapportering om aktuella frågor - skall allmänheten vara medveten om hur viktigt det är att public service-företagen har kvar sitt oberoende när det gäller åsikter och opartiska reportage om samhällsfrågor.

M. Reglering skall där det är lämpligt ske för såväl sektorn för kommersiella sändningar som sektorn för public service-sändningar, samtidigt som det skall erkännas att kommersiella företag och public service-företag bör ha skilda specifika prioriteringar, syften och målsättningar som är anpassade till dess publik. Vissa public service-uppgifter kan även utföras av kommersiella sändningsföretag.

N. Public service-företag spelar en viktig roll vad gäller främjande av lokal, regional och europeisk kultur och andra kulturer med utomeuropeiskt ursprung som lever samman i unionen och därmed berikar den kulturella mångfalden, och av den europeiska audiovisuella industrins tillväxt i informationssamhället.

O. Det vore meningslöst att endast tala om public service-TV endast när det gäller program som riktas till en specifik publik eller en minoritet eftersom public service-programmen bör utgöra en balanserad helhet av underhållning, kultur, nöjen och utbildning.

P. Ett public service-företag producerar TV-program avsedda för tittare i det egna landet, men kan även spela en ökad roll i etableringen av den europeiska offentliga dimension där unionsmedborgarskapet ingår.

Q. Sändningsandelen för icke-nationella europeiska program hos public service- företagen uppgår till mindre än 10 %, vilket innebär att det för närvarande inte finns någon betydande alleuropeisk dimension.

R. Public service-företagen borde svara mot lokala, regionala, nationella och alleuropeiska behov.

S. Alleuropeiska public service-företag har en central betydelse för att tillfredsställa européers gemensamma intressen snarare än enskilda nationers intressen.

T. TV-program har kommit med i kursprogrammet på olika nivåer inom undervisningen från grundskola till högre utbildning; drama- och dokumentärprogram kan stimulera fantasin, ge upphov till diskussion och ge ny livskraft åt vår förståelse i ett flertal ämnen - litteratur, historia, språk, geografi och samhällskunskap.

U. Ett utökat europeiskt TV-utbud skulle ge medborgarna viktig kunskap och information för deras deltagande i den samhälleliga, sociala, politiska och ekonomiska utvecklingen av EU.

V. En omfattande programproduktion i den europeiska programindustrin är viktig av ekonomiska, sociala och kulturella orsaker.

W. Public service-företagen är i allmänhet de största investerarna i europeiska produktioner, bland de största exportörerna av europeiska program och en stor och unik resurs för europeisk AV-produktion.

X. Public service-företagen måste kunna investera i ny teknologi och i nya AV- tjänster, så att de kan anpassa sig till dagens och framtidens TV- sändningar.

Y. Det finns ett behov av en omfattande produktion av kvalitetsmässigt högtstående multimediamaterial för informationssamhället, vilket public service-företagen med sina omfattande arkiv är väl lämpade att tillhandahålla.

Z. EU:s konkurrensregler bör inte leda till en skadlig splittring av europeisk public service-television när denna nu står inför global konkurrens, särskilt vad gäller uppköp av rättigheter till sportsändningar.

AA. Det är likaledes den offentliga TV-industrins uppgift att stimulera sysselsättningen och främja utbildningen av unga för nya yrken inom media, och därför rekommenderas en politik som sporrar till kreativitet, nya projekt och ny produktion.

AB. Mindre än en fjärdedel av det TV-arbete inom EU som utförs bakom kameran, dvs. som inte är skådespeleri, utförs av kvinnor, vilket innebär att det krävs en politik för lika möjligheter, särskilt när det gäller teknisk utbildning.

AC. Public service-företagen börjar nu gå över till program med högre teknisk standard, vilket kommer att vara nödvändigt för att behålla publiken och därmed för att kunna utföra uppgiften att sprida information, underhållning och utbildning.

1. Parlamentet anser att mediapolitiken i Europa, både på nationell och europeisk nivå, bör stödja public service-verksamhet genom att bekräfta dess speciella roll i det audiovisuella landskap som snabbt håller på att förändras,

2. välkomnar tillägget av artikel 92.3 d) till Fördraget om Europeiska unionen som tillåter lämpligt stöd till medlemsstaternas kulturer, och uppmanar kommissionen att använda sig av denna artikel i så stor utsträckning som möjligt genom att tillåta nationella finansieringssystem för stöd till radio, TV och press,

3. anser att konkurrenspolitiken och den inre marknaden bör beakta den positiva roll som offentliga sändningar spelar när det gäller att uppnå EU:s mål, och anmodar Europeiska kommissionen att i detta hänseende utarbeta riktlinjer för EU:s sätt att ta sig an frågor om public service-verksamhet,

4. medger att medlemsstaterna fritt får bestämma hur deras public service- verksamhet skall finansieras,

5. anser att målen för såväl nationell som europeisk mediapolitik sammanfaller med public service-företagens mål när de är som bäst, nämligen att främja Europas kulturella mångfald, främja jämställdhet och säkerställa att informationssamhället inte splittrar européerna genom att det utvecklas ett samhälle rikt på information och ett informationsfattigt,

6. anser att public service-företagen är en nyckelfaktor till ett informationssamhälle för alla, då de kan säkerställa att största möjliga antal medborgare kan dra nytta av de möjligheter som nya digitala tillämpningar och tjänster kan erbjuda,

7. anser att utvecklingen av nya tjänster måste leda till ett ökat utrymme för kulturella uttrycksformer och öka konsumenternas valmöjligheter i praktiken och public service-företag måste därför uppmuntras att inta en ledande position när det gäller utvecklingen av nya tjänster och utbyggd användning av ny teknologi,

8. är övertygat om att public service-företagen måste ges möjlighet att också sända det nya digitala utbudet, förutsatt att det är förenligt med deras åtagande; kanaler med public service-sändningar bör särskilt ges en framträdande plats i bruksanvisningar till dekodersystem,

Kommissionen

9. uppmanar kommissionen att så snabbt som möjligt föreslå ändringar i fördraget så att unionen kan utveckla en positivt inriktad politik för public service-sändningar som erkänner dess viktiga betydelse vid uppbyggnaden av det nationella medborgarskapet och unionsmedborgarskapet snarare än en politik som uteslutande grundar sig på undantag till konkurrensregler och policyn för den inre marknaden,

10. uppmanar kommissionen att fortsätta att betrakta offentlig finansiering som legitim för allmänt tillgängliga kanaler under förutsättning att de utför sina skyldigheter fullt ut beträffande public service; välkomnar det faktum att kommissionen för närvarande håller på att utarbeta riktlinjer för statligt stöd till kultur, konstnärlig verksamhet och den audiovisuella sektorn i syfte att klargöra policyn för statligt stöd på detta område; anser att offentliga medel till public service-sändningar inte utgör statligt stöd så länge den övergripande finansieringen, inklusive eventuella kommersiella intäkter från reklam och sponsring, står i proportion till public service-företagets åtagande; bekräftar att avgifter som kunder erlägger till sändningsföretag inte faller under artikel 92 i Fördraget om Europeiska unionen,

11. uppmanar kommissionen att under tiden undanta public service-företagen från bestämmelserna i förslaget till direktiv om mångfald och koncentration inom media,

12. uppmanar kommissionen att dra fördel av den styrka som utgörs av att nationella TV-bolag samarbetar inom Europeiska radionunionen, och att inte bedriva en politik som splittrar den europeiska public service-televisionen; uppmanar kommissionen att förnya det undantag som enligt artikel 85.3 beviljats Eurovisionssystemet för gemensamt förvärvande av rättigheter,

13. uppmanar kommissionen att avstå från åtgärder som kunde äventyra medlemsstaternas rätt att själva reglera finansieringssystemen för sina public service-företag,

14. uppmanar kommissionen att stödja, förbättra och utvidga kontakterna mellan public service-företagen i EU vad gäller europeiska samproduktioner och alleuropeiska sändningar,

15. uppmanar kommissionen att finansiera preliminära genomförbarhetsstudier som bidrar till etablerandet av alleuropeiska public service-kanaler som specialiserar sig på europeisk film, drama, nyheter och dokumentärer,

16. uppmanar kommissionen att uppmuntra antagandet av en gemensam stadga eller hederskodex för europeiska public service-sändningar för att slå vakt om etiken inom public service,

17. uppmanar kommissionen att i sin kommande grönbok om nya AV-tjänster erkänna public service-sändningarnas centrala roll vid utvecklandet av dylika tjänster,

18. anser att för att public service-företagen skall förbli tillgängliga för alla medborgare måste EU:s politik för informationssamhället säkerställa att de kan nå den publik som finansierar dem genom samtliga digitala och analoga sändningssystem - satellit, jordbundna, kabel och telekommunikationsnätverk, om nödvändigt

- genom att göra alla kabelbolag skyldiga att erbjuda public service- program,

- genom att göra alla satellitbolag skyldiga att erbjuda public service-program för tittare med satellitkanalspaket när dessa program kan tas emot via satellit, och

- genom att göra public service-programmen lätta att hitta för tittare i kanalnavigeringssystem (elektroniska programguider),

19. uppmanar kommissionen att utreda och där så anses lämpligt främja utvecklingen av digitala tjänster som kan fungera som multiplexa offentliga TV-tjänster, och på så sätt befästa den kulturella mångfalden som en central punkt i public service-verksamhetens etik, vilket utgör är ett viktigt stöd för den sanna pluralismen,

20. uppmanar kommissionen att ekonomiskt stödja europeiska public service- organisationer, såsom Arte och Euronews, med ett alleuropeiskt sändningsområde, som tjänar européernas gemensamma intressen,

21. uppmanar kommissionen att uppmuntra till att ge sändningsrättigheterna till större sportevenemang till allmänt tillgängliga TV-kanaler,

22. anser det vara oacceptabelt, även med utgångspunkt från en korrekt tillämpning av konkurrensreglerna, att på ett överdrivet sätt upplåta exklusiva rättigheter för sändning av idrottsevenemang, underhållningsarrangemang eller vetenskapliga och tekniska händelser, vilka måste spridas genom samtliga informationsmedier till största möjliga publik,

Public service-företagen

23. uppmanar public service-företagen att utöka sina sändningar av icke- nationellt och mångkulturellt programutbud och därmed fullgöra sin uppgift att utbilda och informera, vilket skulle bidra till att bygga upp en europeisk demokratisk offentlig sfär, där medborgare kan uttrycka sina åsikter om de viktiga europeiska frågorna och aktuell politik,

24. uppmanar public service-företagen att investera i europeiska samproduktioner och programutbyte inom Europa och utnyttja befintliga stödprogram såsom Media 2 och den föreslagna europeiska garantifonden för AV-produktion,

25. uppmanar public service-företagen att behålla sina utmärkta analyser av aktuella händelser och sina opartiska program, i synnerhet dokumentärer, nyheter och rapportering om aktuella frågor, eftersom denna autentiska rapportering är av stor betydelse för vår gemensamma kultur och därför även för vår demokrati,

26. uppmanar public service-företagen att stärka sina åtaganden vad gäller regionala program och regional sysselsättning,

27. uppmanar public service-företagen att bedriva en politik för lika möjligheter i syfte att öka andelen kvinnor och anställda från etniska minoriteter inom allt TV-arbete,

28. uppmanar public service-företagen att investera mer i utbildningsprogram och att fortsätta att stödja distansutbildning genom olika typer av tjänster såsom «BBC Open University»,

29. anser att public service-företagen kontinuerligt måste arbeta för att öka sitt ansvarstagande gentemot allmänheten; anser att de principer som styr samtliga aspekter av deras verksamhet, inklusive redaktionell policy, bör vara tydliga och tillgängliga för allmänhetens granskning och debatt,

30. uppmanar public service-kanalerna att öka TV-tittarens/medborgarens ansvarskänsla genom att tillhandahålla klar och objektiv information,

31. uppmanar public service-företagen att se över sin marknadsförings- och prissättningspolitik för att uppmuntra spridningen av europeiska program samt även att inleda förhandlingar med olika rättighetsinnehavare för att bidra till denna process,

32. uppmanar public service-företagen att ta nödvändiga initiativ för att säkerställa att de spelar en åtminstone lika viktig roll i de nya massmediatjänsterna som de gör i de traditionella,

33. anmodar public service-företagen att stärka sina ansträngningar i att bli helt oberoende av sina regeringar, vilket är nödvändigt för att åstadkomma ett mer pluralistiskt programutbud än vad som nu erbjuds i vissa medlemsländer, och skildra de samhällsdebatter som pågår och i Europeiska unionens samtliga medlemsstater,

34. uppmanar public service-företagen att upprätta en rad riktlinjer för de principer som styr samtliga aspekter av deras verksamhet, exempelvis kravet på öppenhet och insyn när det gäller användningen av offentliga medel och regeringens inflytande; dessa riktlinjer skall få stor publicitet och en offentlig debatt om dem skall uppmuntras,

35. uppmanar public service-företagen att beakta sin roll i det audiovisuella skapandet och stödja nya talanger, och uppmanar dem att reservera sändningstid för nyskapande program och därmed göra det möjligt för ett nätverk av oberoende producenter att verka,

36. uppmanar public service-företagen att helt fullgöra sina åtaganden att sända en övervägande andel europeisk produktion,

37. uppmanar public service-företagen att sända mångkulturellt innehåll för att på detta sätt stödja solidaritet mellan folk från olika kulturer,

38. anmodar public service-företagen att utöka sitt samarbete och att involvera media- och utbildningsexperter, i syfte att utarbeta kvalitetsnormer och riktlinjer för programinnehåll, programutbyte och gemensam produktion,

Medlemsstaterna

39. uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en kontinuerlig, stabil och realistisk finansiering för public service-företagen för att säkerställa deras överlevnad på en marknad med stor konkurrens utan att de blir helt beroende av reklamintäkter och så att de kan uppfylla sina skyldigheter mot allmänheten,

40. uppmanar medlemsstaterna att garantera ett oberoende för public service- kanaler, vilket innebär frihet från politisk och ekonomisk inblandning, genom att inrätta lämpliga strukturer såsom pluralistiska interna organ eller andra oberoende organ,

41. uppmanar medlemsstaterna att ekonomiskt stödja europeiska public service- kanaler, såsom Arte och Euronews, som spelar en viktig alleuropeisk roll och tjänar européernas gemensamma intresse,

42. uppmanar medlemsstaterna att, när det gäller nya tjänster och särskilt för betal-TV, se till att public service-kanalerna blir tillgängliga för så många som möjligt, och att kommersiella aktörer i detta syfte på egen begäran och utan diskriminering får ta med dessa tjänster i sina erbjudanden,

43. uppmanar medlemsstaterna att stödja mångfald genom att tidigt och på ett rättvist sätt ge public service-företagen tillgång till den digitala tekniken, genom att utveckla multiplexa system där public service- sändningarna utgör en viktig del,

44. uppmanar vidare medlemsstaterna att underlätta blandade offentliga och privata investeringar i sådana system, så att public service-företagen kan börja överföra sina tjänster från analoga till digitala sändningssystem, inom vilka hög kvalitet och mångfald kan upprätthållas genom det stora utbudet av nya och förbättrade sändningsmöjligheter, både lokalt, nationellt och internationellt,

45. uppmanar medlemsstaterna att inkludera tydliga bestämmelser för public service i nya fördragsarrangemang inom ramen för regeringskonferensen,

46. uppmanar medlemsstaterna att utfärda bestämmelser om fria sändningar av större idrotts- eller underhållningsevenemang eller vetenskapliga händelser av särskilt värde och intresse,

47. uppmanar medlemsstaterna att utfärda bestämmelser så att en omfattande del av höjdpunkterna från övriga idrottsevenemang, underhållningsarrangemang eller vetenskapliga händelser av särskilt värde eller intresse som uteslutande sänds på betal-TV skall kunna ses på fritt allmänt tillgängliga kanaler,

48. uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla reserverade kanaler för public service-företagen, och utfärda bestämmelser om att public service-kanaler skall ingå i alla framtida digitala jordbundna, kabel- eller satellitsändningssystem,

49. uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att nya koncessioner för digital- TV i huvudsak kommer att fördelas beroende på kvalitet, mångsidighet, orginalproduktion och allmänt tillgängliga TV-kanaler,

50. uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra en mer omfattande europeisk dimension inom public service-verksamhet,

51. uppmanar medlemsstaterna att garantera att samtliga public service-företag strikt följer sina skyldigheter att producera och sända en övervägande del europeiska produktioner,

52. uppmanar medlemsstaterna att genom sin lagstiftning om TV-sändningar göra public service-företagen skyldiga att tillhandahålla utbildning av hög kvalitet om alla audiovisuella media för personal både inom och utom institutionen,

53. uppmanar medlemsstaterna att i sin lagstiftning om TV-sändningar göra public service-företagen skyldiga att tillhandahålla program av regional karaktär för att skydda och förstärka den regionala mångfalden och identiteten,

Övrigt

54. uppmanar rådet att ge fortsatt stöd åt Media 2-programmet och att så snart som möjligt anta förslaget om en europeisk garantifond för AV-produktion,

55. uppmanar innehavarna av rättigheter att se över sin strategi för sekundärrättigheter i syfte att uppmuntra utvecklingen av en alleuropeisk marknad för sekundärrättigheter,

o

o o

56. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra detta yttrande till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.