EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 04.03.1998 
KOM(1998) 122 slutlig 
Lägesrapport från kommissionen om 
uppföljningen av meddelandet 
Att införliva jämställdheten mellan 
kvinnor och män i gemenskapens 
hela politik och i samtliga insatser 
(framlagt av kommissionen) 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. DEL 1. ARBETSMETOD 6 
1.1 STRATEGI FÖR INTEGRERING AV ETT JÄMSTÄLLDHETSPERSPEKTIV/"MAINSTREAMING" 6 
1.2 FRAMSTEG VAD GÄLLER VISSA BEDÖMNINGSKRITERIER 8 
1.2.1 Åtaganden på hög nivå 9 
1.2.2 Upplysningsverksamhet 10 
1.2.3 En kombinerad strategi 10 
1.2.4 Samarbetsstrukturer // 
1.2.5 Ansvarsfördelning 12 
1.2.6 Expertis i jämställdhetsfrågor 12 
1.2.7 Uppföljning och utvärdering 12 
1.3 HINDER FÖR UTVECKLINGEN 13 
1.3.1 Upplysningsverksamhet riktad till generaldirektoratens ledning 14 
1.4 VIDAREUTVECKLING AV ARBETSMETODEN 14 
1.4.1 Införande av konsekvensanalys av politiska åtgärder ur ett jämställdhetsperspektiv 14 
1.4.2 Upprättande av förfaranden för att kontrollera att jämställdhetsaspekten beaktas 15 
1.4.3 Jämställdhetsexperter vid generaldirektoraten 16 
2. DEL 2. DET POLITISKA RESULTATET: INSATSER OCH UTMANINGAR 16 
2.1 POLITISKA RESULTAT 16 
2.1.1 "Sysselsättning: Samverkan" 16 
2.1.2 "Euron: slutspurt" 19 
2.1.3 "Agenda 2000: reformer" 20 
2.1.4 "EU i världen: en ställning och en roll att hävda" 23 
2.2 POLITISKA UTMANINGAR 25 
SAMMANFATTNING 
Det nya Amsterdam fördraget, som ännu inte är ratificerat, förstärker avsevärt den 
rättsliga grunden för gemenskapsinsatser till förmån för jämställdhet för kvinnor och 
män. I artiklarna 2 och 3 i det nya fördraget fastställs gemenskapens åtagande att 
integrera ett jämställdhetsperspektiv genom att prioritera jämställdhet som gemenskapens 
särskilda uppgift samt som ett övergripande mål som påverkar gemenskapens alla 
arbetsuppgifter. Fördraget är därför mycket viktigt som en rättslig grund och 
stimulansåtgärd för att ytterligare utveckla politiken för integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv. 
Efter det att kommissionens meddelande Att införliva jämställdheten mellan kvinnor och 
män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser1 antogs för två år sedan, har en 
ny struktur införts innanför ramarna av kommissionsledamotgruppen som arbetar med 
jämställdhetsfrågor för att systematiskt införliva ett perspektiv om lika möjligheter i 
gemenskapens hela politik och i samtliga insatser. Varje generaldirektör ansvarar för 
integreringen av lika möjligheter i generaldirektoratets politikområden. Mellan 
avdelningarna finns en samarbetsstruktur bestående av nyckelpersoner som stöder 
processen. 
Detta meddelande är fram till dags dato den första rapporten om hur genomförandet har 
framskridit och grundar sig på den information som 18 generaldirektorat och avdelningar 
på samma organisationsnivå har bidragit med om deras jämställdhetsarbete. Dessutom 
framgår av meddelandet vilka hinder och brister som fortfarande kvarstår. De mest 
påtagliga politiska resultaten har man erhållit inom yttre förbindelser inklusive 
utvecklingssamarbetet och kvinnors mänskliga rättigheter, inom sysselsättningspolitiken 
och strukturfonderna, utbildnings- och ungdomspolitik och kommissionens personal- och 
informationspolitik. Detta är knappast någon överraskning med tanke på att dessa 
sektorer har mer solida traditioner än de andra när det gäller att beakta jämställdhet. Inom 
dessa politikområden och sektorer har det skett en utveckling från rena punktinsatser till 
förmån för kvinnor och övergått till ett mer integrerat tillvägagångssätt, som till exempel 
det tredje handlingsprogrammet för lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska 
kommissionen (1997 2000) och handlingsprogrammet på medellång sikt för lika 
möjligheter för kvinnor och män (1996-2000), samt genom att godkänna och genomföra 
rådets resolutioner om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i Europeiska 
strukturfonden och om integrering av jämställdhetsfrågor i utvecklingssamarbetet. 
Avdelningssamarbetet och omfattande integrering av ett jämställdhetsperspektiv i den 
pågående revideringen av den allmänna förordningen om Europeiska strukturfonden 
förtjänar ett särskilt omnämnande. 
Även om framstegen är stora, är hindren och bristerna inte mindre uppenbara. Trots att 
ett stort antal verksamheter för att främja jämställdheten genomförs, utgör majoriteten av 
dem enskilda åtgärder utan någon större inverkan på jämställdhetssituationen totalt sett. 
Dessa åtgärder inverkar inte heller i någon större utsträckning på den allmänna 
gemenskapspolitikens inriktning. Medan särskilda aktiva åtgärder fortfarande kommer att 
förbli centrala som en del av den kombinerade strategin under överskådlig framtid, 
KOM(96) 67 slutlig av den 21 februari 1996. 
kräver integrering av ett jämställdhetsperspektiv ett allmänt sett mer övergripande 
tillvägagångssätt. 
De största hindren för ytterligare framsteg är följande: 
• Bristande medvetenhet om jämställdhetsfrågor inom beslutsfattandet. 
• Brist på mänskliga och ekonomiska resurser för dessa uppgifter. 
• Brist på expertis i jämställdhets frågor. 
Följande åtgärder bör vidtas för att undanröja hindren och främja den 
organisatoriska och metodiska ramen för integrering av ett jämställdhetsperspektiv: 
• Upplysningsverksamhet riktad i första hand till ledningen och chefer på 
mellannivå. 
• Utbildning i stor skala för att erhålla den expertkunskap som behövs i 
jämställdhetsfrågor. 
• Konsekvensanalys av politiska åtgärder ur ett jämställdhetsperspektiv som ett fast 
förfarande. 
• Kontroll av att jämställdhetsaspekten beaktas för att garantera kvaliteten på alla 
lagstiftningsförslag och andra politiska dokument eller gemenskapsinsatser, 
avseende målsättningen lika möjligheter2. 
Genom att betrakta de politiska följderna av de politiska prioriteringarna i 
kommissionens arbetsprogram för 19983 har följande politiska åtgärder valts ut och 
särskilt uppmärksammats i detta meddelande: 
• Ingående uppföljning av sysselsättningspolitikens resultat för att säkerställa att 
prioriteringen av lika möjligheter enligt riktlinjerna för sysselsättning genomförs 
till fullo och att jämställdhetsaspekten beaktas vid genomförandet och 
övervakningen av de tre andra prioriteringarna. 
• Säkerställa att jämställdhetsperspektivet integreras väl i den pågående reformen 
av de europeiska strukturfonderna och att det beaktas vid genomförandet, 
övervakningen och utvärderingen. 
• Säkerställa att det som uppnåtts inom utbildnings- och ungdomspolitik utvecklas 
vidare och utvidgas i den "nya generation" av gemenskapsprogram som 
förbereds. 
• En jämn fördelning mellan kvinnor och män av ansvaret för arbete och familj bör 
ingå som en del av de program som främjar deltidsarbete, flexibilitet och nya slag 
av arbetsorganisation. 
2 Hnligt artikel 3 i det nya Amsterdamfördraget. 
3 KOM(97) 517 slutlig av den 15 oktober 1997. 
• Dcsegregcring pä arbetsmarknaden lor att främja lika möjligheter och den inre 
marknadens smidiga funktion genom att avlägsna stelbenthet som orsakas av 
vertikal och horisontell könssegregering. 
• Analysera konsekenserna ur ett jämställdhetsperspektiv av EMU och EURO för 
att säkerställa att dom gynnar kvinnor och män i lika hög grad. 
• Säkerställa att kvinnor medverkar till fullo och i lika hög grad som män drar 
nytta av de möjligheter som ny teknik och informationssamhället erbjuder. 
• Rikta sig till utvidgningsprocessens krav samt effekt på jämställdheten. 
• Jämställdheten bör uppmärksammas till fullo i det interna reformprogram som 
kommissionen har påbörjat. 
• Fortsatt övervakning av politiken för integrering av ett jämställdhetspcrspcktiv 
samt regelbunden rapportering om gjorda framsteg. 
INLEDNING 
Den 21 februari 1996 antog Europeiska kommissionen ett meddelande om att införliva 
jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga 
insatser4.1 meddelandet definieras politiken för integrering av ett jämställdhetsperspektiv 
som en politik som "inte begränsar ansträngningarna för att främja jämställdheten till 
specifika åtgärder till förmån för kvinnor, utan att uttryckligen innefatta samtliga insatser 
och all allmän politik med sikte på jämställdheten".5 
I början av 1997 började man vid kommissionens avdelningar att systematiskt främja 
integrering av ett jämställdhetsperspektiv när den jämställdhetsarbetsgrupp som bestod 
av företrädare för olika avdelningar inom kommissionen kom överens om ett 
strategidokument, i vilket konkreta åtgärder föreslås för att följa upp kommissionens 
meddelande om integrering av ett jämställdhetsperspektiv6. Efter att kommissionens 
generalsekretariat hade lagt fram en formell begäran till generaldirektörerna om att 
strategidokumentet7 skulle genomföras, har 29 avdelningar8 utnämnt tjänstemän med den 
uttryckliga uppgiften att främja integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i deras 
respektive generaldirektorat. En arbetsgrupp som består av dessa tjänstemän har inrättats 
och har till arbetsuppgift att genomföra strategidokumentet och fungera som en 
4 KOM(96) 67, 21.2.1996. 
-s Ibidem s. 2. 
6 KOM(96) 67 slutlig, 21.2.1996. 
7 SEK(97) 692. 
8 Generalsekretariatet, analys- och prognosgruppen, rättstjänsten, talesmannen, gemensamma tjänsten 
för tolkning och konferenser, översättningstjänsten, gemensamma forskningscentret, GD I, GD IB, 
GD III, GD IV, GD V, GD VI, GD VII, GD VIII, GD IX, GD X, GD XI, GD XII, GD XIII, GD XIV, 
GD XV, GD XVI, GD XX, GD XXI, GD XXII, GD XXIII, Europeiska gemenskapens kontor för 
humanitärt bistånd, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer och Eurostat. 
stödstruktur för generaldirektoraten vid integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. En 
av de första arbetsuppgifter som denna grupp hade var att utarbeta ett verktyg för att 
främja konsekvensanalys av politiska åtgärder ur ett jämställdhetsperspektiv. En 
vägledning om konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv9 finns nu att fa på tre 
språk. 
Regelbunden granskning av jämställdhetsarbetet och de insatser som görs för att 
integrera jämställdhetsaspekten är en väsentlig förutsättning för en framgångsrik 
"mainstreaming" strategi. Enligt strategidokumentet10 skulle rapporter utarbetas om de 
framsteg som gjorts vid kommissionens alla avdelningar. Detta är den första lägesrapport 
som skrivs om uppföljningen av kommissionens meddelande (KOM(96) 67) från februari 
1996. 
Denna rapport består av två delar. Del 1 handlar om hur ett jämställdhetsperspektiv 
integreras - den arbetsmetod som skall användas. Särskilt inom tre områden som handhas 
av kommissionens avdelningar har man hittills gjort framsteg värda att noteras. 
I del 2 behandlas de politiska följderna av integrering av ett jämställdhetsperspektiv. Med 
utgångspunkt i kommissionens arbetsprogram för 1998 diskuteras politikområden där 
jämställdhetsaspekten har beaktats eller skulle kunna beaktas. 
Slutligen bör nämnas att generaldirektoratens interna åtgärder för att genomföra det tredje 
handlingsprogrammet för lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska 
kommissionen anses ligga utanför detta dokuments räckvidd. Lika möjligheter för 
kvinnor och män som är anställda vid kommissionen och en jämn könsfördelning på alla 
nivåer av beslutsprocessen är en mycket viktig indikator som visar hur långt 
kommissionen har kommit när det gäller jämställdhet. Framsteg på dessa områden 
granskas i en separat rapport. 
1. DEL 1. ARBETSMETOD 
1.1 Strategi för integrering av ett jämställdhetsperspektiv/ 
"mainstreaming". 
Det material som kommissionens avdelningar har bidragit med visar att man har 
gjort framsteg när det gäller att integrera ett jämställdhetsperspektiv. Både åtgärder 
på organisatorisk och politisk nivå har vidtagits. Att lägga ansvaret för 
integreringsprocessen på särskilda tjänstemän vid avdelningarna är ett stort steg 
framåt, liksom att dessa tjänstemän regelbundet deltar i samarbetet mellan 
avdelningarna i denna fråga. Vid vissa avdelningar eller inom vissa politiska sektorer 
har ytterligare åtgärder vidtagits som inbegriper fördelning eller omfördelning av 
mänskliga resurser för att förbättra avdelningarnas interna samarbete och förstärka 
jämställdhetsaspekten i programmen och verksamheterna. Följande tre exempel 
Kan fas från GD V/D/5. 
K) Strategidokument om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapens hela politik, l-n 
strategi tor att följa upp KOM(96) 67 slutlig, som godkändes i februari 1997 av en 
jämställdhetsarbetsgrupp som bestod av företrädare för olika avdelningar inom kommissionen. 
förtjänar att särskilt nämnas, eftersom de visar hur metoden för integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv fungerar: GD IB/VIII utvecklingssamarbete, GD V 
sysselsättning, arbetsmarknad och socialpolitik samt GDXXII utbildning och 
ungdomsfrågor. 
Utvecklingssamarbete 
Efter antagandet 1995 av kommissionens meddelande (KOM(95)423) och rådets 
resolution av den 20 december 1995 om integrering könsfrågor 
utvecklingssamarbetet, har integreringen på detta område framskridit avsevärt. Den 
inbegriper sådana årgärder som urval av pilotländer där integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv drivs särskilt intensivt, vidareutveckling av befintliga 
metoder för jämställdhetsanalyser, tillskjutande av personalresurser specialiserade på 
integrering av ett jämställdhetsperspektiv på regional och nationell nivå samt 
program för internutbildning och ökad medvetenhet om jämställdhetsfrågor i syfte 
att erhålla utbildad rådgivande personal på områden där integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv anses vara relevant. Man försöker särskilt göra tjänstemän 
som arbetar med frågor som jämställdhet vid strukturförändringar och inom 
sektorpolitik och makroekonomisk politik, medvetna. Upplysningsverksamheten 
syftar till att visa det positiva sambandet mellan integrering av jämställdhet och 
utvecklingsbiståndets effektivitet. Generaldirektorat VIII och generaldirektorat IB 
granskar nya finansieringsförslag samt pågående projekt för att öka sin inriktning 
mot jämställdhet. 
Om förslaget till rådsförordning om integrering av könsrollsfrågor i 
utvecklingssamarbetet11 antas, kommer det att bidra till ytterligare integrering och 
institutionalisering av ett jämställdhetsperspektiv inom alla policys för 
utvecklingssamarbetet. 
Arbetsmarknad och sociala frågor 
På sysselsättningsområdet och inom socialpolitiken har generaldirektorat V påbörjat 
ett internt pilotprojekt för integrering av ett jämställdhetsperspektiv. Ett seminarium 
för att höja medvetenheten anordnades i juli och hade ett stort deltagarantal. Det 
leddes av generaldirektören och målgruppen var personer på ledningsnivå och i 
chefsbefattning på mellannivå. Direktörerna har givits ett särskilt ansvar för 
integreringen av en jämställdhetsdimension på deras respektive politikområden. Alla 
direktorats arbetsprogram analyseras för att fastställa om jämställhetsperspektivet har 
beaktats, och man har valt ut vissa politikområden som skall ägnas särskild 
uppmärksamhet. Att kontrollera att jämställdhetsaspekten beaktas i dokument står på 
dagordningen. Till följd av det nya Amsterdam fördraget prioriteras 
sysselsättningspolitiken vid den systematiska integreringen av perspektivet om lika 
möjligheter. Riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik 1998 antogs av 
rådet den 15 december 1997 efter att ett förslag från kommissionen hade diskuterats 
vid rådets extra möte i Luxemburg den 20-21 november 1997. I riktlinjerna ingår 
lika möjligheter i de fyra huvudpunkterna och de utgör redan i sig ett betydelsefullt 
KOM(97) 265 slutlig. 
resultat när det gäller att integrera ett jämställdhetsperspektiv i 
sysselsättningspolitiken. 
Utbildnings- och ungdomspolitik 
Generaldirektorat XXII har inom sin organisation strävat efter att vid varje enhet 
utnämna "jämställdhetskontaktpersoner" och har involverat både ledningen och den 
verkställande personalen. Tanken är att göra jämställdheten till en fråga av betydelse 
inom den strategiska politiska planeringen och samordningen pä 
generaldirektoratsnivå och att påverka genomförandet på operativ nivå. Vid varje 
enhet har en tjänsteman utnämnts till ansvarig för integreringen av ett 
jämställdhetsperspektiv. Ett nätverk av dessa jämställdhetskontaktpersoner stärker 
ytterligare den organisatoriska strukturen. Perspektivet om lika möjligheter har 
införlivats väl i programmen inom utbildnings- och ungdomspolitik (Sokrates och 
Leonardo da Vinci, Ungdom för Europa och den europeiska volontärtjänsten). 
Jämställdhetsaspekten har införlivats i anbudsinfordringarna, de offentliggjorda 
riktlinjerna, ansökningsformulären och slutligen i urvalskriterierna. 
Särskilt Leonardo da Vinci-programmet förtjänar att nämnas, eftersom 
jämställdhetsaspekten på ett synligt sätt har integrerats på alla nivåer i programmets 
mål i enlighet med rådets beslut12, i de övergripande bestämmelserna och i 
programmets särskilda, vertikala mål. 
1.2 Framsteg vad gäller vissa bedömningskriterier 
Som framgår av exemplen, medför "mainstreaming" ett övergripande 
tillvägagångssätt, för att säkerställa att gemenskapens mål om att främja 
jämställdheten i alla dess arbetsuppgifter uppnås. 
Det är av stor vikt att minnas att vissa element är absolut nödvändiga och att vissa 
villkor måste uppfyllas för att uppnå ett bra resultat. Dessa är bland annat följande: 
• Engagemang på hög nivå. 
• Upplysningsverksamhet. 
• En kombinerad strategi: program, aktiva åtgärder och särskilda 
budgetposter/budetanslag för lika möjligheter bör komplettera 
"mainstreaming" strategin . 
• Samarbetsstrukturer. 
• Tydlig ansvarsfördelning. 
• Jämställhetsexpertis (konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv och 
kontroll av att jämställdhetsaspekten beaktas). 
• Övervakning och utvärdering. 
12 Rådets beslut av den 6 december 1994 om upprättande av ett åtgärdsprogram för genomförandet av en 
yrkesutbildningspolitik för europeiska gemenskapen. 
1.2.1 Åtaganden på hög nivå 
Gemenskapens tillvägagångssätt vid integrering av ett jämställdhetsperspektiv 
är vittomspännande och systematiskt. Det involverar i princip alla avdelningar, 
all gemenskapspolitik och alla gemenskapsinsatser. Detta skulle inte ha varit 
möjligt utan EU-institutionernas och medlemsstaternas starka engagemang. 
Medlemsstaternas och Europeiska gemenskapens aktiva roll vid den fjärde 
internationella kvinnokonferensen i Beijing 1995, när det gäller att 
framgångsrikt tala för "mainstreaming" strategin för främjandet av 
jämställdhet, är en viktig faktor som förklarar gemenskapens senare 
engagemang. 
Europaparlamentet har aktivt bidragit till en mer systematisk integrering av 
jämställdhctsfrågor inom gemenskapspolitiken. I parlamentets resolution" om 
kommissionens meddelande om införlivande av jämställdheten mellan kvinnor 
och män stöder Europaparlamentet i många fall de åtgärder som kommissionen 
har vidtagit för att genomföra integreringen av ett jämställdhetsperspektiv bade 
när det gäller åtgärder inom institutionerna och valet av politikområden som 
skall prioriteras. 1 resolutionen (punkterna 7-39) rekommenderas att lämpliga 
samordningsstrukturer skall införas för att främja integreringen av ett 
jämställdhetsperspektiv vid kommissionens avdelningar. I punktenia 14, 43 
och 45 nämns behovet av riktlinjer för konsekvensanalys ur ett 
jämställdhetsperspektiv och för att säkerställa att jämställdhetsaspekten beaktas 
i alla framtida lagförslag. Behovet av en kombinerad strategi lyfts fram i 
punkt 11. I resolutionen nämns också vissa specifika politiska sektorer inom 
vilka integreringen av ett jämställdhetsperspektiv behöver stärkas, bl.a. 
utvidgningsprocessen (punkt 46), den inre marknaden och EMU (punkt 31 ) 
samt behovet av bättre statistiska data som är uppdelade efter kön (punkt 38). 
Kommissionens engagemang är tydligt på kollegienivå, och visas även genom 
jämställdhetsgruppens fortlöpande bevakning av dessa frågor. Denna grupp 
bestående av kommissionsledamöter tillkom på initiativ av kommissionens 
ordförande, som också leder gruppens arbete. Antagandet i februari 1996 av 
kommissionens meddelande om införlivande av jämställdheten signalerade 
klart Europeiska kommissionens avsikt och vilja att främja jämställdheten inte 
endast med hjälp av enskilda åtgärder, utan genom att integrera ett 
jämställdhetsperspektiv i hela den allmänna politiken.14 Generalsekretariatets 
begäran att kommissionens alla generaldirektörer skulle utnämna en 
tjänsteman på hög nivå till att bära huvudansvaret för att utveckla integreringen 
av ett jämställdhetsperspektiv vid varje generaldirektorat vittnar också om 
detta starka engagemang15. 
13 luiropaparlamentcts resolution A4-0251/97 av den 16 september 1997 om kommissionens 
meddelande KOM(96) 67: Att injorliva jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela 
politik och i samtliga insatser. 
14 KOM(96) 67 slutlig, s. 2. 
15 SEK(97)692. 
1.2.2 Upplysningsverksamhet 
Upplysningsverksamhet är av central betydelse för att skapa ett engagemang. 
Ett hela kommissionen omfattande seminarium om integrering av 
jämställdhetsaspekten anordnades i april 1997. Vid detta seminarium föreläste 
utomstående experter om andra internationella organs och medlemsstaternas16 
erfarenheter. Såsom nämndes i punkt 1.1, har generaldirektorat V vidtagit 
åtgärder för att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågor. 
På kommissionsnivå används den internationella kvinnodagen som en 
möjlighet att göra kommissionens anställda medvetna om relevanta 
jämställdhetsfrågor utöver dem som uteslutande rör lika möjligheter för 
kommissionens anställda inklusive internationell solidaritet. 
Publikationerna Nyhetsbrevet Europas kvinnor och Supplement till Europas 
kvinnor, som generaldirektorat X:s enhet för information om kvinnofrågor ger 
ut, når en bred läsekrets i EU och hela världen. 
Det är viktigt att de tjänstemän som ansvarar för integreringen av ett 
jämställdhetsperspektiv ger den interna upplysnings- och 
utbildningsverksamheten hög prioritet. Dessa tjänstemän förväntas spela en 
nyckelroll när det gäller att väcka medvetenhet om jämställdhetsfrågor vid 
deras egna generaldirektorat. 
1.2.3 En kombinerad strategi 
Det har påpekats att integrering av ett jämställdhetsperspektiv har använts som 
ursäkt för att avskaffa särskilda budgetposter och dra ned på personal med 
uppgift att främja kvinnors ställning. 
Inom högre utbildning fanns det ett engagemang att integrera ett 
jämställdhetsperspektiv, dels i Sokrates-programmet17, dels i målet för medlen 
under en särskild budgetpost1*. Fram till 1996 möjliggjorde denna budgetpost 
särskilda projekt inriktade på jämställdhet, såsom att inom utbildningsområdet 
väcka medvetenhet om jämställdhetsfrågor, inrikta sig på könsstereotyper i 
skolmaterial och att främja atypiska utbildningsval bland flickor och pojkar 
samt kvinnor och män. I kölvattnet på den nya vikt som "mainstreaming" 
strategin ges, ströks den särskilda budgetposten med anslag för lika 
möjligheter. 
I Handledning för sökande 1998 nämndes särskilt skyldigheten att respektera 
principen om lika möjligheter för kvinnor och män. Inga särskilda åtgärder har 
emellertid gjorts för att säkerställa att den övergripande effekten av dessa 
1(1 Htt utkast till rapport om seminariet har utarbetats och kan fas från GD V/D/5. 
17 Europaparlamentets och rådets beslut nr 819/95/RG av den 14 mars 1995 om fastställande av 
gemenskapens åtgärdsprogram Sokrates. IXïT I, 87, 20.4.1995, s. K). 
IK B3 1000 Förberedande åtgärder för att öka utbildningssamarbetet. 
10 
förändringar är positiv för främjandet av lika möjligheter. En grundlig 
utvärdering av följderna av dessa förändringar behövs för att om nödväiulig. 
genomföra justeringar. 
Det är viktigt att komma ihåg att integrering av ett jämställdhetsperspektiv bör 
innebära större insatser och utvidgande av jämställdhetspolitikens räckvidd 
och effekt. Särskilda åtgärder och medel kan behövas. Detta kan i 
förekommande fall medföra omfördelning av resurserna. 
1.2.4 Samarbets strukturer 
En grupp med företrädare för olika avdelningar inom kommissionen inrättades 
1995 för att stödja den kommissionsledamotgrupp som arbetar med 
jämställdhetsfrågor. Gruppen skall fungera som ett förberedande organ för 
kommissionsledamotgruppen och som ett språkrör för integreringen av ett 
jämställdhetsperspektiv vid kommissionens avdelningar. Den har i hög grad 
stärkt medvetenheten inom avdelningarna om gemenskapens 
jämställdhetspolitik. Dessutom har den underlättat beslutet om åtgärder för att 
följa upp kommissionens meddelande om att införliva jämställdheten19. 
Jämställdhetsarbetsgruppen fungerar också som ett forum för utbyte av 
information och bra lösningar på området samt för diskussion om 
gemenskapspolitik som berör jämställdhet. 
Jämställdhetssamarbetet mellan kommissionens avdelningar stärktes 
ytterligare 1997 genom inrättandet av en grupp tjänstemän som ansvarar för 
integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. Detta är en arbetsgrupp som 
rapporterar till den avdelningsövergripande jämställdhetsarbetsgruppen och 
vars särskilda uppgift är att utveckla och genomföra "mainstreaming" strategin. 
Ytterligare undergrupper vid sidan av de europeiska strukturfondernas 
arbetsgrupp för lika möjligheter, kan i förekommande fall inrättas inom ramen 
för samarbetet mellan avdelningarna avseende jämställdhetsfrågor. Den 
tillfälliga arbetsgrupp som handhar gemenskapens förberedelser inför varje 
årligt möte med FN:s kommission för kvinnors ställning är ett annat exempel 
på detta. Dessa mindre och mer fokuserade arbetsgrupper är till stor hjälp vid 
genomförandet av konkreta mål eller uppgifter. 
Integrering av ett jämställdhetsperspektiv kräver framförallt en övergripande 
strategi och samarbete mellan avdelningarna. En framgångsrik utveckling av 
"mainstreaming" strategin inom generaldirektoraten innebär att jämställdhet 
regelbundet bör tas upp på dagordningen för generaldi rektoratens 
ledningsgrupp. Det behövs också mer eller mindre formella interna nätverk 
eller samarbetsstrukturer. Dessa strukturers uppgift är att utbilda och motivera 
kontaktpersoner för jämställdhetsfrågor, som i allt större utsträckning kommer 
att fungera som en förtrupp för integreringen av ett jämställdhelspcrspcktiv på 
direktorats- och enhetsnivå. Generaldirektorat XXIl:s exempel (se 1.1) är 
relevant i detta fall. Liknande nätverk, som också involverar kontaktpersoner 
19 KOM(96) 67 slutlig. 
11 
för jämställdhetsfrågor, finns inom utvecklingssamarbetet och 
personalpolitiken (GD IB, GD VIII och GDIX). 
1.2.5 A nsvarsfördelning 
Vid 29 generaldirektorat har det utnämnts tjänstemän med ansvar för 
integreringen av ett jämställdhetsperspektiv. Vissa av dem är på tillräckligt hög 
nivå för att kunna påverka beslutsprocessen vid sina egna generaldirektorat. 
Nästa steg skulle vara att decentralisera genom att delegera ansvaret inom 
generaldirektoraten till kontaktpersoner vid alla relevanta direktorat och 
enheter och fastställa vilket ansvar ledningen och cheferna på mellannivå bör 
ha. Exemplen från generaldirektorat XXII, generaldirektorat V och 
generaldirektoraten IB och VIII är relevanta. 
De mycket få återstående avdelningar som inte deltar i samarbetet mellan 
avdelningarna avseende lika möjligheter uppmuntras att utnämna en 
företrädare för generaldirektoratet. 
1.2.6 Expertis i jämställdhetsfrågor 
Integrering av ett jämställdhetsperspektiv innebär att varje avdelning bär 
ansvar för att analysera vilka följder deras politik och åtgärder far för kvinnor 
respektive män (konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv) samt för att 
ändra sin politik i förekommande fall. Förslag till politiska åtgärder skall 
kontrolleras på de olika nivåerna inom beslutsprocessen för att utreda om 
jämställdhetsaspekten har beaktats på tillbörligt sätt. De tjänstemän som 
ansvarar för integreringen av ett jämställdhetsperspektiv är nyckelpersoner. 
Deras arbete behövs för att man skall kunna anpassa och utbreda de åtgärder 
som man kommit överens om på avdelningsnivå till de förhållanden och behov 
som varje generaldirektorat och politikområde har. För att kunna utföra sina 
arbetsuppgifter kommer de att såsom nämnts behöva stöd av sin ledning, 
inbegripet erforderlig tid, samt mänskliga och ekonomiska resurser. De 
kommer också att behöva utbildning i användningen av relevanta hjälpmedel, 
som till exempel konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv och kontroll 
av att jämställdhetsaspekten beaktas. 
Utbildning i jämställdhetsanalys har redan anordnats för relevant personal 
inom utvecklingssamarbetspolitiken vid generaldirektoraten IB och VIII. 
Utomstående experter kan i vissa fall ges i uppdrag att genomföra 
undersökningar med relevans ur ett jämställdhetsperspektiv på politikområden 
där detta inte har förståtts på rätt sätt, eller där en potentiell effekt anses vara 
särskilt komplex eller viktig. Generaldirektorat V offentliggjorde 1997 en 
inbjudan till intresseanmälan avseende expertkunskap och rådgivning inom 
dess olika ansvarsområden, där relevansen ur ett jämställdhetsperspektiv 
framgår för varje område. 
1.2.7 Uppföljning och utvärdering 
Regelbunden uppföljning är nödvändig för att säkerställa den fortsatta 
utvecklingen och för att utvärdera resultaten och justera strategin i 
förekommande fall. I strategidokumentet från februari 1997 föreskrivs 
12 
regelbunden rapportering för alla avdelningar. Denna rapport är den först a 
politiska granskningen i sitt slag. 
När det gäller särskilda politikområden, genomförs också utvärdering och 
uppföljning. Inom ramen för genomförandet av rådets resolution om 
integrering av könsfrågor i utvecklingssamarbetet20 har generaldirektoraten IB 
och VIII förberett en första lägesrapport, i vilken de åtgärder som vidtagits på 
institutionell nivå behandlas samt resultaten i form av projekt som integrerar 
ett jämställdhetsperspektiv på området. 
Man håller för närvarande på att granska Esprit-programmet (GD III) för att 
utvärdera den nuvarande deltagarnivån bland kvinnor och män. En bedömning 
av effekten på lika möjligheter för kvinnor och män har också prioriterats i 
utvärderingen efter halva tiden av strukturfondernas 
landsbygdsutvecklingsprogram. 
Genom det målinriktade socioekonomiska forskningsprogrammet finansierar 
generaldirektorat XII ett forskningsprogram för att förutsäga de politiska 
konsekvenserna, dvs. jämställdhetsanalys för att bedöma de politiska 
initiativens troliga konsekvenser för kvinnor. Målet för detta tvååriga 
forskningsprojekt som inleddes i december 1997 är att utarbeta ett förfarande 
för att kontrollera att jämställdhetsaspekten har beaktats i politiken. 
1.3 Hinder för utvecklingen 
I flera av bidragen till denna rapport nämns bristen på uppbackning på hög nivå som 
ett stort hinder för utvecklingen att integrera ett jämställdhetsperspektiv. En betydligt 
mer omfattande upplysningsverksamhet är nödvändig för att 
jämställdhetsperspektivets integreringsstrategi skall vara framgångsrik framöver, 
vilket påpekas av generaldirektorat VIII i dess inlägg. Generaldirektoratet hänvisar 
också till begränsningar på grund av att 
• intern jämställdhetsexpertis finns i begränsad utsträckning, 
• de ekonomiska resurserna för att anlita utomstående experter är 
begränsade och 
• medvetenheten om jämställdhetsfrågor är bristfällig på beslutsnivå. 
Generaldirektoratens, direktörernas och enhetschefernas roll är central, eftersom de 
både har uppgiften och befogenheterna att säkerställa att ett jämställdhetsperspektiv 
integreras från första början vid utarbetandet av politiska åtgärder och att de 
nödvändiga resurserna anslås. Det är nödvändigt att vidta åtgärder för att säkerställa 
den högre ledningens helhjärtade och aktiva stöd. 
20 Rådets resolution av den 20 december 1995 om integrering av könsfrågor i utvecklingssamarbetet. 
13 
1.3.1 Upplysningsverksamhet riktad till generaldirektoratens ledning 
På generalsekretariatets formella begäran, som riktade sig till alla 
generaldirektörer vid kommissionen, har tjänstemän med ansvar för integrering 
av ett jämställdhetsperspektiv utnämnts. Generaldirektörerna uppmanades att 
se till att tillräckligt med tid samt mänskliga och ekonomiska resurser anslås 
för integreringen av ett jämställdhetsperspektiv vid varje generaldirektorat. 
Man kan bara räkna med deras fortsatta engagemang om de är övertygade om 
att integreringen av ett jämställdhetsperspektiv har potential att förbättra 
politikområdenas kvalitet och effektivitet. Detta engagemang och stöd kan 
utvecklas vidare genom insatser för att höja medvetenheten, som bör stödja sig 
på de bästa experter som finns att tillgå på jämställdhetsområdet. 
Insatser för att höja medvetenheten bör vara inriktade på kunskaper om 
relationer mellan könen och om gemenskapspolitik som är inriktad på att 
"undanröja bristande jämställdhet och till att främja jämställdhet mellan 
kvinnor och män"21. Man bör inrikta sig på både rättviseaspekter och 
kvalitativa aspekter på politiska åtgärder som införlivar ett 
jämställdhetsperspektiv. När generaldirektoratens ledningsgrupper har insett 
sina skyldigheter och den potential som integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv har när det gäller att förbättra politikens kvalitet och 
effekt, kan de förväntas att handleda cheferna på mellannivå och lägre nivå. 
Generaldirektorat V:s initiativ till att integrera ett jämställdhetsperspektiv i 
direktörernas (frivilliga) arbetskontrakt är ett exempel på en bra lösning. 
1.4 Vidareutveckling av arbetsmetoden 
På grundval av denna granskning kan man dra slutsatsen att tillämpningen av en 
strategi för integrering av ett jämställdhetsperspektiv är inne på rätt spår. Den 
behöver emellertid konsolideras och utvecklas vidare och bör dessutom omfatta 
tjänster och politikområden som hittills inte har berörts. Därutöver bör man notera att 
framstegen fram till idag är rätt splittrade. Många verksamheter har genomförts, 
men det allmänna intrycket är att enskilda åtgärder fortfarande dominerar. Ett på det 
hela taget mer systematiskt tillvägagångssätt behövs inklusive att man utnyttjar 
konsekvensanalys av politiska åtgärder ur ett jämställdhetsperspektiv, kontroll av att 
jämställdhetsaspekten beaktas och storskaliga utbildningsprogram för att erhålla 
jämställdhetsexpertis. Man får inte frångå den kombinerade strategin. Särskilda 
aktiva åtgärder kommer fortsätta att spela en väsentlig roll vid främjandet av 
jämställdheten inom överskådlig framtid. 
Nedan anges vissa prioriterade åtgärder som bör vidtas. 
1.4.1 Införande av konsekvensanalys av politiska åtgärder ur ett 
jämställdhetsperspektiv 
Konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv används för att utreda om ett 
förslag till politisk åtgärd kommer att påverka ettdera av könen negativt och pä 
vilket sätt, eller om en viss politik till exempel skulle kunna fa positiva följder 
Artikel 3 i Amsterdamfördraget. 
14 
för det övergripande jämställdhetsmålet. Analysen kan påvisa att särskilda 
åtgärder kommer att behövas för att ta itu med existerande ojämlikhet, eller att 
politikförslaget behöver ändras för att vara förenligt med 
jämställdhetsaspekten. Europaparlamentet22 har rekommenderat 
konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv av alla framtida 
lagstiftningsförslag i analogi med de nuvarande konsekvensanalyserna för små 
och medelstora företag samt för miljön. 
Tillgång till bra och jämförbar könsuppdelad statistik och uppgifter som är 
relevanta ur jämställdhetspcrspektiv är oumbärligt vid genomförande av 
konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv. Eurostat spelar en mycket 
viktig roll vid tillhandahållandet av sådana uppgifter på alla relevanta områden. 
Det förväntas att nödvändiga åtgärder kommer att vidtas för att se till att 
sådana uppgifter samlas in och analyseras på europeisk nivå. 
En vägledning om konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv utarbetades 
1997 av den grupp tjänstemän som ansvarar för integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv. Vägledningen kan bearbetas ytterligare genom att 
man lägger till konkreta exempel från ett vidsträckt spektrum av 
politikområden och politiska sektorer för att underlätta fastställandet av 
relevansen ur ett jämställdhetsperspektiv på politikområden som traditionellt 
har ansetts som könsneutrala. Vägledningen skulle vara ett användbart verktyg 
för kommissionens alla tjänstemän som är involverade i utarbetandet av 
politiska åtgärder. Utveckling av jämställdhetsexpertis vid avdelningarna 
skulle underlätta dess användning. Utomstående experter kan i vissa fall vara 
till hjälp. Varje generaldirektorat skulle kunna upprätta en databas eller en 
förteckning över relevanta jämställdhetsexperter. 
1.4.2 Upprättande av förfaranden för att kontrollera att jämställdhetsaspekten 
beaktas 
Kontroll av att jämställdhetsaspckten beaktas betyder att man innan beslut 
fattas kontrollerar att en konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv har 
gjorts. Tanken är att säkerställa att man inte föreslår någon politisk åtgärd som 
kan få en negativ effekt på det övergripande jämställdhetsmålet. Målet på lång 
sikt är att alla lagstiftningsförslag och kommissionens övriga politiska 
dokument "godkänns" i förväg. Varje generaldirektorat kommer att behöva ett 
internt förfarande för detta. Om kontrollen leder till ett negativt resultat på 
grund av att till exempel jämställdhetsaspekten inte har övervägts eller beaktats 
på lämpligt sätt, skall förslaget återsändas till den ansvariga avdelningen för 
omarbetning och i förekommande fall bör man rådgöra med utomstående 
jämställdhctsexpcrter. De som ansvarar för kontroll av alt 
jämställdhetsaspckten beaktas kommer att behöva utbildning för att kunna 
utföra sin uppgift. 
22 Europaparlamentets resolution A4-0251/97 (punkterna 43 och 45) om kommissionens meddelande om 
att införa jämställdheten mellan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i samtliga insatser 
(KOM(96) 0067). 
15 
1.4.3 Jämställdhetsexperter vid generaldirektoraten 
Gcncraldircktorat IX kommer under 1998 att anordna utbildning i 
jämställdhclsanalys och konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv för 
nyckelpersoner, såsom tjänstemän som ansvarar för integreringen av ett 
jämställdhetsperspektiv och/eller deras medarbetare. Syftet kommer att vara att 
underlätta fastställandet av relevans ur ett jämställdhetsperspektiv, förmedla 
kunskaper om relationer mellan könen och jämställdhetspolitik, samt att 
utveckla en förståelse för hur den allmänna politiken påverkar relationerna 
mellan könen och jämställdheten. Varje generaid i rektorat kan behöva mer än 
en jämställdhetsexpert. Man hoppas att denna utbildning skall leda till en 
multiplikatoreffekt. Målet på lång sikt är att alla tjänstemän som arbetar med 
utformningen av politiska åtgärder samt genomförande och utvärdering skall 
kunna bedöma relevansen ur ett jämställdhetsperspektiv och bidra till att 
gemenskapen bedriver en könsmedveten politik. 
2. DEL 2. DET POLITISKA RESULTATET: INSATSER OCH UTMANINGAR 
I det följande granskas i vilken utsträckning som jämställdhetsfrågor kan anses vara 
integrerade i prioriteringarna i kommissionens arbetsprogram för 199823. Efter att först 
ha granskat resultaten har man utarbetat en förteckning över sektorer och politiska 
prioriteringar inom vilka jämställdhetsperspektivet bör uppmärksammas mer. 
2.1 Politiska resultat 
2.1.1 "Sysselsättning: Samverkan "24 
• I riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik, som antogs 
av rådet i december 1997, är lika möjligheter för kvinnor och män en av 
de fyra huvudpunkterna. Lika möjligheter kommer likaledes att utgöra en 
integrerad del av genomförandet och utvärderingen av de tre övriga 
huvudpunkternas resultat. Kommissionen och rådet kommer att årligen 
granska genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna i medlemsstaterna. 
En detaljerad analys av medlemsstaternas nuvarande fleråriga 
sysselsättningsprogram visar att jämställdheten behöver en mycket högre 
profil i framtiden. På grund av detta har jämställdheten lyfts fram mer i 
sysselsättningsriktlinjerna. 
• Lika möjligheter för kvinnor och män har sedan 1993 främjats inom 
ramen för Europeiska social fonden med särskild tyngdpunkt på områden 
där kvinnor är underrepresentcrade, kvinnor som inte har yrkeskompetens 
och kvinnor som återinträder på arbetsmarknaden. Bland särskilda 
åtgärder som är inriktade på kvinnor finns olika slag av utbildning, 
lärlingsskap, sysselsättningsstöd och anställningssubventioner, främjande 
23 Kommissionens arbetsprogram för 1998 - Politiska prioriteringar. KOM(97)517 slutlig av den 
15 oktober 1997. 
24 Alla rubriker inom citattecken i kapitel 2.1 är tagna ur kommissionens arbetsprogram för 1998. 
16 
• 
• av kvinnliga företagare, fortbildning inom små och medelstora företag, 
vägledning, rådgivning och arbetsförmedlingstjänster samt i vissa länder 
barnomsorg och andra åtgärder avsedda att göra det lättare att förena 
arbete och familjeansvar. Medlemsstaterna har valt som tillvägagångssätt 
antingen integrering av ett jämställdhetsperspektiv eller antagit specifika 
åtgärder för lika möjligheter. 
Europeiska socialfonden (ESF) kommer att använda 
sysselsättningskapitlet i Amsterdamfördraget och riktlinjerna för 
sysselsättningen för medlemsstaterna som utgångspunkt för sin uppgift 
inom de ändrade strukturfonderna. Inom ramen för ett förslag till en ny 
förordning från och med år 2000 förväntas ESF:s verksamhet inrikta sig 
på fem politikområden25inklusive att främja kvinnors medverkan i 
arbetslivet, karriärutveckling, tillgång till nya arbetstillfällen och 
företagsverksamhet samt desegregering (vertikal och horisontell) av 
arbetsmarknaden. Därutöver kommer integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv att genomföras på alla politikområden. 
Kommissionens avdelningar utarbetar lämpliga verktyg och utbildning 
för att underlätta genomförandet av denna kombinerade strategi. 
I kommissionens förslag till en ny förordning om Europeiska regionala 
utvecklingsfonden (ERUF) beaktas främjande av jämställdhet och 
prioriteras skapandet av företag och förenande av arbete och 
familjeansvar. 
Rapporten om sysselsättningen i Europa 1997 behandlade främjande av 
lika möjligheter för kvinnor och män samt minskning av arbetslöshet 
bland kvinnor och övrig uppföljning av Europeiska rådets (Essen) 
rekommendationer. Lika möjligheter behandlas också i den årliga 
översikten {Tableaux de Bord) som utarbetas i samarbete med det 
europeiska observationsorganet för sysselsättning, som granskar all 
nationell arbetsmarknadspolitik och alla nationella 
arbetsmarknadsåtgärder. 
I grönboken Ett partnerskap för en ny arbetsorganisation2^ diskuteras 
integreringen av lika möjligheter och hur man skall ändra den sociala 
infrastrukturen så att det blir lättare att förena arbete och familjeansvar. 
Kommissionen anordnade tillsammans med Luxemburg under dess 
ordförandeskap en konferens i oktober 1997 om integration av lik;i 
möjligheter i arbetsorganisationen. Dessa frågor kommer att utvecklas 
vidare under de kommande åren. 
25 En aktiv arbetsmarknadspolitik, främjande av social integrering, livslångt lärande, förutseende och 
underlättande av ekonomiska och sociala förändringar och lika möjligheter för kvinnor och män. 
26 Ett partnerskap för en ny arbetsorganisation. (KOM(97) 128 slutlig). 
17 
Inom ramen för den sociala dialogen är de viktigaste senaste 
utvecklingarna ramavtalen som ledde till direktiven om föräldraledighet27 
och om deltidsarbete28. Syftet med direktivet om deltidsarbete är att 
förebygga alla former av diskriminering av deltidsanställda, att förbättra 
kvaliteten på deltidsarbete och att utveckla deltidsarbete på frivillig basis 
och därigenom bidra till en flexibel organisation avseende arbetstid. I 
detta hänseende kommer det att vara viktigt att främja en jämnare 
fördelning av deltidsarbete mellan kvinnor och män för att undvika att 
ekonomiska orättvisor mellan kvinnor och män ökar ytterligare. 
Den sociala dialogen har valts till ett av de politikområden som 
generaldirektorat V skall ägna särskild uppmärksamhet i samband med 
detta generaldirektorats pilotprojekt för integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv. Kommissionen understöder en social dialog med 
jämställdhetsrelevans också på sektornivå genom undersökningar och 
konferenser. Arbetsmarknadens parter uppmuntras att delta inom ramen 
för gemenskapens handlingsprogram på medellång sikt för lika 
möjligheter för kvinnor och män. Ett informationstillfälle anordnades i 
Bryssel den 5 februari 1998 med Unice, Etuc och CEEP, som är 
arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer på unionsnivå, för att främja 
gemensamma förslag till verksamhet avseende lika möjligheter. En 
undersökning av kvinnors arbetsvillkor inom olika sektorer i den 
europeiska ekonomin29 med inriktning på att förena arbete och 
familjeansvar har genomförts för att stimulera debatten i den 
sektorinriktade sociala dialogen. 
I Befolkningsrapporten 199730 har man utvecklat en övergripande analys 
av den arbetsföra befolkningens förnyelse. Demografiska effekter 
tillsammans med skillnader i ekonomisk verksamhet mellan könen kan 
urskiljas tydligt. Man har även genomfört en undersökning av det 
framtida europeiska utbudet pä arbetskraft. Undersökningen är inriktad pä 
potentialen för ett större arbetskraftsdeltagande bland kvinnor31. 
I meddelandet 1997 från kommissionen om modernisering och nydaning 
av social trygghet i Europeiska unionen betonas behovet att göra den 
sociala tryggheten mer sysselsättningsfrämjande och att anpassa den till 
27 Rådets direktiv 96/34/EG av den 3 juni 1996 om ramavtalet om föräldraledighet undertecknat av 
UNICE, CEEP och EFS. 
28 Rådets direktiv 97/81/EG av den 15 december 1997 om ramavtalet om deltidsarbete undertecknat av 
UNICE, CEEP och HIS. 
2l) En undersökning som genomförts av Ecotec research och Consulting Ltd med hjälp av insamling av 
uppgifter. 
30 Befolkningsrapport 1997. KOM(97) 361 slutlig, 9.7.1997. 
31 The future of European labour supply av Jill Rubery och Mark Smith vid European Work and 
Employment Centre. Manchester School of Management, UMJST, november 1997. 
den nya könsfördelningen i arbetslivet och till en förändrad 
familjestruktur.32 
• Kommissionen har offentliggjort en rapport33 om kvinnors hälsotillstånd 
inom Europeiska gemenskapen, i vilken kvinnors hälsa sammankopplas 
med bland annat socioekonomiska faktorer som särskilt påverkar kvinnor. 
I enlighet med direktiv 92/85/EEG utarbetas riktlinjer för bedömningen 
av kemiska, fysiska och biologiska agenser och arbetsprocesser som anses 
farliga för hälsan och säkerheten när det gäller arbetstagare som är 
gravida, nyligen har fött barn eller ammar. En rapport från kommissionen 
om genomförandet av direktivet om gravida arbetstagare (92/85) kommer 
att offentliggöras 1998. 
2.1.2 "Euron : slutspurt " 
• Sedan 1996 har kommissionen anordnat ett informationsprogram om 
euron som en del av Prince-programmet (prioriterade 
informationskampanjer). Programmet riktar sig till alla samhällsgrupper, 
inbegripet konsumenterna och gynnar sålunda kvinnor i minst lika hög 
grad som män. Man har vidtagit ett antal åtgärder för att säkerställa en 
harmonisk övergång till euron. Kommissionen kommer t.ex. att lägga 
fram rekommendationer om rättvisa bankavgifter och för att underlätta 
införandet av euron kommer priserna att anges parallellt. Två konferenser 
om Euron och kvinnorna och Kvinnor - Europa - Information har 
nyligen anordnats i Italien respektive Frankrike. Den finska EU-
representationen deltog i finansieringen av publikationen Women and the 
EMU: Information, experience and perspectives. 
32 KOM(97) 102 slutlig. 
33 Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och 
regionkommittén av den 22 maj 1997 (KOM(97) 224). 
19 
2.1.3 "Agenda 2000: reformer" 
"För en välfungerande inre marknad" 
En undersökning av den inre marknadens effekter på kvinnors 
sysselsättning34 har genomförts. Enligt slutsatserna av denna undersökning 
behövs aktiva åtgärder för att främja en jämn fördelning av ansvaret för 
arbete och familj mellan kvinnor och män för att undvika att kvinnor 
berörs i högre utsträckning än män av de nedskärningar av de offentliga 
utgifterna som görs på grund av konvergenspolitiken i medlemsstaterna, 
en ökad konkurrens, ökat tryck på löner och anställningsvillkor, 
avrcglering av arbetsmarknaden. 
Kommissionens meddelande En handlingsplan för fri rörlighet för 
arbetstagare1,5 har antagits. Det handlar om könsfördelning pa 
arbetsmarknaden och ger en bedömning av hur fri rörlighet inverkar pa 
familjer och barn. 
"En konkurrenskraftig och tillväxtbärande ekonomi" 
Att främja kvinnliga företagare ingår som ett mål i det tredje fleråriga 
programmet för små och medelstora företag36 i Europeiska unionen 
(1997-2000). En av de frågor som har behandlats är tillgång på 
finansiering och utbildning för kvinnliga företagare. I rapporten för 1996 
från Europeiska observationsorganet för små och medelstora företag drar 
man vissa slutsatser om hur representationen och situationen för kvinnliga 
företagare samt för medhjälpande makar till egna företagare kan förbättras. 
Behovet att utarbeta statistik om både kvinnliga företagare och om 
medhjälpande makar diskuteras för att ge kommissionen möjlighet alt 
grunda jämställdhetspolitiken på en sund statistisk analys av situationen . 
När det gäller medhjälpande makar betonas behovet av tillräcklig social 
trygghet och en reform av lagstiftningen på området. 
"Framtidssektorer " 
Gemenskapsprogram inom utbildning och ungdomsfrågor har en lång 
tradition när det gäller att främja lika möjligheter för kvinnor och män. 
Denna aspekt har dessutom stärkts ytterligare under de senaste åren, vilket 
bekräftas ovan i punkt 1.1. Unga kvinnor har i allt högre grad lika bra eller 
till och med högre utbildning än unga män, och deras potential bör nyttjas 
maximalt. Det är emellertid nödvändigt att försöka förbättra kvinnornas 
möjligheter att utnyttja de möjligheter och fördelar som den nya tekniken 
och informationssamhället erbjuder. En av målsättningarna med 
meddelandet från kommissionen om Informationssamhällets sociala och 
'•' V/l7U/9(). 
35 KOM(97) 586 slutlig. 
36 Rådets beslut av den 9 december 1996. 
20 
arbetsmarknadspolitiska dimension - Människan i centrum Kommande 
etapper31 är att höja medvetenheten om jämställdhetsaspeklcn. 
Användningen av ny teknik tenderar att vara mycket könssegregerad. 
Kvinnorna är i majoritet bland dem som arbetar hemma samt bland 
distansarbetare som har rutinarbete och lågavlönat arbete38. Ytterligare 
forskning pä detta och närliggande områden bedrivs för närvarande av 
Institutet för tekniska framtidsstudier (Gemensamma forskningseenlret). 
Kommissionen kommer att inleda samråd med arbetsmarknadens parter 
om det eventuella behovet av gemenskapsinsatser för att skydda 
distansarbetare, av vilka majoriteten är kvinnor. Man kommer att forska 
ytterligare i distansarbetarnas arbetsvillkor. 
Ett antal projekt har anordnats i samband med insatserna för att informera 
kvinnor om de möjligheter som informationssamhället erbjuder. Under 
ledning av generaldirektorat III/XIII:s gemensamma byrå för projekt 
rörande informationssamhället (ISPO) finansierades 1997 ett antal projekt 
inriktade på kvinnospecifika frågor relaterade till informationssamhället 
och arbetslivet. Europaparlamentet39 uttryckte oro över att 
jämställdhetsforskningens mål inte ingick i prioriteringarna i förslaget till 
Europeiska gemenskapens femte ramprogram för verksamhet inom 
området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2000). I 
det ändringsförslag som godkändes av kommissionen den 14 januari 1998 
(KOM(98) 5 slutlig) berörs denna oro och i en av meddelandets punkter 
fastställs att man måste ta hänsyn till gemenskapens jämställdhetspolitik 
vid genomförandet av det femte ramprogrammet. 
För att främja lika möjligheter för män och kvinnor inom forskningen, 
anordnar kommissionen tillsammans med Europaparlamentet en konferens 
om kvinnor och vetenskaplig forskning i Bryssel den 28-29 april 1998. 
Utöver främjandet av lika möjligheter för män och kvinnor inom 
forskningssektorn, där kvinnor av tradition är underrepresenterade, finns 
det två särskilda orsaker till att försöka öka kvinnors medverkan i 
forskningsverksamhet i Europa. Dessa är följande: 
De fördelar som man kan erhålla genom att ta i bruk den enorma potential 
som hälften av befolkningen har när det gäller kompetens inom forskning 
och vetenskap. 
Det bidrag av central betydelse som kvinnor kan ge mot bakgrund av den 
ökande tendensen att inrikta Europeiska unionens och medlemsstaternas 
forskningspolitik på att svara mot ekonomiska och sociala behov. 
37 KOM(97) 390. 
38 V/641 /96 Teleworking and Gender. 
39 Europaparlamentets yttrande av den 24 september 1997 från utskottet för kvinnors rättigheter till 
utskottet för forskning, teknisk utveckling och energi. 
21 
"Anpassa sig för att göra bättre framsteg" 
Lika möjligheter för kvinnor och män har i viss utsträckning redan 
införlivats i gemenskapens ekonomiska och sociala sammanhållning da 
det har varit ett uttryckligt mål för de europeiska strukturfondenia sedan 
1993. Lika möjligheter för kvinnor och män införlivades i kommissionens 
riktlinjer för ändring av strukturfondernas program (fram till slutet av 
1999), i den andra etappen i mål 2-programmet och har sedan dess också 
införlivats i mål 1-, 5b- och 6-programmen. Stöd för grundande och 
utveckling av små och medelstora företag och kvinnokooperativ är några 
av de punkter som tas upp. Resurscentrum för kvinnor, kvinnor som deltar 
i regional utveckling samt kvinnor och företagaranda hör till de centrala 
frågorna i detta hänseende. Bedömningskriterier och ett nytt 
övervakningssystem för integrering av perspektivet om lika möjligheter i 
strukturfondernas verksamhet är under arbete för att upprätta en ram för en 
granskningsrapport som inbegriper indikatorer för framgång. Man 
kommer att före sommaren 1998 utarbeta en intern vägledning för 
bedömning för de europeiska strukturfondernas programsamordnare. 
En konferens på europeisk nivå om strukturfonder och lika möjligheter 
kommer att anordnas av kommissionen tillsammans med de portugisiska 
myndigheterna i september 1998. Man kommer att inrikta sig på 
- det aktuella läget när det gäller genomförandet av strukturfonderna, 
- de bedömningar som gjorts (undersökningar och utvärderingar på 
europeisk och nationell nivå), 
- den aktuella reformen av strukturpolitiken. 
1 uppföljningen av rådets åtaganden om lika möjligheter vid mötet i 
Madrid, det nya Amsterdam fördraget och rådets resolution av den 
2 december 199640 uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att 
fortsätta att i högre grad och mer bestämt integrera principen om lika 
möjligheter för kvinnor och män i verksamhet som stöds av 
strukturfonderna. Vid förberedelserna av förslaget till den nya allmänna 
förordningen har ett av målen varit att undanröja ojämlikhet och främja 
jämställdheten i ekonomisk och social verksamhet genom integrering av 
ett jämställdhetsperspektiv. Strategin för integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv kommer att spridas i hela genomförandeprocessen 
från programplaneringen till rapporteringen. Fler särskilda åtgärder för 
kvinnor eller män kan ännu behövas för att rätta till bristande jämlikhet i 
vissa fall. 
På alla nivåer och i alla stadier av processen kommer det att behövas 
utvärdering och rapportering om jämställdhctsmäl, inbegripet insamling 
och användning av relevant information som uppdelats enligt kön och 
40 Rådets resolution om integrering av perspektivet som rör lika möjligheter för kvinnor och män i de 
europeiska strukturfonderna. (EGT C 386/1, 2.12.1996). 
22 
gemensamt överenskomna indikatorer. Man har som målsättning en jämn 
fördelning mellan kvinnor och män i alla skeden inom beslutsprocessen 
och att säkerställa att behöriga myndigheter och organ främjar 
jämställdheten. 
Inom jordbruket har kvinnans situation som jordbrukare eller 
medhjälpande maka analyserats och en undersökning om ersättning till 
kvinnor inom sektorn har påbörjats. Ett av de många 
informationstillfällena var en konferens med seminarier och utställningar 
för europeiska kvinnliga jordbrukare. Konferensen anordnades i Bryssel i 
september 1996. Kommissionsledamot Franz Fischler och rådets 
jordbruksministrar deltog också i konferensen. Utbildning för kvinnor i ny 
teknik, innovation och PR har anordnats inom ramen för 
utvecklingsprogrammen för landsbygden. Inom Leader-initiativet har 
kvinnor inlett många projekt på områdena turism, små och medelstora 
företag, hantverksföretag och regionala produkter. Erfarenheterna fram till 
idag inom de olika utvecklingsprogrammen för landsbygden ger vid 
handen att kvinnornas medverkan är viktig för att gemenskapens 
utvecklingsprogram för landsbygden skall vara framgångsrika. Beviljandet 
av 20 miljoner ecu för pilot- och demonstrationsprojekt som syftar till att 
främja och utveckla kvinnans roll på landsbygden understryker 
kommissionens engagemang i att se till att kvinnor medverkar i högre 
grad. 
Jämställdhetens betydelse betonades också i utvärderingen efter halva 
tiden av strukturfondernas utvecklingsprogram för landsbygden. Inom 
ftskerisektorn inleddes ett pilotprogram 1997 till förmån för småskaligt 
fiske vid kustområden. Ungefär hälften av projektförslagen och de utvalda 
projekten som gäller grundande av företag eller "socialekonomi" 
(kooperativ, föreningar osv.), utbildningsverksamhet och utbyte av de 
bästa lösningarna hänför sig till fiskares makor. 
2.1.4 "EU i världen: en ställning och en roll att hävda " 
Främjande och tryggande av lika möjligheter för kvinnor och män utgör en 
del av ett övergripande förhållningssätt när det gäller de yttre 
förbindelserna inklusive de mänskliga rättigheterna och 
utvecklingssamarbetet. Europeiska gemenskapen har sedan länge varit 
engagerade i att främja mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. 
Gemenskapen har deltagit i olika internationella forum för att stödja 
principen om lika behandling av människor och jämställdhet mellan alla 
människor. Detta är i enlighet med FN:s stadgar och principerna i 
deklarationen om de mänskliga rättigheterna och andra internationella och 
regionala texter om grundläggande rättigheter. Det är också i enlighet med 
den bekräftelse som görs vid den internationella konferensen om 
mänskliga rättigheter i Wien 1993 om att kvinnors och flickors 
grundläggande rättigheter är en oförytterlig, nödvändig och odelbar del av 
de universella mänskliga rättigheterna. Denna princip var riktgivande lor 
Europeiska unionens ståndpunkt vid den fjärde internationella 
kvinnokonferensen i Beijing 1995. Kommissionens meddelande frän 
november 1995 om Europeiska unionen och den externa dimensionen av 
23 
mänskliga rättigheter i dess politik41 var ett viktigt resultat och utgör 
grunden för kommissionens insatser för att främja kvinnors och flickors 
mänskliga rättigheter. I detta meddelande nämns särskilt kvinnor bland tie 
utsatta grupper som behöver särskilt skydd, men det belyser också 
kvinnornas dynamiska potential som oumbärliga aktörer vid främjandet av 
en verklig demokrati. Lika möjligheter för kvinnor och män med särskild 
inriktning på att öka kvinnornas representation inom beslutsprocessen 
utgör en del av de flesta bilaterala och multilaterala dialoger och 
överenskommelser som EU har ingått. Främjandet av kvinnors inflytande 
och ökade delaktighet är nyckelfrågor i gemenskapens 
utvecklingssamarbetspolitik och eftersträvas både genom integrering av ett 
jämställdhetsperspektiv och genom särskilda riktade åtgärder. 
Som en del av EU:s strävan att skapa fred och främja stabilitet och 
välstånd i Europa och i världen understöds program för att främja 
kvinnornas medverkan i fredsprocessen på Balkan. Man stöder också 
insatser som t.ex. att sammanföra kvinnliga tänkare från krigsdrabbade 
länder med europeiska politiker och medlemmar av internationella 
organisationer och att upprätta nätverk och ta initiativ till diskussioner om 
konfliktlösning med hjälp av fredliga metoder. Även kvinnors behov som 
offer för krig och väpnade konflikter behandlas. Könsmedvetenhet håller 
på att inta en central ställning i den verksamhet som Europeiska 
gemenskapens kontor för humanitärt bistånd (ECHO) utför. 
Gemenskapsinsatser för att bekämpa könsrelaterat våld och organiserad 
brottslighet, såsom människohandel vars huvudsakliga syfte är sexuellt 
utnyttjande av kvinnor och barn, granskas i samband med gemenskapens 
förberedelser inför 42:a sammanträdet som FN:s kommission för kvinnors 
ställning anordnar och FN: s granskning av genomförandet av 
handlingsplattformen som vidtagits under den fjärde internationella 
kvinnokonferensen i Beijing. 
Stop-programmet och Daphne-initiativet som genomfördes av 
arbetsgruppen för samarbete i rättsliga och inrikesfrågor förtjänar också att 
nämnas. Inom ramen för detta strävar det fleråriga Stop-programmet 
(6,5 miljoner ecu för fem år (1996-2000)) efter att främja konkret 
samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter när det gäller åtgärder 
för att bekämpa människohandel och sexuellt utnyttjande av barn. 
Programmet finansierar verksamheter som involverar domare, allmänna 
åklagare, polisavdelningar, immigrationsmyndigheter, tjänstemän och 
andra berörda offentliga organ. Daphne-initiativet (3 miljoner ecu per är 
under 1997 och 1998) är snarare inriktat på ickc-statliga organisationer än 
på medlemsstaternas myndigheter. Initiativet betonar förebyggande av 
våld, skydd mot våld och rehabilitering av offer, även dem som har utsatts 
för människohandel. 
41 Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Den Europeiska unionen och den 
externa dimensionen av mänskliga rättigheter: Från Rom till Maastricht och framöver. (KOM(95) 
567 slutlig). 
24 
2.2 Politiska utmaningar 
Denna granskning som grundar sig pä kommissionens arbetsprogram för I99S visar 
att jämställdhets frågor redan i viss utsträckning har införlivats i många av de 
politiska prioriteringarna för gemenskapsinsatser 1998. Den höga 
jämställdhetsprofilen, som är mest synlig inom sysselsättnings- och 
strukturpolitiken, på området yttre förbindelser samt kommissionens interna 
reformprogram, bör bibehållas och vidareutvecklas. Granskningen avslöjar å andra 
sidan att det fortfarande kvarstår avsevärda luckor, dvs. centrala politikområden och 
sektorer som nästan inte alls har berörts av integreringen av ett 
jämställdhetsperspektiv . Dessa luckor behöver uppmärksammas särskilt under det 
kommande året. Följande politikområden förtjänar att uppmärksammas särskilt ur ett 
jämställdhetsperspektiv: 
Sysselsättning och arbetsmarknadspolitik 
• Resultaten inom sysselsättningspolitiken behöver uppföljning. Man bör 
säkerställa att punkten lika möjligheter i sysselsättningsriktlinjerna 
genomförs helt och hållet och att perspektivet om lika möjligheter 
införlivas i genomförandet och i uppföljningen av de övriga tre 
huvudpunkterna. 
• En jämn fördelning mellan kvinnor och män av ansvaret för arbete och 
familj skall uppmuntras som en del av de nya program som främjar 
deltidsarbete, flexibilitet och nya slag av arbetsorganisation. 
Sammanhållnings- och regionalpolitik 
Påpasslighet krävs för att säkerställa att den höga profileringen av lika möjligheter i 
den pågående reformen av de europeiska strukturfonderna förankras till fullo och 
förverkligas i praktiken inom genomförande, övervakning och utvärdering. 
EMU, euro och den inre marknaden 
I Europaparlamentets resolution42 om kommissionens meddelande om integrering av 
ett jämställdhetsperspektiv hävdas att "kvinnors ställning och situation i samhället 
bör tas mer i betraktande i främjandet av åtgärder till förmån för den inre marknaden 
och i politik som stöder EMU". Alla nödvändiga åtgärder bör vidtas för att 
säkerställa att EMU och budgetkonsolideringen far en positiv effekt pä 
jämställdheten. 
Man bör sträva efter att säkerställa att upprättandet av en inre marknad som ökar 
tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning inte hämmas av brist på flexibilitet som 
orsakas av djupt inrotade mönster för segregering på arbetsmarknaden. Målinriktade 
åtgärder bör vidtas för att påskynda desegregeringsprocessen, särskilt när det gäller 
42 Europaparlamentets resolution av den 16 september 1997 om kommissionens meddelande 
KOM(96) 67: Att införliva jämställdheten mel lan kvinnor och män i gemenskapens hela politik och i 
samtliga insatser. Integrering av ett jämstålldhetsperspektiv punkt 31. 
25 
att främja mångfalden och ett fullt utnyttjande av kvinnors kapacitet och potential i 
chefsbefattningar och inom beslutsprocessen43 i såväl den offentliga som privata 
sektorn. 
Mot bakgrund av de demografiska förändringarna i samband med befolkningens 
åldrande i Europa blir det framtida arbetskraftsutbudet allt viktigare44. I 
kommissionens arbetsprogram för 1998 fastställs det att "den nuvarande 
beskattningen har en negativ inverkan på sysselsättningen" och att "kommissionen 
kommer att föreslå initiativ i syfte att gradvis rätta till dessa brister." Det vara 
relevant att överväga en individualisering av beskattningen som ett 
sysselsättningsincitament. Eftersom kvinnor i allt högre grad har lika hög eller till 
och med högre utbildning än män, skulle detta öka reserven av kvalificerad 
arbetskraft och bidra till att den inre marknaden fungerar smidigt. 
Forskningspolitik, ny teknik och informationssamhället 
Det är av stor vikt att kvinnorna inte lämnas utanför processen att inhämta kunskaper 
och färdigheter. Det är viktigt att kvinnorna deltar till fullo i att skapa ett 
informationssamhälle som är könsmedvetet och gagnar kvinnor och män i lika mån. 
Åtskilliga mer eller mindre enskilda gemenskapssponsrade insatser genomförs. Det 
är dock fortfarande män och ett mansperspektiv som dominerar inom detta område. 
Kvinnorna är fortfarande underrepresenterade bland de högsta akademikerna och på 
forsknings- och innovationsområdet. En övergripande jämställdhetsstrategi behövs i 
genomförandet av Europeiska gemenskapens femte ramprogram för verksamhet 
inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2000), samt 
andra gemenskapsinsatser på detta område. Man kan dra många fördelar av att 
utnyttja både kvinnors och mäns hela potential för forskning och vetenskaplig 
utveckling mot bakgrund av den berikning och samverkan som erhålls genom alt 
kombinera mans- och kvinnoaspekter inom vetenskaplig forskning och utveckling 
och användning av ny teknik. Eftersom Europeiska unionens och medlemsstaternas 
forskningspolitik i allt högre grad inriktas på att svara mot ekonomiska och sociala 
behov, kan kvinnor ge ett bidrag av central betydelse. 
Utvidgn ingsprocessen 
Det finns ett stort behov av att i utvidgningsprocessen inrikta sig mer systematiskt på 
behoven samt på följderna för jämställdheten. Gemenskapens regelverk på området 
lika möjligheter för kvinnor och män måste integreras till fullo i stärkandet av den 
nuvarande strategin för förberedelser inför anslutningen av nya medlemsstater. 
Jämställdheten bör lyftas fram med hjälp av följande: 
• Integrera ett jämställdhetsperspektiv i de allmänna programmen - vid 
behov även öronmärkta medel för lika möjligheter. 
43 Jfr rådets rekommendation om jämn fördelning mellan kvinnor och män inom beslutsprocessen 
(96/694/EG). 
44 Befolkningsrapport 1997. KOM(97)361 slutlig, 9.7.1997. Se även The future of European labour 
supply av Jill Rubery och Mark Smith vid European Work and Employment Centre, Manchester 
School of Management, UMIST, november 1997. 
26 
• Uppmuntra ansökarländcrna att delta i gemenskapsprogram inriktade pä 
lika möjligheter för kvinnor och män, t.ex. gemenskapens 
handlingsprogram för lika möjligheter för kvinnor och män ( 1990 2000). 
Medborgarnas Europa 
Av undersökningar för Eurobarometem framgår att kvinnor och män uppfattar frågor 
som gäller den europeiska integrationen på olika sätt. Kvinnor är i allmänhet mer 
skeptiska än män. Alla konsekvenser av dessa skillnader mellan könen45 måste 
analyseras för att man, om så behövs, skall kunna justera gemenskapspolitiken. Ett 
likadant stöd från kvinnor respektive män bör utgöra måttstocken för bedömningen 
av den europeiska integrationens framgång. 
Modernisering av kommissionens administration 
Främjande av lika möjligheter är ett viktigt inslag i kommissionens pågående 
program för att modernisera sin administration och beslutsfattning (MAP 2000). 
Arbetseffektivitet och arbetsorganisation är och kommer att ses som verktyg för att 
bland annat förbättra möjligheterna att förena arbete och familjeansvar. Ett tredje 
handlingsprogram för lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiska 
kommissionen (1997-2000) har antagits och syftar till att utveckla en könsmedveten 
arbetskultur som tar hänsyn till kvinnliga och manliga värderingar, attitydskillnader, 
prioriteringar, arbetsmetoder samt könsspecifika behov. Upprättandet av årliga mål 
för att rekrytera och utnämna kvinnor samt granskningen av kvinnorepresentationen 
på alla nivåer inom kommissionens struktur utgör en del av denna insats. I det 
interna reformprogram som kommissionen genomför bör jämställdheten 
fortsättningsvis ägnas stor uppmärksamhet. 
45 Eurobarometer 44.3, december 1996. 
27 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 122 slutlig 
DOKUMENT 
SV 05 04 06 16 
Katalognummer : CB-CO-98-142-SV-C 
ISBN 92-78-31870-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
o$