RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN om genomförandet, resultaten och den övergripande utvärderingen av Europaåret för medborgarna 2013 /* COM/2014/0687 final */





1. Inledning I enlighet med beslutet om Europaåret för medborgarna 2013[1] innehåller detta meddelande en sammanfattning av de aktiviteter som ordnades, vad man uppnådde och resultat från året överlag. Den redovisar även för insikter från den utvärdering av Europaåret som har genomförts å kommissionens vägnar av en extern konsult.[2] 1.1. Bakgrund Begreppet unionsmedborgarskap introducerades för första gången genom Maastrichtfördraget 1993. De rättigheter som är förbundna med unionsmedborgarskapet stärktes ytterligare genom Amsterdamfördraget (1999) och Lissabonfördraget (2009). Men trots att rätten att fritt röra sig och uppehålla sig i unionen nu är förankrad i både unionens primärrätt och sekundärrätt, finns det fortfarande luckor mellan de tillämpliga rättsreglerna och den verklighet som medborgarna upplever när de försöker utöva dessa rättigheter. Särskilt de unionsmedborgare som väljer att leva och arbeta i en annan medlemsstat stöter fortfarande på alltför många praktiska problem. I kommissionens meddelande om EU-medborgarskap från 2010, Rapport om EU-medborgarskapet 2010 [3] tar man upp dessa problem, särskilt i fall som rör två eller flera medlemsstater, och ger 25 konkreta förslag på åtgärder. Bland annat konstateras att bristande information har hindrat unionsmedborgarna från att åtnjuta sina rättigheter, särskilt rätten att fritt röra sig inom unionen. I parlamentets resolution från den 15 december 2010[4] uppmanas kommissionen att göra 2013 till Europaåret för medborgarna ”för att stimulera diskussionen om unionsmedborgarskapet och upplysa unionsmedborgarna om deras rättigheter, särskilt de nya rättigheter de fått genom att Lissabonfördraget trätt i kraft”. Det passade därför bra att utnämna år 2013, 20 år efter Maastrichtfördraget, till Europaåret för medborgarna för att göra medborgarna medvetna om de rättigheter som är knutna till unionsmedborgarskapet och hjälpa dem att fullt ut ta vara på rätten att fritt röra sig och uppehålla sig i EU-länderna.[5] Det påföljande Europavalet (2014), där samtliga unionsmedborgare hade rätt att rösta eller ställa upp som kandidater, gjorde temat än mer relevant. Europaparlamentet, EU-rådet och Europeiska kommissionen har i enlighet med Samarbete för kommunikation om Europa[6] utsett Europaåret för medborgarna 2013 till en av huvudprioriteringarna i den interinstitutionella kommunikationsverksamheten för 2013 och 2014. 1.2. Europaårets mål 2013 Europaåret för medborgarna 2013 (nedan kallat Europaåret 2013) hade följande specifika mål: · Höja unionsmedborgarnas medvetenhet om rätten att fritt röra sig och uppehålla sig inom EU, och mer allmänt om medborgarnas rättigheter vid situationer som involverar två eller flera länder, till exempel rätten att medverka i den demokratiska processen inom unionen. · Förbättra unionsmedborgarnas kunskaper om hur de konkret kan gynnas av rättigheter och politiska beslut inom unionen när de bor i ett EU-land, och uppmuntra till att aktivt delta i samhällsdebatter kring EU-frågor. · Uppmuntra till diskussion om sambandet mellan unionsmedborgarskapet och de möjligheter och effekter som den fria rörligheten leder till – särskilt i syfte att stärka sammanhållningen i samhället och bandet mellan medborgarna och EU, samt öka EU-medborgarnas förståelse för varandra. Syftet med Europaåret 2013 var att visa att unionsmedborgarskapet inte är ett tomt koncept, utan en grundläggande status för medborgare i de olika EU-länderna som medför konkreta rättigheter och fördelar (i egenskap av privatpersoner, konsumenter, yrkesverksamma, studenter, volontärarbetare, politiskt engagerade osv.). I förlängningen var tanken även att Europaåret 2013 skulle lyfta fram unionsmedborgarnas möjligheter att på ett avgörande sätt stärka sina rättigheter genom att aktivt delta i det civila samhället och de demokratiska processerna. 1.3. Verktygen för Europaåret 2013 Kommissionens beslut[7] som antog 2013 års arbetsprogram för Europaåret 2013 avsatte en budget om 1 miljon euro för finansiering av aktiviteter som syftar till att uppnå de angivna målen. Efter att Europeiska unionens allmänna budget för finansåret 2013 hade antagits, gav en justering av arbetsprogrammet[8] ytterligare 1 miljon euro för möjligheten att ordna ett större utbud av aktiviteter. Under 2012 hade en budget om 750 000 euro avsatts för förberedelser inför Europaåret 2013. Generaldirektoratet för kommunikation lyckades få fram ytterligare 1,2 miljoner euro från budgeten för programmet Ett Europa för medborgarna. Av de 3 842 849,92 euro som anslagits, användes 79 % till aktiviteter relaterade till en EU-täckande informations- och kommunikationskampanj, medan kvarvarande 21 % delades upp mellan verksamhetsbidrag som stöttade Alliansen för Europaåret för medborgarna (EYCA) för organisationer i det civila samhället, invigningen och avslutningsevenemanget under de irländska och litauiska ordförandeskapen samt kontraktet för en extern utvärdering av aktiviteterna under Europaåret 2013. 1.4. Huvudsakliga aktörer och parter för Europaåret 2013 1.4.1. Nationella kontaktpunkter Liksom vid tidigare Europaår ombads medlemsstaterna att utse nationella kontaktpunkter som skulle hjälpa till att koordinera aktiviteter relaterade till Europaåret 2013 tillsammans med intressenter på nationell, regional och lokal nivå. Dock innebar den begränsade budgeten att man inte hade möjlighet att ge något ekonomiskt stöd till nationella myndigheter för att driva kampanjen på nationell nivå. Så gott som alla medlemsstater[9] upprättade en nationell kontaktpunkt. I många länder deltog kontaktpunkterna aktivt och arbetade ofta nära kommissionens representationskontor och Europaparlamentets informationskontor, samt även nationella organ som samarbetade med kommissionens viktigaste tjänsteleverantör.[10] I vissa medlemsländer (t.ex. Österrike och Italien) tog de nationella kontaktpunkterna fram särskilda informationsblad eller broschyrer för att informera medborgarna om deras EU-rättigheter, medan man i andra länder (t.ex. Irland och Portugal) ordnade nationella medborgardialoger, inspirerade av kommissionens EU-övergripande medborgardialoger. 1.4.2. Organisationer i civilsamhället Många organisationer i civilsamhället arbetar aktivt med civilt engagemang och europeisk integration på både EU-nivå och nationell nivå. Grundandet av EYCA, den hittills största grupperingen av organisationer i civilsamhället, var en viktig del av arbetet under Europaåret 2013. Där sammanfördes 62 medlemsorganisationer på EU-nivå med både nationella nätverk och EU-nätverk[11] och tillsammans representerade de över 4 500 organisationer i 50 europeiska länder. EYCA blev en viktig strategisk partner för kommissionen i strävan att nå målen för Europaåret 2013 och bidrog med viktiga insikter från det civila samhället. EYCA:s medlemmar, på både EU-nivå och nationell nivå, arbetade utifrån arbetsprogrammets två huvudpunkter: informera medborgare genom civilsamhället för att öka deltagandet och med hjälp av unionsmedborgarna själva utveckla en policyagenda för medborgarna och göra deras röster hörda. 1.4.3. Kommissionens avdelningar och representationer Kommissionen sammanförde flera interna avdelningar i ett antal förberedande möten inför arrangemanget av olika aktiviteter under Europaåret 2013 och för att hitta möjligheter till samarbete kring relaterade teman. Kommissionens representationer spelade en av de strategiska huvudrollerna i arbetet med att föra ut Europaåret 2013 på lokal, regional och nationell nivå, och bland annat tack vare deras arbete fungerade koordineringen av nationella aktörer smidigt vad gäller innehåll, logistik, mediekontakter (även i sociala medier), uppföljning och rapportering. De hade även stor del i organisationen av medborgardialoger, ett nytt kommunikationsverktyg som representationerna marknadsförde med hjälp av olika evenemang som skulle uppmuntra medborgarna att aktivt delta i diskussionerna. I flera medlemsstater fick representationerna aktivt stöd från de informationskontor som ingår i nätverket Europa direkt (nedan kallade Europa direkt-kontor). 1.4.4. Andra EU-institutioner Under hela Europaåret 2013 deltog ledamöter från Europaparlamentet i evenemang på både EU-nivå och nationell nivå och särskilt i medborgardialogerna. Även Europaparlamentets informationskontor hjälpte till att genomföra kampanjen Europaåret 2013. Regionkommittén var den första som ordnade en officiell aktivitet under Europaåret 2013, nämligen forumet Regions and cities ready for the European Year 2013. Citizens’ Agenda going local den 28 november 2012.[12] Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) deltog i kampanjen under hela året. Deras första evenemang var Open space-evenemanget Your Europe 2013 23–24 januari 2013.[13] De ordnade även ytterligare ett högprofilsevenemang i samband med dagen för det civila samhället 2013 (As European as we can get! Bringing economy, solidarity and democracy together)[14]. 1.5. Betydelsen av samarbetspartners, ideellt arbete och volontärinsatser för ett framgångsrikt Europaåret 2013 Den externa konsulten konstaterade att Europaåret 2013 involverade flera olika aktörer på flera olika plan, och tack vare detta innebar den begränsade budgeten inte ett alltför stort problem, trots att man förde en kampanj som skulle nå ut till över 507 miljoner människor i 28 EU-länder (inklusive Kroatien som blev medlem den 1 juli 2013). Kampanjen kunde genomföras trots begränsade resurser tack vare strategin man använde sig av, baserad på samarbete mellan flera olika aktörer och deras engagemang på europeisk, nationell och lokal nivå. Utan dessa samarbeten hade det, enligt den externa konsulten, inte varit möjligt att uppnå samma resultat. EU på lokal nivå – vikten av samarbete Det spanska projektet 19 rostros por Europa, 19 röster för Europa, var ett av årets största samarbeten. Kommissionens representation i Madrid och den spanska nationella kontaktpunkten tog initiativet till samarbetet tillsammans med de spanska Europa direkt-kontoren. De assisterades även av kommissionens huvudleverantör av kommunikationstjänster (genom den spanska partnerbyrån). Projektet uppmärksammade en person från var och en av de 19 spanska regionerna som fick berätta på vilket sätt hon eller han är en unionsmedborgare. De 19 personernas berättelser trycktes i en broschyr som delades ut till alla de spanska Europa direkt-kontoren. Den 26 november 2013 avtäcktes en utställning på fasaden till den byggnad där EU-institutionerna håller till, med bilder på de 19 personerna. Byggnaden ligger vid en av Madrids huvudgator och Spaniens största medier fanns på plats. Även officiella representanter för staden, vanliga förbipasserande, representanter från kommissionen och parlamentet, Spaniens ambassadörer för Europaåret 2013, talespersoner och de 19 projektdeltagarna var på plats. Vid samma tidpunkt skickades 19 pressmeddelanden ut (ett för varje region) till lokala och regionala medier. Men skickade även ut ett gemensamt pressmeddelande till nationella medier. Projektet fick över 40 nyhetsinslag i TV, radio och nätmedier. Avtäckningen spelades in på film, och man gjorde även intervjuer med några av de närvarande tjänstemännen som man sedan spelade upp vid offentliga evenemang. Konsulten noterade att flera olika aktörer bidrog med stora resurser, framför allt i form av ideellt arbete eller egna finansiella medel. Detta gällde särskilt EYCA:s nationella medlemmar, som anpassade sina aktiviteter (evenemang, seminarier och workshops) enligt målen för Europaåret 2013. Kommissionens huvudleverantör av kommunikationstjänster arrangerade även flera ideella aktiviteter för att förbättra medvetenheten med hjälp av sitt nätverk av nationella partnerbyråer. Bland annat erbjöd flera företag inom hela EU sändningstid i radio kostnadsfritt, samt kostnadsfritt eller mycket kraftigt rabatterat utrymme på reklamtavlor vid allmänna vägar. 1.6. Samspelet mellan Europaåret 2013 och EU:s övriga program och initiativ Konsulten konstaterade att den höga ambitionsnivån kombinerat med en sammantaget mycket begränsad budget krävde kreativa lösningar från alla inblandade[15]. Samtliga aktörer försökte aktivt länka temat till andra EU-program eller initiativ och relaterade arbetsgrupper. Ett resultat från Europaåret 2013 var många och rejäla synergieffekter. Detta gällde särskilt initiativet Unga på väg. Man tog fram en gemensam visuell identitet och särskilda animationer för Europaåret 2013 som finansierades genom kampanjens budget, och dessa skulle stötta 16 evenemang i olika EU-länder[16], samtidigt som ambassadörer eller representanter för Europaåret 2013 deltog i paneldebatter på årets tema. Evenemangen var ett bra tillfälle att dela ut publikationer om olika frågor relaterade till unionsmedborgarskapet. Under den europeiska ungdomsveckan 2013 sattes fokus på ungas aktiva medborgarskap och deltagande i samhällslivet, och man delade ut priser till Aktiv ungdom-projekt som visade på bra sätt att höja medborgarskapets status bland unga. Nationella kontor för programmet Aktiv ungdom organiserade hundratals nationella och regionala aktiviteter runt om EU tillsammans med kontaktpunkterna för Europaåret 2013, kommissionens representationer och nätverket Eurodesk[17]. Under 2013–2014 lanserade kommissionen ett antal initiativ för att öka medborgarnas engagemang som en del av programmet Responsible Research and innovation[18]. Det är tänkt att uppmuntra till dialog med medborgare i hela Europa och på så sätt hjälpa EU att sätta agendan för ramprogrammet Horisont 2020 för forskning och innovation. Initiativet Voices[19] lanserades som en del av Europaåret 2013-programmet och finansierades av EU-programmet Science in Society. Det fick stöd av kommissionens tidigare beslut att arbeta för att fånga upp medborgarnas engagemang genom att etablera en aktuell, transparent och spårbar process[20]. Generations@school Generations@school lanserades 2012 som en del av Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna. Initiativet uppmuntrade lärare att ordna projekt som involverade både elever och äldre medborgare från närområdet, och därefter delta i den tävling som organiserades med skolor från hela EU. Projektet förlängdes för Europaåret 2013 och fokuserade på samtal om Europa och dess nuvarande situation, samt vad unga och gamla kan göra för att tillsammans bygga morgondagens Europa (Vad innebär det att vara unionsmedborgare? Vilka EU-rättigheter har vi fått tack vare den europeiska integrationen? Hur ser morgondagens EU-medborgare på rättigheterna och hur tänker de utnyttja dem? Hur ser det Europa ut som vi ger vidare till nästa generation?) En del av tävlingskostnaderna (t.ex. översättningar och juryarbetet) täcktes av budgeten för Europaåret 2013, och Europaåret 2013-personal hjälpte till att kora de vinnande skolorna. 2. Årets två sidor Kommissionens ordförande José Manuel Barroso underströk i sitt årliga tal om tillståndet i unionen 2012 att tiden när den europeiska integrationen genomfördes med invånarnas tysta samförstånd är förbi. Europaåret 2013 var ett utmärkt tillfälle att engagera allmänheten i EU-integrationen, samtidigt som man fick tillfälle att informera om unionsmedborgarnas rättigheter. Verksamheten under Europaåret hade dubbla syften: dels att öka medvetenheten och skapa dialog, dels att ge ett stort antal olika aktörer möjlighet att delta. 2.1. En EU-täckande kommunikationskampanj för ökad medvetenhet Man tog fram en slogan som lyfte fram kampanjens båda sidor: ”Det handlar om EU. Det handlar om Dig. Vilket EU vill du ha?”. Den översattes till alla 24 EU-språk och var en av grundpelarna i den visuella identiteten för Europaåret 2013. Den visuella identiteten för Europaåret 2013 var redan från början gemensam för samtliga institutioner, och institutionerna uppmuntrades att använda den vid all kommunikationsverksamhet som ordnades under Europaåret. Parlamentet lade till en extra logotyp till sin egen visuella identitet, medan Europeiska sociala och ekonomiska kommittén samt Regionkommittén anammade den visuella identiteten fullt ut och använde den genomgående. Den centrala kampanjen för Europaåret 2013, som sköttes av kommissionens huvudleverantör, hade som syfte att informera allmänheten om EU-rättigheter och möjligheter. Den ökade även medvetenheten om och uppmuntrande medborgarna att använda redan existerande flerspråkiga verktyg för att få information och delta i samhällslivet. Verktygen ska underlätta för medborgarna att till fullo utnyttja rättigheterna och möjligheterna som EU-medborgarskapet för med sig, samt att vara delaktiga i utformandet av EU-politiken (det inkluderar möjligheten att utnyttja nätverket Europa direkt, Ditt Europa, Solvit, interaktiv politik (IPM) på nätet, EU:s medborgarinitiativ, framställningar till Europaparlamentet och klagomål till den europeiska ombudsmannen). Kampanjen strävade efter att utnyttja de verktyg och material som EU redan tagit fram (webbplatser, portaler, filmer, broschyrer, evenemang osv.) för att informera medborgarna och få dem att engagera sig i EU. Detta krävde ett nära samarbete med samtliga aktörer inom Europaåret 2013, inklusive flera av kommissionens avdelningar (särskilt representationerna), Europa direkt-kontoren, Parlamentets informationskontor och andra EU-institutioner, medlemsländerna (på lokal, regional och nationell nivå) och organisationer i det civila samhället (på både nationell nivå och EU-nivå). Kommissionen använde även tidigare framtaget audiovisuellt och tryckt material om medborgarnas rättigheter, även i fall som involverar flera länder, och om den gemensamma marknaden. Kommissionens representationer och deras respektive Europa direkt-kontor var de som främst drev på arbetet på nationell, regional och lokal nivå. Under årets lopp organiserade de hundratals seminarier, debatter och konferenser. Hälften av sidoevenemangen som var tänkta som förberedande, kompletterande eller uppföljande evenemang till medborgardialogerna (se nedan) fokuserade på ämnen som var relevanta för året, och kunde därför ses som en del av Europaåret 2013-kampanjen. Några av de huvudinsatser som gjordes för att driva igenom informationskampanjen[21]: · Man skapade en central, interinstitutionell webbsida för Europaåret 2013 (www.europa.eu/citizens-2013, senare www.europa.eu/citizens-2014), med ingångssidor på alla 24 officiella EU-språk, inklusive kroatiska och galliska. Sidan anpassades till olika målgrupper, bland annat akademiker, ungdomar, arbetssökande och röstberättigade. Man arbetade aktivt med att värva bidrag från samtliga aktörer, och bad dem att informera om evenemang som kunde publiceras i webbplatsens centrala och EU-täckande evenemangskalender. På webbplatsen fanns bland annat beskrivningar av Europaårets ambassadörer, talespersoner och representanter för unionsmedborgarskapet (se nedan). Även de bidrog med material från sina uppdrag som publicerades på webbplatsen. På webbplatsen fanns även allmän information om EU-rättigheter, medieklipp, rapporter och foton från evenemang i samband med Europaåret 2013. · Man tog fram audiovisuellt material och radioinspelningar. Bland annat distribuerades ett pressmeddelande i videoformat om Europaåret 2013 över hela EU och man skapade ett videobibliotek samt en viral video om Europaåret 2013. Dessutom gjordes, till stor del ideellt, ett radioinslag på en halv minut om EU-rättigheter och Europaåret – ett inslag som gick ut i samtliga EU-länder. · Man anordnade mediaaktiviteter. Detta inkluderar bland annat pressträffar på europeisk och nationell nivå, pressutskick och aktiva kontakter med media. · Man marknadsförde året genom samarbeten med organisationer som vänder sig till allmänheten. Detta inkluderade bland annat kollektivtrafikföretag, olika allmänna organ och bibliotek. Tack vare detta kunde man kostnadsfritt få hjälp att sprida information om Europaåret 2013. Ideella insatser spred information om Europaåret 2013 i Slovakien För att kunna nå de slovakiska EU-medborgarna direkt tog man hjälp av lokaltrafiken. Genom rabatter på upp till 90 procent hade man möjlighet att publicera både text, bilder och videoklipp om Europaåret 2013 på bussar i hela Bratislava som hör till Dopravný podnik, det största kollektivtrafikföretaget i den slovakiska huvudstaden. Tack vare detta kunde man sätta upp Europaåret 2013-affischer på alla de 500 bussarna i december 2013, vilket betydde att man under två veckors tid dagligen nådde ut till 650 000 passagerare. Under en av veckorna spelades dessutom den 30 sekunder långa Europaåret 2013-videon på skärmar i bussarna. Tillsammans bidrog slogan och visuellt material till att kampanjen fick största möjliga genomslag. · Man bad ambassadörer, representanter och talespersoner för Europaåret 2013 – alla välkända personer i de olika medlemsstaterna – att bidra ideellt med sin tid och sitt engagemang som ambassadörer för Europaåret. För att göra kampanjen personligare och dela spännande historier ur verkliga livet kontaktade man även personer som hade utnyttjat sina rättigheter som unionsmedborgare på ett bra sätt och bad dem att bli representanter för Europaåret 2013. Som talespersoner för kampanjen agerade medievana experter på områden inom ramarna för Europaåret 2013 (särskilt medborgarskap, EU-affärer och EU-politik). I vissa fall sköttes någon av rollerna av den nationella kontaktpunkten eller kommissionens representationer. Beroende på medlemsländernas olika behov, beslutade vissa länder att inte använda sig av ambassadörer, representanter eller talespersoner. De erbjöds istället andra sätt att marknadsföra kampanjen (t.ex. hjälp med att ordna evenemang och ta fram PR-material). · Man marknadsförde sig i sociala medier, särskilt via kommissionens centrala konton i sociala medier, en serie Facebookundersökningar och en tillhörande Facebookapplikation, onlinebevakning, en Europaåret 2013-fototävling via Facebook tänkt att sedan bli en årskalender för 2014, med flera evenemang anpassade för nätet. Man gjorde även viss reklam via Facebook. Kommissionens sociala mediekanaler användes som språngbrädor för temaveckor i sociala medier; ett nytt arbetssätt som innebar fokus på ett visst område, av intresse för allmänheten, under en begränsad tid (normalt en vecka). Temaveckorna var tänkta att få de inblandade avdelningarna på kommissionen att samarbeta utöver det vanliga dagliga arbetet och med utgångspunkt i EU-medborgarnas perspektiv. Den externa konsulten konstaterade att dessa, helt nya, arbetssätt, med ett kundorienterat perspektiv och interinstitutionella samarbeten, var en av de positiva effekter med långsiktig verkan som Europaåret 2013 förde med sig. · Man tog fram informativa trycksaker och PR-material om Europaåret 2013. Detta inkluderade kampanjverktyg för olika målgrupper på 23 av de officiella språken, vykort, affischer, rollup-affischer, banderoller och olika typer av gratisgåvor. Kommissionen gjorde de digitala filerna med kampanjens visuella identitet tillgängliga för nedladdning tillsammans med råd för användning. På så sätt kunde alla intresserade enkelt skapa PR-material (finansierat på egen hand) utan att själv behöva ta fram en visuell identitet. · Kommissionen bidrog även genom att mobilisera sina kommunikationstjänster och de verktyg man har till Europaåret 2013. Där ingick bland annat videoklipp med medborgardialoger, nätbaserad information om EU-politik, projekt i det civila samhället finansierade via programmet Ett Europa för medborgarna, evenemang organiserade av EDICS och Team Europe[22], marknadsföring av en så kallad pop up-butik för medborgarna tillsammans med Ditt Europa och av kommissionen särskilt inbjudna grupper som förberedde och följde upp de medborgardialoger som organiserades under hela året. · Man skapade initiativet Tillbaka till skolbänken![23] som uppmuntrade EU-tjänstemän att tillbringa en dag på en skola. Initiativet erbjöd förberedande kurser och relevant bakgrundsmaterial om Europaåret 2013. Europaårets ambassadörer talade för EU-medborgarens rättigheter Judit Polgár, olympisk schackmästare från Ungern, är utan tvekan historiens mest framgångsrika kvinnliga schackspelare. Hon var även en av ambassadörerna för Europaåret 2013. – I egenskap av ambassadör för Europaåret 2013 skulle jag vilja hjälpa fler personer att förstå att det inte bara är länderna inom EU som behöver samarbeta, sade Polgár. Alla EU-medborgare borde förstå att utnyttja möjligheten man har att lära känna folk i andra länder och få dela deras synvinkel på frågor som är viktiga för oss. Som schackspelare, ungrare och europé försöker jag att bidra till utvecklingen inom sport, utbildning och kultur inom EU. 2.2. Att skapa en dialog 2.2.1. Medborgardialoger – ett sätt att nå en bredare publik Mellan september 2012 och mars 2014 höll kommissionen en serie med 51 medborgardialoger i samtliga medlemsländer. Den övergripande budgeten var 3,56 miljoner euro (och ingick inte i budgeten för Europaåret 2013). Kommissionens ordförande och de flesta av kollegiets medlemmar var involverade i projektet. Kommissionen tog fram medborgardialogerna för att pröva ett nytt sätt för politikerna att direktkommunicera med allmänheten. Dialogerna var baserade på en informell mötesmodell (så kallad town hall meeting) som innebar att medborgarna fick samtala om EU-frågor tillsammans med en kommissionär och en parlamentsledamot eller en regional eller nationell politiker. Syftet med dialogerna var att återskapa unionsmedborgarnas förtroende för sina politiker och EU:s styrelseformer. Dialogerna var ett sätta att göra EU mer personligt och gav medborgarna tillfälle att säga vad de tycker samtidigt som de kunde få konkreta svar. Medborgardialogerna samlade i genomsnitt över 300 personer per evenemang, och i slutet av mars 2014 hade runt 17 000 invånare själva deltagit i något av evenemangen, medan ytterligare 105 000 hade följt evenemangen via direktsändning på nätet eller i sociala medier. Samma vecka som en medborgardialog ordnades distribuerades tidningsbilagor i regionala tidningar till upp till 43 miljoner invånare i tryckt form och ytterligare 51 miljoner invånare via nätet. I genomsnitt gjordes 39 olika inslag om varje evenemang (bland annat direktsändningar i tv, tv-inslag, radioinslag samt artiklar i både tryckta upplagor och på nätet). Samtliga medborgardialoger visades i direktsänd webb-tv och dokumenterades på den centrala webbplatsen (http://ec.europa.eu/debate-future-europe/). I slutet av serien antog kommissionen en rapport[24] med de viktigaste slutsatserna från medborgardialogerna. Medborgardialogernas roll som isbrytare Den 27 mars 2014 rundade kommissionen av de 50 första medborgardialogerna med en paneuropeisk debatt i Bryssel. Evenemanget samlade 150 medborgare från hela EU för samtal kring deras konkreta upplevelser i egenskap av européer och för ett tillfälle att dela funderingar och förhoppningar om Europas framtid och framtiden som EU-medborgare. En av dessa, en ung polska som hette Kamila, hade haft många diskussioner tillsammans med sina skolkamrater om Europa. Hon gjorde ett starkt intryck under sin dialog med ordförande Barroso. – Det är viktigt för unga att känna till att de är EU-medborgare, och även vilka möjligheter detta ger, sade Kamila. EU borde vara en del av läroplanen i alla tjugoåtta EU-länder. 2.2.2. Mobilisering av det organiserade civila samhället Medborgardialogerna fokuserade på att nå ut till enskilda invånare, och parallellt med detta utnyttjades även EYCA:s medlemsorganisationer, EU-nätverk och nätverkens nationella samarbetskontor i 23 EU-länder[25] för att få grupper i det organiserade civila samhället inom hela EU att delta i olika aktiviteter för Europaåret 2013. EYCA:s samarbetskontor var ända från början involverade i arbetet tillsammans med de nationella kontaktpunkterna, EU-institutionernas kontor och olika partnerkontor för EU:s huvudsakliga leverantör av kommunikationstjänster. Tillsammans utformade man handlingsplaner för arbetet mot målen med Europaåret 2013. Exempel från ett par av EYCA:s nationella samarbetskontor på lokal, regional och nationell mobilisering Karakteristiskt för EYCA:s arbete var ett nära samarbete med nationella samarbetskontor i de flesta medlemsländerna och ett kreativt arbetssätt. Samarbetskontoret i Storbritannien, ett av två medlemsländer utan kontaktpunkt, hade istället ett nära samarbete med kommissionens representanter och parlamentets informationskontor i London, Glasgow och Cardiff. Tillsammans anordnade man en serie undersökande seminarier kring teman som social inkludering, volontärarbete och verktyg för att främja aktivt deltagande. Den bulgariska nationella alliansen organiserade tillsammans med EU-institutionerna en tävling som avslutades med lägret We are citizens of Europe[26], där man gav studerande från hela landet chansen att presentera projekt för hur man på ett bättre sätt kan delta i EU-politiken och hitta tillgängliga finansieringsmöjligheter. EYCA och Europeiska medborgarforumet publicerade ett tolvsidigt dokument på engelska och franska med särskilt fokus på Europaåret 2013 och behovet av en rejäl kommunikationssatsning. Liknande publikationer eller artiklar togs fram av andra EYCA-medlemmar. Syftet var att skapa engagemang och medvetenhet kring Europaåret 2013 samt uppmuntra till konkreta diskussioner om EU:s medborgarskapspolitik. När Kroatien gick med i EU fick EYCA möjligheten att ordna en konferens på EU-nivå, EU Citizenship crossing perspectives, i Zagreb den 8 juli. Detta gav civila samhällsorganisationer från västra Balkan en bild av hur tankarna kring medborgarskap går just nu i EU. Evenemanget sammanförde över 150 deltagare, och där fanns en jämn fördelning mellan representanter från Balkan och andra europeiska länder. Det stora antalet journalister på plats följde diskussionerna på nära håll. Under evenemanget diskuterades huvudfrågorna för Europaåret 2013, vilket resulterade i rekommendationer som senare lades till EYCA:s allmänna politiska rekommendationer (se nedan). Under Europaåret 2013 deltog EYCA och dess medlemmar på både EU-nivå och nationell nivå i en EU-debatt om medborgarskapspolitik (t.ex. vilka rättigheter EU-medborgarskapet erbjuder, vad som hindrar medborgare från att utnyttja dessa rättigheter och hur man löser det) i linje med målen för Europaåret 2013. Man skapade tre arbetsgrupper med 100 representanter från 80 civila samhällsorganisationer, på både nationell nivå och EU-nivå, från nästan alla medlemsstater. Grupperna arbetade med 1. aktivt medborgarskap och civila dialoger, 2. ekonomiskt, socialt och politiskt medborgarskap som en helhet, 3. inkluderande medborgarskap för samtliga EU-medborgare. Arbetet med dessa svåra frågor, som involverade flera parter, resulterade i It’s about us, it’s about Europe! Towards Democratic European Citizenship[27]: 98 politiska rekommendationer till EU-institutioner, nationella myndigheter och organisationer i det civila samhället. Det organiserade civila samhället och EYCA:s politiska rekommendationer När nätverket EYCA – som når över både sektors- och nationsgränser – tog fram politiska rekommendationer var en av de viktigaste anledningarna att man ville understryka att frågan om ett aktivt medborgarskap bör vara ett långsiktigt och gränsöverskridande tema i den offentliga EU-politiken. I rekommendationerna tittar EYCA på EU-medborgarskapet ur ett större perspektiv. Man menar att medborgarskapet inte bara är en fråga om individens rättigheter, utan bör ha en värdebaserad dimension för att bidra till européers känsla av att höra till ett gemensamt europeiskt projekt. Rekommendationerna kompletterar och förstärker de rekommendationer som återfinns i Europeiska kommissionens rapport om medborgarskapet 2013 och har, mer specifikt, två huvudsyften: 1. Att öka medborgarnas känsla av att äga det europeiska projektet. 2. Att bidra med ett ramverk för att kunna delta i EU:s beslutsprocess. 3. Sträva efter ett varaktigt avtryck på den politiska utvecklingen 3.1. Konferenser på EU-nivå under Europaåret 2013 Liksom tidigare Europaår ordnades årets invignings- och avslutningsevenemang av de två medlemsländer som höll i årets ordförandeskap: Irland och Litauen. Den 10 januari 2013 invigdes Europaåret i Dublins stadshus av kommissionens ordförande José Manuel Barroso, irländska premiärministern (taoiseach) Enda Kenny och vice premiärministern (tánaiste) Eamon Gilmore. Efteråt hölls årets första medborgardialog på samma plats, och där deltog bland annat kommissionens vice ordförande Viviane Reding och irländska ministern Lucinda Creighton, som ansvarar för EU-frågor. Avslutningen hölls i det litauiska parlamentet, Seimas, i Vilnius den 12–13 december 2013. Vid invigningsceremonin bestod huvudtalarna av vice ordförande Reding, den litauiske premiärministern Algirdas Butkevičius, det litauiska parlamentets talman Loreta Graužinienė och den europeiska ombudsmannen Emily O'Reilly. Under evenemanget gjordes ett formellt överlämnande av EYCA:s politiska rekommendationer (se ovan) till Reding, som även deltog i årets sista medborgardialog i Vilnius stadshus. 3.2. De viktigaste dokumenten från Europaåret 2013 Huvudsyften för samtliga Europaår: 1. Driva en kampanj över hela EU för att väcka medvetenhet om ett visst ämne. 2. Vara en utlösande faktor för politisk utveckling inom det valda ämnet. Detsamma gällde under Europaåret 2013, och årets viktigaste dokument var följande: · Europeans have their say – rapport om det offentliga samrådet EU citizens – your rights, your future[28] som gjordes av kommissionen mellan den 9 maj och den 27 september 2012. Samrådet handlade om europeiskt medborgarskap och nära 12 000 personer och organisationer deltog, vilket gjorde det till kommissionens största offentliga samråd hittills. · Rapport om EU-medborgarskapet 2013: EU citizens: your rights, your future[29]. Det här är ett av kommissionens huvuddokument, antaget den 8 maj 2013, som presenterar tolv konkreta åtgärder för att lösa problem som hindrar EU-medborgare från att utnyttja sina medborgerliga rättigheter. Det handlar om allt från att göra det enklare att arbeta, studera eller göra praktik inom EU till att förenkla byråkratin i medlemsstaterna och få EU-medborgarna att delta i unionens demokratiska processer. · Rapport från kommissionen om medborgardialogerna: Medborgardialoger som bidrag till utvecklingen av ett europeiskt offentligt rum.[30] Rapporten innehöll insikter och lärdomar från en serie diskussioner som hölls under informella former över hela Europa mellan september 2012 och mars 2014. · Ett antal slutsatser från rådet i december 2013[31] (under det litauiska ordförandeskapet) som stöttar rapporten om EU-medborgarskap 2013 och genomförandet av rekommendationerna i rapporten. 4. Uppföljning av Europaåret 2013 4.1. Aktiviteterna fortsätter under 2014 Eftersom 2014 är året för europeiska val och en institutionell övergång, ansåg kommissionen det passande att förlänga vissa aktiviteter från Europaåret 2013 till 2014. Mycket av det man gjorde var även aktuellt i arbetet med att engagera medborgarna i den demokratiska processen och få dem att aktivt delta i utformandet av EU-politiken. Det fanns inga öronmärkta resurser för fortsatta aktiviteter under 2014. EYCA, EESK och kommissionen ordnade därför, i nära samarbete, två evenemang på EU-nivå: - Regaining the European project together, en rundabordskonferens som hölls den 20 februari 2014, och - Beyond agendas and manifestos: What Europe is for us?, en dag för civila organisationer den 18 mars 2014. Vid båda evenemangen, som ordnades i EESK:s lokaler i Bryssel, användes de politiska rekommendationerna från EYCA som utgångspunkt för olika typer av debatter med bland annat representanter från kommissionen, Europaparlamentet och EESK. 4.2. Skapandet av ett verkligt offentligt rum inom EU Medborgardialogerna var en möjlighet för medborgarna att föra sin egen talan istället för att gå via representanter från särskilda grupper och ett tillfälle att sätta ord på oro, rädslor, förhoppningar och förväntningar i samtal med EU:s högsta politiker. Tack vare detta blev dialogerna ett konkret bidrag till ett europeiskt offentligt rum där den europeiska politiken kunde debatteras. Dialogerna var inte bara frågestunder, utan visade, särskilt efter den pan-europeiska medborgardialogen som avslutade den första serien dialoger den 27 mars 2013, att de var ett utmärkt sätt att samla idéer och komplettera diskussioner som tidigare antingen endast förts inom ett litet antal berörda organisationer, eller till stor del skett utanför institutionerna. Parallellt med detta såg ett nära samarbete med EYCA:s medlemsorganisationer och nätverk på både EU-nivå och nationell nivå till att även organiserade medborgare i det civila samhället inom EU hade möjlighet att ta upp frågor som rörde Europaåret 2013 och bidra till EU-politikens utveckling inom frågor som rör medborgarskap och demokrati. Europaåret 2013, och fortsättningen under 2014, var ett utmärkt tillfälle att titta på hur man kan föra samman dessa kanaler, som hittills varit separerade, och arbeta för att vidareutveckla ett verkligt europeiskt offentligt rum. Resultatet från EU-valet har lyft fram behovet att uppmuntra medborgardeltagande i samhällsfrågor och unionens integrationsprocesser, oavsett om det är organiserat genom det civila samhället eller sker via ett personligt initiativ. Kommissionen ämnar följa upp möjligheter som kan utveckla ett offentligt rum för debatter, diskussioner och utbyten gällande europeiska frågor ur ett EU-perspektiv, tillsammans med civila organisationer och den breda allmänheten. 4.3. Slutsatser Kommissionen är nöjd med den externa konsultens slutsatser[32] vad gäller det samlade utbudet av aktiviteter under Europaåret 2013, som ansetts vara av nytta och helt uppfylla årets mål. Där har alltså inte konstaterats några större luckor eller överlappande aktiviteter. Den externa konsulten konstaterade även att ämnets bredd ledde till att ett stort utbud av olika relevanta aktörer och opinionsbildare engagerades, vilket ytterligare bidrog till att sprida årets budskap. De informativa aktiviteterna ansågs vara anpassade till målgruppernas behov. Kommissionen erkänner slutsatserna rörande ändamålsenlighet och effektivitet, enligt vilka det sena antagandet av beslutet gjorde det svårt för potentiella partnerorganisationer att hinna organisera sig för att bidra till aktiviteterna, särskilt på nationell nivå, och vidare, att de tillgängliga ekonomiska resurserna inte låg i linje med ambitionen att informera samtliga EU-medborgare om deras rättigheter. Den externa konsulten ansåg dock att involverande aktiviteter och evenemang visade sig effektivare än information genom massmedier. Dessutom betonades särskilt den betydande mobiliseringen av aktörer (se ovan) som bidrog med resurser både i form av arbetskraft – i vissa fall ideellt – och pengar. Dock underströk konsulten att aktiviteterna var olika effektiva. Kommissionen delar även konsultens åsikter gällande aktiviteternas långsiktighet under Europaåret 2013. På grund av den låga budgeten är det å ena sidan inte troligt att effekterna från den EU-omfattande informations- och kommunikationskampanjen håller i sig, och detta minskar den övergripande graden av långsiktighet. Å andra sidan är det troligt att de involverande kommunikationsformerna som användes har en varaktig inverkan på deltagarna, eftersom de utgick från medborgarnas behov. Detta dock under förutsättning att man möter förväntningarna på uppföljning – annars kan det istället leda till att aktörer framöver blir mindre benägna att delta. Vad gäller årets påverkan på unionsmedborgarnas medvetenhet överlag rörande de egna rättigheterna och möjligheterna att engagera sig i den europeiska integrationsprocessen, kan Europaåret 2013 endast ses som en del av kommissionens allmänna arbete med att nå ut till medborgarna via kommunikationsstrategier, program och politiska åtgärder. Europaåret 2013 genomfördes i form av en EU-täckande kampanj för att höja medvetenheten om medborgarnas rättigheter och en katalysator för en politisk utveckling gällande EU-medborgarskapet, särskilt vad gäller skapandet av ett europeiskt offentligt rum. Det senare blev mycket mer framträdande under årets lopp, särskilt i och med att man lät Europaåret 2013 fortsätta till 2014, inför EU-valet. En låg budget begränsade kommunikationskampanjens ramar och möjligheter, men tack vare kreativitet, engagemang och frivilliginsatser från alla inblandade aktörers sida på både EU-nivå och nationell nivå minimerades den negativa effekten av detta. Aktörerna inkluderade EYCA och dess medlemmar från det organiserade civila samhället. De skapade hållbara nätverk vars effekt kan bidra till ett verkligt europeiskt offentligt rum. Sammantaget gjorde allt arbete och alla aktiviteter Europaåret 2013 till ett år för, av och med medborgarna, oavsett om aktiviteterna var organiserade (EYCA:s aktiviteter) eller inte (medborgardialogerna). Extern utvärdering av Europaåret 2013 och utmaningar för kommande Europaår ü För att en informationskampanj ska kunna nå ut till en bred publik och de 28 EU-länderna i lika stor utsträckning, skulle det krävas en inledande budget på flera miljoner euro bara för att nå ut i medierna. Det skulle även krävas fyndiga, unika budskap som fångar folks uppmärksamhet och eventuellt gör intryck. ü Med begränsade tillgångar ligger fokus på en kommunikationskampanj som stöttar olika evenemang. I ett sådant fall är det framför allt genom evenemangen som information sprids och kampanjen är ett verktyg för att framför allt locka deltagare och dra till sig mediernas uppmärksamhet, så att information når så många som möjligt. ü Det är ineffektivt att med en begränsad budget försöka genomföra en traditionell marknadsföringskampanj och samtidigt driva en evenemangsbaserad kommunikationsstrategi. Man bör välja kommunikationsstrategi i ett tidigt skede, vid utformandet av kampanjen. Bilaga: Europaåret för medborgarna 2013 i siffror [1] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1093/2012/EU av den 21 november 2012 om Europaåret för medborgarna (2013) (EUT L 325, 23.11.2012, s. 1). [2] Evaluation of the European Year of Citizens 2013, PPMI, Euréval och Occurence, juni 2014. [3] Dismantling the obstacles to EU citizens’ rights, Europeiska kommissionen, KOM(2010) 603 slutlig av den 27 oktober 2010. [4] Europaparlamentets resolution av den 15 december 2010 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2009) – institutionella aspekter efter Lissabonfördragets ikraftträdande (2009/2161/(INI)) (EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 49). [5] Artikel 2 – Målen för ovan nämnda beslut. [6] Politiskt uttalande undertecknat av de tre institutionerna den 22 oktober 2008 (EUT C 13 20.1.2009). [7] C(2012) 8607 av den 29 november 2012. [8] Kommissionens beslut C(2013) 1409 final av den 5 mars 2013. [9] Slovakien och Förenade kungariket hade inga kontaktpunkter. [10] Det Berlinbaserade företaget Media Consulta hjälpte kommissionen med årets övergripande kommunikationsstrategi samt koordinering och uppföljning av en del nationella kommunikationskampanjer, aktiviteter i civilsamhället och högprofilsevenemang. [11] En komplett lista över EYCA-medlemmarna på både EU-nivå och nationell nivå finns på http://ey2013-alliance.eu/. [12] http://cor.europa.eu/en/events/forums/Pages/citizens-agenda-local.aspx. [13] http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-youreurope2013. [14] http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-civil-society-day-2013. [15] En jämförelse med de tidigare Europaårens budgetar: 2007 Europaåret för lika möjligheter för alla (22,5 miljoner euro), 2008 Europaåret för interkulturell dialog (10 miljoner euro), 2010 Europaåret för bekämpning av fattigdom och social utestängning (17,25 miljoner euro), 2011 Europaåret för volontärarbete (10,75 miljoner euro) och 2012 Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (5 miljoner euro). [16] Palma de Mallorca (ES) 26–28 mars, Volos (EL) 18–20 april, Paris (FR) 9–10 maj, Bryssel (BE) 28–30 juni, Spa (BE) 17–21 juli, Burgas (BG) 25–28 juli, Sventoji (LT) 8–11 augusti, Marseille (FR) 27–29 september, Košice (SK) 3–5 oktober, Liège (BE) 17–19 oktober, Burgos (ES) 20–21 november, Nicosia (CY) 22–23 november, Valetta (MT) 6–7 december, och under 2014, Riga (LV) 28 februari–2 mars, Prag (CZ) 29–30 april och Lissabon (PT) 9–11 maj. [17] Här finns den mesta informationen om europeisk ungdomspolitik och olika möjligheter för både ungdomar och den som arbetar med ungdomar: http://www.eurodesk.org. [18] http://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/public-engagement-responsible-research-and-innovation. [19] Views, Opinions and Ideas of Citizens in Europe on Science: www.voicesforinnovation.eu. [20] Det resulterade i förslag för ansökan om forskningsmedel för en av de prioriterade frågorna i Horisont 2020-programmet, Waste: A Resource to Recycle, Reuse and Recover Raw Materials, som förväntas få EU-finansiering om ungefär 116 miljoner euro under perioden 2014–2015. [21] I bilagan finns kampanjen och de olika aktiviteterna beskrivna i siffror (Europaåret för medborgarna 2013 i siffror). [22] Föredragshållare med olika expertområden från EU som kunde bokas av bland annat skolor, icke-statliga organisationer och företag för presentationer, workshops eller debatter. [23] http://ec.europa.eu/news/eu_explained/110117_en.htm. [24] Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén. Medborgardialoger som bidrag till utvecklingen av ett europeiskt offentligt rum, COM(2014) 173 final, 24.3.2014. [25] EYCA hade inga samarbetskontor i Estland, Grekland, Irland, Sverige eller Österrike. [26] http://ey2013-alliance.eu/events/youth-camp-we-are-citizens-of-europe-koprivshtitsa-bulgaria/. [27] http://ey2013-alliance.eu/itsabouteuropeitsaboutus/. [28] http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/report_eucitizenship_consultation_en.pdf. [29] Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén. Rapport om EU-medborgarskapet 2013. EU-medborgare: dina rättigheter, din framtid, COM(2013) 269 final, 8.5.2013. http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/2013eucitizenshipreport_en.pdf. [30] Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén. Medborgardialoger som bidrag till utvecklingen av ett europeiskt offentligt rum, COM(2014) 173 final, 24.3.2014. http://ec.europa.eu/debate-future-europe/citizens-dialogues/belgium/brussels3/dialogue_en.pdf. [31] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/139959.pdf. [32] För mer information om slutsatserna och rekommendationerna: http://europa.eu/citizens-2013/sites/default/files/content/document/Europaåret 2013 %20evaluation%20final%20report%202014_07_25.pdf. Europaåret för medborgarna 2013 i siffror · Budget totalt: 3 842 849,92 euro · Informations- och kommunikationskampanj i hela EU o 59 ambassadörer från 22 EU-länder o 56 medborgarrepresentanter från 21 EU-länder o 39 talespersoner från 14 EU-länder o Över 230 samarbeten i 27 EU-länder o 149 webbanderoller för Europaåret 2013 publicerade i samtliga EU-länder o 686 000 enheter PR-material distribuerade via 33 av kommissionens representationskontor o Webbplatsen för Europaåret 2013 (1.1.2013–31.12.2013): § Antal besök: 338 590 § Antal unika besökare: 259 377 § Antal sidvisningar: 867 807 o Videopressmeddelande om Europaåret 2013 visat 350 gånger på Youtube utan någon marknadsföring o 973 368 visningar av videoklipp om Europaåret 2013 o 3 100 kostnadsfria radioinslag om Europaåret 2013 o 5 976 deltagare i 11 undersökningar via Facebookappen för Europaåret 2013 o 80 568 Facebookbesökare på sidan för Europaårets fototävling, som fick in 894 bidrag · Deltagaraktiviteter o 51 medborgardialoger i alla EU-länder, med cirka 17 000 deltagare på plats och ytterligare 105 000 deltagare i sociala medier o 363 förberedande och uppföljande evenemang arrangerade av kommissionens representationer i samband med medborgardialogerna o 91 evenemang arrangerade av Alliansen för Europaåret för medborgarna (EYCA), med cirka 24 000 deltagare på plats o 13 evenemang inom initiativet Unga på väg, med cirka 98 000 deltagare på plats o 612 registrerade evenemang på webbplatsen för Europaåret 2013, med cirka 122 000 deltagare på plats o Över 800 nationella evenemang av alla storlekar arrangerade i samband med europeiska ungdomsveckan 2013 (totalt över 1 000 deltagare)