PRELIMINÄRT FÖRSLAG till europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2002 - ALLMÄN INLEDNING - Utgiftsanalys per verksamhet och inkomster per avdelning

(framlagt av kommissionen)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning

2. Utgiftsanalys per politikområde

3. Utgiftsanalys per verksamhet

3.1. Ekonomi och finans

3.2. Näringsliv

3.3. Konkurrens

3.4. Sysselsättning och socialpolitik

3.5. Jordbruk och landsbygdens utveckling

3.5.1. Översikt

3.5.2. Huvudfaktorerna bakom de beslut som ligger till grund för 2002 års preliminära budgetförslag

3.5.3. Anslagsnivån för varje verksamhet

3.6. Energi och transport

3.7. Miljö

3.8. Forskning - indirekta åtgärder

3.9. Forskning - direkta åtgärder

3.10. Informationssamhället

3.11. Fiske

3.12. Den inre marknaden

3.13. Regionalpolitik

3.14. Beskattning och tullunion

3.15. Utbildning och kultur

3.16. Medier och kommunikation

3.17. Hälsa och konsumentskydd

3.18. Rättsliga och inrikes frågor

3.19. Yttre förbindelser

3.20. Handel

3.21. Utvecklingsfrågor och förbindelser med AVS-länderna

3.22. Utvidgning

3.23. Humanitärt bistånd

3.24. Bedrägeribekämpning

3.25. Samordning av kommissionens politik och juridisk rådgivning

3.26. Kommissionens administration

3.27. Budget

3.28. Revision

3.29. Statistik

3.30. Pensioner

4. Inkomster - redovisade per avdelning

4.1. Allmän bedömning

4.2. Inkomstprognoser för 2002

4.2.1. Traditionella egna medel

4.2.2. Beräkningsunderlaget för mervärdesskatt (moms)

4.2.3. Beräkningsunderlaget för bruttonationalinkomsten (BNI)

4.2.4. Övriga inkomster

4.3. Korrigeringen av budgetobalanser

4.4. BUDGETKONSEKVENSER TILL FÖLJD AV AVTALET OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

1. Inledning

För andra året i rad lägger Europeiska kommissionen nu fram sitt preliminära budgetförslag med posterna indelade enligt metoden med verksamhetsbaserad budgetering. Enligt denna metod indelas kommissionens åtaganden i ca 200 olika verksamheter, som i sin tur ingår i 30 politikområden, som är de enheter som används vid en mera övergripande analys av 2002 års preliminära budgetförslag. En verksamhetsbaserad budgetering ger en bild av hela resursanvändningen för vart och ett av de politikområden som kommissionen förvaltar. Detta gäller såväl de finansiella medel som anslås för drifts- och administrationsutgifter som de personalresurser som avsätts. Presentationen i detta dokument ersätter den sedvanliga analysen som byggde på budgetens avdelningar och kapitel, där utgiftssidan i budgeten uppdelades i en A-del för administrativa anslag och en B-del för driftsanslag.

För att illustrera hur verksamhetsbaserad budgetering fungerar har denna analys indelats enligt den kontoplan som nu utarbetas inom kommissionen, och som fortfarande bör ses som preliminär. Den är indelad i avdelningar, där varje avdelning motsvarar ett politikområde, och underindelad i kapitel, där varje kapitel motsvarar en verksamhet. Det första kapitlet i varje avdelning innehåller anslagen för förvaltnings- och stödutgifter för politikområdet i fråga (detta kapitel ges nummer 01 och de budgetposter som uppförs där benämns ibland BA-poster). Genom denna indelning blir det lättare än tidigare att överblicka vilka totala resurser som avsätts för varje politikområde. I de övriga kapitlen tas anslagen för de olika åtgärdsutgifterna upp, t.ex. för program, bidrag, etc.

Inledningsvis presenteras budgeten uppdelad i olika politik områden med de resurser som avsatts i 2001 års budget och i det preliminära budgetförslaget för 2002 i två kategorier: finansiella anslag (för att täcka utgifterna för EU:s åtgärder samt förvaltnings- och stödutgifter) samt personalresurser. Här påvisas även hur de olika politikområdenas anslag hänger ihop med budgetplanens rubriker, vilket gör det möjligt att jämföra de två budgetstrukturerna. Det andra avsnittet innehåller en mer detaljerad analys per verksamhet, och de föreslagna anslagen ställs i relation till dem som beviljades för 2001 års budget. I det sista avsnittet redovisas EU:s inkomster, indelade på traditionellt sätt per budgetavdelning.

2. Utgiftsanalys per politikområde

Verksamhetsbaserad budgetering - några definitioner

* Anslag för åtgärder omfattar de flesta av de traditionella del B-anslagen, men även anslag som normalt återfunnits i A-delen, t.ex. olika former av stöd till mottagare utanför EU:s institutioner. Dessa medel indelas i verksamheter.

* Anslag för förvaltnings- och stödutgifter innefattar de traditionella del A-anslagen (löner, kostnader för byggnader etc.). I "förvaltning och stöd" ingår även anslag i del B som är av administrativ natur, t.ex. tekniskt och administrativt stöd och andra utgifter som kan kopplas direkt till programmet eller åtgärden.

* Personalresurser avser tjänster som ingår i tjänsteförteckningen (finansierade genom avdelning A-1 och A-6) samt stödpersonal. Med stödpersonal avses personal från utanför institutionen som finansieras genom någon av avdelningarna A-1, A-3, A-4, A-6, A-7 eller genom forskningsbudgeten, samt beräkningar av den personal som finansieras genom strukturfondernas så kallade minibudgetar genom BA-poster i budgeten (en post som avser administrativa aspekter av en post i driftsbudgeten).

I tabell II.1 nedan redovisas 2001 års budget och det preliminära budgetförslaget för 2002 uppdelade i politikområden (endast avsnitt III - kommissionen). Tabellen visar de sammanlagda anslag samt personalresurser i personer/år som avsätts för varje politikområde, medan de närmare detaljerna om varje område återges i kommande avsnitt i detta dokument.

II.1. Avsnitt III: Budget 2001 och PDB 2002 redovisade per politikområde (i miljoner euro och antal manår*)

>Plats för tabell>

(1) Avser både utgifterna för EU:s åtgärder och förvaltnings- och stödutgifter.

(2) Personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren samt stödpersonal.

(3) Vid beräkningen av personalbehoven inom detta politikområde har hänsyn även tagits till förvaltningen av Europeiska utvecklingsfonden (2 600 miljoner euro)

(4) Detta inkluderar särskilda avsättningar för administrativa förberedelser för utvidgningen samt för konsolidering och kodifiering av gemenskapsrätten.

Sambandet mellan den verksamhetsbaserade budgeteringen och budgetplanen

De ramanslag som ligger till grund för varje budget återfinns i den budgetplan som bifogas det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet. Trots att det preliminära budgetförslaget för 2002 har upprättats enligt en verksamhetsbaserad budgetering är utgiftstaken för de olika rubrikerna i budgetplanen alltså också fortsättningsvis den huvudsakliga referenspunkten. Det är därför viktigt att tydligt kunna överblicka vad dessa rubriker motsvaras av i den verksamhetsbaserade kontoplanen.

I tabell II.2 redovisas det preliminära budgetförslaget för år 2002 per politikområde och rubrik. Varje rad avser ett av kommissionens politikområden. Kolumnerna avser var och en av rubrikerna i budgetplanen (och i tillämpliga fall underrubrikerna). Denna tabell visar per politikområde hur stora resurser som hamnar under var och en av rubrikerna i budgetplanen. Eftersom kommissionen använder sig av verksamhetsbaserad budgetering vid fördelningen av resurser behövs det en tabell av denna typ för att kontrollera att de resurser som anslås håller sig inom taken i budgetplanen. Den sista raden visar den återstående marginalen under dessa utgiftstaken.

Beloppen i tabell II.2 avser anslagen som helhet, inklusive såväl "anslag för åtgärder" som "anslag för förvaltnings- och stödutgifter". Flertalet politikområden innefattar nämligen resurser som hänför sig till fler än en rubrik i budgetplanen. Exempelvis ingår i politikområdet Fiske resurser under rubrik 1a (garantisektionen vid EUGFJ), 2a (FFU), 3 (kontroll av fiske), 4 (internationella fiskeavtal) och 5 (förvaltnings- och stödanslag till fisket).

Tabell II.2 Belopp indelade efter politikområden och rubriker i budgetplanen (åtgärdsutgifter samt förvaltnings- och stödutgifter i miljoner euro )

>Plats för tabell>

3. Utgiftsanalys per verksamhet

Tanken med verksamhetsbaserad budgetering är att skapa ett tydligare samband mellan politiska riktlinjer och resursfördelning genom att budgetmedlen indelas efter de politikområden och verksamheter som de politiska initiativen gäller. Metoden tillämpas därför i första hand på åtagandebemyndiganden, som nedan redovisas per politikområde i form av tabeller och anmärkningar. Betalningsbemyndiganden, som utnyttjas i takt med att budgeten genomförs, behandlas i huvudsak inte i detta dokument, men i de fall detta är relevant för en enskild verksamhet nämns betalningsbemyndigandena i anmärkningarna.

3.1. Ekonomi och finans

>Plats för tabell>

Förvaltnings- och stödutgifter för politikområdet Ekonomi och finans (52,0 miljoner euro, + 0,3 %)

De ökade insatser inom detta område som följer av eurons införande 2002 kommer att möjliggöras genom en omfördelning av personal från andra verksamheter. Kommissionen överväger för närvarande möjligheten att flytta en del verksamhet från Bryssel till Luxemburg i syfte att tillvarata GD Ekonomi och finansresurser på bästa möjliga sätt.

Internationella ekonomiska och finansiella frågor (337,0 miljoner euro, +8,0 %)

Åtgärdsutgifterna inom denna verksamhet utgörs av makroekonomiska stöd i form av ej återbetalningspliktiga bidrag på 124 miljoner euro samt en reserv för lån som garanteras av gemenskapen och som uppgår till totalt 213 miljoner euro. Det rör sig i regel om betalningsbalansstöd i samband med reformprogram som stöds av IMF. Utgifter av denna typ fordrar ett särskilt beslut från rådet som rättslig grund. För att göra de regionala ramanslagen mer översiktliga och begripliga har budgetartiklarna för makroekonomiskt stöd sedan 2001 år budget gjorts till en integrerad del av de geografiskt indelade budgetkapitlen och ingår således i de regionala ramanslagen.

De makroekonomiska stöden som beviljats Armenien, Georgien och Tadzjikistan i form av direkta bidrag i enlighet med rådets beslut 97/787/EG tas åter upp i 2002 års budget till samma belopp som 2001, dvs. 24 miljoner euro.

De makroekonomiska direkta bidragen till länderna i västra Balkan ökades betydligt i 2001 års budget (totalt 80 miljoner euro) på grund av behoven i regionen. I 2002 års preliminära budgetförslag föreslås en höjning av dessa bidrag till 100 miljoner euro. Mottagarna blir såväl enligt den gällande rättsliga grunden som enligt de förslag som lagts fram Bosnien, Albanien och framför allt Jugoslavien (Serbien, Montenegro och Kosovo). Beloppet ingår i det årliga ramanslaget för Cards.

Garantireserven regleras genom budgetplanen och dess omslutning följer inflationen. Dess syfte är att garantera såväl gemenskapens egen utlåning till tredje land (makroekonomiska stöd och Euratomlån) som Europeiska investeringsbankens.

Finansiella transaktioner (71,9 miljoner euro, - 1,2 %)

Som ett led i näringslivsprogrammet sker en särskild utvärdering av sysselsättningsinitiativet under 1998-2000. För den åtgärd som gäller "förbättring av det finansiella klimatet för företagen" avsätts 71 miljoner euro, d.v.s. samma som i 2001 års budget. Syftet är att förbättra resurserna för lånegarantier till förmån för företagen, för att på så sätt öka den lånevolym som står till förfogande för små och medelstora företag. Detta sker dels genom delad risk med de nationella systemen för lånegarantier, dels genom stöd till särskilda riskkapitalprogram vars syfte är att investera i riskkapitalfonder som är specialiserade på små och medelstora företag som utgör en hög kreditrisk. Dessa investeringar sköts av Europeiska investeringsfonden.

En liten del av anslagen gäller räntesubventioner som beviljats som följd av jordbävningen i Grekland 1986 och cyklonen på Madeira 1993. Eftersom de utestående lånen har minskat har även behoven av dessa räntesubventioner minskat, från 1,3 miljoner euro 2001 till 0,9 miljoner euro 2002.

Ekonomiska och monetära unionen (33,1 miljoner euro, - 1.8 %)

Eftersom euromynt och -sedlar kommer att sättas i omlopp i början av 2002 föreslås att samma belopp som 2001, d.v.s. 28 miljoner euro, avsätts i 2002 års budget för informationskampanjen "Euron, en valuta för Europa" inom ramen för Prince-programmet.

Anslagen till de ekonomiska studier och undersökningar som finansieras genom punkt A-3500 ökar med 7,5 % jämfört med föregående år, vilket gör det möjligt att genomföra sådana studier även i kandidatländerna. Ökningen utjämnas delvis av en minskning av anslagen till undersökningar som rör den monetära unionen.

3.2. Näringsliv

>Plats för tabell>

Förvaltnings- och stödutgifter för politikområdet Näringsliv (112,3 miljoner euro, + 5,6 %)

Främjande av företagsamhet (43,2 miljoner euro, - 4,2 %)

Denna verksamhet omfattar två program:

1) Det nya fleråriga programmet för företag och företagande (2001-2005), som är en uppföljare till det tredje fleråriga programmet till förmån för små och medelstora företag. Det har framför allt följande syften:

* Att främja företagandet som en värdefull och produktiv färdighet i livet.

* Att uppmuntra lagstiftnings- och företagsvillkor som är förenliga med en hållbar utveckling och ett klimat som gynnar innovation och företagande.

* Att förbättra det finansiella klimatet för små och medelstora företag.

* Att öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft i den kunskapsbaserade ekonomin.

* Att se till att företagen samordnat erbjuds stödnätverk och stödtjänster.

Åtgärden som avser det finansiella klimatet för företagen ingår i politikområdet Ekonomiska och finansiella frågor. För de övriga fyra åtgärderna anslås totalt 27,6 miljoner euro under posterna B5-510 och B5-510A, varav den sistnämnda kan hänföras till BA-kapitlet 01.

2) IDA-programmet för datakommunikationsnät mellan förvaltningar (B5-7210) sorterar under budgeten för transeuropeiska nät och har till syfte att hjälpa förvaltningar att via datamedier och andra elektroniska medier utbyta information och dokument som krävs för att den inre marknaden skall fungera väl. För 2002 föreslås anslag på 24 miljoner euro (inklusive anslagen under BA-posten i kapitel 01), vilket är samma anslag som i 2001 års budget.

Forskning - främjande av innovationer och nytänkande (86,5 miljoner euro, - 16,7 %)

Detta avser det särskilda forskningsprogrammet "Främjande av innovation samt uppmuntran av små och medelstora företags deltagande". Målet med programmet är att främja innovativ verksamhet, inklusive nyetablering av företag, liksom att underlätta spridning och användning av forskningsresultat och överföring av teknologi till små och medelstora företag.

Om man inkluderar de administrativa resurser som avsätts för programmet under BA-kapitlet 01 uppgår de totala anslagen till 95 miljoner euro, vilket motsvarar en minskning med 13,5 % jämfört med 2001. Det nya anslaget motsvarar dock programmets utgiftsprofil och räcker till för att budgetmedlen helt och hållet skall motsvara det fleråriga totalanslag som fastställdes för detta program såsom en del av Femte ramprogrammet för forskning.

Att få ut mer av den inre marknaden (43,5 miljoner euro, + 5,8 %)

Denna verksamhet består i en rad åtgärder för att få den inre marknaden att fungera så väl som möjligt. Det gäller framför allt standardisering och harmonisering, och tar sig mer konkret uttryck i följande åtgärder:

1) "Upprätthållande och utveckling av den inre marknaden" (B5-3002) skall täcka utgifter i samband med den del av ansvaret för inremarknadsdirektivens genomförande som åligger kommissionen, särskilt anmälningar av tekniska bestämmelser, certifiering och olika former av äkthetsbevis, samt marknadsövervakning i fråga om hur standarder följs, samt tillnärmning inom olika sektorer såsom livsmedel, läkemedel, fordonsindustri, byggsektor, etc. För 2002 föreslås anslag på 11,4 miljoner euro inklusive BA-posten under kapitel 01, vilket innebär en ökning gentemot 2001 års anslag (9,9 miljoner euro).

2) Bidraget till Europeiska läkemedelsmyndigheten (B5-3120) syftar till att uppnå balans i denna myndighets budget. Läkemedelsmyndigheten har i uppgift att handlägga ärenden för godkännande av försäljning av nya läkemedel (godkännanden som formellt sett utfärdas av kommissionen), verka för att medlemsstaterna ömsesidigt erkänner de godkännanden av konventionella läkemedel som utfärdats i andra medlemsstater, samla in och utvärdera uppgifter om biverkningar av läkemedel samt utfärda veterinärmedicinska rekommendationer i anknytning till livsmedel. Det föreslagna anslaget för 2002 uppgår till 14 miljoner euro, vilket är samma anslag som 2001. De avgifter som betalas in av företag för att erhålla EG:s godkännande för försäljning kommer enligt prognoserna att uppgå till 46,5 miljoner euro 2002, vilket kan jämföras med 42,6 miljoner euro 2001.

Till bidraget för balans i räkenskaperna läggs också ett särskilt bidrag på 3,3 miljoner euro (1,3 miljoner euro 2001) för kostnader för befrielse från avgift i fråga om särläkemedel, i enlighet med en ny förordning som antogs 2000 (ny budgetpost, B5-3121).

3) Artikel B5-313 - Standardisering och tillnärmning av lagstiftning, är avsedd att täcka kostnaderna för standardisering, kontroll och certifiering och liknande förfaranden inom olika näringslivssektorer, särskilt det arbete som bedrivs inom de olika europeiska standardiseringsorganen, liksom tekniska projekt som syftar till att på sikt upprätta europeiska centraler för analys av produkters förenlighet med standarden. För denna artikel föreslås ett anslag på 16,1 miljoner euro inklusive beloppet under BA-posten i kapitel 01, vilket är en minskning jämfört med anslaget på 17,1 miljoner euro i 2001 års budget.

Konkurrenskraft och övriga åtgärder (8,0 miljoner, + 14,3 %)

Denna verksamhet, som avser åtgärder för att främja industrins konkurrenskraft i Europeiska unionen (B5-326), har till syfte att bidra till den europeiska industrins kontinuerliga anpassning till de branschutvecklingen på en öppen och konkurrensutsatt marknad. Syftet är att skapa en politik för industrins konkurrenskraft i Europeiska unionen genom såväl benchmarking som andra initiativ. För 2002 föreslås 8,9 miljoner euro i åtagandebemyndiganden inklusive förvaltnings- och stödutgifterna under kapitel 01 (7,9 miljoner euro 2001). Denna budgetpost skall hädanefter också täcka gemenskapens bidrag till Centret för industriellt samarbete mellan EU och Japan, som bl.a. har till syfte att underlätta de europeiska företagens tillträde till den japanska marknaden.

3.3. Konkurrens

>Plats för tabell>

Tillämpningen av gemenskapens konkurrensregler är en av kommissionens viktigaste uppgifter enligt fördraget, och för med sig allt större utmaningar som dessutom ökar i komplexitet. Det kan gälla kontroll av företagskoncentrationer, konkurrensbegränsande avtal och missbruk av dominerande ställning, marknadsliberalisering, kontroll av statliga stöd m.m., allt syftande till att skapa jämlika konkurrensvillkor inom den inre marknaden. Konkurrenspolitiken är också en viktig komponent i arbetet inför utvidgningen och för Europas internationella konkurrenskraft. Den gemensamma valutans införande är ännu en dynamisk faktor som bidrar till att stimulera omstrukturering på många marknader, men som samtidigt leder till nya utmaningar för konkurrenspolitiken.

Till de prioriterade åtgärderna under 2002 hör att genomföra den reviderade ramlagstiftningen för konkurrensbegränsande avtal och missbruk av dominerande ställning, att förhoppningsvis få igenom en liknande översyn av ramlagstiftningen för kontroll av företagskoncentrationer, samt att få ned antalet oavslutade ärenden inom vissa områden, inleda ett antal undersökningar på eget initiativ och utarbeta och bevaka tillämpningen av en rad icke-bindande bestämmelser ("soft law") inom konkurrensområdet, vilka syftar till att förebygga konkurrensproblem och problem med statliga stöd på ett tidigt stadium. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt tjänstesektorn och konkurrensen inom nyligen liberaliserade marknader såsom telekommunikationer, el och posttjänster. Stor vikt kommer också att läggas vid en ökad öppenhet och insyn vad gäller statliga stöd, särskilt genom införandet av registret och "resultattavlan" för statliga stöd.

Förvaltnings- och stödutgifter för politikområdet Konkurrens (74,1 miljoner euro, + 10,8 %)

Kommissionen föreslår en betydande ökning av personalen inom detta område, för att kunna hantera den ökande volymen koncentrationsärenden, ärenden som rör statliga stöd, utvidgningen samt gemenskapens ytterligare åtaganden i anknytning till internationellt samarbete.

Företagskoncentrationer, konkurrensbegränsande avtal och missbruk av dominerande ställning samt frågor som rör marknadsliberalisering (inga anslag)

Prioriterade frågor vad gäller koncentrationskontroll är att lösa kommissionen från dess skyldighet att granska alla fall med gemenskapsdimension och samtidigt eftersträva största möjliga framsteg med översynen av koncentrationsförordningen. Dessa prioriteringar måste ses mot bakgrund av det kraftigt ökade antalet koncentrationsärenden, som har ökat i antal med i genomsnitt 30 % per år under de senaste åren, och som inte på något sätt tenderar att avta.

Politik gällande konkurrensbegränsande avtal och missbruk av dominerande ställning: Med tanke på den förestående utvidgningen och de nya styrelseformerna för EU kommer kommissionen under 2002 och 2003 att, med utgångspunkt från sitt förslag från september 2000, inrätta ett nytt system för mera effektiv tillämpning av gemenskapens konkurrensbestämmelser (artiklarna 81 och 82). Det nya systemet innebär att befogenheterna för att övervaka efterlevnaden av dessa gemenskapsbestämmelser i högre grad decentraliseras till nationella konkurrensmyndigheter och domstolar, samtidigt som Europeiska kommissionen fortsätter och skärper sin egen tillämpning av dessa bestämmelser. Kommissionen avser att koncentrera sig på viktigare ärenden som är av större juridiskt, ekonomiskt eller politiskt intresse för EU. Det är således av fortsatt hög prioritet att få till stånd genomgripande reformer och skapa en modern, öppen och ändamålsenlig lagstiftning för konkurrensfrågor i en utvidgad union.

Bekämpning av karteller och liknande konkurrensbegränsande metoder har en avgörande betydelse för att skapa förutsättningar för en framgångsrik inre marknad och monetär union. Det är av yttersta vikt att den planerade nya förordningen antas av rådet under 2002, så att ett modernt och effektivt redskap för bekämpning av karteller ställs till förfogande.

Liberalisering

Att liberalisera marknaderna är ett centralt mål för gemenskapens konkurrenspolitik. Alla de redskap som finns till hands i form av regler mot konkurrensbegränsande avtal och missbruk av dominerande ställning, företagskoncentrationer och statliga stöd bör utformas så att de tjänar väldefinierade liberaliseringsmål och således är till fördel för konsumenten. Särskild vikt kommer att läggas vid försörjningstjänster som telekommunikationer, posttjänster och energi samt vid transportsektorn, med målsättningen att skapa så jämlika konkurrensvillkor som möjligt i hela EU. Förutom att verka för snabbare liberalisering inom ovan nämnda, traditionellt konkurrensskyddade sektorer kommer ett delvis relaterat mål att vara att skapa en inre marknad inom en rad andra hårt reglerade sektorer (fria yrken, försäkringar, pensionsfonder, avfallshantering och sport), och förebygga att en sådan positiv utveckling undergrävs av konkurrensbegränsande metoder.

Kontroll av statligt stöd (inga anslag)

Inom detta område avser kommissionen att dels bevaka vilka konsekvenser liberaliseringen inom de tidigare hårt reglerade sektorer som nämns ovan får i fråga om statliga stöd, dels prioritera behandlingen av ett större antal fall av statliga stöd eller stödordningar som innefattar skatteaspekter. Förenkling och modernisering av reglerna för statligt stöd förblir av hög prioritet, och gemenskapen bör inom vissa områden utarbeta riktlinjer, i synnerhet vad gäller marknaden för riskkapital. Kommissionen håller också på att sammanställa ett register och en "resultattavla" över statliga stöd i syfte att öka öppenheten och sätta ökad press på medlemsstaterna att minska den totala volymen av statliga stöd med snedvridande effekter.

Internationellt samarbete (inga anslag)

Eftersom världsekonomin blir allt mer integrerad måste konkurrenspolitiska åtgärder också utformas ur ett mera globalt perspektiv och under ett tätare internationellt samarbete än vad som tidigare varit fallet. Detta samarbete bör involvera konkurrensmyndigheter i olika länder, och även bedrivas inom multilaterala organisationer. Vad beträffar utvidgningen kommer kommissionen att fortsätta ge kandidatländerna tekniskt bistånd i arbete med att etablera trovärdiga konkurrensmyndigheter och tillämpa sina konkurrensbestämmelser på ett effektivt sätt.

3.4. Sysselsättning och socialpolitik

>Plats för tabell>

Huvuddelen av anslagen för detta politikområde är avsedda för Europeiska socialfonden (ESF). ESF-anslagen förvaltas i huvudsak av medlemsstaterna såsom ett led i strävan efter en mer decentraliserad förvaltning: detta gäller de viktigaste programmen, d.v.s. gemenskapens stödramar och de samlade programdokumenten (8 963 miljoner euro), men även gemenskapsinitiativet Equal (512 miljoner euro). Kommissionen handlägger dock själv direkt anslagen för innovativa åtgärder och tekniskt bistånd (47 miljoner euro).

Förvaltnings- och stödutgifter för politikområdet Sysselsättning och socialpolitik (94,0 miljoner euro, - 8,8 %)

Sysselsättningen och Europeiska socialfonden (9 532,6 miljoner euro, - 3,0 %)

I huvudsak är åtagandebemyndigandena för detta kapitel enligt den verksamhetsbaserade indelningen förutbestämda inom den totala ramen för strukturfondsanslagen enligt Europeiska rådets beslut i Berlin 1999. Denna övergripande anslagstilldelning redovisas i kapitlet som är indelat efter rubrikerna i budgetplanen (se rubrik 2).

Budgetförfarandet för 2002 är det tredje som genomförs för den nya programperioden 2000-2006.

Genom ESF finansieras följande:

* Mål 1, att främja utveckling och strukturell anpassning av mindre utvecklade regioner (tillsammans med ERUF, utvecklingssektionen vid EUGFJ och FFU).

* Mål 2, att stödja den ekonomiska och sociala omställningen i regioner med strukturella problem (tillsammans med ERUF).

* Mål 3, att stödja anpassning och modernisering av politiken och systemen för utbildning och sysselsättning.

* Equal, för utveckling av mänskliga resurser under lika möjligheter.

Till de verksamheter som finansieras av ESF hör i synnerhet:

* att utveckla och främja aktiva arbetsmarknadsåtgärder för att bekämpa och förebygga arbetslöshet,

* att främja lika möjligheter, och

* att främja och förbättra olika typer av utbildning och rådgivning.

Vidare anslås 47 miljoner euro till nyskapande åtgärder med gemenskapsdimension, bland annat undersökningar, pilotprojekt, utbyten av erfarenheter liksom tekniskt stöd i olika former, bland annat förberedande åtgärder, uppföljning och kontroll.

Eftersom endast en fond berörs när det gäller mål 3 och Equal är dessa ESF-anslag förutbestämda. När det gäller mål 1 och 2 bestäms ESF:s andel av anslagen av de belopp som förts in för de enskilda program som förhandlats fram med medlemsstaterna. ESF:s andel under mål 1 kan fortfarande komma att ändras något beroende på hur vissa pågående förhandlingar utfaller. När det gäller mål 2 är också förhandlingarna med vissa medlemsstater oavslutade. Fördelningen av resurser mellan ESF och ERUF har beräknats på grundval av den andel av programmen som hittills blivit föremål för beslut, och kommer således att få revideras något när övriga beslut är fattade.

Förutom förvaltningen av de budgetposter som gäller den nya programperioden kommer man även under 2002 att få lägga betydande resurser (dock endast betalningsbemyndiganden) på att fullborda åtaganden från den förra programperioden. Frågor som gäller betalningar redovisas emellertid i första hand i samband med presentationen per rubrik i budgetplanen (rubrik 2).

Trots att outnyttjade anslag från 2000 återinförs i budgeten hamnar anslagen för ESF något lägre än i 2001 års budget. De föreslagna anslagen uppgår till 9 522 miljoner euro inklusive anslagen för förvaltnings- och stödutgifter i kapitel 01. Orsaken till de mindre anslagen är främst en minskning av ESF-anslagens relativa andel av mål 1-anslagen. Medan 2001 års budget upprättades på grundval av ESF:s andel av anslagen under perioden 1994-1999 grundas anslagen i 2002 års budget på den nya programperioden 2000-2006, vilket just i fallet ESF råkar vara lägre än under föregående period.

Andra sociala program och sysselsättningsprogram som ryms inom samma verksamhet

I juli 2000 föreslog kommissionen ett flerårigt program för gemenskapens stödåtgärder inom sysselsättningsområdet. I linje med detta förslag föreslås för år 2002 en minskning av anslagen till 10 miljoner euro (B5-502), vilket motsvarar en minskning med 34 % jämfört med 2002.

Under 2002 planeras ingen fortsättning på de förberedande åtgärder för lokala åtaganden för sysselsättningen som finansierats under B5-503. För punkt B3-4011 - Eures, Europeiska nätverket för arbetsförmedlingar - införs däremot samma anslag som i föregående års budget (13 miljoner euro).

Arbetsorganisationer och arbetsvillkor (57,7 miljoner euro, + 0,5 %)

För punkt B3-4000, Relationer mellan arbetsmarknadens parter och den sociala dialogen, och för B3-4002, Utbildnings- och informationsåtgärder till förmån för arbetstagarorganisationer, föreslås anslag på 12 respektive 11 miljoner euro (inklusive BA-posten under kapitel 01). För B3-4003, Information till, samråd med och medverkan av representanter i företag, föreslås ett anslag på 6 miljoner euro, vilket innebär en ökning med 50 %. De ökade anslagen är avsedda att finansiera ett utökat gränsöverskridande samarbete mellan representanter för arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer i fråga om information, samråd och deltagande i företag med verksamhet i flera länder. Även för artikel B3-420, Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, föreslås en ökning av anslagen (med 6 %) till 15,9 miljoner euro, för att finansiera ett centrum för bevakning av förändringar inom näringslivet.

En ökning med 2,8 % kan noteras vad gäller punkt B3-4310 - Hälsa och säkerhet i arbetet, inklusive bidrag till Europeiska tekniska fackföreningsbyrån - som i det preliminära budgetförslaget tilldelas 3,6 miljoner euro. Gemenskapens bidrag till Europeiska arbetsmiljöbyrån (B3-4311) bör höjas till 9 miljoner euro (+ 32 %), så att tillräckliga medel ställs till förfogande för att finansiera åtgärder för små och medelstora företag och den europeiska temaveckan för information om arbetsmiljöfrågor.

Främjande av ett integrerat samhälle (40,7 miljoner euro, +5,7 %)

Inom denna verksamhet föreslår kommissionen följande anslag under 2002:

* För B3-4105, Förberedande åtgärder för att motverka och förebygga social utslagning, föreslås ett anslag på 11 miljoner euro. Detta motsvarar det belopp som angavs i det fleråriga program för 2001-2005 som föreslogs av kommissionen i juni 2000.

* För stöd till familjer under B3-4102 föreslås ett anslag på 2,3 miljoner euro, och för arbetstagares fria rörlighet (B3-4110) 3 miljoner euro.

* För motverkan av diskriminering (B5-803) förslås ett anslag på 16,2 miljoner euro (+ 2 miljoner euro), vilket motsvarar beloppet för 2002 i det fleråriga program för 2001-2006 som antogs av rådet i oktober 2000. Syftet med anslaget är att bekämpa och förebygga diskriminering på grund av ras, etniskt ursprung, religion, funktionshinder, ålder eller kön.

Kommissionen poängterar också vikten av att Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet garanteras tillräckliga resurser för att bedriva sin verksamhet effektivt, och föreslår därför en ökning av anslagen till detta centrum med från 5,3 miljoner euro 2001 till 6,1 miljoner euro 2002 (+ 15%).

Vad gäller förberedelserna inför Europeiska året för personer med funktionshinder (2003) föreslås att 4 miljoner euro avsedda för artikel B5-806 förs upp reserven i 2002 års budget.

Lika möjligheter för kvinnor och män (10,3 miljoner euro, - 1,0 %)

Gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män under perioden 2001-2005 godkändes den 20 december 2000. Kommissionen föreslår i enlighet med detta program att 10 miljoner euro anslås under punkt B3-4012. Anslaget är avsett att främja lika möjligheter, och detta skall ske även genom lagstiftningsinitiativ och med tonvikt på följande aspekter:

- Utbildning och spridning av bästa praxis från jämställdhetsarbete i medlemsstaterna.

- Ökad förståelse för och kunskap om problemen med direkt och indirekt diskriminering på grund av kön.

- Stöd till initiativ som syftar till att mäta och utvärdera effekterna av befintlig politik och praxis på området.

- Stöd till "nyckelaktörer" på området.

3.5. Jordbruk och landsbygdens utveckling

>Plats för tabell>

3.5.1. Översikt

Politikområdets omfattning

Politikområdet Jordbruk och landsbygdsutveckling omfattar följande:

* Rubrik 1 i budgetplanen: 46 222 miljoner euro, med undantag för de 602 miljoner euro som gäller veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder (kapitel B1-33 + samt delar av de ytterligare anslagsbehoven för BSE och mul- och klövsjukan, se nedan) samt marknadsutgifterna inom fiskerisektorn (B1-26 och delar av B1-32).

* Sammanlagt 3 822 miljoner euro för diverse åtgärder som hör hemma inom andra rubriker i budgetplanen, nämligen 2 957 miljoner euro för jordbruksutgifter inom strukturfonderna (EUGFJ, utvecklingssektionen), 560 miljoner euro som sorterar under externa åtgärder (särskilt inom ramen för jordbruksstödet inför anslutningen, "Sapard"), 250 miljoner euro till den monetära reserven samt slutligen 54 miljoner euro för kontroller och andra insatser som berör jordbruket men som sorterar under rubrik 3 i budgetplanen (B2-51).

I bilaga I finns en översiktstabell som visar kopplingen mellan kontoplanen enligt den verksamhetsbaserade budgeteringen och den nuvarande kontoplanen. Vad avser tabellen i bilagan bör det noteras att rubriken "förvaltnings- och stödutgifter" alltså inte omfattar medel för personal, byggnader och andra administrativa utgifter utan bara anslagen under de s.k. BA-posterna och utgifterna för tekniskt stöd.

Allmän utvecklingstendens för anslagen till detta politikområde

Det anslag på sammanlagt 49 556 miljoner euro som föreslås för detta politikområde 2002 är avsevärt högre (+ 1 550 miljoner euro = +3,2 %) än de 48 006 miljoner euro som anslogs i 2001 års budget. Denna ökning är helt i överensstämmelse med den utveckling av anslagen som fastställs i budgetplanen. På de flesta punkter inom detta politikområde föreslår kommissionen i själva verket att hela det maxbelopp som anges i budgetplanen förs in i budgeten, och i en del andra fall ett belopp som ligger nära det högsta tillåtna anslaget. Under rubrik 1 i budgetplanen hamnar de föreslagna anslagen 365 miljoner euro (8 %) under utgiftstaket, vilket kan jämföras med en marginal på 506 miljoner euro 2001. För jordbruksdelarna inom strukturfonderna liksom för Sapard och den monetära reserven förslår kommissionen att allt utrymmet upp till utgiftstaket utnyttjas.

Utvecklingen inom de viktigaste kapitlen i budgeten för detta politikområde (indelat enligt verksamhetsbaserad budgetering) kan i korthet beskrivas så här:

* Kapitel 01 "Förvaltnings- och stödutgifter": den ekonomiska förvaltningen av dessa anslag (inklusive Sapard) ges en betydande personalförstärkning i 2002 års preliminära budgetförslag.

* Kapitel 02, vegetabiliska produkter: i det preliminära budgetförslaget för 2002 anslås 28 100 miljoner euro för vegetabiliska produkter, vilket kan jämföras med 27 838 miljoner euro i 2001 års budget. Medan behoven inom sektorerna för jordbruksgrödor och vin ökar betydligt, framför allt som en följd av reformerna inom Agenda 2000, bör besparingar kunna ske när det gäller socker och ris (enligt förslagen till reformer inom dessa sektorer) samt för spånadsväxter (särskilt efter reformen inom bomullssektorn).

* För kapitel 03, animaliska produkter, föreslår kommissionen anslag på 12 958 miljoner euro, vilket är en ökning med 10 % jämfört med 2001 års budget. Ökningen beror i stort sett uteslutande på nötköttssektorn, där anslagen ökar med 1,4 miljarder euro p.g.a. reformerna inom Agenda 2000, plus de extra anlagsbehov som uppstått p.g.a. BSE och mul- och klövsjukan. Däremot förväntas betydande besparingar bli möjliga vad gäller fårkött, framför allt till följd av kommissionens reformförslag för sektorn, men också i viss mån som ett resultat av ökad konsumtion. Vad gäller avsättningen av totalt 1 000 miljoner euro för anslagsbehov knutna till problematiken med BSE och mul- och klövsjukan har 850 miljoner euro anslagits under detta kapitel (Animaliska produkter) och 150 miljoner euro under politikområdet "Hälsa och konsumentskydd". Denna uppdelning är nödvändig eftersom budgeten redovisas enligt en verksamhetsbaserad kontoplan, men bör endast ses som vägledande, d.v.s. är inte bindande.

* För landsbygdens utveckling föreslår kommissionen ett anslag på 7 546 miljoner euro, vilket i linje med budgetplanen innebär en viss ökning jämfört med 2001, då motsvarande anslag uppgick till 7 458 miljoner euro. Det bör poängteras att denna verksamhet (enligt den verksamhetsbaserade indelningen) inte endast omfattar kapitel B1-40 (Landsbygdens utveckling, 4 595 miljoner euro) utan också åtgärder inom EUGFJ:s utvecklingssektion, som alltså finansieras genom strukturfondsanslagen (2 950 miljoner euro).

En mer detaljerad redogörelse för behoven under 1999-2003 återfinns i det särskilda arbetsdokumentet om rubrik 1 som utarbetats i enlighet med artikel 6 i förordning nr 2040/2000 av den 26 september 2000.

3.5.2. Huvudfaktorerna bakom de beslut som ligger till grund för 2002 års preliminära budgetförslag

Rättsliga ramar och reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken

Det preliminära budgetförslaget utgår från den reform av jordbruksmarknaderna som antogs inom ramen för Agenda 2000, samt de lagförslag som nu behandlas i rådet.

Reformer som antogs inom ramen för Agenda 2000

Reformerna inom Agenda 2000 gäller i första hand jordbruksgrödor (spannmål, oljeväxter och proteingrödor), nötkött samt produkter inom vin- och mjölksektorerna. Vad gäller mjölksektorn har rådet beslutat att höja produktionskvoterna i avvaktan på att priserna skall sänkas och kompensationsstöd införas år 2005. Det förväntas inte uppstå några extra utgifter 2002 jämfört med 2001. Även vad gäller vinsektorn skedde den största behovsökningen redan till 2001 års budget. Ett ytterligare belopp på 120 miljoner euro anslås dock i detta preliminära budgetförslag för att täcka hela kostnaden för den nya stödformen för omstrukturering och omställning.

Prissänkningarna och de motsvarande höjningarna av det direkta stödet för jordbruksgrödor och nötkött införs under loppet av två respektive tre regleringsår och kommer alltså att kräva kraftiga ökningar i 2002 års budget. Om prissänkningar medför budgetbesparingar, uppvägs de senare gott och väl av ökade kostnader för kompensationsstöd.

Andra reformer och lagförslag

Liksom tidigare är det preliminära budgetförslaget grundat på de lagförslag som kommissionen håller på att utarbeta eller som redan har lagts fram inför rådet. För närvarande har kommissionen lagt fram förslag till rådet om reformer inom tre sektorer, nämligen socker, ris och, nyligen, får- och getköttssektorn. Dessa reformer förväntas medföra besparingar på närmare 1 miljard euro.

Rådet fattade beslut i december om en första omgång av åtgärder för att hantera BSE-krisen. I februari 2001 lade kommissionen sedan fram en plan bestående av sju åtgärdspunkter, och budgetkonsekvenserna av denna plan har integrerats i det preliminära budgetförslaget för 2002.

Kommissionen planerar vidare att lägga fram ett lagförslag under någon av de närmaste månaderna som syftar till att inrätta ett nytt system för skydd av vegetabiliska och animaliska genetiska resurser. I väntan på att en rättslig grund antas för detta ändamål föreslår kommissionen att 10 miljoner euro avsätts i reserven under kapitel B0-40. Kommissionen planerar vidare några åtgärder för att stödja familjejordbruk. Eftersom denna typ av åtgärd redan omfattas av rådets förordning (EG) nr 814/2000 om åtgärder för information om den gemensamma jordbrukspolitiken föreslår kommissionen att de finansieras genom artikel B1-382, och att anslaget under denna artikel därmed höjs med 2 miljoner euro.

I det preliminära budgetförslaget tas slutligen också hänsyn till den reform inom bomullssektorn som rådet fattade beslut om den 24 april 2001.

Exceptionella osäkerhetsfaktorer som uppstått som följd av den andra BSE-krisen samt mul- och klövsjukan: avsättning av 1 miljard euro

Bedömningen av behoven inom nötköttssektorn bygger på samma ekonomiska scenario som låg till grund för den tidigare nämnda åtgärdsplanen i sju punkter: en minskning av konsumtionen med 10 % och av exporten med 40 % under kalenderåret 2001. Under 2002 förväntades enligt denna prognos en konsumtion på 7 % under normal nivå, medan exporten återhämtar sig mera kraftfullt. Dessa siffror måste dock bedömas vara mycket osäkra p.g.a. den samtidiga krisen med mul- och klövsjukan. Anslagsbehoven för att samfinansiera utrotningen av denna epidemi är för närvarande omöjliga att bedöma med tillräcklig exakthet. Kommissionen föreslår därför att 1 000 miljoner euro av det totalbelopp på 1 365 miljoner euro som återstår under utgiftstaket i budgetplanen avsätts i reserven under kapitel B0-40, och tydligt öronmärks för att täcka extrakostnader som uppstår som följd av BSE och mul- och klövsjukan. Kommissionen kommer åter att bedöma situationen i oktober i samband med ändringsskrivelsen.

Valutaparametrar

Euro/dollar-kursen

När kommissionen utarbetar det preliminära budgetförslaget för jordbruksutgifterna skall den, enligt artikel 8 i rådets förordning (EG) nr 2040/2000 av den 26 september 2000 om budgetdisciplin, upprätta budgetberäkningarna för utgifterna för avdelningarna 1-3 i underavsnitt B1 på grundval av den växelkurs för dollar/euro som konstaterats i genomsnitt på marknaden under det senaste kvartal som avslutades minst tjugo dagar innan kommissionen antar det preliminära budgetförslaget. Den genomsnittliga kursen för den perioden var i det här fallet (för de tre första månaderna 2001) 1 euro = 0,92 dollar. 2001 års budget, ändrad genom tilläggs- och ändringsbudget nr 1/2001, grundades på växelkursen 1 euro = 0,87 dollar, och 2002 års preliminära budgetförslag bygger alltså på en relativt starkare euro. Inom jordbruksområdet medför detta att skillnaden mellan gemenskaps- och världsmarknadspriserna ökar, vilket också ger upphov till ökade anslagsbehov i förhållande till 2001 års budget.

Det agromonetära systemet

Införandet av euron och avskaffandet av jordbruksomräkningskurserna ("de gröna kurserna") med verkan från den 1 januari 1999 har radikalt förändrat den agromonetära situationen. Kompensationen till producenterna enligt det agromonetära systemet blir nästa år lägre än år 2000 och 2001, då de agromonetära utgifterna var exceptionellt höga. En orsak är att det stöd som rådet beslöt om som kompensation för inkomstförluster efter de gröna kursernas avskaffande är degressivt, och att detta stöd dessutom samfinansieras det andra och tredje året. Med tanke på det mycket starka brittiska pundet kommer man dock sannolikt att behöva betala ut stöd enligt det nya agromonetära system som inrättas för de EU-länder som inte antagit euron. De totala utgifterna förväntas dock falla till 304 miljoner euro 2002, vilket kan jämföras med 900 miljoner euro 2000 och 430 miljoner euro 2001.

Riktlinjen för jordbruket (bilaga 2)

Efter Europeiska rådets beslut i Berlin har tillämpningsområdet för riktlinjen för jordbruket utvidgats. Utöver rubrik 1 ingår nu jordbruksstödet inför anslutningen (Sapard) under rubrik 7, och det belopp avsett för jordbruksutgifter som "avsatts för anslutningen" under rubrik 8 hamnar nu också under jordbruksriktlinjen.

Riktlinjen för 2002 har beräknats på grundval av förordning nr 2040/2000 om budgetdisciplin. Som referensår används nu 1995, i stället för 1998 som tidigare. Riktlinjen för 2002 uppgår därmed till 50 867 miljoner euro, en ökning med 2 079 miljoner euro (+ 4,3 %) jämfört med år 2001 (48 788 miljoner euro).

När jordbruksstödet inför anslutningen, 555 miljoner euro, räknas in uppgår de totala utgifterna till 47 142 miljoner euro, vilket är ungefär 3,7 miljarder euro under det utgiftstak som riktlinjen utgör.

Förlikningsförfaranden för jordbruksutgifter

I det nya interinstitutionella avtalet för åren 2000-2006 ingår fortfarande regeln att kommissionen i det preliminära budgetförslaget skall ange vilka anslag som är knutna till ny eller planerad lagstiftning och vilka som följer av tillämpningen av lagar som fanns när den förra budgeten antogs. "Ny lagstiftning" betyder i detta sammanhang varje ny eller planerad rättslig grund och varje ändring av den grundrättsakt som har legat till grund för utgiften som har införts sedan den förra budgeten antogs.

För jordbruksutgifterna täcker denna definition alla instrument, förordningar eller andra akter som gäller upprättande av gemensamma marknadsorganisationer eller ändring av grundprinciperna för en sådan, eller som motsvarar särskilda åtgärder även om de inte ingår i någon marknadsorganisation. Det betyder i praktiken förordningar antagna av rådet om komplettering eller ändring av de instrument eller akter som anges i budgetens anmärkningar. Ett antal åtgärder som motsvarar dessa kriterier har antagits efter det att 2000 års budget antogs. Andra har lagts fram som förslag av kommissionen och är under behandling. Dessa åtgärder förtecknas i bilaga 3.

3.5.3. Anslagsnivån för varje verksamhet

I detta avsnitt jämförs anslagsnivån i 2002 års preliminära budgetförslag och 2001 års budget för vart och ett av de sex kapitel (kapitel enligt en verksamhetsbaserad indelning) som ingår i politikområdet Jordbruk och landsbygdens utveckling.

Förvaltnings- och stödutgifter för politikområdet Jordbruk och landsbygdens utveckling (135,1 miljoner euro, + 3,5 %)

Den finansiella förvaltningen (inklusive förvaltningen av föranslutningsinstrumentet Sapard) föreslås få ett betydande tillskott av personalresurser under 2002.

Vegetabiliska produkter (28 100,0 miljoner euro, + 0,9 %)

Detta kapitel omfattar enligt den verksamhetsbaserade budgeteringen anslagen under den nuvarande avdelning B1-1 i budgeten ("Vegetabiliska produkter") samt de delar av kapitlen B1-30 (produkter som ej omfattas av bilaga 1) och B1-31 ("Livsmedelsprogram)" som gäller vegetabiliska produkter. De föreslagna anslagen på 28 100 miljoner euro är högre än i 2001 års budget (27 836 miljoner euro). Behoven i fråga om jordbruksgrödor och vin ökar betydligt, främst som en följd av reformerna under Agenda 2000. Däremot förutses besparingar bli möjliga inom socker- och rissektorerna, vilket följer av de reformer som föreslagits inom dessa sektorer, liksom inom sektorn för bomull, som följd av den reform som antogs av rådet i april 2001.

För att göra den nya verksamhetsbaserade kontoplanen så tydlig som möjligt har kommissionen fördelat utgifterna på artiklar i fråga om de flesta enskilda sektorerna. Enligt denna indelning ser de föreslagna anslagen ut på följande sätt:

Marknadsutgifter för spannmål (967 miljoner euro, - 67 miljoner euro)

Nedan visas de grundläggande prognoserna för utgifterna för traditionellt marknadsstöd under 2002 och 2001 (artiklarna B1-101 och B1-102).

>Plats för tabell>

Utgifterna för exportbidrag minskar till 81 miljoner euro (- 180 miljoner euro), vilket är en minskning med närmare 70 % jämfört med 2001 års anslag. Detta beror till stor del på den pågående processen för att minska de institutionella priserna som en del av Agenda 2000-reformerna, de stigande världsmarknadspriserna samt de mindre kvantiteter som förväntas gå på export (- 3,1 miljoner ton).

Däremot är behoven för lagringskostnader under 2001 hittills högre än de var 2000 (+ 206 miljoner euro, eller ca 56 %). Detta beror på en förväntad uppgång i lagrade kvantiteter och därmed i de kostnader som är knutna till kvantiteten.

Utgiftsprognosen för förädlade produkter (produkter som ej omfattas av bilaga I) är densamma som i 2001 års budget, i enlighet med slutsatserna under GATT:s Uruguayrunda. Taket för exportbidragen under kapitel B1-30 skulle enligt överenskommelse ha minskats från 717 miljoner euro 1996 till 415 miljoner euro 2001, och detta belopp bibehålls även 2002 i linje med WTO-förpliktelserna. Om detta är nödvändigt för att främja en normal utveckling av såväl produktionen som handeln i fråga om förädlade produkter kommer kommissionen att tillämpa det tullförfarande som benämns aktiv förädling. Av totalbeloppet 415 miljoner euro avser endast 29 miljoner euro spannmål, vilket innebär en minskning med 43 miljoner euro jämfört med 2001. Denna besparing kan ses som en del av en allmän nedåtgående trend vad gäller exportbidrag för spannmål.

Ris (47 miljoner euro, - 149 miljoner euro)

Kommissionen lade fram ett nytt förslag om den gemensamma marknadsorganisationen för ris år 2000, och de föreslagna anslagen för 2002 har beräknats med utgångspunkt från det förslaget - KOM(2000) 278 slutlig. Ett definitivt beslut i form av en förordning antagen av rådet kan dock komma att ändra bilden.

Orsaken till att anslagen är väsentligt lägre än 2001 är framför allt att anslagen för hektarstöd för ris överförts till kapitel B1-10, Jordbruksgrödor (129 miljoner euro 2001). Ytterligare minskningar av anslagsbehoven beror på de förväntat lägre kostnaderna för interventionslagring från 44 miljoner euro för 2000-2001 till 15 miljoner euro för 2001-2002. Denna minskning av behovet beror på att man enligt den nya stödordningen åtagit sig att inte köpa in ytterligare kvantiteter till lagren. Till följd av reformen uppstår en nettobesparing på 64 miljoner euro enligt beräkningen i detta preliminära budgetförslag. Eftersom reformen främst består i att marknadsinterventionerna avvecklas till förmån för en mer utbredd tillämpning av direktstöd, blir dock den nominella bruttobesparingen under artikeln för marknadsstöd betydligt större.

Exportbidragen förväntas däremot öka något (+ 9 miljoner euro), främst beroende på de sjunkande världsmarknadspriserna på ris, vilket ökar klyftan mellan gemenskapspriser och världsmarknadspriser.

Livsmedelsprogram (224 miljoner euro, + 3 miljoner euro)

200 miljoner euro har avsatts för gratisdistribution av jordbruksprodukter till behövande (artikel B1-310), vilket är samma belopp som 2001.

Bidrag i samband med livsmedelshjälp (B1-311) ligger 3 miljoner över 2001 års nivå, och utgifterna beräknas därmed uppgå till 24 miljoner euro.

Direkt hektarstöd för jordbruksgrödor (17 759 miljoner euro, + 873 miljoner euro)

Anslagen för direkt hektarstöd (nuvarande artiklarna B1-104 och 105) stiger kraftigt (+ 873 miljoner euro). Delar av denna anslagsökning beror på reformen inom rissektorn, som i huvudsak består i att den traditionella metoden med interventioner genom lagring ersatts av en mer utbredd tillämpning av direktstöd (se ovan). En ytterligare ökning med 100 miljoner euro beror på att det system enligt vilket små producenter får stöd för att frivilligt ta areal ur bruk utnyttjas mera än tidigare. Återstoden av ökningen har sin grund i att den andra etappen av Agenda 2000-reformen träder i kraft.

Socker (1 603 miljoner euro, - 280 miljoner euro)

Enligt prognoserna förväntas anslagsbehoven för socker minska jämfört med 2001 års anslag, främst därför att hänsyn nu tas till att kommissionens föreslagna reform inom sektorn beräknas träda i kraft regleringsåret 2001-2002. I och med att systemet för ersättningar för lagring av socker avskaffas bör ca 358 miljoner euro kunna sparas in.

Utgifterna för exportbidrag förväntas stiga (till AVS-länder och kemisk industri) eftersom världsmarknadspriset förutsätts sjunka och behovet av exportbidrag således öka. Bidraget per enhet torde stiga från 430 euro/ton under 2000-2001 till 460 euro/ton för 2001-2002.

Även exportbidragen för socker som ingår i produkter som ej omfattas av bilaga 2 förväntas stiga något (till 183 miljoner euro). Ökningen med 4 miljoner euro beror på det höjda bidraget per enhet.

Olivolja (2 389 miljoner euro, - 84 miljoner euro)

Utgiftsprognosen för olivolja ligger lägre än 2001 års anslag. Praktiskt taget hela minskningen beror på att produktionsstödet sjunker (- 78 miljoner euro) och i synnerhet på att beräkningsgrunden ändras för de kvantiteter olivolja som kommer att få stöd.

Siffran för 2002 är grundad på den högsta garanterade kvantitet som kan få stöd i varje medlemsstat enligt grundförordningen. 2001 års anslag till förmån för Italien grundades på volymer som översteg dess nationella garanterade kvantitet. Den kvantitet som enligt förordningen "normalt" borde ha garanterats ökades i praktiken med 80 % av differensen mellan den högsta garanterade kvantiteten och den faktiska produktionen 1998-1999.

Spånadsväxter och silkesmaskar (703 miljoner euro, 128 miljoner euro)

Utgiftsprognosen för spånadsväxter och silkesmaskar i kapitel B1-14 innebär en klar sänkning (- 15 %), vilket beror på reformer inom sektorerna för bomull, lin och hampa.

Enligt det reformerade systemet inom sektorn för lin och hampa bör utgifterna hamna på ca 80 miljoner euro, varav endast 21 miljoner euro fortfarande skall finansieras genom denna artikel (huvuddelen av stöden har omvandlats till direktstöd och förs därför in i andra poster i budgeten).

De föreslagna anslagen för bomull (681 miljoner euro) ligger 61 miljoner euro lägre än i 2001 års budget. Enligt den reform som rådet antog den 24 april skall fortfarande satsen 50 % tillämpas i fråga om hur mycket riktpriset skall sänkas om den nationella garanterade kvantiteten överskrids. Om kvantiteten överstiger 1 500 000 ton skall dock denna procentsats gradvis höjas. Utan reformen skulle anslagsbehoven uppgå till 770 miljoner euro. Vid beräkningen av behoven utgår man också från ett marknadspris på orensad bomull på 345 euro/ton (i stället för 355 euro/ton) och en producerad kvantitet på 1 600 000 ton (i stället för 1 570 000 ton).

Frukt och grönsaker (1 647 miljoner euro, - 18 miljoner euro)

Utgiftsprognosen för frukt och grönsaker ligger något lägre än 2001 års anslag (- 1 %). Detta beror på att prognoserna kunnat justeras nedåt när det gäller utgifterna för nötter (- 44 miljoner euro), kompensationsstödet för bananer (- 23 miljoner euro) samt ersättning för återtag (- 10 miljoner euro). Däremot förväntas en ökning (+ 70 miljoner euro) av behoven för produktionsstöd för bearbetade tomatprodukter som ett resultat av 2001 års reform (högre tröskelvärden och höjt stöd för tomater).

För gratis utdelning av frukt och grönsaker (B1-314) föreslås 9 miljoner euro (- 2 miljoner euro).

Produkter inom vinsektorn (1 275 miljoner euro, + 122 miljoner euro)

Vinodling är en av de fyra jordbrukssektorer för vilka Europeiska rådet beslutade om reformer vid sitt möte i mars 1999. Detta är den största reformen inom sektorn sedan den definierades som gemenskapsmarknad 1962. För budgetens del består den av två delar. Den första är en förenkling av marknadsmekanismerna, varigenom behandlingen av de olika typerna av destillering kommer att rationaliseras. Även om det inte medför några direkta besparingar kommer det att öka klarheten och minska antalet okända faktorer. Den andra och viktigaste delen av reformen är att det inrättas ett stöd för omstrukturering av vingårdar, med ett anslag på över 422 miljoner euro per år.

Den förväntade ökningen av utgifterna beror på den stora skörden 2000, vilken i första hand medför högre destilleringskostnader (+ 50 miljoner euro) samt högre lagringskostnader för alkohol (+ 36 miljoner euro). Det nya systemet för stöd till omstrukturering av vingårdar tillämpas nu för andra året, och de nya kostnaderna för ersättning för inkomstbortfall leder till en utgiftsökning med 42 miljoner euro. Däremot förväntas minskade utgifter för exportbidrag på grund av en minskad bidragssats (- 10 miljoner euro).

De första prognoserna för årets skörd kommer att vara tillgängliga i samband med att ändringsskrivelsen läggs fram i oktober.

Tobak (984 miljoner euro, - 16 miljoner euro)

Efter reformerna 1992 och 1998 har utgifterna i denna sektor legat ganska fast. Den bidragsberättigande produktionen följer ett strikt kvoteringssystem. Besparingar på totalt 16 miljoner euro förväntas dock vad gäller det särskilda stödet, som enligt det nya systemet betalas ut samtidigt med de övriga stöden, och alltså inte längre med en viss fördröjning. Denna ändring har således inneburit en tillfällig ökning av utgifterna under 2001.

Andra vegetabiliska produkter och åtgärder (502 miljoner euro, + 6 miljoner euro)

* Torkat foder och trindsädesslag (385 miljoner euro, + 1 miljon euro)

De anslag som föreslås för denna sektor ligger praktiskt taget på samma nivå som behoven under 2001. Behoven för år 2002 grundar sig på en produktion av 4,8 miljoner ton hetluftstorkat foder (maximal garantikvantitet 4,4124 miljoner ton) och 250 000 ton soltorkat foder (maximal garantikvantitet 443 500 ton).

Beloppen för trindsädesslag ligger sammantaget på en stabil nivå på 72 miljoner euro. En minskad produktion förväntas såväl vad gäller linser som ärtor och vicker, men den totala produktionen överskrider ändå den maximala garanterade arealen på 40 000 hektar.

* Utsäde och humle (117 miljoner euro, + 5 miljoner euro)

För utsäde (totalt 105 miljoner euro) planeras ett genomsnittligt stöd på 299 euro/ton (vilket kan jämföras med 285 euro/ton i 2001 års budget) för en total kvantitet av 350 900 ton. För humle (12 miljoner euro) förväntas 480 euro/hektar betalas ut för totalt 25 000 hektar.

Animaliska produkter (12 958,0 miljoner euro, + 14,0 %)

Denna verksamhet omfattar hela budgetavdelning B1-2 - Animaliska produkter (utom fiskerisektorn, B1-26), samt utgifter för produkter som inte ingår i bilaga I (B1-30) och de utgifter inom livsmedelsprogrammen (B1-31) som gäller animaliska produkter. Den innefattar också en särskild avsättning motsvarande 850 miljoner euro som gjorts för att täcka extra kostnader i samband med BSE och mul- och klövsjukan. För att på ett rättvisande sätt dela in denna avsättning av totalt 1 miljard euro enligt principen om verksamhetsbaserad budgetering, fick 850 miljoner avsättas för marknadsåtgärder och 150 miljoner euro för politikområdet Hälsa och konsumentskydd. Det bör poängteras att alla dessa avsättningar skall ses som vägledande, och alltså inte bindande. Beloppet på 850 miljoner euro har inte fördelats mellan de olika animaliska sektorer som ingår i detta politikområde, och kommenteras inte ytterligare i avsnitten för de olika sektorerna.

Det totalanslag på 12 958 miljoner euro som föreslås för denna verksamhet ligger 1 592 miljoner euro högre än i 2001 års budget. Anslagen för nötköttssektorn ökar med 1,4 miljarder euro, varav 1,2 miljarder hänger samman med reformen av sektorn inom ramen för Agenda 2000. Resten av ökningen, dvs 200 miljoner euro, är liksom den särskilda avsättningen till för att täcka de betydande extra marknadsutgifter som följer av BSE-krisen och epidemin av mul- och klövsjuka. Å andra sidan förväntas utgifterna för fårkött att minska till följd av den lägre konsumtionen av nötkött (en priseffekt), samt p.g.a. att effekterna av förslaget till reform inom får- och getköttssektorn har inkluderats i budgeten.

Det står dock klart att dessa anslag med all sannolikhet måste uppdateras i samband med ändringsskrivelsen, beroende på hur den nuvarande krissituationen fortlöper.

Anslagen inom de enskilda animaliska sektorerna utvecklas på följande sätt:

Mjölk- och mjölkprodukter (2 617 miljoner euro, + 23 miljoner euro)

Besparingar förväntas bli möjliga inom de olika programmen för subventionerad saluföring av skummjölkspulver (- 64 miljoner euro) samt vad gäller offentlig lagring av smör (- 30 miljoner euro).

Å andra sidan har bara 36 miljoner euro förts in i 2002 års budget för tilläggsavgiften (avgift som läggs på kvantiteter utöver kvoterna). Kvoterna för 2001-2002 höjdes nämligen genom reformen inom Agenda 2000, vilket innebär att överskridandena blir mindre och avgifterna sjunker med 53 miljoner euro.

En liten ökning av utgifterna förväntas på exportsidan (+ 25 miljoner euro). Detta beror främst på den ökade bidragsnivån för ost samt för kategorin övriga mjölkprodukter, som fått justeras efter marknadsprognoserna.

De exportbidrag för mjölk och mjölkprodukter som ingår i förädlade produkter (som ej omfattas av bilaga I) uppgår till 200 miljoner euro. Det innebär en ökning med 40 miljoner euro jämfört med 2001, vilket återspeglar ökningen av exportbidragen.

Det nya system för skolmjölk (artikel B1-312) som antogs av rådet 2000 innebar bl.a. att gemenskapens andel av finansieringen av riktpriset minskades från 95 % till 75 %. I 2002 års budget får det nya systemet full effekt, och anslagsbehoven (81 miljoner euro) hamnar 8 miljoner euro under motsvarande belopp i 2001 års budget.

Nötkött (8 371 miljoner euro, + 1 393 miljoner euro)

Jämfört med 2001 års budget (inklusive tilläggs- och ändringsbudget nr 1/2001 som gällde utgifterna för det första "BSE-åtgärdspaketet") ökar utgifterna för kapitel B1-21 (Nötkött) väsentligt, med 1,4 miljarder euro eller + 20 %. Ökningen beror i första hand på att det andra steget i den bidragsökning som beslutades om i samband med Agenda 2000 nu får effekt (+ 1 190 miljoner euro) samt, i mindre utsträckning, på extra utgifter knutna till BSE-krisen (+ 203 miljoner euro).

Direktstöd

Detta är en av de fyra jordbrukssektorer för vilka Europeiska rådet beslutade om reformer i mars 1999. Det är en fortsättning av 1992 års reform och innebär fortsatt gradvis sänkta institutionella priser, och i gengäld en höjning av de direkta kompensationsbidragen och införande av nya stödformer.

Dessa direkta utbetalningar utgör med totalbeloppet 6 275 miljoner euro 75 % av de totala anslagen inom kapitlet. I det andra skedet av höjningen av bidragen stiger behovet för am- och dikobidraget med nästan 193 miljoner euro till totalt 2 031 miljoner euro och för bidraget till handjur med 181 miljoner euro till totalt 1 800 miljoner euro. Utöver detta kommer höjningen av det nya slaktbidraget med 655 miljoner euro (till totalt 1 371 miljoner euro). Extensifieringsbidraget, som nu också betalas ut för mjölkkobesättningar i vissa medlemsstater, uppgår till 751 miljoner euro. Vidare måste ett belopp på ytterligare 161 miljoner euro läggas till som hjälp till medlemsstaterna att göra tilläggsbetalningar (totalt 322 miljoner euro).

BSE-åtgärder och budgetmässiga effekter av BSE på andra åtgärder inom de gemensamma marknadsorganisationerna:

Som en följd av de nya konstaterade fallen av BSE föreslog kommissionen i februari ett andra åtgärdspaket (en plan indelad i sju punkter). Bedömningen av kostnaderna inom nötköttssektorn bygger på den ekonomiska prognos som också ligger till grund för den nya planen i sju punkter. Prognosen kan sammanfattas på följande sätt: nettoproduktionen för kalenderåret 2002 uppgår till 7 980 000 ton, vilket kan jämföras ca 7 350 000 under 2001. Konsumtionen förväntas gå ned med ca 10 % och exporten med 40 % under 2001. Under 2002 förväntas konsumtionen återhämta sig något (till 7 % under normal konsumtion) och exporten förväntas också åter stiga allteftersom ett antal icke-medlemsländer lyfter sina importförbud. Totalt sett måste stora kvantiteter kött dras tillbaka från marknaden. Detta kommer i praktiken att ske genom att de offentliga lagren ökas med ytterligare 401 000 ton, till en kostnad av 795 miljoner euro (detta belopp inkluderar kostnaden för att lagerhålla 310 000 ton som köptes in under 2001 års budget) samt genom att låta 300 000 ton omfattas av det nya inköpssystemet (vilket beräknas kosta 420 miljoner euro). De utgående lagren skulle då uppgå till 711 000 ton.

Behoven för det frivilliga slaktprogrammet i samband med den första BSE-krisen (djur över 30 månaders ålder i Förenade kungariket) beräknas till 334 miljoner euro, vilket är 12 miljoner euro mindre än 2001.

För programmen för obligatorisk och selektiv slakt föreslås ett anslag på 75 miljoner euro, vilket är 62 miljoner euro högre än i 2001 års budget. Orsaken till det större anslagsbehovet är att sjukdomen konstaterats i nya djurbesättningar, i vad som brukar kallas den nya BSE-krisen.

Totalt sett anslås 1 624 miljoner euro för att bemöta konsekvenserna av såväl de tidigare som de nya BSE-problemen.

Däremot förväntas en nedgång i anslagsbehoven för exportbidrag, som en följd av de importförbud som vissa icke-medlemsländer infört och med hänsyn tagen till en viss återhämtning i exporten (de föreslagna anslagen ligger 92 miljoner euro lägre än i 2001 års budget, och hamnar därmed på 480 miljoner euro, eller 6 % av budgetkapitlet som helhet).

Om konsumtionen inom EU och exporten skulle falla mera än vad som beräknas i den prognos som ligger till grund för det andra åtgärdspaketet, som lades fram av kommissionen innan mul- och klövsjukeepidemin bröt ut, måste dock sannolikt ytterligare kvantiteter dras tillbaka från marknaden. Särskilda marknadsstödsåtgärder kan också bli nödvändiga, särskilt inom området för djurskydd. Om sådana ytterligare behov uppstår skall dessa finansieras genom den särskilda avsättning som gjorts för ändamålet under kapitel B0-40. Avsättningen får användas för såväl marknadsutgifter som utgifter inom veterinärområdet.

Får- och getkött (970 miljoner euro, - 650 miljoner euro )

Anslagen under kapitel B1-22 (Fårkött och getkött) överensstämmer med den nya ordning kommissionen föreslagit för denna gemensamma marknadsorganisation. Den viktigaste förändringen gäller tack- och getbidraget. Det föreslås i synnerhet, och mot bakgrund av den utvärdering som gjorts, att det bidrag som betalas som kompensation mellan baspriset och det genomsnittliga marknadspriset ersätts med ett fast stödbelopp. Ett sådant system skulle bli mera stabilt och förutsebart för uppfödarna och också vara mindre tungrott att administrera.

De föreslagna bidragsnivåerna är 21 euro per tacka och 16,8 euro per mjölkproducerande får och per get. Ett tilläggsbidrag på 7 euro per tacka eller get skall också beviljas åt producenter i mindre gynnade områden och producenter som tillämpar växling av betesmarker (vilket kan jämföras med det befintliga landsbygdsbidraget).

Den viktigaste orsaken till att de föreslagna anslagen ligger 650 miljoner euro under 2001 års budget är att betalningarna enligt det nya förslaget inte skall ske tidigare än den 16 oktober det aktuella kalenderåret. Således kommer den första betalningen enligt det nya systemet att ske först efter den 16 oktober 2002, och falla inom EUGFJ:s räkenskapsår 2003 (därmed uppstår en engångsbesparing på 560 miljoner euro i 2002 års budget). Resten av minskningen i förhållande till 2001 beror den ökning av marknadspriserna som skett på senare tid (bland annat på grund av BSE-krisens påverkan på fårköttssektorn), vilket lett till att lägre belopp kommer att effektueras vad gäller slutbetalningar enligt det gamla systemet. Bidragen betalas i själva verket i flera delutbetalningar och anslagen för ett budgetår måste täcka bidrag som hänför sig till två olika regleringsår: under 2002 års budget betalas den senare delen av bidragen enligt de befintliga bestämmelserna, bidrag som påverkas av prisnivåerna under regleringsåret 2001. Dessutom måste återstoden av betalningarna för det extra landsbygdsbidraget ske.

Dessa återstående bidragsbelopp uppgår till totalt 826 miljoner euro. Om man inkluderar det återstående tilläggsbidraget uppgår de betalningar som skall ske enligt det gamla systemet till 956 miljoner euro. Från och med 2003 bedöms de totala utbetalningarna av bidrag för får och getter enligt det nya systemet uppgå till 1 838 miljoner euro per budgetår, inklusive tilläggsbidrag.

Av tabellen nedan framgår antagandena om priser under regleringsåren 2000 och 2001, det motsvarande fårbidraget för dessa år samt det föreslagna fasta stödbeloppet för 2002 och framåt.

>Plats för tabell>

De återstående anslagen på 15 miljoner euro är avsedda för utgifter för privat lagring.

Griskött, ägg, fjäderfäkött samt andra åtgärder kopplade till animaliska produkter (150 miljoner euro, + 24 miljoner euro)

De begärda anslagen för kapitel B1-23 år 2002 uppgår till 147 miljoner euro, och 3 miljoner euro i kapitel B1-30 (produkter som ej omfattas av bilaga I) kan också hänföras till denna verksamhet. Av totalanslagen gäller 70 miljoner euro griskött, och 64 miljoner euro ägg och fjäderfäkött. Detta avser utgifter för exportbidrag för de kvantiteter som unionen har avtalat med Världshandelsorganisationen (443 500 ton för griskött, 98 800 ton för ägg och 286 000 ton för fjäderfäkött). Tack vare de minskade produktionskostnaderna efter sänkningen av spannmålspriserna inom ramen för Agenda 2000, den förbättrade marknadssituationen och den skärpta konkurrensen om exportlicenser blir exportbidragen också lägre.

Läget på grisköttsmarknaden förefaller tillfredsställande, och inga anslag har därför förts upp för privat lagring. Inte heller föreslås några anslag för marknadsstödjande undantagsåtgärder på grund av epizootisjukdomar som klassisk svinpest.

Enligt förslaget anslås däremot 14 miljoner euro till särskilt stöd för biodling (som förut tillhörde kapitel 25), vilket motsvarar de program som anmälts av medlemsstaterna.

Exportbidragen för ägg som ingår i förädlade produkter som ej ingår i bilaga I uppgår till totalt 3 miljoner euro, vilket är en minskning med 1 miljon euro jämfört med 2001.

Sidoutgifter (273,1 miljoner euro, - 60,0 %)

Denna verksamhet (enligt den verksamhetsindelade kontoplanen) täcker utgifterna för POSEI utom dem som gäller fiske (se nuvarande kapitel B1-32), övervakning och åtgärder för att förebygga bedrägerier (B1-36), avslutning av räkenskaperna (B1-37 och B1-41), säljfrämjande åtgärder (B1-38), övriga åtgärder, främst agromonetärt stöd (B1-39), den monetära reserven (B1-6), samt några mindre åtgärdsområden (B2-51 och B7-821). Anslagen är fördelade på fyra artiklar.

Sektorsövergripande stödordningar (53,3 miljoner euro, + 10,7 miljoner euro)

Kommissionen föreslår att en ny budgetpost inrättas under rubrik 1 i budgetplanen i syfte att finansiera ett nytt system för skydd av genetiska resurser, för vilket en grundrättsakt kommer att föreslås under de närmaste månaderna. Det nya systemet kommer att ersätta det som idag finansieras genom artikel B2-517. Ett anslag på 10 miljoner euro bör föras in under kapitel B0-40 för detta ändamål.

De föreslagna anslagen för datanät under artikel B2-512 (18,8 miljoner euro: + 13,4 %) avser två olika åtgärder. Det gäller för det första delar av finansieringen av informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter, för vilket anslagen är i stort sett desamma från år till år. Anslaget skall dessutom finansiera undersökningar av strukturen inom jordbruksföretag, där en anslagsökning på 26,7 % föreslås med tanke på de mycket omfattande statistiska uppgifter som måste samlas in för att göra det möjligt att analysera de olika aspekterna på jordbruket inom EU.

De föreslagna anslagen för omstrukturering av system för jordbruksundersökningar (3,5 miljoner euro under B2-513) ligger 16,7 % över 2001 års budget. De motsvarar de belopp som fastställts i besluten om förbättring av jordbruksstatistik, undersökningar om markanvändning samt fjärranalys som antogs av rådet och parlamentet under 2000.

Anslagen för skydd av skogar mot bränder och luftföroreningar (B2-515) ligger på samma nivå som i 2001 års budget, 16 miljoner euro.

För internationella jordbruksavtal fortsätter också anslagen på en nivå som är jämförbar med 2001 (5,437 miljoner euro).

Kontroll av jordbruksutgifter (- 630 miljoner euro, + 53,7 miljoner euro)

* Övervakning och förebyggande åtgärder (54 miljoner euro, - 54,7 miljoner euro)

Utgifterna för olivodlingsregistret sjunker med 20 miljoner euro till 17 miljoner euro. Orsaken till de minskade behoven är att alla medlemsstater med undantag för Grekland har kommit långt i arbetet med upprättandet av dessa register, och därmed är i mindre behov av finansiering för detta ändamål.

Anslagen för vinodlingsregistret ökar med 5,2 miljoner euro eftersom medlemsstaterna förväntas ökat sina betalningar för denna åtgärd.

Utgiftsprognosen för kontroller och förebyggande åtgärder ligger 40 miljoner euro under beloppet för 2001. Orsaken till de minskade anslagen är att rådet inte godtagit förslaget till ändring av förordning nr 723/97, samt att inget förslag till ändring av förordning 3508/92 har lagts fram, trots att man förutsett att ett sådant förslag skulle läggas fram under 2001. Kommissionen kommer å andra sidan att föreslå en förlängd tillämpning av det nuvarande systemet för genomförande av medlemsstaternas kontrollprogram avseende EUGFJ:s garantiutgifter, till en årlig kostnad av 15 miljoner euro - detta belopp avsätts tills vidare i kapitel B0-40 i väntan på att den rättsliga grunden antas.

* Kontroller av tillämpningen av jordbruksbestämmelserna samt andra åtgärder inom jordbruket (B2-511)

De föreslagna anslagen (16 miljoner euro) ligger 1 miljon högre än i 2001 års budget på grund av förstärkta anslag till kontrollorgan inom olivoljesektorn.

* För avslutande av tidigare års räkenskaper och minskning/indragning av förskottsbetalningar förs beloppet - 700 miljoner euro in, vilket är samma belopp som i 2001 års budget (denna de facto-inkomst förs alltså in som en negativ utgift i budgeten)

Vinsten i budgeten för avslutande av räkenskaperna beräknas till 600 miljoner euro, liksom år 2001.

Beloppet är en beräkning av de korrigeringar som kan göras under år 2001 efter granskning av överensstämmelsen med gemenskapsreglerna utifrån de nya förordningarna om avslutande av räkenskaperna.

De återstående 100 miljoner euro som tillkommer kapitlet är en uppskattning av de förskottsbelopp som kan minskas eller dras in tillfälligt enligt artikel 14 i förordningen om budgetdisciplin i de fall medlemsstaterna inte följer förordningarna.

Kapitel B1-41, som tillhör underrubrik 1b i budgetplanen, är avsett att ta upp beloppen från de korrigeringar som görs i samband med räkenskapsavslutningen för avdelning 4 (Landsbygdens utveckling) samt minskade eller tillfälligt indragna förskott avseende samma avdelning. Inga anslag har avsatts för detta kapitel.

Åtgärder för att främja jordbruksprodukter och matvarukvalitet (66,8 miljoner euro, + 0,3 miljoner euro)

En utvärdering av de befintliga åtgärderna inom detta område har inletts. Anslagen bygger på beloppen i finansieringsöversikterna för de två förordningar som föreslagits (den ena gäller främjande av jordbruksprodukter inom EU, den andra motsvarande åtgärder i tredje land).

Kommissionen föreslår vidare en ökning av anslagen med 2 miljoner euro under artikel B1-382, som gäller information till allmänheten om den gemensamma jordbrukspolitiken. Denna anslagsökning gäller ett nytt stöd till familjejordbruk och kan genomföras inom ramen för den förordning som idag utgör rättslig grund för budgetposten.

Åtgärder i anknytning till de gemensamma marknadsorganisationerna (783 miljoner euro, - 365 miljoner euro)

* Program till förmån för gemenskapens yttersta randområden och Egeiska öarna (239 miljoner euro, + 10 miljoner euro)

Utgiftsprognoserna för de olika Posei-programmen bygger på det förslag till reform av systemet som kommissionen lade fram i början av 2000. För programmen för de franska utomeuropeiska departementen, Poseidom, förutses en ökning av anslagsbehoven med 10 miljoner euro, varav 7 miljoner euro avser en överföring av stödet till ananasproduktion från kapitel B1-15 (Frukt och grönsaker), under vilket detta stöd tidigare finansierades. Anslaget till Poseima (Madeira och Azorerna) ökar med 2 miljoner euro, medan Poseican (Kanarieöarna) får minskade anslag med ca 2 miljoner euro. Anslagen till avlägset belägna grekiska öar ligger relativt stabilt totalt sett, liksom anslaget till leverans av ris till Réunion. Ytterligare 15 miljoner euro anslås för åtgärder som rör fiske i dessa områden, men som finansieras inom politikområdet Fiske.

* Andra åtgärder (294 miljoner euro, - 123 miljoner euro)

Dessa utgifter avser framför allt agromonetära stöd, som betalas ut till jordbrukare för att kompensera för inkomstförluster som uppstår p.g.a. av växelkursutvecklingen mellan de olika europeiska valutorna.

Utgifterna för agromonetära stöd har successivt minskat sedan år 2000. De minskar nu såväl vad avser den "gamla" stödordningen som gällde fram till eurons införande som inom ramen för den övergångsordning som började tillämpas i samband med att euron infördes och den "gröna ecun" avskaffades, eftersom stöden i fråga är degressiva. Utgifterna för den s.k. övergångsordningen förväntas minska från 256 miljoner euro år 2001 till 120 miljoner euro 2002. Vad gäller den ordning som tillämpades fram till den 1 januari 1999 återstår endast ett belopp på 23 miljoner euro att betala under 2002.

Däremot förväntas stigande utgifter för den nya ordning som infördes för de valutor som inte ingår i euron. Här beräknas utgifterna under 2002 till 161 miljoner euro, efter att ha legat på 99 miljoner euro i 2001 års budget. Eftersom det brittiska pundet har fortsatt att stärkas väsentligt mot euron har Förenade kungariket ansökt om att den första delutbetalningen av det stöd man är berättigad till enligt gemenskapslagstiftningen skall verkställas. Med tanke på den kris som drabbat jordbrukssektorn i Förenade kungariket är det sannolikt att även den andra delutbetalningen kommer att begäras, och denna belastar i så fall också 2002 års budget.

* Den monetära reserven (250 miljoner euro, - 250 miljoner euro)

Den monetära reserven för EUGFJ:s garantisektion låg fast på nivån 500 miljoner euro till och med år 2001. I det interinstitutionella avtalet bestämdes dock att denna reserv successivt skall avvecklas: för 2002 års budget föreslås en avsättning på 250 miljoner euro och 2003 skall reserven enligt planerna avskaffas.

Landsbygdens utveckling (7 545,5 miljoner euro, + 1,2 %)

Denna verksamhet omfattar förutom kapitel B1-40 (Landsbygdens utveckling) även åtgärder inom EUGFJ:s utvecklingssektion, som alltså finansieras genom strukturfondsanslagen.

Landsbygdens utveckling (4 595 miljoner euro, + 100 miljoner euro)

2002 är det tredje året sedan det nya systemet började tillämpas. Systemet föreslogs av kommissionen i samband med Agenda 2000 och godtogs av Europeiska rådet i Berlin i mars 1999.

De anslag som föreslås för landsbygdens utveckling innebär ett fullt utnyttjande av utgiftstaket i budgetplanen. Det belopp som föreslås måste alltid vara adekvat för att täcka behoven inom de olika program för landsbygdens utveckling som tas fram av medlemsstaterna och antas av kommissionen.

De olika programmen och åtgärderna gäller följande aspekter:

* Investeringar i jordbruksförertag (227 miljoner euro)

* Startstöd till unga jordbrukare (161 miljoner euro)

* Utbildning (33 miljoner euro)

* Förtidspensionering (192 miljoner euro)

* Mindre gynnade områden och områden med särskilda miljökrav (835 miljoner euro)

* Miljövänligt jordbruk (2 115 miljoner euro)

* Förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (191 miljoner euro)

* Skogsbruk (288 miljoner euro)

* Åtgärder för att främja anpassning och utveckling i landsbygdsområden (500 miljoner euro), samt andra åtgärder (53 miljoner euro).

De åtgärder som nämns ovan är inte endast de som inletts med stöd av den nya förordningen om landsbygdens utveckling, utan också utgifter för pågående, kompletterande åtgärder som inleddes under den förra programperioden. De totala anslagsbehoven 2002 för de sistnämnda åtgärderna har beräknats till 489 miljoner euro. Det bör noteras att medlemsstaterna här har rätt att inom vissa gränser omfördela resurser mellan de olika programmen i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

Jordbruksutgifter som finansieras genom strukturfondsanslag (2 950 miljoner euro, - 13 miljoner euro)

I huvudsak är åtagandebemyndigandena för EUGFJ:s utvecklingssektion förutbestämda genom den totala ramen för strukturfonderna, i enlighet med Europeiska rådets beslut i Berlin 1999. Denna anslagsram redogörs för närmare i den del av dokumentet som är indelad efter rubrikerna i budgetplanen (rubrik 2).

Tillsammans med Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Fonden för fiskets utveckling deltar EUGFJ:s utvecklingssektion i finansieringen av mål 1 (B2-100), som stöder utveckling och strukturell anpassning i mindre gynnade områden. Vidare finansieras gemenskapsinitiativet Leader helt och hållet av EUGFJ (B2-140). Storleken på anslagen till EUGFJ:s utvecklingssektion beror helt på de belopp som förs in under de program som förhandlats fram med medlemsstaterna. Årets anslag kan fortfarande ändras marginellt beroende på resultaten av vissa ännu ej slutförda förhandlingar.

Förutom att de nya åtgärderna under dessa budgetposter genomförs krävs det också anslag för att avsluta åtgärder från den föregående programperioden. Detta blir en relativt stor post även under 2002, men det är här endast betalningsbemyndiganden som berörs. Generellt sett tas behoven av betalningsbemyndiganden upp i det avsnitt som är indelat efter rubriker i budgetplanen (se rubrik 2).

För EUGFJ:s utvecklingssektion anslås totalt 2 950 miljoner euro, vilket är samma belopp som i 2001 års budget. Anslagen för 2002 förstärks något till följd av att outnyttjade anslag för mål 1 från 2000 förs in i budgeten på nytt, men denna ökning kompenseras av en, visserligen marginell, minskning av EUGFJ - utvecklingssektionens andel av finansieringen av mål 1. Medan 2001 års budget upprättades på grundval av EUGFJ:s andel i mål 1 för perioden 1994-1999 baseras nämligen 2002 års preliminära budgetförslag på fondens andel i de nya program som antagits, och denna andel är alltså något mindre än den tidigare.

Sapard (föranslutningsprogram för jordbruk och landsbygdsutveckling) (545,0 miljoner euro, + 2,8 %)

I vilken takt betalningsbemyndiganden kommer att utnyttjas beror på utvecklingen när det gäller ackreditering av Sapard-kontor i kandidatländerna samt hur snabbt enskilda projekt genomförs. Ingen av dessa aspekter är möjliga att förutsäga med rimlig precision, eftersom de följer av sådana faktorer som kandidatländernas förmåga att snabbt bygga upp en tillförlitlig förvaltningsstruktur för medlen, och eftersom det inte finns någon tidigare erfarenhet att falla tillbaka på.

Med hänsyn till denna osäkerhet förelår kommissionen att medel anslås för åtaganden upp till utgiftstaket i budgetplanen (555 miljoner euro), samt att anslagen för betalningar ur gemenskapsbudgeten 2002 fastställs utifrån antagandet att betalningstakten blir ungefär densamma som beräknades inför 2001 års budget, dvs. 460 miljoner euro. Vidare antas att förskottsbetalningarna, som utgör hälften av de betalningar som förväntas ske under 2001, i ökad utsträckning kommer att ersättas av återbetalningar i efterhand av de belopp som utbetalats till slutmottagarna. Dessutom föreslås ett anslag på 10 miljoner euro för förvaltnings- och stödutgifter.

Bilaga 1: Jordbruk och landsbygdens utveckling (miljoner euro)

>Hänvisning till>

Bilaga 3

1. Nya lagbestämmelser (beslutade sedan den 15 december 2000)

>Plats för tabell>

2. Planerade Lagbestämmelser

>Plats för tabell>

3.6. Energi och transport

>Plats för tabell>

Förvaltnings- och stödutgifter för politikområdet energi och transport (104,1 miljoner euro, -3,4 %)

Stödet till verksamheten vid Euratoms försörjningsbyrå (A-300, 0,2 miljoner euro, -1,4 %) förlängs.

Land-, luft- och sjötransport (28,0 miljoner euro, + 15,2 %)

De huvudsakliga målsättningarna med de åtgärder som finansieras inom ramen för land-, luft- och sjötransporter är att upprätta ett organ för säkerhet vid lufttransporter (förslaget lades fram 2000) med 2,3 miljoner euro 2002 och ett organ för sjösäkerhet (förslaget lades fram i december 2000 inom ramen för det andra Erika-paketet) med 1,7 miljoner euro 2002. Dessutom avser man att förbättra transportsäkerheten, sträva efter miljövänlig rörlighet och förstärka de kombinerade godstransporterna genom att främja intermodalitet.

Transeuropeiska nät (602,0 miljoner euro, + 1,5 %)

Projekt inom ramen för de transeuropeiska transportnäten (vägtransport, flyg, järnväg, sjötransport, inre vattenvägar, kombinerade transporter, trafikledning, navigationssatelliter - Galileo) finansieras under post B5-700, Finansiellt stöd till projekt av gemensamt intresse för det transeuropeiska transportnätet. En särskild insats skall göras för de projekt vilkas huvudsyfte är att få bort flaskhalsar.

Det anslag som föreslås under post B5-710, Finansiellt stöd till infrastrukturer för energi, överensstämmer exakt med de belopp som föreslagits i den ekonomiska planeringen 2000-2006 som utarbetades efter att en rättslig grund antagits för transeuropeiska nät och som omfattar en total finansieringsram (samtliga sektorer) på 4 600 miljoner euro för perioden 2000-2006.

Energi: industri och den inre marknaden (31,5 miljoner euro, - 5,7 %)

År 2002 markerade slutet på det femåriga ramprogram (1998-2002) som omfattar åtgärder inom Carnot-, Etap-, Altener-, Sure-, Synergy- och Save-programmen. Ramprogrammet kommer att omarbetas i år och i högre grad koncentreras kring några prioriterade mål.

Kärnkraftsinspektioner (17,7 miljoner euro, - 11,5 %)

De tre viktigaste budgetposterna som berörs (B4-2000 Säkerhetsinspektioner på plats, B4-2020 Provtagning och analyser och B4-2021 Särskild kontroll av stora anläggningar för upparbetning av plutonium) kommer att ligga kvar på samma nivå som 2001. Den föreslagna sänkningen under detta kapitel hänger samman med de neddragningar som gäller kärnkraftssamarbetet med de central- och östeuropeiska länderna (B7-523) inom ramen för Euratomfördraget. Detta beror i sin tur på att de grundläggande åtgärderna inom detta område har rationaliserats.

Forskning inom energi- och transportområdet (238,8 miljoner euro, + 2,4 %)

Inom transportområdet omfattar verksamheten nyckelåtgärden Miljövänlig rörlighet och intermodalitet inom det särskilda forskningsprogrammet Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt. Åtgärdens allmänna mål är att uppnå bättre balans på lång sikt mellan de ökande kraven på rörlighet och nödvändigheten att uppfylla miljö- och säkerhetskrav liksom sociala och ekonomiska krav. Detta kommer att hjälpa till att bryta kopplingen mellan den ekonomiska tillväxten och ökningen i transportvolym, att minska de negativa effekterna av olika transportsätt och uppmuntra till en mer hållbar användning. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas rörlighet och det bästa sättet att integrera olika transportmetoders fördelar för att skapa tjänster från dörr till dörr för både passagerare och godstrafik som svarar mot användarnas behov. Detta torde innebära att rörligheten kan styras bättre. Det bör noteras att dessa anslag också kommer att utnyttjas för att finansiera forskningsåtgärder som är nödvändiga för Galileo-programmets genomförande.

Prioriteringarna inom forskningen är följande:

* Kontrollsystem för modala och intermodala transporter.

* Transportinfrastrukturer och deras samspel med transportmedel och transportsystem.

* Socioekonomiska scenarier för personers och varors rörlighet.

De föreslagna anslagen för 2002, det vill säga 82,5 miljoner euro (däribland utgifter för stöd och förvaltning i kapitel 01), förs in under budgetposten Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (B6-6130/6131).

Inom energiområdet är anslagen avsedda att finansiera åtgärder för att att utveckla hållbara energisystem och energitjänster för Europa, vilket kommer att ge en säkrare och mer diversifierad energitillgång, tillgång till energitjänster av hög kvalitet till låg kostnad, förstärkt industriell konkurrenskraft och mindre miljöpåverkan.

Den budgetpost som berörs av denna verksamhet är Energi, miljö och hållbar utveckling (B6-6150/6151) och det belopp som föreslås för 2002 uppgår till 161,6 miljoner euro, däribland utgifter för stöd och förvaltning i kapitel 01.

3.7. Miljö

>Plats för tabell>

De strategiska målen för gemenskapens miljöpolitik är följande:

* Förbättra livskvaliteten genom ökat skydd av naturresurserna, effektiv riskbedömning och riskförvaltning samt genomförande av gemenskapslagstiftningen.

* Främja effektivare resursutnyttjande inom produktion, konsumtion och avfallshantering.

* Integrera miljöhänsyn i annan politik och andra delar av ekonomin.

* Främja hållbar utveckling inom gemenskapen med avseende på medborgarnas ekonomiska, sociala och miljömässiga behov samt de kommande generationernas behov.

* Anta de globala utmaningarna, det vill säga klimatförändringarna bör dämpas och den biologiska mångfalden bevaras.

* Säkerställa att all politik och alla åtgärder grundas på ett sektorsövergripande synsätt och omfattande samråd med alla berörda parter, samt att kunskap om dem sprids på ett effektivt sätt.

För 2002 finns följande politiska prioriteringar: antagande av det sjätte handlingsprogrammet för miljön, hållbar utveckling, integration av miljöhänsyn i annan politik, förbättrat genomförande av regelverket och introduktion av programmet Life III, samt på det internationella planet: klimatförändringarna, utvidgningen, förberedelser inför toppmötet i Rio 10 + 10 och miljön i Medelhavsområdet.

Gemenskapens miljöpolitik genomförs dessutom genom integration i annan gemenskapspolitik. Dess utformning och uppföljning, liksom Life-programmet, finansieras däremot genom anslag under avdelning B4-3.

Förvaltnings- och stödutgifter inom miljöpolitiken (78,8 miljoner euro, + 6,3 %)

Ytterligare mänskliga resurser förväntas stärka flera politiska initiativ och åtgärder vad gäller hållbar resursanvändning.

Internationella miljöfrågor (6,0 miljoner euro, + 25,0 %)

Detta kapitel omfattar bara budgetartikeln Deltagande i internationell verksamhet på miljöområdet (B7-811). Tilldelningen av anslag ökar något beroende på att huvuddelen av anslagen kommer att användas till delfinansiering av åtgärder som vidtagits i samarbete med internationella organisationer inom området för hållbar utveckling och miljö. Dessutom skall medlemsavgifter och liknande bidrag som ligger på en relativt stabil nivå också finansieras.

Miljöprogram och miljöprojekt (146,2 miljoner euro, + 127,0 %)

För det finansiella instrument för miljön (Life III) togs ett beslut först i mitten av 2000 om att förlänga förordningens tillämpning till perioden 2000-2004. På grund av denna försening har det föreslagits att endast en ansökningsomgång utlyses för 2000 och 2001 tillsammans, vilket gör att endast 60 miljoner euro i åtagandebemyndiganden läggs till för 2001 till de 120 miljoner euro som redan finns tillgängliga 2000. På detta sätt kommer det totalbelopp på 630 miljoner euro som beslutats för perioden 2000-2004 att fördelas över fyra istället för fem ansökningsomgångar. De anslag som föreslagits för den andra ansökningsomgången 2002 (däribland utgifter för stöd och förvaltning i kapitel 01) uppgår till 146 miljoner euro. Av dessa anslag skall 70 miljoner vardera fördelas på Life - naturskydd (B4-3200) och Life - miljöskydd (B4-3201), och 6 miljoner euro skall fördelas på Life - åtgärder utanför gemenskapen (B7-810).

Dessa åtgärder skall kompletteras med ett program för att bekämpa föroreningar av havet (1 miljon euro till budgetpost B4-307), ett handlingsprogram för civilskydd (1,5 miljoner euro till budgetpost B4-308) samt två programförslag, det vill säga ett förslag om en gemenskapsram för samarbete för att främja hållbar utveckling i städerna (2,9 miljoner euro till budgetpost B4-305) och ett förslag om bidrag till icke-statliga organisationer som är aktiva främst inom miljöområdet (4 miljoner euro till budgetpost B4-306). Det föreslås att pilotprojektet för skydd av kustlinjerna inte skall förlängas till 2002.

Utveckling av miljöpolitiken (35,8 miljoner euro, + 5,9 %)

Totalt 14,8 miljoner euro i åtagandebemyndiganden föreslås för utarbetande och uppföljning av lagstiftning och andra allmänna åtgärder som baseras på det sjätte åtgärdsprogrammet på miljöområdet (B4-304). Här ingår bland annat kärnsäkerhet och strålskydd.

Under budgetpost B4-3101 föreslås ett bidrag till Europeiska miljöbyrån som uppgår till 21 miljoner euro för 2002 jämfört med 19 miljoner euro för 2001. Byrån ger Europeiska unionen och medlemsstaterna den information som krävs för att de skall kunna besluta om och genomföra sin miljöpolitik genom att fastställa, förbereda och utvärdera lämpliga miljöåtgärder och miljölagstiftning. Byrån ser till att information sprids, samt samordnar och utvecklar unionens miljöinformation och nätverk för observation.

3.8. Forskning - indirekta åtgärder

>Plats för tabell>

Politikområdet forskning - indirekta åtgärder består av åtgärder med kostnadsdelning som förvaltas av GD Forskning. Dessa åtgärder finansieras genom femte ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration. Andra politikområden som berörs av genomförandet av femte ramprogrammet anges i en sammanfattande tabell i slutet av denna punkt.

Förvaltnings- och stödutgifter för politikområdet forsknint - indirekta åtgärder (220,3 miljoner euro, + 7,3 %)

Forskning om biovetenskap (600,4 miljoner euro, + 4,9 %)

Målsättningen med det särskilda programmet Förbättrad livskvalitet och förvaltning av bioresurserna (B6-6110/6111) är att skapa ett samband mellan förmågan att upptäcka och kapaciteten att tillverka för att tillfredsställa samhällets behov och leva upp till allmänhetens förväntningar. Programmet inriktas på områden som livsmedel, kost och hälsa, bekämpning av infektionssjukdomar, cellfabriken, miljö och hälsa, hållbart jordbruk samt den åldrande befolkningen.

De föreslagna beloppen för 2002 uppgår till 634,1 miljoner euro (en ökning med 5 %), däribland administrativa utgifter i kapitel 01. Detta är vad som hade planerats för detta särskilda program och innebär att hela det belopp som anges i den rättsliga grunden förs in i budgeten.

Forskning om en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (611,2 miljoner euro, + 8,5 %)

Huvudsyftet för detta särskilda program är stöd till forskning som samtidigt bidrar till konkurrenskraft och hållbarhet. I detta sammanhang är branschens roll inte bara att fastställa samarbetsområdena utan också att gruppera projekt och föra samman dem i kedjor där varje del tillför värdefulla element, särskilt vad gäller projekt som omfattar många sektorer, i mervärdeskedjan, så att teknisk assimilering och innovation blir effektivare i hela Europa.

De anslag som föreslås för 2002 uppgår till 646,3 miljoner euro, däribland administrativa utgifter i kapitel 01, och återfinns under budgetposterna Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt (B6-6130/6131). Ökningen jämfört med år 2001 motsvarar den ekonomiska planeringen för detta särskilda program.

Forskning om skydd av ekosystemet (444,0 miljoner euro, + 9,9 %)

Verksamheten består av två delar: miljö och energi.

Anslagen för programmets miljödel är avsedda att främja miljövetenskapen och teknisk och samhällsekonomisk forskning. De berörda budgetposterna är B6-6140/6141 (Skydd av ekosystem - Miljö och hållbar utveckling), där 325,9 miljoner euro föreslås för 2002, däribland administrativa avgifter i kapitel 01.

Anslagen för energidelen skall gå till att finansiera utformning av hållbara energisystem och energitjänster för Europa, vilket kommer att ge en säkrare och mer diversifierad energitillgång, tillgång till energitjänster av hög kvalitet till låg kostnad, förstärkt industriell konkurrenskraft och en mindre miljöpåverkan. Berörda budgetposter är B6-6150/6151 (Skydd av ekosystem - Energi) och det föreslagna beloppet uppgår till 151,3 miljoner euro, däribland administrativa avgifter i kapitel 01.

I linje med utgiftsplanerna för detta särskilda program uppgår de föreslagna beloppen för 2002 för båda delarna till totalt 477,2 miljoner euro, vilket är en betydande ökning jämfört med 2001 (+ 8 %). Detta kommer att innebära bättre täckning för vissa nyckelåtgärder och de infrastrukturer och allmänna verksamheter som endast fått mindre tilldelningar tidigare år.

Forskningens internationella roll (137,7 miljoner euro, + 11,9 %)

Denna verksamhet är avsedd att främja internationellt samarbete inom FoTU, förstärka gemenskapens kapacitet inom vetenskap och teknik, stödja högkvalitativ vetenskap inom en vidare internationell ram och bidra till genomförandet av gemenskapens yttre politik, särskilt inför anslutningen av nya medlemsstater.

Genomförandet sker på två olika sätt: för det första med internationellt samarbete indelat i fem grupper målländer och för det andra genom att man finansierar forskares fortbildning genom två stipendiesystem för att göra det möjligt för unga forskare från länder utanför unionen att arbeta i laboratorier inom unionen och för unga forskare från medlemsstater att arbeta i tredje land.

Det föreslagna beloppet 2002 uppgår till 150,1 miljoner euro, inklusive förvaltnings- och stödutgifterna under kapitel 01, och återfinns under budgetpost B6-6210/6211, Stärka gemenskapsforskningens internationella roll. Ökningen jämfört med 2001 (+ 10 %) ligger i linje med utgiftsplaneringen för detta särskilda program.

Forskning om mänsklig forskningspotential och rörlighet (328,2 miljoner euro, + 7,4 %)

Syftet med verksamheten är att behålla och utveckla den kunskap som är potentiellt tillgänglig inom EU genom att ge mer stöd till utbildning, stödja forskares, ingenjörers och teknikers rörlighet samt förbättra tillgången till forskningsinfrastrukturer. En tillkommande aspekt är att förstärka den samhällsekonomiska kunskapsbasen för att få bättre förståelse för de centrala problem som det europeiska samhället står inför.

Ökningen på 8 % av anslagen för detta program (351,7 miljoner euro, inklusive BA-posten under kapitel 01) ligger i linje med femte ramprogrammet. Berörda budgetposter är B6-6410/6411, Förstärkning av den mänskliga forskningspotentialen och den socioekonomiska kunskapsbasen.

Kärnforskning (182,3 miljoner euro, - 15,7 %)

Denna verksamhet täcker den kostnadsdelade forskningen under Euratomramprogrammet. Anslagen skall finansiera åtgärder som hjälper till att utnyttja hela potentialen hos både fusion och kärnklyvning på ett hållbart sätt genom att göra den befintliga tekniken ännu säkrare och mer ekonomisk samt genom att utforska nya lovande projekt.

De belopp som föreslås för denna verksamhet återfinns under budgetposterna B6-6510/6511, Kärnenergi (Euratom) - kärnklyvning, och B6-6520/6521, Kärnenergi (Euratom) - kontrollerad termonukleär fusion, och uppgår till 218,5 miljoner euro (däribland administrativa utgifter i kapitel 01) vilket innebär en minskning med 14.4 % i förhållande till 2001. Minskningen motsvarar planeringen i den rättsliga grunden.

Definition och samordning av forskningspolitiken (inga anslag)

De förvaltnings- och stödutgifter under kapitel 01 som anslagits till denna verksamhet kommer att användas till följande:

- Initiativ från kommissionen för att stödja inrättandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet, särskilt med tanke på att främja samordning och överensstämmelse mellan den nationella politiken och gemenskapspolitiken i FoTU-frågor.

- Europeiskt forskningsområde: för ökad samordning mellan nationella och regionala program, samordning av medlemsstaternas politik genom benchmarking,