EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 06.02.1998 
KOM(1998) 52 slutlig 
UNGDOM FOR EUROPA 
INTERIMISTISK UTVÄRDERINGSRAPPORT 
(framlagt av kommissionen) 

UNGDOM FÖR EUROPA 
INTERIMISTISK UTVÄRDERINGSRAPPORT 
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
Inledning 
Ungdom för Europa-programmet 
• Utvecklingen av gemenskapens insatser för ungdomar 
• Särdrag och målsättning 
• Former för genomförandet 
D Första resultaten av genomförandet 
En ny etapp i EG-samarbetet i ungdomsfrågor 
• Samarbetspolitiken i ungdomsfrågor i centrum för gemenskapens insatser 
• Förvaltning: ett sätt att verka i närhet av medborgarna 
• Ett gemenskapsprogram i tre delar 
Slutsatser 
Bilagor 
Statistik 
(.ii} 
UNGDOM FÖR EUROPA 
INTERIMISTISK UTVÄRDERINGSRAPPORT 
INLEDNING 
I Europaparlamentets och rådets beslut av den 14 mars 1995 om tredje etappen i 
Ungdom för Europa-programmet föreskrivs det att kommissionen under programmets 
tredje år skall till Europaparlamentet och rådet överlämna en utvärderingsrapport som 
omfattar de två första åren av genomförandet av programmet, och som skall utgöra 
underlag för ändring och eventuell anpassning av programmet. 
Ungdom för Europa-programmet 
Lägesrapporten om genomförandet av Ungdom för Europa-programmet har utarbetats 
med ledning av jämförande analyser av slutrapporter för de projekt som fått stöd, 
verksamhetsberättelser från nationella kontor samt med ledning av resultat från olika 
temaseminarier och arbetsgrupper i kommissionens och de nationella kontorens regi. 
Även resultaten av en extern utvärdering har gjort det möjligt att kartlägga ett antal 
uppnådda resultat, starka sidor och utvecklingsmöjligheter, samt vägar för framtiden. 
Ungdom för Europa-programmet 
Ungdom för Europa-programmet vänder sig till ungdomar mellan 15 och 25 år, som är 
bosatta i EU:s 15 medlemsstater samt på Island, i Liechtenstein och i Norge. Programmet 
omfattar fem år (1995-1999) och förfogade, under 1995 respektive 1996, över en budget på 
24 miljoner ecu. Från och med 1998 kommer de associerade länderna i Central- och 
Östeuropa och Cypern att delta i programmet från och med slutet av 1997. 
Fem centrala insatser föreslås: 
-^ Verksamhet inom gemenskapen som direkt involverar ungdomar (Insats A) 
-i* Ungdomsledare (Insats B) 
+ Samarbete mellan medlemsstaternas strukturer (Insats C) 
* Utbyte med tredje land (Insats D) 
"^ Information till ungdomar samt forskning på ungdomsområdet (Insats E) 
0"\ 
D Utvecklingen av gemenskapens insatser för ungdomar 
När Ungdom för Europa-programmet antogs 1988 med målet att stödja ungdomsutbyte 
utgjorde detta en första etapp i gemenskapens insatser utanför formell utbildning. Efter 
presentationen av skrivelsen "Ungdomarna i Europeiska gemenskapen"1 1990 samt 
Europaparlamentets rapport om "Gemenskapens politiska åtgärder och deras inverkan på 
ungdomarna"21991, hölls det första formella rådet "ungdomsfrågor" samma år. 
Ministrarna med ansvar för ungdomsfrågor antog då rådets resolution om prioriterade 
insatser för ungdomar. I slutet av 1991 införde Europaparlamentet en budgetpost för 
genomförandet av dessa prioriterade insatser som 1993 fick rubriken "Ungdomspolitik"3 
och som då omfattade Ungdom för Europa-programmet och de prioriterade insatserna. 
I sitt förslag för den tredje etappen i Ungdom för Europa-programmet, som antogs av 
rådet och Europaparlamentet den 14 mars 1995, införde kommissionen samarbetspolitik i 
ungdomsfrågor på gemenskapsnivå, med artikel 126 i Fördraget om Europeiska 
gemenskapen som grund. I denna tredje etapp samlas de olika insatser som hade 
utvecklats under de två första etapperna av Ungdom för Europa, i de prioriterade 
insatserna för ungdomar och delvis i programmen Petra (projekt på initiativ av 
ungdomar) och Tempus (ungdomsverksamhet). 
Denna omorganisering har gjort det möjligt att öka insatsernas inflytande och 
komplementaritet, alltmedan den har gett en enhetlig ram till verksamhet inom informell 
utbildning för ungdomar. Pilotverksamheten "Europeiska volontärtjänsten för ungdomar" 
som startades 1996, har ytterligare berikat gemenskapens samarbete i ungdomsfrågor. 
D Särdrag och målsättning 
Ungdom för Europa-programmet är ett forum för samhällelig försöksverksamhet. 
Programmet utgör ett medel för att göra ungdomar medvetna om och bekanta med 
europeisk och gränsöverskridande verksamhet, Programmets uppgift är att uppmuntra till 
och sprida utvecklingen av likartade idéer och insatser i medlemsstaterna genom att 
underlätta utbytet av erfarenhet och goda rutiner. 
Ramarna och målsättningen för samarbetspolitiken i ungdomsfrågor fastställs i artikel 1 i 
Ungdom för Europa-programmet. Programmets syfte är att genom konkreta erfarenheter 
täcka de lärdomar samt intellektuella, andliga och samhälleliga kunskaper som en 
människa måste skaffa sig för att bli en aktiv och ansvarsfull medborgare. Dess första 
målsättning är aktivt deltagande och integrering av ungdomar i samhället. Denna 
utbildning sker med ledning av att ungdomarna själva involveras, och man prioriterar de 
verktyg som föreningsvärlden i vid mening ställer till förfogande. 
1 KOM(90) 469 slutlig 
2 Föredragande: M.L Vecchi, 24 maj 1991 (A3-0142/9I) 
3 B3-1011 
Ungdom för Europa-programmet har stakat ut linjerna för förstärkta partnerskap på alla 
nivåer: mellan kommissionen och medlemsstaterna, mellan offentliga myndigheter, de 
nationella kontor som har till uppgift att genomföra programmet i medlemsstaterna eller 
inom de arbetsgrupper som skall utarbeta och genomföra projekt. Så snart programmet 
inleddes 1988 införde kommissionen samarbetsmekanismer med medlemsstaterna som 
under årens lopp har förbättrats och utvecklats. 
Slutligen har Ungdom för Europa-programmet från början fastställt ett effektivt 
deltagande av missgynnade ungdomar och infört aktiva åtgärder i detta syfte. I 
programmets tredje etapp fortsätts och utvecklas det särskilda beaktandet av denna 
målgrupp. 
• Former för genomförandet 
Kommissionen ansvarar för programmets genomförande och bistås av en gemensam 
kommitté med två företrädare för varje medlemsstat. De nationella kontoren ansvarar för 
det operativa genomförandet av programmet på nationell nivå. Dessa kontor är knutna till 
kommissionen genom ett årligt avtal som grundar på en detaljerad arbetsplan och erhåller 
ett stöd på upp till 50% av driftskostnaderna. För att förbättra samarbetet mellan alla 
berörda aktörer har kommissionen infört Nety, ett nätverk för kommunikation i realtid, 
samt Youthlink, ett verktyg för administration och övervakning mellan kommissionen, de 
nationella kontoren och kontoret för tekniskt stöd. 
Insatserna AI (Ungdomsutbyte och rörlighet) och BI (Ungdomsledare - stöd till insats A) 
förvaltas på decentraliserad nivå. Kommissionen har i överenskommelse med 
programkommittén föredragit att behålla förvaltningen av de övriga insatserna på central 
nivå, åtminstone under programmets inledningsskede. Kommissionen avser nu att helt 
eller delvis decentralisera vissa av dessa insatser för programmets två sista år. För övrigt 
sker den centraliserade förvaltningen av alla dessa insatser i nära samarbete med 
medlemsstaterna och ungdomsorganisationer. 
Inom de närmaste månaderna skall kommissionen genomföra en operationsanalys av 
dessa nationella kontor, och följaktligen kommer man inte att analysera deras arbete i 
detta dokument. Dock kan man redan konstatera vissa fakta. Främst bör man betona att 
de beslutsfattande, administrativa och juridiska strukturerna för de nationella kontoren 
skiljer sig medlemsstaterna emellan. Man kan utskilja två stora grupper av nationella 
kontor: de som ingår i ett offentligt eller statligt organ (till exempel ett ministerium) och 
de som ingår i privata organ (till exempel ungdomsföreningar) och som med den 
offentliga myndigheten har ett avtal om tjänster eller ett annat beroendeförhållande 
(bidrag osv.). Detta förhållande till staten medför även en samfinansiering av kontorens 
budget på mellan 75% och 50%. Det faktum att ett kontor antingen tillhör en statlig eller 
en privat struktur har även betydelse bland annat för hur tillgängligt det är och för de 
regler som gäller behandlingen av ansökningar. Vad slutligen gäller den besluts lättande 
nivån är endast ett fåtal nationella kontor helt självständiga. I merparten fall fattas 
besluten av urvalskommittéer i vilka ungdomsorganisationer i allmänhet ingär. 
De nationella kontoren står i centrum för programmets decentralisering. De fungerar 
som en del av ett riktigt nätverk som under årens lopp byggts upp i samverkan med 
kommissionen. Trots den successiva konsolideringen av detta nätverk återstår vissa 
svårigheter, bland annat på grund av att nätverket ständigt utvidgas för att ta emot nya 
deltagarländer. Det rör sig inte bara om att reglera administrativa problem, men främst 
om att bibehålla EG-dimensionen och programmets integrerade tillvägagångssätt. Detta 
förutsätter att man måste rådfråga varandra och komma överens om innehållet, 
riktlinjerna och kvaliteten i projekten och insatserna, alltmedan man möts av mycket 
skiftande verklighet samt socio-ekonomiska och kulturella traditioner. Kommunikationen 
och samverkan mellan de 18 ländernas nationella kontor och kommissionen måste vara 
oavbruten. 
Erfarenheterna visar att de nationella kontorens engagemang i alla insatser beror på deras 
medverkan i beslutsfattandet, och alltså på decentraliseringen av anslagen för de olika 
insatserna. En mer omfattande decentralisering innebär även ökad kontroll och 
övervakning, samt mer öppna förfaranden och större informationsflöde. Detta förutsätter 
en omfattande investering från kommissionens sida, som ytterligare bör ökas under 
kommande år. 
D Första resultaten från genomförandet 
De berörda aktörerna är överens om att Ungdom för Europa är ett viktigt program, 
eftersom det är ett öppet program som har bidragit med ett betydande mervärde inom 
informell utbildning, såväl inom medlemsstaterna som på europeisk nivå. Aktörerna 
anser också att Ungdom för Europa är ett program som genom sina pedagogiska 
egenskaper skiljer sig från annan fritidsverksamhet för ungdomar. Traditionerna vad 
gäller arbete med ungdomar allmänt sett och särskilt i internationell skala är olika, men 
det finns inte något liknande program i något land, såväl vad gäller strukturer som 
innehåll. 
Dessutom har påtagliga resultat uppnåtts vad gäller utveckling och utvidgning av 
internationellt arbete med ungdomar, vilket tidigare ofta var begränsat till de befintliga 
möjligheterna inom ramen för bilaterala avtal mellan medlemsstaterna. Man har tillfogat 
en europeisk dimension till detta arbete. Ur denna synpunkt har de former för oavbrutet 
samarbete som upprättats med medlemsstaterna gjort det möjligt att befasta 
verksamheten för ungdomar i medlemsstaterna, och främjat nya initiativ på lokal nivå. 
Genom programmet har även kvalitativa krav införts för verksamhet på nationell och 
europeisk nivå. Investering inom utbildning och forskning har uppmuntrats. 
Programmets målsättning överensstämmer med de nationella målsättningarna i 
ungdomspolitik och motsvarar de utbildningsprinciper som är gemensamma för alla 
medlemsstater, till exempel utveckling av demokrati, tolerans och aktiv integrering av 
ungdomar i samhället. 
De olika insatsernas utveckling och resultat 
Under 1995-1996 har alla aktörer i programmet (ungdomar, föreningar, nationella kontor, 
kommittéledamöter och kommissionen) kunnat bekanta sig med ett program med olika 
insatser som kompletterar varandra kring en gemensam målsättning. Under de två första 
åren av genomförandet har man kunna befästa nya insatser inom denna ram, alltmedan 
det ungdomsutbyte som fanns redan före programmets tredje etapp utvecklades. Bland de 
teman som övervägde i den verksamhet som fick stöd finns konstnärligt och kulturellt 
uttryck, europeiskt medvetande och levnadsförhållanden. 
Man bör även betona att analysen av budgetuppgifterna visar att de pengar som använts 
är till direkt gagn för stödmottagarna. Dock anser man ofta att förfarandena och 
formerna för överföring av stöden på decentraliserad och centraliserad nivå ofta är för 
omständliga och föga anpassade till den verkliga situationen på faltet. Detta är en mycket 
invecklad fråga vars lösning förutsätter att man förenar närheten till medborgarna och de 
krav som är förknippade med en sund förvaltning av offentliga medel. Frågan är också 
kopplad till nödvändigheten att inte äventyra deltagandet av partner som har begränsade 
ekonomiska möjligheter, och att samtidigt fullfölja policyn att stödja projekt av hög 
kvalitet. 
I programmet föreskrivs aktiva åtgärder för att ge missgynnade ungdomar tillträde till 
alla insatser. Detta är ett viktigt mål vars förverkligande skapar en rad problem. Ett 
sådant tillvägagångssätt kräver en kontinuerlig dialog och samråd mellan 
medlemsstaterna för att man skall rikta in åtgärderna på ett bra sätt. Under 1995-96 
avsatte medlemsstaterna 37% av sin budget för insats AI till stöd för projekt som 
omfattade missgynnade ungdomar. Förutom siffrorna bör man betona att insatsernas art 
och den pedagogiska och metodologiska öppenhet som programmet främjar gör att detta 
blir till ett särskilt lämpligt verktyg för att åstadkomma ett deltagande av de ungdomar 
som har svårigheter och kanske är minst benägna att delta i annan 
gemenskapsverksamhet. Dock bör man fortsätta ansträngningarna på detta område och 
intensifiera dem, särskilt vad gäller utbildning av ungdomsledare för denna målgrupp och 
samarbetet mellan medlemsstaterna för att skapa nya partnerskap. 
Slutligen är samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna ett konkret och 
givande exempel på tillämpningen av subsidiaritetsprincipen. De nationella kontoren har 
måst intensifiera sitt tempo jämfört med programmets två första etapper vars räckvidd var 
mer begränsad. Efter två år konstaterar man ännu vissa svaga punkter eller oklarheter. 
Man bör därför vidta åtgärder för att råda bot på detta och uppmuntra kontoren att i större 
utsträckning utnyttja de möjligheter som programmet erbjuder tillsammans med deras 
avtal med kommissionen (fortbildning av personal, verktyg för information och 
rådgivning, bättre tillvaratagande av temaseminarier...) Slutligen bör man ge ny fart till 
kontorens arbete i nätverk. 
Insats A Verksamhet inom gemenskapen som direkt involverar ungdomar 
Ungdomsutbyte (insats AI), som var den enda verksamheten under programmets två 
första etapper är dess ryggrad. Sedan 1995 kompletteras det med insatser för att främja 
initiativanda, kreativitet och solidaritet hos ungdomar i Europeiska unionen (insats AII.l 
och AII.2). 
Insats AI Utbyte och rörlighet för ungdomar 
Drygt 100 000 ungdomar har kunnat delta i denna insats under 1995-1996. Tack vare 
programmets två första etapper kopplar nu ungdomar ihop utbytesverksamheten med 
Ungdom för Europa. Denna synlighet av utbytesverksamheten jämfört med de andra 
insatserna i programmet kan även förklaras med att merparten nationella kontor 
prioriterat denna typ av verksamhet i sin information och rådgivning, och även genom att 
vissa organisationer specialiserar sig på detta. 
Insats AI administreras på ett decentraliserat sätt, med undantag av de europeiska icke­
statliga organisationenias multilaterala verksamhet, som hanteras direkt av 
kommissionen. De projekt som lämnas in inom ramen för denna insats skickas därför 
direkt till de nationella kontoren, som även ansvarar för urval, ingående av avtal, 
finansiering och övervakning. Eftersom denna insats har pågått sä pass länge, känner 
numera de nationella kontoren väl till de olika aspekterna i förvaltningen. Allmänt sett 
skulle det dock vara lämpligt att i större utsträckning undersöka nya typer av utbyte, 
samverkan med andra insatser i programmet och successivt öppnande mot multilateral 
verksamhet. För EG-samarbetet bör man även göra ansträngningar för en ökad 
samverkan mellan de nationella kontoren själva och göra urvalen och övervakningen av 
projekten öppnare. De nya kommunikationssystemen, Nety och Youthlink, som 
kommissionen inrättat, bör kunna hjälpa de nationella kontoren i detta arbete. 
För många ungdomar utgör ett utbytesprojekt inom Ungdom för Europa den allra första 
multikulturella erfarenheten, som de är mycket belåtna med. Ett stort antal deltagare har 
tack vare den fatt idéer till framtida verksamhet och ofta lust till ytterligare rörlighet. 
En grupp luxemburgska, brittiska, nederländska och tyska ungdomar förberedde en 
gatuföreställning om antirasism, som de sedan spelade upp i Luxemburg, Rotterdam, 
Sheffield och Berlin i sådan miljö där folkgrupper från olika länder möts varje dag. 
25 ungdomar med fysiska eller mentala funktionshinder deltog i ett utbyte som ägde rum 
i Nederländerna. Dessa ungdomar från Finland, Spanien, Portugal och Österrike togs 
emot av nederländska ungdomar, även de med funktionshinder, för att lära sig om olika 
åtgärder som kan förbättra rörligheten för funktionshindrade, På så sätt kan 
ungdomarna utvärdera nydanande verksamhet och främja en eventuell anpassning till 
deras närmiljö. Ännu ett utbyte planeras efter denna första erfarenhet, denna gång med 
länderna i Sydeuropa som värdar. 
Den europeiska dimensionen i utbytet är ofta, i likhet med "Ungdomars initiativ", snarare 
underförstådd än uttryckt i klartext. Ett stort antal deltagare påstår sig inte ha lärt sig 
mycket om Europeiska unionen under sitt utbyte, och säger att de inte är intresserade av 
europeiska frågor. Dock fäster de stor vikt vid utbytets teman, varav merparten gäller 
frågor som är gemensamma för alla länder i Europa, som solidaritet, rasism och miljö. De 
anser också att arbete tillsammans med ungdomar från olika länder utgör ett viktigt 
element i programmet. Man bör följaktligen fortsätta med diskussionen kring hur den 
europeiska karaktären i denna insats bör angripas, tillvaratas och spridas, däribland i 
ansökningsblanketterna om bidrag och i slutrapporterna. Dessutom händer det ännu 
alltför ofta att deltagarna i utbytesverksamheten inom ramen för Ungdom för Europa -
eller vilken insats som helst i programmet - upptäcker av en slump att de deltar i 
verksamhet inom ramen för ett EG-program. Kommissionen och de nationella kontoren 
bör alltså fortsätta sin ansträngning att göra programmet och dess europeiska karaktär 
mer synliga. 
Dessutom konstaterar man att det är ungdomarna själva som främst sprider kunskap om 
programmet. Efter ett lyckat utbyte vill ungdomarna värva andra och fortsätta med utbyte 
(från bilateralt till trilaterialt eller multilateralt till exempel, eller utvidga det till andra 
länder), själva bli ungdomsledare eller genomgå någon utbildning. 
Under årens lopp har typen av föreningar som deltagit i programmet också förnyats. Små, 
ofta lokala, sammanslutningar har öppnats för utbyte, däribland grupper eller föreningar 
som haft tillfälle till en första erfarenhet inom ramen för prioriterade insatser för 
ungdomar, och som satt i verket ett ungdomsutbyte i hopp om att finna samarbetspartner 
för att upprätta ett nätverk. Av statistiska uppgifter framkommer en förnyelse av 
organisationer på drygt 50% år 1996. 
Av analysen av den verksamhet som fått bidrag under 1995-1996 framkommer att 
deltagarna i ett stort antal utbyten experimenterar med nya arbets- och 
kommunikationsmetoder som möjliggör utbyte av erfarenhet och rutiner som går längre 
än ett enkelt möte. 
Det är viktigt att övervaka och analysera denna utveckling fram till programmets slut, 
och ge stöd till vissa pilotprojekt som ger möjlighet till att testa nya former för utbyte. 
Man bör även göra en ingående analys av övervakningen av utbytet ur pedagogisk 
synpunkt och vad gäller dess inverkan, samt undersöka nya former som kan leda till 
framsteg på detta område. 
Kommissionen, som får stöd i sitt tillvägagångssätt av yttrandet från ledamöterna i 
programkommittén, har under denna tredje etapp av programmet velat främja tri- och 
multilaterala utbytesprojekt för att man på ett ännu bättre sätt skall kunna få erfarenhet av 
den europeiska mångfalden4. Dock överväger för närvarande fortfarande de bilaterala 
utbytena, med undantag för de projekt som genomförs av europeiska icke-statliga 
organisationer. Denna situation beror till stor del på de viktigaste aktörernas brist på 
erfarenhet och på den högre kostnaden för denna typ av verksamhet. Föreningar och 
ungdomsledare anser att genomförandet av multilateral verksamhet är mer invecklat både 
ur pedagogisk, organisatorisk och ekonomisk synpunkt. Detta tyder på ett brådskande 
behov av särskild utbildning, och denna aspekt kommer att behandlas längre fram, inom 
ramen för insats B. Kommissionen avser dessutom att åtgärda de gällande förfarandena 
för att söka undanröja det hinder som kostnaderna för sådan verksamhet utgör. Man bör 
även tillägga att de nationella kontoren, anordnarna av utbyte och ungdomsledare anser 
att bilaterala utbyten utgör ett bra sätt för att missgynnade ungdomar skall kunna delta i 
verksamheten och även för föreningar som vill organisera ett första utbyte. 
Merparten ledamöter i programkommittén, som tillfrågats inom ramen för 
interimutvärderingen av programmet har bekräftat att de vill prioritera multilateral 
verksamhet. De anser att sådan verksamhet utgör det verkliga gemenskapliga mervärdet i 
ungdomsutbyten. Det vore lämpligt att analysera mer ingående frågan om bi-, tri- eller 
multilaterala utbyten under de kommande två åren, bland annat med tanke på viljan att 
öppna programmet för alla ungdomar. 
Insats A.II Ungdomars initiativanda, kreativitet och solidaritet 
Insats All.1 Ungdomars initiativ 
I Ungdom för Europa-programmet vill man nå ut till alla ungdomar utan undantag. Man 
måste gå dem till mötes i deras levnadsmiljö och låta dem utveckla sin initiativanda och 
kreativitet mot Europa som bakgrund. Av denna anledning stödjer programmet 
"Ungdomars initiativ", det vill säga projekt som ungdomarna själva tar initiativ till och 
4 Med hänsyn till detta får de bilaterala utbytena mellan ett visst land och en av dess partner i princip inte 
överstiga 30% av dess sammanlagda utbyten, och inte få mer än 20% av de anslag som landet fått sig 
tilldelat för denna verksamhet.. 
administrerar, och som är förankrade i närmiljön och direkt kopplade till deras behov och 
intressen. Sådana initiativ som har ett europeiskt tema eller som ingår i nätverk som 
kopplar samman deras närmiljö och Europa, bör göra det möjligt för ungdomarna att bli 
medvetna om att de tillhör Europeiska unionen och på sin nivå bli aktiva deltagare i den 
europeiska integrationen. 
En lokal grupp arbetslösa ungdomar möttes genom en miljöorganisation. Gruppen vill få 
till stånd ett hotell som sköts med fullständig hänsyn till miljön och där man visar hur 
man bör leva och respektera miljön, genom att återvinna material och minska el- och 
vattenkonsumtion. Hotellet skulle vara en förebild för dem som vill få erfarenhet av att 
leva i enlighet med miljön och skulle även kunna ta emot gäster från liknande europeiska 
projekt. Material och information om andra projekt kommer att samlas och presenteras 
på hotellet. 
En grupp ungdomar från ett missgynnat bostadsområde deltar i skapandet av en skulptur 
i närmiljön och inrättar en lekplats för områdets barn. Dessa projekt syftar till att skapa 
en miljö som främjar tolerans i en särskilt svår bakgrund av utslagning och våld. 
Insatsen "Ungdomars initiativ" förvaltas på central nivå av kommissionen. Urvalet av 
projekt görs av en urvalskommitté som består av företrädare för kommissionen, för 
nationella kontor och för Ungdomsforum. Dessutom skall de nationella kontoren 
informera kommissionen om alla projekt i sina respektive länder. De skall även ha 
rådgivare som kan stödja eventuella projekt och fungera som en länk mellan ungdomarna 
och det nationella kontoret. 
Insats AII.l är en av de nya insatserna i programmet. Den har krävt en försöksperiod som 
börjar ge resultat först när denna rapport är under utarbetande. Under tiden 1995-1996 har 
nästan 500 ungdomars initiativ kunnat sättas igång tack vare denna insats. Resultaten 
hittills kan bekräfta att man redan kan se EG-insatsens inverkan. Det är tydligt att stödet 
till Ungdomars initiativ gjort det möjligt att skapa eller stärka verksamhet av denna typ i 
medlemsstaterna. 
Man bör dock betona att Ungdomars initiativ är bland de insatser som lidit mest av att 
programmet antagits sent. Denna försening har minst två betydande konsekvenser. Först 
och främst ligger antalet antagna projekt under 1995-1996 under genomsnittet, eftersom 
idén med Ungdomars initiativ inte alltid uppfattats på samma sätt i medlemsstaterna. De 
två seminarier som anordnades på europeisk nivå 1995 har säkert bidragit till en mer 
noggrann definition och en bättre förståelse av urvalskriterierna, men erfarenheten visar 
att man bör ytterligare öka stödåtgärderna till Ungdomars initiativ för att bättre definiera 
deras särart och gå vidare mot ett gemensamt synsätt genom utbildning av rådgivare. 
Kommissionen har infört ett antal åtgärder i denna riktning från och med 1997. 
Ett stort antal initiativ är ännu alltför ofta begränsade till den lokala nivån och det är 
ibland svårt att se deras europeiska dimension. Detta förklaras huvudsakligen genom att 
det behövs tid och investering för att genomföra och förankra initiativ på lokal nivå. Man 
behöver också tid och investering för att de senare skall kunna utvecklas inom en 
europeisk ram, medan de gällande förfarandena inte har gjort det möjligt att stödja dessa 
initiativnätverk ekonomiskt. EG-karaktären i Ungdomars initiativ och vikten av 
verksamhet i vilken ungdomarna själva är huvudaktörerna har inte betonats tillräckligt. 
Man bör även betona att Europeiska unionen genom denna insats kommer närmare 
ungdomarnas vardagsverklighet. Ungdomarna bekräftar uttryckligen att de aldrig skulle 
kunna ha slutfört sina projekt utan gemenskapens stöd. Denna insats bidrar dessutom till 
den sociala sammanhållningen och sammanför de grupper som deltar i den. Drygt en 
tredjedel av projekten inom Ungdomars initiativ har lett till att nya föreningar bildats. Ett 
sextiotal arbetstillfällen har tillkommit till följd av projekt som ungdomar genomfört och 
administrerat. Analysen av de projekt som fått stöd under de första två åren visar även att 
ett stort antal stödmottagare för första gången deltar i ett europeiskt program. EG-stödet 
på lokal nivå har lett till att programmen öppnats för andra målgrupper och mobiliserat 
ungdomar och föreningar som annars inte hade deltagit i ett europeiskt program. Det är 
slående att konstatera att merparten aktörer och initiativtagare till projekten är ungdomar 
i ett utsatt läge i städer eller på landsbygden. Även om ämnesområdena för initiativ 
skiljer sig mycket (sociala frågor, kultur, miljö, natur- och kulturarv...) är det slående att 
så gott som i alla dessa initiativ är man angelägen om förändringar i samhället. Det finns 
dessutom bevis för att de ungdomar som deltagit i ett sådant initiativ får ökad självkänsla 
och uppmuntras till att företa nya projekt. 
Med tanke på detta bör man fram till programmets slut på ett bättre sätt ta till vara den 
samverkan som uppstår på ett naturligt sätt mellan Ungdomars initiativ, 
utbytesverksamhet och verksamhet inom volontärtjänsten. 
Dessutom anser kommissionen att det är nödvändigt att decentralisera förvaltningen av 
denna insats för att öka det stöd på nära håll som ungdomarna behöver och ge större 
ansvar för denna insats i programmet till de nationella kontoren. Tack vare denna 
decentralisering kommer kommissionen att kunna ägna sig mer till uppkopplingen i 
nätverk och till upprättandet av partnerskap. 
Insats AII.2 Volontärtjänstgöring 
Insats AII.2 förvaltas på centraliserad nivå enligt samma former som insats AII.l. 
Verksamheten inom volontärtjänst gör det möjligt för ungdomar att utöva sin 
solidaritetsanda i ett annat land, dock inom medlemsstaternas område. 
Insatsens natur gör att volontärtjänsten inte endast koncentreras kring det som de unga 
deltagarna kan lära sig. Denna insats kommer även de mottagande organisationerna och 
samhällena till gagn. Volontärtjänsten är berikande för de unga volontärema och bidrar 
till den kollektiva ansträngningen. Budgeten för denna insats är relativt begränsad. Dock 
fick under 1995-1996 drygt 200 ungdomar tillfälle att göra en volontärpraktik i en annan 
medlemsstat. Tack vare insats AII.2 har man kunnat genomföra för det mesta korta eller 
medellånga projekt inom volontärtjänst samt kompletterande verksamhet (studier, 
seminarier...). Analysen av projekten visar att de länder som har en tradition av 
volontärtjänst alltid är välrepresenterade men att andra medlemsstater visar ett tilltagande 
intresse för denna verksamhet. 
Den verksamhet som fått stöd sedan 1992 och de diskussioner och erfarenhetsutbyte som 
den har lett till med medlemsstaterna har gjort det möjligt att bekanta sig med och bli 
varse möjligheterna och betydelsen av denna typ av verksamhet i europeisk skala. 
Allmänt sett har inbegripandet av en sådan insats som volontärtjänsten i ett program som 
gäller samarbetspolitik i ungdomsfrågor gett den politiken en ny impuls, eftersom 
volontärtjänsten har tillfört en dimension av enskilt deltagande. Insatsen har skilt 
ungdomspolitiken från begreppet fritid och kopplat den till socio-ekonomisk verklighet. 
I skrivande stund planeras i förhandlingarna kring den framtida Europeiska 
volontärtjänsten för ungdomar att programmet antas under första halvåret 1998, men 
osäkerheten kvarstår på grund av sambeslutsförfarandets oförutsebarhet. Av denna 
anledning planerar kommissionen att behålla insats AII.2 "Volontärtjänstgöring" inom 
ramen för Ungdom för Europa-programmet tills programmet "Europeisk volontärtjänst 
för ungdomar" är antaget. 
Insats B Ungdomsledare 
I Ungdom för Europa erkänns den grundläggande roll som ungdomsledare spelar, 
eftersom de är de naturliga mellanhänderna som agerar med och för ungdomar. Insats B i 
programmet är utformad för att man skall kunna få en högre kvalitet i hela verksamheten 
inom insats A, tack vare studiebesök, genomförbarhetsstudier och utbildning av 
ungdomsledare. Man planerar även att införa eller befästa nätverk av ungdomsledare 
mellan medlemsstaterna (insats BI). Dessutom vill man uppmuntra det europeiska 
samarbetet mellan strukturer och organisationer som har till uppgift att utbilda 
ungdomsledare (insats Bil). Inom ramen för aktiva åtgärder för missgynnade ungdomar 
främjas dessutom den särskilda utbildningen för ungdomsledare för denna målgrupp. 
Insats BI förvaltas till stor del på decentraliserad nivå av de nationella kontoren, medan 
insats Bil förvaltas centralt av kommissionen. 
10 
37 unga ungdomsledare från sju EU~länder fick en fortbildning, tack vare vilken de kan 
bli mer engagerade och aktiva vad gäller missgynnade ungdomar i låginkomstmiljö. 
Denna fortbildning fokuseras i hög grad på den personliga utvecklingen och kunskap om 
interkulturella frågor. 
ft*********************************** 
Fortbildning för 15 ungdomsledare gjorde det möjligt att dela och analysera insatser 
inom lokal verksamhet i fem länder. Avsikten med projektet var att deltagarna skulle 
förvärva kunskaper för att genomföra projekt och bilda ett nätverk med unga aktörer som 
deltar i projekt på landsbygden i olika länder i Europa. 
Alla berörda aktörer (nationella kontor, ledamöter i programkommittén, ungdomsledare) 
rekommenderar att man i högre grad betonar fortbildning, eftersom denna verksamhet 
enligt dem utgör programmets kvalitativa kärna och spridningsfaktor. Det finns inte 
mycket fortbildning i de olika länderna som är inriktad på verksamhet över gränserna och 
på europeisk nivå, medan utbildare och ungdomsledare vill skaffa sig vissa 
kvalifikationer i detta ämne. Dessutom betonar alla projektansvariga som hittills fått stöd 
vikten av detta för att man skall kunna bygga upp ett samarbete över gränserna på detta 
område. 
Under 1995-1996 deltog i denna insats över 3000 ungdomsledare och 35 projekt för 
europeiskt samarbete inom ramen för utbildning, varav två stora pilotprojekt. Insatserna 
för fortbildning av ungdomsledare och korta studiebesök överväger. Dock används insats 
BI i alltför liten utsträckning för att främja en diversifiering av utbyten, Ungdomars 
initiativ och volontärtjänstgöring. De korta studiebesökens teman förblir alltför allmänna 
och fortbildningen bör i större utsträckning inriktas på insatserna i programmet. Man 
måste även öka effekten på insats BI av stödet till det europeiska samarbetet inom 
fortbildning, och i större utsträckning använda sig av de ungdomsledare som utbildas 
genom denna insats. 
I mitten av 1996 anordnade kommissionen ett seminarium kring temat "Att engagera 
ungdomsledare i Ungdom för Europa-programmet". Denna insats kommer att fullföljas 
genom att man omorienterar studiebesöken till undersökning av möjligheter att starta 
utbytesprojekt, volontärtjänstgöring och partnerskap inom ramen för Ungdomars 
initiativ. Man bör även öka och systematisera utbildningen av rådgivare till "Ungdomars 
initiativ". 
Medlemsstaterna erkänner värdet av denna insats, om den är tydligt placerad på 
europeisk nivå och avser att starta och stödja samarbetet mellan utbildningsanstalter och 
utbildare. Dialogen mellan de olika nivåer och organ som är berörda av grund- och 
vidareutbildning för ungdomsledare inom Europeiska unionen bör också stärkas. Med 
tanke på detta erkänner medlemsstaterna kommissionens intitiativrätt, alltmedan de 
betonar subsidiaritetsprincipen i den mån själva utbildningen för ungdomsledare ingår i 
medlemsstaternas behörighet. Man bör följaktligen se till att den verksamhet som får stöd 
inom ramen för Ungdom för Europa kompletterar den som redan finns på nationell nivå. 
11 
Förutom erkännandet av denna insats och startandet av pilotprojekt och nätverk av 
ungdomsledare, skulle det vara lämpligt att på ett bättre sätt sprida de 
utbildningsprodukter som i högre grad är koncentrerade på praktiken och som ingår i en 
övergripande strategi för EG-samarbetet. Kommissionen har redan tagit ett steg i den 
riktningen genom att främja utarbetandet av fortbildningsplaner på europeisk nivå som är 
inriktade på behoven i samband med utbyte inom Ungdom för Europa-programmet. 
Kommissionen är särskilt angelägen om ett fortsatt samarbete med Europarådet på detta 
område. 
Insats C Samarbete mellan strukturerna i medlemsstaterna 
Ett stort antal aktörer deltar i arbetet med ungdomsfrågor. Syftet med insats C är att 
underlätta deras samarbete på europeisk nivå. 47 projekt fick stöd under 1995 och 1996. 
Man kan observera allt större projekt, vilket för det skull inte rättar till den geografiska 
obalansen. Man konstaterar bristen på projekt från strukturer i Portugal, Grekland, 
Finland, Island och Irland, samt ett lågt antal projekt från Italien och Spanien. Man har 
redan företagit ansträngningar för att uppmärksamma länderna på insatsen och engagera 
dem i större utsträckning. 
Trots att denna insats är av relativt blygsam omfattning har den t.ex. redan gjort det 
möjligt för ett hundratal lokala strukturer att koppla upp sig i nätverk, tack vare 
upprättandet av en europeisk konfederation av fritidsgårdar och ungdomscentrum. 
Dock är insats C fortfarande ganska okänd för potentiella deltagare. Detta hinder för dess 
fulla utveckling kan endast undanröjas om de nationella kontoren och lokala politiker 
engageras i hög grad. Av denna anledning planerar kommissionen att decentralisera 
genomförandet. 
Insats D Utbyte med tredje land 
Verksamheten i insats D syftar till att främja överförandet till de ansvariga statliga- och 
icke-statliga strukturerna i de berörda länderna av kunskap om arbete med ungdomar, att 
bidra till utvecklingen av föreningslivet och av det civila samhället i länder utanför 
unionen. Insatsen syftar också till att möta den ständigt stigande efterfrågan från 
ungdomarna själva som vill utveckla samarbetet med ungdomar utanför unionen. 
Under inledningsetappen (1995-1997) har man kunnat lägga grunderna till en utveckling 
av ungdomsutbyte med tredje land genom att främja en jämn tillgång för alla 
medlemsstater, och genom att koncentrera sig på projektens kvalitet och varaktiga 
partnerskap. Man har också uppmuntrat en successiv diversifiering av de traditionella 
utbytesströmmarna. I detta syfte omfattar insatsen inte bara projekt för ungdomsutbyte 
utan även förberedande verksamhet som utgör en nödvändig förutsättning tor att 
säkerställa kvaliteten i dessa utbyten. Erfarenheten visar hur nödvändigt det har varit att 
vara angelägen om kvalitet i projekt och partnerskap, samt om den kontinuitet i vilken de 
ingår, och som måste fullföljas under konsolideringsetappen. 
12 
På Västbanken hölls ett seminarium för 32 unga ungdomsledare från EU, Jordanien och 
Västbanken. Målet var att bidra till fredsprocessen med utgångspunkt från ett 
utbildningsprojekt för ungdomar, att lära ut färdigheter inom ledning av socio-
pedagogiska aktiviteter, för att deltagarna skall kunna företa insatser för ungdomar på 
Västbanken och i Jordanien. Denna verksamhet skall också vara en utgångspunkt för 
framtida utbyten under vilka ungdomarna själva skall kunna utarbeta initiativ. 
En förening har organiserat ett projekt som har till syfte att upprätta ett europeiskt 
nätverk för amatörrockgrupper och för föreningar som är intresserade av rockkultur för 
att främja kulturutbyte mellan ungdomar i olika länder. Projektet äger rum i Bosnien-
Herzegovina för att främja återupptagandet av rockaktiviteter i denna region. Projektet 
kommer att förlängas med ett varaktigt kulturutbyte mellan det landet och de andra tre 
deltagande länderna. Genom detta utbyte vill organisatörerna främja utvecklingen av 
musikverksamhet och föreningsliv bland unga bosnier och möta deras önskemål om ett 
öppnande mot Europa samt deras längtan efter möten genom att upprätta ett nätverk 
mellan de fyra deltagarländerna. 
En grupp ungdomsledare från de två gemenskaperna på Cypern gjorde ett studiebesök i 
Nordirland med temat samarbete mellan olika gemenskaper. Ungdom för Europa­
kontoret på Cypern hade förberett denna verksamhet genom att ge de två gemenskaperna 
all EG-information. Detta tillvägagångssätt har även gjort det möjligt ätt planera ett 
ungdomsutbyte för 1998 efter detta studiebesök ;, 
Mer än 5000 ungdomar deltog i insats D under 1995-1996. År 1996 fick insats D en jämn 
tillströmning av deltagare, efter en viss anhopning med anledning av förseningen i 
genomförandet av programmets tredje etapp 1995. Den största ökningen var i samarbetet 
med Medelhavsländerna, bland annat inom ramen för fredsprocessen mellan Israel och 
Palestina. Vad gäller resultat och inverkan, bör man betona att EU:s nordliga länder är 
numera verksamma i ett stort antal projekt med dessa länder. Man har däremot noterat en 
viss stagnation när det gäller republikerna i OSS på grund av tekniska och ekonomiska 
svårigheter, samt en tydlig nedgång när det gäller länderna i Central- och Östeuropa till 
följd av budgetbegränsningar. Rådets förklaring av juni 1994, i vilken man begärde att 
3,5 miljoner ecu från Tempus-Phare-anslagen skulle varje år till och med 1999 vikas för 
ungdomsverksamhet med länderna i Central- och Östeuropa, har inte fått någon större 
effekt, eftersom det år 1996 bara fanns 660 000 ecu tillgängliga för denna verksamhet. 
Under dessa två första år av programmet har kommissionen även hjälpt länderna i 
Central- och Östeuropa och Cypern att inrätta nationella kontor och gjort dem bekanta 
med arbetsmetoderna hos de nationella kontor som redan fanns. Dessutom har man gjort 
en särskild ansträngning för att sprida information till dessa länder. 
13 
Trots ansträngningarna kvarstår den geografiska obalansen och den orsakas främst av 
ländernas tendens att koncentrera sig på områden som ligger nära vad gäller traditioner 
och kultur. Dock betonar deltagarna i tredje land också att insats D, bland annat tack vare 
kriteriet som kräver deltagandet av minst två medlemsstater och två stödberättigade 
länder, har gjort det möjligt att inleda regionalt samarbete på deras nivå, utan att förbise 
den europeiska dimension som faktiskt förstärkts. Slutligen är det intressant att notera att 
insats D även börjar få "spin-ofF'-effekter för mottagarna i unionen. 
Det är mycket viktigt att öka samarbetet med Europarådet på detta område. 
Insats £ Information till ungdomar samt forskning i ungdomsfrågor 
Förutsättning för att hela systemet för Ungdom för Europa skall vara effektivt och 
fungera väl är en pålitlig informationstjänst som är tillgänglig och användarvänlig, vilket 
främst är kommissionens ansvar. Själva insats E tillhandahåller ramarna för utvecklingen 
av samarbetet mellan såväl offentliga som privata strukturer för information till 
ungdomar, samt för samarbetet inom forskning kring situationen och behoven hos 
ungdomarna i medlemsstaterna. 
Insats Fil Information till ungdomar 
Att främja ungdomarnas deltagande innebär också att man ger dem tillfälle att yttra sig. 
Insats E.I tillhandahåller konkreta medel för en direkt dialog mellan ungdomarna och de 
olika beslutsnivåerna beträffande ungdomsfrågor i gemenskapen. 
Denna insats utgör en impuls för att förbättra informationen till ungdomar genom att man 
tar hänsyn till deras synpunkter. Den gör det möjligt att framställa och sprida denna 
information tack vare två medel: europeiska projekt och Eurodesk-nätverket. 
Eurodesk-projektet är en informations- och rådgivingstjänst till ungdomar på europeisk 
nivå, beträffande allt som rör insatser och program i gemenskapen och på nationell nivå i 
vilka de kan delta. Eurodesk består idag av en samordnande enhet, Brussels Link, och 18 
samarbetspartner i varje land. Uppgiften för Brussels Link är forskning och ständig 
uppdatering av information (en databas innehåller även publikationer som rör 
ungdomsfrågor samt beskrivningar av och adresser till ungdomsorganisationer) samt den 
dagliga hanteringen och spridningen av information till partner via ett 
telekommunikationsnät. Samarbetspartnema, som i vissa fall använder sig av nationella 
nätverk för information till ungdomar, erbjuder informationstjänster till ungdomar: 
information per telefon, publikationer och direkt hjälp i egna lokaler. Varje partner har 
till uppgift att förse den gemensamma databasen med information om nationella 
14 
program som kan vara av intresse för ungdomar. Partnerna ansvar för allt som gäller 
hantering och utveckling av nätverket. 
Under 1995-96 fick 91 projekt stöd inom ramen för insats El. De projekt och nätverk 
som fått stöd gäller antingen en bestämd fråga (invandrarungdomar, utslagna, 
minoriteter..) eller ett medium (video, radio, Internet, handledning, tidskrift...), det finns 
allmänt sätt en god fördelning mellan projekt kring ett erfarenhetsutbyte och dem som 
avser att framställa informationsmaterial. En av de starka punkterna i insats El är att göra 
det möjligt för föreningar att experimentera med nya sätt att förmedla information. Detta 
har möjliggjort en tradition av europeiskt samarbete på ett område som återspeglas i 
konkreta insatser för ungdomar. Erfarenheten av genomförandet av insats El visar att det 
är nödvändigt att ytterligare precisera målen och tillämpningssättet för denna insats. Av 
denna anledning kommer Eurodesk- projektet att kvarstå i centrum för kommissionens 
prioriteringar vad gäller information till ungdomar. 
Dessutom visar det sig också nödvändigt att öka rådgivningsarbetet i början för de 
projektansvariga, att uppmuntra och bistå projekt i liten skala i upprättandet av verkliga 
partnerskap och startandet av Europa-omfattande projekt. 
Insats E.II Forskning i ungdomsfrågor 
Insats E.II startades för att utgöra ett komplement till den forskning som kunde få bidrag 
inom ramen för det särskilda programmet för målinriktad socio-ekonomisk forskning. 
Efter två år av genomförande har man tack vare insatsen fått detaljerade uppgifter om 
vissa aspekter beträffande ungdomar och kunnat samla kunskaperna i forskningsgrupper 
kring detta ämne. Dessutom har man kunnat genomföra en särskild undersökning om 
ungdomarna i Europa, nämligen "Eurobarometern", som man avser att framställa 
regelbundet. 
Det givande samarbetet med Europarådet kommer att fortsättas. 
15 
En nv etapp i gemenskapens samarbete i ungdomsfrågor 
D Samarbetspolitiken i ungdomsfrågor 
Ett viktigt resultat är att man kunnat införa en samarbetspolitik till förmån för ungdomar 
på gemenskapsnivå. Tack vare detta har nya fora för debatt och för politiska beslut 
öppnats för denna sektor. Man har även förnyat samarbetet inom informell utbildning, 
rörlighet och stöd till ungdomars initiativ. Man måste även beakta de två meddelanden 
som kommissionen antog 1997, nämligen "Agenda 2000" och "För ett kunskapens 
Europa", i diskussionerna kring en ny etapp i EG-verksamheten på detta område. 
I kommissionens meddelande "Agenda 2000" där gemenskapens insatser under de 
kommande åren skisseras i stort, fastställs bland gemenskapens interna politiska 
prioriteringar utvecklingen av ungdomsutbyte och av Europeiska volontärtjänsten. Likaså 
placeras i det nyligen antagna kommissionsmeddelandet "För ett kunskapens Europa" 
samarbetspolitiken i ungdomsfrågor i själva centrum för kunskapspolitiken i sin 
egenskap av drivande kraft för den informella utbildning som är en del av det europeiska 
utbildningsområdet. 
Denna nya etapp som öppnas för EG-verksamheten för ungdomar ingår i dessa ramar. 
Insatserna i programmet "Ungdom för Europa" ingår i avsikterna att främja olika typer av 
informell utbildning för ungdomar. 
I de riktlinjer som läggs fram i meddelandet "För ett kunskapens Europa" kartläggs de 
särskilda bidragen från den informella utbildningen, vars betydelse ökar med tanke på 
främjandet av tillgång till kunskaper av olika slag under hela livet. Dessutom öppnar 
detta dokument konkreta möjligheter till att skapa verklig samverkan mellan 
samarbetspolitiken som utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor. 
Denna samverkan kommer att bli lättare att konkretisera, eftersom ett integrerat 
ungdomsprogram som är uppbyggt utifrån de typer av insatser som fastställs i 
meddelandet "För ett kunskapens Europa" pä ett naturligt sätt kommer all erbjuda ett 
antal broar till EG-program i närbelägna sektorer, nämligen utbildning och 
yrkesutbildning. På så sätt kommer det att vara möjligt att arbeta tillsammans med 
Leonardo da Vinci-programmet vad gäller projekt för utbildning av ungdomsledare. På 
samma sätt kommer det att vara lämpligt att genomfora gemensamma projekt i skolor 
och ungdomscentrum, bland annat inom informationssektorn. 
Man bör likaså undersöka vilka möjligheter till samverkan det finns med EG-program för 
samarbetet med tredje land. 
Slutligen är verksamhet inom idrott och kultur områden för ungdomarnas spontana 
engagemang. Den nyligen genomförda Eurobarometer-undersökningen visar att ungefär 
30% europeiska ungdomar tillhör en idrottsförening. Man bör alltså i större utsträckning 
än tidigare öppna ungdomsverksamheten för sektorer som utgör utmärkta områden för 
informell utbildning och förvärv av medborgarPärdigheter. 
16 
• Förvaltning: ett sätt att verka i närhet av medborgarna 
Ungdom för Europa-programmet är relativt välbekant hos sina olika potentiella 
bidragsmottagare, Det faktum att det är öppet för alla ungdomar utan några villkor gör att 
det är en unik insats på gemenskapsnivå. Genom programmet blir ungdomarna aktörer i 
sina projekt och kostnaderna för genomförandet minskar, vilket gör att man kan nå ett 
betydande antal ungdomar. Dessa framgångar bör inte dölja de brister som nämnts ovan, 
men de uppmanar till att planera för en mer decentraliserad och förstärkt förvaltning för 
en stor del av insatserna i det integrerade "UngdonT-programmet som bör kunna införas 
år 2000. 
Den förvärvade erfarenheten genom genomförandet av Ungdom för Europa och 
decentraliseringen av en stor del av insatserna i Europeiska volontärtjänsten utgör en 
stabil grund för att man ytterligare skall kunna utveckla ett verkligt partnerskap för 
förvaltning, vilket betonas i meddelandet "För ett kunskapens Europa". Viktiga steg har 
tagits i denna riktning, vilket gör det numera möjligt för oss att använda system som ger 
omedelbar och enkel kommunikation. Datasystemet för förvaltning "Youthlink" har visat 
sig vara ett mycket effektivt redskap för övervakning och möjliggör förvaltning i real tid 
av projekt som omfattar flera nationella kontor. Detta utgör basen för ytterligare 
utveckling av den europeiska dimensionen i ungdomsutbyten, genom att göra dem tri-
eller multilaterala. På samma sätt kommer "Nety"-nätverket att underlätta genomförandet 
av gemensamma projekt med utgångspunkt i flera samarbetsprogram. Detta partnerskap 
för förbättrad förvaltning kräver även medarbetare som är utbildade för de uppgifter inom 
administration, rådgivning och ledning som de kommer att ha. Det är därför oumbärligt 
att de strukturer som har till uppgift att förvalta programmen på nationell eller lokal nivå 
kommer att få tillräckliga resurser så att de fullt ut kan ta tillvara potential och samverkan 
mellan handlingsprogrammen inom utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor vilka 
bör införas samtidigt. 
Från sin sida kommer kommissionen att göra en större ansträngning för kommunikation 
och en förenkling av administrativa förfaranden, i vilka man kommer att ta tillvara 
samarbetsinsatsernas förmåga att göra Europa konkret för dess medborgare. 
D Ett gemenskapsprogram i tre delar 
Av samarbetsprogrammens resultat framgår de områden där det europeiska mervärdet är 
högst och där gemenskapsnivån fungerar som impulsgivare till utveckling och 
kompletterar verksamhet på nationell nivå. 
Dessa områden omfattar främjande av rörlighet, främjade av ungdomars initiativ och 
åtgärder för övervakning, bland annat med stöd av nätverk. 
A.- Rörlighet 
Ungdomsutbyte i Ungdom för Europa-programmet har ett tydligt pedagogiskt mål. 
Erfarenheten gör det möjligt att bekräfta att utbytet är ett oersättligt medel för att 
17 
skaffa sig sociala och personliga färdigheter. För övrigt är rörligheten det mest konkreta 
sättet att uppleva Europa. Tre fjärdedelar av de ungdomar som tillfrågades för 
Europabarometer-undersökningen kopplar ihop Europeiska unionen med fri rörlighet och 
vill kunna ta del av det. Den pedagogiska potentialen i ungdomsutbytet kan endast 
komma till fullt uttryck om man i dessa utbyten tar hänsyn till ungdomarnas olikartade 
behov. Man bör följaktligen främja ett flexibelt synsätt där ungdomarna kan vara aktörer 
och ta ansvar för sina projekt. Det kräver ibland särskild förberedelse för att de ungdomar 
som har störst svårigheter även skall kunna delta i alla former av rörlighet. 
Fysisk rörlighet innebär även rörlighet för grupper, i de former som för närvarande gäller 
för insats A. 1 i Ungdom för Europa, samt individuell rörlighet för unga volontärer. Det 
verkar som om rörlighet i grupp bäst passade yngre deltagare, eftersom ungefar hälften 
av deltagarna är högst 17 år. De utgör en första öppning mot rörlighet och möte med 
andra inom en relativ trygg ram, medan volontärerfarenheten förutsätter ett 
heltidsengagemang som vissa ungdomar inte direkt kan tänka sig. 
Utbyte med tredje land är svaret på ett ständigt önskemål från ungdomar som vill få 
erfarenhet av Europas solidaritet och öppenhet gentemot den övriga världen. Denna 
insats har redan gett resultat inom ramen för avtalen med de associerade länderna, genom 
att bland annat bidra till utvecklingen av det civila samhället i dessa länder. Det är viktigt 
att stärka banden med de länder som geografiskt eller kulturellt ligger nära Europa. 
Volontärtjänst utgör en unik erfarenhet där ungdomarna får ett längre perspektiv på sin 
miljö och möter en annan kultur på djupet. Denna tjänstgöring utgör ett utmärkt tillfälle 
för ungdomar från olika sociala miljöer att mötas, eftersom ungdomarna kommer i 
kontakt med missgynnade grupper, och de ungdomar som kommer från sådana miljöer 
kan komma ut ur den och göra en insats för sina medmänniskor. 
B.- Ungdomars initiativ 
Gemenskapens samarbete i ungdomsfrågor har lyckats mobilisera nya partner. Det har 
fått ungdomar som stod utanför ungdomsföreningar att delta i EG-insatser. På så sätt har 
det mångfaldigat sin inverkan på lokal nivå. Dessutom medför dessa insatser ett 
öppnande mot Europa som aldrig förr för merparten organisationer som deltar i Ungdom 
för Europa-programmet. Ungefär hälften av de organisationer som får stöd från 
gemenskapen inom denna ram förnyas varje år och utvidgar programmets omfattning till 
nivåer som spontant inte skulle ha tänkt sig att ta initiativet till en EG-stödd verksamhet. 
18 
Denna programdel bygger på erfarenheten från genomförandet av ungdomars initiativ. 
Tack vare denna programdel ökas initiativens kapacitet att bli verkliga källor till 
arbetstillfällen, eftersom ungefär en tredjedel har skapat sysselsättning under de senaste 
två åren. Tack vare ungdomars initiativ skall man också kunna erbjuda konkreta 
möjligheter till de volontärer som efter tjänstgöringens slut vill slutföra ett projekt inom 
allmännytta eller egna företag. Dessa insatser utgör även tillfällen för skapandet av nya 
partnerskap inom offentliga och privata sammanslutningar. 
Främjandet av ungdomars kreativitet får särskilt uttryck inom social integrering och 
samhällsliv. Man söker nya former för aktiv integrering av ungdomar. Med stöd av de 
resultat som redan uppnåtts genom dessa initiativ gäller det nu att öka deras kapacitet att 
införa nyskapande rutiner för integrering av ungdomar och se till att de sprids. 
De unga initiativtagarna kommer att uppmuntras till att utnyttja de möjligheter som 
erbjuds genom ny teknik för att kommunicera mellan partner och underlätta en gradvis 
uppkoppling i nätverk på EG-nivå av initiativ med gemensamma mål. 
Det europeiska mervärdet i dessa initiativ kommer att öka tack vare att de kommer att 
ingå i nätverk. 
C. Övervakning av och stöd till kvaliteten 
Gemenskapens ungdomspolitik har medfört ett öppnande mot typer av insatser och 
arbetsformer i en sektor där man är mera van vid lokal eller nationell verksamhet. Man 
bör ta tillvara dessa resultat genom att fortsätta utbytet av information och goda rutiner 
hos initiativtagarna till ungdomsverksamhet och hos alla aktörer, bland annat hos dem 
som inte kommer från denna verksamhetssektor men vill delta i den. Man bör vara 
särskilt uppmärksam på att förbättra ledarnas kapacitet att ge stöd till ungdomar som 
deltar i projekt av europeisk dimension. Likaså bör man fortsätta den målinriktade 
utbildningen av ledare vad gäller den multikulturella aspekten och stödet till deltagandet 
av mindre gynnade ungdomar. 
Man talar ofta om information som nyckeln till de europeiska programmens kapacitet att 
skapa en hävstångseffekt trots deras breda målsättning. Vissa effektiva redskap, till 
exempel Eurodesk-nätverket, ger redan nu konkreta möjligheter till effektiv spridning av 
information till ungdomar. Kommissionen avser att fortsätta med målinriktad information 
ur ungdomarnas synpunkt och som avser deras deltagande i EG-verksamhet. Detta är 
särskilt avgörande för missgynnade ungdomar, för vilka bristen på information ofta utgör 
det första hindret mot deras sociala avancemang. Ett nära samarbete mellan 
medlemsstaterna och aktörerna på fältet kommer att vara en grundläggande faktor för att 
dessa åtgärder skall bli effektiva. 
En av prioriteringarna för Ungdoms-programmet kommer att vara övervakningen av de 
projekt som får stöd i samarbetsprogrammen. Nätverken är ett lämpligt redskap för att la 
tillstånd ett fast samarbete mellan de olika aktörer som deltar i projekten för rörlighet 
eller ungdomars initiativ, de utgör även ett bra medel för att erbjuda konkreta möjligheter 
för volontärverksamhet som ungdomar vill omvandla till mer varaktiga projekt. 
19 
Genom insats C i Ungdom för Europa har man dragit nyttiga lärdomar om de 
möjligheter som uppkopplingen av aktörer i ungdomsfrågor medför. I likhet med de 
experimentella nätverk som utarbetats inom ramen för pilotverksamheten med europeisk 
volontärtjänst utgör denna uppkoppling en utgångspunkt som bör utvecklas med tanke på 
en diversifiering av partnerskap. 
Som det har betonats i meddelandet "För ett kunskapens Europa är det viktigt att 
fortsätta med målinriktade undersökningar för att bättre lära känna vissa aspekter hos 
europeiska ungdomar och utarbeta mer effektiva metoder för att möta deras behov. 
Gemenskapens insatser för ungdomar utan några antagningskrav har visat att 
ungdomarna mobiliserar sig för att delta. Insatserna krossar den återhållsamma attityd 
mot vissa sociala områden som formell utbildning eller arbetsmarknad. Denna utveckling 
bör undersökas för att insatserna för ungdomar bättre skall kunna vara denna hävstång 
för deltagande av alla ungdomar. 
Denna del i programmet skall även göra det möjligt att analysera utvecklingen av dessa 
nya individuella banor inom utbildning.. 
Slutsatser 
EG-samarbetet i ungdomsfrågor öppnar sig mot nya former av utveckling. Den har nytta 
av erkännandet av dess särskilda bidrag samt av ett förnyat intresse från aktörer som 
hittills varit mindre engagerade i denna sektor. Utvecklingen av tjänstesektorn ökar 
möjligheterna till insatser och stöd som verksamheten för ungdomar kan dra nytta av. 
Detta gynnsamma läge tillsammans med det positiva mottagande som EG-samarbetets 
insatser för ungdomar fått utgör en solid grund för framtida utveckling. Trots de 
svagheter som noterats och som snarare är förknippade med operativa förfaranden har 
EG-samarbetet fungerat som en drivkraft som man även i fortsättningen måste värna om. 
20 
BILAGOR 
p ANTAL PROJEKT (inlämnade och godkända! 1995.1996 
DECENTRALISERADE OCH CENTRALISERADE 
1995 
Inlämnade 
projekt Godkända 
projekt GODKÄNDA 
% 1996 
Inlämnade 
projekt Godkända 
projekt 1995-1-1996 
GODKÄNDA Inlämnade Godkända GODKÄNDA 
% projekt projekt % 
DECENTRALISERADE 
Delsumma (decentr.) 
% av totalsumma 
CENTRALISERADE 
Delsummal (centr.) 
% av totalsumma 3795 
79,2 
996 
20,8 2480 
82,7 
518 
17,3 65,3 
52,0 3632 
69,5 
1596 
30,5 2459 
77,5 
713 
22,5 67,7 
44,7 7427 
74,1 
2592 
25,9 4939 
80,0 
1231 
20,0 66,5 
47,5 
TOTALT 
% 4791 
100 2998 
100 62,6 5228 
100 3172 
100 60,7 10019 
100 6170 
100 61,6 
Preliminära uppgifter 
ANTAL PROJEK i (inlämnade och godkända) 1995.1996 
DECENTRALISERADE 
1995 
Inlämnade 
projekt Godkända 
projekt GODKÄNDA 
% 1996 
inlämnade 
projekt Godkända 
projekt 1995 + 1996 
GODKÄNDA Inlämnade Godkända 
% projekt projekt GODKÄNDA 
% 
A.I 
B.l 
TOTALT 3379 
416 
3795 2246 
234 
2480 66,5 
56,3 
65,3 3128 
504 
3632 2168 
291 
2459 69,3 
57,7 
67,7 6507 
920 
7427 4414 
525 
4939 67,8 
57,1 
66,5 
Preliminära uppgifter 
ANTAL PROJEKT SOM FATT STÖD 1995/1996 (DECENTRALISERADE) 
AT 
BEDE 
BEFL 
BEFR 
DE 
DK 
ES 
Fl 
FR 
GB 
GR 
IE 
IS 
IT 
LU 
NL 
NO 
PT 
SE 
TOTALT A.I 
1995 
61 
2 
34 
19 
273 
40 
188 
102 
192 
575 
78 
85 
23 
212 
24 
76 
60 
125 
77 
2246 1996 
60 
3 
45 
30 
268 
76 
268 
72 
203 
460 
125 
81 
20 
169 
19 
70 
37 
94 
68 
2168 B.l 
1995 
13 
4 
13 
8 
65 
31 
9 
4 
20 
4 
7 
48 
8 
234 1996 
14 
3 
10 
10 
52 
42 
11 
2 
5 
27 
62 
3 
8 
38 
4 
291 
Preliminära uppgifter 
t—> 
Preliminära uppgifter Preliminära uppgifter 
ANTAL PROJEKT /inlämnade och godkända) 1995.1996 
DECENTRALISERADE 
1995 
Inlämnade 
projekt Godkända 
projekt GODKÄNDA 
% 1996 
Inlämnade 
projekt Godkända 
projekt GODKÄNDA 
% 1995 + 1996 
Inlämnade Godkända 
projekt projekt GODKÄNDA 
% 
A. I 
A.II.1 
AII.2 
B.l 
B.ll 
C 
D 
E.l 
E.II 
TOTALT 70 
384 
84 
16 
21 
20 
342 
59 
996 51 
163 
53 
16 
15 
15 
162 
43 
518 72,9 
42,4 
63,1 
100,0 
71,4 
75,0 
47,4 
72,9 
52,0 67 
709 
76 
12 
31 
48 
451 
128 
74 
1596 39 
313 
32 
8 
17 
32 
205 
48 
19 
713 58,2 
44,1 
42,1 
66,7 
54,8 
66,7 
45,5 
37,5 
25,7 
44,7 137 
1093 
160 
28 
52 
68 
793 
187 
74 
2592 90 
476 
85 
24 
32 
47 
367 
91 
19 
1231 65,7 
43,5 
53,1 
85,7 
61,5 
69,1 
46,3 
48,7 
25,7 
47,5 
Preliminära uppgifter 
ez 
DELTAGARE FÖRDELADb ENLIGT ALPER OCH KÖN (DECENTRALISERADE) 
A.l 
B.l 1995 
1996 
1995 
1996 % 
<15 
2,1 
2,8 
0,1 
0,0 % 
15-17 
44,5 
43,9 
4,0 
2,4 % 
18-20 
30,0 
28,7 
6,3 
9,6 % 
21-23 
14,3 
15,6 
24,7 
19,0 % 
24-25 
6,0 
5,9 
21,1 
19,7 % 
>25 
3,1 
3,2 
43,7 
49,2 % 
MANLIGA 
48,4 
47,5 
53,2 
50,9 % 
KVINNUGA 
51,6 
52,5 
46,8 
49,1 
Preliminära uppgifter 
-4J 
TEMAN FÖR PROJEKT (DECENTRALISERADE) 
A.I B.I 
1995 
% 1996 
% 1995 
% 1996 
% 
Aktivt medborgarskap 3,0 2M 8,1 8,5 
| konstnärliga o. kulturella uttryck | 35,11 31,5 I 12,21 7,6 
miljöfrågor 6,1 7j\ 2,0 4,9 
lika mojligheter l 2,6| 2,8| | 0,5| 2,2 
medvetenhet om Europeiska 
frågor 12,5 21,8 7,6 8,0 
hälsa (narkotika, aids, 
alkoholmissbruk) 1,0 2,2 0,4 
levnadsförhållanden 9,0 8,0 1.5 2,2 
åtgärder mött brott 0,4 0,4 1,0 1,3 
åtgärder mot utslagning 2,7 2,9 4,6 5,4 
åtgärder mot rasism . 2,8 2,8 1,0 0,9 
rörlighet 1,6 0,6 I 40,6 30,8 
| ny teknik 0,2 0,4 0,4 
skydd och främjande av det 
lokala natur- och kulturarvet 2,8 3,0 1,0 0,9 
social integrering 4,3 6,6 I 2,0] 5,8 
information till ungdomar 7,5 3,4 14,2 12,9 
fritidsverksamhet för ungdomar | 7,9| 3,3| | 2,5| 6,7 
ej angivet tema 0,3 0,3 1,0 0,9 
totalt 100,0 100,0 100,0 100,0 
uppgifter med ledninga av YouthLinks preliminära databaser okt 1997 
slutlig nivå och tillämpningsnivå (DK, ES.FR.NL.PT) 
datauppgifter saknas för GR och IT 
Preliminära uppgifter 
1% 

ISSN 1024-4506 
KOM(98) 52 slutlig 
DOKUMENT 
SV 16 01 06 13 
Katalognummer :. CB-CO-98-054-SV-C 
ISBN 92-78-30760-2 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
aS