Den höga representanten/vice ordföranden har allt sedan inledningen på sitt mandat och framför allt under sitt besök i Cypern i juni 2020 och mars 2021 uttryckt sitt fulla stöd för FN:s generalsekreterare som strävar efter ett snabbt återupptagande av samtalen om Cypernuppgörelsen. Ansträngningarna från FN:s generalsekreterare fortsatte med oförminskad kraft trots de ensidiga åtgärderna i det inhägnade området i Varosha liksom de återkommande uttalandena som direkt ifrågasatte det avtalade underlaget för lösningen på Cypernuppgörelsen genom säkerhetsrådets resolutioner, varav den senaste antogs den 29 januari 2021 (UNSCR 2561). Både EU och FN bad Turkiet att avbryta sitt ensidiga agerande i Varosha i november 2020 (öppnandet av det inhägnade området av stranden).

Frågan om Cypernuppgörelsen är en central del i Turkiets starka meningsskiljaktigheter med EU i östra Medelhavsområdet. Under 2020 blev man tvungen att tillfälligt stoppa processen för en lösning av Cypernuppgörelsen fram till valen till i den turkcypriotiska befolkningsgruppen i oktober–november 2020. Valsituationen ledde till en förstärkning av den polariserande retoriken och ökade provokationer, vilket framkallade en stark reaktion från EU och återspeglas i rådets och Europeiska rådets slutsatser.

För Greklands del ökade spänningarna efter undertecknandet av det bilaterala samförståndsavtalet om avgränsning av marina jurisdiktioner i Medelhavet mellan Turkiet och Libyens nationella samlingsregering i november 2019. I samförståndsavtalet ignorerades de grekiska öarnas rättigheter i det berörda området. De provokativa åtgärderna mot Grekland från Turkiets sida ökade kraftigt, särskilt Turkiets överflygningar över bebodda områden i Grekland, hotfulla övningar till havs och den åtföljande retoriken under året. De maritima konflikterna mellan Grekland och Turkiet har funnits länge, men 2016 avbröts dialogen för att hantera dem och 2020 var ett år med ständigt uppflammande kriser och bibehållen spänning, vilket ledde till att Nato fortsatte samtalen om konfliktlösning mellan Grekland och Turkiet.

Turkiets tvist med Grekland om sjögränser i Egeiska havet och östra Medelhavet förblev ett stort irritationsmoment. I augusti och oktober sände Turkiet ut ett seismiskt forskningsfartyg nära den grekiska ön Kastellorizo, vilket trappade upp spänningarna så att en sammandrabbning mellan de två Nato-allierade var nära. Dessa handlingar åtföljdes av en omfattande konfrontativ retorik om såväl republiken Cyperns som Greklands rättigheter. Den turkiska flottan följde med borrningsfartygen under deras operationer. Åtgärderna till havs omfattade militära manövrer och ledde till incidenter med medlemsstater.

Spänningarna i östra Medelhavsområdet har på senare år ökat. De nådde sin kulmen i slutet av februari 2020 då Turkiet, i strid med uttalandet från EU och Turkiet i mars 2016, aktivt uppmuntrade migranter och flyktingar att ta sig in i EU, vilket ledde till våldshandlingar vid Greklands land- och sjögränser. En större kris kunde avvärjas efter en stark diplomatisk insats, inbegripet ett besök i Ankara av Europeiska rådets ordförande och den höga representanten/vice ordföranden och ett gemensamt besök vid den grekiska gränsen av Europaparlamentets talman, Europeiska rådets ordförande och Europeiska kommissionens ordförande. Detta följdes av ett besök i Bryssel av president Erdoğan i början av mars.

De politiska förbindelserna mellan EU och Turkiet har under de senaste åren successivt försämrats, vilket har medfört att de olika instrumenten och processerna för bilateralt engagemang och samarbete praktiskt taget har stannat upp. Detta beror främst på Turkiets agerande i östra Medelhavsområdet, som direkt har utmanat republiken Cyperns rättigheter i dess havsområden, och en kraftig ökning av Turkiets provokativa åtgärder mot Grekland, misslyckandet att komma vidare i Cypernuppgörelsen, i kombination med Turkiets hotfulla åtgärder och nedsättande retorik i detta sammanhang och de kraftfulla turkiska ingripandena i de flesta av de omgivande regionala konflikterna, på ett sätt som ofta strider mot bredare EU-intressen. Den allt sämre inhemska situationen i Turkiet, bland annat när det gäller grundläggande rättigheter och ekonomisk styrning, har dessutom haft tydliga negativa effekter på Turkiets förbindelser med EU:s medlemsstater och på den bilaterala agendan mellan EU och Turkiet.

Turkiets senaste stöd till militära insatser i Kaukasien under fientligheterna i Nagorno Karabakh har lett till ytterligare ifrågasättande av Turkiets regionala roll. Det började med att man avvek från att verka för en fredlig lösning och började stödja Azerbajdzjans strävan efter en militär lösning. Gränsen mellan Turkiet och Armenien har varit stängd sedan april 1993. EU uppmanar Turkiet att öppna sin gräns mot Armenien.

Turkiets militära stöd i Libyen, bland annat genom utplacering av utländska stridande på plats, och landets ihållande kritik av och brist på samarbete med Irini-insatsen, är till skada för EU:s faktiska bidrag till genomförandet av FN:s vapenembargo, och har lett till motstridiga strategier i Libyen. Efter det att en ny, inkluderande regering bildades och fick förtroende från representanthuset den 10 mars och svors in den 15 mars 2021, är det viktigt att samarbeta med de nya myndigheterna och på ett konstruktivt sätt stödja nästa steg. Detta omfattar särskilt ett snabbt överförande av makten till de nya myndigheterna, en återförening av institutionerna, förberedelser av valet som planeras till den 24 december 2021, ett fullt genomförande av avtalet om eldupphör från oktober 2020 och en verklig nationell försoningsprocess. Som en inflytelserik aktör i Libyen kommer Turkiets samarbete med FN och övriga regionala och internationella aktörer när det gäller att komma vidare att vara avgörande för alla delar av denna utmanande process, och särskilt den politiska processen, ekonomin och säkerheten.

Den senaste politiska dialogen på hög nivå mellan EU och Turkiet, inbegripet om Gusp/GSFP, ägde rum i Ankara i november 2018 och den senaste dialogen på politisk direktörsnivå i september 2019. Många medlemsstater har starka bilaterala förbindelser med Turkiet om utrikespolitik, säkerhet och försvar. Mot bakgrund av Turkiets alltmer aktiva och beslutsamma utrikespolitik måste ett omfattande gemensamt arbete upprätthållas för att minska ytterligare spänningar och införa förtroendeskapande åtgärder i regionen i stort. Under januari–mars 2021 inledde EU och Turkiet en diplomatisk dialog i syfte att nå en djupare förståelse för varandras respektive intressen och möjliga ömsesidigt fördelaktiga och hållbara lösningar, särskilt för två insatsområden där EU:s direkta intressen står på spel i Libyen och Syrien.

Turkiets allt starkare utrikespolitik kolliderade med EU:s prioriteringar inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). Även om den institutionella ram som gör det möjligt för Turkiet att delta i Gusp och i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) är på plats, uppvisade Turkiet en mycket låg anpassningsgrad på omkring 11 % under 2020. Turkiet underlät även fortsättningsvis att anpassa sig till de flesta av rådets beslut (restriktiva åtgärder), inbegripet vad gäller Ryssland, Venezuela, Syrien och Libyen, och till EU:s uttalanden om exempelvis Nagorno-Karabakh.

Samtidigt som associeringsavtalet lyckades utgöra en stadig grund för de bilaterala förbindelserna, med starka och växande politiska, ekonomiska och samhälleliga utbyten, utsattes det för ett antal allvarliga problem under åren. Den olösta Cypernfrågan har varit en faktor ända sedan Republiken Cypern gick med i EU 2004. Turkiet beslutade i juli 2005 att inte genomföra tilläggsprotokollet till associeringsavtalet genom vilket tullunionen med EU utvidgades till Republiken Cypern. Detta ensidiga beslut ledde 2006 till att rådet beslutade att blockera öppnandet av åtta kapitel i anslutningsförhandlingarna och stänga alla kapitel, följt av en bilateral blockering av sex förhandlingskapitel av republiken Cypern 2009. Turkiet tillåter inte direkt handel mellan Republiken Cypern och Turkiet, och inte heller direkta luft- och sjöfartsförbindelser eller några andra direkta anslutningar.

I slutet av februari 2020 uppmuntrade turkiska aktörer migranter att ta sig till Europa landvägen via Grekland. Detta ledde till att det upprättades ett informellt läger vid gränsen mellan Grekland och Turkiet, med ett stort antal migranter och flyktingar under svåra förhållanden. Vid rådets extraordinarie möten mellan EU:s inrikesministrar den 4 mars 2020 och EU:s utrikesministrar den 6 mars 2020 upprepade EU att Turkiet måste följa uttalandet fullt ut. Rådet uppmanade också den turkiska regeringen och alla aktörer och organisationer på fältet att förmedla budskapet att migranter inte bör uppmuntras att försöka göra olagliga gränspassager land- eller sjövägen och att motverka spridning av falsk information. EU erkände den ökade migrationsbördan och de ökade risker som Turkiet står inför på sitt territorium och de betydande ansträngningar som landet har gjort för att ta emot nästan fyra miljoner flyktingar, men tog ändå kraftfullt avstånd från Turkiets försök att använda migrationstrycket för politiska ändamål. Sedan dess har situationen vid både sjö- och landgränserna mot Grekland stabiliserats och på det hela taget förblivit lugn. En övergång till vissa alternativa migrationsvägar har dock konstaterats.

Den långsamma återvändandetakten har varit ett problem under genomförandet av uttalandet. De turkiska myndigheterna ställde i mars 2020 in återvändandena enligt uttalandet med hänvisning till covid-19-restriktionerna. Trots upprepade påstötningar från de grekiska myndigheterna och kommissionen har frågan inte lösts. Kommissionen har framfört att Turkiet fullt ut måste uppfylla sina åtaganden enligt uttalandet . Den 14 januari 2021 lämnade Grekland in en officiell begäran om återtagande av 1 450 återvändande personer, men Turkiet godtog den inte.

Vidarebosättningen i EU fortsätter att öka snabbare än antalet återvändanden till Turkiet. Endast 2 140 irreguljära migranter och asylsökande, vars ansökningar har förklarats ogrundade men som tagit sig över från Turkiet till de grekiska öarna, har återsänts till Turkiet, medan 28 300 syriska flyktingar från Turkiet har vidarebosatts i EU. Till detta har 20 medlemsstater bidragit. För att upprätthålla en jämn takt i vidarebosättningarna ger kommissionen finansiering till de medlemsstater där vidarebosättningar sker, medan Europeiska stödkontoret för asylfrågor ger operativt stöd till verksamheten och underlättar utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna.

Enligt uttalandet från EU och Turkiet ska ett frivilligt humanitärt mottagandesystem aktiveras så snart de irreguljära gränspassagerna har upphört eller åtminstone minskat avsevärt och varaktigt. I december 2017 godkände medlemsstaterna de rutiner som överenskommits med Turkiet, men medlemsstaterna har ännu inte beslutat att aktivera systemet.

Enligt uttalandet från 2016 uppbådade EU 6 miljarder euro i bistånd till flyktingar och mottagande samhällen i Turkiet. Vid utgången av 2020 hade åtaganden gjorts och kontrakt ingåtts för driftsbudgeten för faciliteten för flyktingar i Turkiet. Av detta har 65 % redan betalats ut, beroende på hur långt respektive projekt kommit. Detta är en betydande europeisk investering i stabilitet.

Stödet från faciliteten har samordnats i nära samarbete med medlemsstaterna, andra givare och de turkiska myndigheterna. Faciliteten är fortfarande avgörande för grundläggande behov, skydd, hälso- och sjukvård, utbildning samt socioekonomiskt stöd. Över 1,8 miljoner flyktingar omfattas av det sociala nödskyddsnätet (ESSN), och med hjälp av det villkorade kontantstödet för utbildning (CCTE) går nästan 670 000 flyktingbarn i skolan.

EU har redan avsatt ytterligare 585 miljoner euro i humanitärt överbryggningsbistånd efter faciliteten, för att fortsätta med vissa viktiga skydds- och hälsoprojekt och så att EU:s två viktigaste program ESSN och CCTE fortsätter fram till början av 2022. Flyktingsituationen i Turkiet fortsätter dock att försämras och förvärrades av covid-19-pandemin och den ekonomiska nedgången. Därför kommer fortsatt EU-stöd att krävas under de närmaste åren, vilket betonades i Europeiska rådets slutsatser från december 2020. Kommissionen kommer inom kort att lägga fram konkreta förslag om detta. Den framtida EU-finansieringen ska också inriktas på hållbarhet på längre sikt och en gradvis övergång till det turkiska systemet.

Turkiet har flera gånger begärt ett påskyndat genomförande av uttalandet, särskilt de delar som inte rör migration: snabbt återupplivande av anslutningsförhandlingarna, snabb modernisering av tullunionen och viseringsliberalisering. Enligt uttalandet gäller dock kända och överenskomna villkor, riktmärken och beslutsförfaranden för alla dessa delar. Turkiet har ännu inte uppfyllt de respektive villkoren.

4. Toppmöten och högnivådialoger

EU och Turkiet enades om att hålla politiska och sektoriella dialoger på hög nivå vid stats- och regeringschefernas möte med Turkiet i november 2015. Man enades också om att hålla regelbundna toppmöten två gånger om året i lämpligt format. Sektorsdialoger på hög nivå anordnades om politiska frågor, ekonomi, transport och energi.

Mot bakgrund av Turkiets olagliga borrningar i östra Medelhavet beslutade rådet i juli 2019 att inga möten i högnivådialogerna och associeringsrådet EU-Turkiet skulle planeras tills vidare. Som reaktion på detta beslutade Turkiet att avbryta de geografiska utrikespolitiska dialogerna med EU. Ett möte mellan de politiska direktörerna ägde emellertid rum i september 2019, och Turkiet visar nu förnyat intresse för att återuppta diskussionerna med EU om utrikespolitiska frågor. Ad hoc-kontakterna på president- och ministernivå fortsatte.

Regelbundna högnivådialoger utgör en viktig del av den positiva agenda som Europeiska rådet enades om i oktober 2020 och som ska inledas, förutsatt att Turkiet visar beredvillighet att verka för ett genuint partnerskap med unionen och medlemsstaterna och lösa meningsskiljaktigheter genom dialog och i enlighet med internationell rätt.

5. Direkta personkontakter och Turkiets deltagande i EU-program

Deltagandet i EU:s program och byråer är viktigt för att integrera Turkiet i EU:s politiska insatser och verktyg när det ligger i bägge parternas intresse. Under åren 2014–2020 deltog Turkiet i nio program och två byråer, däribland Erasmus+ och Horisont 2020. Turkiet har visat intresse för att fortsätta delta i dessa och andra EU-program och EU-byråer enligt den fleråriga budgetramen 2021–2027, och begärde nyligen att få återuppta sitt deltagande i programmet Kreativa Europa.

6. Viseringsliberalisering

Den 16 december 2013 inledde EU och Turkiet en dialog om viseringsliberalisering samtidigt som återtagandeavtalet mellan EU och Turkiet undertecknades. Dialogen om viseringsliberalisering bygger på färdplanen för viseringsfrihet med Turkiet, där det finns 72 riktmärken som Turkiet behöver uppfylla.

Enligt uttalandet från EU och Turkiet skulle färdplanen uppfyllas snabbare så att viseringskraven för turkiska medborgare kunde ha avskaffats i slutet av juni 2016, naturligtvis under förutsättning att Turkiet uppfyllde alla riktmärken. Sex riktmärken i färdplanen kvarstår dock, medan de som preliminärt ansetts vara uppfyllda också kräver kontinuerlig övervakning. Kommissionens experter och experter från Europarådet fortsätter att erbjuda Turkiet tekniskt bistånd för att uppfylla de återstående villkoren.

7. EU:s restriktiva åtgärder

Under 2019 intensifierade Turkiet sina olagliga borrningar i vattnen runt Cypern. Fastän Turkiets fortsatta olagliga handlingar tydligt och upprepade gånger fördömdes av EU upphörde de inte. Därför beslutade rådet (utrikes frågor) i oktober 2019 att upprätta en ram för restriktiva åtgärder, som antogs den 11 november 2019.

Ramen gör det möjligt att införa sanktioner mot personer eller enheter som är ansvariga för eller deltar i borrning som inte godkänts av Cypern (i landets territorialhav, dess exklusiva ekonomiska zon eller på dess kontinentalsockel). De sanktioner som kan bli aktuella är reseförbud och frysning av tillgångar. De första förteckningarna enligt sanktionssystemet antogs den 27 februari 2020.