[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 21.9.2009

KOM(2006) 501 slutlig

2005/0017 (COD)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET enligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördraget om

rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut

2005/0017 (COD)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONENTILL EUROPAPARLAMENTETenligt artikel 251.2 andra stycket i EG-fördragetom

rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (Text av betydelse för EES)

1. BAKGRUND

Datum för överlämnande av förslaget till Europaparlamentet och rådet KOM(2005) 81 slutlig - 2005/0017 (COD): | 8 mars 2005 |

Datum för antagande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande: | 27 september 2005 |

Datum för antagande av Europaparlamentets ståndpunkt vid den första behandlingen: | 14 mars 2006 |

Datum för överlämnande av förslaget till Europaparlamentet och rådet: | 8 maj 2006 |

Datum för politisk överenskommelse i rådet om den gemensamma ståndpunkten: | 1 juni 2006 |

Datum för formellt antagande av rådets gemensamma ståndpunkt: | 21.september.2006 |

2. SYFTE MED KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Institutet är tänkt att tillhandahålla tekniskt stöd både för medlemsstaterna och för EU-institutionerna (särskilt kommissionen) i syfte att föra gemenskapens jämställdhetspolitik framåt och förbättra genomförandet. Institutet kommer därför att samla in och analysera objektiva, tillförlitliga och jämförbara uppgifter på gemenskapsnivå, utarbeta lämpliga metodverktyg, särskilt för att integrera jämställdhetsdimensionen i gemenskapens politik och för att underlätta utbytet av god praxis, dialog mellan berörda parter och utveckling av kunskapsbasen, samt göra jämställdhetspolitiken mer synlig för unionsmedborgarna.

Förslaget är i linje med meddelandet från 2002 om rambestämmelser för tillsynsmyndigheter och utkastet till interinstitutionellt avtal om dessa organ (som lades fram i februari 2005 och nu diskuteras), särskilt i fråga om följande punkter:

- Styrelsen har ett begränsat antal medlemmar med sex företrädare för rådet (och högst en företrädare per medlemstat), sex företrädare för kommissionen samt tre företrädare för arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer och icke-statliga organisationer på gemenskapsnivå utan rösträtt.

- Lika många företrädare för rådet och kommissionen: institutet skall tillhandahålla tekniskt stöd både för EU-institutionerna (särskilt kommissionen) och för medlemsstaterna, och syftet med att införa lika representation i styrelsen är att skapa balans mellan gemenskapens mål och de nationella intressena.

- En rådgivningsgrupp inrättas med experter från alla medlemsstater (och tre medlemmar som representerar arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer och icke-statliga organisationer på gemenskapsnivå) för att underlätta samarbetet och utbytet av information mellan institutet och EU-institutionerna och behöriga organ i medlemsstaterna.

- Bestämmelserna för rekrytering av en direktör och förlängning av hans eller hennes anställningsavtal.

3. KOMMENTARER TILL DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

3.1. Allmänna kommentarer

Kommissionen anser att rådets gemensamma ståndpunkt, som antogs enhälligt, generellt är i linje med kommissionens ursprungliga förslag och dess ändrade förslag, utom när det gäller den viktiga frågan om vilken sammansättning institutets styrelse skall ha.

Rådet har förbättrat den ursprungliga texten på vissa punkter som dock inte ändrar innebörden i kommissionens förslag. Rådet har också i stort följt kommissionens ändrade förslag och har i sin gemensamma ståndpunkt infört de flesta av de ändringar som Europaparlamentet föreslagit och kommissionen godtagit i sitt ändrade förslag. Rådet har dock inte godtagit vissa ändringar, som även avvisats av kommissionen, beträffande övergripande frågor som rör alla gemenskapsorgan och som därför kräver ett enhetligt angreppssätt.

När det gäller frågan om styrelsens sammansättning föredrog Europaparlamentet en mer begränsad styrelse än vad som anges i kommissionens förslag, med 13 medlemmar (nio företrädare för rådet, en företrädare för kommissionen och tre företrädare för arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer utan rösträtt). Kommissionen godtog detta förslag, förutsatt att kommissionsföreträdarens röst vid det fåtal tillfällen då omröstning sker om beslut som gäller kommissionens ansvar väger tyngre i syfte att upprätthålla jämvikten mellan de två institutionerna. Kommissionens ändrade förslag innehöll också ett rotationssystem för styrelsemedlemmarna för att skapa geografisk jämvikt mellan medlemsstaterna.

Kommissionen beklagar att rådet istället valt en större styrelse med 31 medlemmar, dvs. en företrädare per medlemsstat. Kommissionen anser att en begränsad styrelse skulle göra institutet mer effektivt med tanke på den begränsade budgeten och institutets tekniska karaktär. Kommissionen stod fast vid detta och införde en förklaring om detta i protokollet till rådets möte den 1 juni 2006.

Kommissionen beklagar också att rådet inte godtagit förslaget om minimirepresentation i styrelsen (dvs. att inget av könen utgör mindre än 40 procent av styrelsemedlemmarna) som Europaparlamentet begärt och som ingår i det ändrade förslaget (se 3.2.2).

3.2. Hur Europaparlamentets ändringsförslag har beaktats

Europaparlamentet antog 50 ändringsförslag som syftar till att

a) förtydliga texten,

b) förstärka eller precisera institutets uppgifter och arbetsmetoder,

c) behandla övergripande frågor,

d) införa preciseringar som visserligen är konstruktiva, men som inte har någon plats i en förordning.

Kommissionen godtog 40 av dessa ändringsförslag, varav 28 godtogs helt och 12 efter omformulering. Kommissionen avvisade 10 ändringsförslag som ingår i de två sista kategorierna (c och d).

Rådet följde kommissionen och godtog de flesta ändringsförslagen, antingen helt eller efter omformulering av kommissionen eller egna smärre ändringar (totalt 35 ändringsförslag). Rådet avvisade 15 ändringsförslag (fem ändringsförslag utöver de tio som kommissionen inte godtagit). Ett av de fem avvisade ändringsförslagen gäller styrelsens sammansättning. Kommissionen instämmer inte med detta beslut.

3.2.1. Europaparlamentets ändringsförslag som godtagits helt, delvis eller i sak i kommissionens ändrade förslag och rådets gemensamma ståndpunkt

Den gemensamma ståndpunkten omfattar de flesta ändringsförslag som godtagits av kommissionen och som syftar till att förtydliga texten och förstärka/precisera institutets uppgifter och arbetsmetoder antingen helt (2, 6, 9, 59/74, 18, 64/80, 65/81, 29, 35, 36, 38, 41, 42, 45, 53 och 55) eller efter omformulering av kommissionen (3 delvis, 4, 5, 7, 8, 10, 59/74, 13, 15 delvis, 60/76 delvis, 61rev/77 delvis, 17, 20, 24, 25, 28, 29, 62/78, 63/79, 40 och 48 delvis).

3.2.2. Europaparlamentets ändringsförslag som godtagits helt, delvis eller i sak i kommissionens ändrade förslag men inte i rådets gemensamma ståndpunkt

Dessa ändringsförslag är följande:

Ändringsförslag 66/82 (styrelsens sammansättning): denna ändring av artikel 10.1 innebär att man inför en begränsad styrelse med 13 medlemmar (nio företrädare för rådet från en förteckning utarbetad av kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet, endast en företrädare för kommissionen och tre företrädare för arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer utan rösträtt)[1]. Europaparlamentets ståndpunkt i denna fråga är i linje med dess resolution av den 1 december 2005 om utkastet till interinstitutionellt avtal om rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter.

Kommissionen godtog Europaparlamentets ståndpunkt, förutsatt att jämvikten mellan de två institutionerna upprätthålls för beslut som gäller kommissionens ansvar (dvs. antagande av arbetsprogram och budget). Kommissionen föreslog därför följande tillägg till artikel 10.7:

” När det gäller beslut som rör artikel 10.5 a och d skall den röst som kommissionens representant har väga lika tungt som rådsrepresentanternas röster tillsammans ”.

Kommissionen föreslog att följande skäl dessutom skulle införas:

” För att institutet skall kunna fungera på ett effektivt sätt och med tanke på dess storlek och tekniska karaktär kommer det att ha en begränsad styrelse med nio företrädare för rådet och en företrädare för kommissionen samt tre företrädare för berörda parter utan rösträtt . Jämvikten mellan de två institutionerna, rådet och kommissionen, bör upprätthållas för beslut som gäller kommissionens ansvar (antagande av arbetsprogram och budget) ”.

Kommissionen antog följande rotationssystem som infördes i ändringsförslag 66/82 med beaktande av begäran från de medlemsstater som kan godta kommissionens förslag om en begränsad styrelse förutsatt att den geografiska jämvikten säkerställs och med tanke på att styrelsens sammansättning enligt Europaparlamentets förslag är sådan att alla medlemsstater tack vare rotationssystemet kan sitta i styrelsen under tre mandatperioder (9 x 3 = 27):

”1. Styrelsen …. Den förteckning som kommissionen upprättat på grundval av medlemsstaternas förslag enligt ett rotationssystem som följer ordförandeskapen i rådet skall översändas …”.

Denna bestämmelse åtföljdes dessutom av följande skäl:

”För att skapa den nödvändiga geografiska jämvikten mellan medlemsstaterna kommer företrädarna för rådet att utses för varje roterande mandatperiod enligt ordförandeskapen i rådet”.

Kommissionen föreslår också att mandattiden för styrelsemedlemmarna förkortas från fem till tre år för att se till att medlemsstaternas rotation i styrelsen sker inom rimlig tid. Artikel 10.2 fjärde stycket, ändras därför enligt följande:

” Mandattiden skall vara tre år och kan inte förlängas ”.

Trots det föreslagna rotationssystemet avvisade rådet denna ändring och valde istället den lösning som ingår i de allmänna riktlinjerna från juni 2005 och som är i linje med dess vanliga ståndpunkt när det gäller gemenskapsorganens styrelser (en större styrelse med en företrädare per medlemsstat, tre företrädare för kommissionen och tre företrädare för arbetsmarknadens parter och icke-statliga organisationer utan rösträtt samt, på grund av styrelsens storlek, ett verkställande utskott med sex medlemmar).

Ändringsförslagen 67/83 och 68/84 om rådgivningsgruppen: ändring 67/83 avseende artikel 12.1 begränsar antalet medlemmar i rådgivningsgruppen till enbart medlemsstaternas företrädare genom att avföra de tre medlemmar som representerar icke-statliga organisationer och arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer på gemenskapsnivå, eftersom de är styrelsemedlemmar utan rösträtt. I linje med ändringsförslag 66/82 om ett begränsat antal styrelsemedlemmar godtar kommissionen att rådgivningsgruppen enbart består av företrädare för medlemsstaterna eftersom den anser det tillräckligt att de tre berörda parterna endast ingår i styrelsen. Ändringsförslag 68/84 avseende artikel 12.4 lägger till en formulering om att rådgivningsgruppen skall stödja direktören när det gäller att utarbeta institutets årliga arbetsprogram och arbetsprogram på medellång sikt. Alla medlemsstater är inte representerade i styrelsen och det är därför viktigt att stärka rådgivningsgruppens roll eftersom den består av företrädare för alla medlemsstater. Rådet ansåg att alla medlemsstaterna bör finnas representerade i styrelsen och avskaffade därför rådgivningsgruppen och införde ett årligt möte för medlemsstaternas jämställdhetsexperter bland institutets uppgifter (se artikel 3.1 e.

Ändringsförslag 39 : Detta ändringsförslag avseende artikel 10.2, andra stycket innebär att de tre institutionerna skall sörja för en jämn könsfördelning och se till att ingetdera könet utgör mindre än 40 procent av styrelsemedlemmarna. Kommissionen godtog denna ändring eftersom det är viktigt att se till att styrelsens beslut avspeglar hela samhällets behov. Rådet avvisade denna ändring och framhöll att det skulle vara svårt för medlemsstaterna att genomföra detta lägsta tröskelvärde. Kommissionen beklagade detta, vilket också framgår av förklaringen som finns som bilaga till protokollet från rådets möte den 1 juni 2006.

Ändringsförslag 26: Detta ändringsförslag avseende artikel 3.1 inför ett nytt led c om att utveckla en dialog på internationell nivå med organ och organisationer som ansvarar för jämställdhetsfrågor. Ett sådant samarbete behandlas även i artikel 8.1 men Europaparlamentet ville lyfta fram det ytterligare genom att uttryckligen göra det till en av institutets uppgifter. Samarbetet med organisationer på internationell nivå är viktigt, men bör inte överbetonas med tanke på institutets storlek och budget i startfasen.

Ändringsförslaget är därför godtagbart efter omformulering för att göra uppgiften mindre betungande och se till att den är i linje med vad som gäller för de övriga organen. Därför bör texten ersättas med följande formulering inspirerad av Europeiska arbetsmiljöbyrån: ” samla in och tillhandahålla information om jämställdhetsfrågor från och till tredje länder och internationella organisationer ”. Rådet godtog inte detta ändringsförslag, inte ens efter kommissionens omformulering, eftersom man ansåg att denna aspekt behandlas adekvat i artikel 4.3 och i artikel 8.

Rådet avvisade också vissa delar av följande ändringsförslag:

Ändringsförslagen 3 och 60/76 (om institutets uppgifter): Ändringsförslag 3 avseende skäl 10 består av två tillägg som förtydligar texten och ersätter ordet ”insamling” med ”dokumentation” av information och uppgifter för att förtydliga att institutet skall inrikta sig på analys av information och uppgifter som samlats in av andra institut och forskningscentrum av medlemsstaterna och Eurostat, vilket helt klart skapar ett mervärde; ändringsförslagen 60/76 avseende artikel 3.1 a innebär att orden”samla in, registrera” stryks för att betona själva analysen och inte insamlingen av uppgifter. Kommissionen har godtagit dessa ändringar även om ordet ”samla in” stryks för att lägga tonvikten vid analysen, eftersom man för att analysera uppgifter först måste samla in dem. Dokumentation nämns dessutom uttryckligen i skäl 10 genom ändringsförslag 3. Rådet valde att inte följa kommissionens exempel, utan förde åter in orden”samla in” i skäl 10 och artikel 3 och betonade att insamling av uppgifter är en viktig fas som redan ingår i andra liknande organs uppgifter.

Ändringsförslag 15 : Detta ändringsförslag avseende artikel 3.1 b syftar till att stärka samarbetet med Eurostat och de nationella statistikorganen. Rådet avvisade den del som rör institutets samarbete med nationella statistikorgan, eftersom man anser att dessa förbindelser bör ske enbart via Eurostat.

Ändringsförslag 48 : Detta ändringsförslag avseende artikel 11.4 innebär att Europaparlamentet och rådet när som helst kan kalla direktören att närvara vid en utfrågning i en fråga med anknytning till institutets verksamhet. Rådet avvisade den del som rör rådet med argumentet att rådet inte behöver informeras om alla medlemsstater finns representerade i styrelsen.

Ändringsförslag 61rev/77 : Denna ändring av artikel 3.1 c gäller tre tillägg: att sprida och främja användningen av metodverktyg, att se till att metodverktygen stöder inte bara gemenskapens politik utan även alla nationella åtgärder som bygger på den samt att stödja integration av jämställdhetsdimensionen inom alla EU-institutioner och EU-organ. Rådet avvisade tanken att institutet skulle främja användningen av metodverktyg, eftersom man ansåg att detta var en sak för de politiska instanserna.

3.3. Nya bestämmelser som rådet har fört in och som motsvarar kommissionens ståndpunkt

Rådet såg mycket positivt på kommissionens förslag, utom när det gäller frågan om styrelsens sammansättning och den närliggande frågan om rådgivningsgruppen.

I övrigt gjordes några smärre ändringar för att förtydliga texten, särskilt i artikel 2 (mål) och artikel 5 (definition av institutets oberoende ställning).

3.4. Problem i samband med antagandet av den gemensamma ståndpunkten

Vid mötet den 1 juni 2006 nådde rådet en politisk överenskommelse om kommissionens ståndpunkt, även i fråga om styrelsens sammansättning, genom enhälligt beslut. Kommissionen står fast vid sin ståndpunkt enligt det ändrade förslaget och beklagar att kommissionens och Europaparlamentets förslag om en begränsad styrelse avvisades. Kommissionen beklagar också att rådet avvisade förslaget att ingetdera könet skall utgöra mindre än 40 procent av styrelsemedlemmarna. Kommissionen bifogade en förklaring om dessa två punkter till protokollet från rådets möte (se bilagan).

4. SLUTSATS

Kommissionen anser att rådets gemensamma ståndpunkt överlag är i linje med dess förslag och att den beaktar Europaparlamentets ändringsförslag vid den första behandlingen och kommissionens ändrade förslag.

Men kommissionen beklagar att rådet gav enhälligt stöd åt en stor styrelse med 31 medlemmar och ett verkställande utskott med sex medlemmar. Denna tungrodda struktur är inte motiverad för ett organ med 15 anställda 2007, 30 anställda 2013 och en årlig budget på ca 7,5 miljoner euro. Vidare anser kommissionen att rådgivningsgruppen med företrädare för alla medlemsstater, som rådet avvisat, ger alla medlemsstater möjlighet att utarbeta och genomföra arbetsprogrammet och att informera institutet och de övriga medlemsstaterna om sina behov.

Kommissionen beklagar också att rådet avvisade förslaget att ingetdera könet skall utgöra mindre än 40 procent av styrelsemedlemmarna. Dessa synpunkter återfinns i ett uttalande från kommissionen om rådets protokoll av den 1 juni 2006.

BILAGA

Rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor)

den 1-2 juni 2006

Europeiska jämställdhetsinstitutet

Uttalande från kommissionen

Kommissionen beklagar att rådet har valt en större styrelse med en företrädare per medlemsstat, tre företrädare för kommissionen och tre medlemmar utan rösträtt. Till skillnad från rådet anser kommissionen att institutets styrelse bör ha ett begränsat antal medlemmar.

Kommissionen erinrar om att dess ändrade förslag [KOM(2006)209], i linje med Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 mars 2006 om förslaget om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut och särskilt ändringsförslag 66/82 om styrelsens sammansättning, omfattade en styrelse med 13 medlemmar – nio medlemmar som utses av rådet samt en företrädare för kommissionen och tre medlemmar utan rösträtt som utses av kommissionen och som företräder relevanta intressegrupper.

Kommissionen anser att jämställdhetsinstitutet med tanke på dess uppdrag och storlek skulle fungera mer effektivt med en begränsad styrelse, vilket överensstämmer med Europaparlamentets resolution av den 1 december 2005 om utkastet till interinstitutionellt avtal om rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter.

Kommissionen beklagar också att rådet inte godtagit förslaget att de tre institutionerna måste se till att ingetdera könet utgör mindre än 40 procent av styrelsemedlemmarna.

[1] Detta alternativ har inspirerats av Europeiska livsmedelsbyrån som inrättades 2002 och som har en begränsad styrelse med 18 medlemmar (14 företrädare för rådet, endast en företrädare för kommissionen och tre företrädare för berörda parter utan rösträtt).