Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om det finansiella instrumentet för miljön (Life)"(1)

(1999/C 209/05)

Den 9 februari 1999 beslutade rådet att i enlighet med artikel 130s i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 4 maj 1999. Föredragande var Lutz Ribbe och medföredragande var Franco Chiriaco och Georges Linssen.

Vid den 364:e plenarsessionen den 26-27 maj 1999 (sammanträdet den 26 maj) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 118 röster för och 3 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Andra etappen av gemenskapens program för finansiering av miljöåtgärder för tidsperioden 1996-1999 (Life II)(2) löper ut den 31 december 1999. Kommissionen föreslår nu en tredje etapp (Life III) med en preliminär anslagstilldelning på 613 miljoner euro och en programtid som löper fram till och med den 31 december 2004. Life-programmet är uppdelat i tre temaområden (Life-Natur, Life-Miljö och Life-Tredje land) och har som övergripande syfte att utveckla och genomföra gemenskapens miljöpolitik.

1.2. I det nya förslaget tar man hänsyn till de erfarenheter som gjorts genom Life II. Förslaget bygger delvis även på de två utvärderingsrapporter som föreskrivs i Life II-förordningen: dels rapporten från december 1997 i enlighet med artikel 7.3(3), dels rapporten från december 1998 i enlighet med artikel 14(4). Den förstnämnda rapporten granskade huruvida det finansiella referensbeloppet på 410 miljoner euro borde höjas. Det konstaterades därvid att man inom ramen för Life II skulle ha kunnat finna god användning för finansiella anslag utöver de 450 miljoner euro som förutsetts, men att det spända budgetläget gjorde att det inte var möjligt att ens nå upp till de fastställda referensbeloppen.

1.3. I den andra rapporten utvärderades erfarenheterna från genomförandet av Life II, och ett antal förbättringar föreslogs inför Life III. Denna rapport har koppling till strategin SEM 2000(5) och sammanställdes med utgångspunkt i en extern utvärdering(6) av genomförandet av Life II.

1.4. I den externa utvärderingen presenteras bl.a. följande slutsatser och rekommendationer:

- Life-programmet bidrar endast i mycket begränsad utsträckning till utvecklingen (dvs. utformningen) av en ny politik och lagstiftning på miljöområdet (jfr. det allmänna målet i artikel 1 i Life II-förordningen). Resultaten från enskilda projekt leder för det mesta inte till några allmänna lösningar på europeisk nivå och förser inte heller EU:s politiska aktörer med något praktiskt know-how. Därför måste en tydlig strategi utarbetas för att säkerställa att det inom ramen för Life i förväg klargörs vilken nytta enskilda projekt kan ha för utformningen av europeiska bestämmelser och åtgärder på miljöområdet.

- Delvis i detta sammanhang framförs kritik där det påpekas att spridningen av projektresultat inom GD XI ("intern spridning") lämnar en del övrigt att önska, samt att prioriteringen av gemenskapens olika miljöåtgärder inte beaktas i tillräcklig utsträckning. Detta beror bl.a. på organisationsstrukturen inom GD XI. De avdelningar som ansvarar för Life-programmet arbetar alltför isolerade från varandra och det existerar knappast någon (horisontell) kommunikation med andra GD XI-enheter, vilket innebär att det så viktiga erfarenhetsutbytet aldrig kommer till stånd. Den interna kommunikationen bör sålunda förbättras och organisationsstrukturen för Life ses över, så att de tre separata instrumenten som existerar sida vid sida inom GD XI verkligen kan bli ett enhetligt GD XI-instrument.

- Slutsatsen att Life är alltför inriktat på själva projekten och alltför lite på spridningen av resultaten gäller även spridningen och utvärderingen av projektresultat i medlemsstaterna ("extern spridning"). En förutsättning för sådan spridning är att det finns en betydligt mer utåtriktad kommunikationsstrategi, som bl.a. innebär att man utvecklar ett slags "know-how-management-system" och att man för samman enskilda projekt i grupper så att konkreta rekommendationer kan formuleras sektorsvis. Den finansiella tilldelningen till sådana kommunikationsåtgärder, som uppgår till 3 % av anslagen, måste ökas betydligt.

1.5. I Life III-förordningen skall de slutsatser som dras i ovan nämnda rapporter beaktas. Bland annat skall enskilda EU-finansierade projekt ha starkare koppling till de prioriteringar som fastställts för EU:s miljöpolitik, och åtgärder för att öka spridningen av projektresultaten skall främjas. Dessutom skall gällande bestämmelser presenteras bättre och mer lättförståeligt i separata artiklar.

1.6. I sitt yttrande granskar kommittén först kommissionens förslag, främst mot bakgrund av slutsatserna från utvärderingsrapporterna. Därefter tas även andra aspekter på förslaget upp.

2. Allmänna kommentarer

Vad gäller de allmänna kommentarer som följer nedan hänvisas även till de särskilda kommentarerna under punkt 3, där ett antal konkreta ändringsförslag till förordningen presenteras.

2.1. Behovet av ett Life-program och dess speciella karaktär

2.1.1. Life har en speciell och mycket betydelsefull roll att spela bland gemenskapens finansieringsinstrument, med tanke på att det är det enda instrument som är inriktat uteslutande på att främja och utveckla gemenskapens miljöpolitik. Programmet skulle därmed på ett alldeles särskilt sätt kunna beakta gemenskapens ansvar för en hållbar utveckling och för en integrering av miljöskyddet i andra politikområden. Kommittén vill därför uttryckligen betona behovet av ett sådant instrument och dess berättigande, och välkomnar att programmet fortsätter i en tredje etapp.

2.1.2. Kvaliteten på de projekt som fått stöd genom Life-programmet har med tiden nått en anmärkningsvärt hög nivå. Life-projekt kan sålunda bidra med många olika värdefulla idéer inom miljö-, jordbruks- och strukturpolitiken. Life-programmet kan dock endast ge modeller för en möjlig utveckling. En "översättning" av erfarenheter från Life-modellprojekt till konkret politik måste ske via den övriga gemenskapspolitiken och genom en utveckling av gemenskapens miljölagstiftning. ESK vill i detta sammanhang peka på att projektfinansieringen inte i sig utgör ett prioriterat mål för detta program, utan syftet är snarare att vidareutveckla och genomföra politiken och lagstiftningen på miljöområdet med utgångspunkt i erfarenheterna från de EU-finansierade Life-projekten. Spridningen (såväl internt som externt) och tillämpningen av projektresultaten har här en nyckelroll. Kommittén menar att det är av stor vikt att även (potentiella) stödansökande tydligt uppmärksammas på denna speciella karaktär som Life-programmet har.

2.2. Utvecklingen av en ny EU-miljöpolitik - en av huvudmålsättningarna med Life

2.2.1. Mot bakgrund av att man kunnat konstatera att Life II endast i begränsad utsträckning bidragit till utvecklingen av ny EU-miljöpolitik, och med motiveringen att "utveckling" och "genomförande" av miljöpolitiken även i fortsättningen skall stå som två oskiljaktiga målsättningar, föreslår kommissionen ett antal ändringar i Life-förordningen. Ändringarna innebär bl.a. en omformulering av Life-programmets allmänna mål i artikel 1, samt en ny definition av "förberedande projekt" (inom Life-Miljö) i artikel 4.2 b med hänvisning till artikel 4.1 b.

2.2.2. Kommittén delar uppfattningen att Life-programmets dubbla målsättning bör bibehållas, samtidigt som man hyser vissa tvivel om att de föreslagna ändringarna verkligen är tillräckliga för att nå det synnerligen ambitiösa "utvecklingsmålet", som kommissionen har det främsta ansvaret för. Dessa betänkligheter från kommitténs sida har tre orsaker. För det första menar kommittén att eftersom de nya definitioner som föreslås i artikel 1 och 4 råkat bli mångtydiga kan man fråga sig om dessa begrepp är begripliga för dem som ansöker om projektstöd. För det andra är det svårt att utläsa av kommissionens förslag på vilket sätt "utvecklingsmålet" skall genomföras i praktiken, eftersom man skjutit definitionerna av de flesta avgörande parametrarna (prioriterade områden, specifika urvalskriterier, budgetaspekter etc.) på framtiden(7) (de presenteras först i och med offentliggörandet av "uppmaningar att inkomma med intresseanmälan" och "riktlinjer"). För det tredje innehåller förslaget till förordning ingen uttrycklig hänvisning till behovet av en grundstrategi - baserad på horisontell kommunikation såväl mellan GD XI:s olika avdelningar som mellan Life-programmets arbetsorgan och andra generaldirektorat inom kommissionen - främst för att på förhand bilda sig en uppfattning om hur projektresultaten kan användas för att utveckla nya miljöpolitiska koncept inom EU. Ett sådant horisontellt informationsutbyte ter sig än viktigare med tanke på den framträdande plats som integrationsprincipen intar i EG-fördraget.

2.3. Optimering av Life-programmets effekter för genomförandet av EU:s miljöpolitik

2.3.1. Medan det främst är kommissionen som ansvarar för utvecklingen av Europeiska unionens nya miljöpolitik och för lagstiftningen på detta område, skall genomförandet ses som ett gemensamt ansvar för ett stort antal aktörer, bl.a. kommissionen, medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter, näringsliv, fackföreningar och frivilligorganisationer. Om Life skall kunna bidra fullt ut till genomförandet av EU:s miljöpolitik beror i avgörande utsträckning på om dessa aktörer har möjlighet att använda sig av resultaten från Life-projekten. Som kommissionen själv påpekar krävs det en väl genomtänkt strategi för att man skall kunna nå ut med resultaten. Efter att de åtgärder(8) som kommissionen under de senaste åren vidtagit för att intensifiera sina insatser i detta hänseende befunnits otillräckliga, presenterar kommissionen i föreliggande förslag ett antal kompletterande åtgärder(9). Framför allt föreslås att anslagen för kompletterande åtgärder (inklusive resultatspridning) höjs från 3 % till 5 % av den totala anslagstilldelningen.

2.3.2. Kommittén ger sitt fulla stöd till kommissionens ansträngningar för att förbättra spridningen av programresultaten och resultatutvärderingen, men anser samtidigt att det finns mer att göra på detta område.

2.3.2.1. På flera punkter bör budskapet i förordningsförslaget göras tydligare genom att man uttryckligen framhåller hur viktigt det är att man når ut med projektresultaten.

2.3.2.2. Kommittén vill även betona vikten av att väl avgränsade målgrupper fastställs, t.ex. paraplyorganisationer på nationell och europeisk nivå (branschorganisationer, olika former av samarbetsorgan för lokala och regionala myndigheter, icke-statliga miljöorganisationer, regionala vattenorgan etc.), eftersom dessa kan spela en betydelsefull roll genom att sprida projektresultaten bland sina medlemmar. Denna roll skulle naturligtvis kunna stärkas ytterligare om dessa organisationer även involverades i arbetet med att förbereda och utarbeta projektansökningar.

2.3.2.3. Man kan dessutom fråga sig om den föreslagna höjningen av anslagen för kompletterande åtgärder är tillräcklig - en höjning som kommittén förordade redan i yttrandet om Life II(10). Med tanke på den avgörande betydelse som en spridning och en konkret tillämpning av resultaten har, samt det faktum att endast en del av den föreslagna höjningen skulle gå direkt till sådana spridningsåtgärder, vore det berättigat med en ytterligare höjning. Kommittén föreslår dessutom att en tjänst inom Life-programmets arbetsorgan skall avsättas uteslutande för arbetet med att intensifiera och få till stånd en övergripande samordning av åtgärderna för att sprida projektresultaten.

2.3.2.4. Kommittén vill även lyfta fram den stora betydelse som finansiella incitament har för att projektresultat faktiskt skall komma till användning. Nationella och gemenskapliga finansieringsinstrument på området regional- och jordbrukspolitik (t.ex. strukturfonderna eller Sammanhållningsfonden) bör här ges en mycket större och mer innovativ roll än tidigare. I första hand kräver detta att nationella och regionala myndigheter tillämpar en aktiv och samordnad strategi för utformning och genomförande av nya ramprogram (t.ex. de operativa programmen på strukturfondsområdet, inklusive program med gränsöverskridande karaktär), dvs. inriktning på vissa bestämda åtgärdsområden, lämpliga urvalskriterier, differentierade stödnivåer m.m. som grund för en prioritering av stöd till innovativa projekt som prövats via Life-programmet. Ett samarbete mellan de olika förvaltningsorgan (bl.a. miljömyndigheter) som deltar i förberedandet och genomförandet av sådana ramprogram är härvid av stor vikt. Även berörda enheter inom kommissionen bör spela en aktivare roll än tidigare vid sammankopplingen av Life-projekt med övriga EU-stödprogram. Kommittén välkomnar följaktligen kommissionens avsikt att engagera nationella och regionala myndigheter i de Life-seminarier som planeras på olika teman. Även förvaltare av jordbruksfonden och regionalfonden (t.ex. strukturfondsansvariga) samt berörda miljömyndigheter bör delta i dessa seminarier.

2.3.2.5. När det gäller att främja ett systematiskt informationsutbyte om innovativa projekt i Europa anser kommittén dessutom att det är ett absolut krav att Life-databanken byggs ut och knyts samman i ett nätverk med andra europeiska och världsomfattande databanker(11) med beskrivningar av innovativa projekt och "bästa praxis". Ett sådant europeiskt nätverkssystem med jämförbara databanker - där Europeiska miljöbyrån kan ha en samordnande roll i uppbyggnadsskedet - skulle även vara till nytta vid urvalsförfarandet för Life-projekt, för att undvika att dubbla stödmedel beviljas.

2.3.2.6. Kommittén vill avslutningsvis påpeka att man bör skilja mellan "spridning teoretiskt sett" och "återanvändning i praktiken" (dvs. slutresultatet av spridningsåtgärderna, som utgör en av de viktigaste faktorerna för att Life-programmet skall nå sitt syfte). Kommissionen bör därför inrätta mekanismer för att kunna studera den sistnämnda aspekten samt ge denna parameter vederbörlig uppmärksamhet i den rapport som skall läggas fram enligt artikel 12 i förordningsförslaget.

2.4. Life-Natur

2.4.1. Kommittén ser positivt på att denna del av programmet helt koncentreras på en utbyggnad och användning av nätverket Natura 2000, som är en följd av direktiven 79/409/EEG och 92/43/EEG och som även skall ses som ett bidrag till en gemenskapsstrategi för tillämpning av FN:s konvention om biologisk mångfald. Life-programmet - som tack vare sin mycket konkreta och "lättillgängliga" utformning kan visa befolkningen i projektområdena att naturskydd och ekonomisk utveckling inte utesluter varandra - har en viktig funktion att fylla för att öka acceptansen för att områden som har naturskyddsvärde säkras, och därmed för att få bukt med den kraftiga och ytterst oroande eftersläpningen vad gäller anmälningar av Natura 2000-områden.

2.4.2. Kommittén ser positivt på att Life-Natur i ökad utsträckning skall användas för att också i kandidatländerna skydda sådana livsmiljöer och arter som är hotade i Europa. Kommittén vill i detta sammanhang förorda att Life även görs tillgängligt för skyddsprogram för de arter som anges i bilaga IV till direktiv 92/43/EG och att motsvarande komplettering görs i artikel 3.5 b.

2.5. Life-Miljö

Kommitténs kommentarer under denna rubrik rör tre huvudaspekter: 1) förhållandet mellan å ena sidan de båda Life-målsättningarna "utveckling" och "genomförande" och de planerade projekttyperna "demonstrationsprojekt" och "förberedande projekt" å den andra, 2) de föreslagna prioriterade områdena för demonstrationsprojekt, samt 3) de föreslagna särskilda urvalskriterierna.

2.5.1. Beträffande den första aspekten vill kommittén framhålla att förslaget till förordning skulle vinna i konsekvens och klarhet om en tydligare skiljelinje drogs mellan å ena sidan demonstrationsprojekt (artikel 4.2 a med hänvisning till artikel 4.1 a) - som skall ha tydlig koppling till "genomförandemålet", och endast till detta mål - och å andra sidan förberedande insatser (artikel 4.2 b och 4.1 b) - vars enda syfte skall vara att uppnå "utvecklingsmålet". Av den nuvarande formuleringen framgår inte skillnaden mellan de båda projekttyperna tillräckligt klart.

2.5.2. Beträffande demonstrationsprojekt ser kommittén positivt på att även Life-Miljö liksom tidigare inriktas på vissa prioriterade områden. Kommittén vill dock framhålla att utan en mer uttömmande beskrivning kommer det att bli svårt att följa de prioriteringsriktlinjer som presenteras i artikel 4.1. Det är dessutom anmärkningsvärt att tyngdpunkterna i kommissionens förslag inte omfattar de tre sektorerna "jordbruk", "energi" och "transport" som toppmötet i Cardiff fastställde som områden där respektive ministerråd skall utarbeta strategier för att integrera ett miljöperspektiv. Det görs heller ingen hänvisning till de temaområden (målsektorer) som nämns i samband med översynen av det femte åtgärdsprogrammet för miljön(12). De prioriteringsriktlinjer som kommissionen presenterar bör förklaras närmare i motiveringen till förslaget och kompletteras med ovannämnda sektorer och temaområden.

2.5.3. I samband med de särskilda urvalskriterierna i artikel 4.6 anser kommittén att det bör framhållas att det framför allt är små och medelstora företag som skall stödjas. Dessutom bör "samarbetskriteriet" (artikel 4.6 f) preciseras närmare, t.ex. genom att hänvisa till den roll som de anställda eventuellt kan spela, och till olika former av lokalt eller regionalt samarbete mellan myndigheter, medborgare, näringsliv, fackföreningar och miljöorganisationer.

2.6. Life i de central- och östeuropeiska kandidatländerna

2.6.1. Miljöskyddssituationen i kandidatländerna kännetecknas av ett stort behov av innovativa (och kostnadseffektiva) miljötekniska lösningar för att minska de värsta miljöbelastningarna och samtidigt anpassa normer och lagstiftning på miljöområdet till gemenskapens regelverk. Vad gäller naturskydd kan kandidatländerna i många avseenden visa på ett naturarv som inte längre går att finna i Västeuropa. Dessa områden, som är av fundamental betydelse för en utbyggnad av Natura 2000, måste snarast möjligt garanteras ett bestående skydd. Tyvärr är det ju dock så att det svåra ekonomiska läget i flera kandidatländer och de många andra problem som man står inför gör att natur- och miljöskyddet ofta endast intar en marginell position. Desto viktigare vore det därför om man via Life-programmet kunde få igång projekt med "nedifrån-och-upp"-perspektiv.

2.6.2. Ett problem här är dock att associeringsavtalen och relevanta tilläggsprotokoll endast tillåter kandidatländerna att delta i Life-program under förutsättning att ett överenskommet belopp betalas till Life-programmet (s.k. entry ticket). Kandidatländerna behandlas sålunda på ett helt annat sätt än både medlemsstater och s.k. tredje länder. Det faktum att det hittills bara är Rumänien som har beslutat att delta i Life-programmet visar vilken svår process det är att övertyga kandidatländernas regeringar om fördelarna med att delta i Life-programmet och samtidigt avsätta finansiella resurser för detta. Så länge som man inte gör det nekar man intressenter (industrin, privatpersoner och organisationer) - dvs. dem som Life-programmet är beroende av - tillgång till programmet.

2.6.3. Kommittén beklagar djupt att dessa hinder gör att Life-programmets potentiellt positiva och mycket angelägna satsning i kandidatländerna inte leder någonstans. Kommissionen och medlemsstaterna anmodas därför att omgående undersöka hur dessa hinder skulle kunna minskas, exempelvis genom att tilldelningen av Phare-medel höjs till entry ticket -nivå, och/eller genom att tilldelningen av andra relevanta finansieringsinstrument som Ispa eller åtgärder inför anslutningen för jordbruk och landsbygdsutveckling kan användas för detta ändamål.

2.7. Budgetanslag och tidsramar för den tredje etappen

2.7.1. Kommittén anser att anslagstilldelningen för Life III absolut måste höjas över de planerade ramarna på 613 miljoner euro. Kommittén ger därför sitt fulla stöd till Europaparlamentets första behandling av den 15 april 1999 och föreslår att minst 850 miljoner euro anslås till genomförandet av Life III.

2.7.1.1. Kommittén kan i detta sammanhang konstatera att Life III efter omräkning innebär mindre projektanslag till medlemsstaterna i jämförelse med Life I(13). Med tanke på hur angeläget det i dagens läge är med ett miljöskydd - ännu mer än 1992 då Life I inrättades - och att det i och med Amsterdamfördraget blivit ett tvingande krav att miljöskyddsaspekter integreras i övrig politik (även om det i praktiken fortfarande finns stora brister här) skulle det, om man vill bibehålla förtroendet för europeisk miljöpolitik, knappast se bra ut om delområdena "miljö" och "natur" inom EU:s främsta "miljöfinanseringsinstrument" tilldelas mindre finansiella medel än exempelvis främjandet av den audiovisuella industrin(14). Det bör i detta sammanhang även påpekas att anslagsflödet från Life-programmet hittills varit mycket gott (se den rapport som nämns i punkt 1.2 ovan, efter art. 7.3) och att många fler lovande projekt skulle kunna stödjas om bara mer finansiella resurser kunde göras tillgängliga. Undersökningar visar dessutom att utbyggnaden av nätverket Natura 2000, som Life-Natur bidrar till, kommer att kräva flera miljarder euro per år.

2.7.2. Beträffande de föreslagna tidsramarna för Life III anser kommittén att programmets tredje etapp bör löpa fram till och med den 31 december 2006, dvs. parallellt med Agenda 2000 och strukturfonderna (och inte som kommissionen föreslår fram till och med den 31 december 2004). För det första skulle en sådan förlängd programtid helt klart leda till att de så viktiga samordningsvinsterna mellan Life-programmet och andra finansieringsinstrument inom gemenskapen kan tas till vara. För det andra skulle det även innebära att utvärderingen av Life-programmets tredje etapp skulle kunna basera sig på betydligt fler (avslutade) projekt, något som skulle ge mer eftertryck åt den utvärderingsrapport som skall utarbetas i enlighet med artikel 12. En förlängd programtid innebär naturligtvis att de planerade finansiella anslagen måste höjas i motsvarande utsträckning, utöver den höjning som föreslås i punkt 2.7.1.

2.8. Urvalsförfarande och administration

2.8.1. Enligt kommittén framstår förfarandet för projekturval och projektadministration som både överskådligt och ändamålsenligt. Med tanke på Life-programmets övergripande målsättning är det ett absolut krav att kommissionstjänstemän gör en intensiv arbetsinsats in samband med projekturval, projekthandledning och resultattillämpning. Att helt överlåta projektadministrationen på externa sakkunniga är sålunda helt uteslutet - de kan och får endast ha en stödjande roll.

2.8.2. Kommittén anmodar kommissionen att undersöka huruvida det är möjligt att ytterligare minska den byråkrati som är förknippad med projektansökningsförfarandet. Framför allt för småföretag och andra mindre organisationer skulle detta innebära värdefulla tids- och resursinbesparingar och göra det möjligt för dem att själva utarbeta sina projektförslag. I detta syfte är det viktigt att bl.a. så långt som möjligt samordna de krav som ställs inom EU:s olika finansieringsinstrument beträffande de underlag som skall lämnas in.

2.9. Rapportering

2.9.1. Kommittén anser att den rapport som föreskrivs i artikel 12 i förslaget till förordning framför allt bör sammanställas mot bakgrund av Life-programmets allmänna mål ("utveckling", "genomförande", "integration" och "spridning") - som ESK också kommenterar i detta yttrande. Detta innebär bland annat att även Life-programmets konsekvenser och nytta för EU:s stora resursslukare (dvs. jordbruks- och strukturpolitiken, inklusive Sammanhållningsfonden) måste redovisas(15).

3. Särskilda kommentarer

Med utgångspunkt i de allmänna kommentarer som framförts under avsnitt 2 föreslår kommittén följande ändringar i enskilda skäl och artiklar i förordningsförslaget:

3.1. Ingressen

3.1.1. Lägg till följande i slutet av det första skälet: "För att uppnå detta är det av yttersta vikt att resultaten från Life-finansierade projekt sprids och kan återanvändas."

3.1.2. Lägg till ett nytt skäl 1a: "En spridningsstrategi måste bland annat bygga på en väl avgränsad målgrupp, och potentiella finansiella resurser för spridning och återanvändning av resultat som kan erbjudas genom andra finansieringsinstrument på medlemsstats- eller gemenskapsnivå måste utnyttjas fullt ut."

3.1.3. Fjärde skälet: "Med tanke på de positiva effekter ... bör en tredje etapp på sju år inledas, som löper ut den 31 december 2006."

3.1.4. Lägg till ett nytt skäl 6a: "Demonstrationsprojekt bör syfta till genomförande av befintlig gemenskapslagstiftning på miljöpolitikområdet."

3.1.5. Sjunde skälet: "Förberedande projekt bör syfta till utveckling av ny gemenskapspolitik och gemenskapslagstiftning på miljöområdet."

3.1.6. Lägg till följande i slutet av nionde skälet: "Life-programmet bör användas så att det kan bidra till ökat miljö- och naturskydd i dessa länder."

3.2. Artikel 1 - Allmänna mål

3.2.1. Andra stycket: "Det allmänna målet med Life skall vara att bidra till utvecklingen av ny gemenskapsmiljöpolitik och lagstiftning samt till genomförandet av befintlig politik och lagstiftning på miljöområdet, i synnerhet vad gäller en integration av miljöaspekter i den övriga politiken. Life skall därför även bidra till en spridning av resultaten från de åtgärder som finansieras genom detta instrument."

3.3. Artikel 2 - Temaområden och allmänna kriterier

3.3.1. Andra stycket, punkt a: "Åtgärderna skall vara av gemenskapsintresse och på ett betydande sätt bidra till utvecklingen av ny gemenskapspolitik och lagstiftning eller till genomförandet av befintlig politik och lagstiftning på miljöområdet, samt även bidra till en spridning av resultaten från de åtgärder som finansieras genom detta instrument."

3.4. Artikel 4 - Life-Miljö

3.4.1. 1. Life-Miljö syftar särskilt till att främja följande typer av verksamhet:

a) Åtgärder för att genomföra gemenskapens befintliga politik och lagstiftning på miljöområdet.

b) Åtgärder för att utveckla ny gemenskapspolitik och gemenskapslagstiftning på miljöområdet.

2. [inga ändringar]

3. De demonstrationsprojekt som nämns i punkt 2 a skall ha som särskilt syfte att [här skall den text som kommissionen föreslagit i punkt 1 a fogas in]

4. I samband med projekt som finansieras via Life-Miljö i enlighet med de syften som presenteras i artikel 4.1, och vid fastställandet av de riktlinjer som nämns i artikel 4.4, samt i samband med de uppmaningar att inkomma med intresseanmälningar som skall offentliggöras skall även följande aspekter beaktas:

- Kravet på att integrera miljöpolitiska aspekter i Europeiska unionens jordbruks-, transport- och energipolitik.

- De prioriteringar som fastställs i beslut nr 2179/98/EG om en översyn av Europeiska gemenskapens åtgärdsprogram för miljön och en hållbar utveckling, kallat "Mot en hållbar utveckling".

3.4.2. Artikel 4.4: "Vad beträffar demonstrationsprojekt kommer man att på basis av en strategi för en förhandsbedömning av projektresultatens användbarhet med tanke på Life-programmets allmänna mål enligt artikel 1 ... [resten oförändrat]."

3.4.3. Artikel 4.6 f: "De skall där så är motiverat involvera olika socioekonomiska aktörer (medborgare, näringsliv, fackföreningar, miljöorganisationer och myndigheter) i det aktuella projektets verksamhetsområde."

3.4.4. Infoga ett nytt stycke i slutet av artikel 4.6: "I samband med förslag som gäller näringsverksamhet kommer förslag från små och medelstora företag att beaktas särskilt."

3.4.5. Artikel 4.8: "På basis av en strategi för en förhandsbedömning av projektresultatens användbarhet i enlighet med Life-programmets allmänna mål i artikel 1 samt på kommissionens initiativ skall uppmaningar att inkomma med intresseanmälningar offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. I dessa uppmaningar skall de särskilda kriterier som gäller för förslagen anges."

3.5. Artikel 8 - Den tredje etappens varaktighet samt budgetmedel

3.5.1. Artikel 8.1: "Det finansiella instrumentet Life genomförs i etapper. Den tredje etappen inleds den 1 januari 2000 och löper ut den 31 december 2006."

3.6. Artikel 12 - Utvärdering av den tredje etappen samt fortsättning av Life

3.6.1. Artikel 12.1: "Senast den 31 december 2005 skall kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén överlämna en rapport om genomförandet av denna förordning, särskilt vad gäller de allmänna mål som föreskrivs för Life-programmet i artikel 1, inklusive programmets nytta för EU:s jordbruks- och sammanhållningspolitik. Denna rapport skall även redogöra för användningen av anslagen samt vid behov åtföljas av förslag om eventuella anpassningar med sikte på det fortsatta genomförandet efter den tredje etappen."

3.6.2. Artikel 12.2: "Rådet och Europaparlamentet skall i enlighet med fördraget besluta om genomförandet av den fjärde etappen från och med den 1 januari 2007."

Bryssel den 26 maj 1999.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) EGT C 15, 20.1.1999, s. 4.

(2) Rådets förordning (EEG) nr 1973/72, ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1404/96.

(3) KOM(97) 633 slutlig, 12.12.1997.

(4) KOM(1998) 721 slutlig, 4.12.1998.

(5) I enlighet med strategin för sund och effektiv finansförvaltning, SEM 2000 (Sound and Efficient Management), skall samtliga program som erhåller finansiellt stöd från EU underställas systematisk utvärdering.

(6) Évaluation de l'instrument financier pour l'environnement LIFE (Rapport final), Arthur Andersen, juli 1998.

(7) Till skillnad mot Life II-förordningen där de prioriterade områdena för förberedande åtgärder specificeras konkret: skydd av kustområden, minskning av avfall, skydd av vattenresurser samt luftföroreningar och försurningen.

(8) Se punkt 25 i motiveringsdelen i kommissionens förslag.

(9) Se punkt 26 i motiveringsdelen i kommissionens förslag.

(10) EGT C 18, 22.1.1996.

(11) T.ex. databanker som de som upprättats av det tyska miljöorganet Deutsche Bundesstiftung Umwelt respektive av FN:s miljöprogram (UNEP), eller Clearing House Mechanism som upprättats av konventionen för biologisk mångfald.

(12) Europaparlamentets och rådets beslut nr 2179/98/EG av den 24 september 1998, EGT L 275, 10.10.1998.

(13) Life I innebar i genomsnitt 100 miljoner euro per år för 12 medlemsstater, vilket motsvarade 8,3 miljoner euro per medlemsstat och år. Life III skall i genomsnitt omfatta 122,6 miljoner per år, vilket omräknat för 15 medlemsstater ger 8,2 miljoner euro per år.

(14) Se budgetpost B3-201, Media-programmet.

(15) Jfr i detta sammanhang även ESK:s yttrande av den 24 februari 1999 om "Sammanhållningsfondens årsredovisning 1997" - EGT C 101, 12.4.1999.