[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 23.1.2007

SEK(2007) 70 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Cyperns uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010

(framlagd av kommissionen)

MOTIVERING

ALLMÄN BAKGRUND

Stabilitets- och tillväxtpakten, som trädde i kraft den 1 juli 1998, syftar till att genom sunda offentliga finanser stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark hållbar tillväxt som kan bidra till ökad sysselsättning. Reformen av pakten 2005 genomfördes mot bakgrund av att den hade visat sig användbar för att förankra budgetdisciplin, men syftade till att stärka dess effektivitet och ekonomiska underbyggnad och säkerställa de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Enligt rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[1], som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten, skall medlemsstaterna lägga fram stabilitets- eller konvergensprogram och årliga uppdateringar av dessa för rådet och kommissionen (medlemsstater som redan har övergått till den gemensamma valutan utarbetar [uppdaterade] stabilitetsprogram och medlemsstater som ännu inte har gjort det lägger fram [uppdaterade] konvergensprogram). Cyperns första konvergensprogram lades fram i maj 2004. I enlighet med förordningen yttrade sig rådet om programmet den 5 juli 2004, på grundval av en rekommendation från kommissionen och efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén. Enligt samma förfarande bedöms uppdaterade stabilitets- och konvergensprogram av kommissionen och granskas av den kommitté som anges ovan. De kan även granskas av rådet.

BAKGRUND TILL BEDÖMNINGEN AV DET UPPDATERADE PROGRAMMET

Kommissionen har granskat den senaste uppdateringen av Cyperns konvergensprogram, som lades fram den 6 december 2006, och har antagit en rekommendation till rådets yttrande om detta program (se faktarutan när det gäller de viktigaste punkterna i bedömningen).

För att beskriva den bakgrund mot vilken strategin för de offentliga finanserna i det nya konvergensprogrammet bedöms, sammanfattas i denna motivering följande:

1. Den ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna under de senaste tio åren.

2. Den senaste bedömningen av landets ställning när det gäller paktens preventiva aspekt (en sammanfattning av rådets yttrande om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet).

3. Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från oktober 2006.

Den senaste ekonomiska utvecklingen och utvecklingen av de offentliga finanserna

Cyperns ekonomi är liten och öppen och är därför mycket utsatt för yttre störningar. Den utvecklas framgångsrikt mot en nominell och real konvergens med EU. Med ett årsgenomsnitt på 3,5 % under de senaste tio åren är BNP-tillväxten stark, medan inflationen är låg. HIKP-inflationen låg på knappt 3 % under större delen av tioårsperioden. Cyperns ekonomi har utmärkts av nästan full sysselsättning. Långtidsarbetslösheten är mycket låg, medan produktivitetstillväxten i internationell jämförelse är hög. Emellertid har de nominella löneökningarna och enhetsarbetskostnaderna tenderat att öka snabbare än landets handelspartners. Trots detta utvecklas de exportinriktade tjänstesektorerna väl. Dessa står för huvuddelen av den totala exporten, men de stora överskotten härifrån har inte helt kunnat täcka underskotten i handeln med varor. De senaste tio åren har därför Cyperns bytesbalans varit negativ. Trots det har finansieringen varit oproblematisk till följd av utländska portfölj- och direktinvesteringar och utlandsboende medborgares insättningar i landets finansiella institut. Det nu tillämpade finanspolitiska konsolideringsprogrammet har minskat underskottet till 2 % av BNP 2006 och den offentliga skulden sjunker.

Bedömningen i rådets yttrande om det föregående programmet

Den 14 mars 2006 antog rådet sitt yttrande om den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet för perioden 2005–2009. Rådet ansåg att ”den strukturella anpassning som planeras inom programperioden efter det att underskottet under 2005 nedbringats till ett värde under 3 % av BNP är ambitiös”. Vidare uppmanade rådet Cypern att ”genom varaktiga åtgärder säkerställa att konsolideringen av de offentliga finanserna i syfte att nå programmets mål på medellång sikt fullföljs efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats”. Rådet uppmanade också Cypern att ”hålla kontroll över de offentliga pensionsutgifterna och genomföra ytterligare reformer på pensions- och sjukvårdsområdet i syfte att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet”.

Kommissionens bedömning av det nationella reformprogrammet från oktober 2006

Den 17 oktober 2006 lämnades rapporten om genomförandet av Cyperns nationella reformprogram, som skall tas fram inom ramen för den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I detta reformprogram anges följande centrala problem och prioriteringar: finanspolitikens hållbarhet, de offentliga finansernas kvalitet, FoU, innovation samt informations- och kommunikationsteknik, ökad diversifiering av ekonomin, konkurrens och företagsklimat, miljömässig hållbarhet, infrastruktur, humankapital och social sammanhållning.

Av kommissionens bedömning av det programmet (antagen i samband med dess årliga lägesrapport i december 2006 [2] ) framgår att Cypern framgångsrikt genomför sitt nationella reformprogram. Överlag verkar genomförandet av de flesta åtgärderna fortgå enligt planerna.

Mot bakgrund av konstaterade starka och svaga punkter rekommenderades att Cypern vidta åtgärder på följande områden: reformerna av pensions- och vårdsystemet samt sysselsättning och utbildningsmöjligheter för ungdomar.

Faktaruta: De viktigaste punkterna i bedömningen I enlighet med artikel 5.1 (i fråga om stabilitetsprogram) och artikel 9.1 (i fråga om konvergensprogram) i rådets förordning (EG) nr 1466/97 tas följande punkter upp i bedömningen: Frågan om de ekonomiska antaganden som programmet bygger på är rimliga. Det medelfristiga mål för de offentliga finanserna som lagts fram av medlemsstaten, och frågan om anpassningsplanen för att uppnå målet är lämplig. Frågan om de vidtagna eller föreslagna åtgärderna för att följa denna metod är tillräckliga för att nå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna över konjunkturcykeln. I bedömningen av anpassningsplanen för att uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna uppmärksammas frågan om en större anpassning görs i ekonomiskt goda tider, medan anpassningen får vara mer begränsad i ekonomiskt dåliga tider. För de medlemsstater som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II uppmärksammas vidare om medlemsstaten som riktvärde eftersträvar en årlig förbättring av det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, motsvarande 0,5 % av BNP för att uppnå sitt medelfristiga mål för de offentliga finanserna Frågan om det när anpassningsplanen för att uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna fastställs (för medlemsstater som ännu inte har uppnått det), eller vid beslut om en tillfällig avvikelse från målet (för medlemsstater som uppnått målet), ingår ett genomförande av större strukturreformer som har direkta kostnadsbesparande effekter på lång sikt (däribland genom att öka den potentiella tillväxten) och därigenom har påvisbara effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet (under iakttagande av villkoret att en tillräcklig säkerhetsmarginal för referensvärdet på 3 % av BNP skall behållas och att situationen för de offentliga finanserna förväntas återgå till det medelfristiga målet under programperioden). Särskild uppmärksamhet ägnas här pensionsreformer som syftar till att införa system med flera pelare, varav en obligatorisk pelare som fullständigt täcks av fondmedel. Frågan om medlemsstatens ekonomiska politik är förenlig med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Rimligheten i programmets makroekonomiska antaganden bedöms med utgångspunkt i kommissionens höstprognos 2006 och i enlighet med den allmänt vedertagna metoden för beräkning av potentiell total produktion och konjunkturrensade saldon. Bedömningen av förenligheten med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken bygger på de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken när det gäller de offentliga finanserna som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008. Bedömningen tar också upp följande: Utvecklingen av skuldkvoten och utsikterna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, vilket man ”vid övervakningen av de offentliga finanserna [bör] ägna tillräcklig uppmärksamhet” enligt rådets rapport av den 20 mars 2005 ”Att förbättra genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten”. I ett meddelande från kommissionen av den 12 oktober 2006 anges metoden för att bedöma den långsiktiga hållbarheten[3]. Graden av integration med de nationella reformprogram som medlemsstaterna överlämnat inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. I sin följenot av den 7 juni 2005 till Europeiska rådet om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken för perioden 2005–2008 framhöll Ekofinrådet att de nationella reformprogrammen borde vara förenliga med stabilitets- och konvergensprogrammen. Efterlevnaden av uppförandekoden[4], som bl.a. föreskriver en gemensam struktur och uppsättning tabeller för stabilitets- och konvergensprogrammen. |

- Rekommendation till

RÅDETS YTTRANDE

enligt artikel 9.3 i rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om Cyperns uppdaterade konvergensprogram för 2006–2010

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken[5], särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

(1) Den [27 februari 2007] granskade rådet Cyperns uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2006–2010.

(2) Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario skall den reala BNP-tillväxten öka från 3,7 % år 2006 till i genomsnitt 4,1 % under resten av programperioden. Enligt tillgängliga uppgifter förefaller scenariot bygga på rimliga tillväxtantaganden. Programmets inflationsberäkningar verkar också vara realistiska.

(3) I kommissionens höstprognos 2006 beräknas det offentliga underskottet bli 2 % av BNP under 2006, vilket var målet i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Den reala BNP-tillväxten väntas bli lägre än i den föregående uppdateringens beräkningar (3,7 % i stället för 4,2 %). Samtidigt beräknas de totala utgifterna bli större än planerat, men skall täckas av större totala intäkter.

4. Efter korrigeringen av det alltför stora underskottet 2005 syftar programmet till att ytterligare konsolidera de offentliga finanserna. Enligt beräkningarna skall saldot i de offentliga finanserna förbättras från ett underskott på 1,9 % av BNP 2006 till balans 2010, vilket enbart skall ske genom åtstramningsåtgärder eftersom intäktskvoten blir oförändrad under programperioden. Under programperioden beräknas de totala utgifterna sjunka med 1 ¾ procentenheter av BNP, varav 1 procentenhet motsvarar sänkta räntekostnader. Samtidigt planeras de sociala transfereringarna öka med 1¼ procentenheter. Det primära överskottet beräknas stiga från 1 ½ % av BNP 2006–07 till drygt 2 % av BNP 2008 och sedan vara oförändrat. Den planerade konsolideringen är något snabbare än i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet, med ett i stort sett liknande makroekonomiskt scenario.

5. Enligt beräkningar med den allmänt vedertagna metoden skall det strukturella saldot förbättras från ett underskott på cirka 1 ½ % av BNP 2006 till ett överskott på omkring ¼ % av BNP vid programperiodens utgång (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Liksom i den föregående uppdateringen är programmets finanspolitiska mål på medellång sikt ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP, som enligt programmet skall uppnås 2008, ett år tidigare än i den föregående uppdateringen. Eftersom målet är mer långtgående än minimiriktmärket (ett underskott på cirka 1 ¾ % av BNP), bör kravet på en säkerhetsmarginal mot uppkomsten av ett alltför stort underskott vara tillgodosett om målet uppfylls. Målet på medellång sikt ligger inom det intervall som för medlemsstaterna som deltar i eurosamarbetet eller i ERM II har fastställts i stabilitets- och tillväxtpakten och i uppförandekoden. Det avspeglar också väl skuldkvoten och den genomsnittliga potentiella produktionstillväxten på lång sikt.

6. De risker som omgärdar programmets prognoser för de offentliga finanserna verkar i stort sett uppväga varandra. Jämfört med kommissionens höstprognos för 2006 verkar målet för 2007 rimligt och programmet innehåller relativt detaljerade uppgifter om anpassningsåtgärderna 2008, när det primära överskottet beräknas förbättras. Det finns dock en risk för utgiftsavvikelser, till följd av de planerade hårda utgiftsåtstramningarna och bristen på uppgifter om utgiftstaken och om hur de skall tillämpas. Å andra sidan har de uppvisade resultaten i huvudsak varit goda när det gäller att uppnå de finanspolitiska målen.

7. Utifrån denna riskbedömning verkar programmets finanspolitiska inriktning vara tillräcklig för att målet på medellång sikt skall kunna uppnås senast 2008, som planerats i programmet. Det förefaller ge en tillräcklig säkerhetsmarginal för att undvika att underskottstaket på 3 % av BNP överskrids vid normala konjunktursvängningar under programperioden. Takten i anpassningen mot programmets mål på medellång sikt ligger i linje med stabilitets- och tillväxtpakten, som anger att den årliga förbättringen av det strukturella saldot som riktmärke bör ligga på 0,5 % av BNP för euroområdet och de länder som deltar i ERM II, och att korrigeringen bör vara större under goda ekonomiska tider men kan vara mindre när dåliga ekonomiska tider råder. Efter det att målet på medellång sikt uppnåtts, ligger programmets finanspolitiska inriktning också i linje med pakten.

8. Den offentliga bruttoskulden beräknas ha nått 64 ¾ % av BNP 2006, vilket överstiger fördragets referensvärde på 60 % av BNP. Enligt programmets beräkningar skall skuldkvoten för 2008 sjunka under referensvärdet på 60 % av BNP och uppgå till drygt 46 % av BNP vid programperiodens utgång. De risker som omgärdar skuldkvotens beräknade utveckling verkar i stort sett uppväga varandra. Enligt riskbedömningen sjunker skuldkvoten i tillräcklig utsträckning mot referensvärdet under den tidigare delen av programperioden och beräknas nå det senast 2007.

9. Cypern är ett av de EU-länder där befolkningens åldrande mest påverkar de offentliga finanserna på lång sikt, främst med anledning av den mycket stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP. Visserligen har de offentliga finanserna ett utgångsläge som gör att de kan täcka en del av åldrandets enligt beräkningarna på lång sikt betydande påverkan på de offentliga finanserna, men de räcker inte helt. Dessutom ligger bruttoskulden för närvarande över fördragets referensvärde. Riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet kan enligt myndigheterna minskas genom en fortsatt konsolidering av de offentliga finanserna, parallellt med beslut om pensionsreformsåtgärder för att bromsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter. Totalt sett förefaller Cypern vara utsatt för stora risker när det gäller de offentliga finansernas hållbarhet.

10. Konvergensprogrammet innehåller en kvalitativ bedömning av de samlade effekterna enligt rapporten från oktober 2006 av genomförandet av det nationella reformprogrammet, inom ramen för strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt. Dessutom innehåller det konsekvent uppgifter om de direkta budgetkostnaderna eller budgetbesparingarna av de viktigaste reformerna som planeras i reformprogrammet. Vidare verkar konvergensprogrammets finanspolitiska prognoser ta hänsyn till hur reformprogrammets åtgärder påverkar de offentliga finanserna. De finanspolitiska åtgärderna i konvergensprogrammet ligger i linje med det nationella reformprogrammets åtgärder. Särskilt väntas i bägge programmen pensions- och vårdreformer gradvis genomföras som svar på påverkan av befolkningens åldrande, men innehållet i en mer omfattande livslång strategi är inte helt klart och inte heller tidsramarna för dess utformande och genomförande.

11. Programmets finanspolitiska strategi överensstämmer i huvudsak med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, som ingår i de integrerade riktlinjerna för perioden 2005–2008.

12. Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter[6] som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammen.

Sammantaget är slutsatsen att programmet, efter korrigeringen av det alltför stora underskottet 2005, gör goda framsteg mot programperiodens medelfristiga mål, till följd av utgiftsåtstramningar och goda tillväxtmöjligheter. Den offentliga bruttoskulden väntas senast 2007 nå referensvärdet på 60 % av BNP och väntas därefter fortsätta att sjunka.

Mot bakgrund av denna bedömning, särskilt då skuldnivån och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter, uppmanas Cypern kontrollera de offentliga pensionsutgifterna och genomföra ytterligare pensions- och vårdreformer för att förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Real BNP (förändring i %) | KP december 2006 | 3,9 | 3,7 | 3,9 | 4,1 | 4,1 | 4,1 |

KOM nov. 2006 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,9 | - | - |

KP december 2005 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 | - |

HIKP-inflation (i %) | KP december 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,5 | 2,4 | 2,0 | 2,0 |

KOM nov. 2006 | 2,0 | 2,4 | 2,0 | 2,4 | - | - |

KP december 2005 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | - |

Produktionsgap (i % av potentiell BNP) | KP december 20061 | -0,9 | -1,0 | -1,1 | -1,1 | -1,1 | -1,1 |

KOM nov. 20065 | -1,3 | -1,3 | -1,3 | -1,3 | - | - |

KP december 20051 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 | - |

Saldo i de offentliga finanserna (i % av BNP) | KP december 2006 | -2,3 | -1,9 | -1,6 | -0,7 | -0,4 | -0,1 |

KOM nov. 2006 | -2,3 | -1,9 | -1,7 | -1,7 | - | - |

KP december 2005 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | - |

Primärt saldo (i % av BNP) | KP december 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 2,1 | 2,1 | 2,2 |

KOM nov. 2006 | 1,1 | 1,4 | 1,4 | 1,4 | - | - |

KP december 2005 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 | - |

Konjunkturrensat saldo (i % av BNP) | KP december 20061 | -2,0 | -1,5 | -1,2 | -0,3 | 0,0 | 0,3 |

KOM nov. 2006 | -1,8 | -1,4 | -1,2 | -1,2 | - | - |

KP december 20051 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 | - |

Strukturellt saldo2 (i % av BNP) | KP december 20063 | -3,3 | -1,9 | -1,0 | -0,3 | -0,1 | -0,1 |

KOM nov. 20064 | -2,7 | -1,4 | -1,2 | -1,2 | - | - |

KP december 2005 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 | - |

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | KP december 2006 | 69,2 | 64,7 | 60,5 | 52,5 | 49,0 | 46,1 |

KOM nov. 2006 | 69,2 | 64,8 | 62,2 | 59,6 | - | - |

KP december 2005 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 | - |

Anmärkningar: 1Kommissionens beräkningar baseras på uppgifterna i programmet. 2Konjunkturrensat saldo (liksom i föregående rader), exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. 3Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt programmet (1,3 % av BNP 2005 respektive 0,4 % av BNP 2006 – underskottsminskande). Av dessa avser 0,4 % av BNP år 2005 och år 2006 transaktioner som är relaterade till EU-medel. 4Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder enligt kommissionens höstprognos 2006 (0,9 % av BNP 2005 – underskottsminskande) jämfört med programmet (se fotnot 3). Inga transaktioner relaterade till EU-medel har behandlats som engångsåtgärder av kommissionen. 5Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,9 %, 3,7 %, 3,9 % respektive 4,0 % för perioden 2005–2008. Källor: Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2006 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelande från kommissionen inför Europeiska rådets vårmöte: ”Implementing the renewed Lisbon strategy for growth and jobs – A year of delivery”, 12.12.2006 [KOM(2006) 816].

[3] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – De offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU, 12.10.2006, KOM(2006) 574 slutlig, och Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för ekonomi och finans (2006): ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nr 4/2006.

[4] ”Närmare angivelser för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten samt riktlinjer för stabilitets- och konvergensprogrammens utformning och innehåll”, som godkändes av Ekofinrådet den 11 oktober 2005.

[5] EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. Förordningen ändrades senast genom förordning (EG) nr 1055/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenten som denna text hänvisar till återfinns på följande webbplats:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Bland annat saknas uppgifter om ”konjunkturutveckling” (tabell 5), bidragen till potentiell BNP-tillväxt (punkt 4).