SV Europeiska unionens officiella tidning C 105/1

Yttrande från Regionkommittén om ”Effektivare stöd till forskning och innovation i EU-regionerna”

(2008/C 105/01)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

— Regionkommittén framhåller vikten av att regionerna finner praktiska lösningar – och att EU och medlemsstaterna bidrar mer till detta – när det gäller en komplementär användning av forsknings- och innovationsanslagen och strukturfonderna och därmed tillhandahåller ett viktigt verktyg för att stärka forsknings- och innovationsdimensionen i den förnyade Lissabonstrategin på regional och lokal nivå.

— ReK framhåller behovet av att utforma regionala strategier för forskning, teknisk utveckling och innovation, samt att stärka den regionala förvaltningen av forskning och innovation samt utöka ansvaret bland berörda parter, särskilt inom den privata sektorn.

— Regionkommittén efterlyser ytterligare aktiviteter på EU-nivå för att stärka samverkanseffekterna mellan olika EU-finansieringsinstrument, t.ex. genom att ge prioritet till ansökningar inom ramen för sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, som har en framträdande betydelse för en regional innovationsstrategi, samt genom att anslå en ansenlig och allt större del av strukturfondernas medel till forskning och innovation.

— ReK betonar behovet av en mer sofistikerad policymix och en balans mellan främjandet av befintliga ”spetsforskningscentrum” och skapandet av förutsättningar för nya att växa fram. Följaktligen skulle man kunna ge en territoriell dimension åt både ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och sjunde ramprogrammet, samtidigt som det ska noteras att sjunde ramprogrammet i första hand är fokuserat på principen om spetskompetens.

— ReK anmodar kommissionen att verka för en effektiv samordning av interregional nätverkfinansiering inom ramen för strukturfonderna, det sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Det krävs en regelbunden och bättre spridning av resultaten, exempel på bästa praxis och större samverkan mellan forskningsvärldens olika delar.

Föredragande : Jyrki MYLLYVIRTA (FI-PPE), borgmästare i Lahtis

Referensdokument

Rådets slutsatser om ”Effektivare stöd till forskning och innovation: Samordnat utnyttjande av ramprogrammet för forskning och strukturfonderna – Svar på rapporten från Crest”, 2811:e mötet i rådet (konkurrenskraft), Luxemburg den 25 juni 2007

Meddelande från kommissionen: Konkurrenskraftiga regioner i Europa genom forskning och innovation – Ett bidrag till högre tillväxt och fler och bättre jobb

KOM(2007) 474 slutlig

Politiska rekommendationer

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Förstärkta samverkanseffekter mellan olika EU-finansieringsinstrument 2007–2013

1. Regionkommittén välkomnar i högsta grad de slutsatser som rådet (konkurrenskraft) antog den 25 juni 2007 om ”Effektivare stöd till forskning och innovation: Samordnat utnyttjande av ramprogrammet för forskning och strukturfonderna – Svar på Crest-rapporten” (1), där rådet uppmanar medlemsstaterna och regionerna att använda Crests riktlinjer på frivillig basis och särskilt anmodar ReK att följa upp denna fråga. Regionkommittén skulle själv vilja uppmana rådet att ta upp frågan på nytt i ljuset av detta ReK-yttrande.

2. ReK konstaterar att det finns behov av ökad samverkan mellan EU:s sammanhållnings-, forsknings- och innovationspolitik med tanke på målen för dessa olika typer av politik, och i synnerhet krävs det effektivitet i och samordning av medlemsstaternas och regionernas användning av finansieringsinstrumenten. Regionkommittén har i flera yttranden, t.ex. i ReK:s studie om ”Regionernas och de lokala och regionala myndigheternas strukturella kapacitet och motivation i fråga om forskning och utveckling” (2), framhållit vikten av att regionerna finner praktiska lösningar – och att EU och medlemsstaterna bidrar mer till detta – när det gäller en komplementär användning av forskningsanslagen och strukturfonderna, särskilt i de nya medlemsstaterna.

3. Vi håller med rådet och kommissionen om att detta tillhandahåller ett viktigt verktyg för att stärka forsknings- och innovationsdimensionen i den förnyade Lissabonstrategin på regional och lokal nivå och förbättra EU-regionernas resultat när det gäller forskning och innovation. ReK påpekar att det finns en mängd olika forskningsinrättningar och att deras arbetsmetoder uppvisar stora variationer. Ny kunskap kan tas fram i inrättningar av varierande storlek och form. Till och med små institutioner kan bidra med kunskaper av världsomfattande intresse inom smala fackområden, särskilt om de deltar i globala nätverk och samarbetar med kunskapsbaserade företag.

4. Mot bakgrund av förslagen i ReK:s studie i denna fråga välkomnar kommittén de ökade möjligheter som regionerna har att samordna användningen av sjunde ramprogrammet för forskning, strukturfonderna, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) i syfte att främja forskning och innovation. Det är särskilt gemensamma tidsramar och större resurser som gör det möjligt att nå betydande resultat genom ökad synergi. Sjunde ramprogrammet för forskning har nu en budget på 54 miljarder euro för perioden 2007–2013, och för forskning och innovation avsätts ungefär 10 %, eller 45 miljarder euro, av strukturfondernas medel. Dessutom kommer en ungefär lika stor summa från nationell samfinansiering. Detta visar strukturfondernas betydelse och potential jämfört med den ungefär lika stora totala budgeten för sjunde ramprogrammet för forskning.

5. Rådets slutsatser och Crest-riktlinjerna fokuserar endast på en samordnad användning av strukturfonderna och sjunde ramprogrammet för forskning, men ReK skulle vilja anlägga ett bredare synsätt – i linje med Europeiska kommissionens meddelande – i denna fråga och även beakta potentialen inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) och i viss mån Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU).

6. Vi upprepar att den förnyade Lissabonstrategin från 2005 har givit forskning och innovation, de viktigaste drivkrafterna bakom ökad tillväxt och stärkt konkurrenskraft, en central position i europeisk politik, och vi framhåller att den ”brett upplagda innovationsstrategin för EU”, som antogs vid det informella toppmötet i Lahtis i oktober 2006, utgör ytterligare ett viktigt steg på detta område. För att främja ytterligare investeringar i forskning och innovation inom EU:s regioner uppmanar ReK Europeiska rådet att vid sitt vårtoppmöte 2008 förstärka forsknings- och innovationsdimensionen i den nya generationen av integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning för perioden 2008–2011 i Lissabonstrategins förvaltningscykel.

7. Vi håller med om att det krävs en mer ingående bedömning av de möjliga samverkansvinsternas geografiska utbredning. Detta förutsätter en förstärkning av analysen på regional nivå av potentialen och behoven på forsknings- och innovationsområdet, särskilt genom en förbättring av de statistiska och kvalitativa data som bland annat produceras genom sådana initiativ på EU-nivå som databasen med regionala nyckeltal, eller översikten över tendenser på innovationsområdet (”Trend Chart”) och Erawatchs förfaranden för övervakning av politiken, som utsträcks till regional nivå.

8. Vi föreslår att interimsutvärderingen och efterhandsutvärderingen av EU:s finansieringsinstrument även omfattar en analys av sambanden med andra instrument i syfte att skapa samverkansvinster när det gäller stödet till forskning och innovation i EU:s regioner.

Fungerande förvaltning på flera nivåer

9. Regionkommittén betonar att skapandet av en forsknings- och innovationspotential för hållbara konkurrensfördelar i Europa endast kan bli framgångsrikt om städer och regionala myndigheter medverkar. Med tanke på deras fysiska närhet fungerar de som huvudkatalysatorer för kunskap och innovation i Europa. Ett allt större antal europeiska regioner ger forskning och innovation högsta prioritet i budgeten.

10. ReK betonar att ytterligare insatser behövs dels om man vill uppnå den förnyade Lissabonagendans mål och Barcelonamålet att minst 3 % av BNP i EU ska anslås till FoU senast år 2010, varav två tredjedelar ska komma från den privata sektorn, dels skapa ekonomisk och social sammanhållning i EU. Kommittén upprepar att forsknings- och innovationskapaciteten i de europeiska regionerna kan öka endast om medlemsstaterna, EU och regionerna gör ett gemensamt åtagande och genomför samordnade insatser. EU:s anslag utgör alltid en liten del av de totala offentliga anslagen till forskning och innovation, och det är viktigt att EU genom sin politik främjar en ökning och samordning av medlemsstaternas investeringar. I EU finns ett särskilt starkt behov av ett större engagemang från den privata sektorn, som komplement till de offentliga anslagen.

11. Regionkommittén vill säkerställa en samordnad användning av sjunde ramprogrammet, strukturfonderna och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, eftersom detta är viktigt för EU:s konkurrenskraft och för en ömsesidig samverkanseffekt mellan sammanhållningspolitiken, forskningspolitiken och innovationspolitiken på nationell och regional nivå. Landsbygdens utveckling är också en viktig del av den regionala utvecklingen och måste synkroniseras med annan politik, bl.a. forsknings- och innovationspolitiken.

12. Vi anser att sjunde ramprogrammet för forskning, som bidrar till att stärka den europeiska konkurrenskraften, har en mycket viktig roll när det gäller att uppnå Lissabonstrategins mål och utveckla det europeiska området för forskningsverksamhet, men det måste samtidigt utgöra ett komplement till den nationella forskningsverksamheten och vara fokuserat på att stödja sådana projekt som inte kan verkställas på nationell nivå. Genom en samordning av resurserna i olika medlemsstater kan detta tjäna både europeiska och nationella intressen.

13. Kommittén ser positivt på att sjunde ramprogrammet för forskning kommer att stärka den regionala dimensionen i EU:s forskningsstöd genom initiativ som Kunskapsregioner 2 och Forskningspotential. Dessa initiativ har dock en alltför begränsad omfattning, och ReK förespråkar en utvidgning av sådana initiativ samt uppmanar kommissionen att även göra en regional uppdelning av anslagen från sjunde ramprogrammet och ställa denna till de regionala myndigheternas förfogande.

14. Vi erinrar om den ståndpunkt vi intagit i vårt tidigare yttrande om Europeiska tekniska institutet (ETI), nämligen att man måste se till att inkludera och engagera regionerna och de små och medelstora företagen också i större EU-samarbetsprojekt som ETI. ETI:s projekt ”kunskaps- och innovationsgrupper” bör användas för att bygga upp ett samarbete med näringslivet och de lokala och regionala myndigheterna.

15. Vi ställer oss bakom Crest som framhåller behovet av att utforma strategier för forskning, teknisk utveckling och innovation (FoTUI) och att stärka den regionala administrationen av forskning och innovation. Ett viktigt inslag är här att utforma en specifik strategi för gemensam användning av sjunde ramprogrammet för forskning och strukturfonderna i samband med strategiutvecklingen rörande forskning och innovation. Behovet av samordnat stöd bör beaktas i ett tidigt skede i planeringsarbetet, t.ex. i form av en nedifrån-och-upp-process för urval av strategiska forsknings- och innovationsmål i de operativa programmen. Detta skulle kunna stödjas exempelvis genom att en finansieringsreserv inkluderas i de operativa programmen på samma sätt som för vissa EU-regioner.

16. Vi framhåller att samordningen av viktigare EU-instrument som sjunde ramprogrammet för forskning, strukturfonderna och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation inte bara är en fråga om politiska intentioner utan också innebär ett krav på konsekvens mellan olika politikområden. För att man kunna skapa sådan konsekvens när det gäller program som omfattar flera nivåer och aktörer krävs det att det finns ett effektivt decentraliserat politiskt styre.

Större aktivitet och starkare fokus när det gäller verksamhet och samordning

17. Regionkommittén anser att ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation bör vara mer fokuserat på innovation och marknadsintroduktion medan sjunde ramprogrammet bör vara inriktat på forskning och utveckling i syfte att stärka Europas internationella konkurrenskraft. Detta skulle innebära att man kan undvika stora skillnader mellan forskning, utveckling och tillämpning vad gäller finansiering.

18. Vi föreslår med stöd av ReK:s studie att det införs en specifik prioritering av ansökningarna till sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation i enlighet med ansökningarnas betydelse för den regionala innovationsverksamheten. En möjlighet skulle kunna vara att ge prioritet till ansökningar till sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation som har en tydlig och framträdande betydelse för en regional innovationsstrategi och som samtidigt uppfyller kriterierna för kvalitet i forskningen.

19. Vi skulle vilja uppmana kommissionen att i större utsträckning styra medlen i strukturfonderna för investeringar i forskning och innovation. ReK menar att en ansenlig och allt större del av strukturfondernas medel bör anslås till forskning och innovation, något som har skett i strukturfondsprogrammen för perioden 2007–2013 när det gäller Lissabonagendan, och att man i enlighet med EURAB:s (Europeiska rådgivande forskningskommittén) förslag följer t.ex. rekommendationerna i Aho-rapporten ”Att skapa ett innovativt Europa” om att anslå minst 20 % av investeringarna till innovation och kunskap i kommande strukturfondsprogram, och att detta villkor självt ska utgöra en del av EU:s genomförande av Lissabonstrategin.

20. Regionkommittén ställer sig bakom att nya incitament förs in i strukturfonderna till stöd för forskning och innovation. Dessa incitament skulle bland annat kunna omfatta differentierade bidragskvoter som gynnar forsknings- och innovationsprojekt och lägre finansieringsandel (t.ex. 10 %) från de nationella och regionala stödmottagarna, för att återspegla de förmodade risker och den långsiktiga avkastning som är kännetecknande för många forsknings- och innovationsaktiviteter, särskilt sådana som förutsätter upprättande av ny infrastruktur.

21. Vi framhåller sammanhållningspolitikens speciella roll när det gäller att stödja innovationsverksamhet i regionerna, och menar att Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) även kan användas för att finansiera företagskuvöser och forskningsparker (infrastruktur och förbindelser). De kan tillhandahålla betydelsefulla metoder för att sprida kunskap för användning på marknaden och de kan bidra till att bygga upp kontakter mellan små och medelstora företag och universitet. Europeiska socialfonden (ESF) skulle å sin sida kunna ge ekonomiskt stöd till kompetensutveckling (utbildning, vägledning osv.), samt till utveckling och modernisering av utbildningsstrukturerna och utbildningssystemen. Under programperioden 2007–2013 kommer starkare tonvikt än tidigare att läggas på en förstärkning av forsknings- och innovationsverksamheten genom kunskapsöverföring.

22. Vi framhåller hur viktigt det är att kunskapen sprids och används och att kunskap bör tillhandahållas i en form som gör att den kan integreras i produktionsverksamheten. De lösningar och metoder som utvecklas måste vara öppet tillgängliga för alla, och särskilt för små och medelstora företag i sådana områden där det inte finns några institut för avancerad forskning eller några universitet. Detta skulle i praktiken kunna göras inom ramen för regionala kluster. Så kallade klusterkontor har införts i vissa länder för att bidra till kunskapsspridningen, och sådana skulle kunna användas i större omfattning i Europa.

23. Kommittén välkomnar särskilt Crests rekommendationer för att förbättra de små och medelstora företagens konkurrenskraft på forskningsområdet och deras förmåga att utnyttja kunskap som tagits fram på annat håll. ReK hänvisar emellertid också till att genomförandet av Crests riktlinjer endast kan ske frivilligt i regionerna, eftersom den gemensamma programplaneringen (kommissionen och regionerna) under tiden har avslutats. Strukturfonderna skulle kunna användas för att hjälpa de små och medelstora företagen att bygga upp nätverk, erhålla utbildning och stärka deras kvalifikationer när det gäller att delta i sjunde ramprogrammet samt därefter för att upprätta kontakter på internationell och gränsöverskridande nivå. Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation skulle kunna användas för att hjälpa de små och medelstora företagen att klara eventuella finansieringsunderskott i innovationsskedet.

24. Vi vill framhålla vikten av att decentraliserad innovationsverksamhet förekommer också i små städer och regioner. Nationellt (som t.ex. i Finland) och regionalt samordnade nätverk av kunskapscentrum utgör ett exempel på ett system där regional eller lokal forskning och företagens potential och resurser kombineras med nationella och europeiska strategier och finansieringsformer. Kunskapscentrumen bildar kluster inom olika sakområden och deltar i internationella nätverk.

Att främja regionernas strategier och kapacitet för forskning och innovation

25. Regionkommittén understryker de regionala forsknings- och innovationsstrategiernas viktiga roll för att knyta olika berörda parter inom en region till strategin. Sådana strategier kan – vilket framhölls i ReK:s studie – stärka forskningsinstituten genom att placera dem i en innovativ miljö, öka ansvarskänslan bland berörda parter och därigenom leda till ett starkare regionalt forsknings- och innovationssystem. Det är mycket viktigt att stöd ges från de olika tillgängliga programmen i olika skeden av uppbyggnaden av ny forskningsinfrastruktur.

26. Kommittén betonar värdet av att använda en fokuserad angreppsmetod inom de regionala forsknings- och innovationsstrategierna, inbegripet identifieringen av högprestigeprojekt. Härvid bör jämvikt skapas mellan olika angreppsmetoder. En som rekommenderas av Crest är att välja ut prioriteringar på regional nivå som kompletterar prioriteringarna inom sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation i syfte att öka möjligheterna för regionala forsknings- och innovationssystem att erhålla EU-finansiering.

27. Kommittén noterar alla de möjligheter som strukturfonderna och sjunde ramprogrammet i nuläget erbjuder för att ge stöd till effektiva utbildningssystem för forskare och företag i EU:s regioner och till uppbyggnad eller uppgradering av forsknings- och innovationsinfrastruktur, och vi välkomnar Crests rekommendationer att dra fördel av detta. ReK välkomnar Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI), som kommer att göra en utredning av de regionala aspekterna av alleuropeiska forskningsinfrastrukturer i början av 2008, och vi betonar att särskilt de nya medlemsstaterna bör involveras i detta initiativ.

28. Kommittén efterlyser på nytt att det inrättas gemensamma forsknings- och innovationsfonder i syfte att skapa nya former för offentligt-privat institutionellt samarbete på lokal och regional nivå, och vi framhåller att utvecklingen av forsknings- och innovationskapaciteten är en fortlöpande uppgift.

Balans mellan spetskompetens och sammanhållning

29. Regionkommittén håller med kommissionen i dess analys av farorna med att forsknings- och innovationsverksamheten i EU i hög grad är koncentrerad till ett fåtal regioner. ReK har med oro noterat att utgifterna för forskning och innovation ligger under 1 % av BNP i mer än 100 regioner i Europa.

30. Kommittén understryker att man i den europeiska forsknings-, innovations- och sammanhållningspolitiken bör eftersträva kompletterande mål och samarbeta i syfte att förbättra FoU i Europa. Detta innebär en oavbruten strävan att skapa balans mellan stöd till spetskompetens och till sammanhållning. Om forskning och innovation är av central betydelse för tillväxten bör EU-politiken stödja en mer sofistikerad policymix och en balans mellan främjandet av befintliga ”spetsforskningscentrum” och skapandet av förutsättningar för nya att växa fram.

31. Vi erinrar om att ReK har föreslagit att en större andel av anslagen från strukturfonderna bör gå till investeringar i högkvalitativ offentlig forsknings- och innovationsverksamhet, främst i EU:s regioner, i enlighet såväl med konvergensmålet som med det regionala konkurrenskrafts- och sysselsättningsmålet. Kommittén noterar att sammanhållningspolitiken följer en integrerad angreppsmetod och därför inte betraktar forskningen isolerat utan i kombination med innovation.

32. Vi betonar att även om sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation inte är sammanhållningsinstrument i sig, utövar de ändå med nödvändighet ett inflytande på sammanhållningen. ReK har föreslagit att sammanhållningsmålet ska beaktas inom alla europeiska politikområden. Följaktligen kan man överväga om både ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation och sjunde ramprogrammet bör ges en territoriell dimension, även om det ska noteras att sjunde ramprogrammet i första hand är fokuserat på principen om spetskompetens.

33. Kommittén ställer sig bakom Crests rekommendationer om hur regionerna på bästa sätt kan använda strukturfonderna och sjunde ramprogrammet för att se till att deras forsknings- och innovationssystem ska kunna närma sig spetskompetensnivå och europeisk eller internationell konkurrenskraftsnivå. Detta innebär bland annat en förbättring av det regionala nätverkssamarbetet mellan forskningsinstitut, universitet, små och medelstora företag och andra berörda aktörer i syfte att skapa kluster, regionala teknikplattformar och teknikcentrum, och stöd till dessa för att hjälpa dem att bygga upp kontakter med samarbetsinriktade EU-projekt och agendor för forskning och innovation, t.ex. ERA-Net och de europeiska teknikplattformarna samt internationella nätverk med forskare och företag.

34. I detta sammanhang vill vi uppmana Europeiska kommissionen att fortsätta sitt arbete med relevanta initiativ som ”Kunskapsregioner” inom ramen för sjunde ramprogrammet, ”Regioner för ekonomisk förändring” inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden och ”Innova-Inno” inom ramen för ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. ReK framhåller också att strukturfonderna bör ges en understödjande roll i syfte att stärka de lokala och regionala aktörernas – och särskilt de små och medelstora företagens – vetenskapliga och tekniska kapacitet och deras förmåga att skapa och leda företag, så att de kan delta i projekt inom ramen för sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

35. Mot bakgrund av ReK-studien föreslår vi en signifikant riktningsförändring i användningen av EU-finansieringen, särskilt när det gäller regionernas användning av strukturfonderna, i syfte att i första hand stimulera forskningens och innovationens efterfrågesida och främja en regional potential i form av en användarstyrd och öppen innovation. Avsaknaden av absorptionsmekanismer vid utnyttjandet av den globala kunskapsbasen är den viktigaste flaskhalsen när det gäller regionernas problem med att dra fördel av öppen innovation.

36. Vi beaktar den kritik som rör överlappning av stödet till forskningsinfrastruktur från både strukturfonderna och sjunde ramprogrammet, och vi betonar att det i detta avseende behövs en mer effektiv samordning av och en motiverad angreppsmetod för investeringar i FoU-infrastruktur baserade på båda EU-finansieringsinstrumenten, dels för att balansera sammanhållnings- och spetskompetenssynsätten, dels för att fokusera på stödet till de olika skedena i uppbyggnaden av infrastruktur.

37. Vi erinrar i detta sammanhang om ReK:s ståndpunkt att begreppet ”spetskompetens” inom det europeiska området för forskningsverksamhet, samt inom europeisk och nationell forskningsfinansiering, också måste ta hänsyn till högt specialiserade, mindre forskningscentrum och mindre forskningsintensiva aktörer. Detta är av avgörande betydelse för tillämpningen av innovationerna och för utvecklingen av kunskap av världsomfattande intresse inom smala fackområden. Forskningen bör inte bara vara inriktad på högteknologisk forskning, utan ”lågteknologisk” forskning kan också vara mycket viktig för innovation och utveckling i regionerna.

38. Vi förmodar att om EU-anslagen används till att föra forsknings- och innovationssystemen i riktning mot spetskompetens, kommer detta att innebära en prövande utmaning för regionerna inom ramen för strukturfondernas mål ”Regional konkurrenskraft och sysselsättning”. De kommer inte att kunna räkna med att erhålla anslag från sjunde ramprogrammet och kan få mycket mindre anslag från strukturfonderna än tidigare.

Spridning av bästa praxis och spetskompetens

39. Regionkommittén framhåller vikten av Europeiska kommissionens planerade insatser, som syftar till följande: — Att använda EU-finansieringen på ett bättre sätt genom att under våren 2008 presentera en praktisk vägledning i syfte att kartlägga de lämpligaste finansieringskällorna för potentiella stödmottagare (forskningsinstitut och företag). ReK uppmanar dock kommissionen att försöka uppnå bättre samordning med Crests förslag och utveckla Crests riktlinjer så att de blir mer användbara rekommendationer. — Att vid lämplig tidpunkt rapportera om de framsteg som gjorts genom samordnad användning av gemenskapsinstrumenten, både på nationell och regional nivå, och om exempel på god praxis på nationell och regional nivå. — Att regelbundet anordna sammankomster för aktörer inom områdena forskning, innovation och regional utveckling, där dessa kan utbyta idéer och bästa praxis samt få stöd och råd. Här ses ReK som en viktig samarbetspart. — Att förbättra informationsutbytet med de nationella och regionala myndigheterna om vilka aktörer inom deras områden som erhåller stöd från sjunde ramprogrammet respektive ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Avsikten är att göra det lättare att erhålla kompletterande anslag från nationella, regionala och europeiska finansieringsinstrument.

28. Kommittén framhåller vikten av att använda nya samarbets- och kommunikationsprogram inom ramen för strukturfonderna och programmen Interreg IV C och Urbact. Dessa program kan användas för att sprida kännedom om fördelar genom initiativet Regioner för ekonomisk förändring och bygga upp direkta nätverk mellan två regioner som kan och vill dra fördel av resultaten av framgångsrika projekt i den avancerade regionen.

29. Regionkommittén uppmanar kommissionen att eftersträva en effektiv samordning av interregional nätverksfinansiering inom ramen för strukturfonderna, sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation på området forskning och innovation, inbegripet regelbunden och bättre samordnad spridning av resultat och bästa praxis samt mer omfattande samverkan mellan deras olika ”samhällen”.

Bryssel den 6 februari 2008 Regionkommitténs ordförande Luc VAN DEN BRANDE

(1) CREST 1203/07 – CREST (EU:s kommitté för vetenskaplig och teknisk forskning) ”Guidelines on Coordinating the Research Framework Programme and the Structural Funds to support research and development” (”Riktlinjer för samordning av ramprogrammet för forskning och strukturfonderna i syfte att stödja forskning och utveckling”).

(2) CDR/ETU/21/2005.