Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1258/1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken och ett antal andra förordningar rörande den gemensamma jordbrukspolitiken"

(2001/C 123/17)

Den 12 september 2000 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 20 december. Föredragande var Rudolf Strasser.

Vid sin 378:e plenarsession den 24-25 januari 2001 (sammanträdet den 24 januari 2001) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 74 röster för, 1 emot och 6 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. Den 26 juli 2000 föreslog Europeiska kommissionen en omfattande översyn av unionens budgetförordning. En viktig målsättning med förslaget är att förenkla och omstrukturera den nuvarande budgetförordningen. Denna antogs för över 20 år sedan.

1.2. Texten från år 1977 har ändrats fjorton gånger; dels med anledning av institutionella ändringar (Maastricht- och Amsterdamfördragen, införandet av Efta-ländernas samfinansiering för EES), dels i syfte att skapa en större stramhet i förvaltningen av gemenskapens finanser.

1.3. Enligt kommissionen bör alla principer och väsentliga regler för budget- och finansförvaltningen sammanfattas i en enda rättsakt. Tekniska och detaljerade bestämmelser bör däremot utfärdas i form av tillämpningsföreskrifter.

1.4. För att uppnå den nödvändiga öppenheten i budgeträkenskaperna(1) konstateras i förslaget till den nya budgetförordningen att de "negativa utgifterna" på jordbruksområdet skall behandlas som inkomster som avsatts för ett särskilt ändamål, enligt de gällande reglerna på detta område.

1.5. Begreppet "negativa utgifter" används å ena sidan när det handlar om återkrav från genomförda utbetalningar, och å andra sidan när det handlar om inkomster som inte kunde behandlas som sådana vid den budgetmässiga planeringen. Dessa "negativa utgifter" härrör från en invecklad budgetmekanism och kan delas in i följande fem kategorier:

- Belopp som återvunnits till följd av bedrägerier eller oegentligheter.

- Korrigeringar av förskott som utbetalats i enlighet med artikel 13 i förordningen om budgetdisciplin.

- "Vinster" som kan härröra från försäljning från offentlig lagring.

- Tilläggsavgiften på överskottsproduktionen av mjölk.

- De finansiella följderna av besluten om avslutandet av räkenskaperna.

1.6. För att omvandla de "negativa utgifterna" i garantisektionen vid EUGFJ till särskilt avsatta inkomster skall man enligt kommissionens förslag, i förordningarna om

- finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken(2),

- införande av en tilläggsavgift inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter(3),

- finansiering av interventionsåtgärder i form av offentlig lagring(4),

- tillgodoräknande av säkerheter, borgen och garantier som har ställts inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och som har förverkats(5),

fastställa vilka av de belopp som drivs in, tas ut eller hålls inne inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken som skall betraktas som särskilt avsatta inkomster.

2. Kommentarer

2.1. Enligt kommittén ligger kommissionens förslag att separera budgeteringen och konteringen av "inkomster som avsatts för ett särskilt ändamål" i linje med den grundläggande budgetprincipen om öppenhet, och framför allt med nödvändigheten att göra de olika transaktionerna mellan konton i jordbruksbudgeten överskådliga.

2.2. Kommittén välkomnar därmed förslaget att omvandla de "negativa utgifterna" till "inkomster som avsatts för ett särskilt ändamål". Förfarandet leder också till det nödvändiga förtydligande som revisionsrätten flera gånger krävt. Detta förtydligande innebär dessutom att de belopp som omvandlats från "negativa utgifter" till "inkomster som avsatts för ett särskilt ändamål" utan tvivel kan användas inom ramen för garantisektionen vid EUGFJ. Kommittén betonar att den föreslagna ändringen inte innebär någon ytterligare belastning för gemenskapens budget.

2.3. Kommittén uppmanar kommissionen att säkerställa att tillämpningsbestämmelserna innehåller tydliga instruktioner vad gäller de rapporter som medlemsstaterna skall lägga fram.

Bryssel den 24 januari 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Revisionsrätten har kritiserat bristen på överskådlighet av de "negativa utgifterna" i räkenskaperna (se bland annat Årsrapporten för budgetåret 1998, punkt 2.39, EGT C 349, 3.12.1999.

(2) Förordning (EG) nr 1258/1999, EGT L 160, 26.6.1999.

(3) Förordning (EEG) nr 3950/92, EGT L 405, 31.12.1999.

(4) Förordning (EEG) nr 3492/90, EGT L 337, 4.12.1990.

(5) Förordning (EEG) nr 352/78, EGT L 50, 22.2.1978.