Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt program (2003-2005) för övervakning av eEurope, spridning av goda arbetsmetoder och förbättrad nät- och informationssäkerhet (Modinis)"

(KOM(2002) 425 slutlig - 2002/0187 CNS)

(2003/C 61/29)

Den 19 september 2002 beslutade rådet att i enlighet med artikel 157 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Den 17 september 2002 gav kommitténs presidium i uppdrag åt sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället att förbereda ärendet.

Vid sin 394:e plenarsession den 24 oktober 2002 utsåg Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Daniel Retureau till huvudföredragande, med hänsyn till ärendets brådskande karaktär, och följande yttrande antogs enhälligt.

1. Inledning

1.1. Modinis-programmet bygger vidare på målen från Europeiska råden i Lissabon den 23-24 mars 2000 (att göra EU till den mest konkurrenskraftiga kunskapsekonomin och genomföra uppföljningen med den öppna samordningsmetoden) och i Feira den 19-20 juni 2000, genom att anta handlingsplanen eEuropa 2002. Det syftar också till att långsiktigt främja en kunskapsekonomi som gör det lättare för alla EU-medborgare att få tillgång till ny teknik.

1.2. I två rådsresolutioner, om "Handlingsplanen eEurope - nät- och informationssäkerhet" av den 30 maj 2001(1) och om "en gemensam inställning och särskilda åtgärder på området för nät- och informationssäkerhet" av den 6 december 2001(2), ombads medlemsstaterna att anta specifika åtgärder, och man godkände den strategi som kommissionen föreslagit för att göra datanät och Internet säkrare. Dessutom föreslogs en "insatsstyrka" på EU-nivå för datasäkerhet, bland annat för förbättring av systemet för snabblarm.

1.3. Detta förslag till beslut behandlar uppföljningen av handlingsplanen eEurope, spridning av bästa praxis, datanäts- och informationssäkerhet (art. 1 i förslaget).

1.4. Genom beslutet inrättas ett flerårigt program som syftar till att

- övervaka de resultat som uppnås i och av medlemsstaterna och jämföra dessa resultat med de bästa i världen och genomföra lämpliga strategier genom att i möjligaste mån använda offentlig statistik,

- inrätta ett verktyg på EU-nivå för erfarenhetsutbyte när det gäller välfungerande lösningar,

- analysera de ekonomiska och samhälleliga följderna av informationssamhället med avseende på lämpliga politiska åtgärder, i synnerhet när det gäller näringslivets konkurrenskraft och sammanhållning, och

- stärka de nationella och europeiska insatserna för att förbättra nät- och informationssäkerheten och stimulera bredbandsutbyggnaden.

1.5. Verksamheten inom ramen för programmet utgörs av sektorsövergripande åtgärder som kompletterar gemenskapsåtgärder inom andra områden. Ingen av dessa åtgärder får medföra överlappningar med andra gemenskapsprogram inom dessa områden.

1.6. Programmet bör även tillhandahålla en gemensam ram för kompletterande samverkan på europeisk nivå för de olika aktörerna på nationell, regional och lokal nivå.

1.7. För att uppnå avsedda mål skall följande åtgärdskategorier (art. 2) upprättas:

- Datainsamling och analys på grundval av en uppsättning nya indikatorer. Särskild tonvikt bör läggas på uppgifter som avser huvudsyftena med handlingsplanen eEurope 2005.

- Studier i syfte att kartlägga de bästa arbetsmetoderna som bidrar till genomförandet av eEurope 2005.

- Stöd till målinriktade konferenser, seminarier och workshops för att främja samarbete och utbyte av erfarenheter och goda arbetsmetoder.

- Stöd till forumet för informationssamhället som utgörs av nätbaserade experter som ger råd åt kommissionen när det gäller utvecklingen av informationssamhället.

- Finansiering av olika initiativ inom området för nät- och informationssäkerhet (exempelvis inom trådlös telekommunikation), och stöd till arbetsgruppen för nätsäkerhet.

- Stöd till insatser på olika nivåer för att förbättra utbytet av erfarenheter (utbildning, workshops osv.).

1.8. Kommissionen kommer att lägga ut kontrakt för genomförande av dessa konkreta åtgärder och själv bidra med att samla in och sprida information, utveckla Internettjänster, organisera expertsammankomster, seminarier och konferenser samt genom att genomföra förberedande insatser i anslutning till informations- och varningssystemet i fråga om nät- och informationssäkerhet (art. 3).

1.9. Programmet får en budget på 25 miljoner EUR för perioden 1 januari 2003-31 december 2005 som årligen fördelas mellan medlemsstaterna (art. 4). Kommissionen upprättar årligen ett arbetsprogram i samarbete med en kommitté med företrädare för medlemsstaterna (art. 5 och 6).

1.10. Åtgärderna skall undersökas noga i förväg, övervakas medan gemenskapsstödet utgår och utvärderas efter det att det avslutats. Kommissionen skall kontinuerligt utvärdera programmet för att se till att målen uppnåtts och hålla kommittén informerad om detta. Vid programperiodens slut skall kommissionen lägga fram en utvärderingsrapport.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Vid olika tillfällen och i åtskilliga yttranden har kommittén uttryckt sitt stöd till alla initiativ som främjar informationssamhället, exempelvis handlingsplanen eEurope - nät- och informationssäkerhet(3), kampen mot databrott(4), den nödvändiga utvecklingen av ett kunskapssamhälle utan diskriminering(5), rätten till säker tillgång till Internet med avseende på skydd av persondata samt säkra kommersiella betalningar och informationstjänster(6).

2.2. Benchmarking av resultaten möjliggör en gemensam mekanism för tillförlitlig analys och jämförelse förutsatt att indikatorerna är väl valda och att de insamlade uppgifterna är relevanta. Kommittén anser att en gemensam metod i detta sammanhang tveklöst tillför ett mervärde på gemenskapsnivå.

2.3. I likhet med kommissionen menar vi också att ett fullständigt genomförande av ett konkurrenskraftigt kunskapssamhälle förutsätter att höghastighetslösningar utvecklas. Detta är ett centralt behov för EU-medborgarna som bör betraktas som en allmännyttig tjänst, lättåtkomlig på gemenskapens hela territorium och ekonomiskt överkomlig. Detta innebär i sin tur att denna tjänst skall uppmärksammas i samband med strukturfonderna och EIB:s investeringsstöd på området. EESK stöder följaktligen prioriteringen av bredbandsnät i programmet.

2.4. Det kan ifrågasättas om finansieringen av programmet är förenlig med de mångskiftande åtgärder som planeras. De berör samtliga länder, från EU-nivån till lokal nivå och med övergripande karaktär. Med hänsyn till att det finns startsträckor bör emellertid de anslag som eventuellt inte tagits i anspråk under det första året föras över till de två följande åren. Programmet bör också läggas upp som ett experiment med tanke på att perspektiven för informationssamhällets utveckling är långsiktiga, att tekniken förändras mycket snabbt och att man ännu inte utnyttjat hela potentialen för tillträde och utnyttjande. Detta gäller särskilt vissa regioner som är missgynnade i olika avseenden.

2.5. Kommittén delar kommissionens uppfattning att man måste undvika överlappningar, med tanke på att det finns så många program och åtgärder som redan startats och finansieras av gemenskapen.

2.6. Det arbetsprogram som kommissionen utarbetat med bistånd av en kommitté med företrädare för medlemsstaterna skulle kunna bli föremål för samråd med så mångskiftande sakkunskap som möjligt innan det antas. Detta kan exempelvis ske i det forum som kan föreslå projekt eller nya inriktningar på arbetena efter hand som förutsättningarna förändras, eller genom att uppmuntra medlemsstaterna att inrätta samrådsförfaranden omkring programmets teman. Målet skall vara att ta större hänsyn till de förslag och behov som redovisas av brukarna, de sakkunniga och nätverken.

2.7. Även om det är oundvikligt med utvärderingar både före, efter och under programmet framhåller EESK att metoden inte får medföra en byråkratisk belastning som försenar eller till och med förlamar de initiativ och åtgärder som drivs av sammanslutningar eller mindre grupper av sakkunniga med begränsade egna finansieringsmöjligheter. Programmet får inte i praktiken vara tillgängligt enbart för institutionella organ som redan har intern eller extern finansiering eller permanent personal. Det bör tvärtom göra det möjligt att snabbt och i bred omfattning mobilisera alla kreativa krafter på ett område som är så strategiskt för unionens nutid och framtid.

2.8. Sammanfattningsvis ger kommittén sitt stöd till detta program. Vi avser att följa upp utvecklingen, framåtskridandet och resultaten med stort intresse.

3. Särskilda kommentarer

3.1. De säkerhetsfrågor som har att göra med utvecklingen av trådlösa nät är särskilt oroande. Enligt en färsk enkät är närmare 80 % av de franska företag som utnyttjar denna teknik otillräckligt medvetna om de säkerhetsbrister som denna kommunikationsteknik har. System för identifiering av uppkopplingarna saknas eller är bristfälliga. Samma sak kan sägas i fråga om effektiv kryptering av överförd information med hjälp av aktuell teknik. Som exempel kan nämnas att omkring 40 % av de trådlösa uppkopplingarna ännu inte är tillräckligt säkra i stadsdelen La Défence i nordvästra Paris, där det finns en koncentration av de största företagens huvudkontor(7).

3.1.1. Trådlös kommunikation ger stor flexibilitet i utnyttjandet, men den bygger på våglängder som kan nå utanför de fastigheter där de används och kan följaktligen fångas upp utanför med mycket enkel utrustning och öppna för operatörer som olovligen "jagar" osäkrade uppkopplingar från bilar på gatan ("wardriving").

3.1.2. För övrigt inträffar det att gemenskapens webbplatser saboteras av hackare som lägger in mer eller mindre begripliga budskap, vilket kan påverka förtroendet för eFörvaltningen. Man måste också tänka på brukarnas farhågor om den digitala ekonomin för att särskilt uppmärksamma säkrare elektronisk handel när denna metod att utveckla handeln på inre marknaden skall främjas.

3.1.3. Programmet bör konkret ta upp alla sätt att väcka medvetenheten om säkerhetsfrågor i samhället. De kan handla om problem som är specifika för varje teknisk tillämpning, nätarkitekturen eller programvaran, skydd av personuppgifter, förfaranden för skydd av information, och syftet är att göra nätverken och den lagrade informationen motståndskraftig mot olyckor, naturkatastrofer och olika former av olovligt och kriminellt intrång som ekonomiskt kontraspionage, piratkopiering eller terrorism. I annat fall riskerar vi att äventyra företag eller data som är avgörande för att samhällsekonomin och förvaltningen skall fungera. Det handlar om att på olika lämpliga sätt skapa en säkerhetskultur i verklig bemärkelse. En sådan kultur vilar i första rummet på att alla aktörer inom informationssamhället ges utbildning och utvecklar ansvarsmedvetande.

3.2. Säkerhetskulturen måste formuleras så att den är helt förenlig med informations-, kommunikations och yttrandefriheten, de ekonomiska, sociala och kulturella friheterna samt i allmänhet alla mänskliga rättigheter. EESK betraktar det som oroande att många länder infört lagstiftning på senare tid, särskilt efter terroristattentaten den 11 september 2001 i Förenta staterna, som föreslår eller tillämpar åtgärder som i många fall är värdefulla, men några som berör Internet ställer alltför stora krav på säkerhetsprocedurer och kan innebära en oproportionerlig ekonomisk och praktisk börda och ett alltför stort straffrättsligt ansvar för dem som erbjuder tillgång till data och lagringskapacitet. Samtidigt kan verkan ifrågasättas, eftersom åtgärderna inte är målinriktade utan gör anspråk på att bevaka all kommunikation över längre perioder (sex månader till ett år). Detta kan indirekt komma att höja anslutningskostnaderna för brukarna på ett sätt som strider mot målet att utveckla informationssamhället, medan personer med brottsliga avsikter i regel lyckas undgå all bevakning (tekniken finns redan).

3.3. Det gäller att få fram effektivare metoder att jämka samman det nödvändiga skyddet av information och nätverk - och i vidare bemärkelse säkerhet för personer och materiella tillgångar - med de medborgerliga rättigheterna och brukarnas rätt till prisvärda och helt säkra bredbandsuppkopplingar. Kommittén menar att sådana fördjupade ansträngningar är ett högprioriterat mål för programmet och ligger i linje med informationssamhällets målsättningar.

3.4. Slutligen anser kommittén att man bör överväga om det går att göra en mer kortfattad och regelbunden utvärdering av alla insatser från gemenskapens och medlemsstaternas sida för att främja informationssamhället i dess olika aspekter, ett slags loggbok över initiativ, program och åtgärder som genomförts på olika nivåer, deras totalkostnader och framsteg, bland annat avseende investeringarna i bredbandsnät som gjorts med stöd av gemenskapsmedel och andra offentliga medel.

Bryssel den 24 oktober 2002.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Roger Briesch

(1) Rådets resolution om nät- och informationssäkerhet- se http://register.consilium.eu.int/ pdf/fr/01/st09/09799f1.pdf

(2) Rådets resolution om en gemensam inställning och särskilda åtgärder på området för nät- och informationssäkerhet EGT c 43, 16.2.2002.

(3) ESK:s yttrande om "Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi" (EGT C 48, 21.2.2002).

(4) ESK:s yttrande om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Ett säkrare informationssamhälle - ökad säkerhet i informationsstrukturen och bekämpning av datorrelaterad brottslighet" (EGT C 311, 7.11.2001).

(5) ESK:s yttrande om "Information från den offentliga sektorn: En värdefull resurs för Europa - Grönbok om information från den offentliga sektorn i informationssamhället" (EGT C 169, 16.6.1999).

(6) ESK:s yttrande om "Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom telekommunikationsområdet" (EGT C 123, 25.4.2001).

(7) Källa: Revue SVM, oktober 2002.