Anmärkningar till protokoll nr 1 till bilaga V till partnerskapsavtalet AVS-EG om definition av begreppet "ursprungsprodukter" och om metoder för administrativt samarbete(1)

(2002/C 228/02)

1. ARTIKEL 1 F - PRIS FRITT FABRIK

Priset fritt fabrik för en produkt skall inbegripa följande:

- Värdet på allt material som använts vid tillverkningen.

- Alla kostnader (materialkostnader liksom andra kostnader) som tillverkaren faktiskt haft. Exempelvis skall priset fritt fabrik för inspelade videokassetter, grammofonskivor, cd-skivor, medier som bär mjukvara och andra liknande inspelade produkter i vilka det finns ett inslag av immateriella rättigheter, i görligaste mån inbegripa alla kostnader som tillverkaren haft för de immateriella rättigheter som använts vid tillverkningen av produkten i fråga, oavsett om innehavaren av dessa rättigheter har sitt huvudkontor eller sin hemvist i tillverkningslandet.

Prissänkningar i kommersiellt syfte (t.ex. för förtida betalning eller leveranser av stora volymer) skall inte beaktas.

2. ARTIKEL 2 - ALLMÄNNA VILLKOR

Ursprungsprodukter som tillverkats av material som "helt framställts" eller som "genomgått tillräcklig bearbetning eller behandling" i minst två AVS-stater skall betraktas som produkter med ursprung i den AVS-stat där den senaste bearbetningen eller behandlingen ägde rum, förutsatt att åtgärderna är mer omfattande än de som avses i artikel 5.

Exempel:

Australiskt garn av ull (HS-kapitel ) importeras till Jamaica där det bearbetas till vävnader (HS-nummer 5111 ). Dessa vävnader sänds sedan till Guyana där de bearbetas till kläder (HS-kapitel ). Eftersom kläder enligt kapitel 62 måste ha tillverkats av garn är detta villkor uppfyllt om behandlingen i alla berörda AVS-stater beaktas, och kläderna anses ha ursprung i Guyana.

Om dessa kläder sänds till Surinam för anbringande av etiketter kommer kläderna inte att anses ha ursprung i Surinam utan fortsätter att ha ursprung i Guyana.

3. ARTIKEL 4 - TILLÄMPNING AV VÄRDETOLERANSREGELN I TONFISKBEREDNINGSINDUSTRIN

Vid tillämpning av värdetoleransregeln i tonfiskberedningsindustrin definieras den givna produkten som all beredd tonfisk som exporteras med stöd av ett enda varucertifikat EUR.1, som framställts av samma art och som klassificeras enligt samma undernummer i gemenskapens kombinerade nomenklatur (åttasiffrigt KN-nummer).

Den mängd icke-ursprungstonfisk som genom tillämpning av värdetoleransregeln får användas och motsvara högst 15 % av en given produkts pris fritt fabrik skall beräknas enligt följande:

A. Identifiera det eller de HS-undernummer (sexsiffrigt) enligt vilket/vilka den använda icke-ursprungstonfisken klassificeras, dvs. fastställ om det rör sig om långfenad tonfisk (HS-undernummer 0302 31 eller 0303 41 ), gulfenad tonfisk (HS-undernummer 0302 32 eller 0303 42 ), bonit (HS-undernummer 0302 33 eller 0303 43 ), storögd tonfisk (HS-undernummer 0302 34 eller 0303 44 ), blåfenad tonfisk (HS-undernummer 0302 35 eller 0303 45 ), sydlig tonfisk (HS-undernummer 0302 36 eller 0303 46 ) eller annan tonfisk (HS-undernummer 0302 39 eller 0303 49 ).

B. Identifiera det KN-nummer (åttasiffrigt) enligt vilket den beredda tonfisk som framställts av den icke-ursprungstonfisk som identifierats enligt A klassificeras i gemenskapens kombinerade nomenklatur, dvs. fastställ om det rör sig om tonfisk i vegetabilisk olja (KN-nummer 1604 14 11 ), filéer, så kallade loins (KN-nummer 1604 14 16 ), tonfisk i saltlake (KN-nummer 1604 14 18 ) eller annan beredd eller konserverad tonfisk (KN-nummer 1604 20 70 ).

C. Fastställ för respektive HS-undernummer som identifierats enligt A värdet på den icke-ursprungstonfisk som använts för att framställa den beredda tonfisk som identifierats enligt B och som exporteras med stöd av ett varucertifikat EUR.1 (eller en fakturadeklaration).

D. Fastställ priset fritt fabrik för den beredda tonfisk som identifierats enligt B och som skall omfattas av ett varucertifikat EUR.1 (eller en fakturadeklaration).

E. Kontrollera huruvida de belopp som fastställts enligt C överstiger 15 % av motsvarande belopp som fastställts enligt D.

Om icke-ursprungstonfisk har använts och hela sändningen får förmånsursprung genom tillämpning av värdetoleransregeln, skall ansökan om utfärdande av varucertifikat EUR.1 eller fakturadeklarationen påtecknas av exportören med frasen "Värdetolerans tillämpad för ..."(2).

Denna påteckning skall göras i fältet för "Anmärkningar" i varucertifikatet EUR.1 eller läggas till i fakturadeklarationen.

Exempel 1:

Uppgifter om sändningen:

>Plats för tabell>

Beräkning:

A. Identifiera det eller de HS-undernummer (sexsiffrigt) enligt vilket/vilka den använda icke-ursprungstonfisken klassificeras.

- Gulfenad tonfisk (HS-nr 0303 42 )

B. Identifiera det KN-nummer (åttasiffrigt) enligt vilket den beredda tonfisk som framställts av den icke-ursprungstonfisk som identifierats enligt A klassificeras i gemenskapens kombinerade nomenklatur.

- Tonfisk i vegetabilisk olja (KN-nr 1604 14 11 )

C. Fastställ för respektive HS-undernummer som identifierats enligt A värdet på den icke-ursprungstonfisk som använts för att framställa den beredda tonfisk som identifierats enligt B.

-

>Hänvisning till >

D. Fastställ priset fritt fabrik för den beredda tonfisk som identifierats enligt B.

- 16000 euro

E. Beräkna huruvida de belopp som fastställts enligt C överstiger 15 % av motsvarande belopp som fastställts enligt D.

-

>Hänvisning till >

Slutsats:

Hela sändningen omfattas av förmånsursprung. Ansökan om utfärdande av varucertifikat EUR.1 eller fakturadeklarationen skall påtecknas av exportören med frasen "Värdetolerans tillämpad för gulfenad tonfisk i vegetabilisk olja enligt KN-nummer 1604 14 11 ".

Exempel 2:

Uppgifter om sändningen:

>Plats för tabell>

Beräkning:

A. Identifiera det eller de HS-undernummer (sexsiffrigt) enligt vilket/vilka den använda icke-ursprungstonfisken klassificeras.

- Bonit (HS-nr 0303 43 )

B. Identifiera det KN-nummer (åttasiffrigt) enligt vilket den beredda tonfisk som framställts av den icke-ursprungstonfisk som identifierats enligt A klassificeras i gemenskapens kombinerade nomenklatur.

- Tonfisk i vegetabilisk olja (KN-nr 1604 14 11 )

C. Fastställ för respektive HS-undernummer som identifierats enligt A värdet på den icke-ursprungstonfisk som använts för att framställa den beredda tonfisk som identifierats enligt B.

-

>Hänvisning till >

D. Fastställ priset fritt fabrik för den beredda tonfisk som identifierats enligt B.

- 21600 euro

E. Beräkna huruvida de belopp som fastställts enligt C överstiger 15 % av motsvarande belopp som fastställts enligt D.

-

>Hänvisning till >

Slutsats:

Hela sändningen omfattas av förmånsursprung. Ansökan om utfärdande av varucertifikat EUR.1 eller fakturadeklarationen skall påtecknas av exportören med frasen "Värdetolerans tillämpad för bonit i vegetabilisk olja enligt KN-nummer 1604 14 11 ".

Exempel 3:

Uppgifter om sändningen:

>Plats för tabell>

Beräkning:

A. Identifiera det eller de HS-undernummer (sexsiffrigt) enligt vilket/vilka den använda icke-ursprungstonfisken klassificeras.

- Bonit (HS-nr 0303 43 )

B. Identifiera det KN-nummer (åttasiffrigt) enligt vilket den beredda tonfisk som framställts av den icke-ursprungstonfisk som identifierats enligt A klassificeras i gemenskapens kombinerade nomenklatur.

- B.1: Tonfisk i vegetabilisk olja (KN-nr 1604 14 11 )

- B.2: Tonfisk i saltlake (KN-nr 1604 14 18 )

C. Fastställ för respektive HS-undernummer som identifierats enligt A värdet på den icke-ursprungstonfisk som använts för att framställa den beredda tonfisk som identifierats enligt B.

- B.1:

>Hänvisning till >

- B.2:

>Hänvisning till >

D. Fastställ priset fritt fabrik för den beredda tonfisk som identifierats enligt B.

- B.1: 7000 euro

- B.2: 3500 euro

E. Beräkna huruvida de belopp som fastställts enligt C överstiger 15 % av motsvarande belopp som fastställts enligt D.

- B.1:

>Hänvisning till >

- B.2:

>Hänvisning till >

Slutsats:

Hela sändningen omfattas av förmånsursprung. Ansökan om utfärdande av varucertifikat EUR.1 eller fakturadeklarationen skall påtecknas av exportören med frasen "Värdetolerans tillämpad för bonit i vegetabilisk olja enligt KN-nummer 1604 14 11 och bonit i saltlake enligt KN-nummer 1604 14 18 ".

Exempel 4:

Uppgifter om sändningen:

>Plats för tabell>

Beräkning:

A. Identifiera det eller de HS-undernummer (sexsiffrigt) enligt vilket/vilka den använda icke-ursprungstonfisken klassificeras.

- Bonit (HS-nr 0303 43 )

B. Identifiera det KN-nummer (åttasiffrigt) enligt vilket den beredda tonfisk som framställts av den icke-ursprungstonfisk som identifierats enligt A klassificeras i gemenskapens kombinerade nomenklatur.

- Tonfisk i vegetabilisk olja (KN-nr 1604 14 11 )

C. Fastställ för respektive HS-undernummer som identifierats enligt A värdet på den icke-ursprungstonfisk som använts för att framställa den beredda tonfisk som identifierats enligt B.

-

>Hänvisning till >

D. Fastställ priset fritt fabrik för den beredda tonfisk som identifierats enligt B.

- 7600 euro

E. Beräkna huruvida de belopp som fastställts enligt C överstiger 15 % av motsvarande belopp som fastställts enligt D.

-

>Hänvisning till >

Slutsats:

Hela sändningen omfattas inte av förmånsursprung. Ett varucertifikat EUR.1 eller en fakturadeklaration kan inte utfärdas eller upprättas för tonfisk i vegetabilisk olja enligt KN-nummer 1604 14 11.

4. ARTIKEL 6 - URSPRUNGSKUMULATION

4.1 Kumulation med ULT och gemenskapen

4.1.1 Kumulation av material med ursprung i gemenskapen eller i ULT

Produkter som redan erhållit ursprung i gemenskapen eller i ULT och som bearbetas ytterligare i AVS kommer att anses ha ursprung i AVS, förutsatt att åtgärderna är mer omfattande än de som avses i artikel 5.

Exempel 1:

Fisk (HS-kapitel 3) med ursprung i St Pierre och Miquelon (ULT) transporteras till Jamaica (AVS) där den bearbetas till konserverad fisk (HS-nummer 1604 ). Konserverna kommer att anses ha ursprung i Jamaica.

Exempel 2:

Fisk (HS-kapitel 3) med ursprung i St Pierre och Miquelon och som bearbetats till konserverad fisk (HS-nummer 1604 ) i St Pierre och Miquelon transporteras till Jamaica där etiketter anbringas och produkterna placeras i lådor. Eftersom åtgärden i Jamaica är minimal kommer konserverna att anses ha ursprung i St Pierre och Miquelon.

4.1.2 Kumulation av bearbetning och behandling

Icke-ursprungsprodukter som bearbetats i gemenskapen eller i ULT utan att erhålla ursprungsstatus och som bearbetas ytterligare i AVS kommer att anses ha ursprung i AVS förutsatt att alla genomförda åtgärder sammantaget är tillräckliga i den mening som avses i artikel 4.

Exempel 1:

Australiskt garn av ull (HS-kapitel ) importeras till gemenskapen där det bearbetas till vävnader (HS-nummer 5111 ). Dessa vävnader sänds sedan till Guyana där de sys till kläder (HS-kapitel ). Eftersom kläder enligt kapitel 62 måste ha tillverkats av garn är detta villkor uppfyllt om behandlingen i gemenskapen och alla berörda ULT och AVS-stater beaktas, och kläderna anses ha ursprung i Guyana.

Exempel 2:

Australiskt garn av ull (HS-kapitel ) importeras till gemenskapen där det bearbetas till vävnader (HS-nummer 5111 ). Dessa vävnader sänds sedan till Guyana där de färgas. Vävnader enligt HS-nummer 5111 anses ha ursprungsstatus om de framställts av naturfibrer eller, under vissa omständigheter, när de trycks i kombination med två förberedande eller avslutande behandlingar. De icke-ursprungsvävnader som färgats i Guyana kommer således inte att ha ursprung i AVS.

4.2 Kumulation med Sydafrika

4.2.1 Kumulation av material med ursprung i Sydafrika(3)

Produkter som redan erhållit sydafrikanskt ursprung och som bearbetas ytterligare i AVS kommer att anses ha ursprung i AVS förutsatt att det mervärde som tillförts i AVS överstiger värdet av de material med ursprung i Sydafrika som använts.

Exempel:

Vävnader av bomull (HS-kapitel ) med ursprung i Sydafrika bearbetas till kläder (HS-kapitel ) i Mauritius. Dessa kläder anses ha ursprung i Mauritius förutsatt att det mervärde som tillförts där överstiger värdet av bomullsvävnaden.

4.2.2 Kumulation av bearbetning och behandling i Södra Afrikas tullunion (SACU)

Icke-ursprungsprodukter som bearbetats i Sydafrika utan att erhålla ursprungsstatus och som bearbetas ytterligare i en AVS-stat som är medlem i SACU kommer att anses ha ursprung i AVS förutsatt att alla genomförda åtgärder sammantaget är tillräckliga i den mening som avses i artikel 4.

Exempel:

Australiskt garn av ull (HS-kapitel ) importeras till Sydafrika där det bearbetas till vävnader (HS-nummer 5111 ). Dessa vävnader sänds sedan till Namibia där de sys till kläder (HS-kapitel ). Kläder enligt kapitel 62 anses ha ursprungsstatus om de tillverkats av garn. Detta villkor uppfylls om bearbetningen i alla SACU-länder beaktas. Således anses kläderna ha ursprung i Namibia.

5. ARTIKEL 9 - URSPRUNGSREGEL FÖR ARTIKLAR SOM INGÅR I EN SATS

Ursprungsregeln för artiklar som ingår i en sats gäller endast för satser i den mening som avses i allmänna bestämmelsen 3 för tolkning av Harmoniserade systemet.

Enligt denna regel måste varje produkt som satsen består av, med undantag av produkter vars värde inte överstiger 15 % av satsens sammanlagda värde, uppfylla ursprungsvillkoren för det nummer enligt vilket produkten skulle ha klassificerats om det var en separat produkt och inte ingick i en sats, oavsett enligt vilket nummer hela satsen klassificeras enligt den allmänna bestämmelse 3 som avses ovan.

Denna regel gäller även om toleransnivån på 15 % åberopas för den produkt som är avgörande för hela satsens klassificering enligt den allmänna bestämmelsen 3.

6. ARTIKEL 14 - STYRKANDE HANDLINGAR FÖR BEGAGNADE VAROR

Ursprungsintyg får även utfärdas för begagnade eller andra varor i de fall då avsevärd tid förflutit mellan å ena sidan tidpunkten för tillverkningen eller importen och å andra sidan tidpunkten för exporten, och de sedvanliga styrkande handlingarna på grund av detta inte längre är tillgängliga, under förutsättning att

a) tidpunkten för tillverkning eller import ligger så långt tillbaka i tiden att ekonomiska aktörer enligt den nationella lagstiftningen i exportlandet inte längre behöver bevara den bokföring som avser tillverkningen eller importen i fråga,

b) varorna kan anses ha ursprungsstatus på grundval av andra bevis såsom deklarationer av tillverkaren eller någon annan ekonomisk aktör, utlåtande från en expert, märkning på varorna eller beskrivning av dem osv, och

c) det inte finns några tecken på att varorna inte skulle uppfylla de villkor som fastställs i ursprungsreglerna.

7. ARTIKEL 14 (OCH 23) - UPPVISANDE AV URSPRUNGSINTYG VID ELEKTRONISK ÖVERFÖRING AV IMPORTDEKLARATIONEN

Om importdeklarationen överförs elektroniskt till tullmyndigheterna i importlandet skall dessa myndigheter inom ramen för och enligt den gällande tullagstiftningen i importlandet fastställa när och i vilken utsträckning handlingar som styrker ursprungsstatus faktiskt skall överlämnas.

8. ARTIKEL 15 - VARUBESKRIVNING PÅ VARUCERTIFIKATET EUR.1

Stora sändningar

Om det fält på varucertifikatet EUR.1 som är avsett för beskrivning av varorna inte räcker till för att ange de uppgifter som krävs för identifiering av varorna, särskilt när det gäller stora sändningar, får exportören på bifogade fakturor för varorna och, vid behov, på ytterligare kommersiella dokument specificera de varor för vilka certifikatet gäller, under förutsättning att

a) fakturanumren anges i fält 10 på varucertifikatet EUR.1,

b) fakturorna och de eventuella kommersiella dokumenten är varaktigt fästade på certifikatet innan detta uppvisas till tullen,

c) tullmyndigheterna har försett fakturorna och de eventuella kommersiella dokumenten med ett stämpelavtryck som officiellt förbinder dem med certifikatet.

9. ARTIKEL 15 - VAROR SOM EXPORTERAS AV EN TULLTJÄNSTEMAN

En tulltjänsteman får agera som ett befullmäktigat ombud för den person som äger varorna eller har en liknande förfoganderätt över dem, även i de fall då personen inte finns i exportlandet, under förutsättning att tulltjänstemannen kan visa att varorna har ursprungsstatus.

10. ARTIKEL 16 - TEKNISKA SKÄL

Ett varucertifikat EUR.1 kan avvisas av "tekniska skäl" om det inte upprättats på det föreskrivna sättet. Följande är exempel på situationer där ett certifikat som utfärdats i efterhand får uppvisas vid ett senare tillfälle:

- Varucertifikatet EUR.1 har upprättats på ett annat formulär än det som föreskrivs (t.ex. ingen guillochering som bakgrund, avsevärda skillnader jämfört med förlagan vad gäller storlek och färg, inget löpnummer, formuläret är tryckt på något annat språk än de som officiellt föreskrivs).

- Något av de obligatoriska fälten (t.ex. fält 4) på varucertifikatet EUR.1 har inte fyllts i(4).

- Varucertifikatet EUR.1 har inte stämplats och undertecknats (fält 11).

- Varucertifikatet EUR.1 är påtecknat av en icke-behörig myndighet.

- Varucertifikatet EUR.1 har påtecknats med hjälp av en ny stämpel som ännu inte meddelats de övriga myndigheterna.

- Det varucertifikat EUR.1 som uppvisas är en kopia eller en fotokopia och inte originalet.

- Uppgiften i fält 2 eller 5 avser ett land som inte är part i avtalet (t.ex. Israel eller Kuba).

Åtgärder:

Varucertifikatet skall märkas "EJ GODTAGET DOKUMENT" med uppgift om skälet eller skälen till detta och sedan återlämnas till importören så att denne kan ansöka om att få ett nytt certifikat utfärdat i efterhand. Tullmyndigheterna kan emellertid behålla en fotokopia av det avvisade dokumentet för kontroll i efterhand eller om det finns anledning att misstänka bedrägeri.

11. ARTIKEL 19 - PRAKTISK TILLÄMPNING AV BESTÄMMELSERNA OM FAKTURADEKLARATIONER

Följande riktlinjer skall följas:

a) Uppgift om de produkter som inte har ursprungsstatus och som därigenom inte omfattas av fakturadeklarationen får inte anges i själva deklarationen. Dessa uppgifter skall dock anges tydligt på fakturan så att missförstånd kan undvikas.

b) Deklarationer på fotokopior av fakturor kan godtas om de undertecknas av exportören på samma sätt som originalet. Godkända exportörer som är befriade från kravet på att underteckna fakturadeklarationer är också befriade från kravet på att underteckna fakturadeklarationer på fotokopior av fakturor.

c) Fakturadeklaration på baksidan av fakturan kan godtas.

d) Fakturadeklarationen får göras på ett separat blad av fakturan under förutsättning att det är uppenbart att bladet tillhör fakturan. Kompletterande formulär får inte användas.

e) En fakturadeklaration på en etikett som sedan anbringas på fakturan kan godtas under förutsättning att det inte finns något tvivel om att etiketten har anbringats av exportören. Exempelvis skall exportörens stämpel eller underskrift täcka både etiketten och fakturan.

12. ARTIKEL 19 - VÄRDERINGSGRUND VID UPPRÄTTANDE OCH GODTAGANDE AV FAKTURADEKLARATIONER FRÅN EXPORTÖRER

Priset fritt fabrik får användas som värderingsgrund för att avgöra när en fakturadeklaration kan användas i stället för ett varucertifikat EUR.1 vid tillämpning av den värdegräns som fastställs i artikel 19.1 b. Om priset fritt fabrik används som värderingsgrund skall importlandet godta fakturadeklarationer som gjorts på grundval av det priset.

Om det på grund av att sändningen levererats gratis inte finns något pris fritt fabrik skall det tullvärde som fastställs av myndigheterna i importlandet användas som värderingsgrund.

13. ARTIKEL 20 - GODKÄND EXPORTÖR

Med begreppet exportör avses personer eller företag som, oavsett om de är tillverkare eller handlare, uppfyller alla villkor som fastställs i detta protokoll. En tulljänsteman kan inte få status som godkänd exportör i den mening som avses i detta protokoll.

En exportör som önskar få status som godkänd exportör skall lämna en skriftlig begäran härom. Vid prövningen av denna begäran skall tullmyndigheterna särskilt beakta följande:

- Huruvida exportören regelbundet exporterar varor. Tullmyndigheterna bör därvid snarare beakta exportens regelbundenhet än antalet sändningar eller ett visst belopp.

- Huruvida exportören vid varje tillfälle kan bevisa ursprungsstatusen för de varor som exporteras. Härvid skall beaktas om exportören känner till de tillämpliga ursprungsreglerna och innehar alla handlingar som styrker ursprunget. När det rör sig om tillverkare skall myndigheterna kontrollera att företagets lagerbokföring möjliggör identifiering av varornas ursprung eller, när det gäller nya företag, att det installerade systemet kommer att möjliggöra sådan identifiering. När det rör sig om handlare skall de normala handelsflödena hos dessa granskas närmare.

- Huruvida exportören erbjuder tillräckliga garantier, med beaktande av dennes tidigare exportverksamhet, för varornas ursprungsstatus och för sin förmåga att fullgöra alla skyldigheter.

När tillstånd beviljats skall exportörerna

- upprätta fakturadeklarationer endast för de varor för vilka de vid tidpunkten för upprättandet innehar alla nödvändiga bevis eller bokföringshandlingar,

- ha fullt ansvar för tillståndets användning, särskilt i fråga om felaktiga deklarationer om ursprung eller annat missbruk av tillståndet,

- ansvara för att den person som inom företaget sörjer för upprättandet av fakturadeklarationer känner till och förstår ursprungsreglerna,

- bevara alla handlingar som styrker ursprunget under minst tre år från och med den dag fakturadeklarationen upprättas,

- när som helst för tullmyndigheterna visa upp ursprungsintyg och tillåta att dessa myndigheter när som helst utför kontroller hos dem.

Tullmyndigheterna skall regelbundet kontrollera de godkända exportörerna. Vid dessa kontroller skall det granskas huruvida tillståndet används korrekt. Beslutet om hur ofta de skall utföras kan baseras på kriterier för riskanalys.

Tullmyndigheterna skall meddela Europeiska kommissionen det nationella system för tillståndsnumrering som används vid beviljande av status som godkänd exportör. Europeiska kommissionen kommer att vidarebefordra uppgifterna till EU-medlemsstaternas tullmyndigheter.

14. ARTIKEL 24 - IMPORT I DELLEVERANSER

En importör som önskar tillämpa bestämmelserna i denna artikel skall innan den första delleveransen exporteras upplysa exportören om att det endast krävs ett ursprungsintyg för hela produkten.

Det är möjligt att varje delleverans uteslutande består av produkter med ursprungsstatus. Om ursprungsintyg åtföljer sådana delleveranser skall tullmyndigheterna i importlandet godta dessa enskilda ursprungsintyg för de berörda delleveranserna i stället för ett enda ursprungsintyg som är utfärdat för hela produkten.

15. ARTIKEL 32 - AVSLAG, UTAN KONTROLL, AV BEGÄRAN OM FÖRMÅNSBEHANDLING

Detta täcker fall då ursprungsintyget anses vara oanvändbart, bl.a. vid följande situationer:

- De varor för vilka varucertifikatet EUR.1 gäller omfattas inte av förmånsbehandling.

- Fältet för varubeskrivning (fält 8 på EUR.1) har inte fyllts i eller avser andra varor än de som visas upp.

- Ursprungsintyget har utfärdats av ett land som inte är part i avtalet, även om varorna har ursprung i ett land som är part i avtalet (t.ex. EUR.1 som utfärdats i Israel för produkter med ursprung i AVS).

- Något av de obligatoriska fälten på varucertifikatet EUR.1 bär spår av icke-bestyrkta raderingar eller ändringar (t.ex. i fälten för varubeskrivning, antal kollin, bestämmelseland eller ursprungsland).

- Giltighetsiden för varucertifikatet EUR.1 har löpt ut av andra skäl än de som täcks av lagstiftningen (t.ex. exceptionella omständigheter), med undantag för de fall då varorna visas upp innan giltighetstiden löpt ut.

- Ursprungsintyget visas upp i efterhand för varor som ursprungligen importerats på ett bedrägligt sätt.

- I fält 4 på varucertifikatet EUR.1 anges ett land som inte är part i avtalet.

Åtgärder:

Ursprungsintyget skall märkas med frasen "OANVÄNDBART" och skall, i syfte att förhindra ytterligare försök att använda det, behållas av de tullmyndigheter för vilka det visats upp.

När det är motiverat skall tullmyndigheterna i importlandet utan dröjsmål underrätta tullmyndigheterna i exportlandet om detta avslag.

16. ARTIKEL 32 - TIDSGRÄNS FÖR KONTROLL AV URSPRUNGSINTYG

Ett land skall inte vara skyldigt att hörsamma en begäran om kontroll i efterhand som framställs enligt artikel 32, om den inkommer senare än tre år efter dagen för utfärdande av varucertifikatet EUR.1 eller efter dagen för upprättande av fakturadeklarationen.

17. ARTIKEL 32 - RIMLIGA TVIVEL

Som exempel på situationer där rimliga tvivel kan förekomma kan nämnas följande:

- Exportören har inte undertecknat dokumentet (med undantag av fakturadeklarationer eller kommersiella handlingar som upprättas av godkända exportörer, när denna möjlighet medges).

- Den utfärdande myndigheten har inte undertecknat eller daterat varucertifikatet EUR.1.

- Märkningen på varorna eller emballaget eller andra åtföljande dokument avser ett annat ursprung än det som anges på varucertifikatet EUR.1.

- Av de uppgifter som lämnats på varucertifikatet EUR.1 framgår att bearbetningen inte räcker till för att ursprungsstatus skall kunna erhållas.

- Den stämpel som använts för att påteckna dokumentet motsvarar inte den som anmälts.

Åtgärder:

Dokumentet skall skickas till den utfärdande myndigheten för kontroll i efterhand tillsammans med en redogörelse för varför kontroll önskas. I avvaktan på resultatet av kontrollen skall tullmyndigheterna vidta alla de åtgärder som de anser nödvändiga för att sörja för att tillämpliga tullar betalas.

18. BILAGA I - INLEDANDE ANMÄRKNING nr 6, 6.1

Den särskilda regeln för textilmaterial gäller inte för foder och mellanfoder. "Fickfoder" är ett särskilt tyg som endast används för tillverkning av fickor och kan således inte betraktas som normalt foder eller mellanfoder. Följaktligen skall regeln tillämpas på "fickfoder". Regeln skall tillämpas på tyger som säljs som längdvara och på färdiga fickor med ursprung i tredje land.

19. FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR TILL ARTIKLARNA 16 OCH 32

>Plats för tabell>

(1) EGT L 317, 15.12.2000, s. 94.

(2) Beskrivning av den berörda produktens art och slag.

(3) Om inte annat sägs i artikel 6.8 i protokoll nr 1.

(4) Om varubeskrivningen (fält 8) inte fyllts i, se anmärkningen till artikel 32 - Avslag, utan kontroll, av begäran om förmånsbehandling.