I detta avsnitt granskas respektive mål i artikel 3 i beslutet. Även nätverkets arbete undersöks. När så är lämpligt av tematiska skäl har vissa mål i artikel 3 kopplats samman (mål A med mål G och mål D med mål E).

Artikel 3 i beslutet: Mål Syftet med detta beslut är att främja samarbete mellan medlemsstaterna genom nätverket på sysselsättningsområdet, inom de offentliga arbetsförmedlingarnas ansvarsområden, i syfte att bidra till Europa 2020 och till genomförandet av relevant unionspolitik, och därigenom stödja a) de mest utsatta samhällsgrupperna med hög arbetslöshet, särskilt äldre arbetstagare och unga som varken arbetar eller studerar, b) arbete under anständiga villkor och hållbart arbete, c) ett bättre funktionssätt för arbetsmarknaderna i EU, d) identifiering av kompetensbrister och tillhandahållande av information om deras omfattning och var de finns samt bättre matchning mellan arbetssökandenas kompetens och arbetsgivarnas behov, e) bättre integrering av arbetsmarknaderna, f) ökad frivillig geografisk och yrkesmässig rörlighet på rättvis grund för att tillgodose särskilda arbetsmarknadsbehov, g) integration av personer som är utestängda från arbetsmarknaden som ett led i kampen mot social utestängning, h) utvärdering och bedömning av aktiva arbetsmarknadsinitiativ och ett effektivt och verksamt genomförande av dessa.

2.1 Stöd till utsatta samhällsgrupper och integrering av personer som är utestängda från arbetsmarknaden (mål A och mål G)

Nätverket hjälper till med att säkerställa att arbetsmarknaderna fungerar väl i Europa. Vad som är centralt i detta avseende är att genomföra politiska åtgärder för att de som befinner sig längst ifrån arbetsmarknaden ska kunna få arbete, i synnerhet unga och långtidsarbetslösa, vilket är en viktig prioritering i den europeiska sysselsättningspolitiken. Dessutom har nätverket arbetat med integrering av flyktingar och personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden.

Ungdomsarbetslöshet

Nätverket har aktivt bidragit till EU:s åtgärder för att åtgärda ungdomsarbetslösheten genom att stödja genomförandet av ungdomsgarantin. Ungdomsgarantin har som mål att säkerställa att alla unga personer under 25 år får jobberbjudanden på bra villkor, vidareutbildning, lärlingsplats eller praktikplats inom de första fyra månaderna efter att ha blivit arbetslösa eller lämnat sin utbildning. De offentliga arbetsförmedlingarna fungerar i många länder som den viktigaste kontaktpunkten för ungdomsgarantin och samarbetar dessutom med en rad olika leverantörer.

I rekommendationen om ungdomsgarantin uppmanas nätverket av offentliga arbetsförmedlingar att fortsätta sin regelbundna övervakning av och rapportering om utvecklingen när det gäller ungdomsgarantissystemets utformning, genomförande och resultat. I beslutet uppmanas nätverket att främja och utbyta bästa praxis i fråga om integrering av unga som varken arbetar eller studerar. Nätverket övervakar därför de offentliga arbetsförmedlingarnas genomförande av ungdomsgarantin – vilket offentliggörs i årliga rapporter på området – och har gjort flera andra insatser för ömsesidigt lärande och analys. I nätverkets Catalogue of PES Practices for the Outreach to NEETs (ung. katalog över åtgärder som offentliga arbetsförmedlingar vidtar för att nå ut till unga som varken arbetar eller studerar) finns exempel från 17 offentliga arbetsförmedlingar på hur sådana tjänster tillhandahållits runt om i Europa. I nätverkets katalog anges åtgärder som offentliga arbetsförmedlingar vidtar för att förbättra sitt tjänsteutbud inom ramen för ungdomsgarantin. Vidare tog man fram en uppsättning verktyg 2016 för att offentliga arbetsförmedlingar skulle få konkret vägledning i hur man kan nå ut till unga som varken arbetar eller studerar.

I sin rapport 2016 om Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år ansåg kommissionen att de flesta offentliga arbetsförmedlingar hade skapat bättre riktade tjänster och ett större utbud för unga. I rapporten anger kommissionen även att det fortfarande finns vissa utmaningar för de offentliga arbetsförmedlingarna, exempelvis att säkerställa att de har kapacitet att utföra alla de uppgifter som krävs och utöka sitt strukturerade samarbete med arbetsgivarna.

Långtidsarbetslöshet

I rådets rekommendation från februari 2016 om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden uppmanas sysselsättningskommittén att övervaka genomförandet i samarbete med nätverket.

Exempel: Nätverkskonferensen om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden Den 2 juni 2016 anordnade nätverket en konferens med företrädare för de offentliga arbetsförmedlingarna, den tredje sektorn, privata arbetsförmedlingar och andra partner för att diskutera genomförandet av rekommendationen om långtidsarbetslösa. Under konferensen fokuserade man på att skapa gemensamma kontaktpunkter genom myndighetssamordning, utarbeta och genomföra avtal om återinträde på arbetsmarknaden och upprätta partnerskap för ett effektivt återinträde på arbetsmarknaden. Vid de diskussioner som fördes under konferensen fick de offentliga arbetsförmedlingarna och andra berörda parter möjlighet att utbyta erfarenheter och expertis. Dessa forum innebär att de offentliga arbetsförmedlingarna kan förbättra sina resultat och utöka samarbetet med partnerorganisationer i viktiga frågor.

Nätverket utarbetade och antog kvalitetsstandarder av vilka det framgår vilka lägsta förväntningar, delförväntningar och högsta förväntningar som finns när det gäller inrättandet av en gemensam kontaktpunkt för kunder och avtal om återinträde på arbetsmarknaden. Rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) har godkänt dessa kvalitetsstandarder. Nätverket har även gjort en undersökning för att fastställa god praxis vid offentliga arbetsförmedlingar i fråga om tidiga insatser för och aktivering av arbetslösa.

Nätverket har från start deltagit i utarbetandet av rekommendationen om långtidsarbetslösa och ingav ett svar till samrådet om rekommendationens införande.

Flyktingar

Många offentliga arbetsförmedlingar i Europa måste i dag erbjuda tjänster till ett växande antal flyktingar och, i vissa fall, asylsökande. Det finns stora skillnader i medlemsstaternas situation, men det finns dock flera gemensamma utmaningar och stora möjligheter att dra lärdom av innovativa metoder som tillämpas runt om i Europa. Nätverksstyrelsen har diskuterat flyktingsituationen och medlemsstaternas metoder.

I juni 2016 antog nätverket några viktiga synpunkter i fråga om integreringen av flyktingar och asylsökande på arbetsmarknaden. Nätverket fastställde att följande fyra faktorer spelar en särskilt viktig roll vid integreringen av flyktingar och asylsökande: språk, färdigheter och kvalifikationer, partnerskap och institutioner samt arbetsgivare. Under 2017 anordnar nätverket ett evenemang för ömsesidigt lärande för att undersöka offentliga arbetsförmedlingars praxis på dessa områden.

Personer med funktionsnedsättning

Nätverket har fokuserat på att integrera personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden. Det var också en prioriterad fråga för det nederländska ordförandeskapet i EU under det första halvåret 2016. Under nätverksstyrelsens sammanträde i Amsterdam i juni 2016 gavs tillfälle att titta närmare på Nederländernas innovativa och avancerade metod. Under 2016 offentliggjorde nätverket även en analys inom området för funktionsnedsättning och arbetsmarknadsintegration där man granskade nya politiska initiativ och undersökte de vanligaste åtgärderna för att hjälpa personer med funktionsnedsättning att finna ett arbete. I analysen togs exempel från medlemsstater där det har genomförts större reformer i fråga om det stöd som ges till personer med funktionsnedsättning.