[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 26.11.2007

KOM(2007) 738 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Situationen för funktionshindrade personer i Europeiska unionen: EU:s handlingsplan 2008–2009 {SEC(2007)1548}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Situationen för personer med funktionshinder 3

2.1 Fakta och siffror 3

2.2 Den allt viktigare ekonomiska dimensionen 3

3. Uppnådda resultat genom EU:s handlingsplan för lika möjligheter för personer med funktionshinder 2006–2007 4

3.1 Gemenskapen och medlemsstaterna agerar gemensamt 4

3.2 Insatser på EU-nivå 4

3.3 Utvecklingstendenser på nationell nivå 7

4. Prioriteringar för 2008–2009 7

4.1 Deltagande för alla genom ökad tillgänglighet 8

4.2 Åtgärder för ett fullt åtnjutande av grundläggande rättigheter 10

5. Slutsatser 11

BILAGOR

1. INLEDNING

Syftet med Europeiska kommissionens handikappstrategi sedan 2003[1] är att göra lika möjligheter för funktionshindrade personer till verklighet. Gemenskapen och dess medlemsstater har gemensamt undertecknat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder[2] 2007 och har därmed bekräftat att de ser funktionshinder både som en lagstiftningsfråga och som en bred fråga som rör mänskliga rättigheter[3].

EU:s handlingsplan för lika möjligheter för personer med funktionshinder 2003–2010 tillhandhåller verktygen för att genomföra denna strategi genom integrering av handikappfrågor på alla relevanta områden av EU-politiken. Medlemsstaterna genomför dessutom rådets slutsatser från 2003 som uppmanar medlemsstaterna att aktivt integrera handikappfrågorna på relevanta politikområden[4].

Handlingsplanen är indelad i tvåårsfaser med politiska prioriteringar som motsvarar de jämlikhetsklyftor som funktionshindrade personer står inför. Syftet med detta meddelande är att

a) analysera hur situationen för funktionshindrade personer har utvecklats,

b) rapportera om de resultat som uppnåtts under andra fasen av handlingsplanen 2006–2007, och

c) fastställa prioriteringar för 2008–2009 för att uppnå de strategiska mål som fastställs i handlingsplanen.

2. SITUATIONEN FÖR PERSONER MED FUNKTIONSHINDER

2.1 Fakta och siffror

Den senaste statistiken[5] (bilaga 1) bekräftar att det finns ett starkt samband mellan funktionshinder och åldrande. Den visar också att funktionshindrade personer i oproportionellt hög grad står utanför arbetsmarknaden och att situationen är värre för funktionshindrade kvinnor än för funktionshindrade män (bilaga 2). Det är dessutom ännu mer ovanligt att personer med inlärningssvårigheter eller intellektuella funktionshinder förvärvsarbetar än att personer med fysiska funktionshinder gör det.

2.2 Den allt viktigare ekonomiska dimensionen

Ur perspektivet lika möjligheter är det allvarligt att funktionshindrade personer utestängs från arbetsmarknaden. Men problemet har också en ekonomisk dimension, som blir allt viktigare i perspektivet av en krympande arbetskraft på grund av befolkningens åldrande. Europeiska rådet[6] underströk vid sitt vårmöte 2006 vikten av att ta till vara den outnyttjade potentialen hos de många människor som idag står utanför arbetsmarknaden, och slog fast att personer med funktionshinder är en prioriterad grupp i detta avseende.

Tillsammans med sambandet mellan åldrande och funktionshinder skapar detta en stark efterfrågan på tillgänglighet[7]. Marknaden för tillgängliga produkter får allt större ekonomisk betydelse och har blivit en drivkraft för innovation när det gäller bland annat informations- och kommunikationsteknik (IKT), särskilt i USA och Japan. Den amerikanska lagstiftningen ställer krav på tillgänglighet vid offentlig upphandling, vilket gör det lättare att anställa funktionshindrade arbetstagare inom den offentliga sektorn. Tillgänglighet kan göra hela skillnaden mellan deltagande på arbetsmarknaden och bidragsberoende för en funktionshindrad person.

Sektorn för sociala tjänster växer dessutom, vilket innebär att nya arbetstillfällen skapas för att möta den ökade efterfrågan på sådana tjänster bland den åldrande befolkningen. Under 2004 arbetade över 8 miljoner personer inom sektorn för tjänster till funktionshindrade, som hade en årlig omsättning på ca 68 miljarder euro i EU-27[8]. Omsättningen förväntas öka ytterligare[9].

3. UPPNÅDDA RESULTAT GENOM EU:S HANDLINGSPLAN FÖR LIKA MÖJLIGHETER FÖR PERSONER MED FUNKTIONSHINDER 2006–2007

3.1 Gemenskapen och medlemsstaterna agerar gemensamt

Innehållet i FN-konventionen har påverkats starkt av den gemensamma europeiska strategin där funktionshinder betraktas som ett begrepp under utveckling, vilket avspeglar de europeiska samhällenas syn. Huvudinslagen i EU:s strategi – dvs. icke-diskriminering, lika möjligheter och aktiv integration – är också centrala inslag i FN-konventionen.

Vid ett informellt ministermöte om handikappfrågor i juni 2007 beslutade medlemsstaterna och kommissionen att tillsammans med det civila samhället utarbeta en enhetlig och samordnad strategi för genomförandet av FN-konventionen. De enades om att EU:s högnivågrupp för handikappfrågor skulle kartlägga de gemensamma problemen och lägga fram lösningar och lägesrapporter vid kommande ministermöten om handikappfrågor.

3.2 Insatser på EU-nivå

Handlingsplanen 2006–2007 var inriktad på fyra områden för att främja ett självständigt liv: åtgärder för att främja (ekonomisk) aktivitet, kvalitativa stöd- och omsorgstjänster, tillgängliga varor och tjänster samt insatser för att öka EU:s analysförmåga[10].

- Främja aktivitet

Funktionshindrade personers begränsade deltagande på arbetsmarknaden beror både på diskriminering och på andra hinder. Det krävs en kombination av olika åtgärder för att motverka diskriminering, tillhandahålla aktivt stöd och undanröja hinder för tillgängligheten.

Direktivet om lika behandling i arbetslivet[11] har genomförts i nationell lagstiftning i alla medlemsstater, och en rapport om genomförandet kommer att läggas fram i början av 2008. I EG-domstolens dom i fråga om begreppet funktionshinder[12] betonas skillnaderna mellan sjukdom och funktionshinder i samband med tillämpningen av direktivet. EG-domstolen kommer också att meddela en dom som rör diskriminering genom associering av assistenter till personer med funktionshinder[13].

Kommissionen håller på att slutföra en ny undantagsförordning för statligt stöd[14] som inför förenklade regler om anställnings- och utbildningsstöd för funktionshindrade och som innebär att vissa stödprogram undantas från kravet på förhandsanmälan till kommissionen.

Sammanhållningspolitiken spelar en viktig roll för att stödja integration av funktionshindrade personer på arbetsmarknaden och i samhället och för att förbättra tillgängligheten genom de operativa program som utarbetas och genomförs av medlemsstaterna, regionerna och det bredare partnerskapet med kommissionen och som finansieras via Europeiska regionalutvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF). I den allmänna förordningen för perioden 2007–2013 föreskrivs att tillgänglighet för funktionshindrade är ett av de kriterier som ska uppfyllas vid utformningen av de insatser som samfinansieras av fonderna och som ska beaktas under genomförandets olika faser[15].

- Tillgång till kvalitativa omsorgs- och stödtjänster

Högnivågruppen för handikappfrågor[16] har utarbetat en ståndpunkt om integrering av handikappfrågor på relevanta politikområden enligt den rationaliserade öppna samordningsmetoden för social integration, socialt skydd och långsiktig vård och omsorg. I ståndpunkten diskuteras god praxis och rekommendationer ges för en enhetlig strategi genom ökad integrering av handikappfrågor på relevanta politikområden på nationell nivå. De särskilda riskerna för diskriminering av funktionshindrade personer med stora och komplexa omsorgsbehov behandlas för närvarande i en undersökning[17].

Högnivågruppen för handikappfrågor har enats om en konkret EU-ram för kvaliteten på sociala tjänster av allmänt intresse[18] för funktionshindrade, som utarbetats på grundval av de mänskliga rättigheterna och total kvalitetsstyrning. Där fastställs vad kvalitet innebär för sådana tjänster, gemensamma drag och motsvarande kriterier. Dessutom betonas tjänsternas mångfald och särdrag samt behovet av kvalitetsindikatorer. Europeiska kommittén för socialt skydd kommer att granska detta initiativ, som ska beaktas vid utarbetandet av den kommande europeiska strategin för kvaliteten hos sociala tjänster av allmänt intresse.

Kommunala omsorgstjänster ger bättre möjligheter till ett självständigt boende än institutionsboende[19]. Resultaten av en undersökning[20] om kostnaderna för sådana tjänster (omsorg, hälsovård och stöd), som förväntas bli klar i slutet av 2007, kommer att bidra till dialogen med Europarådet[21] om avinstitutionalisering av funktionshindrade barn.

- Tillgängliga varor och tjänster

Förordningen om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet[22] från 2006 är den första EU-rättsakten där funktionshindrade personer likställs med icke funktionshindrade. I förordningen föreskrivs att flygplatsmyndigheterna ska tillhandahålla kostnadsfria assistanstjänster och anpassningsåtgärder samt ansvara för tillgänglighet. Liknande skyldigheter införs också för järnvägssektorn när det gäller internationella tågresor.

Åtgärder för ökad tillgänglighet när det gäller informations- och kommunikationsteknik (IKT) har vidtagits i linje med meddelandet om e-tillgänglighet[23]. Ett standardiseringsuppdrag har inletts för att utveckla europeiska krav på tillgänglighet i samband med offentlig upphandling av varor och tjänster på IKT-området, där frågan om bedömning av överensstämmelse kommer att behandlas. En undersökning om medlemsstaternas lagstiftning för tillgänglighet när det gäller elektronisk kommunikation visar att de europeiska bestämmelserna för tillgänglighet behöver stärkas[24]. Betydande investeringar har gjorts i forskning och utveckling om tillgänglig informations- och kommunikationsteknik och hjälpmedelsteknik[25].

En dialog om standarder och nyttan med globala marknader för tillgänglighet förs nu med myndigheterna i USA med stöd av användare och IKT-sektorn. Kommissionen deltar i en kommitté inom US Access Board – ett federalt organ som främjar tillgänglighet – som ser över standarderna i paragraf 508 i den amerikanska lagen om rehabilitering. Ett informationsutbyte har också anordnats om användning av tillgänglighetsstandarder för den fysiska miljön.

Kommissionen har stött flera pilotprojekt och forskningsprojekt om tillgänglighet till den fysiska miljön. Bland de konkreta resultaten kan nämnas en handbok för offentliga förvaltningar om hur tillgänglighetsfrågor bör beaktas vid anbudsförfaranden som rör byggnader, utbildningsmaterial om tillgänglighet för yrkesverksamma samt ett nytt europeiskt nätverk för tillgänglig turism[26].

- Öka EU:s analysförmåga

Det behövs ytterligare information om situationen för funktionshindrade personer för att de politiska beslutsfattarna ska kunna fatta bättre underbyggda och bättre riktade beslut. Eurostat har ökat sina insatser för att vidareutveckla gemenskapens statistik i fråga om personer med funktionshinder.

Bilaga 3 innehåller en redogörelse för kommissionens insatser för att utveckla statistiken i fråga om funktionshinder.

- Andra relevanta utvecklingstendenser

Progress-programmet 2007–2013[27], som antogs 2006, stöder genomförandet av handikappstrategin bl.a. genom samfinansiering[28] av driftskostnaderna för viktiga europeiska handikapporganisationer.

Diskriminering på grund av bland annat funktionshinder lyfts också fram i olika europeiska och nationella initiativ under Europeiska året för lika möjligheter för alla 2007.

Bilaga 4 innehåller uppgifter om genomförandet av handlingsplanen 2006–2007.

3.3 Utvecklingstendenser på nationell nivå

De flesta medlemsstater har slagit fast att personer med funktionshinder är bland de minst gynnade grupperna i samhället. Åtgärder och program som avspeglar EU:s prioriteringar[29] har utvecklats på nationell nivå för att förbättra funktionshindrade personers anställbarhet på den öppna arbetsmarknaden. Allt fler aktiva åtgärder vidtas, men hittills har de inte kopplats tillräckligt starkt till de bredare sysselsättningsstrategierna i de nationella reformprogrammen.

Medlemsstaterna rapporterar också om framsteg i fråga om handikapprelaterad lagstiftning, utbildnings- och rehabiliteringsprogram, riktade åtgärder för att undanröja hinder för tillgängligheten, stödresurser för funktionshindrade personer, bl.a. insatser för självständigt boende genom kommunala omsorgstjänster och hemvård samt prövningsmekanismer för att säkerställa att funktionshindrade personer faktiskt kan utnyttja sina rättigheter. Flera medlemsstater har infört en skyldighet för offentliga organ att främja lika möjligheter för funktionshindrade.

I bilaga 5 redovisas medlemsstaternas insatser.

4. PRIORITERINGAR FÖR 2008–2009

Analysen av utvecklingen i fråga om situationen för funktionshindrade personer och samråden[30] med handikapporganisationerna, medlemsstaterna och andra berörda parter visar att tillgänglighet är en prioritet för aktiv integration och tillgång till rättigheter.

Tillgängliga varor, tjänster och infrastrukturer är nödvändiga för att skapa icke diskriminerande former av deltagande för alla när det gäller många aspekter av det dagliga livet i ett åldrande samhälle och för att undanröja hindren inom utbildningen och på arbetsmarknaden. Tillgänglighet är också ett centralt inslag i FN-konventionen[31] och innebär att de behov som funktionshindrade män och kvinnor har kan behandlas på ett integrerat sätt.

För att skapa tillgänglighet måste man förebygga och undanröja faktorer som hindrar funktionshindrade personer från att använda sin förmåga och delta fullt ut och på lika villkor. Det krävs en ”design för alla”-strategi med särskilda hjälpmedelslösningar på alla politikområden och för alla politiska instrument för att komma till rätta med systemrelaterade former av diskriminering.

I en opinionsundersökning[32] som ingick i Europeiska året för lika möjligheter för alla ansåg 91 % av de tillfrågade att det krävs ökade satsningar på att undanröja fysiska hinder för funktionshindrade, vilket kan vara ett uttryck för den åldrande befolkningens behov. Här förväntas genomförandet av sammanhållningspolitiken stödja inställningen att handikappanpassning och ökad tillgänglighet faktiskt kan vara ekonomiskt fördelaktig.

4.1 Deltagande för alla genom ökad tillgänglighet

- Främja en tillgänglig arbetsmarknad

För att öka funktionshindrades sysselsättning krävs en heltäckande strategi med flexibla anställningsformer, anställning med stöd, aktiv integration och aktiva åtgärder som kompletterar gällande gemenskapslagstiftning mot diskriminering. Kommissionen kommer därför att analysera olika modeller för goda lösningar för att se till att arbetsplatserna i rimlig utsträckning anpassas till funktionshindrade personer.

Kommissionen kommer i linje med meddelandet om ”flexicurity”[33] att undersöka vilka möjligheter funktionshindrade personer har att stärka och bibehålla sin anknytning till arbetsmarknaden genom en allmänt ökad flexibilitet i kombination med trygghet på arbetsmarknaden. Vanliga inslag i ”flexicurity”-strategin är flexibla och pålitliga avtalsbestämmelser, deltidsanställning och tillfällig anställning, aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, heltäckande strategier för livslångt lärande och moderna sociala trygghetssystem som ger ett tillräckligt inkomststöd under perioder av arbetslöshet. Åtgärder som stöder fortsatt anställning och förebygger ett tidigt utträde från arbetsmarknaden och riktlinjer för reformer av systemen för ersättning av inkomstbortfall (handikappförmåner) kommer också att diskuteras. Detta kommer att ske genom expertutbyten och kartläggning av god praxis genom tematiska expertgranskningar och yttranden från högnivågruppen för handikappfrågor samt den europeiska sysselsättningskommittén.

Anställning med stöd innebär att personlig assistans tillhandahålls och att arbetsplatsen handikappanpassas så att funktionshindrade personer kan delta på den öppna arbetsmarknaden. Denna möjlighet har dock inte utnyttjats fullt ut. Större uppmärksamhet bör ägnas företagens behov så att utbud och efterfrågan möts på arbetsmarknaden. Kommissionen kommer att verka för att få arbetsförmedlingarna att utarbeta yrkesutbildnings- och rehabiliteringsprogram i samarbete med arbetsgivarna. Kommissionen kommer att samarbeta med det europeiska nätverket för cheferna för de offentliga arbetsförmedlingarna[34] för att förbättra arbetsförmedlingen för personer med funktionshinder. Kommissionen kommer att utarbeta ett diskussionsunderlag med modeller för goda lösningar som bygger på riktlinjerna i den europeiska sysselsättningsstrategin och förslag för att underlätta övergången från skola till arbete för funktionshindrade ungdomar[35]. Diskussionsunderlaget kommer att läggas fram för högnivågruppen för handikappfrågor och för den europeiska sysselsättningskommittén för att ytterligare stärka integreringen av handikappfrågor i de nationella reformprogrammen och främja nationella mål[36]. Kommissionen kommer dessutom även i fortsättningen att underlätta anställning med stöd genom de förenklade reglerna för statligt stöd och att främja en politik för aktiv integration för mindre gynnade personer (inbegripet funktionshindrade) som kompletterar anknytningen till arbetsmarknaden med ett tillräckligt inkomststöd och tillgång till kvalitativa sociala tjänster[37].

- Främja tillgängliga varor, tjänster och infrastrukturer

Ökad tillgång till varor, tjänster och infrastrukturer ger funktionshindrade makten att agera som konsumenter. En europeisk marknad för tillgängliga produkter kräver tydliga regler för de berörda sektorerna. De som arbetar med produktdesign, produktutveckling och tillverkning inom dessa sektorer måste ha lämplig kompetens i fråga om tillgänglighet. De olika instrumenten för att skapa tillgänglighet bör anpassas till de enskilda sektorernas produktutvecklingscykler.

Kommissionen håller på att utarbeta regelverk om tillgänglighet inom transport och IKT. Kommissionen planerar också att lägga fram lagförslag som rör sjöfart och busstrafik utgående från de nya EU-bestämmelserna om rättigheter för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet vid flygresor[38] och förordningen om internationella tågresenärers rättigheter.

När det gäller IKT planerar kommissionen att stärka bestämmelserna om tillgänglighet i samband med förslagen om elektroniska kommunikationer[39], även inom räddningstjänsten och när det gäller textmeddelanden. Efter det åtagande som gjordes i meddelandet om e-tillgänglighet från 2005 har kommissionen bedömt de uppnådda resultaten och lagt fram nya förslag i meddelandet om e-integration[40]. Under 2008 kommer kommissionen att arbeta för att införa en övergripande lagstiftningsstrategi för ett tillgängligt informationssamhälle för att garantera lika rättigheter och en effektiv inre marknad. En budget på över 100 miljoner euro har anslagits för spridningsåtgärder och forskning om tillgänglig informations- och kommunikationsteknik[41].

Ökad konkurrens inom berörda sektorer kommer att ytterligare utveckla den europeiska marknaden för tillgängliga produkter, vilket stärker företagens ställning på den globala marknaden. Kompatibla och konkurrenskraftiga lösningar stöds genom att tillgänglighetsstandarder utarbetas och används t.ex. inom offentlig upphandling för att se till att användarnas funktionella krav tillgodoses och frågor som rör driftskompatibilitet beaktas, samtidigt som innovativa lösningar möjliggörs.

En tillgänglig fysisk miljö bidrar till en hållbar bygg- och anläggningsmarknad. För att främja offentliga miljöer som är tillgängliga för alla kommer kommissionen att ge de europeiska standardiseringsorganen i uppdrag att utarbeta tillgänglighetskrav som ska användas särskilt vid offentlig upphandling.

- Stärka kommissionens analysförmåga för att stödja tillgänglighet

Mer tillförlitliga och jämförbara uppgifter om funktionshinder och funktionshindrade personers deltagande behövs för att mäta framstegen i fråga om integration av funktionshindrade och överensstämmelsen med kraven på övervakning enligt FN-konventionen[42]. Den nya modulen för funktionshinder och social integration, som beskrivs i bilaga 3, kan användas som en fristående modul.

Ett europeiskt forskningsnätverk för experter på funktionshinder kommer att inrättas för att tillhandahålla vetenskaplig bakgrundsinformation och stöd genom insamling av fakta och sammanställning av olika rön och rekommendationer som är relevanta för handlingsplanen.

4.2 Åtgärder för ett fullt åtnjutande av grundläggande rättigheter

- Underlätta genomförandet av FN-konventionen

Efter antagandet av rådets beslut i mars 2007 om undertecknandet av FN-konventionen enades EU:s handikappministrar och kommissionen vid sitt möte i Berlin i juni om att konventionen snabbt bör ratificeras av medlemsstaterna. Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag till rådets beslut i början av 2008 för att gemenskapen ska kunna ansluta sig till FN-konventionen. Som förberedelse inför detta ser kommissionen nu över gemenskapslagstiftningen för att fastställa gemenskapens befogenheter och bedöma behovet av att ändra gemenskapens sekundärlagstiftning eller anpassa politiken. Vid denna översyn kommer man också att beakta konsekvenserna för EU-institutionerna. Högnivågruppen för handikappfrågor kommer att lämna regelbundna lägesrapporter om genomförandet av FN-konventionen.

Eftersom den europeiska handikappstrategin och FN-konventionen ligger mycket nära varandra kommer handlingsplanen att bidra till det praktiska genomförandet på europeisk nivå, samtidigt som den kompletterar nationella insatser. I synnerhet kommer insatser som rör sysselsättning, sociala tjänster, självständigt boende, tillgänglighet och utvecklingsstöd att bidra till genomförandet av FN-konventionen. Kommissionen kommer att beakta bestämmelser som innebär att integration av jämställdhetsfrågor på alla politikområden ska kombineras med särskilda åtgärder. När det gäller tillgänglighet deltar kommissionen i FN:s globala initiativ för IKT för alla, som syftar till att underlätta genomförandet av bestämmelser om tillgänglighet.

Kommissionen kommer även i fortsättningen att samarbeta med europeiska icke-statliga organisationer i linje med skyldigheten enligt FN-konventionen[43] att samråda med och involvera handikapporganisationerna och kommer dessutom att be EU:s ledamöter i kommittén för FN-konventionen[44] att vara med i högnivågruppen för handikappfrågor.

Ett effektivt genomförande av FN-konventionen kräver också insatser av regionala och lokala myndigheter. Kommissionen kommer att stödja denna process genom utveckling av utbildningsmoduler för att öka medvetenheten och underlätta tolkningen av lagar i ljuset av FN-konventionen.

Den nya europeiska undersökningsmodulen om funktionshinder och social integration, som mäter faktorer som rör funktionshinder (inbegripet sådana som rör deltagande och miljön), kommer att bidra till att övervaka framstegen när det gäller att uppnå FN-konventionens mål.

- Komplettera gemenskapens regelverk för skydd mot diskriminering

Kommissionen planerar att under 2008 lägga fram ett förslag till direktiv[45] som kompletterar det gällande regelverket enligt artikel 13 i EG-fördraget i syfte att förebygga och skydda människor mot diskriminering på grund av bland annat funktionshinder även utanför arbetsmarknaden. Ett sådant initiativ för individens rättigheter kommer också att bidra till att skapa en tillgänglig miljö. En konsekvensanalys håller på att utarbetas på grundval av information som samlats in genom en studie av gällande bestämmelser[46]. Som en del av konsekvensanalysen har flera samråd anordnats, bl.a. ett offentligt frågeformulär på nätet och samråd med icke-statliga organisationer och näringslivet.

5. SLUTSATSER

EU:s avsikt att ge personer med funktionshinder möjlighet att utnyttja sina rättigheter avspeglas i detta meddelande. Funktionshindrade personer ses här som medborgare och aktiva socioekonomiska aktörer som bidrar till att skapa ett Europa med lika möjligheter för alla, som präglas av långsiktig stabilitet och sammanhållning. Alla åtgärder i meddelandet syftar till att tillgodose funktionshindrade personers individuella och mångskiftande behov.

För att nå framsteg på viktiga politikområden krävs att synergieffekter och komplementaritet med medlemsstaternas insatser utnyttjas fullt ut. Ministrarnas åtagande att samarbeta i fråga om gemensamma utmaningar och lösningar vid genomförandet av FN-konventionen banar väg för konsekventa och jämförbara mål på nationell nivå som avspeglar målen i FN-konventionen och kommissionens och medlemsstaternas måluppfyllelse.

Det krävs därför ett samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna och med funktionshindrade personer och andra berörda parter. De nya årliga mötena för EU:s handikappministrar kommer att stärka den europeiska handikappstrategin.

[1] KOM(2003) 650.

[2] http://www.un.org/esa/socdev/enable/.

[3] Medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga rättigheter.

[4] Rådets slutsatser om uppföljningen av Europeiska året för personer med funktionshinder 15512/03.

[5] ”Men and women with disabilities in the EU” , Applica, Cesep och Alphametrics, 2007.

[6] Slutsats 34.

[7] http://ec.europa.eu/employment_social/social_situation/studies_en.htm.

[8] Enligt den europeiska sammanslutningen för leverantörer av tjänster till personer med funktionshinder.

[9] OECD, 4.4.2007, hälsodokument nr 26, http://www.oecd.org/dataoecd/13/8/38343783.pdf.

[10] KOM 2005/604, 28.11.2005.

[11] Direktiv 2000/78/EG, 27.11.2000.

[12] Mål C-13/05 Chacon-Navas mot Eurest CSA.

[13] Mål C-303/06 Coleman mot Attridge Law.

[14] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm.

[15] Artikel 16 i rådets förordning 1083/2006/EG.

[16] http://ec.europa.eu/employment_social/index/hlg_esf_nsrf_en.pdf

[17] Anbudsinfordran VT/2006/014, slutrapport 2008.

[18] Mer information om sociala tjänster av allmänt intresse finns på:http://ec.europa.eu/employment_social/social_protection/questionnaire_en.htm.

[19] Undersökningen Included in Society , http://ec.europa.eu/employment_social/index/socinc_en.pdf.

[20] Anbudsinfordran VT/ 2006/21, slutrapport 2007.

[21] Kommittén för handikappfrågor (CDPRR).

[22] Förordning 1107/2006, 5.7.2006.

[23] KOM(2005) 425 slutlig, 13.9.2005.

[24] Rapport från Incom-gruppen för kommunikation för alla.

[25] Över 60 miljoner euro inom EU:s sjätte ramprogram för forskning.

[26] Bilaga 1 till KOM(2005) 604

[27] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1672/2006/EG om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet.

[28] Över 1,2 miljoner euro 2007.

[29] De nationella rapporterna om strategier för socialt skydd och social integration 2007 och medlemsstaternas rapporter om sysselsättningen i deras nationella reformprogram 2006.

[30] Möten i högnivågruppen för handikappfrågor i februari och juni 2007.

[31] Artikel 3 om allmänna principer och artikel 9 om tillgänglighet.

[32] Diskriminering i Europeiska unionen. http://ec.europa.eu/employment_social/eyeq/uploaded_files/documents/Eurobarometer_report_en_2007.pdf.

[33] KOM(2007) 359, 27.6.2007.

[34] Nätverket inrättades 2007: http://ec.europa.eu/employment_social/employment_strategy/pub_empl_services_en.htm .

[35] http://ec.europa.eu/employment_social/news/2007/sep/com498_en.pdf .

[36] Särskilt på grundval av riktlinje 19 i den europeiska sysselsättningsstrategin.

[37] KOM(2006) 44 slutlig, 8.2.2006.

[38] Förordning (EG) nr 1107/2006, 5.7.2006, EUT L 204, 26.7.2006.

[39] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/roadmap/index_en.htm.

[40] KOM(2007) 694, det europeiska i2010-initiativet för e-integration med titeln ”Att vara en del av informationssamhället”.

[41] Det sjunde ramprogrammet, IKT/åldrande och tillgänglig IKT/IKT för alla: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/programme/challenge7_en.html ;Programmet för konkurrenskraft och innovation, IKT för tillgänglighet, åldrande och social integration: http://ec.europa.eu/information_society/activities/ict_psp/library/ref_docs/docs/cip_ictpsp_wp.pdf .

[42] Artikel 31.

[43] Artikel 4.3.

[44] Artikel 34.

[45] http://ec.europa.eu/atwork/programmes/docs/clwp2008_en.pdf

[46] http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/pdf/pubst/stud/mapstrand1_en.pdf.