[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 26.6.2008

KOM(2008) 403 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om underrättelser om förlängning av tidsfrister för att uppfylla kraven och undantag från skyldigheten att tillämpa vissa gränsvärden i enlighet med artikel 22 i direktiv 2008/50/EG om luftkvalitet och renare luft i Europa

{SEC(2008)2132}

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om underrättelser om förlängning av tidsfrister för att uppfylla kraven och undantag från skyldigheten att tillämpa vissa gränsvärden i enlighet med artikel 22 i direktiv 2008/50/EG om luftkvalitet och renare luft i Europa

1. Inledning

1. Enligt artikel 22 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa[1], nedan kallat det nya direktivet , har medlemsstaterna möjlighet att underrätta kommissionen om att de, med förbehåll för kommissionens bedömning, avser att förlänga tidsfristen för att klara gränsvärdena för kvävedioxid eller bensen i zoner och tätbebyggelse där det inte är möjligt att klara gränsvärdena senast den 1 januari 2010, eller att de uppfyller villkoren för att undantas från skyldigheten att tillämpa gränsvärdena för partiklar (PM10). Om kommissionen anser att villkoren för en förlängd tidsfrist eller ett undantag inte har uppfyllts, får den framföra invändningar inom nio månader efter det att underrättelsen mottagits. Medlemsstaterna har bevisbördan för att villkoren är uppfyllda och måste därför förse kommissionen med all relevant information som kommissionen behöver för att göra sin bedömning.

2. Syftet med detta meddelande är att underlätta utarbetande, inlämning och korrekt bedömning av underrättelserna genom att klargöra kommissionens tolkning av villkoren i artikel 22 och ge medlemsstaterna vägledning om den information som ska lämnas och om hur den ska utformas.

2. Bakgrund

3. Flertalet medlemsstater klarar ännu inte gränsvärdena för PM10, trots att gränsvärdena blev bindande redan den 1 januari 2005[2]. Uppskattningar antyder att halterna i mer än 40 % av zoner och tätbebyggelse i gemenskapen överskrider dygnsgränsvärdet för PM10 på 50 µg/m3 mer än 35 dygn per kalenderår. I mer än 15 % av fallen överskrider halterna också årsgränsvärdet för PM10 på 40 µg/m3. Aktuella bedömningar, trender och modellberäkningar tyder på att en liknande situation kan uppstå 2010, då gränsvärdena för kvävedioxid blir bindande[3]. Även för bensen kommer gränsvärdena att bli bindande 2010[4], men där tyder prognoserna på att problemen blir mindre allvarliga.

4. Brister i genomförandet av luftkvalitetsdirektiven har konstaterats och diskuterats med medlemsstaterna, men problemets omfattning tyder samtidigt på att faktorer som ligger utanför medlemsstaternas direkta eller omedelbara kontroll kan vara en del av förklaringen till att gränsvärdena överskrids. Antagande och genomförande av gemenskapsåtgärder som angriper utsläppen vid källan, exempelvis successivt införande av strängare utsläppsnormer för nya fordon, bidrar till bättre luftkvalitet både i dag och i framtiden. Gemenskapens åtgärder kan dock inte ensamma säkerställa att man överallt i EU når en god överensstämmelse med gränsvärdena inom tidsfristen. I de flesta fall krävs också kompletterande insatser på nationell, regional och lokal nivå, särskilt i tätortsområden där människors exponering är som störst.

5. Det är viktigt att säkerställa likabehandling i samband med genomförande av gemenskapens lagstiftning. Zoner där betydande ansträngningar har gjorts för att klara gränsvärdena inom utsatt tidsfrist bör inte få en konkurrensnackdel jämfört med zoner där inga sådana ansträngningar gjorts trots att de hade behövts.

6. Kommissionen kommer att göra en noggrann bedömning av varje underrättelse med avseende på villkoren i artikel 22 och kommer att framföra invändningar om villkoren inte är uppfyllda. Det mesta av den information som krävs för att bedöma underrättelserna ska ingå i de luftkvalitetsplaner som ska lämnas in tillsammans med underrättelsen.

7. En väl etablerad metod för att lämna den minimiinformation som krävs i luftkvalitetsplanerna fastställs genom kommissionens beslut 2004/224/EG av den 20 februari 2004 om regler för medlemsstaternas överlämnande av information om planer eller program enligt rådets direktiv 96/62/EG i fråga om gränsvärden för vissa föroreningar i luften[5]. Med tanke på den stora mängd information som måste bearbetas i samband med underrättelserna, kommer ett gemensamt format att vara ett viktigt hjälpmedel för att säkerställa en effektiv och likvärdig behandling i bedömningen av underrättelserna. Medlemsstaterna rekommenderas därför starkt att använda de formulär som finns i kommissionens arbetsdokument (SEK(…) …) när de lämnar sina underrättelser. Dessa formulär grundar sig på beslut 2004/224/EG och avviker från det beslutet endast när det är nödvändigt för att inkludera all väsentlig information om de specifika villkoren för förlängda tidsfrister eller undantag. I formulären måste bara sådana uppgifter lämnas som rimligtvis behövs för luftkvalitetsplanen eller för att visa att villkoren i de specifika fallen är uppfyllda. Det är inte meningen att medlemsstaterna ska behöva ta fram nya data, exempelvis genom modellberäkningar. I denna vägledning finns hänvisningar till de olika formulären för att ange sambandet mellan den information som krävs och villkoren.

3. Underrättelseförfarande

8. De första underrättelserna väntas i huvudsak avse PM10. För PM10 kommer eventuella förlängda tidsfrister att löpa ut tre år efter det att direktivet träder i kraft, dvs. den […] juni 2011. Med tanke på de många fallen av överskridande av gränsvärdena för PM10 är det viktigt att medlemsstaterna så snart som möjligt efter det att direktivet träder i kraft lämnar underrättelser för zoner och tätbebyggelse där de anser att villkoren är uppfyllda. Vid utarbetandet av underrättelserna är det emellertid också viktigt att se till att de uppgifter som behövs för att visa att villkoren uppfylls är fullständiga.

9. Gränsvärdena för kvävedioxid och bensen får inte överskridas från och med den 1 januari 2010. Om villkoren är uppfyllda får tidsfristen för att klara gränsvärdena förlängas i den utsträckning som behövs, dock längst till och med 2015. Målet måste vara att hålla förlängningen av tidsfristen så kort som möjligt. Om gränsvärdena för kvävedioxid eller bensen överskrids först 2011 eller senare, är det inte längre möjligt att förlänga tidsfristen. I dessa fall gäller artikel 23.1 andra stycket i det nya direktivet.

10. Beslut om undantag eller förlängning ska gälla för enskilda zoner eller tätbebyggelse. Underrättelserna måste dock lämnas officiellt till kommissionen av medlemsstatens ständiga representation[6], dvs. inte direkt av den berörda regionala eller lokala myndigheten.

11. Underrättelsen till kommissionen om ett undantag eller en förlängning, och kommissionens efterföljande bedömning av underrättelsen, förutsätter inte att artikel 22 i direktiv 2008/50/EG först har införlivats i nationell lagstiftning.

12. Kommissionen kommer att ha nio månader på sig för att bedöma underrättelserna. Denna tidsfrist börjar löpa dagen efter det att en officiell och fullständig underrättelse registreras officiellt av kommissionen. En bekräftelse av att den ursprungliga underrättelsen har registrerats officiellt kommer att sändas till den berörda medlemsstaten. Vid behov sänds ett brev med specifikation av information som kommissionen anser saknas och som därför måste lämnas inom en viss tidsfrist. I detta fall börjar bedömningsperioden löpa dagen efter det att den begärda informationen som kompletterar underrättelsen registreras officiellt av kommissionen Om den begärda informationen inte lämnas inom den fastställda tidsfristen, förbehåller sig kommissionen rätten att framföra invändningar mot de aspekter av underrättelsen som inte är tillräckligt underbyggda. För att skapa rättslig säkerhet ska detta under alla omständigheter ske inom nio månader efter den officiella registreringen av den ursprungliga underrättelsen. Kommissionen får också anta ett beslut i fall där inga invändningar framförs.

13. En samlad underrättelse får lämnas för flera zoner och för flera förorenande ämnen. Varje zon och förorenande ämne kommer dock att bedömas individuellt. Det är därför viktigt att den information som lämnas av medlemsstaten är entydigt knuten till zonen och det förorenande ämnet i fråga. Samma sak gäller i fall där en samlad åtgärd på nationell nivå kan avse flera zoner och påverka halterna av flera förorenande ämnen.

4. Villkor och informationskrav för en förlängning

4.1. Referensår

14. När det gäller underrättelser om PM10 är det i princip lämpligt att välja det första året för överskridande, t.ex. 2005, som referensåret för bedömning av om villkoren är uppfyllda. Om det anses lämpligare kan ett senare år (t.ex. 2007) användas som det referensår från vilket beräkningar görs för att visa att kraven kommer att vara uppfyllda senast i juni 2011. Samma år måste då också användas som referensår i den åtföljande luftkvalitetsplanen. För att visa att alla lämpliga åtgärder har vidtagits för att uppfylla kraven inom den ursprungliga tidsfristen är det väsentligt att endast använda data som har betydelse för att förklara överskridandet 2005.

15. För underrättelser som avser kvävedioxid eller bensen och som lämnats inom den ursprungliga tidsfristen för att uppfylla kraven (2010) kommer 2008 att anses vara referensår. För underrättelser som lämnats efter den ursprungliga tidsfristen för att uppfylla kraven bör medlemsstaterna använda 2010 som referensår.

4.2. Källfördelning

16. Medlemsstaterna måste lämna information om ursprunget för de föroreningar som bidrar till överskridandet. Därför krävs en kvantitativ källfördelning för överskridandesituationen (dvs. överskridande av dygnsgränsvärde eller årsgränsvärde) under referensåret för varje zon eller tätbebyggelse som underrättelsen avser. Kommissionen är medveten om att den tillgängliga detaljnivån kan variera mellan olika zoner och medlemsstater, men eftersom källfördelning är en nyckelfaktor både för att bestämma typ och målnivå för utsläppsbegränsande åtgärder och för kommissionens bedömning av villkoren för förlängningar eller undantag, är det väsentligt att uppskatta enskilda källors bidrag till överskridandet.

17. Källfördelningen måste särskilt återspegla regionala, urbana och lokala föroreningsbidrag inom medlemsstaten, men även bidrag från gränsöverskridande luftföroreningar. När det gäller urbana och lokala bidrag måste en ytterligare uppdelning ske för att identifiera alla betydande källor såsom transporter (vägtrafik och sjöfart i tillämpliga fall), industrier (inklusive värme- och elproduktion), jordbruk, handel och bostäder. För PM10 är det också viktigt att ange betydande naturliga källor[7].

18. Medlemsstaterna får välja om de vill använda kvävedioxid eller kväveoxider som bas för källfördelningen, beroende på vad som anses vara lämpligt i förhållande till överskridandet. Det förutsätter dock att valet följs konsekvent och återspeglas i kvantifieringen av effekterna av enskilda eller grupper av åtgärder så att kommissionen kan göra en tillfredsställande bedömning av villkoren.

4.3. Uppfyllande av kraven under förlängningen

19. Enligt artikel 22.3 i det nya direktivet kommer överensstämmelsen med gränsvärdena i zoner och tätbebyggelse där ett beslut om förlängning eller undantag tillämpas att bedömas i förhållande till gränsvärdena plus den maximala toleransmarginal under förlängningen som anges i bilaga XI.

20. För 2011 kommer överensstämmelsen med årsgränsvärdena för PM10 att bedömas i förhållande till gränsvärdet plus toleransmarginalen för hela kalenderåret. När det gäller dygnsgränsvärdena kommer bedömningen för 2011 att göras på dygnsbasis. Närmare bestämt får det totala antalet överskridanden, vare sig av gränsvärdet plus toleransmarginalen eller av enbart gränsvärdet, inte överskrida de 35 dygn som tillåts för det kalenderåret.

4.4. Första villkoret – åtgärder för att uppfylla kraven inom den ursprungliga tidsfristen

21. Enligt artikel 22.1 i det nya direktivet får tidsfristerna för att klara gränsvärdena för kvävedioxid och bensen förlängas om överensstämmelse med gränsvärdena inte kan uppnås inom tidsfristen, dvs. senast den 1 januari 2010. För att det ska kunna fastställas om det är möjligt att klara gränsvärdena inom den fristen, ska medlemsstaterna ange vilka åtgärder som vidtagits före 2010 i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 1999/30/EG och artikel 3.1 i direktiv 2000/69/EG och förklara varför dessa åtgärder inte leder till att gränsvärdena klaras[8]. Av luftkvalitetslagstiftningens mål följer allmänt sett att lämpliga åtgärder måste vidtas under perioden fram till den dag då gränsvärdena blir bindande. Endast om det kan visas att ansträngningar har gjorts för att uppfylla kraven kan medlemsstaterna, i enlighet med artikel 22.1, hävda att det inte är möjligt att uppnå överensstämmelse med gränsvärdena inom tidsfristerna.

22. För PM10 måste medlemsstaterna, enligt artikel 22.2, visa att alla lämpliga åtgärder har vidtagits på nationell, regional och lokal nivå för att klara gränsvärdena inom den ursprungliga tidsfristen, dvs. senast den 1 januari 2005. Därför måste information lämnas om de åtgärder som vidtagits för att uppfylla kraven till den dagen8. För att kommissionen ska kunna avgöra om åtgärderna var lämpliga måste medlemsstaterna identifiera de föroreningskällor som åtgärderna riktade sig mot och redogöra för i vilken utsträckning åtgärderna faktiskt har bidragit till att minska halterna. Eventuella kvarstående överskridanden av gränsvärdena[9] måste förklaras. Förklaringarna ska innehålla information om huruvida överskridandet kan tillskrivas något av de specifika villkoren för undantaget, dvs. platsspecifika spridningsförhållanden, ogynnsamma klimatförhållanden eller bidrag från gränsöverskridande luftföroreningar.

23. Kommissionen kommer i sin bedömning också att beakta effekterna av ett korrekt införlivande och genomförande av de direktiv som anges i avsnitt 2 i del B av bilaga XV[10] och av en rättidig tillgång till den plan eller det program som avses i artikel 8.3 i rådets direktiv 96/62/EG om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten[11].

4.5. Andra villkoret – åtgärder för att uppfylla kraven inom den nya tidsfristen

24. Medlemsstaterna ska lämna realistiska och tillförlitliga prognoser för hur halterna kan förväntas minska ner till gränsvärdena inom den nya tidsfristen. Dessa prognoser bör också ange att överskridanden under den förlängda tidsfristen kommer att hålla sig under gränsvärdet plus den maximala toleransmarginal som fastställs i bilaga XI till direktivet.

25. Prognoserna ska baseras på en jämförelse mellan de gränsvärden som ska klaras och beräknade referensnivåer för överskridandesituationen i ett område eller en tätbebyggelse. Referensnivåerna ska motsvara de uppskattade halterna efter den nya tidsfristen om inga ytterligare begränsande åtgärder vidtas utöver dem som har vidtagits för att uppfylla kraven inom den ursprungliga tidsfristen och de befintliga och planerade gemenskapsåtgärderna. Skillnaden mellan det gällande gränsvärdet och referensnivåerna tjänar som en indikator för förväntad effekt och tidsplanering av ytterligare åtgärder som krävs för att eliminera skillnaden inom den nya tidsfristen[12].

26. Vid identifiering av de åtgärder som krävs ska de åtgärder som förtecknas i avsnitt 3 i del B av bilaga XV till direktivet beaktas. Om någon av dessa åtgärder inte kommer att genomföras, trots att de är relevanta för den identifierade källan, måste en motivering lämnas[13].

27. Vid bedömningen av prognoserna kommer hänsyn att tas till potentiella effekter i det aktuella området av befintliga och planerade gemenskapsåtgärder, och medlemsstaterna uppmanas att ta med sin uppskattning av dessa effekter i referensnivåerna. De planerade gemenskapsåtgärderna är de som anges i den förklaring från kommissionen som offentliggjordes tillsammans med direktivet. Kommissionen avser att bedöma den kvantifiering som medlemsstaterna tillhandahåller, och om nödvändigt även de underliggande antagandena, och göra sin egen bedömning av detta kriterium på den grundvalen. När det gäller befintliga åtgärder kommer bedömningen att inriktas på genomförandeläget för de direktiv som förtecknas i del B av bilaga XV[14].

4.6. Särskilt villkor för PM 10 : platsspecifika spridningsförhållanden, ogynnsamma klimatförhållanden eller bidrag från gränsöverskridande luftföroreningar

4.6.1 Platsspecifika spridningsförhållanden

28. Platsspecifika spridningsförhållanden är faktorer som påverkar föroreningarnas spridning i lokal skala, framför allt på gatunivå. Lokala byggnader eller småskaliga landskapsstrukturer medför att lokalt utsläppta föroreningar ansamlas inom ett begränsat område, vilket leder till höga halter. Sådana områden finns i regel i slutna gaturum. Platsspecifika spridningsförhållanden kan åberopas endast om det kan visas att överskridandet förekommer lokalt i sådana specifika områden och inte på andra platser, exempelvis i den urbana bakgrunden eller längs gator med lägre och glesare bebyggelse i samma luftkvalitetszon eller tätbebyggelse.

29. I områden med följande förhållanden bedöms platsspecifika spridningsförhållanden föreligga:

a) Sammanhängande flervåningsbebyggelse längs gatans båda sidor.

b) Byggnadernas genomsnittliga höjd räknat på en sträcka av minst 100 meter ska vara större än gatans totala bredd delad med 1,5[15].

30. För att visa att överskridandet är begränsat till ett område där platsspecifika spridningsförhållanden föreligger måste data från lämpliga urbana trafikövervakningsstationer utanför det området användas eller, om så är lämpligt, resultat från lokala spridningsmodeller[16]. En karta över zonen som anger de olika mätstationernas placering och det område där gränsvärdet överskrids bör om möjligt också tillhandahållas[17].

31. Om andra indikatorer används för att visa att överskridandet är begränsat till ett område där platsspecifika spridningsförhållanden föreligger, måste detta motiveras och det måste visas att dessa indikatorer ger likvärdiga resultat.

4.6.2 Ogynnsamma klimatförhållanden

32. Ogynnsamma klimatförhållanden bedöms föreligga när de långsiktiga meteorologiska förhållandena och de topografiska förhållandena påverkar utspädningen av lokalt utsläppta föroreningar och därigenom orsakar höga halter.

33. I områden där följande faktorer kan påvisas, bedöms ogynnsamma klimatförhållanden föreligga:

a) Speciell lokal eller regional topografi, dvs. området ligger i en dal eller är omgivet av höga berg.

b) Dålig utspädning av lokalt utsläppta föroreningar till följd av låga vindhastigheter.

c) Vertikal omblandning, dvs. utspädning, förorsakad av meteorologiska parametrar som hänger samman med mekanisk och termisk turbulens i atmosfären.

d) Luftmassor av oceaniskt kontra kontinentalt ursprung; kontinentala luftmassor är vanligtvis kopplade till ogynnsamma spridningsförhållanden (temperaturinversion och låg vindhastighet).

34. Allmänna klimatförhållanden, såsom temperatur, nederbörd eller snöfall, som inte direkt påverkar luftföroreningars spridning men som kan medföra vissa mänskliga aktiviteter och därigenom påverka utsläppsnivåerna – exempelvis uppvärmning av bostäder, elproduktion för uppvärmning eller luftkonditionering, eller användning av dubbdäck – anses inte vara ogynnsamma klimatförhållanden i det nya direktivet.

35. Ansamling av föroreningar i områden med ogynnsamma klimatförhållanden sker vanligen under lugna perioder. En låg årsmedelvindhastighet, under 1,5 m/s, i sådana områden är därför tillräcklig för att visa att detta villkor är uppfyllt. Andra indikatorer än medelvindhastighet kan också användas under förutsättning att detta motiveras.

36. För att kunna åberopa ogynnsamma klimatförhållanden måste medlemsstaterna visa att dygnsgränsvärdena överskrids huvudsakligen när de beskrivna ogynnsamma klimatförhållandena råder. En sådan korrelation kan visas med hjälp av de PM10-halter och medelvindhastigheter som uppmätts under dygn då gränsvärdet har överskridits, åtminstone för referensåret[18].

4.6.3 Bidrag från gränsöverskridande luftföroreningar

37. Bidrag från gränsöverskridande luftföroreningar förekommer när de meteorologiska och topografiska förhållandena möjliggör transport av antropogena föroreningar med ursprung utanför medlemsstaten och därigenom medför höga halter. Sådana bidrag kan komma antingen från närområdet till zoner och tätbebyggelse som ligger nära en nationsgräns (kortväga gränsöverskridande luftföroreningar) eller från längre avstånd på 100 kilometer eller mer (långväga gränsöverskridande luftföroreningar).

38. Långväga gränsöverskridande luftföroreningar förekommer främst i slättområden eller områden utan berg och beror ofta på ansamling av föroreningar som transporteras med kontinentala luftmassor. Höga halter i flodområden eller dalar eller på läsidan av berg påverkas vanligen inte av sådana föroreningsbidrag.

39. Föroreningar kan komma från en enstaka källa på andra sidan gränsen, från en eller flera medlemsstater tillsammans, från sjöfart eller från källor utanför EU.

40. Medlemsstater som åberopar bidrag från gränsöverskridande luftföroreningar måste ange om samråd har hållits med den medlemsstat som föroreningen kommer från, i enlighet med 8.6 i direktiv 96/62/EG (artikel 25 i det nya direktivet). Om inga sådana samråd har ägt rum, trots att föroreningens ursprung är känt, kan det leda till bedömningen att den berörda medlemsstaten inte har vidtagit alla lämpliga åtgärder för att klara den ursprungliga tidsfristen. Om föroreningen kommer från flera medlemsstater eller tredjeländer och det står klart att effektiva lösningar inte kan nås genom bilaterala samråd, kommer medlemsstatens rätt till en förlängd tidsfrist inte att påverkas av att samråd inte skett[19].

41. Bidrag från gränsöverskridande luftföroreningar kan bedömas antingen genom mätningar eller genom modeller. Sådana bedömningar måste, när så är lämpligt, kompletteras med trajektorieanalys och källfördelning för enskilda överskridanden. Metoder som de följande har visat sig vara effektiva för att påvisa bidrag från gränsöverskridande föroreningar:

a) Atmosfäriska spridningsmodeller med lämplig rumslig och tidsmässig (daglig) upplösning.

b) Analys av resultat av dygnsmätningar i syfte att identifiera bidrag från gränsöverskridande luftföroreningar med hjälp av mätvärden från representativa övervakningsstationer, t.ex. bakgrundsstationer på landsbygd belägna mot vindens riktning omkring den zon eller tätbebyggelse där överskridandet har observerats.

c) EMEP-modellen[20].

42. För att kunna åberopa bidrag från gränsöverskridande luftföroreningar som en orsak till överskridandet måste det i fall där årsgränsvärdet överskrids visas att årsmedelhalten ligger under gränsvärdet om bidraget från gränsöverskridande luftföroreningar subtraheras. Om dygnsgränsvärdet överskrids måste det visas att dygnsmedelhalterna ligger under gränsvärdet om bidraget från gränsöverskridande luftföroreningar för specifika dygn subtraheras[21].

43. Om andra indikatorer används för att visa att bidrag från gränsöverskridande luftföroreningar är orsaken till överskridandet, måste detta motiveras och det måste visas att dessa indikatorer ger likvärdiga resultat.

5. Luftkvalitetsplan och ytterligare informationskrav

44. Underrättelser måste åtföljas av en luftkvalitetsplan för zonen eller tätbebyggelsen i fråga. Planen måste uppfylla kraven i artikel 23 och i del A av bilaga XV till det nya direktivet. Den information som krävs enligt det nya direktivet är i stort sett samma som den som krävs enligt direktiv 96/62/EG. Till följd av detta kan medlemsstater som redan har färdiga planer eller program använda dessa i samband med underrättelsen, under förutsättning att de uppfyller kriterierna i del A av bilaga XV till det nya direktivet och är tillräckligt uppdaterade för att säkerställa att överensstämmelse med gränsvärdena uppnås inom den nya tidsfristen.

[1] EUT L 152, 11.6.2008, s. 1.

[2] Rådets direktiv 1999/30/EG om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften (EGT L 163, 29.6.1999, s. 4).

[3] Ibid.

[4] Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/69/EG av den 16 november 2000 om gränsvärden för bensen och koloxid i luften (EGT L 313, 13.12.2000, s. 12).

[5] EUT L 68, 6.3.2004, s. 27.

[6] Underrättelsen ska vara märkt ”Air quality time extension – Directive 2008/50/EC” och ska, för att vara giltig som en officiell underrättelse, sändas till Europeiska kommissionen, Generalsekretariatet, 1049 Bryssel. Dessutom bör en elektronisk kopia av underrättelsen sändas med e-post till ENV-AIRQUALITYTIMEEXTENSION@ec.europa.eu

[7] Se formulär 3A i SEK(..) …

[8] Se formulär 5A, inklusive bilagan, och formulär 7, inklusive bilaga A; för PM10 se även formulär 10, och för underrättelser om kvävedioxid och bensen före 2010, se formulär 4A.

[9] Se formulär 3B och 4A (beroende på vad som är lämpligt).

[10] Se formulär 8 och, beroende på vad som är lämpligt, bilagan till formulär 8 och formulär 9.

[11] EGT L 296, 21.11.1996, s. 55.

[12] Se formulär 4B och formulär 5B, inklusive bilagan.

[13] Se formulär 6.

[14] Se formulär 9.

[15] Hantering och överföring av metadata i enlighet med beslut 97/101/EG om inrättande av ett ömsesidigt utbyte av information och uppgifter från nätverk och enskilda stationer som mäter luftförorening i medlemsstaterna.

[16] Se formulär 10.

[17] Se bilagan till formulär 2.

[18] Se formulär 10.

[19] Se formulär 10.

[20] Modell utvecklad av det gemensamma programmet för övervakning och utvärdering av den långväga transporten av luftföroreningar i Europa (EMEP).

[21] Se formulär 3A och formulär 10.