Ett särskilt relevant område för utveckling av digitala standarder för det europeiska näringslivet gäller tillverkning och produktion. Det finns ett referensramverk som utvecklats av industrin (RAMI – Reference Architecture for Manufacturing in Industry). Det används aktivt och utvecklas för it-system som fungerar som stöd i tillverkningsmiljön. Det finns ett akut behov av vidareutveckling av detta ramverk så att det innefattar även tjänster och leverans via plattformar.

Vidare finns tillgängligheten till de första globala 5G-standarderna i slutet av 2019 bland åtgärderna i handlingsplanen för 5G. Driftskompatibilitet och standarder ingår i uppbyggnaden av en europeisk dataekonomi, med målet att främja bästa möjliga utnyttjande av potentialen med digitala data till förmån för både ekonomin och samhället. I förslaget till en förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter efterfrågas standardiserade ikoner för att ge en lättavläst och lättolkad översikt över den samlade information som skickas av terminalutrustningen, dess syfte, ansvarig person och åtgärder som slutanvändaren av terminalutrustningen kan vidta för att minimera insamlingen. Som en del av meddelandet om att stärka Europas system för cyberresiliens och främja en konkurrenskraftig och innovativ cybersäkerhetsbransch, meddelade kommissionen i juli 2016 att man skulle presentera en samarbetsplan för hantering av storskaliga cyberincidenter på EU-nivå. Meddelandet tar upp avsaknaden av driftskompatibla lösningar (tekniska standarder), metoder (processstandarder) och EU-omfattande certifieringsmekanismer som brister som påverkar den inre marknaden när det gäller cybersäkerhet. Till hösten planeras ett meddelande om patent som är nödvändiga för en standard med en klarare beskrivning av ett balanserat och hållbart ramverk.

Vissa åtgärder genomförs inom ramen för relaterade offentlig-privata partnerskap, bland annat Alliance for Internet of Things Innovation (AIOTI), 5G Infrastructure Public Private Partnership, Big Data Value Association (BDVA), Factories of the Future PPP, europeiska cybersäkerhetsorganisationen (Ecso) samt genom forskning och innovationsprojekt inom Horisont 2020.

Dessutom beskrivs behovet av standardisering på IKT-området som stöd för EU-politik i 2017 års version av den löpande planen för IKT-standardisering, som upprättas av kommissionens avdelningar i samarbete med flerpartsforumet om IKT-standardisering och har anpassats för att återspegla de prioriteringar som identifieras i meddelandet om prioriteringar för standardiseringen på IKT-området.

Detta arbete är till nytta även när det gäller tillgängligheten till produkter och tjänster i EU. Dessutom bör insatserna för att förbättra tillgängligheten enligt en strategi med design för alla användares behov intensifieras för att lösa problem med funktionsnedsättning i de standardiseringsprocesser där detta är relevant.

Möjliga begäranden om standardisering i samband med IKT tas även upp i bilagan.

2.2.Åtgärder som stöd för strategin för energiunionen

Digitaliseringens hastighet och omfattning påverkar många branscher, bland annat energisektorn. En prioriterad åtgärd är att utforska samspelet mellan digitalisering och energiunionen. Eftersom standardiseringen förväntas bidra till en snabb omställning till utfasning av fossila bränslen och en integrerad inre marknad är den en prioritering för energiunionen. Därför har standardiseringen även identifierats som en viktig katalysator för marknadens införande av koldioxidsnål teknik i meddelandet om att påskynda innovationen för ren energi. Specifika åtgärder bör gälla sammankoppling av elnätverk, stöd för diversifierade gasleveransströmmar och integrering av förnybar energi i förbrukningsmixen. Standardiseringen bidrar redan till ökad energieffektivitet och minskad efterfrågan när det gäller byggnader genom en ny uppsättning standarder för byggnaders energiprestanda. Ytterligare insatser bör inriktas på att förbättra mätningen av produkters energiförbrukning och stödja smarta städer genom grön offentlig och innovationsupphandling.

Dessa mål har bland annat lett till den pågående utvecklingen av en standard för lokal och regional övervakning av av luftkvaliteten med mobila och bärbara övervakningsenheter som uppfyller målen för datakvalitet i luftkvalitetsdirektiven (2008/50/EG och 2004/107/EG).

Inom ramen för EU:s ambitiösa mål för en utfasning av fossila bränslen inom transporter bör standardiseringen ge fordonstillverkarna möjlighet att gå över till renare transportsätt som tillåter lägre energiförbrukning och ytterligare minskar utsläppen av CO2 och andra föroreningar.

Vidare stöd genom standardisering behövs för att motverka bristande energieffektivitet hos byggnader genom att förse slutkonsumenterna med tillräcklig information om prestandan hos fjärrvärme- och fjärrkylsystem. Detta skulle bidra till de globala insatserna för att minska utsläppen av växthusgaser och bränsleförbrukningen, samtidigt som samarbetet med regioner och länder utanför EU skulle stimuleras.

Genomförandet av EU:s strategi för grön infrastruktur innefattar standardiseringsbehov när det gäller fysiska byggstenar för harmonisering mellan standarder. Det gäller dels att stärka konceptet grön infrastruktur med tillhörande principer inom de olika standardkategorierna (prestanda, förfarande och metodik), dels driftskompatibilitet mellan tekniska standarder som tillämpas i olika projektfaser (planering, design och konstruktion).

2.3.Åtgärder som stöd för den europeiska rymdstrategin

Kommissionen bedriver tre satellitprogram (global positionering med Galileo, navigering med Egnos och observation med Copernicus). Med tanke på den ekonomiska potential tjänster och data inom dessa program har för företagen och allmänheten är de mycket viktiga för EU:s konkurrenskraft. Kommissionen uppmuntrar att rymdlösningarna utnyttjas genom standardiseringsåtgärder och färdplaner och genom att rymdteknik integreras i framtida strategier, t.ex. för självkörande och uppkopplade bilar, tåg, flyg och obemannade luftfordon.

2.4.Åtgärder som stöd för handlingsplanen för den cirkulära ekonomin

I sin rapport om genomförandet av handlingsplanen för den cirkulära ekonomin uppmanade kommissionen europeiska standardiseringsorganisationer att ta fram generella standarder för hållbarhet, återanvändning och materialåtervinning samt dokumentation om materialeffektivitetsaspekterna (inklusive användning av råvaror av avgörande betydelse) för vissa produkter.

Harmoniserade standarder kommer att bidra till att göra CEmärkta gödselmedel säkrare och mer effektiva. Producenterna kommer att kunna locka en bredare grupp konsumenter och ha möjlighet att höja priserna tack vare den brett erkända kvalitetsgaranti CE-märkningen innebär. Enligt uppskattningar skulle ungefär 120 000 arbetstillfällen kunna skapas genom materialåtervinning av biologiskt avfall i organiska gödselmedel. Forskning, innovation och investeringar i den cirkulära ekonomin kommer att uppmuntras och generera värde från sekundära resurser från hushållen som annars skulle behandlas som avfall.

2.5.Åtgärder som stöd för den europeiska handlingsplanen på försvarsområdet

Den europeiska handlingsplanen på försvarsområdet påverkas negativt av fragmentering och otillräckligt industriellt samarbete. I enlighet med den europeiska handlingsplanen på försvarsområdet har kommissionen som åtagande att stödja utveckling av standarder inom försvarsområdet som medlemsstaterna har identifierat som nödvändiga för samarbetsprojekt inom prioriterade områden.

2.6.Åtgärder som stöd för den europeiska säkerhetsagendan

Det behövs innovativa tekniska verktyg som skydd mot terroristhot. Ytterligare insatser krävs både när det gäller användningen av detektionsteknik och standardisering av användningen. Den europeiska industrin har ett gynnsamt utgångsläge för att förstå myndigheternas behov och kapacitet att sprida de lösningar man erbjuder. Detta skulle kunna stödjas med plattformar som länkar de olika lösningarna, förhindrar duplicering och ger möjlighet att bygga vidare på innovativa idéer. Den europeiska standardiseringen skulle kunna slå broar mellan system, metoder och produkter genom att erbjuda standarder som stöder datakvalitet och driftskompatibilitet mellan datasystem som registrerar brottsstatistik och genom att upprätta krav för detektionsutrustning inom andra områden än flyget.