EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 25.09.1997 
KOM(97)468 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
OM ÄNDRING AV FÖRORDNING (EEG) NR 2552/93 OM INFÖRANDE AV EN 
SLUTGILTIG ANTIDUMPNINGSTULL PÅ IMPORT AV KONSTGJORD 
KORUND MED URSPRUNG I KINA 
(framlagt av kommissionen) 

MOTIVERING 
1. I september 1993 införde rådet genom förordning (EEG) nr 2552/93 en 
antidumpningsresttull på import av konstgjord korund med ursprung i Kina. 
2. Den slutgiltiga antidumpningstuUen utvidgades senare genom rådets förordning (EG) 
nr 2556/94 till att omfatta all import av konstgjord korund med ursprung i Kina. 
3. I juli 1995 ingavs en begäran om översyn enligt artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 
3283/94 av CEFIC som ombud för gemenskapsproducenter som svarade för större 
delen av gemenskapens produktion av konstgjord korund. Begäran om översyn 
ingavs med motiveringen att den befintliga slutgiltiga antidumpningstuUen på import 
av konstgjord korund med ursprung i Kina inte längre var tillräcklig för att motverka 
dumpning. 
Eftersom det hade gått mer än fyra år sedan åtgärder antogs till följd av den senaste 
översynen 1991 ansåg kommissionen dock att det var lämpligt att inleda en 
interimsöversyn gällande dumpning och skada i enlighet med artikel 11.3 i förordning 
(EG) nr 384/96, som har ersatt förordning (EG) nr 3283/94. 
4. Den 12 januari 1996 inledde kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning en översyn av förordning (EEG) nr 2552/93, 
ändrad genom förordning (EG) nr 2556/94. 
A 
5. Undersökningen visade att konstgjord korund från Kina exporterades till 
gemenskapen med en dumpningsmarginal på 88,7% och att 
antidumpningsåtgärderna inte iakttogs, vilket ledde till att gemenskapsindustrin 
vållades ytterligare väsentlig skada till följd av de ökade volymerna av och de låga 
priserna på produkten i fråga. Dessutom fastslogs det att åtgärdernas upphörande 
sannolikt skulle innebära att de skadevållande verkningarna av dumpningen ökade, 
vilket ytterligare skulle försämra gemenskapsindustrins situation. 
Efter samråd med användarindustrin i gemenskapen drogs slutsatsen att det inte 
fanns några tvingande skäl att inte bibehålla åtgärderna i detta fall och att det låg i 
gemenskapens intresse att införa ändrade antidumpningsåtgärder. 
Efter att ha undersökt de argument som framlagts av de berörda parterna har 
kommissionen slutgiltigt fastställt omständigheterna. 
6. Det förefaller därför vara motiverat att fortsätta att tillämpa åtgärderna, men de 
måste ändras mot bakgrund av de slutsatser om dumpning och skada som dragits på 
grundval av undersökningsresultaten. 
7. Efter samråd med rådgivande kommittén föreslås därför att rådet antar bifogade 
utkast till förordning om ändring av förordning (EEG) nr 2552/93 om införande av 
en slutgiltig antidumpningstull på import av konstgjord korund med ursprung i Kina. 
A 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) NR .../97 
AV DEN... 
OM ÄNDRING AV FÖRORDNING (EEG) NR 2552/93 OM INFÖRANDE AV EN 
SLUTGILTIG ANTIDUMPNINGSTULL PÅ IMPORT AV KONSTGJORD 
KORUND MED URSPRUNG I KINA 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd 
mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, 
särskilt artikel 11.6 i denna, 
med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med 
rådgivande kommittén, och 
med beaktande av följande: 
A. TIDIGARE FÖRFARANDE 
1. Till följd av ett klagomål ingivet av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) införde 
kommissionen genom förordning (EEG) nr 2690/842 preliminära antidumpningstullar 
på import av konstgjord korund med ursprung bl.a. i Kina. Senare antog 
kommissionen genom beslut 84/650/EEG3 ett åtagande av China National Import 
and Export Corporation och upphävde de preliminära antidumpningstullar som 
tidigare införts. 
1 EGT nr L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 2331/96 (EGT nr L 
317,6.12.1996, s. 1). 
2 EGT nr L 255, 25.9.1984, s. 9. 
3 EGT nr L 340, 28.12.1984, s. 82. 
Çr 
2. Till följd av en begäran av CEFIC gjordes en översyn av de nämnda åtgärderna, 
vilken ledde till att kommissionen genom beslut 91/512/EEG4 antog åtaganden av 
sex kinesiska företag som av den kinesiska handelskammaren auktoriserats att 
exportera konstgjord korund till gemenskapen. 
3. Senare framkom också annan export från Kina av andra exportörer och 
handelsorganisationer som inte tidigare varit kända av kommissionen, vilket ledde till 
att det genom rådets förordning (EEG) nr 2552/935 infördes en slutgiltig 
antidumpningsresttull om 30,8 % på import av konstgjord korund med ursprung i 
Kina, med undantag av de produkter som sålts för export till gemenskapen av de sex 
kinesiska företag vars prisåtaganden hade antagits. 
4. Senare fastslog kommissionen att de nämnda åtagandena hade brutits. 
AntidumpningstuUen utvidgades därför till att omfatta de sex berörda kinesiska 
företagen genom rådets förordning (EG) nr 2556/946, varefter en antidumpningstull 
på 30,8 % tillämpades på all import av konstgjord korund med ursprung i Kina från 
och med den 22 oktober 1994. 
4 EGT nrL 275, 2.10.1991, s. 27. 
5 EGT nrL 235, 18.9.1993, s. 1. 
6 EGT nr L 270, 21.10.1994, s. 24. 
B. ÖVERSYN 
5. Den 27 juli 1995 ingav CEFIC en begäran om översyn som ombud för 
gemenskapsproducenter som svarade för större delen av gemenskapens produktion 
av konstgjord korund. Begäran om översyn ingavs enligt artikel 12 i rådets 
förordning (EG) nr 3283/94, som ersatts med förordning (EG) nr 384/96 (nedan 
kallad "grundförordningen"), med motiveringen att den befintliga slutgiltiga 
antidumpningstuUen på import av konstgjord korund med ursprung i Kina inte hade 
lett till tillräcklig rörlighet i återförsäljningspriserna inom gemenskapen eftersom 
tullen hade uppvägts av att de kinesiska exportpriserna sjunkit ytterligare. 
Gemenskapsindustrin vållades alltså enligt begäran fortfarande skada av den 
dumpade importen från Kina. 
6. Eftersom det hade gått mer än fyra år sedan åtgärder antogs till följd av den senaste 
översynen 1991, och med beaktande av bevisning som tydde på att omständigheterna 
hade ändrats vad gäller både dumpning och skada, ansåg kommissionen att det var 
lämpligt att inleda en interimsöversyn gällande dumpning och skada i enlighet med 
artikel 11.3 i grundförordningen. 
7. Den 12 januari 1996 inledde kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning7 en översyn av förordning (EEG) nr 2552/93, 
ändrad genom förordning (EG) nr 2556/94, i enlighet med artikel 11.3 i 
grundförordningen. 
7 EGT nr C 7, 12.1.1996, s. 5. 
8. De kinesiska producenterna hävdade att begäran om översyn innehöll bevisning som 
enbart gällde återförsäljningsprisernas utveckling på gemenskapsmarknaden men inga 
meningsfulla uppgifter om de klagandes nuvarande marknadssituation, vilka normalt 
skulle ingå i ett klagomål som ger upphov till en fullständig undersökning av 
dumpning och skada. 
I detta avseende bör det noteras att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning både för 
en markant ökning av volymen av och marknadsandelen för den kinesiska importen 
av konstgjord korund samtidigt med en minskning i de kinesiska exportpriserna och 
för en motsvarande minskning av gemenskapsproducenternas marknadsandel. 
9. Kommissionen underrättade officiellt de producenter, exportörer och importörer som 
man visste var berörda och gav de parter som direkt berördes tillfälle att lämna 
skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. 
10. Kommissionen sände frågeformulär till de parter som man visste var berörda och fick 
svar på dessa från de klagande producenterna och två andra producenter i 
gemenskapen, från åtta kinesiska exportörer och från tre importörer i gemenskapen. 
Vad gäller det land med marknadsekonomi som skall användas som jämförbart land 
vid fastställandet av normalvärdet för Kina mottog kommissionen svar från tre 
producenter i Brasilien och en producent i USA. 
11. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara 
nödvändiga för ett avgörande och utförde undersökningar på platsen hos följande 
företag: 
(a) Gemenskapsproducenter: 
- Péchiney Electrométallurgie, Frankrike 
- Universal Abrasives, Förenade kungariket 
- H. C. Starck, Tyskland 
(b) Importörer i gemenskapen: 
(i) närstående importörer 
- Sinabrasive Import-Export GmbH., Ratingen, Tyskland 
(ii) icke-närstående importörer 
- Smyris Abrasive s.r.l., Pero, Italien 
- Mineralien-Werke Kuppenheim GmbH., Kuppenheim, Tyskland 
12. Följande kinesiska exportörer lämnade in ett fullständigt svar på frågeformuläret: 
- China Abrasives import and Export Corporation, Zhengzhou, Kina 
- CMEC Guizhou Corporation Ltd., Guizhou, Kina 
- Guangdong Machinery & Equipment Import & Export, Guangzhou, Kina 
- Guiyang Xinsheng Abrasives & Abrasive Tools Factory, Guiyang, Kina 
- Mount Tai Abrasives Company, Shandong, Kina 
- Shandong Machinery & Equipment Import & Export Corp., Qingdao, 
Kina 
- The 7th Grinding Wheel Factory Import & Export Corp., Guizhou, Kina 
- White Dove (Group) Corporation Ltd., Zhengzhou, Kina 
13. Eftersom Brasilien använts som jämförbart land för fastställande av normalvärdet, 
såsom framgår i punkt 25-28, genomförde kommissionen en undersökning på platsen 
hos tre brasilianska producenter av konstgjord korund. Av sekretesskäl nämns deras 
namn inte i denna förordning. 
14. Undersökningen av dumpning gällde perioden 1 januari 1995-31 december 1995 
(nedan kallad "undersökningsperioden"). Perioden för fastställande av skada 
omfattade åren 1992-1995. Geografiskt omfattade undersökningen gemenskapen i 
dess sammansättning vid inledandet av förfarandet, alltså alla dess nuvarande 15 
medlemsstater. 
15. Alla berörda parter underrättades om de väsentliga omständigheter och 
överväganden som legat till grund för avsikten att rekommendera att de gällande 
åtgärderna ändras. De gavs också tid att komma med synpunkter efter det att dessa 
uppgifter lämnats ut. 
16. Eftersom interimsöversynen av import från Kina ännu inte var avslutad vid utgången 
av den femåriga tillämpningsperioden för åtgärderna i fråga (dvs. den 26 juli 1996) 
har interimsöversynen i enlighet med artikel 11.7 i grundförordningen också omfattat 
de förhållanden som anges i artikel 11.2 i grundförordningen (de förhållanden som 
skall undersökas i samband med en översyn vid giltighetstidens utgång, dvs. 
sannolikheten för att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer). Detta är 
anledningen till att undersökningen har överskridit den normala period på ett år som 
föreskrivs i artikel 6.9 i grundförordningen. 
C. PRODUKT SOM OMFATTAS AV UNDERSÖKNINGEN OCH LIKADAN 
PRODUKT 
1. Beskrivning av den berörda produkten 
17. Den produkt som berörs av denna översyn är smält aluminiumoxid, även kallad 
konstgjord korund, som från och med den 1 januari 1997 omfattas av KN-nummer 
2818 10 10 och 2818 10 90. Den framställs huvudsakligen i två grundläggande 
varianter med samma kemiska formel (A1203): 
- brun konstgjord korund, bestående av 94-97 % aluminiumoxid 
- vit konstgjord korund, bestående av 97,5-99,5 % aluminiumoxid 
Små kvantiteter av ljusröd konstgjord korund med ungefär samma halt 
aluminiumoxid som vit konstgjord korund produceras och säljs också i gemenskapen. 
Begreppet vit korund omfattar därför i det följande även ljusröd korund. 
18. Råmaterialet vid framställningen av brun konstgjord korund är bauxit i naturlig eller 
kalcinerad form, medan man vid framställningen av vit konstgjord korund använder 
kalcinerat aluminium, som är en bearbetad form av bauxit. Konstgjord korund 
framställs genom att råmaterialet smälts i ljusbågsugnar vid temperaturer som 
överstiger 2 000° C. 
På grund av de speciella egenskaperna hos konstgjord korund, särskilt dess hårdhet, 
används produkten huvudsakligen vid tillverkningen av slipmedel, såsom slipskivor, 
kapskivor och sandpapper, och av eldfasta material. 
Produktionsprocessen ger upphov till en viss mängd konstgjord korund av lägre 
kvalitet som innehåller mindre än 94% aluminiumoxid. Dess användning är begränsad 
till framställning av slipskivor hoplimmade med harts och till sandblästring. 
19. I gemenskapen säljs produkten huvudsakligen i form av korn för blandning (under 10 
mm) och korn för slipning (kristallinskt pulver). De senare klassificeras normalt 
enligt internationella standarder (FEPA i gemenskapen). Konstgjord korund säljs 
emellertid också i form av klumpar av olika storlek överstigande 100 mm. 
Dessa olika former i vilka produkten i fråga säljs motsvarar de olika stegen i slutfasen 
av produktionsprocessen. Inom ramen för undersökningen har både vit och brun 
konstgjord korund klassificerats under följande fyra kategorier, utgående från den 
form i vilken produkten säljs: 
- klumpar 
- korn för blandning (storlek: 0-10 mm) 
- makrokorn för slipning (FEPA-standard: 8-220) 
- mikrokorn för slipning (FEPA-standard: 240-1200) 
20. De kinesiska producenterna gjorde gällande att brun och vit konstgjord korund är två 
olika produkter av olika kvalitet och med olika egenskaper, vilket gör att de inte är 
utbytbara vid tillverkningen av bestämda slutprodukter för slipning. Dessa 
producenter anförde följaktligen att brun och vit konstgjord korund borde behandlas 
separat inom ramen för antidumpningsundersökningen. 
Det bör dock noteras att de argument som de kinesiska producenterna anförde 
endast rör användningen av konstgjord korund vid tillverkning av slipmedel och inte 
vid tillverkning av eldfasta material, som är den andra huvudsakliga slutanvändningen 
för konstgjord korund. I samband med den senare ifrågasattes det inte att vit och 
brun korund är utbytbara. 
Dessutom konstaterades det att brun och vit konstgjord korund framställs av samma 
råmaterial, dvs. bauxit, och genom samma grundläggande produktionsprocess. 
Vidare har båda samma grundläggande kemiska och fysiska egenskaper och 
slutanvändning. De används båda vid tillverkningen av slipmedel och eldfasta 
material och är i viss mån utbytbara i båda dessa användningar, varför det inte kan 
dras någon klar skiljelinje mellan de grundläggande varianterna vad gäller deras 
användning. Inom ramen för denna undersökmng har därför de olika formerna av 
konstgjord korund betraktats som en enda produkt. Detta synsätt bekräftar den 
hållning som intogs i den tidigare undersökningen. 
2. Likadan produkt 
21. Kommissionen konstaterade att den konstgjorda korund som framställdes och såldes 
i gemenskapen och i Brasilien, som valdes till jämförbart land, och den konstgjorda 
korund som importerades från Kina framställdes av samma råmaterial och med hjälp 
av samma grundläggande teknik. Vidare konstaterades det att konstgjord korund 
från gemenskapen och Brasilien var jämförbar med konstgjord korund importerad 
från Kina vad gäller väsentliga fysiska och kemiska egenskaper, tillämpningar och 
användningar. 
22. I detta sammanhang hävdade de kinesiska producenterna att konstgjord korund som 
importerats från Kina i form av klumpar på intet vis är jämförbar med den 
konstgjorda korund i form av korn som saluförs av gemenskapsproducenterna. 
I detta avseende konstaterades att klumpar och korn hänför sig till två på varandra 
följande, slutliga steg i produktionsprocessen för konstgjord korund. Klumpar kan 
lätt omvandlas till korn, vilket också görs av importörerna/försäljarna utan att detta 
påverkar marknadspriset på produkten i någon större utsträckning. Dessutom 
utgjorde den kinesiska exporten av konstgjord korund i form av klumpar endast 
25 % av den sammanlagda exporten av produkten i fråga till gemenskapen, medan 
resten exporterades i form av korn. Gemenskapsproducenterna hade ett liknande 
försäljningsprogram. 
23. Med stöd av vad som anförts ovan anses det att konstgjord korund som framställs 
och säljs i gemenskapen och Brasilien och konstgjord korund som importeras från 
Kina är likadana produkter i enlighet med artikel 1.4 i grundförordningen. 
10 
D. DUMPNING 
24. Det kontrollerades huruvida dumpning fortfarande ägde rum, först och främst i syfte 
att fastställa om det fortfarande fanns gmnd för att bibehålla åtgärderna mot 
konstgjord korund med ursprung i Kina och, i så fall, om de påstått förändrade 
omständigheterna i fråga om dumpningsmarginalen gjorde det nödvändigt att anpassa 
de befintliga åtgärderna i enlighet med detta. 
1. Norm al värde 
25. Vid fastställande av normalvärdet beaktades det faktum att Kina inte anses ha 
marknadsekonomi. Därför måste enligt artikel 2.7 i grundförordningen normalvärdet 
bestämmas på grundval av ett tredje land med marknadsekonomi. I tillkännagivandet 
om inledande av översynen nämndes USA och Brasilien som lämpliga länder med 
marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet. De kinesiska producenterna 
gjorde gällande att Brasilien var olämpligt, eftersom endast en större producent är 
verksam på denna marknad och eftersom aluminium, råmaterialet för framställning av 
vit konstgjord korund, enligt dem inköps till uppdrivna priser från den största 
konkurrenten på hemmamarknaden eller hämtas från Australien. De hävdade 
följaktligen att priserna på konstgjord korund i Brasilien är onormalt höga och att 
exporten till gemenskapen från detta land därför har upphört. 
11 
26. Kommissionen ombad de två kända producenterna av konstgjord korund i USA att 
samarbeta i denna översyn, men endast en av dem gick med på att besvara 
frågeformuläret. En förfrågan om samarbete lämnades också till de tre kända 
producenterna i Brasilien, som alla gick med på att lämna de upplysningar som 
begärdes i frågeformuläret. 
27. De tre brasilianska producenternas inhemska försäljning av den berörda produkten 
under undersökningsperioden befanns motsvara ungefär 80 % av den sammanlagda 
exporten från Kina till gemenskapen. Dessa tre producenters storlek i förhållande till 
varandra tydde inte på att någon av dem skulle ha en dominerande ställning på den 
brasilianska marknaden. Dessutom uppskattades importen till Brasilien från tredje 
land utgöra ca 20 % av den inhemska marknaden. Brasilien anses därför utgöra en 
tillräckligt öppen och konkurrenspräglad marknad för konstgjord korund. Bauxit, det 
viktigaste råmaterialet, finns att tillgå utan svårigheter på ett område nära 
anläggningarna, och ingen betydande tillförsel från Australien har noterats. Man fann 
inga bevis för att någon av de tre producenterna skulle sälja aluminium till uppdrivna 
priser till de andra. Brasiliens export av konstgjord korund till gemenskapen under 
1995 uppgick till nästan 3 000 ton, vilket är en betydande mängd. Mot bakgrund av 
detta och med beaktande av antalet samarbetande producenter i USA och Brasilien 
ansågs Brasilien vara ett lämpligt land med marknadsekonomi för fastställande av 
normalvärdet för den kinesiska exporten till gemenskapen. 
12 
28. Normalvärdet har fastställts för varje typ av konstgjord korund som exporterades 
från Kina till gemenskapen under undersökningsperioden. Normalvärdet för varje typ 
av produkten fastställdes i allmänhet på grundval av de priser som oberoende kunder 
i Brasilien hade betalat eller skulle betala för den likadana produkten i tillräckliga 
mängder och vid normal handel. I de fall då det konstaterades att någon av de 
undersökta producenternas försäljning i Brasilien av en viss typ av produkten inte 
förekom eller var otillräcklig, konstruerades normalvärdet för denna produkttyp i 
enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen på grundval av produktionskostnaden i 
Brasilien jämte ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och 
administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Beloppen för dessa 
kostnader samt vinsten har i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen fastställts 
på grundval av de faktiska beloppen för den berörda producentens framställning och 
försäljning vid normal handel av den likadana produkten på den brasilianska 
marknaden. 
2. Exportpris 
29. Exporten av den berörda produkten till gemenskapen av de kinesiska producenter 
som besvarade kommissionens frågeformulär utgjorde ungefär 76 % av den totala 
importen från Kina under undersökningsperioden enligt statistik från Eurostat. 
Exportpriset fastställdes i allmänhet på grundval av det pris som faktiskt betalats eller 
skulle betalas för produkten när den såldes på export från Kina till oberoende kunder 
i gemenskapen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. 
13 
30. En kinesisk producent lämnade uppgifter om exportpriset som befanns vara oriktiga. 
Dessa uppgifter lämnades utan beaktande, och den berörda producentens exportpris 
beräknades i enlighet med artikel 18 i grundförordningen på grundval av de uppgifter 
som lämnats av producentens icke-närstående importörer i gemenskapen. 
31. Två andra kinesiska producenter exporterade till en närstående importör i 
gemenskapen, men importören samarbetade endast i ett fall. Det var dock möjligt att 
konstruera exportpriset på grundval av de priser till vilka den importerade produkten 
första gången såldes vidare till en oberoende köpare. Från återförsäljningspriset 
avdrogs alla kostnader som tillkommit för importören mellan importen och 
återförsäljningen samt ett rimligt vinstbelopp, i syfte att fastställa ett tillförlitligt 
exportpris i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Vinstbeloppet har 
beräknats på grundval av den vinst som de oberoende importörer som samarbetade i 
undersökningen hade. Vad gäller den andra kinesiska producenten ansågs denna inte 
samarbeta. 
32. Vad gäller export från någon av de nämnda kinesiska producenter som inte 
samarbetade i undersökningen eller från någon av de producenter som inte gav sig till 
känna måste exportpriset i enlighet med artikel 18 i grundförordningen fastställas på 
grundval av tillgängliga uppgifter. Det ansågs att de siffror som rapporterats av 
Eurostat, justerade genom avdrag av volymen och värdet på importen till 
gemenskapens från de samarbetsvilliga kinesiska producenterna, utgjorde den 
lämpligaste grunden, och exportpriset hade fastställts i enlighet därmed. 
14 
3. Jämförelse 
33. Normalvärdet och exportpriset har jämförts på fob-nivå för varje typ av produkten. 
För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes 
i förekommande fall justeringar för olikheter som påverkar prisernas jämförbarhet i 
enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. 
34. I Brasilien gick en avsevärd del av den inhemska försäljningen till slutanvändare, dvs. 
tillverkare av slipskivor och eldfasta material, medan den största delen av den 
kinesiska exporten till gemenskapen gjordes till handlare. Några klara prisskillnader 
mellan försäljning till handlare och försäljning till slutanvändare har dock inte 
konstaterats i Brasilien. Följaktligen har ingen justering gjorts för olika handelsled. 
35. Justeringar har gjorts för andra faktorer, som påverkar prisernas jämförbarhet. 
Kostnader för oceantransport, försäkringskostnader för transporten och 
kreditkostnader avdrogs i förekommande fall från exportpriset för att detta skulle 
uttryckas på nivån fob Kinas gräns. 
36. Vad gäller normalvärdet har justeringar gjorts för inrikestransporter till hamnen och 
lastningskostnader i syfte att anpassa normalvärdet, som ursprungligen fastställdes på 
nivån fritt fabrik, till nivån fob Brasiliens gräns. Justeringar för kreditkostnader har 
också gjorts i förekommande fall. 
15 
37. De kinesiska producenterna gjorde gällande att konstgjord korund i kornform med 
ursprung i Kina måste genomgå ytterligare bearbetning av importören för att det 
skall vara lämpligt för försäljning på gemenskapens marknad. Kommissionen 
konstaterade att den kinesiska produkten faktiskt genomgick ett antal processer 
såsom omsiktning, avlägsnande av järn och slutligen förpackning innan den såldes till 
slutanvändarna. Dessutom behövde produkten ibland torkas eller formas till kuber 
(block). Kostnaderna för dessa operationer har dragits av från normalvärdet för att 
det skall vara jämförbart med exportpriset för den kinesiska produkten. 
38. När det gäller andra påstådda fysiska olikheter som skulle leda till att den kinesiska 
produkten håller lägre kvalitet har inga bevis lämnats för sådana påståenden. Således 
har inga ytterligare justeringar gjorts för detta. 
4. Dumpningsmarginal 
39. I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga 
normalvärdet för varje typ av konstgjord korund med det vägda genomsnittliga 
exportpriset för samma typ av produkten. Denna jämförelse visade att dumpning 
förekom, varvid dumpningsmarginalerna per typ av produkten var lika med det 
belopp med vilket normalvärdet översteg exportpriset. 
40. Sju kinesiska exportörer begärde att enskilda dumpningsmarginaler skulle fastställas 
för dem. Vissa av dem lämnade dock ingen dokumenterad bevisning till stöd för sin 
begäran, och vissa andra lämnade bara sin affarslicens. Detta dokument ansågs inte 
vara tillräckligt för att stödja påståendet att dessa exportörer var oberoende av 
staten. Deras begäran kunde därmed inte bifallas. Det anses därför lämpligt att 
fastställa en enda dumpningsmarginal för hela landet, såsom tidigare varit brukligt 
inom gemenskapen. 
16 
41. Denna marginal har beräknats genom att det allmänna vägda genomsnittliga 
normalvärdet har jämförts med det allmännna vägda genomsnittliga exportpriset. 
Beloppet av denna dumpningsmarginal, uttryckt i procent av exportpriset cif 
gemenskapens gräns, tull obetald, har fastställts till 88,7 %. 
E. GEMENSKAPENS INTRESSE 
42. De klagande gemenskapsproducenter som deltog i undersökningen svarar för nästan 
50 % av gemenskapens totala produktion av konstgjord korund. De andra kända 
producenterna samarbetade inte fullt ut i undersökningen men uttryckte sitt stöd för 
en översyn av de gällande åtgärderna. 
Mot bakgrund av ovanstående anses de klagande gemenskapsproducenter som 
samarbetade i undersökningen utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artikel 4.1 
i grundförordningen inom ramen för undersökningen. 
F. SKADA 
1. Konsumtionen i gemenskapen 
43. Konsumtionen av konstgjord korund i gemenskapen steg med 70 000 ton från 1992 
(272 913 ton) till undersökningsperiodens slut (343 185 ton). Detta innebär en 
sammanlagd ökning med 25 %. Denna ökning var konstant från och med 1993, efter 
en svag nedgång med 2,4 % under perioden 1992-1993. 
17 
2. Den dumpade importens volym och priser 
2.1. Importens volym och marknadsandel 
44. Den kinesiska importens volym ökade stadigt och mer än fyrdubblades under den 
undersökta perioden, från 13 403 ton 1992 till 54 836 ton 1995. Marknadsandelen 
för denna import följde en liknande, progressiv utvecklingstrend: 4,9 % 1992; 6,6 % 
1993; 9,7 % 1994 och 16 % 1995, och ökade alltså med 11 % sedan 1992. 
2.2. Priserna för den dumpade importen 
45. För undersökningsperioden beräknades prisunderskridandet separat för brun och vit 
korund, och vardera typen indelades i fyra kategorier beroende på kornens 
beskaffenhet. I jämförande syfte gjordes en justering av exportörernas priser för 
kornen (fritt gemenskapens gräns) för att beakta tull och antidumpningstull plus ett 
avdrag för de bearbetningskostnader som uppstått för importörer i gemenskapen (på 
grundval av uppgifter som inhämtats under undersökningen). 
Gemenskapsproducenternas priser beaktades på nivån fritt fabrik. Jämförelserna 
gjordes i jämförbara handelsled. Jämförelsen visade en vägd genomsnittlig 
underskridandemarginal på 21,7% för alla typer av konstgjord korund under 
undersökningsperioden. 
18 
För perioden mellan 1991 och 1994, medan åtagandena gällde, bekräftade 
undersökningen att de kinesiska priserna (enligt Eurostat) i genomsnitt var lägre än 
gemenskapsindustrins priser och också lägre än priserna enligt åtagandena. Dessutom 
absorberades den värdetull på 30,8 % som infördes i juni 1994 till stor del av en 
senare nedgång på 24 % i exportpriserna mellan 1994 och 1995. 
2.3. Slutsats 
46. Det påstående som framfördes i begäran om översyn bekräftades till fullo. Den 
kinesiska importens volym och marknadsandel har ökat väsentligt under den 
undersökta perioden, och sedan åtagandena ersattes med en tull har exportpriserna 
gått ner ytterligare. 
3. Situationen för gemenskapsindustrin 
3.1. Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande 
47. Gemenskapsindustrins produktion steg regelbundet - med undantag för 1993 - från 
91 056 ton 1992 till 102 821 ton 1995. Denna produktionsökning på 11 500 ton 
(12,9 %) bör dock ses i förhållande till en ökning av konsumtionen med 70 000 ton 
(25 %) under samma period. 
48. Gemenskapsindustrins produktionskapacitet förblev stabil, omkring 140 700 ton 
under den undersökta perioden. 
19 
49. Det genomsnittliga kapacitetsutnyttjandet inom gemenskapsindustrin minskade från 
66 % 1992 till 60 % 1993 och ökade därefter till 73 % 1995 eftersom produktionen 
ökade utan att produktionskapaciteten väsentligen förändrades. 
3.2. Gemenskapsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel 
50. De klagande gemenskapsproducenternas försäljning ökade stadigt under den berörda 
perioden (med undantag av 1993) från 87 488 ton 1992 till 93 531 ton 1995 (en 
ökning med 6,9 %). Denna utveckling av försäljningsvolymen ledde dock till följd av 
den mycket större ökningen av konsumtionen i gemenskapen till att 
gemenskapsindustrins marknadsandel minskade från 32,1% 1992 till 27,3 % 1995. 
3.3. Lager 
51. Gemenskapsindustrins lager av konstgjord korund ökade stadigt från 11 842 ton 
1992 till 17 160 ton 1995 (en ökning med 45 %). 
3.4. Prisutveckling 
52. Gemenskapsindustrin har under de senaste åren tvingats sänka sina priser. 
Gemenskapsproducenterna var tvungna att anpassa sina priser till det tryck som 
utövades av den dumpade importen från Kina. Priserna minskade med i genomsnitt 
8 % från 1992 till 1994, även om en svag återhämtning (mindre än 2 % i genomsnitt) 
ägde rum efter 1994. 
20 
3.5. Lönsamhet 
53. Kommissionen konstaterade att gemenskapens industri för konstgjord korund hade 
registrerat dåliga ekonomiska resultat för den period som omfattades av 
undersökningen. De sämsta resultaten redovisades 1994 (-23,6 % i vägt genomsnitt) 
när priserna var som lägst. Under 1995 (undersökningsperioden) minskade 
förlusterna i vägt genomsnitt till -13 %, delvis till följd av att gemenskapens 
industriella produktion av speciella typer av produkten avsedda för vissa bestämda 
tillämpningar ökade under denna period. Gemenskipsindustrin gick dock med förlust 
under hela perioden. 
3.6. Sysselsättning 
54. Sysselsättningsnivån inom gemenskapsindustrin varierade under den period som 
omfattades av undersökningen, varvid siffrorna för 1995 liknade 1992 års nivå (ca 
750 personer). 
4. Slutsats om skada 
55. En övergripande bedömning av de viktigaste ekonomiska indikatorerna leder till 
slutsatsen att gemenskapens industri för konstgjord korund fortsatt uppvisar tydliga 
tecken på ekonomiska svårigheter, trots de gällande åtgärderna. De klagandes 
produktion och försäljning ökade under den undersökta perioden, men denna ökning 
återspeglade inte konsumtionsökningen vilket ledde till en förlust av 
marknadsandelar om 4,8 procentenheter mellan 1992 och 1995. 
Gemenskapsindustrin gick med förlust under hela den undersökta perioden och var 
oförmögen att återhämta sig från det pristryck och de ekonomiska svårigheter som 
rådde när förfarandet sågs över 1991. Därför dras slutsatsen att gemenskapsindustrin 
fortsatt vållades väsentlig skada under den undersökta perioden. 
21 
5. Vållande av skada 
5.7. Dumpad import 
56. Det undersöktes i vilken grad den skada som gemenskapsindustrin vållats av den 
dumpade importen hade fortsatt. Det konstaterades att skadan huvudsakligen bestod 
i ekonomiska förluster till följd av påtvingade prissänkningar i kombination med 
förlust av marknadsandelar på en expanderande marknad. I detta sammanhang bör 
noteras att den kinesiska importens marknadsandel ökade väsentligt samtidigt som 
gemenskapsindustrins marknadsandel minskade. Dessutom underskred de kinesiska 
priserna väsentligt gemenskapsindustrins priser. Därför drogs slutsatsen att den 
kinesiska importen i hög grad bidrog till den fortsatta skada som vållades 
gemenskapsindustrin. 
5.2. Annan import 
57. Verkningarna av import från andra tredje länder analyserades i samband med 
fastställandet av den skada gemenskapsindustrin vållades. 
Åtgärder beträffande konstgjord korund var i kraft fram till och med den 26 juli 1996 
för ett antal länder, nämligen Ungern, Polen, Tjeckien, Brasilien, Slovenien, Ryssland 
och Ukraina. Beträffande dessa åtgärder hade inga översyner vid giltighetstidens 
utgång begärts av gemenskapsindustrin, som ansåg att importen från de nämnda 
länderna inte längre utgjorde ett hot. 
22 
På grundval av uppgifter från Eurostat bekräftades inom ramen för undersökningen 
att importen från de nämnda länderna under den undersökta perioden förblev 
tämligen stabil i fråga om marknadsandel (frånsett en liten ökning för Ryssland och 
Ukraina). Vidare var priserna för import från dessa länder i samtliga fall 
genomgående högre än de kinesiska priserna, och det fanns inga tecken på att denna 
import dumpades. 
5.3. Industrins struktur 
58. Kommissionen undersökte om gemenskapsindustrins svårigheter kunde bero på 
strukturella problem. Det konstaterades att avsevärda rationaliseringsansträngningar 
hade gjorts inom gemenskapsindustrin, vilket gjort det möjligt för den att utveckla 
produktionen av ett betydande sortiment av olika typer av konstgjord korund, 
däribland specialiseringar, och att konkurrera i fråga om den berörda produkten. 
Dessutom har industrin gjort betydande investeringar särskilt för att uppfylla 
miljökraven, och den har genomgående moderniserats. 
5.4. Slutsatser om vållande 
59. Inga andra faktorer upptäcktes som skulle kunna ha någon särskild inverkan på 
gemenskapsindustrins situation. Därför dras slutsatsen att importen från Kina på 
grund av ökade volymer och låga priser i sig har fortsatt att vålla 
gemenskapsindustrin väsentlig skada. 
23 
6. Sannolikhet för fortsatt dumpning och skada 
60. Mot bakgrund av analysen ovan och i syfte att bedöma effekterna av att de gällande 
åtgärderna löper ut gjordes följande överväganden: 
61. Sedan åtgärderna första gången infördes 1984 har gemenskapens industri för 
konstgjord korund genomgått en avsevärd omstrukturering, varvid vissa företag har 
lagts ned och andra har fusionerats. Dessutom har utvecklingen inom industrin gått i 
riktning mot framställning av mer specialiserade typer av konstgjord korund, särskilt 
vit korund. Trots omstruktureringsåtgärderna har undersökningen visat att fortsatt 
dumpning och prisunderskridande har äventyrat industrins möjligheter att återhämta 
sig och lett till dåliga ekonomiska resultat för alla producenter. Om åtgärderna tillåts 
upphöra att gälla kan detta endast leda till ännu större svårigheter för denna industri. 
62. Vad gäller frågan om dumpning bör det noteras att de gällande åtgärderna på senare 
tid allmänt taget har varit otillräckliga för att förhindra fortsatt dumpning och en 
därmed sammanhängande avsevärd ökning av volymen av den berörda importen. 
Den kinesiska importens marknadsandel har ökat från 5% 1992 till 16% 1996. 
Dessutom bör det noteras att de åtaganden som var i kraft mellan 1991 och 1994 inte 
iakttogs och att den värdetull som till följd av detta senare infördes 1994 i stor 
utsträckning har absorberats av en betydande nedgång i exportpriset. Med tanke på 
de berörda exportörernas beteende och den takt i vilken importen från Kina tilltagit 
tyder allt på att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta och vålla ytterligare 
skada om effektiva åtgärder inte vidtas. 
24 
63. Av ovanstående följer att det, om åtgärderna upphör att gälla, är sannolikt att 
dumpningens skadevållande verkningar kommer att öka och att 
gemenskapsindustrins situation följaktligen kommer att försämras ytterligare. Det 
förefaller därför motiverat att bibehålla åtgärderna, men de måste anpassas mot 
bakgrund av de slutsatser om dumpning och skada som grundar sig på resultaten av 
denna undersökning för att säkerställa att åtgärderna är lämpliga med tanke på de 
omständigheter som konstaterats. 
G. GEMENSKAPENS INTRESSE 
1. Gemenskapens industri för konstgjord korund 
64. Gemenskapens industri för konstgjord korund bestod under undersökningsperioden 
av stora företag i olika medlemsstater. Konstgjord korund är en viktig del av deras 
verksamhet som under senare år varit föremål för ständiga investeringar, särskilt för 
att säkerställa att produktionsmetoderna uppfyller miljökrav. Dessutom kan denna 
industri leverera ett brett sortiment av olika typer av konstgjord korund, däribland ett 
antal specialprodukter avsedda för vissa bestämda tillämpningar, särskilt inom stål-
och biltillverkningen. På grund av denna industris bredd och specialiseringskapacitet 
är det därför av intresse för användarna i gemenskapen att den bibehålls. Även om 
inte alla typer av produkten har importerats från Kina, har undersökningen visat att 
den fortsatta lågprisimporten av vissa typer av korund äventyrar hela 
gemenskapsindustrins överlevnadsförmåga och att en ytterligare nedgång kan väntas 
om effektiva åtgärder inte vidtas. 
25 
65. En sammanslutning av slipmedelsproducenter påpekade att antidumpningsåtgärdema 
varit gällande under en längre period. Sammanslutningen hävdade att ett antal 
producenter under den senaste tiden har lagt ned verksamheten och att andra har 
rusionerats, vilket lett till att antalet leverantörer inom gemenskapsindustrin har 
minskat påtagligt och därför kanske inte längre är tillräckligt för att motivera att 
åtgärderna fortsätter att gälla. 
I detta avseende kan påpekas att de nuvarande producenterna av konstgjord korund 
står för en betydande produktionskapacitet som skulle göra det möjligt för dem att 
tillgodose ca 90% av konsumtionen av konstgjord korund under 
undersökningsperioden. Dessutom har industrin genomgått en avsevärd 
omstrukturering under de senaste åren i ett försök att rationalisera produktionen. 
Dessa ansträngningar har dock i hög grad undergrävts av den fortsatta och ökande 
närvaron av dumpad import. Det bör särskilt noteras att den tull som infördes 1994 
nästan helt absorberades och att åtgärdernas gynnsamma verkningar för industrin 
därmed undergrävdes. 
66. Det påstods också att gemenskapsproducenterna skulle ha en dominerande ställning 
till följd av den senaste tidens sammanslagningar på marknaden och att denna 
ställning skulle äventyra konkurrensförhållandena på gemenskapsmarknaden. Det bör 
noteras att den fusion som avsågs, vilken gällde en av de klagande producenterna 
och en annan producent i Österrike, var tillåten enligt gemenskapens 
konkurrenslagstiftning. Detta påstående verkar inte vara grundat eftersom det på 
marknaden finns andra gemenskapsproducenter (sammanlagt fyra producenter efter 
den nämnda fusionen) och import från ett antal länder. 
26 
2. Användarindustrin 
67. Gemenskapens användare av konstgjord korund består som ovan nämnts 
huvudsakligen av tillverkare av slipmedel (t.ex. slip- och kapskivor, sandpapper och 
slippapper) och eldfasta produkter (eldfast massa för masugnar och kassaskåp). 
Slipmedelstillämpningarna står för 70 % av gemenskapens konsumtion och eldfasta 
användningar för 30 %. 
68. Inga användare kontaktade kommissionen efter det att tillkännagivandet om 
inledning av översynen offentliggjordes. Kommissionen sände dock frågeformulär till 
ett antal kända större användare av konstgjord korund i gemenskapen vilka 
representerade en rad olika möjliga användningar av produkten, vare sig den 
importerades från Kina eller framställdes i gemenskapen. Kommissionen mottog svar 
från flera företag och från en användarorganisation. 
69. De uppgifter som lämnades var till största delen av allmän natur och i hög grad 
ofullständiga och innehöll otillräckliga angivelser vad gäller åtgärdernas verkan. På 
grundval av alla de uppgifter som lämnats beträffande både slipmedel och eldfasta 
material förefaller det som om de potentiella verkningarna av 
antidumpningsåtgärdema varierar avsevärt beroende på halten av konstgjord korund 
i slutprodukten, som i sin tur varierar beroende på tillämpningen inom 
slipmedelsindustrin såväl som inom industrin för eldfasta produkter. Den konstgjorda 
korundens andel av de slutliga tillverkningskostnaderna för slutprodukten 
uppskattades inom slipmedelsindustrin variera mellan 5 och 25 % och inom industrin 
för eldfasta material mellan 8 och 40 %. En eventuell tulls potentiella verkningar 
skulle dock minimeras av att alla användare anskaffar konstgjord korund dels från 
många olika länder och dels från gemenskapsindustrin. 
27 
Med beaktande av att användarna köper in konstgjord komnd från olika källor och 
med beaktande av nivån på konsumtionen av konstgjord komnd från Kina i 
gemenskapen under undersökningsperioden uppskattades det att de genomsnittliga 
verkningar som en höjning av tullsatsen skulle ha på kostnaderna för dessa 
industriers produkter skulle uppgå till 1,2% för slipmedelsindustrin och 3% för 
industrin för eldfasta produkter. 
70. Dessutom verkar det som om konstgjord komnd från Kina inte kan användas för 
vissa användares speeialtillämpningar. Dessa användare meddelade att de var 
beroende av leveranser från gemenskapsindustrin. 
71. En slipmedelstillverkare anmärkte att tullen skulle kunna leda till att de kinesiska 
producenterna uppmuntrades att inte längre handla med konstgjord komnd utan i 
stället tillverka och exportera färdiga produkter. Några bevis på att detta vore en 
sannolik konsekvens av att antidumpningstullarna bibehålls lämnades dock inte och 
skulle hur som helst inte i sig anses som en tillräcklig orsak för att tullar inte skulle 
införas. 
72. Det gjordes också gällande att vissa användare av konstgjord komnd led av de 
negativa verkningarna av konkurrens, både på gemenskapsmarknaden och på 
marknader i tredje land, från konkurrenter i tredje land som kunde köpa råmaterial 
som inte omfattades av antidumpningsåtgärder. Med tanke på den långa raden av 
olika tillämpningar av den berörda produkten gjorde dessa påståendens allmänna 
natur och det faktum att de inte underbyggdes av någon dokumenterad bevisning att 
de var för inexakta för att kunna visa i vilken utsträckning sådana negativa 
verkningar skulle drabba de berörda användarna. I vilket fall som helst bör det 
påpekas att det genom undersökningen bevisats att den gällande antidumpningstuUen 
har absorberats av de kinesiska exportörerna och att de åtgärder som gällde före 
värdetullen inte efterlevdes. Följaktligen kan påstådda orättvisor när det gäller 
konkurrens inte tillskrivas de gällande antidumpningsåtgärdema. Argumentet måste 
därför förkastas. 
28 
73. Två användare av konstgjord komnd för slipmedelstillverkning påstod också att 
antidumpningstullarna på konstgjord komnd från Kina skulle leda till att 
produktionen omlokaliseras och arbetstillfällen går förlorade. 
Ett av de två företag som hävdade att omlokaliseringar kunde bli aktuella till följd av 
antidumpningsåtgärdema hade redan omlokaliserat en del av sin produktion till ett 
tredje land, vilket huvudsakligen motiverades av de lägre arbetskostnaderna utanför 
gemenskapen, och den andra användaren medgav att omlokalisering var ett alternativ 
till höga produktionskostnader och utgifter i samband med import och att det var en 
allmän trend bland dess konkurrenter, oavsett antidumpningsåtgärder. 
Dessutom kan antidumpningstullarna knappast beskyllas för omlokaliseringsbeslut 
som fattats tidigare eftersom det under undersökningsperioden entydigt fastställdes 
att antidumpningstuUen helt hade absorberats av de kinesiska exportörerna och inte 
hade haft de förväntade återverkningarna på priserna, varför argumentet måste 
tillbakavisas. 
74. En användare, som hade kontaktat en gemenskapsproducent som vid det tillfallet inte 
kunnat leverera hela den begärda mängden konstgjord komnd, anförde också att 
utbudet av vissa typer av konstgjord komnd var otillräckligt. En annan användare 
skrev däremot att inga brister i utbudet hade kommit till hans kännedom. Ingen 
annan tog upp detta argument, som därför måste tillbakavisas. 
75. En användare gjorde gällande att antidumpningstullar inte borde införas med tanke 
på globaliseringen av handeln. 
29 
Det bör påpekas att antidumpningsåtgärder införs i syfte att upprätthålla rättvisa 
handels- och konkurrensförhållanden som överensstämmer med 
gemenskapslagstiftningen, vilken antagits i överensstämmelse med 
Världshandelsorganisationens (WTO) regler. Eftersom detta faktum inte bestreds av 
användaren i fråga ansågs påståendet vara ogiltigt. 
76. Det bör också noteras att vissa användare uttryckligen angav att 
antidumpningsåtgärdema skulle ha en gynnsam effekt för dem, eftersom de uppgav 
sig välja leverantör av konstgjord komnd huvudsakligen med hänsyn till 
kvalitetsaspekter och geografisk närhet och eftersom det därmed ligger i dessa 
användares intresse att gemenskapsindustrin skyddas för att sådana fördelar skall 
kunna skapas i framtiden. 
77. Slutligen anses det att även om antidumpningstullarna skulle göra att 
gemenskapsindustrins priser stiger, skulle en sådan prisökning begränsas av den höga 
konkurrensnivån på gemenskapsmarknaden och antalet alternativa källor. På det hela 
taget torde de ändrade åtgärderna därför inte leda till någon avsevärd negativ effekt 
för användarna. 
3. Slutsats om gemenskapens intresse 
78. Mot bakgmnd av vad som anförts ovan anses det att det inte finns några tvingande 
skäl att inte bibehålla åtgärderna i detta fall. Dessutom bör det noteras att 
gemenskapsindustrin har gjort avsevärda investeringar och att denna omstrukturering 
har lett till ökad effektivitet. Därför dras slutsatsen att gemenskapens intresse kräver 
att antidumpningsåtgärdema bibehålls i syfte att undanröja de skadliga verkningarna 
av den dumpade importen och att åtgärderna bör ändras i enlighet med de ovan 
relaterade slutsatserna. 
30 
H. ÅTGÄRDER 
79. I samband med beräknandet av det lämpliga tullbeloppet har rådet uppmärksammat 
att den skada som vållats gemenskapsindustrin framför allt består i betydande 
ekonomiska förluster till följd av att prisunderskridandet tvingat ned priserna. Därför 
bör de åtgärder som vidtas göra det möjligt för gemenskapsindustrin att förbättra sin 
ekonomiska situation i framtiden. 
80. Med tanke på detta har en nivå för undanröjande av skada beräknats på gmndval av 
gemenskapsproducenternas vägda genomsnittliga produktionskostnader per typ av 
produkten plus en vinst på 5 %, vilket anses vara rimligt för industrier av detta slag. 
Nivån för undanröjande av skada jämfördes därefter med de vägda genomsnittliga 
exportpriserna cif efter tull för samma typer av produkten som vid beräkningen av 
underskridandet, justerade för att beakta importöremas import- och 
bearbetningskostnader. 
Eftersom denna jämförelse visade att skadenivån var högre än den fastställda 
dumpningsmarginalen, bör tullen grundas på den dumpningsmarginal som 
konstaterats, dvs. 88,7 %, i enlighet med artikel 7.2 i gmndförordningen. 
81. För att säkerställa att åtgärderna har avsedd verkan och för att minimera risken för 
att tullen kringgås genom prismanipulering anses det lämpligt att uttrycka tullen som 
ett fast belopp i ecu per ton. 
Tullbeloppet har beräknats på gmndval av de nämnda dumpningsnivåerna och 
uppgår till 204 ecu per ton. 
31 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel I 
Artikel 1 i förordning (EEG) nr 2552/93 skall ersättas med följande: 
"Artikel I 
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av konstgjord komnd med 
urspmng i Kina som omfattas av KN-nummer 2818 10 10 och 2818 10 90. 
2. Den tullsats som skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före 
tullklarering, skall vara 204 ecu per ton. 
3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tull tillämpas." 
Artikel 2 
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
UtfUrdad i Bryssel den 
32 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 468 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 05 08 11 
Katalognummer : CB-CO-97-482-SV-C 
ISBN 92-78-24969-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
*3