[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 18.2.2010

KOM(2010)52 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

Effekter av handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

Effekter av handlingsplanen för att stärka kommissionens tillsynsfunktion vid delad förvaltning av strukturåtgärder

Sammanfattning

Efter Europeiska revisionsrättens (nedan kallad revisionsrätten ) årsrapport 2006[1] antog kommissionen år 2008 en handlingsplan för att stärka sin tillsyn av medlemsstaterna när det gäller den delade förvaltningen av strukturåtgärderna (nedan kallad handlingsplanen )[2]. Syftet med handlingsplanen var att stärka kommissionens åtgärder för att ta itu med den höga felfrekvensen i återbetalningarna för strukturåtgärder och med brister i medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem (nedan kallade systemen ). Handlingsplanen innehåller 37 åtgärder inom tio områden (se bilaga 4). Ytterligare åtgärder och program lades till under 2008 och 2009. Kommissionens tillsynsverksamhet blev därför mer omfattande än vad som ursprungligen angavs i handlingsplanen.

De viktigaste resultaten presenterades av kommissionsledamöterna Paweł Samecki och Vladimír Špidla inför Europaparlamentets budgetkontrollutskott den 2 december 2009. Närmare upplysningar återfinns i rapporterna av den 5 november 2008[3], den 3 februari 2009[4] och den 28 oktober 2009[5].

I detta meddelande görs en bedömning av resultaten samt av de första konsekvenserna för genomförandet av handlingsplanen och för kommissionens genomförande av ytterligare åtgärder inom den gemensamma revisionsstrategin för strukturåtgärder (nedan kallad revisionsstrategin ). Vid bedömningen begränsar vi oss inte till enkla kvantitativa indikatorer som felfrekvens eller återvunna belopp, eftersom det är svårt att knyta sådana mått till enskilda åtgärder. Vägledning och utbildning t.ex. bidrar till en bättre förståelse för kraven i lagstiftningen, men de har inga kortsiktiga mätbara effekter. Vi använder därför en lämplig blandning av kvalitativa och kvantitativa indikatorer.

Många av åtgärderna under programperioderna 1994–1999 och 2000–2006 var inriktade på kommissionens revisionsverksamhet och innebar en striktare tillämpning av finansiella korrigeringar. Detta ledde till att de finansiella korrigeringarna ökade för båda perioderna, för att uppgå till 3,801 miljarder euro för 2008 och 2009, jämfört med ungefär 3,567 miljarder euro för hela perioden 2000–2007. I de fall då medlemsstaterna godtar de av kommissionen föreslagna korrigeringarna (70 % av alla fall under 2000–2009) får de omfördela kommissionens bidrag och använda dem till andra stödberättigande projekt. När kommissionen fattar beslut om korrigeringar återvinns beloppen till EU-budgeten.

Handlingsplanen omfattade tre programperioder.

De viktigaste resultaten och effekterna för programperioden 1994–1999:

- Handlingsplanen var för denna period inriktad på att avsluta återstående förfaranden för finansiella korrigeringar. Sammanlagt gjordes finansiella korrigeringar omfattande 864 miljoner euro för Eruf, ESF och Sammanhållningsfonden under 2008–2009, utöver de 1,4 miljarder som hade gjorts innan handlingsplanen började tillämpas. Resultaten för 2008 och 2009 kommer huvudsakligen från den undersökning i samband med slutrevisionen av Eruf 1994–1999 som avslutades i januari 2010. När det gäller ESF omfattar de finansiella korrigeringarna för 1994–1999 sammanlagt 13 program där ett kommissionsbeslut antogs och 17 förfaranden som inleddes under 2008–2009.

De viktigaste resultaten och effekterna för programperioden 2000–2006:

- Kommissionen har riktat in sitt arbete på högriskområden och har genomfört och avslutat egna revisioner av 50 förvaltningsorgan där risken är som störst. Den har också fortsatt att övervaka och fastställa medlemsstaternas handlingsplaner och vidtagit åtgärder rörande alla de fel som revisionsrätten anger i sin årsrapport för 2006 (arbetet med att åtgärda de fel som konstaterades i årsrapporterna för 2007 och 2008 pågår). Syftet med arbetet är att stärka systemen och att tillämpa förfarandena för inställda betalningar och finansiella korrigeringar på de punkter där brister upptäckts för att minska risken för förluster i EU:s budget. Kommissionens revisionsarbete för perioden 2000–2006 har lett till finansiella korrigeringar om sammanlagt 2,9 miljarder euro under 2008 och 2009 (jämfört med 2,1 miljarder euro för de åtta åren före handlingsplanen). Detta väntas påverka avslutandet av programmet positivt, eftersom alla felaktigheter som upptäckts också har undanröjts. Det finns tecken på att riskerna nu är begränsade till några få medlemsstater[6], och att det skett en förbättring av medlemsstaternas system stöds av de bättre omdömen systemen får i generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter för 2008.

- Kommissionens åtgärder rörande medlemsstaternas uppgifter om återkrav och inställda betalningar har gett positiva resultat. En analys tyder på att de inlämnade uppgifterna nu är mer fullständiga och exakta. Dessa förbättringar gör det möjligt att bättre bedöma hur effektiva de nationella kontroll- och korrigeringsförfarandena är. Det finns dock utrymme för ytterligare förbättringar.

- Vid avslutandet av 2000–2006 års program genomförde kommissionen tidiga förberedelser genom att utforma sin egen strategi för avslutandet, ge vägledning och utbildning till medlemsstaterna samt göra översyner av avvecklingsorganens förberedelser[7]. Effekterna av dessa förebyggande åtgärder kommer att märkas vid avslutandet av programmen och de kommer att mätas genom den kvarstående[8] felfrekvensen efter avslutandet.

- Kommissionen har uppdaterat sin handledning om de årliga sammanfattningarna och åter framhållit dessas mervärde för medlemsstaterna. I sin årsrapport för 2008 konstaterade revisionsrätten att kommission vidtagit uppföljningsåtgärder när medlemsstaterna inte följt reglerna och att det skett förbättringar. Några medlemsstater har ökat sammanfattningarnas mervärde genom att göra extra analyser eller andra tillägg.

De viktigaste resultaten och effekterna för programperioden 2007–2013:

- Kommissionen har genomfört strikta förebyggande åtgärder för programperioden 2007–2013, för att säkerställa att tillförlitliga system införs i medlemsstaterna redan från programperiodens början, innan någon ansökan om mellanliggande betalning ännu ersatts. Det första instrumentet är medlemsstaternas bedömning av systemens kravuppfyllelse. Vid slutet av 2009 hade GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter godkänt kravuppfyllelserapporter för 91,6 % respektive 90,8 % av de anslagna beloppen. Den andra förebyggande åtgärden är de nationella revisionsstrategierna. Vid slutet av 2009 hade de båda generaldirektoraten godkänt strategier för 97,1 % respektive 100 % av programmen.

- Kommissionen har genomfört en revision av ett slumpartat urval av projekt, med en metod som liknar revisionsrättens. Den preliminära felfrekvensen på ungefär 5 % som framkom vid denna undersökning tyder på att kommissionens åtgärder genom handlingsplanen, revisionsstrategin och de förbättrade bestämmelserna om tillsyn för perioden 2007–2013 har rätt inriktning. Resultaten av undersökningen måste dock tolkas med försiktighet eftersom de betalningar som ingår i urval gjordes under ett tidigt skede i programperioden, fram till den 31 maj 2009, från de 15 medlemsstater som då hade redovisat utgifter.

- Förordningarna för perioden 2007–2013 har ändrats för att förenkla reglerna och framför allt för att göra det möjligt att använda enhetsbelopp, standardiserade enhetspriser och schablonbelopp för indirekta kostnader. Bestämmelserna om förenklade kostnader syftar till att lätta den administrativa bördan för medlemsstaterna och till att bidra till en mer effektiv och korrekt användning av fonderna, och med tiden också till färre felaktigheter.

- Slutligen har åtgärderna för programperioden 2000–2006 också haft en positiv bieffekt på inrättandet och genomförandet av programmen för 2007–2013, eftersom alla aktörer, tack var de stora satsningarna på vägledning och utbildning, är mer medvetna om möjliga brister i systemen och följderna av dem.

Sammantaget har kommission förbättrat sin kapacitet att övervaka strukturåtgärderna inom den delade förvaltningen.

Inledning till resultat och effekter

Enligt meddelandet om handlingsplanen[9] är handlingsplanen utformad för att komplettera den redan nu omfattande revisionsverksamheten inom revisionsstrategin och för att låta relevanta åtgärder inom handlingsplanen ingå i en integrerad ram för intern kontroll[10]. Den har därför inte genomförts isolerat, eftersom andra åtgärder också vidtas för att förbättra kontrollen av EU:s samfinansiering inom sammanhållningspolitiken. Eftersom åtgärderna inom handlingsplanen är avsedda att leda till en förbättring av kontrollen och i det långa loppet till en lägre felfrekvens kommer det därför inte att vara möjligt att särskilja varken handlingsplanens eller enskilda åtgärders effekter på felfrekvensen. Uppgifter om resultaten återfinns i avsnitt 1 och effekter och slutsatser i avsnitt 2.

1. Resultat av handlingsplanen den 31 december 2009

1.1. Område 1 – Åtgärder inom den gemensamma revisionsstrategin för strukturåtgärder 2000–2006

Åtgärd 1.1: Kommissionen anser att denna åtgärd har gjort de utvalda förvaltningsorganen där risken är som störst mer ändamålsenliga och på sätt bidragit till en betydligt lägre risk för fel före avslutande.

Kompletterande uppgifter : Resultat av de 50 revisioner som slutförts: Elva positiva uttalanden om hur systemen fungerar, två uttalanden med avvikande mening (i dessa fall har kommissionen redan inlett förfarandena för finansiella korrigeringar) och 37 uttalanden med reservation (våra avdelningar följer upp eller har följt upp resultaten). GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter genomförde elva respektive sex extra revisioner under 2009.

Åtgärd 1.2 : GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter har avslutat uppföljningen av 24 av de 27 nationella handlingsplanerna för att åtgärda brister i systemen[11]. Denna åtgärd löste problem som redan konstaterats i medlemsstaternas system och bidrog till att förebygga ytterligare felaktigheter.

Kompletterande uppgifter : 22 positiva uttalanden om åtgärder som medlemsstaterna skulle genomföra och två ansökningar om finansiella korrigeringar genom kommissionsbeslut. För de tre återstående handlingsplanerna har kommissionen inlett förfaranden för betalningsinställelse.

Åtgärd 1.3 : För programperioden 2000–2006 har kommissionen genomfört förfaranden för finansiella korrigeringar rörande 32 Eruf-program, elva ESF-program och 60[12] projekt inom Sammanhållningsfonden.

I åtgärden ingår också att slutföra förfarandena för finansiella korrigeringar för 34 Eruf-program för perioden 1994–1999[13]. Detta gjordes inför en slutundersökning som innebar att 54 program reviderades och som täckte 31,55 % av de beslutade beloppen för Eruf under perioden och ett urval bestående av 1 500 projekt inom dessa program. Summan av de finansiella korrigeringar som gjordes som en följd av undersökningen var 777 miljoner euro[14]. De genomfördes huvudsakligen under 2008 och 2009, och omfattade 2,9 % av de sammanlagda stödberättigande utgifter som ingick i revisionen. Fastän förfarandena för finansiell korrigering inom ESF 1994–1999 inte ingick i handlingsplanen gjordes framsteg under 2008–2009: 13 förfaranden avslutades genom kommissionsbeslut omfattande 44,8 miljoner euro och 17 nya korrigeringsförfaranden inleddes.

Åtgärden har på så sätt bidragit till att korrigerade belopp kunnat anslås på nytt till lagliga och korrekta projekt eller återvinnas till EU:s budget.

Kompletterande uppgifter : Kommissionen har rapporterat om genomförda finansiella korrigeringar till Europaparlamentet varje kvartal. Bilagorna 1, 2 och 3.

Åtgärd 1.4: Kommissionen har förstärkt sin uppföljning av revisionsförklaringarna. GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter har gjort ett slutgiltigt ställningstagande i samtliga de 74 fall av systemfel och enskilda fel som revisionsrätten konstaterat i de projekt som reviderades för 2006 års revisionsförklaring. Uppföljningen innebar att felen kunde korrigeras, att medlemsstaternas system kunde förbättras och att ytterligare fel kunde förebyggas.

Kompletterande uppgifter: I 28 fall gjorde medlemsstaterna korrigeringar, i 30 fall inledde kommissionen förfaranden för finansiella korrigeringar och 16 fall avslutades utan korrigering eftersom medlemsstaterna kunde visa att betalningarna var lagliga och korrekta. Revisionsrätten bedömde att kommissionens uppföljning av fallen i 2006 års revisionsförklaring varit effektiv[15]. När det gäller 2007 års revisionsförklaring har GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter gjort ett slutgiltigt ställningstagande i 84 % av fallen och inlett återvinningsförfarandet där så behövdes. Redan under 2009 inledde kommissionen uppföljningen av 2008 års revisionsförklaring.

1.2. Område 2 – De viktigaste pågående åtgärderna inom kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll

Strukturfondernas revisionstjänster och de nationella revisionsmyndigheterna har ökat sin samordning för att standardisera revisionsmetoder, insamling av uppgifter om kommissionens kostnader för kontroller för meddelandet om godtagbar felfrekvens[16] samt vägledning och utbildning för förvaltnings- och attesteringsorgan. Nio stycken ”förtroendekontrakt” har undertecknats.

Kompletterande uppgifter : Som framgår av den utvärderingsrapport om kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll[17] som antogs i februari 2009 har dessa åtgärder avslutats.

1.3. Område 3 – Förebyggande åtgärder för slutförandet av program och projekt under perioden 2000–2006

Kommissionen har avslutat sin revisionsundersökning av avvecklingsorganen, som nu är bättre rustade för att hantera avslutandena. De brister som konstaterades följs aktivt upp av kommissionen och de berörda organen och kommer att beaktas i kommissionens revisionsstrategi för avslutanden.

Utöver avslutandeseminarierna i medlemsstaterna anordnade kommissionen ett avslutandeseminarium i Bryssel för samtliga medlemsstater under 2008 och ett tekniskt möte för avvecklingsorganen under 2009. Även medlemsstaterna höll presentationer, vilket främjade ömsesidigt lärande från bästa praxis.

Kompletterande uppgifter : Undersökningen gällde avvecklingsorgan som stod för sammanlagt 76 % av utgifterna. En förteckning med frågor och svar och annat material från den avslutande konferensen finns på http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/closure/qa_en.htm. Material från det tekniska mötet finns på Circa ( http://circa.europa.eu ).

1.4. Område 4 – Förebyggande åtgärder för programperioden 2007–2013

Vid slutet av 2009 hade GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter mottagit kravuppfyllelserapporter från 428 program, dvs. 98,6 % av samtliga program. Av dessa godkändes 379 stycken, 20 avslogs och ska lämnas in på nytt av medlemsstaterna och återstoden avbröts eller granskas fortfarande. Slutsatsen är att man i allmänhet har följt kommissionens vägledning och att kommissionen i det stora flertalet fall kan förlita sig på de oberoende revisorernas positiva utlåtanden om att systemen utformats i enlighet med reglerna. Bedömningen av kravuppfyllelse är av avgörande betydelse när det gäller att minska risken för felaktigheter i strukturåtgärderna, eftersom kommissionen inte kan göra några mellanliggande betalningar till ett program förrän systemens utformning har godkänts. Kommissionen och medlemsstaterna har lagt ner stor möda på denna nya förebyggande mekanism för att ha system som är tillförlitliga och som uppfyller alla krav från den nya programperiodens allra första början.

Kommissionen har mottagit 425 nationella revisionsstrategier, för 98,6 % av programmen. Den godkände 420 strategier, avslog två och granskar fortfarande tre. På detta sätt säkerställs att medlemsstaterna har planerat för fullgoda revisionsstrategier som gör det möjligt att snabbt upptäcka brister och felrisker i systemen.

Under 2008 och 2009 föreslog kommissionen ett antal viktiga förenklingsåtgärder för 2007–2013 års regelverk, och åtgärderna antogs av rådet och parlamentet. Några av de viktigaste åtgärderna gäller finansieringsinstrument, inkomstgenererande projekt, beslutet att använda enhetsbelopp och standardiserade enhetspriser för både Eruf och ESF samt möjligheten att använda schablonbelopp för indirekta kostnader inom Eruf, vilket innebär en stor förenkling i förvaltningen av projekt som genomförs av små organisationer.

Kommissionen har publicerat detaljerade handledningar med exempel på god praxis, den har ordnat utbildning om bestämmelserna i förordningarna som gäller perioden 2007–2013, spridit utbildningsmaterial till medlemsstaterna samt uppmuntrat de nationella myndigheterna att utnyttja de nya möjligheterna till förenklade kostnader.

Kompletterande uppgifter : Förenklingsåtgärderna har inlemmats i förordningarna (EG) nr 396/2009 och nr 397/2009 av den 6 maj 2009, nr 1341/2008 av den 18 december 2008 samt nr 846/2009 av den 1 september 2009. Broschyren om stödberättigande finns på följande adress: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/presenta/pres_en.htm. Handledningen om förenklade kostnader diskuterades ingående med medlemsstaternas experter och färdigställdes i januari 2010. Alla handledningar finns på Circa ( http://circa.europa.eu ).

1.5. Område 5 – Åtgärder för att förbättra de primära kontrollerna på nationell nivå

Kommissionen har genomfört alla planerade åtgärder för att effektivisera kontrollerna på lägsta förvaltningsnivå. Kontrollerna på den nivån är det bästa skyddet mot felaktigheter. Den har också anordnat seminarier för förvaltnings- och attesteringsorganen, bl.a. om offentlig upphandling, och publicerat alla de handledningar som nämns i handlingsplanen.

Kompletterande uppgifter : Uppgifter om seminarierna för förvaltnings- och attesteringsorganen finns på http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/manauth/programme_en.htm och http://ec.europa.eu/regional_policy/conferences/trainers/programme_en.htm. I ett frågeformulär som användes i samband med ett seminarium för utbildare uppger de svarande att de använt materialet från seminariet för att informera och utbilda sina kolleger i medlemsstaterna.

1.6. Område 6 – Åtgärder för förbättrad rapportering från medlemsstaterna om finansiella korrigeringar

Kommissionen har gjort stora ansträngningar för att förbättra medlemsstaternas system för finansiella korrigeringar. De belopp som rapporteras för 2008 är mycket högre än för tidigare år, eftersom medlemsstaterna tillhandahåller mer fullständiga uppgifter[18]. Kommissionen har gjort kontroller på plats av kvaliteten hos medlemsstaternas system för inställda betalningar (besök i tio medlemsstater[19] 2008 och i nio andra[20] 2009). Återstående medlemsstater kommer att besökas under 2010. Resultaten hittills visar att de nationella myndigheterna i allmänhet uppfyller kraven, även om det, vilket revisionsrätten bekräftar, finns vissa svagheter när det gäller uppgifternas fullständighet och i systemen för att registrera och rapportera oegentligheter. Med hänsyn till detta omarbetade kommissionen sin handledning om återkrav och inställda betalningar. Den presenterades för medlemsstaterna i januari 2010, i tid inför den sista årsrapporten för 2000–2006 års program och den första för 2007–2013 års program.

Kompletterande uppgifter : Handledningen om återkrav och inställda betalningar presenterades för medlemsstaterna i samordningskommittén för fonderna i januari 2010. Revisionsrätten bedömer i sin årsrapport för 2008 att medlemsstaternas system för återkrav är ”delvis ändamålsenliga”.

1.7. Områdena 7 och 8: Åtgärder för att göra kommissionens revisionsarbete mer slagkraftigt

Den striktare granskningen har ökat omfattningen av finansiella korrigeringar och inställda betalningar. Under 2009 antog kommissionen sju beslut om inställda betalningar, utöver de tio som antogs 2008[21]. Efter kommissionens revisionsverksamhet uppgick de finansiella korrigeringarna under 2008 och 2009 till 3,80 miljarder euro, jämfört med 3,57 miljarder euro under 2000–2007. Ytterligare finansiella korrigeringar om uppskattningsvis 942 miljoner euro var på gång vid slutet av 2009.

Kompletterande uppgifter : Se bilagorna 1, 2 och 3. Revisionsrätten anger också i sin årsrapport för 2008 att kommissionen lämnar tillförlitliga uppgifter om finansiella korrigeringar i den mån de är ett resultat av kommissionens egen revisionsverksamhet (punkt 1.16).

1.8. Områdena 9 och 10: Åtgärder för att maximera nyttan med de årliga sammanfattningar som ska göras enligt artikel 53b i budgetförordningen

GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter behandlade i sina verksamhetsrapporter för 2007 alla de åtgärder som förtecknas i handlingsplanen, med beaktande av revisionsrättens rekommendationer.

När det gäller de årliga sammanfattningar där medlemsstaterna lämnat en slutsats eller en revisionsförklaring använde sig generaldirektoraten av dessa för att bestyrka sin egen bedömning av medlemsstaternas system.

Kommissionen gjorde också en översyn av sin egen handledning med hänsyn till rekommendationerna i den studie som beställts av Europaparlamentet, t.ex. att framhäva uppgifter som tillför ett mervärde och minska mängden överflödig information.

Kompletterande uppgifter : Europeiska revisionsrätten ansåg i sina årsrapporter för 2007 och 2008 att kvaliteten på de årliga verksamhetsrapporterna från GD Regionalpolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter förbättrats samt att kommissionen följt upp arbetet med de årliga sammanfattningarna på lämpligt sätt genom att ge tydlig vägledning och åtgärda de fall där reglerna inte följts. Den reviderade handledningen om årliga sammanfattningar diskuterades med medlemsstaterna vid mötena i samordningskommittén för fonderna i oktober och december 2009.

2. De första effekterna av handlingsplanen och slutsatser

Med hänsyn till åtgärdernas natur och att det krävs en ihärdig och långvarig insats för att minska felfrekvensen kan denna första bedömning av effekterna inte vara annat än preliminär. Ytterligare indikationer, som huvudsakligen kommer att mätas för handlingsplanen i dess helhet beroende på hur felfrekvenserna utvecklas, kommer vi att få genom EU:s och de nationella myndigheternas revisionsverksamhet.

Det finns åtminstone tre områden där kommissionen förväntar sig konkreta effekter av de åtgärder som genomförts inom handlingsplanen:

2.1. De första revisionerna av 2007–2013 års program visar på positiva resultat

För att kunna bedöma om de ovan beskrivna åtgärderna har börjat få positiva effekter på projekten inom de nyligen genomförda programmen 2007–2013 beslutade kommissionen att genomföra en revisionsundersökning enligt en metod som liknar den som revisionsrätten använder inför sina revisionsförklaringar. Det särskilda målet för undersökningen var att utifrån 180 slumpmässigt utvalda projekt bedöma felfrekvensen i de utgifter som medlemsstaterna deklarerade till kommissionen mellan den 1 januari 2007 och den 31 maj 2009 för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden för perioden 2007–2013[22]. Enligt de preliminära resultaten ligger felfrekvensen runt 5 %. Resultaten tyder på att de förbättrade kontrollbestämmelserna inom lagstiftningsramen för 2007–2013 och kommissionens förebyggande åtgärder som beskrivs i detta meddelande har rätt inriktning. Den felfrekvens som framkommit måste dock tolkas med försiktighet, eftersom undersökningen genomfördes i ett tidigt skede av programperioden och urvalet var begränsat till 15 medlemsstater[23] som lämnat in ansökningar om mellanliggande betalningar fram till slutet av maj 2009. Resultatet av undersökningen kommer att färdigställas under första halvåret 2010 när det kontradiktoriska förfarandet med medlemsstaterna har avslutats.

Ytterligare indikationer på effekter på felfrekvensen får vi från resultaten av kommande revisionsverksamhet, från de nationella revisionsmyndigheterna som måste rapportera årliga revisionsresultat utifrån ett statistiskt urval av transaktioner, och från EU (kommissionens revisioner, revisionsförklaringar).

2.2. Kommissionen har stärkt sin tillsynsfunktion inom den delade förvaltningen av fonderna

Kommissions stärkta tillsynsfunktion kan bedömas mot bakgrunden av det fleråriga kontrollsystemets ökade effektivitet. När det gäller perioden 2000–2006 har de båda generaldirektoratens årliga verksamhetsrapport för 2008 visat på en tydlig förbättring i hur medlemsstaternas system fungerade mellan 2007 och 2008[24].

Kommissionen anser också att den kvarstående felrisken efter avslutande av programmen kan visa på hur effektivt ett system är. Det går ännu inte att dra någon slutsats om den kvarstående risken vid avslutande för perioden 2000–2006, eftersom de flesta programmen kommer att avslutas 2010 och resultaten inte kan revideras förrän från och med 2011. Den icke-statistiska avslutsrevision av ett urval Eruf-program[25] för perioden 1994–1999 som GD Regionalpolitik avslutade i januari 2010 ger dock en indikation på att den sammantagna felrisken vid avslutandet och efter finansiella korrigeringar minskat betydligt.

Ett antal förebyggande åtgärder inför avslutandet av 2000–2006 års program (se punkt 1.3) ger förhoppningar om att avslutandet av denna period skulle kunna ge lika positiva resultat.

2.3. Kommissionen har genomfört finansiella korrigeringar på ett effektivt sätt för att minska risken för förluster i EU:s budget

Många av åtgärderna under programperioderna 1994–1999 och 2000–2006 var inriktade på kommissionens revisionsverksamhet och innebar en striktare tillämpning av förfarandena för finansiella korrigeringar. Detta ledde till att de finansiella korrigeringarna ökade för båda perioderna, för att uppgå till 3,801 miljarder euro för 2008 och 2009, jämfört med ungefär 3,567 miljarder euro för hela perioden 2000–2007. Kommissionens mål har varit att de korrigerade beloppen skulle anslås på nytt till lagliga och korrekta projekt eller återvinnas till EU:s budget. Korrigeringar för 5,2 miljarder euro föreslogs av kommissionen och godtogs av medlemsstaterna (som då får anslå beloppen i fråga till nya projekt), och korrigeringar för 2,1 miljarder euro beslutades av kommissionen (beloppen återvinns då till EU:s budget).

Omfattningen av de finansiella korrigeringarna visar att kommissionen målmedvetet söker åtgärda större brister i medlemsstaternas system. De har en avskräckande effekt på medlemsstaterna, som avhålls från att missköta EU-medel – även när medlen förblir i medlemsstaterna måste dessa hitta medel för att samfinansiera de projekt som ersätter dem som varit föremål för finansiella korrigeringar – och som bidrar till att undanröja de fel som upptäcks under genomförandet och på så sätt minskar den kvarvarande felrisken vid avslutandet.

2.4. Slutsatser

Kommissionen har på det hela taget ökat sin tillsynskapacitet för strukturåtgärderna inom den delade förvaltningen och har vidtagit kraftfulla åtgärder för att följa kvarvarande rekommendationer från revisionsrätten.

- Kommissionen har uppnått resultat för samtliga åtgärder och har lagt grunden till fortsatta framsteg. Den anser därför att handlingsplanen har fullbordats och att målen uppnåtts.

- Kommissionen kommer att försöka dra full nytta av bestämmelserna för den nya programperioden 2007–2013, inklusive möjligheterna till förenklade kostnader, för att sänka felfrekvenserna. Den kommer att fortsätta det arbete som inletts genom handlingsplanen och de strikta tillsynsåtgärderna i samband med sin revisionsstrategi. Den kommer också att rapportera om situationen i de årliga verksamhetsrapporterna.

- Syftet med ett kontrollsystem är att minska antalet fel så långt möjligt. När det gäller strukturåtgärderna är målet med systemet att minska den kvarstående risken på en flerårig basis. Kontrollsystemen måste dock ha en rimlig kostnadsnivå och de måste bygga på en tydlig och gemensam syn på avvägningen mellan risk och kostnad, med hänsyn tagen till EU-mervärdet vid investeringar på vissa områden. Framsteg kommer att göras på detta område genom kommissionens initiativ om acceptabel risk. Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag på en acceptabel risknivå för sammanhållningspolitiken senast 2012, med utgångspunkt i utgifterna för 2010 som i huvudsak kommer att omfattas av lagstiftningen för programperioden 2007–2013. Kommissionen uppmanar rådet och Europaparlamentet att göra en gemensam politisk bedömning av kostnaderna för kontroller i samband med EU-åtgärder och därefter att bedöma den felrisknivå som kan godtas inom varje sådant område.

- Samtliga aktörer bör vara medvetna om att det tar tid innan förändringar i lagstiftningen får genomslag när det gäller felfrekvenserna. Lagstiftningsramen för 2007–2013 antogs 2006 men kommer att gälla för majoriteten av strukturåtgärdernas utgifter först från 2010. För att säkra samstämmigheten med framtida lagstiftningsförslag är det av yttersta vikt att beakta sammanhållningspolitikens mål i förhållande till hur de ska uppnås samt hur förvaltning och kontroll ska gå till.

- Medlemsstaterna måste visa att de är fast beslutna att förbättra redovisningsskyldigheten genom att följa kommissionens handledningar om årliga sammanfattningar och genom att låta dessa bli till värdefulla komplement för att garantera tillförlitligheten. Enligt den rättsliga grunden behöver de årliga sammanfattningarna för närvarande inte utgöra en heltäckande revisionsförklaring, men kommissionen uppmuntrar medlemsstaterna att följa de sju medlemsstaters exempel som för år 2009 tog med revisionsförklaringarna och dessutom vidtog andra åtgärder (t.ex. frivilliga nationella deklarationer) för att visa hur angelägna de var att säkra en sund förvaltning av medlen.

- Som revisionsrätten noterar finns det fortfarande utrymme för förbättringar “ute på fältet”. För att uppnå en sådan förbättring krävs att medlemsstaterna engagerar sig full ut, eftersom de har huvudansvaret för att deras system fungerar effektivt. Genom Lissabonfördraget och de förstärkta kontrollbestämmelserna för perioden 2007–2013 ökar detta ansvar än mer.

Bilaga 1 – Översikt över finansiella korrigeringar[26] som kommissionen föreslagit eller beslutat för strukturfonderna[27] och Sammanhållningsfonden, per den 31 december 2009, på bokföringsmässiga grunder (i miljoner euro)

Fond/period | Summa finansiella korrigeringar 2000–2007[28] | Summa finansiella korrigeringar 2008[29] | Finansiella korrigeringar som godtagits av medlemsstaterna 2009 | Finansiella korrigeringar genom kommissionens beslut 2009 (bilaga 3) | Summa finansiella korrigeringar 2009 | Summa finansiella korrigeringar 2008–2009 | Slutsumma 2000-2009 |

Eruf 2000–2006 | 1 561 | 619 | 1 465 | 79 | 1 544 | 2 163 | 3 724 |

Sammanhållningsfonden 2000–2006 | 103 | 54 | 68 | 2 | 70 | 124 | 227 |

ESF 2000–2006 | 475 | 496 | 154 | 0 | 154 | 650 | 1 125 |

Delsumma 2000–2006 | 2 139 | 1 169 | 1 687 | 81 | 1 768 | 2 937 | 5 076 |

Eruf 1994–1999 | 858 | 330 | 55 | 386 | 441 | 771 | 1 629 |

Sammanhållningsfonden 1994–1999 | 225 | 38 | 10 | 0 | 10 | 48 | 273 |

ESF 1994–1999 | 345 | 26 | 0 | 19 | 19 | 45 | 390 |

Delsumma 1994–1999 | 1 428 | 394 | 65 | 405 | 470 | 864 | 2 292 |

Summa | 3 567 | 1 563 | 1 752 | 486 | 2 238 | 3 801 | 7 368 |

Bilaga 2 – Översikt över beslut om inställda betalningar 2009 och pågående finansiella korrigeringar per den 31 december 2009

Fond/period | Antal beslut om inställda betalningar som antagits av kommissionen | Pågående finansiella korrigeringar[30] |

Antal program/projekt | Uppskattade belopp (miljoner euro) |

Eruf 2000–2006 | 6 | 67 | 325 |

Sammanhållningsfonden 2000–2006 | 99 | 153 |

ESF 2000–2006 | 1 | 13 | 141 |

Eruf 1994–1999 | 1[31] | 116 |

Sammanhållningsfonden 1994–1999 | 3 | 3 |

ESF 1994–1999 | 17 | 204 |

Summa | 7 | 200 | 942 |

Bilaga 3 – Uppgifter om beslut om finansiella korrigeringar respektive inställda betalningar som kommissionen antagit 2009 (per den 31 december 2009)

Medlemsstat | Programperiod | Fond | Program | Belopp (miljoner EUR) |

Finansiella korrigeringar | Italien | 2000–2006 | Eruf | Apulien | 79,33 |

Tyskland | 2000–2006 | Eruf | Mecklenburg-Vorpommern | 0,05 |

Delsumma | 79,38 |

Spanien | 2000–2006 | Sammanhållningsfonden | Asturien | 0,07 |

Spanien | 2000–2006 | Sammanhållningsfonden | Kantabrien | 0,69 |

Spanien | 2000–2006 | Sammanhållningsfonden | Norte-Galicien | 0,87 |

Spanien | 2000–2006 | Sammanhållningsfonden | Galicien | 0,17 |

Delsumma | 1,80 |

Tyskland | 1994–1999 | Eruf | Små och medelstora företag i Sachsen-Anhalt | 1,95 |

Tyskland | 1994–1999 | Eruf | Sachsen-Anhalt | 5,14 |

Tyskland | 1994–1999 | Eruf | Schleswig-Holstein | 0,48 |

Tyskland | 1994–1999 | Eruf | Saarland Mål 2 | 8,33 |

Tyskland | 1994–1999 | Eruf | Saarland | 4,99 |

Tyskland | 1994–1999 | Eruf | Nordrhein-Westfalen Leader | 0,22 |

Tyskland | 1994–1999 | Eruf | Nordrhein-Westfalen | 23,55 |

Italien | 1994–1999 | Eruf | Sardinien | 40,50 |

Italien | 1994–1999 | Eruf | Energia | 0,50 |

Portugal | 1994–1999 | Eruf | MTE | 18,52 |

Spanien | 1994–1999 | Eruf | Andalusien | 219,33 |

Spanien | 1994–1999 | Eruf | Baskien | 27,88 |

Förenade kungariket | 1994–1999 | Eruf | Nordöstra England Mål 2 | 8,44 |

Förenade kungariket | 1994–1999 | Eruf | Manchester, Lancashire och Cheshire | 18,04 |

Interreg | 1994–1999 | Eruf | Cadses IT, EL, DE | 1,55 |

Interreg | 1994–1999 | Eruf | Rhen–Mosel | 7,07 |

Delsumma | 386,49 |

Luxemburg | 1994–1999 | Europeiska socialfonden | Mål 3 (offentliga initiativtagare) | 0,84 |

Luxemburg | 1994–1999 | Europeiska socialfonden | Mål 3 (privata initiativtagare) | 0,64 |

Luxemburg | 1994–1999 | Europeiska socialfonden | Mål 5b | 0,13 |

Luxemburg | 1994–1999 | Europeiska socialfonden | Mål 4 | 0,26 |

Spanien | 1994–1999 | Europeiska socialfonden | Andalusien | 16,84 |

Belgien | 1994–1999 | Europeiska socialfonden | Meetjesland Mål 5 | 0,04 |

Finland | 1994–1999 | Europeiska socialfonden | Mål 3 | 0,01 |

Delsumma | 18,76 |

Summa | 486,43 |

Datum för antagande av beslut |

Inställda betalningar | Italien | 2000–2006 | Eruf | Abruzzerna | 28.1.2009[32] |

Interreg | 2000–2006 | Eruf | Grekland, Italien | 28.1.2009[33] |

Interreg | 2000–2006 | Eruf | Archimed | 12.6.2009 |

Interreg | 2000–2006 | Eruf | Danmark, Sverige | 2.9.2009 |

Tyskland | 2000–2006 | Eruf | Saarland | 5.10.2009 |

Tyskland | 2000–2006 | Eruf | Baden-Württemberg | 18.11.2009 |

Spanien | 2000–2006 | Europeiska socialfonden | Iniciativa Empresarial | 21.8.2009 |

Bilaga 4 – Handlingsplan

.

Åtgärd | Revisionsrättens rekommendation | Syfte |

1. Åtgärder inom den gemensamma revisionsstrategin för strukturåtgärder 2000–2006 |

1.1. | Genomföra revisioner av förvaltningsorgan där risken för felaktigheter är stor (2000–2006) | Inrikta arbetet på att förbättra de primära kontrollerna på förvaltningsnivå i medlemsstaterna Göra kommissionens övervakning och kontroll mer ändamålsenlig för att minska risken för fel i medlemsstaternas system | Koncentrera revisionsresurserna på de organ där risken är som störst i syfte att minska eventuella kvarstående risker |

1.2. | Slutföra uppföljningen av medlemsstaternas genomförande av 27 pågående handlingsplaner för att åtgärda allvarliga brister i dessa medlemsstaters förvaltnings- och kontrollsystem | Inrikta arbetet på att förbättra de primära kontrollerna på förvaltningsnivå i medlemsstaterna Göra kommissionens övervakning och kontroll mer ändamålsenlig för att minska risken för fel i medlemsstaternas system | Få en rimlig försäkran om att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar som de ska samt trygga EU:s budget |

1.3. | Slutföra de 20 förfarandena för inställda betalningar och finansiella korrigeringar som pågår för perioden 2000–2006 samt de 34 förfarandena för finansiella korrigeringar från slutrevisionerna för 1994–1999 | Göra kommissionens revisionsarbete mer slagkraftigt genom en mer ändamålsenlig användning av förfaranden för inställda betalningar och finansiella korrigeringar | Få en rimlig försäkran om att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar som de ska samt trygga EU:s budget |

1.4. | Följa upp enskilda fall av materiella fel för 2006 års revisionsförklaring tillsammans med eventuella konsekvenser för systemen | Göra kommissionens övervakning och kontroll mer ändamålsenlig för att minska risken för fel i medlemsstaternas system | Få en garanti för att nödvändiga korrigeringar har gjorts för att skydda EU:s budget |

2. De viktigaste pågående åtgärderna inom kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll |

2.1. | Åtgärd 9 – Ta fram ändamålsenliga instrument för att sprida revisions- och kontrollresultat samt främja den samordnade granskningsmodellen | Att stärka återkopplingsmekanismerna i kontrollsystemet för strukturfonderna | Samordna revisions- och kontrollarbetet så att det får största möjliga genomslag |

2.2. | Åtgärd 10 – Påbörja en första beräkning och analys av kostnaderna för kontrollerna för Eruf | Genomföra kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll i enlighet med revisionsrättens yttrande nr 2/2004 | Skapa underlag för jämvikt mellan kostnaderna för och nyttan med kontrollerna |

2.3. | Åtgärd 11N – granska tillförlitligheten hos nationella kontroll- och rapporteringssystem för återkrav och finansiella korrigeringar | Se till att uppgifterna om finansiella korrigeringar och återkrav är kompletta, genomsynliga och tillförlitliga | Förbättra rapporteringen av finansiella korrigeringar (se åtgärd 6) |

2.4. | Åtgärd 14b – Ge riktlinjer för stödmottagaren eller mellanliggande nivåer om kontroller och ansvarsområden i kontrollkedjan | Främja och göra det lättare att tillämpa de förenklingar som införts för perioden 2007–2013 | Förebygga fel och minska risken för EU:s budget (se åtgärderna 4 och 5.2) |

2.5. | Åtgärd 15 – främja arrangemanget med förtroendekontrakt för strukturfonderna (och därigenom göra det möjligt för kommissionen att förlita sig på det nationella revisionsarbetet för perioden 2000–2006 och skapa underlag för liknande samarbete 2007–2013) | Göra kommissionens övervakning och kontroll mer ändamålsenlig för att minska risken för fel i medlemsstaternas system | Förbättra samordningen av revisionsarbetet för att kunna förlita sig på de nationella revisionsorganens arbete |

2.6. | Åtgärd 16 – samordna revisionsstandarder, felrapportering osv. för strukturfonderna | Göra kommissionens övervakning och kontroll mer ändamålsenlig för att minska risken för fel i medlemsstaternas system | Förbättra den integrerade ramen för intern kontroll genom standardiserade revisionsmetoder |

3. Förebyggande åtgärder för slutförandet av program och projekt under perioden 2000–2006 |

3.1. | Avsluta revisionen av avvecklingsorganens arbete (2000–2006) | Se till att slutförandet sker på ett korrekt sätt | Förebyggande kontroll för att se till att processen för slutförandet fungerar för att upptäcka oegentliga utgifter |

3.2. | Avsluta de interna förfarandena för att säkra en noggrann granskning av avslutandehandlingar | Se till att slutförandet sker på ett korrekt sätt | Se till att det görs tillräckliga förberedelser för slutförandet av programmen inom kommissionen |

3.3. | Göra medlemsstaterna medvetna om de riktlinjer för avslutande av program som kommissionen utfärdade 2006 | Se till att slutförandet sker på ett korrekt sätt | Se till att det görs tillräckliga förberedelser för slutförandet av programmen i medlemsstaterna |

4. Förebyggande åtgärder för programperioden 2007–2013 |

4.1. | Översyn av rapporter och yttranden om bedömningen av kravuppfyllelse | Se till att lagstiftningen tillämpas fullt ut under programperioden 2007–2013 | Se till att det finns ändamålsenliga förvaltnings- och kontrollsystem i ett tidigt skede |

4.2. | Översyn av nationella revisionsstrategier | Se till att lagstiftningen tillämpas fullt ut under programperioden 2007–2013 | Se till att nationella revisionsstrategier följer gällande förordningar |

4.3. | Åtgärder för förenkling: | Främja och göra det lättare att tillämpa de förenklingar som införts för programperioden 2007–2013 | Förebygga fel och minska risken för EU:s budget |

a) Anmärkning om partiellt avslutande enligt artikel 88 i förordning (EG) nr 1083/2006 som följs upp vid årliga möten med förvaltningsmyndigheter |

b) Anmärkning om användning av schablonbelopp för indirekta kostnader (endast ESF) som följs upp vid årliga möten med förvaltningsmyndigheter |

4.4. | Se över och klargöra villkoren för stödberättigande för 2007–2013: | Se till att lagstiftningen tillämpas fullt ut under programperioden 2007–2013 | Se till att gällande regler är tydliga för de nationella myndigheter som ska tillämpa dem och för stödmottagarna |

a) Sammanställning av EU:s regler om stödberättigande för perioden 2007–2013 i en och samma broschyr |

b) Anmärkning om tillämpningen av artikel 55 i förordning (EG) nr 1083/2006 – inkomstgenererande projekt |

c) Anmärkning om tillämpningen av reglerna om statligt stöd |

4.5. | Förbättra kunskaperna om reglerna om offentlig upphandling | Inrikta arbetet på att förbättra de primära kontrollerna på förvaltningsnivå i medlemsstaterna | Minska antalet fel från denna källa vid användning av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden |

5. Åtgärder för att förbättra de primära kontrollerna på nationell nivå |

5.1. | Organisera ett seminarium för förvaltningsmyndigheter och attesterande myndigheter med uppföljning vid årliga möten med förvaltningsmyndigheterna | Inrikta arbetet på att förbättra de primära kontrollerna på förvaltningsnivå i medlemsstaterna | Behandla risken med bristfälliga primära kontroller |

5.2. | Uppdatera riktlinjerna om goda rutiner för primära kontroller och attesteringsfunktionen för 2007–2013 | Inrikta arbetet på att förbättra de primära kontrollerna på förvaltningsnivå i medlemsstaterna Stärka återkopplingsmekanismerna i kontrollsystemet | Behandla risken med bristfälliga primära kontroller och en bristfällig attesteringsfunktion |

5.3. | Ge förvaltningsmyndigheter verktyg för självutvärdering om hur bestämmelserna efterlevs | Inrikta arbetet på att förbättra de primära kontrollerna på förvaltningsnivå i medlemsstaterna | Behandla risken med bristfälliga primära kontroller |

6. Åtgärder för förbättrad rapportering från medlemsstaterna om finansiella korrigeringar |

6.1. | Följa upp inlämnade uppgifter för att komplettera dem och korrigera felaktigheter | Se till att inlämnade uppgifter om finansiella korrigeringar och återkrav blir mer kompletta, genomsynliga och tillförlitliga | Förbättra rapporteringen av återkrav och finansiella korrigeringar |

6.2. | Genomföra kontroller på plats av ett urval av medlemsstaternas uppgifter | Se till att inlämnade uppgifter om finansiella korrigeringar och återkrav blir mer kompletta, genomsynliga och tillförlitliga | Kontrollera att de inlämnade uppgifterna är korrekta |

7. Åtgärder för att förbättra kommissionens rapportering av revisionsarbetet |

7.1. | Förbättra registrerings- och rapporteringssystemen för uppföljningen av revisionsrekommendationer | Göra kommissionens övervakning och kontroll mer ändamålsenlig för att minska risken för fel i medlemsstaternas system Stärka återkopplingsmekanismerna i kontrollsystemet | Förbättra övervakningsprocesserna och underlätta spridning av revisionsresultat |

7.2. | Förbättra registrerings- och rapporteringssystemen för korrigeringar efter kommissionens granskning och revision | Se till att inlämnade uppgifter om finansiella korrigeringar och återkrav blir mer kompletta, genomsynliga och tillförlitliga | Förbättra informationen om återkrav och finansiella korrigeringar som en partiell indikator på kommissionens revisionsarbete |

8. Åtgärder för att göra kommissionens revisionsarbete mer slagkraftigt |

8.1. | Upprätta och genomföra en politik som innebär att betalningar ställs in genom kommissionsbeslut så snart som möjligt efter att allvarliga brister i de nationella systemen upptäckts | Göra kommissionens revisionsarbete mer slagkraftigt genom en mer ändamålsenlig användning av förfaranden för inställda betalningar och finansiella korrigeringar | Få en rimlig försäkran om att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar som de ska samt trygga EU:s budget |

8.2. | Ändra de interna förfarandena för inställda betalningar och finansiella korrigeringar för att påskynda tillämpningen | Göra kommissionens revisionsarbete mer slagkraftigt genom en mer ändamålsenlig användning av förfaranden för inställda betalningar och finansiella korrigeringar | Få en rimlig försäkran om att medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem fungerar som de ska samt trygga EU:s budget |

9. Åtgärder för att förbättra garantierna i de årliga verksamhetsrapporterna |

9.1. | Vidta följande åtgärder i samband med att de årliga verksamhetsrapporterna utarbetas: | Förbättra kvaliteten på generaldirektoratens årliga verksamhetsrapporter | Göra rapporteringen om bedömningen av medlemsstaternas system mer öppen och kontinuerlig för att bättre följa framstegen |

a) Informera om uppföljningen av alla system för vilka påtagliga systemfel upptäcktes 2006 |

b) Rapportera om genomförandet av medlemsstaternas handlingsplaner för att rätta till brister |

c) Rapportera om beslut om att ställa in delbetalningar, andra försiktighetsåtgärder som utanordnaren vidtar avseende delbetalningarna, medlemsstaternas finansiella korrigeringar på kommissionens begäran samt kommissionens beslut om finansiella korrigeringar |

d) Motivera ingående varför invändning inte gjorts när påtagliga systembrister konstaterats |

e) Rapportera om uppföljningen av revisionsrättens tidigare rekommendationer |

10. | Åtgärder för att maximera nyttan med de årliga sammanfattningar som ska göras enligt artikel 53b i budgetförordningen |

Analysera de sammanfattningar som inkommit, föra in resultaten i de årliga verksamhetsrapporterna och vidta åtgärder gentemot medlemsstater som inte uppfyller kraven | Göra en uppföljning av de årliga sammanfattningarna för att se till att de är enhetliga, jämförbara och användbara | Förbättra de garantier som medlemsstaterna ger |

[1] Revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2006, EUT C 273, 15.11.2007, s. 1.

[2] KOM(2008) 97.

[3] SEK(2008) 2756.

[4] KOM(2009) 42.

[5] SEK(2009) 1463.

[6] Revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2008, kommissionens svar till punkt 6.35.

[7] Revisionsorgan med ansvar för de slutliga utlåtandena om de operativa programmen.

[8] Den kvarstående risken efter alla typer av kontroller av utgifterna och finansiella korrigeringar.

[9] KOM(2008) 97.

[10] KOM(2006) 9.

[11] GD Regionalpolitik hade avslutat uppföljningen av den tionde handlingsplanen i januari 2010.

[12] För ett projekt antogs det formella kommissionsbeslutet i januari 2010.

[13] I handlingsplanen ingick inte avslutandet av förfarandena för finansiella korrigeringar för ESF-programmen 1994–1999.

[14] Beloppet inbegriper det sista beslutet som antogs i januari 2010 om 116 miljoner euro.

[15] Årsrapporten för 2008, kapitel 6, bilaga 6.2.

[16] KOM(2008) 866.

[17] KOM(2009) 43.

[18] Enligt uppgifterna från medlemsstaterna uppgick de återkrav och inställda betalningar som de nationella myndigheterna genomfört fram till slutet av 2008 till sammanlagt 3,556 miljarder euro. SEK(2009) 1495.

[19] Belgien, Förenade kungariket, Slovenien, Spanien, Frankrike, Italien, Portugal, Grekland, Irland och Slovakien.

[20] Tyskland, Cypern, Lettland, Ungern, Nederländerna, Österrike, Polen, Sverige och Finland.

[21] Alla beslut om inställda betalningar upphävdes 2009 eller håller på att upphävas.

[22] Projekturvalet skedde i två steg: först gjordes ett slumpmässigt urval av 18 betalningsansökningar som inkommit i slutet av maj 2009 och därefter valdes tio transaktioner ut från varje ansökan. De parametrar som användes var en tillförlitlighetsgrad på 95 % och en väsentlighetströskel på 2 %.

[23] Estland, Litauen, Ungern, Rumänien, Tyskland, Frankrike, Lettland, Polen, Irland, Portugal, Slovenien, Österrike, Sverige, Danmark och Italien. De tio första av dessa valdes ut för att ingå i undersökningen.

[24] Revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2008, kommissionens svar till punkt 6.23.

[25] Programmen valdes ut på grund av sin risknivå, och revisionen omfattade därför alla program där risken var särskilt hög.

[26] Beloppen är preliminära och omfattas av revisionsrättens granskning av årsredovisningen för 2009.

[27] Siffrorna för EUGFJ och FFU ingår inte.

[28] Källa: Anmärkning 6 till kommissionens årsredovisning för 2007. Siffrorna kan ha avrundats i jämförelse med tidigare rapporter.

[29] Källa: Anmärkning 6 till kommissionens årsredovisning för 2008. Siffrorna kan ha avrundats i jämförelse med tidigare rapporter.

[30] Siffrorna är preliminära och kan komma att justeras i samband med pågående kontradiktoriska förfaranden. Beloppen under ”Uppskattade belopp (miljoner euro)” för möjliga korrigeringar är bästa möjliga uppskattningar. Hänsyn har tagits till uppföljningen av revisioner, genomförandet av nationella åtgärdsplaner, de skrivelser om slutgiltigt ställningstagande som sänts till medlemsstaterna samt resultatet av utfrågningarna.

[31] Berör förfarandet under åtgärd 1.3.

[32] Kommissionen beslöt år 2009 att upphäva beslutet om inställda betalningar.

[33] Kommissionen beslöt år 2009 att upphäva beslutet om inställda betalningar.