(6)I enlighet med riktlinjen i rådets yttrande av den 18 juni 2021 om konvergensprogrammet 2021 mäts den finanspolitiska inriktningen för närvarande bäst som en förändring i de primära utgifterna (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan), exklusive covid-19-relaterade tillfälliga krisåtgärder, men inbegripet utgifter som finansieras med icke återbetalningspliktigt stöd (bidrag) från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, i förhållande till den potentiella tillväxten på medellång sikt. För att bedöma om den nationella finanspolitiken är försiktig och dess sammansättning gynnsam för en hållbar återhämtning som är förenlig med den gröna och den digitala omställningen granskas, förutom den övergripande finanspolitiska inriktningen, även utvecklingen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat diskretionära åtgärder på inkomstsidan och exklusive tillfälliga krisåtgärder i samband med covid-19-krisen) och investeringar.

(7)Den 2 mars 2022 antog kommissionen ett meddelande med en allmän vägledning för finanspolitiken 2023 som syftade till att stödja förberedelserna av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram och på så sätt stärka den politiska samordningen. På grundval av de makroekonomiska utsikterna i vinterprognosen 2022 anser kommissionen att det bör ske en övergång från en stödjande aggregerad finanspolitisk inriktning 2020–2022 till en i stort sett neutral aggregerad finanspolitisk inriktning 2023, även om det måste finnas en beredskap att agera om den ekonomiska situationen förändras. Kommissionen meddelade att de finanspolitiska rekommendationerna 2023 även i fortsättningen bör se olika ut för olika medlemsstater och ta hänsyn till eventuella spridningseffekter över gränserna. Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att låta vägledningen återspeglas i sina stabilitets- och konvergensprogram. Kommissionen åtog sig att noga följa den ekonomiska utvecklingen och anpassa sin vägledning efter behov, senast i planeringsterminens vårpaket i slutet av maj 2022.

(8)När det gäller den finanspolitiska vägledningen av den 2 mars 2022 beaktas i de finanspolitiska rekommendationerna för 2023 de försämrade ekonomiska utsikterna, den ökade osäkerheten och ytterligare nedåtrisker samt den högre inflationen jämfört med vinterprognosen. Mot bakgrund av dessa överväganden bör de finanspolitiska insatserna vara inriktade på att öka de offentliga investeringarna i den gröna och den digitala omställningen och energitrygghet, hålla uppe köpkraften i de mest utsatta hushållen för att mildra effekterna av de ökade energipriserna och bidra till att begränsa inflationstrycket till följd av andrahandseffekter genom riktade och tillfälliga åtgärder. Finanspolitiken måste förbli flexibel så att den kan anpassas efter de snabbt föränderliga omständigheterna, och anpassas till länderna efter deras finanspolitiska och ekonomiska situation, även vad gäller deras utsatthet för krisen och tillströmningen av fördrivna personer från Ukraina.

(9)Den 15 oktober 2021 lämnade Bulgarien in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i förordning (EU) 2021/241 bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till den förordningen. Den 4 maj 2022 antog rådet sitt beslut om godkännande av bedömningen av återhämtnings- och resiliensplanen för Bulgarien. Delbetalningarna ska verkställas på villkor att kommissionen fattar ett beslut i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EU) 2021/241 om att Bulgarien på ett tillfredsställande sätt har uppnått de relevanta delmål och mål som angetts i rådets genomförandebeslut. För att delmålen och målen ska anses ha uppnåtts på ett tillfredsställande sätt får delmål och mål som tidigare uppnåtts inte ha upphävts.

(10)Den 29 april 2022 lämnade Bulgarien in sitt nationella reformprogram för 2022 och samma dag sitt konvergensprogram för samma år, inom den frist som fastställs i artikel 4 i förordning (EG) nr 1466/97. De båda programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

(11)Den 23 maj 2022 offentliggjorde kommissionen 2022 års landsrapport för Bulgarien. Den innehöll en bedömning av hur väl Bulgarien hade lyckats med de landsspecifika rekommendationer som rådet antog 2019, 2020 och 2021, och en utvärdering av dess återhämtnings- och resiliensplan, med utgångspunkt i resultattavlan för återhämtning och resiliens. Utifrån denna analys konstaterades i landsrapporten brister i fråga om de utmaningar som inte alls eller endast delvis hade åtgärdats genom återhämtnings- och resiliensplanen, och även nya och framväxande utmaningar, inbegripet dem som uppstått till följd av Rysslands invasion av Ukraina. I landsrapporten behandlades också Bulgariens framsteg i genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och med att uppnå EU:s överordnade mål för sysselsättning, kompetens och fattigdomsbekämpning, liksom framstegen med att nå FN:s mål för hållbar utveckling.

(12)Den 23 maj 2022 lade kommissionen fram en rapport enligt artikel 126.3 i EUF-fördraget. Rapporten behandlade Bulgariens budgetläge utifrån det faktum att dess offentliga underskott 2021 överskred fördragets referensvärde på 3 % av BNP. Rapporten slog fast att underskottskriteriet inte var uppfyllt. I linje med meddelandet av den 2 mars 2022 föreslog inte kommissionen att inleda nya förfaranden vid alltför stora underskott under våren 2022, och den kommer att göra en ny bedömning av om det är relevant att föreslå inledande av sådana förfaranden under hösten 2022.

(13)Den 20 juli 2020 rekommenderade rådet Bulgarien att under 2020 och 2021 vidta alla nödvändiga åtgärder, i linje med den allmänna undantagsklausulen, för att ändamålsenligt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. Bulgarien rekommenderades också att, när de ekonomiska förhållandena medger det, bedriva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat ökade Bulgariens offentliga underskott från 4,0 % av BNP 2020 till 4,1 % 2021. Bulgariens finanspolitiska åtgärder bidrog till den ekonomiska återhämtningen under 2021, samtidigt som de tillfälliga krisstödsåtgärderna ökade från 2,9 % av BNP 2020 till 4,3 % 2021. De åtgärder som Bulgarien vidtog 2021 var i linje med rådets rekommendation av den 20 juli 2020. De diskretionära budgetåtgärder som regeringen antog 2020 och 2021 var mestadels tillfälliga eller kompenserades genom uppvägande åtgärder. Enligt uppgifter som validerats av Eurostat uppgick den offentliga bruttoskulden 2021 till 25,1 % av BNP.

(14)Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetprognoserna i 2022 års konvergensprogram är positivt för 2022 och realistiskt därefter. Regeringen beräknar att BNP i fasta priser kommer att öka med 2,6 % under 2022 och med 2,8 % under 2023. Som jämförelse visar kommissionens vårprognos 2022 en lägre real tillväxt i BNP på 2,1 % 2022 och en högre real tillväxt i BNP på 3,1 % 2023, vilket huvudsakligen beror på olika tillväxtprognoser för sysselsättning och investeringar. I sitt konvergensprogram för 2022 förutspår regeringen att det totala underskottet kommer att öka till 5,3 % av BNP under 2022 och sedan sjunka till 2,9 % under 2023. Det ökade underskottet 2022, som mildras av utfasningen av krisåtgärderna i samband med covid-19, avspeglar främst den kraftiga ökningen av insatsförbrukningen, stödet till företagen och energiåtgärderna samt ändringarna i pensionssystemet. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten öka till 25,5 % under 2022 och till 27,7 % under 2023. Utifrån de politiska åtgärder som var kända vid prognosens brytdatum förutses i kommissionens vårprognos 2022 ett underskott i de offentliga finanserna på 3,7 % av BNP under 2022 och 2,4 % av BNP under 2023. Det är betydligt lägre än underskottet för 2022 som förutspåddes i 2022 års konvergensprogram och beror främst på olika makroekonomiska prognoser, en svagare ökning av insatsförbrukningen och höjda skatter på produktion och import under 2022. I kommissionens vårprognos 2022 förutses en lägre offentlig skuldkvot, 25,3 % 2022 och 25,6 % 2023. Skillnaden beror på ett lägre underskott båda åren och en högre förutspådd ekonomisk tillväxt 2023.

Utifrån kommissionens vårprognos 2022 beräknas den potentiella produktionstillväxten på medellång sikt (10 års genomsnitt) till 1,8 %. Denna beräkning omfattar dock inte effekten av de reformer som ingår i återhämtnings- och resiliensplanen och som kan stärka Bulgariens potentiella tillväxt.

(15)Under 2022 har regeringen fasat ut de flesta av de åtgärder som vidtogs i samband med covid-19-krisen, så de tillfälliga krisstödsåtgärderna förväntas minska från 4,3 % av BNP 2021 till 1,8 % 2022. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas av de åtgärder som vidtagits för att motverka de ekonomiska och sociala effekterna av de höjda energipriserna, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,9 % av BNP 2022 och 0,0 % av BNP 2023. Dessa åtgärder består främst av stödprogram för allmännyttiga företag och hushåll som är gaskonsumenter. De har angetts vara mestadels tillfälliga. Om energipriserna förblir höga också under 2023 kan dock vissa av dessa åtgärder bli kvar. Vissa av åtgärderna är inte riktade, bland annat moratoriet för energipriserna för hushållen. Underskottet i de offentliga finanserna påverkas också av kostnaderna för att erbjuda tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina, som i kommissionens vårprognos 2022 beräknas till 0,1 % av BNP 2022 och 0,2 % av BNP 2023.

(16)Den 18 juni 2021 rekommenderade rådet Bulgarien att under 2022 bedriva en stödjande finanspolitisk inriktning, inbegripet den impuls som ges genom faciliteten för återhämtning och resiliens, samt att upprätthålla nationellt finansierade investeringar. Rådet rekommenderade också Bulgarien att hålla ökningen av nationellt finansierade löpande utgifter under kontroll. Bulgarien rekommenderades även att, när de ekonomiska förhållandena medger det, bedriva en finanspolitik som syftar till att nå en sund offentligfinansiell ställning och säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång sikt, och samtidigt öka investeringarna för att främja tillväxtpotentialen.

(17)Under 2022 förväntas enligt kommissionens vårprognos 2022 och uppgifterna i Bulgariens konvergensprogram för 2022 den finanspolitiska inriktningen vara stödjande med –3,4 % av BNP, vilket rekommenderades av rådet. Bulgarien planerar att ge fortsatt stöd till återhämtningen genom att använda faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar, vilket rådet rekommenderade. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 1,1 procentenheter av BNP jämfört med 2021. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag till den finanspolitiska inriktningen på 1,1 procentenheter av BNP 2022. Bulgarien planerar därför att upprätthålla de nationellt finansierade investeringarna, så som rådet rekommenderade. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2022 ge ett expansivt bidrag på 1,4 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta betydande expansiva bidrag omfattar den ytterligare effekten av åtgärderna för att motverka de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de ökade energipriserna (0,2 procentenheter av BNP) liksom kostnaderna för att ge tillfälligt skydd åt fördrivna personer från Ukraina (0,1 procentenheter av BNP), medan ändringar i pensionssystemet (0,6 %) och löneökningar (0,3 % av BNP) också förutspås att bidra till ökningen av löpande nettoutgifter. Enligt kommissionens aktuella beräkningar har Bulgarien därför inte tillräcklig kontroll över ökningen av de nationellt finansierade löpande utgifterna 2022.

(18)I kommissionens vårprognos 2022 beräknas den finanspolitiska inriktningen under 2023 ligga på -1,3 % av BNP vid oförändrad politik. Bulgarien förväntas fortsätta att använda bidragen från faciliteten för återhämtning och resiliens under 2023 för att finansiera ytterligare investeringar till stöd för återhämtningen. Det positiva bidraget till den ekonomiska verksamheten från de utgifter som finansieras med bidrag från faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder, förväntas öka med 0,7 procentenheter av BNP jämfört med 2022. Nationellt finansierade investeringar beräknas ge ett expansivt bidrag på 0,2 procentenheter 2023. Samtidigt beräknas ökningen i nationellt finansierade primära löpande utgifter (ej inräknat nya åtgärder på inkomstsidan) under 2023 ge ett expansivt bidrag på 0,5 procentenheter till den övergripande finanspolitiska inriktningen. Detta omfattar effekter av utfasningen av åtgärder mot höjda energipriser (0,9 % av BNP), medan ökade sociala transfereringar och löneökningar förutspås bidra till ökningen av löpande nettoutgifter.

(19)I 2022 års konvergensprogram förväntas underskottet i de offentliga finanserna successivt sjunka till 2,8 % av BNP under 2024 och till 2,4 % fram till 2025. Underskottet i de offentliga finanserna förväntas därmed ligga kvar under 3 % av BNP under programperioden. Dessa prognoser förutsätter ökade intäkter från direkta skatter och sociala avgifter som en följd av att hushållen får högre inkomster och att kapitaltransfereringarna ökar tack vare faciliteten för återhämtning och resiliens. Enligt programmet väntas den offentliga skuldkvoten öka till 29,1 % under 2024 och till 30,4 % under 2025. Utifrån kommissionens analys verkar riskerna för skuldhållbarheten vara medelhöga på medellång sikt.

(20)I enlighet med artikel 19.3 b och kriterium 2.2 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ska återhämtnings- och resiliensplanen omfatta ett stort antal ömsesidigt förstärkande reformer och investeringar som ska vara genomförda senast 2026. De ska bidra till att åtgärda alla eller en betydande del av de ekonomiska och sociala utmaningar som beskrivs i de landsspecifika rekommendationerna till Bulgarien från rådet i den europeiska planeringsterminen 2019 och 2020, förutom alla landsspecifika rekommendationer som hade utfärdats fram till den dag då planen antogs. I återhämtnings- och resiliensplanen tas särskild hänsyn till de landsspecifika rekommendationerna på det sociala området med åtgärder för att öka den sociala inkluderingen, vilket förväntas förbättra minimiinkomstsystemets ändamålsenlighet och andelen som omfattas av det, och åtgärder för att driva på integreringen av sysselsättningstjänster och sociala tjänster. Andra åtgärder enligt de landsspecifika rekommendationerna är inriktade på kompetensutveckling, särskilt digitala färdigheter, och på förbättrad arbetsmarknadsrelevans i utbildningssystemet och systemet för livslångt lärande samt ett bredare utbud av hälso- och sjukvårdstjänster i Bulgarien. Åtgärderna kan bidra till att målen uppnås och att fler framsteg görs i genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess handlingsplan fram till 2030. I återhämtnings- och resiliensplanen tas hänsyn till de landsspecifika rekommendationerna genom att utfasningen av fossila bränslen inom energisektorn främjas, den totala energieffektiviteten förbättras och åtgärder genomförs för hållbara transporter och digital infrastruktur/digitala tjänster. Dessutom innehåller planen långtgående åtgärder för att öka effektiviteten inom den offentliga förvaltningen och rättssystemet, förebygga, upptäcka och åtgärda korruption, förbättra företagsklimatet, främja investeringar och utveckla systemet för forskning och innovation. Detta kommer också att hjälpa Bulgarien att fullgöra sina återstående åtaganden inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen och att uppnå sina mål inom ramen för rättsstatsmekanismen.

(21)Genomförandet av Bulgariens återhämtnings- och resiliensplan förväntas bidra till ytterligare framsteg avseende den gröna och den digitala omställningen. Åtgärder som stöder klimatmålen i Bulgarien står för 58,9 % av planens totala tilldelning, medan åtgärder som stöder de digitala målen står för 25,8 % av planens totala tilldelning. Det fullständiga genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen, i enlighet med relevanta delmål och mål, kommer att bidra till att Bulgarien snabbt kan återhämta sig från konsekvenserna av covid-19-krisen, samtidigt som landets resiliens stärks. Samtidigt kommer ytterligare ansträngningar för att dra full nytta av offentliga arbetsförmedlingar och tillhandahålla integrerat sysselsättningsstöd och socialt stöd bidra till att lindra effekterna av den förutspådda demografiska utvecklingen och främja en rättvis grön och digital omställning. Det systematiska deltagandet av arbetsmarknadens parter och andra relevanta berörda parter är fortfarande viktigt för att genomförandet av återhämtnings- och resiliensplanen ska lyckas, liksom annan ekonomisk politik och sysselsättningspolitik utanför planen, och för att säkerställa att fler känner ett egenansvar för den övergripande politiska agendan.

(22)Bulgarien lämnade in partnerskapsöverenskommelsen den 11 maj 2022, medan övriga sammanhållningspolitiska programdokument ännu inte har lämnats in. I enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 ska Bulgarien beakta de relevanta landsspecifika rekommendationerna i programplaneringen av de sammanhållningspolitiska fonderna 2021–2027. Detta är en förutsättning för att förbättra ändamålsenligheten och maximera mervärdet av det ekonomiska stöd som ska erhållas från de sammanhållningspolitiska fonderna, samtidigt som samordning, komplementaritet och enhetlighet mellan dessa fonder och andra unionsinstrument och fonder främjas. För att faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska programmen ska kunna genomföras på ett framgångsrikt sätt krävs också att investeringshinder avlägsnas till stöd för den gröna och den digitala omställningen och en balanserad territoriell utveckling.

(23)Inom ramen för det mandat som EU:s stats- och regeringschefer gav i Versaillesförklaringen syftar REPowerEU-planen till att så snart som möjligt fasa ut Europeiska unionens beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. I detta syfte fastställs de lämpligaste projekten, investeringarna och reformerna på nationell och regional nivå och på EU-nivå i dialog med medlemsstaterna. Målet med dessa åtgärder är att minska det totala beroendet av fossila bränslen och flytta importen av fossilt bränsle från Ryssland.

(24)Bulgariens ekonomi är EU:s mest koldioxidintensiva, med en växthusgasintensitet som är mer än fyra gånger så hög som EU-genomsnittet. I Bulgariens energimix är den nuvarande andelen fossila bränslen 61,5 %, medan kärnkraften står för 24 % och förnybar energi för 14,5 % (vilket är lägre än EU-genomsnittet för förnybar energi på 19 %). Landet är starkt beroende av rysk naturgas. Under 2020 importerades 75 % av naturgasen från Ryssland, vilket är högre än EU-genomsnittet på 43,2 %. Naturgasens andel i energimixen var dock bara 13,9 %, vilket är lägre än EU-genomsnittet på 24,4 %. Industrin är fortsatt den största gaskonsumenten med en andel på 40 %, inbegripet annan användning än energianvändning, medan andelen inom energisektorn har minskat från 30 % 2010 till 25 % 2019. Fjärrvärmesystemen är beroende av naturgas, med små marginaler för förbättringar eftersom de inte kan ersättas av alternativa källor. Även om potentialen för geotermisk energi i uppvärmningssyfte undersöks i återhämtnings- och resiliensplanen, kan ytterligare investeringar komma i fråga för stöd till installation av storskaliga värmepumpar. Koleldad kraftproduktion täcks helt av den inhemska produktionen av brunkol, och Bulgarien importerar begränsade mängder kol från Ryssland att användas i industrin (0,56 miljoner ton, vilket motsvarar 85 % av den totala kolimporten). Å andra sidan är Bulgarien beroende av Ryssland för råolja (63 % av råoljan kommer från Ryssland, vilket är betydligt högre än EU-genomsnittet på 26 %) och importerar 22 % av sina raffinerade oljeprodukter från Ryssland, vilket är lägre än EU-genomsnittet på 35 %. Sammantaget var andelen olja i energimixen 23,9 % 2020, vilket är lägre än EU-genomsnittet som är 32,7 %. Bulgariens återhämtnings- och resiliensplan innehåller antagande av en färdplan för klimatneutralitet. I denna ingår åtgärder för att slutföra utfasningen av stenkol/brunkol senast 2038 samt betydande investeringar och reformer för att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor, samtidigt som ytterligare ansträngningar kommer att behövas för att nå målen för klimatåtgärder och energiomställning. Vad gäller förnybar energi har Bulgarien åtagit sig att tillföra minst 3 500 MW ny kapacitet från förnybara energikällor (vind och sol) och skapa tekniska förutsättningar för att integrera ytterligare 4 500 MW i elsystemet senast 2026. Dessutom omfattar planen en reform för att undanröja de största hindren för utvecklingen av förnybar vätgasteknik och värdekedjor, samt investeringar till stöd för utarbetande av pilotprojekt för att producera förnybar vätgas och hållbar biogas. Det planeras även åtgärder för att hjälpa hushållen att installera solvärmesystem för varmvatten och solcellsanläggningar. I planen definieras även energifattigdom. Det bör noteras att det kommer att behövas en ytterligare höjning av ambitionerna att minska utsläppen av växthusgaser, öka andelen förnybar energi och förbättra energieffektiviteten om Bulgarien ska uppnå målen i 55 %-paketet.