SV    SV SV 
SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 18.9.2008 
SEK(2008) 2445 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
som åtföljer  
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN  TILL EUROPAPARLAMENTET, 
RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA  OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT 
REGIONKOMMITTÉN 
 
Flerspråkighet: en tillgång för Eu ropa och ett gemensamt åtagande  
 
   
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
 
   
KOM(2008) 566 slutlig 
{SEK(2008) 2443}  
{SEK(2008) 2444} 
Denna rapport förpliktar endast de avdelni ngar hos kommissionen som har varit involverade i 
utarbetandet, och föregriper inte på något sätt ett eventuellt senare beslut som fattas av 
kommissionen 
SV 2   SV SAMMANFATTNING 
I denna konsekvensanalys behandlas det aktuella läget inom flerspråkighetspolitiken och det 
läggs ett förslag om att förstärka insatserna på detta område. Den åtföljer förslaget till kommissionens meddelande ”Flerspråkighet: en tillgång för Europa och ett gemensamt 
åtagande” (nr 2008/EAC/004 i planeringen).  
Språklig mångfald är ett utmärkande långsik tigt drag hos Europeiska unionen, där de 
500 miljonerna medborgare talar 23 olika offici ella språk, tillsammans  med 60 andra språk 
som talas endast i vissa regioner eller av vissa grupper, för att inte tala om de över 300 olika 
språk som våra invandrare fört med sig. Det upp skattas att för närvarande är medborgare av 
minst 175 nationaliteter bosatta inom Europeis ka unionens gränser. Migrationsflödena har 
ytterligare byggt på det lapptäc ke av nationella och kulturell a minoriteter som redan fanns. I 
detta sammanhang har interakti onen mellan talare av olika språk ökat kontinuerligt under 
senare år, på grund av den ökande rörlighe ten inom Europa, migrationsflödena från 
tredjeländer och globaliseringen. Denna tendens  kommer förmodligen att fortsätta och öka 
ytterligare under kommande år. Mot denna bakgrund lyfts följande  två problem fram i denna 
konsekvensanalys
1: 
(1) Kunskaperna i främmande språk är otillräckliga. Européerna  har ännu inte skaffat sig 
färdigheter i två ytterligare språk förutom sitt modersmål, något som efterlystes vid Europeiska rådets möte i Barcelona. 
(2) De europeiska medborgarna, företagen och tjänsteleverantörerna är inte fullt medvetna 
om vilken tillgång eller vilka utmaningar de n språkliga mångfalden i Europa innebär.  
Problemdefinitionen stöds av uppgifter och s ynpunkter som inkom under uppföljningen av de 
två tidigare meddelandena om flerspråkighet
2 (2007) och den nio månader långa 
samrådsprocessen (2007–2008). 
I tidigare meddelanden om flerspråkighet och språ klig mångfald fastställdes en dagordning 
för insatserna fram till och med 2006–2007. Där talades också om behovet av att se över 
insatserna och överväga framtida åtgärder. År 2 007 företogs en utvärder ing av vilka framsteg 
som gjorts och hur genomförandet har förlöpt. Även om där konstateras att vissa framsteg 
skett (särskilt när det gäller språkinlärning i primär- och sekundärskolan), så visar den också 
att våra insatser måste fortsätta. De bör också fö rstärkas ur ett livslångt lärandeperspektiv, där 
mycket uppmärksamhet bör ges till informell språkinlärning och språklig mångfald i den 
lokala miljön.  
När det gäller samrådsprocessen var medlemsstaterna, EU-insti tutionerna och de berörda 
parterna eniga om följande:  
Om tillämpningsområdet för politiken om flerspråkighet:  
                                                 
1 Institutionell flerspråkighet (dvs. språk som används av Europeiska kommissionen för 
internkommunikation och i kontakten med medborgarna: publikationer / översättning / tolkning) 
omfattas inte av denna konsekvensanalys och därmed relaterade politiska initiativ. Även om den institutionella flerspråkigheten handlar om språk har den andra problem, målsättningar och 
valmöjligheter och det har beslutats att man inte ska behandla dem tillsammans. 
2 KOM(2003) 449 slutlig, KOM(2005) 596 slutlig, KOM(2007) 554 slutlig. 
SV 3   SV • Språklig och kulturell mång fald ses som en långsiktig faktor i de europeiska 
samhällena. De flesta människor sätter vä rde på detta, samtidigt som de anser att 
denna mångfald måste förvaltas på ett e ffektivt sätt med försiktiga övervägningar. 
Att gå över till att använda ett enda språk är för majoriteten av de svarande inte något alternativ.  
• En språkpolitik som enbart främjar inlärn ing av EU:s officiella språk är för 
begränsad för dagens samhälle, där medbor gare (och andra invånare) som talar 
många olika språk har daglig kontakt med varandra.  
• Språkinlärning bör sättas in i ett livslångt perspektiv. 
• Flerspråkighet är en övergripande fråga med konsekvenser för såväl 
konkurrenskraften som det europeiska medborgarskapet och bör inlemmas i 
många andra politikområden utanför utbildningsområdet. 
• Den språkliga mångfalden bör inte främjas endast med syftet att bevara språken 
som ett självändamål, utan man bör tvärtemot betona dialogen mellan språk och samhällsgrupper.  
• Alla medborgare behöver olika sorters språkkunskaper, beroende på vars och ens 
individuella intressen och på var man bor, liksom på familje- och yrkesbakgrund. 
Om metoderna: 
• Medlemsstaterna och kommissionen bör ut arbeta en språkpolitik som främjar 
språklig mångfald och gynnar en språkvä nlig miljö. Detta kan ske genom man 
ökar antalet språk som lärs ut, sätt er värde på och försöker bibehålla 
medborgarnas språkfärdigheter och mo tiverar dem att lära sig mer.  
• Livslångt språklärande är  avgörande för om medborgarna ska kunna tillägna sig 
nya språkfärdigheter: man bör börja tidigt, hålla motivationen uppe genom hela 
skoltiden och den inledande utbildningen, och fortsätta språkinlärningen under hela vuxenlivet. 
• Informell språkinlärning bör utnyttjas bättre, genom att man ökar tillgången till 
multimedia, virtuell eller fysisk rörlighet och kulturella utbyten. Att lära sig språk på detta vis är effektivt, eftersom man ka n lära sig när, var och hur man vill. Det 
möjliggör också för människor med olik a bakgrund att kommunicera, upptäcka 
och jämföra olika sätt att tänka. 
• Lokala myndigheter, tjänsteleverantörer oc h företag bör ta häns yn till att de ofta 
betjänar medborgare och kunder som talar o lika språk. De bör därför utarbeta 
strategier för att tillgodose männis kors olika behov i fråga om språk. 
Det nya meddelandet kommer att tillföra ett me rvärde genom att följande aspekter behandlas: 
• Fortsätta ansträngningar för att uppnå modersmål plus två-kompetens, genom att man 
klarare anger vilka områden och målg rupper som ligger efter när det gäller 
språkfärdigheter (studerande på yrkesutbil dningar, lågutbildade vuxna och invandrare). 
Denna aspekt har inte fått samma u ppmärksamhet i tidigare meddelanden. 
SV 4   SV • Förankring av flerspråkigheten i det vidare arbetet med tillväxt- och sysselsättningsfrågor, 
genom att man höjer medvetenheten om fördelarna med språklig mångfald och deras 
inverkan på den interkulture lla dialogen. I detta sammanhang håller flerspråkigheten också 
på att segla upp som en del av EU:s ex terna politik, såsom nyligen betonades på Euromed 
Culture Summit .3. 
• En strategi för integrering av flerspråkighete n i relevanta politikområden på europeisk nivå 
samt partnerskap med medlemsstaterna och de be rörda parterna för att se till att alla är 
eniga om målen och uppfyller dem på den lämpligaste nivån. 
Därmed kan man konstatera att fl erspråkighetspolitiken har följande två allmänna mål : 
(1) Att se till att medborgarna får möjlighet att lära sig behärska två språk flytande 
förutom sitt modersmål (”modersmålet plus två”). 
(2) Att höja medvetenheten om den språkliga mångf alden i de europeiska samhällena och 
se till att den blir en tillgång för den interkulture lla dialogen och konkurrenskraften.  
När det gäller genomförandet kommer det första operationella målet att vara att se till att 
flerspråkigheten konsekvent främjas inom a lla ovannämnda EU-politikområden, genom en 
strategi för  integrering av dessa frågor och bästa möjliga utnyttjande av det ekonomiska 
stöd som kan fås via befintliga EU-program . Enligt subsidiaritetsprincipen är det 
medlemsstaterna som fattar de avgörande besluten  i dessa frågor, medan flera berörda aktörer 
(utbildningsanordnare, arbetsmarknadens parter, me dierna, lokala myndigheter etc.) spelar en 
avgörande roll för själva genomförandet. Därf ör kommer det andra op erationella målet att 
vara att arbeta i partnerskap med medlemsstaterna och de berörda aktörerna  och stödja 
dem när det gäller att uppnå de gemensamma måle n och anta en strategi för integrering av 
dessa frågor på deras nivå.  
Man har övervägt följande olika valmöjli gheter för hur målen ska kunna uppnås:  
(1) Inga ytterligare insatser tillsammans me d medlemsstaterna och ingen strategisk 
användning av EU-program (integreringsstrategi). 
(2) Lagstiftning (en rekommendation). 
(3) Den öppna samordningsmetoden: offen tliggöra ett kommissionsmeddelande som 
banar väg för samarbete med medlemsstater na och få det godkänt av de andra EU-
institutionerna. Strategi för integrering av  flerspråkighet i befintliga EU-program och 
EU-initiativ. 
GD Utbildning och kultur har vägt de olika för-  och nackdelarna med ovanstående alternativ 
mot varandra, och har valt att föreslå alternativ 3 . Detta alternativ skulle ge kommissionen 
möjlighet att i samarbete med medlemsstaterna och berörda aktörer hantera utmaningarna på 
flerspråkighetsområdet och finna lämpliga lösni ngar. Detta alternativ, som också bäst svarar 
mot medlemsstaternas och de berörda aktöre rnas förväntningar, överensstämmer med 
                                                 
3 Slutsatser antagna på kulturministrarnas tredje konferens om Europa–Medelhavspartnerskapet – den 
29–30 maj 2008 i Aten; Ordförandeskapets förklaring vid konferensen New Paradigms, New Models 
— Culture in the EU External Relations  den 13–14 maj i Ljubljana  
http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_ politika/kulturno_sodelov anje/nove_paradigm e_novi_modeli_kultur
a_v_zunanjih_odnosih_eu/ .  
SV 5   SV subsidiaritetsprincipen och kommer att utgöra  den bästa grundvalen för att öka medvetenheten 
om kvarstående utmaningar och problem, så att vi kan göra verkliga fr amsteg i riktning mot 
att lösa dem. 
När det gäller hur flerspråkigheten bör främ jas genom EU:s politikområden och program, 
förkastades möjligheten att skapa ett utgift sprogram för flerspråkighet, eftersom 
flerspråkighet är en övergripande målsättn ing på många olika politikområden (utbildning, 
kultur, medier, sysselsättning, so cial integration, forskning m.fl.) , och att stödja dessa utanför 
deras naturliga sammanhang tycks varken lämpligt eller effektivt. En strategi med integrering av flerspråkighet i kommissionens relevanta pol itikområden och program verkade därför vara 
en hållbar lösning. De viktigaste av dessa program är: alla dela r inom programmet för 
livslångt lärande, stöd till språkinlärning genom strukturfonde rna, språkintegrationskurser för 
invandrare med stöd av Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet, programmet 
Aktiv ungdom, programmet Ett Europa för medborga rna, litterära översä ttningar som får stöd 
genom Kulturprogrammet, Mediaprogrammet sa mt program och initiativ inom områdena 
forskning och informationsteknik. 
På grundval av de synpunkter som lämnats oc h med hänsyn till kommissionens begränsade 
möjligheter till direkta insatser är det troligt at t det valda alternativet kommer att få följande 
ekonomiska och sociala konsekvenser, beroende på hur beslutsamt medlemsstaterna och de 
berörda parterna genomför den rekommenderade strategin: 
• Ekonomiska konsekvenser: genom språkkunska pernas betydelse för medborgarnas 
sysselsättningsmöjligheter och konkurrenskraften förväntas de n nya strategin som läggs 
fram i detta meddelande få en positiv inverkan dels på internationell handel och gränsöverskridande investeringar, dels på  den tekniska utvecklin gen och innovationen. 
Den förväntas också inverka positivt på anta let arbetstillfällen och sysselsättningens 
kvalitet samt på förbindelserna med tr edjeländer och med andra världsdelar. 
• Sociala konsekvenser: strategin förväntas få en positiv inverkan på den sociala 
integrationen, liksom på styrformer oc h deltagande i samhällslivet, eftersom 
språkkunskaper är en förutsättn ing för interkulturell dialog. 
När det gäller kostnaderna kommer genomförande t av de föreslagna åtgärderna i meddelandet 
inte att innebära någon budgetökning för kommissionens del. Avsikten är att främja flerspråkigheten genom ett effektivare utnyttja nde av de befintliga programmen, bl.a. genom 
att säkerställa  
• en mer konsekvent strategi (dvs. sända ut ett konsekvent budskap om stöd för språklig 
mångfald och ta hänsyn till språkliga fr ågor i olika projekt och initiativ), 
• en högre grad av synergi mellan medlemsstaterna (dvs. hjälpa dem att nå fram till 
gemensamma målsättningar genom kommissionens  initiativ och utbyt e av god praxis).  
För medlemsstaternas del kommer det i meddelande t i linje med de redan antagna EU-målen, 
såsom Barcelonamålet ”modersmål plus två”, att ges rekommendationer om allmänna och 
praktiska mål med förslag om hur de kan nås,  medan genomförandet fortfarande ligger under 
medlemsstaternas behörighet. En allmän prin cip som förmedlas i kommissionens meddelande 
är en rekommendation om att åtgärderna ska vi dtas så nära medborgarna som möjligt, så att 
man tar hänsyn till lokala språkbehov och förenar näringslivets, civilsamhällets och de lokala myndigheternas resurser så att de ka n utnyttjas så effektivt som möjligt. 
SV 6   SV När det gäller övervakningen kunde den redan ex isterande avdelningsövergripande gruppen 
för flerspråkighet användas för att se till att insatserna samordnas med kommissionen, och att flerspråkighet integreras i de relevanta EU-programmen oc h EU-politikområdena genom 
åtgärder på programnivå (tematiska priorite ringar, budget för språklig förberedelse och 
språkaktiviteter, övervakning osv.). Uppföljni ng med medlemsstaterna säkerställs genom en 
arbetsgrupp av höga företrädare för medlem sstaterna som baseras på den existerande 
arbetsgruppen för språk. För att bibehålla fokus på flerspråkighe tspolitiken och säkerställa en 
regelbunden översyn av re sultaten, kommer kommissione n att rekommendera att EU-
institutionerna avsätter tid i si n kalender för att en gång om året diskutera denna fråga. För 
rådets del kommer den att föreslå att flersp råkighet sätts på den löpande dagordningen för 
ministerrådet (utbildning).  
Kommissionen kommer regelbundet att uppdatera tillgängliga indikatorer och överväga 
möjligheten att finansiera undersökningar av områ den som är mindre utforskade (t.ex. företag 
och tjänsteleverantörer). När det gäller integreringsstrategi n bör kommissionen vid 
utvärdering av relevanta EU-pr ogram och EU-politikområden se till att lämplig hänsyn tas till 
språkfrågor. Kommissionen kommer att uppmuntra medlemsstaterna och de berörda parterna 
att ta upp språkfrågan när de utvärderar sin politik och sina strategier. Den kommer att 
genomföra en övergripande undersökning av de  uppnådda resultaten 2012 och rapportera till 
Europaparlamentet och rådet om de erfarenhete r som gjorts. Därför kommer den att uppmana 
medlemsstaterna att utarbeta rapporter om  sina resultat före utgången av 2011.