A4-0149/99

Resolution om den återkommande rapporten från kommissionen om Estlands framsteg på vägen mot anslutning (KOM(98)0705 - C4-0110/99)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

- med beaktande av Estlands ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, inlämnad den 24 november 1995, i enlighet med artikel O i EU-fördraget,

- med beaktande av kommissionens yttrande om denna ansökan (KOM(97)2006 - C4-0378/97),

- med beaktande av den återkommande rapporten från kommissionen av den 17 december 1998 (KOM(98)0705 - C4-0110/99),

- med beaktande av sammanfattningen av den återkommande rapporten från kommissionen av den 17 december 1998 (KOM(98)0712 - C4-0107/99),

- med beaktande av sin resolution av den 4 december 1997 om kommissionens meddelande Agenda 2000 - en förstärkt och utvidgad union (KOM(97)2000 - C4-0371/97) ((EGT C 388, 22.12.1997, s.17.)), och sina resolutioner av den 11 mars 1998 ((EGT C 104, 6.4.1998, s.110 och s.113.)) om stöd till kandidatländerna i Central- och Östeuropa inom ramen för den förberedande anslutningsstrategin (KOM(97)0634 - C4-0010/98 - 97/0351(CNS)) och om förslagen till rådets beslut om principerna, prioriteringarna, etappmålen och villkoren i partnerskapen (KOM(98)0053 - C4-0130/98),

- med beaktande av Europeiska rådets beslut i Luxemburg (den 12-13 december 1997), i Cardiff (den 15-16 juni 1998) och i Wien (den 12-13 december 1998),

- med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes-, säkerhets- och försvarsfrågor (A4-0149/99), och av följande skäl:

A. Estlands demokratiska institutioner kännetecknas av stabilitet.

B. Den ekonomiska utvecklingen är imponerande och har stimulerats av öppenheten i ekonomin. Banksektorn är däremot vacklande och börsen instabil och krisbenägen.

C. Rysslands ekonomiska och finansiella kris har inte bara drabbat Estland direkt, som ett hårt slag mot landets handel och transithandel, utan också indirekt genom de konsekvenser krisen haft för Estlands övriga regionala handelspartner.

D. De problem som kan relateras till den sociala sammanhållningen orsakas både av en bristande integrering av den rysktalande befolkningen och av den ekonomiska ojämlikhet som råder mellan Tallinn och resten av landet.

E. Betydande framsteg har gjorts i samband med antagandet av gemenskapens regelverk och genomgången av de första förhandlingskapitlen har framskridit smidigt, men för att Estland skall kunna genomföra regelverket på ett effektivt sätt måste landets administrativa kapacitet stärkas och det är mycket möjligt att kapitel som skall behandlas senare kommer att visa sig mer problematiska.

F. Kommissionen bör intensifiera sina ansträngningar för att se till att alla kandidatländer deltar i anslutningsprocessen på lika villkor, också om detta inte innebär att alla kandidatländerna blir medlemmar i EU samtidigt.

G. Det skulle gagna Estland om de två andra baltiska staterna också införlivades i förhandlingsprocessen i dess helhet.

1. Parlamentet konstaterar att Estlands strävan att ansluta sig till Europeiska unionen nu har starkt stöd bland flertalet politiska partier i landet, ekonomiska aktörer och samhället i allmänhet, och betonar vikten av att hålla anslutningsprocessen igång för att inte riskera att detta stöd försvagas,

2. välkomnar Estlands avskaffande av dödsstraffet i mars 1998, men efterlyser ytterligare förbättringar när det gäller förhållandena i häkten och fängelser,

3. välkomnar den ändring i medborgarskapslagen som antogs i december 1998 genom vilken den estniska lagstiftningen anpassades till OSSE:s rekommendationer, och noterar det viktiga bidrag den nya medborgarskapslagen kommer att utgöra för ytterligare integrering av de estnisktalande och de rysktalande i detta mångkulturella och mångetniska samhälle,

4. uppmanar kommissionen och den estniska regeringen att ta hänsyn till de sociala omkostnader som är förbundna med den ekonomiska och finansiella omstruktureringsprocessen genom förstärkta sociala och ekonomiska kompletterande åtgärder, så att en jämn ekonomisk tillväxt ur social synvinkel kan möjliggöras; stöder det tyska ordförandeskapets förslag att utöka Phare-programmets omfattning till att även inbegripa den sociala sektorn,

5. betonar behovet av att stärka åtgärderna för bekämpning av korruption, vilket gäller alla kandidatländer,

6. understryker den betydelse som skapandet av säkra yttre gränser har för EU; konstaterar i detta sammanhang att gränsavtalet mellan Estland och Ryssland paraferades den 5 mars 1999 i St Petersburg och uppmanar båda parterna att så snart som möjligt underteckna och ratificera avtalet,

7. uppmanar kommissionen att helt och fullt stödja Estlands möjligheter att delta i politiken för att främja den nordiska dimensionen, till exempel genom att hjälpa landet att utveckla sina infrastrukturer för transport, telekommunikationer och energi,

8. upprepar på nytt sin uppfattning att varje kandidatland bör dömas på basis av sina egna meriter och framsteg inom ramen för anslutningsförhandlingarna,

9. uppmanar rådet och kommissionen att i samarbete med den estniska regeringen, efter det att den analytiska genomgången avslutats, samtliga förhandlingspositioner presenterats och den andra återkommande rapporten lagts fram hösten 1999, upprätta en konkret tidsplan för anslutningsförhandlingarna och för när dessa kan tänkas vara slutförda,

10. förordar att företrädare för kandidatländernas parlament, utöver det hittillsvarande informations- och åsiktsutbytet i de blandade parlamentariska utskotten, skall tillåtas närvara som observatörer vid Europaparlamentets utskottssammanträden när frågor av betydelse för anslutningen behandlas,

11. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till kommissionen, rådet, Europeiska rådet, parlamenten i medlemsstaterna samt till Estlands regering och parlament.