Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Praktiska aspekter av införandet av euron"

(98/C 73/30)

Den 6 oktober 1997 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om sitt meddelande om "Praktiska aspekter av införandet av euron".

Ekonomiska och sociala kommittén utsåg Umberto Burani till huvudföredragande med ansvar för att förbereda ärendet.

Vid sin 350:e plenarsession den 10-11 december 1997 (sammanträdet den 11 december 1997) antog Ekonomiska och sociala kommittén med 35 röster för och 3 nedlagda röster följande yttrande.

1. Inledning

1.1. Dokumentet som är föremål för detta yttrande presenterades av kommissionen för Ecofin-rådet den 13 oktober 1997 i Luxemburg och en senare version kommer att presenteras vid toppmötet i Luxemburg den 12613 december 1997. Kommissionens meddelande innehåller information om de praktiska förberedelser som företagits, i de olika medlemsstaterna och på europanivå, inför införandet av euron. Meddelandet framhåller också vilka beslut som fortfarande måste fattas inom den extremt begränsade tid som kvarstår, i regel före 1997 års utgång.

1.2. Meddelandet utgör en lägesbeskrivning av förberedelserna inför införandet av euron. Det har därför ett nära samband med grönboken från 1995 () och de beslut som togs av Europeiska rådet i Madrid den 15-16 december 1995. I detta ämne, samt om ett antal specifika frågor, har Ekonomiska och sociala kommittén utarbetat flera yttranden ().

1.3. Eftersom det är viktigt att kommissionen snarast möjligt får det yttrande som begärts, vill kommittén begränsa sina kommentarer till sådana aspekter som kräver att beslut fattas eller att initiativ tas och därmed låta en analys av de initiativ som redan är i gång eller är slutförda vänta till ett senare tillfälle.

2. Arbetsprogram ()

2.1. Kommissionen anser att det är av avgörande betydelse att medlemsstaterna före 1997 års utgång presenterar sina handlingsplaner med avseende på:

- övergångsprogram som inbegriper bokföring, rapporter och skattedeklarationer i euro,

- utfärdande offentliga organs planer för omräkning av aktuell skuld (),

- den slutliga utformningen av den nationella varianten av euro-mynt,

- landsomfattande informationskampanjer,

- respektive lands hållning vad beträffar de skattemässiga konsekvenserna ev eurons införande.

2.2. Slutligen undrar kommissionen angående en rad praktiska problem om det är lämpligast med åtgärder på nations- eller gemenskapsnivå. Om man väljer gemenskapsnivån frågar sig kommissionen om det är nödvändigt att vidta lagstiftande åtgärder eller om man skall låta marknaden åstadkomma en självreglering och möjligtvis anta en uppförandekodex. Även denna fråga bör vara färdigutredd före 1997 års utgång.

3. Pågående förberedelser ()

3.1. Beträffande de pågående förberedelser som företas av de nationella myndigheterna (punkt 1.2 i meddelandet) noterar kommittén de konkreta framsteg som görs i nästan alla medlemsländerna. I meddelandet påpekas att, i enlighet med principen "inget tvång, inget förbud" kommer företagen att fritt kunna välja mellan euron eller den nationella valutan för sin affärsverksamhet när som helst under övergångsperioden.

3.2. Kommittén vill dock göra klart för kommissionen och medlemsstaterna att denna regel får mycket allvarliga konsekvenser, eftersom valet är oåterkalleligt, dvs. företaget kan inte återgå till den nationella valutan när det en gång har valt euron. Det kan hända att det uppstår brister i nya program som tillämpas och som det är komplicerat och tidskrävande att åtgärda. Man kan alltså behöva återgå tillfälligt till de gamla programmen. Ett oåterkalleligt val ser kommittén som ett allvarligt hinder.

3.3. Meddelandet bekräftar att alla nationella myndigheter kommer att sköta sin interna bokföring i nationell valuta under övergångsfasen. ESK konstaterar med tillfredsställelse att den rekommendation som kommittén avgivit 1995 () har omsatts i praktiken. Det återstår bara att beräkna eventuella kostnader för myndigheterna i förening med att de blir skyldiga att acceptera betalningar i euro från allmänheten (och antagligen att göra utbetalningar i euro på begäran).

4. Bokförings- och redovisningsaspekter ()

4.1. De investeringar och kostnader som företagen ådrar sig på grund av övergången till euron är ett omdiskuterat ämne. Kommittén har redan yttrat sig i den frågan (), och menar att marknadsreglerna borde medge en rättvis fördelning av kostnaderna. I flera medlemsstater tycks man inrikta sig på en viss skattemässig flexibilitet som tar hänsyn till övergångskostnaderna. Det är säkert en möjlig väg, men kommittén vill varna för att det kan uppstå ojämlik beskattning mellan de olika staterna, och inom staterna mellan olika ekonomiska kategorier. Övergången till euron skall inte förstärka de olikheter i beskattning som redan existerar i Europa.

5. Praktiska aspekter som berör användarna av den nya valutan ()

5.1. Omräkningsavgifter. Vad beträffar omräkning av kontotillgångar anser kommittén att ingen kostnad skall drabba användarna vid den obligatoriska omställning av kontona som bankerna genomför i övergångsperiodens slut eller vid omräkning av en kreditering till mottagarkontots valuta. Omräkning av nationell valuta till euro bör också göras kostnadsfritt av bankerna i den mån det rör sig om "gängse hushållskvantiteter". Man bör reglera alla andra tänkbara girerings- och växlingstransaktioner, och lätt överblickbara uppgifter om eventuella avgifter, inom ramen för frivilliga åtaganden inom berörda sektorer. Vi rekommenderar att man använder nationella euro-märken för att markera att avgifter beräknats i vederbörlig ordning, som kompletterande information till konsumenterna.

5.1.1. När det gäller omräkningsavgifter (punkt 4.3 i kommissionens meddelande) är frivilliga överenskommelser eller uppförandekodex att föredra framför reglering, men på alla de ställen där omräkning sker borde det rent allmänt vara obligatoriskt att anslå tabeller och ange att omräkningen är kostnadsfri.

5.2. Kommittén anser att datumet den 1 januari 2002 för första utgivning av eurosedlar och euromynt bör bibehållas.

5.3. Dubbel prismärkning (punkt 4.2 i kommissionens meddelande). För tillämpning av subsidiaritetsprincipen bör medlemsstaterna själva besluta via rättsakter om dubbel prismärkning skall vara obligatorisk under övergångsfasen, eller om berörda näringslivsintressen (särskilt detaljhandeln) via sin organisation skall göra ett frivilligt åtagande om att räkna fram och notera det nya korrekta priset enligt fastställd omräkningskurs och från och med fastställt datum. Dessutom kan man ställa kravet att detaljhandelsföretagen skall ställa alla nödvändiga hjälpmedel till sina kunders förfogande för att de skall vänja sig vid den nya euro-valutan och dess värde, till exempel genom miniräknare på kundvagnar, omräkningslistor med de viktigaste riktpriserna osv. Kommittén avråder från att åberopa gemenskapslagstiftning under den föregående perioden, eftersom det kan visa sig ogörligt med tanke på skiftande nationella förhållanden. Det är marknaden som bör se till att dubbel prismärkning används, om det skulle visa sig att så är nödvändigt eller lämpligt.

5.3.1. Lagstiftande åtgärder eller reglerande initiativ borde framför allt syfta till att förhindra att situationen utnyttjas till konsumenternas nackdel, och att de utsätts för till exempel felaktig omräkning eller medveten feltolkning av avrundningsreglerna. Kommittén önskar att denna aspekt utreds av kommissionen och medlemsstaterna; Det är viktigt att konsumenten kan kontrollera att priserna överensstämmer, men det är ännu viktigare att överensstämmelsen åläggs försäljare av varor och tjänster och att överträdelser som inte görs i god tro rubriceras som bedrägeri, till exempel vid uppsåtlig och systematisk överträdelse av reglerna.

5.4. En aspekt som kommissionens meddelande inte har tagit upp är hur man skall hantera betalkort och "smart cards" under övergångsperioden. I sitt yttrande om grönboken påpekade kommittén att dessa betalningsmedel har - eller inom kort kommer att få - mikroprocessorer inlagda i kortet som gör det möjligt att betala antingen i den ena eller den andra valutan och utför omräkning. Därigenom skulle man få en automatisk kontroll av om de priser som skyltas är rätt omräknade.

5.4.1. Kommittén föreslår att kommissionen studerar de olika aspekter som rör användandet av kort och gör ansträngningar för att förenkla användandet. Det är viktigt att marknaden, och särskilt konsumenterna, känner trygghet, vilket kan uppnås om vissa frågor som hittills varit ovissa avgörs omgående, såsom till exempel möjligheten för kortinnehavare att få ersättning för kostnader.

5.5. Fas med parallella valutor (fas C). För att kunna undvika onödiga växlingsköer under de första dagarna efter det att euromynten och -sedlarna införts samt för att möjliggöra en ordnad, lugn och inte alltför kostsam inväxling av den nationella valutan till euromynt och -sedlar krävs det att det fastställs en minimilängd för fas C. I de medlemsstater där man räknar med att endast behöva några dagar för att växla in den nationella valutan till euro kommer inte de ovan nämnda nackdelarna att kunna undvikas. Medlemsstaternas befogenhet (i enlighet med artikel 15 i rådets beslut av den 7 juli 1997 om rättsliga ramar för införandet av euron) att få bestämma hur lång fas C skall vara, bör lämnas intakt. Kommissionen uppmanas dock att stödja medlemsstaterna när de skall informera om och diskutera frågan om hur lång fas C skall vara.

6. Informationskampanjer ()

6.1. Kommittén uppmärksammar vad som genomförts i informationsväg av kommissionen och medlemsstaterna, men även av olika ekonomiska operatörers organisationer och av konsumentorganisationer, med eller utan ekonomiskt stöd från kommissionen. En första summarisk genomgång av programmen visar dock att följande aspekter utelämnats eller behandlats marginellt:

- Under en viss tid kommer både den nationella och den gemensamma valutan att gälla. Det är mot bakgrund av detta som man kan förhindra onödig köbildning på bankkontoren under övergångens första dagar. Möjligheten att växla i lugn och ro - såsom man alltid gjort då gamla utgående sedlar bytts ut mot nya - är inte enbart en organisationsfråga, utan det påverkar också omräkningskostnaderna, såsom vi visat i punkt 5.1 ovan.

- Praktiska aspekter på användandet av betalkort och "smart cards", vilket behandlats i punkt 5.5. Utgivarna av kreditkort, betalkort och "smart cards" måste erbjuda objektiv information om de praktiska aspekterna av att utnyttja deras kortsystem. Det ankommer på kommissionen att lägga fram kompletterande, neutral information som inte bortser från eventuella nackdelar.

7. Finansmarknaden ()

7.1. Kommittén behandlade detta i sitt yttrande om kommissionens meddelande "Effekterna av införandet av euron på kapitalmarknaderna" ().

Bryssel den 11 december 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() KOM(95) 333 slutlig.

() Yttrande av den 26 oktober 1995 om "Grönbok om praktiska åtgärder vid införandet av den gemensamma valutan" (EGT C 18, 22.1.1996).

Yttrande av den 26 september 1996 om "Konsekvenserna av Ekonomiska och monetära unionen: Ekonomiska och sociala aspekter på konvergenskraven och den folkliga förankringen av den gemensamma valutan" (EGT C 30, 30.1.1997).

Yttrande av den 31 oktober 1996 om "Konsekvenser för marknaden av den lagstiftning och reglering som är nödvändig för övergången till en gemensam valuta" (EGT C 56, 24.2.1997).

Yttrande av den 29 maj 1997 om "Åtgärder när det gäller den ekonomiska och monetära unionens tredje fas: En stabilitets- och tillväxtpakt i syfte att säkerställa budgetdisciplinen, förstärka konvergensåtgärder och en ny växelkursmekanism" (EGT C 287, 22.9.1997).

Yttrande av den 10 december 1997 om kommissionens meddelande "Effekterna av införandet av euron på kapitalmarknaderna" (EGT C 19, 21.1.1998).

() Se inledningen och sammanfattningen i kommissionens dokument.

() Se kommissionens meddelande "Effekterna av införandet av euron på kapitalmarknaderna" (KOM(97) 337 slutlig, 2.7.1997).

() Första kapitlet i kommissionens meddelande.

() Yttrande av den 26 oktober 1995, punkterna 5.3.11 och 6.4.3.

() Punkt 3.2 i kommissionen meddelande.

() Yttrande av den 26 oktober 1995, punkterna 6.2.4 till 6.2.7; EGT C 18, 22.1.1996.

() Fjärde kapitlet i kommissionens meddelande.

() Femte kapitlet i kommissionens meddelande.

() Sjunde kapitlet i kommissionens meddelande.

() Yttrande antaget den 10 december 1997; EGT C 19, 21.1.1998.

BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

Följande ändringsförslag, som fick minst en fjärdedel röster, avvisades under diskussionerna:

Punkt 5.3.1

Ändra texten på följande sätt:

"Kommittén uppmanar medlemsstaterna att noga utreda denna aspekt inom ramen för sina nationella straffrättsliga regler."

Resultat av omröstning

För: 13, emot: 19, nedlagda: 22.

Avsnitt 5

Lägg till en ny punkt:

"Förberedelser inom IT-branschen.

Ekonomiska och sociala kommittén anser att näringslivet, den offentliga förvaltningen och konsumenterna inte skall behöva utsättas för upprepade systemtekniska förändringar på grund av att datorerna måste programmeras om inför år 2000 eller på grund av införandet av euron. Med tanke på omställningskostnaderna och på att man inte får undergräva planeringssäkerheten eller förtroendet, bör IT-branschen med strategiskt stöd från kommissionen i god tid erbjuda komplexa systemtekniska lösningspaket. Ekonomiska och sociala kommittén ser i detta sammanhang positivt på att ett Euro-IT-forum inrättas. Kommittén skulle önska att ett sådant forum kunde inrättas redan under första halvåret 1998, så att ingen tid går förlorad."

Resultat av omröstningen

För: 15, emot 17, nedlagda 5.