SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 18.1.2013  
COM(2013) 5 final 
  
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET
Halvtidsutvärdering av ISA-programmet 
 
 
 RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET 
Halvtidsutvärdering av ISA-programmet 
 
 1. I NLEDNING  
Genom beslut av Europaparlamentet och rådet (nedan kallat ISA-beslutet )1 infördes 
den 1 januari 2010 det sexåriga program met avseende lösningar för att uppnå 
interoperabilitet mellan europeiska o ffentliga förvaltningar (nedan kallat ISA-
programmet ) som ett uppföljningsprogram till IDABC-programmet2. 
Syftet med denna rapport är  att lägga fram resultaten och rekommendationerna från 
halvtidsutvärderingen av ISA-programmet. I artikel 13.3 i ISA-besl utet fastställs att 
en utvärdering ska göras och att Europeis ka kommissionen ska lämna resultaten av 
utvärderingen till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2012. 
Utvärderingen3 genomfördes av kommissionen me d bistånd av en arbetsgrupp 
bestående av oberoende experter från e tt konsultföretag (utvärderingsgruppen). 
Företrädare för kommissionens enhete r har övervakat utvärderingen genom 
kommissionens styrgrupp4. 
2. B AKGRUND  
Syftet med ISA-programmet är att stödja samarbetet mellan europeiska offentliga 
förvaltningar genom att underlätta en effe ktiv gräns- och sektorsöverskridande 
elektronisk samverkan mellan sådana förv altningar, inklusive organ som utför 
offentliga funktioner på förvaltningarnas vägnar, för att kunna tillhandahålla 
elektroniska offentliga tjänster som stöder genomförandet av EU:s politik och verksamheter
5. 
Syftet omfattar både det slutliga målet att stödja samarbetet mellan europeiska 
offentliga förvaltningar för att kunna tillhandahålla elektroniska offentliga tjänster som stöder genomförandet av EU:s politik och verksamheter, och det mellanliggande 
målet att i denna avsikt underlätta en e ffektiv gräns- och sektorsöverskridande 
elektronisk samverkan mella n dessa förvaltningar. 
För att uppnå både det slutliga målet oc h det mellanliggande målet samt för att 
erbjuda ”gemensamma lösningar so m underlättar interoperabilitet”
6 initieras inom 
ramen för ISA-programmet undersökningar, projekt och kompletterande åtgärder 
som särskilt ska främja följande: 
– Inrättande och förbättring av gemensamma ramar till stöd för gräns- och 
sektorsöverskridande interoperabilitet. 
                                                 
1 Europaparlamentets och rådets beslut nr 922/2009/EG av den 16 september 2009 om lösningar för att 
uppnå interoperabilitet mellan europeiska offentliga förvaltningar (ISA), EUT L 260, 3.10.2009, s. 20. 
2 Europaparlamentets och rådets beslut 2004/387/EG av den 21 april 2004 om interoperabelt 
tillhandahållande av alleuropeiska e-förvaltningstjänster för offentliga förvaltningar, företag och 
medborgare (IDABC), EUT L 144, 30.4.2004 (se EUT L 181, 18.5.2004, s. 25). 
3 Den fullständiga utvärderingsrapporten finns på 
http://ec.europa.eu/isa/documents/interi m_evaluation_of_the_isa_programme.pdf . 
4  GD Kommunikationsnät, innehåll och teknik, GD Info rmationsteknik, GD Inre marknaden och tjänster, 
Generalsekretariatet och GD Skatter och tullar. 
5 Artikel 1.2. 
6 Artikel 1.1. 
 
 – Drift och förbättringar av befintliga ge mensamma tjänster samt inrättandet av 
nya gemensamma tjänster. 
– Förbättringar av befintliga återanvändningsbara allmänna verktyg samt 
inrättandet av nya sådana. 
– Bedömning av IKT-konsekvenser na av EU:s lagstiftning. 
Med gemensamma ramar avses strategier, specifikationer, metoder, riktlinjer samt 
liknande tillvägagångssätt och dokument. 
Med gemensamma tjänster avses operativa  tillämpningar och infrastrukturer av 
generisk art som uppfyller gemensamma användarkrav inom alla politikområden. 
Med allmänna verktyg avses referenspl attformar, delade plattformar och 
samarbetsplattformar, gemensamma kom ponenter och liknande beståndsdelar som 
uppfyller gemensamma användarkra v inom alla politikområden. 
Särskilda åtgärder som finansieras ge nom programmet anges i ISA:s rullande 
arbetsprogram, som kommissione n ändrar minst en gång om året efter samråd med 
ISA-kommittén, som inrättats genom ISA-beslutet. 
3. M ETOD  
Halvtidsutvärderingen av ISA-programme t bygger på flera olika metoder, dvs. 
kvantitativa och kvalitativa uppgifter i fo rm av skrivbordsforskning, online-enkäter, 
intervjuer, skriftliga förfrågningar med begäran om ytterligare information och 
fallstudier med deltagande av många olika typer av företrädare från medlemsstaterna 
och från EU:s enheter samt ett be gränsat antal andra intressenter. 
4. O MRÅDEN OCH FRÅGOR SOM TOGS UPP VID UTVÄRDERINGEN  
Utvärderingen inriktades på följande sex huvudkriterier: 
– Relevans  — I vilken utsträckning bidrar de åtgärder som finansieras genom 
ISA-programmet till att programmets mål nås? I vilken utsträckning är ISA-
programmets mål fortfarande relevanta i förhållande till förä nderliga behov och 
prioriteringar på både na tionell nivå och EU-nivå? 
– Effektivitet  — Hur effektivt har de olika insa tserna och åtgärderna omvandlats 
till prestationer och resultat? Vilka aspekter av programmet är mest effektiva eller ineffektiva, i synnerhet va d gäller mobiliserade resurser? 
– Ändamålsenlighet  — Hur ändamålsenliga har IS A-programmets resultat och 
effekter varit när det gäll er att uppnå dess särskilda och allmänna mål? Finns 
det aspekter som är mer eller mindre ändamålsenliga än andra och, i så fall, 
vilka lärdomar kan vi dra av detta? 
– Nytta  — Hur förhåller sig ISA-programmets åtgärder, resultat  och effekter – 
uppnådda och förväntade – till de behov som de ska tillgodose? I vilken 
 
 utsträckning kan åtgärder vidtas för att öka nyttan med programmets insatser 
och vilka åtgärder bör detta i så fall vara? 
– Hållbarhet  — I vilken utsträckning säkerstä lls lösningarnas finansiella, 
tekniska och operativa hållbarhet? 
– Samstämmighet  — I vilken utsträckning prägla s åtgärderna av en helhetssyn 
inom ramen för programmet? Hur väl uppnås synergieffekter mellan programåtgärderna och annan EU-verksamhet? 
Utöver specifika frågor med anknytning till utvärderingskriterierna har ett antal 
relaterade frågor tagits upp. Kommissione ns styrgrupp lade under utvärderingen 
dessutom till följande kriterium: 
– Samordning  — I vilken utsträckning är åtgärderna samordnade med eller 
anpassade till behoven hos andra intressent er och hos medlemsstaterna? I vilken 
utsträckning samordnas åtgärderna inom andra EU-initiativ med ISA-åtgärderna? 
5. R
ESULTAT  
Utvärderingsgruppen har på grundval av de  uppgifter som samlats in lagt fram 
resultaten i förhållande till de faststäl lda utvärderingsfrågorna. Resultaten kan 
sammanfattas enligt nedanstående. 
5.1 Relevans 
När det gäller ISA-programmets slutliga mål har kommissionen kommit fram till att 
programmet är helt anpassat till det mella nliggande målet, eftersom 88 % av ISA-
åtgärderna underlättar effektiv och ändamå lsenlig sektorsöverskridande samverkan 
mellan europeiska offentliga förvaltn ingar och 94 % underl ättar elektronisk 
gränsöverskridande samverkan mellan offentliga förvaltningar i hela EU. I de flesta av intervjuerna och enkätsvaren nämnde s dock inte den sektorsöverskridande 
aspekten av det mellanliggande ISA-målet. 
ISA-programmet är nära anpassat till den di gitala agendan för Europa och till EU:s 
handlingsplan för e-förvaltning 2011-2015. Det uppfattas dessutom som ett bidrag 
till genomförandet av inremarknadsakten, tjänstedirektivet, miljöskyddsdirektiven och direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. 
Programmet anses dessutom vara releva nt när det gäller att svara upp mot 
medlemsstaternas behov, eftersom de behov som tillgodoses fortfarande betraktas som aktuella behov hos europeiska offentliga förvaltningar. 
Ytterligare behov som identifie rades av medlemsstaterna va r förbättrad samordning 
mellan ISA-programmet och såväl medlem sstaterna som kommissionens enheter 
samt ökad återanvändning av ISA-lösningar. 
5.2 Effektivitet 
ISA-programmet anses generellt vara effektivt. För det första så har den smidiga 
process som ledde till ISA-kommitténs positiva yttranden om ISA:s rullande arbetsprogram samt programmets första och andra översyner, tillsammans med ett 
 
 snabbt frigörande av medel i genomsnitt sex arbetsdagar efter att arbetsprogrammet 
och översynerna antagits, sä kerställt ett effektivt genomförande. För det andra anses 
budgetmedlen vara effektivt tilldelade oc h förbrukade, eftersom den anslagna 
budgeten är nästan densamma som den ut nyttjande budgeten och den totala budgeten 
för perioden 2010-2012 ligger mycket  nära de beräknade utgi fterna för den perioden. 
Programresultatet är generellt på rätt väg, trots vissa förseninga r när det gäller att 
uppnå några av delmålen. 
Det finns några aspekter av ISA-program met som inte uppfattas som effektiva och 
det är särskilt två sådana som pekas ut. För det första anses inte intressenternas 
delaktighet vara effektiv, särskilt inte medlemsstaternas deltagande i programmet. 
Detta gäller närmare bestämt de nationella experterna på interoperabilitet och kan 
delvis förklaras med otillräckliga resurser på nationell nivå. För det andra anser utvärderarna att tilldelninge n av personalresurser bara är delvis tillräcklig, med 
hänsyn till den höga omsättningen och resursfö rdelningen i förhållande till de siffror 
som angavs i finansieringsöversikten för förs laget till ISA-beslut när det antogs av 
kommissionen och överlämnades till Eur opaparlamentet och rådet. I några av 
intervjuerna tar man upp bristen på expert kunskap på särskilda områden, otillräckliga 
budgetresurser och ett ineffektivt genomföra nde av programmet, men utvärderarna 
fann inga underlag som styrkte dessa uppfattningar. 
5.3 Ändamålsenlighet 
En särskild bedömning av programresultaten är inte möjlig än eftersom ISA-
programmet fortfarande befinner sig i ett tidigt stadium och det fortfarande är mycket 
få nya åtgärder som har gett några resu ltat. Gemensamma ramar uppfattades som 
programmets mest ändamålsenliga lösninga r jämfört med gemensamma tjänster och 
återanvändningsbara allmänna verkt yg. ”Bedömning av IKT-konsekvenser” 
framhölls särskilt som en åtgärd som ännu in te hade gett de förv äntade fördelarna.  
5.4 Nytta 
Att vid en halvtidsutvärdering göra en  bedömning av ett programs nytta kan 
ifrågasättas och faktum är att detta vanligen inte görs förrän vid de slutliga utvärderingarna. Utvärderarna har doc k ändå tagit upp den aspekt som rör 
möjligheten att återanvända ISA-lösningarna. 
ISA-programmets resultat återvänds delv is både i medlemsstaterna och inom 
kommissionen. De flesta av intressent erna i medlemsstaterna uppgav att ISA-
lösningar återanvändes på nationell nivå. Även om konkreta lösningar inte alltid 
kunde anges sägs ungefär 24 % av ISA-lösninga rna ha återanvänts, vilket motsvarar 
cirka 65 % av programmets totala budget dä r sTESTA-nätet står för den största 
delen. Ett representativt antal av de inte rvjuade ansåg att ISA-lösningar återanvänds 
inom kommissionen. Ett litet antal responde nter i online-enkäte rna delar dock inte 
den här uppfattningen, vilket kan tyda på att medvetenheten om ISA-lösningarna är 
otillräcklig. 
5.5 Hållbarhet 
Hållbarhet är i likhet med nytta vanlig en inte något man bedömer vid en 
halvtidsutvärdering. Även om utvärderar na tog upp den här aspekten dras inga 
definitiva slutsatser rörande ISA-lösninga rnas hållbarhet, av två huvudsakliga skäl. 
 
 För det första befinner sig ISA-programmet fortfarande i ett tidigt stadium, vilket 
betyder att det ännu inte har gett tillräckligt många resultat och effekter som kan vara 
hållbara. För det andra skulle giltighete n i eventuella slutsatser vara mycket 
tveksamma eftersom det underlag som gått att samla in är så begränsat.  
I utvärderingsrapporten noteras  att man behöver fastställa  medel som kan användas 
för att säkerställa den långsiktiga hållbarheten för ett växande antal lösningar som utvecklas genom ISA-programmet (och dess föregångare). 
Vad beträffar den finansiella hållbarheten  anger utvärderarna att den föreslagna 
Fonden för ett sammanlänkat Europa hör ti ll de medel som skulle kunna användas 
för att uppnå hållbarhet för några av ISA-programmets operativa verksamheter. 
5.6 Samstämmighet 
Synergier är relativt väl etablerade i nom ISA-programmet eftersom 78 % av ISA-
åtgärderna har lett till interna synergier. Generellt upplever de fl esta intressenterna 
att synergierna är dåligt eller otillräckligt etablerade eller att de leder till vissa 
överlappningar, vilket en de l anser bero på att informationen till intressenterna har 
varit otillräcklig, att inga samverkansområden identifiera ts i programmet och att det 
saknas en kontrollmekanism för att se  till att ISA-lösningarna återanvänds. 
Samtidigt uppnår ISA-programmet synergie ffekter med andra EU-initiativ. Några 
ISA-åtgärder samverkar med IKT-st ödprogrammet inom ramprogrammet för 
konkurrenskraft och innovation, portalen för öppna uppgifter och e-deltagande, samt 
i mindre omfattning med IKT-programme t inom sjunde ramprogrammet, IKT-
standardiseringen och handlingspl anen för europeisk e-juridik. 
5.7 Samordning 
Medlemsstaterna är inte tillräckligt delaktiga i ISA-programmet. Trots att 
medlemsstaterna deltar i arbetet med att fa stställa programmets prioriteringar, i en 
process för översyn av arbetsprogrammet sa mt i stor utsträckning i ISA-kommitténs 
och dess samordningsgrupps möten
7, upplever man inte att samverkan mellan ISA-
programmet och medlemsstaterna för att se till att programmet ge nomförs i linje med 
medlemsstaternas behov och prioriteringar är tillräckligt ändamålsenlig. Enligt 
utvärderingsgruppen kan den br istande delaktigheten på nationell nivå förklara såväl 
den här motsättningen som medlemsst aternas dåliga medvetenhet om och 
återanvändning av ISA-lösningarna. 
Samordningen mellan ISA-programmet och andr a EU-initiativ säkerställs med flera 
olika medel, bl.a. formella och informella möten, kommissionens IT-styrning och samråd mellan dess enheter, presenta tioner inför den informationstekniska 
kommittén CTI (Comité Technique Informa tique), kommunikationsverksamhet och 
externa evenemang. Vad gäller uppfattni ngen inom kommissionens enheter rörande 
den här samordningens ändamålsenlighet anså g de flesta av de intervjuade att den 
inte var tillräcklig t ändamålsenlig för att hindra dubbelarbete. De upplever denna 
ineffektiva samordning som ett hinder fö r ökad medvetenhet om ISA-lösningarna 
                                                
 
7 ISA:s samordningsgrupp är en arbetsgrupp som inrättats av ISA-kommittén för att behandla frågor som 
hänförs till den, biträda kommissionen i arbetet med att omsätta den europeiska strategin för 
interoperabilitet till konkreta åtgärder och samordna inriktningen på nationella åtgärder och ISA-
åtgärder med varandra. 
 
 hos medlemsstaterna och kommissionens enheter, samt följaktligen för en 
återanvändning av ISA-lösninga rna bland dessa intressenter. 
 
6. R EKOMMENDATIONER  
Utvärderingen var i huvudsak positiv  och beskrev ISA-programmet som 
överensstämmande med Europeiska kommi ssionens politiska prioriteringar och 
medlemsstaternas behov, samt som effe ktivt och samstämmigt genomfört med 
resultat som återanvänds av såväl kommissi onens enheter som av medlemsstaterna. I 
utvärderingsrapporten lyfter man dock även  fram vissa briste r och lägger fram 
rekommendationer rörande  följande områden: 
• Kommunikation och ökad medvetenhet. 
• Intressenternas delak tighet och kontinuitet i projektförvaltningen. 
• Undvikande av överlappningar och dubbela rbete för att öka återanvändningen 
och säkerställa hållbarheten. 
Utvärderarna anser dessutom att fyra av de elva rekommendationerna från den 
slutliga utvärderingen av det föreg ående IDABC-programmet fortfarande är 
tillämpliga. 
6.1 Kommunikation och ökad medvetenhet 
Inom ramen för ISA-programmet måste det säkerställas att alla intressenter som 
deltar i programmet är väl in förstådda med målen för varje åtgärd, åtgärdernas bidrag 
till programmets mål samt de planerade och de faktiska resultaten. Även om de här 
aspekterna omfattas av den dokumentation som ingår i arbetspr ogrammet och finns 
på ISA-portalen, bör de göras tillgängliga i förenklad form för att kommunikationen 
till en bredare målgrupp ska bli mer effekti v. De sektorsöverskrid ande aspekterna av 
ISA-åtgärderna bör dessutom beskrivas mer i detalj8. 
Det bör inom ramen för ISA-programme t regelbundet hållas möten med alla 
åtgärdsägare för att utbyta information om  hur åtgärderna framskrider och utforska 
möjliga samverkansområden9. 
ISA-programmet bör användas för ökade satsningar på främjande verksamhet och 
kommunikationsverksamhet rörande ISA-lö sningar som har gett konkreta resultat 
genom kontinuerligt deltagande i evenema ng på nationell nivå, anordnande av ISA-
evenemang och utgivning av publikationer om dessa lösni ngar, samt genom att spela 
en aktiv roll i andra EU-verksamheter el ler EU-program som stöder möjligheter till 
återanvändning av ISA-lösningar. 
ISA-programmet kommer i enlighet me d utvärderarnas rekommendationer att 
användas för att öka samarbetet med andra intressenter, dvs. med andra europeiska 
organ och IKT-branschen. I linje med re kommendationerna kommer man även att 
                                                 
8  Rekommendation 1. 
9  Rekommendation 5. 
 
 identifiera relevanta kontakter med den akademiska världen och privata 
organisationer som skulle kunna ge ett merv ärde genom sin delaktighet i specifika 
ISA-åtgärder10. 
Kommissionen kommer att analysera rekomme ndationernas kostnadseffektivitet. 
Stora ansträngningar har under det gångna året  gjorts inom ISA-programmet för att 
öka deltagandet i nationella evenema ng samt förbättra kommunikationen och 
informationsspridningen. Utöver dessa an strängningar genomför kommissionen en 
översyn av kommunikationsstrategin, och den allmänna strategin kommer att 
kompletteras genom särskilda kommunika tionsaktiviteter på specifika områden. 
6.2 Delaktighet från intressenterna och kontinuitet i projektförvaltningen  
Medlemmarna i de specialiserade arbetsgr upper som inrättats av ISA-kommittén bör 
rapportera nationellt till medlemmar i ISA:s samordningsgrupp för att se till att ISA-
lösningarna överensstämmer med behoven och initiativen på nationell nivå. 
Relevanta intressenter från de olika offentliga förvaltningarna bör dessutom identifieras av medlemmarna i ISA:s samordningsgrupp och göras särskilt delaktiga i formella möten och arbetsseminarier
11. 
Kommissionen föreslår att medlemsstaterna ska stödjas i genomförandet av den här 
rekommendationen genom t.ex. följande åtgärder: 
• Utnyttjande av de etablerade nä tverken mellan EU:s regioner.  
• Utforskning av hjälpmedel för distansd eltagande i möten (videokonferenser). 
• Andra medel som ska identifieras tillsammans med medlemsstaterna. 
Inom ISA-programmet bör man dessutom priori tera verksamhet som syftar till att 
bedöma EU-lagstiftningens IKT-konsekvens er, något som medlemsstaterna anser 
vara en viktig fråga som ännu inte har behandlats12. 
ISA-programmet bör användas för att säkers tälla kontinuitet i projektförvaltningen 
av åtgärder genom att analysera de problem som leder till programmets höga 
personalomsättning och genom att faststäl la åtgärder för att mildra effekterna13. 
Utvärderarna påminner om rekommendationen i den slutliga utvärderingen av 
IDABC-programmet, enligt vilken kommissionen bör se till att kontraktsramar fastställs i god tid inför inledningen av näst a program, så att åtgärder kan inledas så 
snart som arbetsprogrammet antas
14. 
Kommissionen förespråkar starkt rörlighet bland sin personal. För att garantera att 
rörligheten inte skadar projektens varakt ighet och för att utnyttja den kompetens som 
finns i olika enheter (som inte i sin helh et kan återfinnas i en  och samma enhet) 
                                                 
10  Rekommendation 8. 
11  Rekommendation 7. 
12  Rekommendation 3. 
13  Rekommendation 4. 
14  Den slutliga utvärderingen av IDABC-programmet: rekommendation 9. 
 
 undersöker kommissionen möjligheten till samv erkan mellan sina enheter genom att 
främja kontakter och ett närmar e samarbete mellan enheterna. 
Kommissionen följer noggrant upp förfarande t för ramavtal, vilket kommer att 
garantera att anbudsinfordran sker i god tid. 
6.3 Undvikande av överlappningar och dubbe larbete för att ök a återanvändningen 
och säkerställa hållbarheten 
Inom ISA-programmet bör en affärsmässig strategi tillämpas vid urvalet av nya 
åtgärder som föreslås av medlemsstaterna  och kommissionens enheter. Dessutom bör 
kommissionens organ för IT-styrning användas vid utvärderingen av den 
affärsmässiga aspekten när det gäller  förslag från komm issionens enheter15. 
Kommissionens organ för IT-styrning bör se  till att de externa synergieffekterna 
mellan ISA-åtgärder och andra EU-initi ativ identifieras oc h dokumenteras på 
förhand. 
Genom GD Informationstekniks deltagand e i IT-styrningsorganen kommer man att 
se till att ISA-programmet kopplas till arbetet i dessa organ för att lättare identifiera 
de fall och områden där ISA-lösningar kan återanvändas16. 
Inom ramen för ISA-programmet bör man inrätta en kontrollmekanism för att 
säkerställa återanvändningen av ISA-lösningar.  Återanvändbarhet bör vara en faktor 
i de ISA-lösningar som väljs ut för fi nansiering. Lösningarna måste inbegripa 
dokumentation om hur de kan återanvändas. 
Nya förslag i detta avseende bör inbegripa en lämplig förvaltningsstruktur för att 
stödja återanvändning. Lösningar som ka n återanvändas och möjligheter till 
återanvändning bör identifieras och ko mmuniceras till relevanta intressenter17. 
Man bör inom ramen för ISA-programmet  i god tid överväga ISA-lösningarnas 
hållbarhet genom att identifiera olika alte rnativ för hållbarhet, såsom chargeback-
metoder, ekonomiskt stöd från enheter vid kommissionen som har utvecklat särskilda ISA-lösningar samt ekonomiskt stöd från ett uppföljningsprogram till ISA eller ett annat EU-program
1819. 
Kommissionen intar ett helhetsp erspektiv när den behandlar 
interoperabilitetslö sningarnas återanvändbarhet oc h hållbarhet genom att vidta 
åtgärder på följande olika nivåer: 
                                                 
15  Rekommendation 2. 
16  Rekommendation 6. 
17  Rekommendation 9. 
18  Rekommendation 11. 
19  Relaterade rekommendationer i den slutliga utvärderingen av IDABC-programmet: 1) Kommissionen 
bör ha ytterligare öppna diskussioner med intressenterna för att komma överens om de insatser och 
budgetmedel inom det nya ISA-programmet som bör anslås för driften av IT-infrastrukturer, för att utveckla nya åtgärder samt främja/återanvända befintliga lösningar. 2) Information om projektens 
hållbarhet samt och finansiell och operativ hållbarhe t bör göras mer synlig och förklaras bättre för 
externa intressenter. 
 
 1. På styresnivå genom att förstärka sambanden mellan kommissionens organ 
för IT-styrning20 och ISA-programmet samt genom ISA-programmet med 
medlemsstaterna. ISA läggs för närvara nde årligen fram för CTI och enskilda 
ISA-åtgärder som leds av kommi ssionens enheter måste godkännas av 
styrelsen för IT-projektstyrning. 
2. På strategisk nivå genom ökad betoni ng av återanvändbarhet och hållbarhet i 
ISA:s framtida arbetsprogram och vid behov en eventuell översyn av den europeiska interoperabilitetsstrategin
21 (EIS)22. 
3. På operativ nivå genom att vidta åt gärder för att säkerställa ökad 
återanvändbarhet för interoperabilite tslösningar och för att utveckla 
förutsättningar för hållbarhet (t.e x. den europeiska arkitekturen för 
interoperabilitet (EIA), det europeiska  federativa interoperabilitetsarkivet 
(European Federated Interoperability Repository − EFIR), bedömningen av 
transeuropeiska nät till stöd för EU:s politik samt strategin för gemensam 
användning och vidareutnyttjande av information)23 samt genom att överväga 
möjliga medel för ekonomisk hållbarhet, inklusive den föreslagna fonden för ett sammankopplat Europa. 
Avslutningsvis kommer ISA-enheten i en lighet med utvärderarnas rekommendation 
att identifiera åtgärder som ger konkreta re sultat genom att se över ISA-lösningarna 
vartannat år i enlighet med artikel 13.2 i ISA-beslutet
24. 
7. S LUTSATSER  
Kommissionen kommer inom ramen för det nuvarande genomförandet av ISA-
programmet att fästa stor uppmärksamhet vid de  brister som har lyfts fram och därtill 
hörande rekommendationer samt analysera de m för att validera och ta itu med de 
problem som tagits upp, när det är lämplig t i nära samarbete med medlemsstaterna. 
 
                                                 
20  Kommissionens organ för IT-styrning är: Comité Technique Informatique (CTI), IT-högnivåkommittén 
(HLCIT), den verksamhetsbaserade styrgruppen för IT (ABM+IT) och styrelsen för IT-projektstyrning 
(ISPMB). 
21  Även genom att behandla en rekommendation i den slutliga utvärderingen av IDABC-programmet, dvs. 
att man bör utarbeta ett gemensamt dokument för främj ande inriktat på anpassning av politiken och 
synergierna mellan de olika programmen för e-förvaltning. 
22  Bilaga 1 till kommissionens meddelande om interoperabilitet för europeiska offentliga tjänster – 
europeisk interoperabilitetsstrategi (EIS) finns på 
http://ec.europa.eu/isa/docume nts/isa_annex_i_eis_en.pdf . 
23  Dessa åtgärder finns i det sena ste arbetsprogrammet för ISA på 
http://ec.europa.eu/isa/library/index_en.htm  under rubriken ”ISA Work Programme”. 
24  Rekommendation 10.