ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om:

- "Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna",

- "Förslag till rådets förordning om ändring, med avseende på strukturåtgärderna, av förordning (EEG) nr 3763/91 om införande av särskilda åtgärder för vissa jordbruksprodukter till fördel för de franska utomeuropeiska departementen",

- "Förslag till rådets förordning om ändring, med avseende på strukturåtgärderna, av förordning (EEG) nr 1600/92 om särskilda bestämmelser för Azorerna och Madeira angående vissa jordbruksprodukter",

- "Förslag till rådets förordning om ändring, med avseende på strukturåtgärderna, av förordning (EEG) nr 1601/92 om införande av särskilda åtgärder för Kanarieöarna rörande vissa jordbruksprodukter", och

- "Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn"

(2001/C 139/08)

Den 18 december 2000 beslutade rådet i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen.

Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 8 februari 2001. Föredragande var Dario Mengozzi.

Vid sin 379:e plenarsession den 28 februari-1 mars 2001 (sammanträdet den 28 februari 2001) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 112 röster för och 1 nedlagd röst.

1. Kommittén ställer sig bakom kommissionens förslag.

1.1. Kommittén anser att förslagen kan ses som ett första steg för att ta vederbörlig hänsyn till de speciella förhållandena i EU:s sju yttersta randområden, i enlighet med vad som anges i artikel 299.2 i EG-fördraget i dess lydelse enligt Amsterdamfördraget och som bekräftades vid Europeiska rådets möten i Köln och Feira.

1.2. De föreslagna åtgärderna har begränsad räckvidd, eftersom de bara ökar de högsta tillåtna nivåerna för gemenskapens stöd till investeringar i små och medelstora företag, jordbruk, skogsbruk och fiskerisektorn, samt i initial bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter.

1.3. ESK gläder sig över att åtgärderna är i linje med yttranden som kommittén har avgivit i olika sammanhang, där kommittén framhållit de särskilda problemen i EU:s yttersta randområden och efterlyst särskilda åtgärder i syfte att bringa den socioekonomiska utvecklingen i dessa regioner i samklang med unionen i övrigt.

2. Avslutningsvis välkomnar kommittén kommissionens engagemang för att offentliggöra en kodifierad version av de föreslagna ändringarna av jordbruksavsnitten i Posei-förordningarna(1). Även denna åtgärd är i linje med kommitténs upprepade krav på att gemenskapens lagstiftning skall förenklas och göras mer lättillgänglig för allmänheten.

Bryssel den 28 februari 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) Program för särskilda insatser i avlägset liggande öregioner ("Programme d'option spécifique lié à l'éloignement et à l'insularité").
Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet"

(2001/C 116/26)

Den 2 oktober 2000 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Ekonomiska och sociala kommitténs presidium gav den 17 oktober 2000 sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö i uppdrag att förbereda kommitténs yttrande i ärendet.

Med hänsyn till ärendets brådskande karaktär utsåg Ekonomiska och sociala kommittén vid sin 377:e plenarsession den 29-30 november 2000 (sammanträdet den 30 november) Johannes M. Jaschick till huvudföredragande och antog enhälligt följande yttrande.

1. Inledning

1.1. Kommissionens förslag avser ändring av beslut 90/424/EEG om utgifter inom veterinärområdet.

1.2. Från och med den 1 januari 2000 skall de åtgärder som definieras i rådets beslut 90/424/EEG finansieras via garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ). Förslaget syftar till att tydligt ange vilka förfaranden som skall användas för förvaltningen av utgifter på det veterinära området. Förfarandet med en föreskrivande kommitté kommer att tillämpas och systemet med kommissionens direktförvaltning av gemenskapens finansiella bidrag till veterinära åtgärder kommer att fortsätta att gälla.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Ekonomiska och sociala kommittén ställer sig positiv till detta förslag till rådets beslut.

2.2. Kommittén konstaterar att kommissionen agerade snabbt efter det att det visat sig att det uppstår problem med det nya förfarandet för gemenskapens medfinansiering av specifika veterinäråtgärder och program för bekämpning och övervakning av djursjukdomar.

2.3. ESK delar uppfattningen att det inte går att förena de särskilda kraven i samband med utgifterna på det veterinära området - där ärendena ofta måste behandlas akut - med regelverket för utbetalningsställena för garantisektionen vid EUGFJ. Även av dessa skäl måste beslut 90/424/EEG ändras och förtydligas.

2.4. Med hänsyn till övervakningsprogrammet för BSE - där sjukdomsrisken inte på något sätt är undanröjd - men även inom ramen för specifika veterinära åtgärder och program för bl.a. bekämpning av rabies och svinpest är detta beslutsförslag från kommissionen högaktuellt och betydelsefullt.

Bryssel den 30 november 2000.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs
Preliminärt tidsschema för uppfyllandeperioder under 2004

(2003/C 260/10)

I enlighet med artikel 7.1 i förordning ECB/2003/9 av den 12 september 2003 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav)(1), offentliggörs härmed det preliminära tidsschemat för uppfyllandeperioder under 2004.

Med beaktande av ECB-rådets sammanträdesprogram för 2004 och det preliminära tidsschemat för Eurosystemets anbudstransaktioner under 2004, är tidsschemat för uppfyllandeperioderna preliminärt följande:

Preliminärt tidsschema för uppfyllandeperioder under 2004

>Plats för tabell>

(1) EUT L 250, 2.10.2003, s. 10.
Denna rekommendation gäller på konsoliderad nivå för en betydande grupp som står under tillsyn enligt definitionen i artikel 2.22 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17) ( 6 ) , och på individuell nivå för en betydande enhet som står under tillsyn enligt definitionen i artikel 2.16 i (EU) nr 468/2014 (ECB/2014/17), om en sådan betydande enhet som står under tillsyn inte ingår i en betydande grupp som står under tillsyn.
EUROPEISKA CENTRALBANKEN
EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION
av den 6 mars 2003
till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Deutsche Bundesbank
(ECB/2003/3)
(2003/C 75/11)
ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION
med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet
och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 27.1 i denna, och
av följande skäl:(1) Europeiska centralbankens och de nationella centralbanker-
nas räkenskaper granskas av oavhängiga externa revisorersom rekommenderats av ECB-rådet och godkänts av Euro-peiska unionens råd.
(2) Enligt rådets beslut av den 13 mars 2000 om ändring av
beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas ex-terna revisorer (2000/223/EG) (
1) godkändes Ernst & Young
Deutsche Allgemeine Treuhand AG och KPMG Deutsche
Treuhand-Gesellschaft AG som externa revisorer för Deut-
sche Bundesbank för de årliga räkenskaperna från och medräkenskapsåret 2000.
(3) År 2002 beslöt Deutsche Bundesbank att behålla
Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG somenda externa revisor för de årliga räkenskaperna från ochmed räkenskapsåret 2002.
(4) Deutsche Bundesbank anser det lämpligt att återigen ha två
externa revisorer förordnade för de årliga räkenskapernafrån och med år 2003 och har därför hemställt att ECB
skall rekommendera att ytterligare en revisor förordnas.
(5) Deutsche Bundesbank har valt de föreslagna revisorerna i
överensstämmelse med sina upphandlingsregler och ECBanser att de uppfyller de erforderliga kraven.
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS
PwC Deutsche Revision AG som en av de två externa reviso-rerna för Deutsche Bundesbank (förutom ett förlängt förord-nande för Ernst & Young Deutsche Allgemeine Treuhand AG)för ett år från och med räkenskapsåret 2003, med möjlighet tillförlängning.
Denna rekommendation skall offentliggöras i Europeiska unio-
nens officiella tidning .
Utfärdad i Frankfurt am Main den 6 mars 2003.
ECB:s ordförande
Willem F. DUISENBERGSV 27.3.2003 Europeiska unionens officiella tidning C 75/11
(1) EGT L 71, 18.3.2000, s. 24.
7.2

ECB välkomnar det faktum att förslaget till förordning förtydligar att taken för belåningsgrad bör tillämpas som mjuka täckningsgränser. Det finns t.ex. ingen gräns för storleken på ett underliggande lån, men ett sådant lån kan endast bidra till kraven på täckning upp till högst respektive tak för belåningsgrad. Detta tak för belåningsgraden bör inte bara tillämpas när ett sådant lån inkluderas, utan under lånets hela löptid. I detta sammanhang är det viktigt att hela lånebeloppet, inklusive lånedelen som överstiger det tillämpliga taket för belåningsgraden, omfattas av separeringen av tillgångar i säkerhetsmassan i enlighet med direktivförslaget. Vad gäller taken för belåningsgrad borde egendomens värde övervakas och uppdateras minst en gång per år via en indexeringsmekanism, utöver de andra krav som ställs avseende säkerheter i form av fastigheter enligt artikel 208 i förordning (EU) nr 575/2013.
Fotnotstext: Europeiska centralbankssystemet (ESCB) och Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR).

Fotnotstext: Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR). Den 3 juni 2008 uppmanade Ekofinrådet ECBS och CESR att anpassa och slutföra ”ECBS-CESR:s rekommendationer för clearing och avveckling av värdepapper i Europeiska unionen”. Med tanke på den risk som de växande exponeringarna mot OTC-derivat medför för den finansiella stabiliteten uppmanade Ekofinrådet ECBS och CESR i december 2008 att uttryckligen ta upp riskerna med OTC-derivat när de reviderade och slutligt fastställde rekommendationerna för centrala motparter. ECBS och CESR återupptog arbetet i juni 2009 och reviderade rekommendationerna i linje med Ekofinrådets önskemål, varvid hänsyn togs till den senaste utvecklingen när det gäller reglering, lagstiftning och andra initiativ. Den 23 juni 2009 offentliggjorde ECBS och CESR ”Recommendations for securities settlement systems and central counterparties in the European Union”.
1.

Syftet med förslaget till förordning är att fastställa miniminormer för de perioder under vilka prisuppgifterna skall samlas in varje månad för att förbättra jämförbarheten av de harmoniserade konsumentprisindexen (HIKP) mellan medlemsstaterna och tillförlitligheten av HIKP för euroområdet. Eftersom de tidsperioder under vilka prisuppgifterna samlas in varierar mellan medlemsstaterna, kan vissa poster som ingår i HIKP vara utsatta för kortfristiga prisvariationer under en månad som leder till att den uppskattade prisförändringen varierar åtskilligt. ECB välkomnar att förslaget till förordning fastställer att prisuppgifterna skall samlas in under en period bestående av minst en arbetsvecka i mitten, eller kring mitten, av månaden och under en längre period än en arbetsvecka när det gäller produkter vars priser normalt varierar kraftigt och ojämnt inom en och samma månad. Denna minimistandard utgör en kompromiss mellan å ena sidan behovet av att harmonisera insamlingen av prisuppgifterna mellan medlemsstaterna, och kostnaderna för att ändra nu gällande regler för insamlingen av prisuppgifter å andra sidan.
1.4

Vidare behandlas i artikel 13.2 i förslaget till förordning vilka skyldigheter en förmedlande betalningsoperatör har om han inte får fullständig informationen om betalaren. Punkterna 12 och 13 i det reviderade tolkningsmeddelandet för den särskilda rekommendationen VII: Överföringar på elektronisk väg (Revised Interpretative Note to Special Recommendation VII: Wire Transfers) (5) (nedan kallat tolkningsmeddelandet) som utarbetats av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) innehåller inte något liknande informationskrav. I detta avseende anser ECB att man inte genom förslaget bör göra den förmedlande betalningsrapportören ansvarig för att informera betalningsmottagarens betalningsleverantör om att informationen är ofullständig. Det vore mer lämpligt om denna skyldighet ålades de direkt involverande parterna, nämligen betalarens betalningsleverantör och betalningsmottagarens betalningsleverantör, eftersom dessa ändå innehar den information som krävs i enlighet med bestämmelserna i kapitlen II och III i förslaget till förordning. De enda skyldigheter som en förmedlande betalningsleverantör bör ha är de som följer av artikel 12 och artikel 13.1 i förslaget till förordning, nämligen att tillse att all mottagen information om betalaren som åtföljer en överföring av medel skall bevaras vid den fortsatta överföringen samt att all sådan information bevaras under fem års tid. Därför bör artikel 13.2 i förslaget till förordning helt utgå.
20.

Vid nästan samtliga utvärderingar drogs slutsatsen att den ursprungliga utvecklingsstrategin fortfarande var relevant men att det var för tidigt att bedöma ändamålsenlighet. Utvärderingsresultaten användes i sammanfattningen i kommissionens rapport ”The Mid-Term Evaluation in objective 1 and 2 Regions: Growing Evaluation Capacity (Halvtidsutvärderingen i mål 1- och mål 2-regioner: Ökande utvärderingskapacitet”) (november 2004). Kommissionens sammanfattning visas i ruta 4. Ruta 4Utvärderarnas svar på utvärderingsfrågorna — I nästan samtliga fall drog utvärderarna slutsatsen att de strategier som antagits i programmen fortfarande var relevanta. — Det var i många fall för tidigt att bedöma ändamålsenligheten på grund av det sena eller långsamma inledandet av programmen. En svårighet var att övervakningssystemet ofta krävde att indikatorerna och deras mål definierades om. — Det var även för tidigt att mäta effekten, även om utvärderingarna i vissa fall ledde till rekommendationer om att målen skulle ses över utifrån erfarenheten från de första åren av genomförande. Bedömningar av stora gemenskapsstödramar enligt en makroekonomisk modell antyder att programmen är på väg att uppnå sina övergripande mål. — Effektiviteten definierades oftare i termer av utnyttjande av medel än kostnad per uppnådd aktivitet eller uppnått resultat. Utnyttjandekapaciteten har tydligt förbättrats (dvs. pengarna utnyttjas snabbare än tidigare) till följd av N + 2-regeln. — Vid utvärderingen konstaterades ett överhängande behov av att kvantifiera målen bättre. — Systemen för genomförande befanns uppfylla kraven i lagstiftningen och ha förbättrats väsentligt sedan tidigare. Källa: Kommissionens rapport ”The Mid-Term Evaluation in objective 1 and 2 Regions – Growing Evaluation Capacity”, november 2004 (sid 19).
56.

För att underlätta förbättringar av ändamålsenligheten i det fortsatta stödet till Ryska federationen ger revisionsrätten följande rekommendationer: a) Kommissionen bör finna ett sätt att förkorta programplaneringsprocessen och basera all planering av externa åtgärdsprogram på verklig dialog mellan kommissionen och stödmottagaren som leder till ett verkligt åtagande från den senare. b) Projekt bör endast finansieras om följande villkor är uppfyllda: Alla mål är specifika, mätbara, realistiska, tidsbestämda, uppnåeliga och verkligen gemensamma för kommissionen och stödmottagaren; ledningskommittéerna får när så behövs vara ett viktigt förvaltningsinstrument genom att de tilldelas rätt befogenheter och dess ledamöter ges beslutanderätt; investeringskomponenten (om det finns någon) medfinansieras av stödmottagaren; realistiska arrangemang införs när det gäller momsbefrielse och indirekt medfinansiering in natura. c) Revisionsrätten betonar att det finns behov av en stabil organisation och av att man ofelbart och strikt handlar i linje med de fastställda reglerna och riktlinjerna. Projektcykelförvaltningen inklusive den logiska ramen bör i förekommande fall tillämpas bättre; kommissionen bör undvika att sammanföra flera små projekt i ett storskaligt projekt med olika mål och olika stödmottagare; kommissionen bör så fort som möjligt reagera på brister i projektgenomförandet och bör fastställa riktlinjer för hur lång tid dess administrativa förfaranden för godkännande av programplaneringshandlingar, kontraktshandlingar och rapporter och andra reaktioner på dessa dokument skall ta. d) För att få bättre översikt över projektens hållbarhet bör kommissionen göra realistiska bedömningar av potentialen för hållbarhet under planeringsfasen i projekten, säkerställa efterhandsbedömning eller utvärdering av de slutförda projekten för att förbättra framtida projekt, se till att information om projektens resultat görs tillgänglig för allmänheten och aktivt söka efter de bästa arbetssätt som utarbetats i kommissionens egna och andra bidragsgivares projekt.
51.

Kommissionen bildade 2003 en arbetsgrupp för återvinning i syfte att avveckla alla oavslutade fall av oegentligheter från före år 1999. Inom ramen för denna arbetsgrupps granskningsarbete under 2003 undersöktes de återstående ärendena från före 1995 över en viss tröskel (500 000 euro) för nio medlemsstater (11). Totalt 443 ärenden undersöktes under loppet av denna granskning, bland annat 343 ärenden som avsåg Italien. Den relaterade avslutningen av räkenskaperna för huvuddelen av de undersökta ärendena pågår just nu.
30.

De nationella resolutionsmyndigheterna samlade in 6,6 miljarder euro respektive 7,5 miljarder euro i bidrag för 2017 och 2018 och överförde dem till den gemensamma resolutionsfonden. Under 2018 samlades bidrag in från 3 315 banker, jämfört med 3 512 under 2017. Totalt samlades 24,9 miljarder euro in i bidrag från 2015 till 2018.
3.39.8.

E-inlämning är för närvarande begränsat till öppna förfaranden (tröskelvärdet är fastställt i direktiv 2014/24/EU om offentlig upphandling; för år 2017 var tröskelvärdet 135 000 euro). Eftersom genomförandeorganet inte inledde ett sådant förfarande under 2017 och inte heller kommer att göra det under 2018 hade vi inget tillfälle att använda oss av e-inlämning under 2017. Enligt kommissionens färdplan blir användningen av e-inlämning obligatorisk för alla EU:s institutioner och organ i slutet av 2018. Därför har vi nu under 2018 börjat förbereda oss för övergången och kommer att vara redo att använda detta förfarande i slutet av året. När det gäller förhandlat förfarande kommer vi att använda oss av e-inlämning så snart kommissionen har införlivat detta alternativ i modulen.
18.

Byrån använder ett betydande antal förfaranden som uppdateras regelbundet och görs tillgängliga för all personal via intranätet. Under sista halvåret 2016 omarbetades avsnittet om kvalitetsledning, inklusive registret över förfarandena. Under 2017 kommer alla förfaranden i registret att ses över och uppdateras vid behov.
12.

Under 2015 vidtog myndigheten flera åtgärder för att minska den historiska höga andelen överföringar, däribland ökning av medvetenheten genom handledning, utbildning, informationsmeddelanden och möten med de finansiella aktörerna. Vi gjorde bland annat en grundlig analys av alla åtaganden över 100 000 euro under december, och de finansiella aktörerna var i beredskapstjänst under hela julen för att betala fakturorna senast den 31 december 2015. Tack vare detta kunde vi minska överföringarna i avdelning II från 21 procent under 2014 till 16 procent under 2015 och från 38 procent i avdelning III under 2014 till 36 procent under 2015. Myndigheten fortsätter att vidta ytterligare åtgärder för att minska den stora andelen överföringar i avdelning III som, vilket revisionsrätten påpekar, främst beror på hur samarbetet med medlemsstaternas nationella immaterialrättskontor är strukturerat (de flesta bör betraktas som planerade överföringar).
13.

Revisionsrättens revisionsförklaring för det gemensamma företaget Fusion for Energy innehåller en upplysning av särskild betydelse (4) som gäller EU:s bidrag till kostnaderna för Iterprojektet. Rådet godkände 2010 6,6 miljarder euro som det förväntade totalbeloppet för EU:s bidrag till Iterprojektets byggfas. Att Iters verksamheter är så komplexa innebär att risken för att EU:s bidrag ska öka är mycket hög, vilket främst beror på att projektets tillämpningsområde har ändrats och genomförandet försenats. Det gemensamma företaget Fusion for Energy påbörjade 2015 ett omfattande försök att beräkna EU:s bidrag till de uppskattade kostnaderna för att färdigställa projektets byggfas. Det innebar en förväntad kostnadsökning på omkring 2 375 miljoner euro. Det gemensamma företaget Fusion for Energy har ännu inte uppdaterat värderingen av sitt bidrag till Iterprojektet efter det att byggfasen är avslutad. Vid sitt sammanträde den 15–16 juni 2016 antog Iters råd en uppgraderad integrerad tidsplan för Iterprojektet där det datum då det strategiska delmålet för projektets byggfas (First Plasma) ska vara uppnått sattes till december 2025.
—

A year in review: Highlights from the EMCDDA's General Report of Activities 2013 (ett år att se tillbaka på: höjdpunkter från centrumets allmänna verksamhetsrapport 2013) – årlig, på engelska.
I denna årsrapport redovisar vi vår bedömning av Europeiska utvecklingsfonden (EUF). Nyckelinformation om vilka verksamheter som granskades och om hur stora utgifterna var under 2014 finns i diagram 1 .

c)

EUF-budgetförordningarna har successivt anpassats till den allmänna budgetförordningen (5) , men betydande skillnader kvarstår. En viktig skillnad är att principen om ettårighet inte gäller EUF: EUF-överenskommelser ingås i allmänhet för en åtagandeperiod på fem till sju år, och betalningarna kan göras under en mycket längre period. År 2014 förekom utgifter inom fyra EUF samtidigt, och betalningar gjordes fortfarande inom åttonde EUF som inleddes 1995.

EUF-insatserna genomförs genom projekt och budgetstöd (8) på i huvudsak fyra olika sätt. År 2014 gjordes 38 % av betalningarna via direkt förvaltning, varav 22 % gällde budgetstöd. Resterande 62 % av betalningarna gjordes via indirekt förvaltning, varav 32 % genom internationella organisationer, 25 % genom tredjeländer och 5 % genom nationella organ i EU:s medlemsstater (9) .

outnyttjade saldon från tionde EUF per den 31 december 2013 (75 miljoner euro),

outnyttjade medel från åttonde och nionde EUF per den 31 december 2013 (936 miljoner euro),

Tabell 2 visar utnyttjandet under 2014 och det ackumulerade utnyttjandet av EUF-medlen.
12.

Ett stort antal åtagande gjordes i slutet av året till följd av att ändringsbudgeten godkändes sent. Ändringsbudgeten planerades först i mars men godkändes inte slutgiltigt förrän i mitten av september. Dessa kontrakt hade planerats tidigare under året, men vi var tvungna att vänta med dem tills ändringsbudgeten godkänts och de exakta beloppen var fastställda. Övriga överföringar under avdelning II berodde till stor del på tjänster för det nya säkerhetsövervakningscentrumet för Galileo i Frankrike som inte inledde sin verksamhet förrän i september 2013 och en stor del av betalningarna gjordes under första kvartalet 2014. Vi vidtar samlade åtgärder under 2014 för att anpassa kontraktsskrivningen till kalenderåret och se till att åtaganden under avdelning II görs tidigare, förutsatt att detta inte möter samma budgetbegränsningar som under 2013.
11.

Under 2013 var andelen gjorda åtaganden 90 % jämfört med 89 % 2012, och den låg mellan 87 % under avdelning I (personalutgifter), 98 % under avdelning II (administrativa utgifter) och 92 % under avdelning III (driftsutgifter). Åtagandegraden under avdelning I påverkades negativt av domstolens beslut mot indexering av personalens löner för perioden 1 juli 2011 till 30 juni 2013 (1,8 miljoner euro).
11.

Under 2012 var den samlade andelen gjorda åtaganden 99,9 %, vilket visar att åtagandena gjordes i tid. Andelen gjorda åtaganden som fördes över till 2013 var dock höga under avdelning II (administrativa utgifter) med 0,6 miljoner euro (36,8 %). De viktigaste orsakerna var att fakturor för byggtjänster som hade levererats under 2012 fakturerades sent (0,3 miljoner euro) och att ett antal inköp av hård- och mjukvara för it beställdes som planerat i slutet av 2012 (0,3 miljoner euro) men inte leverades förrän 2013.