EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 11.09.1996 
KOM(%) 443 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TJÄNSTER I ALLMÄNHETENS INTRESSE I EUROPA 

TJÄNSTER I ALLMÄNHETENS INTRESSE I EUROPA 
INNEHALLSFÖRTECKNING 
INLEDNING 
I. TJÄNSTER I ALLMÄNHETENS INTRESSE: ETT CENTRALT ELEMENT I DEN EUROPEISKA 
SAMHÄLLSMODELLEN 
A. I MEDBORGARNAS TJÄNST 
1. Gemensamma värden 
2. Skillnader i organisationshänseende 
3. Att göra förändringar till fördelar 
B. ALLMÄNINTRESSET OCH DEN INRE MARKNADEN I KONSTRUKTIV 
SAMVERKAN 
1. Mångfalden som utgångspunkt 
2. Att skapa jämvikt - gemenskapens mål 
3. Att främja allmänhetens intresse på europeisk nivå 
II. GEMENSKAPENS BIDRAG: DYNAMIK, FLEXIBILITET, SOLIDARITET 
A. EN STRATEGI SEKTOR FÖR SEKTOR 
•^ Telekommunikationer 
•sr Postväsendet 
•*• Transport 
«r Elektricitet 
•s* Radio och television 
B. BIDRAG FRÅN GEMENSKAPENS ÖVRIGA POLITIKOMRÅDEN 
III. MÅL FÖR FRAMTIDEN 
A. ETT EUROPEISKT PERSPEKTIV 
1. Optimalt utnyttjande av befintliga åtgärder för att främja Europas 
konkurrenskraft 
2. Förstärka den europeiska solidariteten och samordningen 
3. Att använda gemenskapens instrument 
B. ETT OMNÄMNANDE I FÖRDRAGET 
A 9^ 
INLEDNING 
1. Solidaritet och likabehandling inom en öppen, dynamisk marknadsekonomi hör till Europeiska 
gemenskapens viktigaste mål. I förverkligandet av dessa mål utgör tjänster i allmänhetens intresse 
en komponent. Europas medborgare förväntar sig tjänster av hög kvalitet och till överkomligt pris. 
Många av dessa tjänster uppfattas rentav som medborgerliga rättigheter, och bidrar i hög grad till 
ekonomisk och social sammanhållning. Såsom kommissionen nyligen poängterade i sitt yttrande 
angående reformering av Europafördragen utgör dessa tjänster i allmänhetens intresse en del av 
hjärtat i den europeiska samhällsmodellen1. 
2. Att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse är av största vikt har bekräftats av stats- och 
regeringscheferna2, som också framhållit att dessa tjänster utgör en del av medlemsstaternas 
gemensamma värden och av Europas särart. 
3. Vad som menas med tjänster i allmänhetens intresse kan, liksom dessa tjänsters omfattning och 
organisation, skilja sig åt mellan olika medlemsstater och sektorer, särskilt med avseende på 
traditioner och metoder. På senare tid har också den tekniska utvecklingen, internationaliseringen 
av ekonomin och förändringar av målgruppernas.förväntningar gjort anpassningar nödvändiga. 
4. Utvecklingen har också skapat en viss osäkerhet kring dessa tjänsters framtid, och samtidigt en 
oro för sysselsättningen och den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Tjänsterna i fråga 
är av avsevärd ekonomisk vikt: de offentliga företagen, som bara utför en del av tjänsterna, svarar 
till exempel ensamma för 9 % av sysselsättningen, 11 % av all verksamhet som inte är jordbruk 
och 16 % av investeringarna inom gemenskapen. En modernisering och utveckling av dessa 
tjänster i allmänhetens intresse är därför av central betydelse, eftersom tjänsterna bidrar till 
Europas konkurrenskraft, till den ekonomiska och sociala sammanhållningen och till medborgarnas 
livskvalitet. Mot bakgrund av detta finner kommissionen det lämpligt att åter betona grunderna för 
sin politik och redogöra för sina framtida mål. 
Förstärka den politiska unionenoch förbereda utvidgningen- kommissionensyttrande inför regeringskonferensen 
KOM (96) 90 slutlig, 28 februari 1996. 
"Det europeiska projektet bygger pä grundläggande värderingar som är gemensamma för alla europeiska 
samhällen. Det förenar de utmärkande dragen för en demokrati - mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen- med 
de drag som utmärker en öppen ekonomi grundad pä dynamiska marknadskrafter, solidaritet och 
sammanhållning. Bland dessa värderingar ingår att medborgarna skall ha tillgång till allmänna tjänster eller 
allmännyttiga tjänster, vilket bidrartill målsättningarna om solidaritet och likabehandling". 
Europeiska rådet i Cannes den 26-27 juni 1995 - Ordförandeskapetsslutsatser SN 211/95, A.1.1.7 
ifc 
VAD MENAS MED BEGREPPEN? 
Tjänster i allmänhetens intresse 
Tjänster, utförda på affärsmässiga eller icke-affärsmässiga grunder, som offentliga 
myndigheter anser ligger i allmänhetens intresse, och som därför omfattas av 
särskilda förpliktelser. 
Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse 
Dessa tjänster, som nämns i artikel 90 i Romfördraget, är tjänster som utförs i 
allmänhetens intresse på affärsmässiga grunder, och som därför omfattas av 
särskilda förpliktelser från medlemsstaternas sida. Detta omfattar i synnerhet en rad 
tjänster som rör transporter, energi och kommunikation. 
Offentliga tjänster 
Detta begrepp kan antingen avse att ett offentligt organ utför tjänster, eller att den 
uppgift som utförs i sig ligger i allmänhetens intresse. I syfte att underlätta eller 
möjliggöra att uppgiften genomförs kan de offentliga myndigheterna ålägga det 
ansvariga organet i fråga en förpliktelse att sköta tjänsten, till exempel för land-, luft-
eller järnvägstransport eller energi. Dessa förpliktelser kan tillämpas på nationell eller 
regional nivå. Det bör påpekas att det kan ske förväxlingar mellan dessa tjänster och 
den offentliga sektorn (inklusive offentlig förvaltning), det vill säga arbetsuppgifter 
förväxlas med rättslig status, eller målgrupp med ägarstruktur. 
Samhällsomfattande tjänster (universal services) 
Detta begrepp har utvecklats av gemenskapens institutioner, och är fortfarande under 
utveckling. Det omfattar en rad krav som i allmänhetens intresse måste uppfyllas i 
hela gemenskapen, bland annat inom post- och telekommunikationsområdena. Syftet 
är att överallt säkerställa allmän tillgång till vissa grundläggande tjänster av god 
kvalitet och till ett överkomligt pris. 
TJÄNSTER I ALLMÄNHETENS INTRESSE: ETT CENTRALT ELEMENT I DEN 
EUROPEISKA SAMHÄLLSMODELLEN 
5. Gemenskapens insatser bygger på en öppen ekonomi grundad både på social solidaritet och 
sammanhållning och på marknadsmekanismer. 
A. I MEDBORGARNAS TJÄNST 
1. Gemensamma värden 
6. De europeiska samhällena lägger största vikt vid de tjänster de utvecklat för att tillgodose 
allmänintresset - tjänster som uppfyller fundamentala behov, och som binder samman samhället 
på ett sätt som går utöver rent materiella aspekter. De fungerar också som symbol för ett 
gemensamt samhällsintresse, och som en koppling mellan de enskilda medborgarna och detta 
gemensamma intresse. De utgår dessutom en del av Europas kulturella identitet i det dagliga livet. 
7. Det är sådana allmänintressen som säker tillförsel, miljöskydd, solidaritet på de ekonomiska och 
sociala områdena, fysisk planering och främjande av konsumentintresset som ligger till grund för 
det vi kallar tjänster i allmänhetens intresse, och de eventuella särskilda rättigheter som följer 
därav. Det som främst ligger i konsumentemas intresse är en god service till ett överkomligt pris. 
Man bör också uppmärksamma de speciella ekonomiska förhållanden som omgärdar dessa 
tjänster, som har viktiga indirekta effekter på ekonomin och samhället som helhet, och som ibland 
kräver utnyttjande av knappa resurser, eller omfattande och långsiktiga investeringar. Vissa 
grundprinciper måste därför respekteras: kontinuitet, lika tillgång, allmängiltighet och öppenhet. 
8. I centrum för alla dessa hänsyn står medborgarnas intresse. Våra samhällen måste därför 
garantera tillgången till de tjänster som bedöms som livsnödvändiga och hålla fast vid prioriterade 
mål. Tjänsterna ligger alltså i samhällets och de enskilda medborgarnas intresse. Det samma gäller 
begreppet samhällsomfattande tjänster på gemenskapsnivå. 
2. Skillnader i oraanisationshänseende 
9. Tjänster i allmänhetens intresse kan dock, trots de gemensamma värdena, organiseras på olika 
sätt, och dessa skillnader kan iakttas både mellan olika länder och regioner och mellan olika 
sektorer. Samma sorts uppgifter utförs ofta på olika sätt beroende på omgivningen, bl.a. 
geografiska och tekniska begränsningar, politiska och förvaltningsmässiga aspekter, historia och 
traditioner. 
10. Uppgifterna kan alltså utföras såväl under konkurrens som i monopolsituation, av privata 
företag eller offentliga organ, eller i offentlig-privat samverkan. Den verksamhet som bedrivs av 
dessa aktörer, som ibland kallas operatörer, kan på olika håll stå under lokal, regional eller 
nationell kontroll, och deras roll och rättsliga status kan variera, liksom förhållandet mellan aktören 
och den kontrollansvariga instansen. 
11. De skillnader som förekommer kan också leda till viss begreppsförvirring, bland annat vad 
gäller skillnaderna mellan offentlig sektor och offentliga tjänster, mellan rättslig status och uppdrag, 
och mellan målgrupp och ägarstruktur3. Europas politik gäller alltså allmänhetens intresse, det vill 
säga de uppgifter som utförs och det sätt på vilket de utförs, inte de olika organens rättsliga status. 
12. De olika situationer som råder i olika länder innebär också en utmaning för den ekonomiska 
integrationen i Europa. Variationerna är dock inte något hinder för denna integration, utan snarare 
en källa till lämpliga organisationslösningar för att på bästa sätt tillgodose allmänhetens intresse 
i en föränderlig ekonomisk omgivning och fullfölja den europeiska integrationen. 
3. Att göra förändringar till fördelar 
13. Den omgivning i vilken tjänster utförs i allmänhetens intresse har utvecklats starkt på sistone 
och skiljer sig även från den situation som rådde när tjänsterna utformades. Detta är de viktigaste 
aspekterna på denna utveckling: 
Konsumenterna har blivit allt mer medvetna om sina rättigheter och önskemål som 
användare av tjänsterna, även på en europeisk nivå. Kraven har också ökat vad gäller 
urval, kvalitet och pris. 
Den internationella konkurrensen tvingar de företag som utnyttjar tjänsterna att pressa 
priserna, för att inte behöver betala mer än konkurrenterna. 
Till skillnad från under efterkrigsåren tycks det nu vara lättare att uppbringa privata än 
offentliga medel för att underhålla och utveckla infrastruktur. 
Ny teknik har förändrat den ekonomiska strukturen i sektorer som traditionellt betjänats av 
monopol, till exempel telekommunikationer, television och transporter. Den nya tekniken 
har också gett tillgång till nya tjänster. 
En försenad modernisering i vissa länder och sektorer har gjort att anpassningarna 
försvårats. 
14. Den inre marknaden och den skärpta konkurrensen leder till att tjänster i allmänhetens intresse 
måste anpassas till dessa förändringar, så att förändringarna vänds till något positivt i form av 
bättre urval och kvalitet och lägre priser. Detta hör samman med genomförandet av politiken för 
ekonomisk och social sammanhållning. Gemenskapen bidrar således till utvecklingen av dessa 
tjänster, för att se till att grundläggande behov tillgodoses och för att förbättra tjänsternas kvalitet. 
Denna dynamik är en central byggsten i den europeiska samhällsmodellen, och en förutsättning 
för ett europeiskt medborgarskap. 
Se definitionerna på sidan 2. 
B. ALLMÄNINTRESSET OCH DEN INRE MARKNADEN I KONSTRUKTIV 
SAMVERKAN 
15. Marknadskrafterna ger upphov till en bättre resursfördelning och effektivitet i tillhandahållandet 
av tjänster, vilket främst av allt gynnar konsumenterna i form av bättre kvalitet och lägre priser. 
Denna mekanism har emellertid en begränsning, eftersom delar av befolkningen kan utestängas 
från vissa av fördelarna, så att målet att skapa social sammanhållning och sammanhållning mellan 
regioner förfelas. Offentliga myndigheter måste därför övervaka att hänsyn även tas till 
allmänintresset. Kommissionens insatser sker därför på de sätt som anges nedan. 
1. Mångfalden som utgångspunkt 
16. När gemenskapen arbetar för att främja den europeiska samhällsmodellen utgår man från det 
faktum att tjänster i allmänhetens intresse organiseras på olika sätt i olika delar av Europa. Denna 
mångfald vilar på följande två huvudprinciper: 
Neutralitet: Gemenskapen skall enligt artikel 222 i fördraget förhålla sig neutral vad gäller 
företags rättsliga status, det vill säga om de är offentliga eller privata. Denna neutralitet 
skall även gälla deras personalförhållanden. Gemenskapen har därför inga synpunkter på 
den rättsliga statusen hos de företag som tillhandahåller tjänster i allmänhetens intresse, 
och ställer inga krav på privatisering. I stället kommer gemenskapen att fortsätta bekämpa 
konkurrensstörande åtgärder på samma sätt oavsett om de vidtas av privata eller offentliga 
organ. 
Medlemsstaternas frihet att själva definiera vilka uppgifter som ligger i allmänhetens 
intresse, och bevilja särskilda och exklusiva rättigheter för att garantera vissa företag 
dessa uppgifter samt övervaka hur de sköts och eventuellt tillgodose deras finansiering i 
enlighet med artikel 90 i fördraget. 
17. Respekten för medlemsstaternas beslutsrätt vad gäller de ekonomiska aspektema och 
arbetsmarknadsaspekterna är ett bra exempel på tillämpning av subsidiaritetsprincipen. 
Medlemsstaten fattar alltså de grundläggande beslut som påverkar dess samhälle, och 
gemenskapen begränsar sig till att avgöra om lösningarna är förenliga med de åtaganden 
medlemsstaten ingått på europeiska nivå. 
18. Det bör också framhållas att artikel 90 i fördraget inte är tillämplig på områden av icke­
affärsmässig karaktär, såsom obligatorisk skolutbildning och social trygghet, eller på andra delar 
av de offentliga myndigheternas verksamhet (säkerhet, rättsväsen, diplomati, civilrätt). Dessa 
tjänsters bidrag till gemenskapens arbete är dock av allra största vikt, och ger upphov till 
samarbete och partnerskap på europeisk nivå. Det står däremot klart att tjänster i allmänhetens 
intresse som är av icke-affärsmässig karaktär, och de övriga delar av de offentliga myndigheternas 
ansvar som avses ovan, inte kan behandlas på samma sätt som tjänster av allmänt ekonomiskt 
intresse, utan endast behandlas av gemenskapen i en kompletterande roll, vilket också anges i 
fördrage. 
2. Att uppnå jämvikt - gemenskapens mål 
19. Den verkliga utmaningen är att skapa en samverkan mellan å ena sidan de krav som den inre 
marknaden ställer i form av fri rörlighet, ekonomisk effektivitet och dynamik, och å andra sidan 
målen för tjänster i allmänhetens intresse. En smidig samverkan mellan dessa mål skall gynna 
allmänheten och samhället som helhet. Svårigheten att finna en jämvikt beror främst på den 
snabba utvecklingen: den inre marknaden fördjupas, och till de uppgifter som står att möta genom 
offentliga tjänster tillkommer hela tiden nya krav. 
20. Gemenskapen väljer därför att söka en dynamisk jämvikt genom att tillämpa en strategi i 
utveckling. Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse omfattas i princip av de regler som 
gemenskapen antagit för att genomföra den inre marknaden. Detta avser också monopol som 
hindrar den inre marknaden från att fungera tillfredsställande, särskilt genom att avslilja sina 
respektive sektorer. Tillämpningen av dessa regler skall därför ses som ett uppmuntran till 
förändringar, samtidigt som lösningarna måste förbli förenliga med allmänhetens intresse. 
21. De som producerar tjänster i allmänhetens intresse kan undantas från fördragets regler, under 
förutsättning att tillämpningen av dessa regler hindrar deras utövning av de uppgifter de ålagts. Det 
faktum att ett offentligt eller privat organ anförtrotts att fullgöra uppgifter i allmänhetens intresse 
avgör dock inte hur dessa uppgifter skall utföras. Undantaget är därför underkastat ett slags 
"proportionalitetsprincip". Denna princip, som underförstås i artikel 90 i fördraget, är avsedd att 
skapa bästa möjliga jämvikt mellan själva åtagandet att utföra allmännyttiga uppgifter och det sätt 
på vilket de utförs, en jämvikt mellan mål och medel. Denna allmänna princip skall genom sin 
utformning säkra en dynamisk och rörlig jämvikt, och kompensera för medlemsstaternas olika 
situationer och målsättningar, samt för diverse tekniska och budgetbetingade krav i de olika 
sektorerna. Därmed skapas också bästa möjliga samverkan mellan en effektiv marknad och 
allmänintresset, genom att de medel som avsätts för att tillgodose allmänintresset inte tillåts störa 
den inre marknaden i någon orimlig omfattning och inte påverkar handeln på ett sätt som strider 
mot gemenskapens intressen. 
22. Resultatet av denna samverkan har hittills varit mycket positivt, både vad avser effektivt 
tillhandahållande av tjänster och regeltillämpning. 
23. Europeiska tjänster i allmänhetens intresse står sig ofta väl vid en internationell jämförelse vad 
avser ekonomisk effektivitet och kvalitet. Europa visar till exempel prov på god servicenivå i form 
av tillförlitlig energiförsörjning, säkra lufttransporter och hög kvalitet på radio- och 
televisionstjänster. Dessa resultat kan åtminstone delvis hänföras till gemenskapens insatser för 
att motverka orimliga konkurrensfördelar, skapa insyn i förvaltningen av tjänsterna samt arbetet 
med att skapa en klar och precis definition av vad allmänhetens intresse skall omfatta. 
Konkurrensen och de effektivitetsvinster den medför utgör ofta den bästa vägen till lägre priser och 
större tillgänglighet för medborgarna. Den förbättrar också företagens konkurrenskraft, här med 
särskilt avseende på de små och medelstora företagen. Samtidigt finns emellertid fortfarande stort 
utrymme för förbättringar på många områden. Vad gäller tjänster i allmänhetens intresse kan 
strävan efter bättre kvalitet och gynnsammare förhållande mellan kvalitet och pris i många fall 
komma att kräva helt nya angreppssätt och betydande insatser för att förbättra effektiviteten. 
24. Gemenskapen har tillämpat reglerna opartiskt, och lyssnat till de synpunkter som framförts av 
aktörer på de sociala och ekonomiska områdena och från politiskt håll. En ram för lagstiftningen 
har upprättats av rådet och Europaparlamentet. Alla texter som gäller lufttransporter, 
järnvägstransporter och elektricitet har antagits enhälligt av medlemsstaterna i rådet. På områdena 
telekommunikationer och post har likaledes definitionen av samhällsomfattande tjänster antagits 
av rådet och Europaparlamentet. Kommissionen har vid olika tillfällen fått vidta punktåtgärder med 
utgångspunkt från artikel 904. Varje definitivt beslut om åtgärder från kommissionens sida sker 
dock först efter ingående samråd med rådet, Europaparlamentet, medlemsstaterna och de berörda 
aktörerna, så att största möjliga enighet kan nås. De två viktigaste direktiven som baseras på 
artikel 90, nämligen de som gäller teleterminalutrustning respektive teletjänster och ändringarna 
av dessa, har fått medlemsstaternas stöd i rådet. 
25. Domstolen, som utgör överklagandeinstans och har till uppgift att tolka lagstiftningen, har 
vitsordat dessa båda akter och därmed bidragit till denna jämvikt. Den har bland annat godtagit 
att ekonomiska överväganden, bland annat den totala ekonomiska lönsamheten för en tjänst i 
allmänhetens intresse och andra överväganden, t.ex. miljömässiga, kan utgöra lagliga grunder5. 
26.1 övrigt har kommissionen, parlamentet, rådet och domstolen vatt att respektera de definitioner 
av allmänhetens intresse som används av medlemsstaterna, och som följer av de enskilda 
ländernas sociala och kulturella särdrag och samhällsstruktur. 
Endast 8 direktiv plus ändringar och 7 beslut har antagits pä grundval av denna artikel sedan 1958. 
Corbeau-domen 19.5.1993, ärende C-320/91, ECR I-2565, ärende C 392/92, Almelo av den 27.4.1994, ECR I-
1509, Förstainstansrättensdom i ärendet Ladbroke mot kommissionen, 27.10.1994,ärende T 32/93, Rec 11-1994 
6 
3. Att främja allmänhetens intresse på europeisk nivå 
27. Den ekonomiska integrationen i Europa, som grundar sig på den inre marknaden och 
sammanhållningspolitiken, är en källa till ekonomisk styrka och effektivitet, och har också gett plats 
åt allmänhetens intresse på europeisk nivå i form av samhällsomfattande tjänster och andra former 
av tjänsteförpliktelser. Begreppet samhällsomfattande tjänster har myntats av kommissionen, och 
har sedan vidareutvecklats genom resolutioner av Europaparlamentet och rådet och omsatts i 
praktiken genom rättsakter inom de enskilda sektorerna6. 
28. Grundtanken med begreppet samhällsomfattande tjänst är att alla skall få tillgång till tjänster 
av hög kvalitet till överkomligt pris. Kriterierna för en samhällsomfattande tjänst bygger på lika 
tillgång, allmängiltighet, kontinuitet och anpassningsförmåga och på sonda riktlinjer om öppenhet 
i förvaltning, prissättning och finansiering, med kontroll utförd av bestämda instanser. Även om ai!a 
dessa kriterier inte uppfylls på nationellt plan, har det faktum att kriterierna införts på europeisk 
nivå inom ramen för begreppet samhällsomfattande tjänster haft en positiv effekt för utvecklingen 
av tjänster i allmänhetens intresse7. 
29. Samtidigt är samhällsomfattande tjänster ett flexibelt begrepp, eftersom dess innebörd 
utvecklats steg för steg beroende på de specifika behoven och tekniska särdragen i de olika 
sektorerna. Begreppet är i alla händelser avsett att kunna anpassas till den tekniska utvecklingen, 
till nya krav som ställs på tjänster i allmänhetens intresse och till användarnas behov. 
30. Det finns heller ingenting som hindrar medlemsstaterna från att definiera ytterligare uppgifter 
i allmänhetens intresse där kraven går utöver dem som gäller för samhällsomfattande tjänster, 
förutsatt att de är förenliga med gemenskapens regler. Inom några tjänstesektorer har 
medlemsstaterna möjlighet att kräva att principerna om samhällsomfattande tjänster omfattas och 
besluta om ersättningar. Vid utvecklingen av samhällsomfattande tjänster på europeisk nivå har 
det också tagits hänsyn till medlemsstaternas syn på begreppet allmänhetens intresse, som 
definieras i varje medlemsstat mot bakgrund av olika traditioner och behov. 
31. Det kan i vissa fall också beslutas om tjänsteförpliktelser som avser offentliga tjänster, om det 
utifrån allmänintresset är nödvändigt att det offentliga ansvarar förtjänsterna. Det kan till exempel 
gälla fysisk planering, säker försörjning och miljöfrågor. 
32. I och med att den inre marknaden genomförs får konsumenterna tillgång till bättre tjänster och 
de europeiska företagen kan stärka sin position i den internationella konkurrensen. 
Samhällsomfattande tjänster och andra tjänster som omfattas av förpliktelser bidrar också till 
målsättningen om likabehandling, och allmänhetens intresse försvaras till fördel för det europeiska 
samhället och dess medborgare. De samhällsomfattande tjänsterna är således ett uttryck för den 
europeiska samhällsmodellens krav och särdrag, och skall ses som ett led i en politik som förenar 
marknadsdynamik, sammanhållning och solidaritet. 
Europapariamentet:resolution av den 22 januari 1993, EGT nr C 42,15.2.1993, s. 240; resolution av den 6 maj 
1994, EGT nr C 205, 25.7.1994, s. 551; resolution av den 25 juni 1995, EGT nr C 166, 3.7.1995, s. 109; 
resolution av den 14 juli 1995, EGT nr C 249,25.9.1995, s. 212 
Rådet: resolution av den 22 juli 1993, EGT nr C 213,6.6.1993, s. 1 ; resolution av den 7 februari 1994, EGT nr 
C 48, 16.2.1994, s 1; resolution av den 22 december 1994, EGT nr C 379, 31.12.1994, s. 4; resolution av den 
18 september 1995, EGT nr C 258,2.10.1995, s.1 
Se exemplet under punkt 35 avseende telekommunikationer. 
II. GEMENSKAPENS BIDRAG: DYNAMIK, FLEXIBILITET, SOLIDARITET 
A. EN STRATEGI SEKTOR FÖR SEKTOR 
33. De principer och den strategi som beskrivits ovan kombinerar den inneboende dynamiken i 
öppnandet av marknaderna med allmänhetens behov på europeisk och nationell nivå. 
Kommissionen har tagit initiativ i denna riktning inom t.ex. telekommunikationer, post, transport och 
energi. Dessa exempel åskådliggör på ett övertygande sätt den inre marknadens enorma betydelse 
för att trygga och förbättra de tjänster i allmänhetens intresse som erbjuds konsumenterna på 
grundval av förpliktelser till samhällsomfattande eller offentliga tjänster. Vid varje tillfälle har 
tillvägagångssättet varit flexibelt och hänsyn har tagits till varje sektors särskilda karaktär, 
subsidiaritetsprincipen och önskan om att tillfredsställa så många som möjligt på bästa sätt. 
Åtgärderna har alttid genomförts gradvis och med lyhördhet för de berörda aktöremas åsikter. 
•*" Telekommunikationer 
34. Kommissionens strategi på telekommunikationsområdet är att förbättra tjänsterna till 
allmänheten inom gemenskapen. Detta skall ske genom att det antal tjänster som erbjuds 
medborgarna ökas, samtidigt som kvaliteten höjs och priset förblir överkomligt. Öppnandet av 
marknaden har skett gradvis efter en noga fastslagen tidsplan. Sedan förslag lades 1987 har 
konsumenterna fritt fått välja den telefon (fast eller mobil), den fax eller det modem de önskar. 
Senare gavs även fritt val mellan minst två mobiltelefons- eller satellitoperatörer. Senast den 1 
januari 1998 (2003 för vissa länder) skall infrastrukturerna och marknaderna för rösttelefoni 
öppnas. Inför detta skall de reglerande organen skiljas från operatörerna, och de offentliga 
näten öppnas för andra operatörer. 
35. öppnandet av marknaderna och infrastrukturerna går hand i hand med definitionen av en 
förpliktelse till samhällsomfattande tjänster. För att kunna erbjuda ett brett urval av bastjänster 
har gemenskapen sålunda begärt att medlemsländerna skall ålägga sina operatörer att 
tillhandahålla sådana tjänster. Enligt kommissionens meddelande 1996 om samhällsomfattande 
tjänster skall dessa tjänster omfatta tillgång för alla, till ett överkomligt pris, till ett nät som gör 
det möjligt att sända röst-, data- och faxmeddelanden, samt rösttelefonitjänster. I 
bestämmelserna finns en ram för hur marknadens aktörer skall finansiera kostnaderna för dessa 
tjänster. En översyn över de samhällsomfattande tjänsterna skall ske redan 1998, och därefter 
med regelbundna intervall. Den dynamiska strategin har alltså som mål att anpassa tjänsterna 
till utvecklingen, när det gäller både teknik, konsumenternas behov och kraven på tjänster i 
allmänhetens intresse. Behandling av telekommunikationer som samhällsomfattande tjänst har 
redan positivt påverkat nationella myndigheters synsätt. Ett exempel: tanken att garantera 
tillgång för alla till ett överkomligt pris, även sjuka och personer med svåra sociala eller 
ekonomiska problem, är något som varit okänt för många medlemsstater, men som nu införs 
genom begreppet "samhällsomfattande tjänst". 
36. I de medlemsstater som ligger före tidsplanen erbjuds redan telefonitjänster via nya 
operatörer, särskilt mobiltelefoner, vilket har ökat antalet telefoner och spritt de nya tjänsterna 
ytterligare. En öppnare marknad kommer att göra det möjligt att bättre avpassa utbudet efter de 
genomgripande tekniska förändringar som är på gång, att bättre uppfylla konsumenternas mer 
och mer diversifierade förväntningar och att sänka priset. 
**" Postväsendet 
37. De åtgärder som kommissionen föreslog i juli 1995 diskuteras nu i Europaparlamentet och 
rådet. De omfattar införande av gemensamma regler för utveckling av postsektorn och 
förbättring av servicekvaliteten samt ett gradvis, kontrollerat öppnande av marknaderna för 
konkurrens omkring år 2000. 
38. Huvudpunkten i förslaget är att garantera en samhällsomfattande posttjänst på lång sikt. 
Detta innebär service av god kvalitet över hela territoriet med garanterade regelbundna 
utdelningar till ett pris som är överkomligt för alla. Det omfattar hämtning, transport, sortering 
och utdelning av brev, och -med vissa begränsningar när det gäller vikt och pris - trycksaker, 
kataloger och paket. Värdeförsändelser omfattas också, och det gäller både inrikes och utrikes 
post. Tjänsten måste uppfylla krav på kontinuitet, konfidentialitet, neutral och lika behandling 
samt anpassningsförmåga. 
39. För att garantera finansiering av den samhällsomfattande tjänsten skall en sektor reserveras 
för dess operatörer. Sektorns omfattning skall fastställas genom två kriterier: vikt och pris. 
Frågan om adresserade reklamförsändelser och utrikes inkommande post utreds för 
närvarande. Under alla omständigheter kommer den reserverade sektorns omfattning att 
granskas år 2000, framför allt vad avser tekniska, ekonomiska och sociala hänsyn. 
40. För att komplettera finansieringen av den samhällsomfattande tjänsten kan det även bli 
nödvändigt att ålägga de kommersiella aktörerna vissa skyldigheter som motprestation för 
tillståndet, t.ex. finansiella bidrag till utjämningsfonder. Avsikten är också att skilja de reglerande 
organen från postoperatörerna. 
•*• Transport 
41. Inom sektorn civilflyg hade de nationella bolagen ofta monopol inom sitt ursprungsland. 
Detta gjorde det ibland möjligt att fördela medlen för att jämna ut skillnaderna mellan lönsamma 
och mindre lönsamma verksamheter knutna till åtaganden om offentliga tjänster. De tre 
"flygpaketen" 1987, 1990 och 1993 öppnade marknaderna gradvis, alltmedan tjänsterna i 
allmänhetens intresse skyddades. 
42. Förbindelser med avlägset belägna områden eller lågtrafikerade regionala förbindelser är 
livsviktiga för den regionala utvecklingen och kan inte garanteras endast genom 
marknadskrafterna. Här kan medlemsstaterna införa förpliktelser att tillhandahålla offentliga 
tjänster på en särskild flygrutt, dö-kan välja ett enda trafikföretag genom anbudsinfordran, och 
de kan ge finansiell kompensation för att upprätthålla förbindelserna. Offentliga interventioner 
på marknaden begränsas alltså till det absolut nödvändiga. 
43. Nu när processen går mot sitt slut kan man konstatera att förbindelserna har upprätthållits 
på ett tillförlitligt sätt och servicen avsevärt förbättrats genom öppnandet av de europeiska 
marknaderna. Konkurrensen har ökat vad gäller trafik och pris, vilket har gett nya grupper 
tillgång till flygtransporter. 
44. De bestämmelser som reglerar friheten att tillhandahålla tjänster på siötransportområdet 
inom medlemsstaterna (cabotage) ger medlemsstaterna rättighet att, så länge inte detta leder 
till att vissa redare diskrimineras, göra en förpliktelse till offentlig service till ett villkor för att få 
utföra regelbundna transporter till, mellan och från öar. Medlemsstaterna måste dock begränsa 
sig till att bestämma vilka hamnar som skall betjänas samt om regelbundenhet, kontinuitet, 
frekvens, redarens kapacitet att tillhandahålla tjänsten, priser och fartygets besättning. 
Kommissionen har för övrigt i sitt meddelande "Mot en ny sjöfartsstrategi" antytt möjligheten att 
finansiera tjänster i allmänhetens intresse med offentliga medel. 
45. Vad gäller transporter till lands (järnväg, landsväg, inre vattenvägar) nämns i fördragets 
artikel 77 vissa förpliktelser i förbindelse med offentliga tjänster. Rådet antog 1969 ett antal 
förordningar som tolkar denna artikel och garanterar att tillfredsställande transporter som bidrar 
till den hållbara utvecklingen, den sociala sammanhållningen och den regionala balansen 
tillhandahålls. Å andra sidan har öppnandet av marknaderna för transporter till lands redan 
kommit långt och vikten av god kvalitet på offentliga tjänster beaktas till fullo. 
46. I sin grönbok om "medborgarnas nät" bekräftade kommissionen denna strategi och 
underströk samtidigt vikten av att förbättra effektiviteten på de reglerade offentliga tjänsterna. 
Vad beträffar järnvägar försvarade kommissionen även i en nyutkommen vitbok de förslag man 
lade fram 1995 om öppnande av marknaderna för frakt och internationell passagerartrafik. I 
vitboken nämndes också en kommande studie i syfte att finna den bästa metoden för att införa 
marknadsbaserad inrikes passagerartransport med hänsyn till kraven på offentliga tjänster. 
Under 1996 har två andra förslag förts fram om att stärka den inre marknaden för 
passagerartransporter på landsväg, där proportionalitetsprincipen och bestämmelserna om 
offentlig service till fullo respekteras. 
«r Elektricitet 
47. Det utkast till direktiv som är på väg att antas avser ett gradvis öppnande av elmarknaderna 
under en nioårsperiod till förmån för nya aktörer. För att skydda de investeringar på mycket lång 
sikt som kännetecknar sektorn, och med tanke på olikheterna mellan de nationella strukturerna, 
har medlemsstaterna givits två valmöjligheter: antingen ett system med tillträde för tredje part 
till näten eller en modell med ensamköpare. Det är medlemsstaterna själva som inom vissa 
ramar definierar vilka kunder som kan komma i fråga. 
48. Den föreslagna lösningen anger konkurrensvillkor, samtidigt som medlemsstaterna ges 
tillåtelse att införa vissa krav i allmänhetens intresse. I överensstämmelse med närhetsprincipen 
är det medlemsstaterna som definierar dessa krav efter målsättningar i allmänhetens intresse 
och på grundval av öppenhet, objektivitet och lika behandling. 
49. Kommissionen är övertygad om att denna politik kommer att leda till lägre energikostnader 
för den europeiska industrin och följaktligen bättre konkurrenskraft internationellt. Detta bör 
också komma konsumenterna till godo, framför allt i form av lägre priser. 
50. Kommissionen kommer att göra en första utvärdering efter halva tiden. Direktivet kommer 
att ses över nio år efter ikraftträdandet. 
10 
•* Radio och television 
51. I de flesta medlemsstater är radio och television att betrakta som tjänster i allmänhetens 
intresse, oavsett de strukturella och teknologiska förändringar som påverkar dessa marknader. 
Hänsynen till allmänintresset i denna sektor gäller framför allt sändningarnas innehåll och knyter 
an till moraliska och demokratiska värderingar. Det kan till exempel röra sig om pluralism, 
informationsetik och skydd av personuppgifter. De medel som används i syfte att ta hänsyn till 
allmänintresset varierar kraftigt från en medlemsstat eller region till en annan, särskilt när det 
gäller finansiering. 
52. Gemenskapslagstiftningens konsekvenser för sektorn härrör huvudsakligen från direktivet 
"television utan gränser" från 1989, som antogs för att skapa den rättsliga referensram som var 
nödvändig för att säkerställa fri rörlighet för TV-sändningar. Detta skedde genom samordning 
av de nationella bestämmelser som kunde skapa hinder för den fria rörligheten. Samordningen 
gäller följande områden: regler för främjande av distribution och produktion av TV-sända 
program, reklam, sponsring, skydd av minderåriga och rätt till genmäle. Medlemsstaterna skall 
respektera principerna för fri mottagning och får inte hindra återutsändning av 
televisionssändningar från andra medlemsstater på grunder som rör de områden som 
samordnats. Direktivet genomgår för närvarande en översyn i Europaparlamentet och rådet i 
syfte att förtydliga och anpassa gällande regler. 
53. Konkurrensreglerna är framför allt till för att förhindra utnyttjande av en dominerande 
ställning. De gör det också möjligt att på grundval av kontroller av företagskoncentrationer 
förebygga att oligopol- och monopolsituationer uppkommer på marknaden. 
11 
B. BIDRAG FRÅN GEMENSKAPENS ANDRA POLITIKOMRÂDEN 
54. Europas bidrag till utvecklingen av tjänster i allmänhetens intresse består inte bara i 
utrecklingen av den inre marknaden. Inom gemenskapens olika politikområden genomförs bl.a 
följande åtgärder: 
Utveckling av normer som garanterar nätens driftskompatibilitet och sammankoppling. 
Utveckling av certifieringssystem. 
Planer på europeiska nivå avseende de stora, transeuropeiska infrastrukturnät för 
transport, energi och telekommunikationer som utgör informationssamhällets ryggrad. 
Samordnad politik för och finansiering av dessa infrastrukturer. 
Stöd till investeringsprojekt inom ramen för politiken för ekonomisk och social 
sammanhållning, framför allt till infrastrukturerna i gemenskapens minst gynnade regioner 
och i regioner som genomgår industriell omställning, samt för projekt som i partnerskap 
med lokala och regionala aktörer på ett mer allmänt sätt främjar tjänster i allmänhetens 
intresse. 
Forskning och utveckling inom sektorer som omfattar tjänster i allmänhetens intresse, 
t.ex. järnvägstransporter eller lufttransporter, den audiovisuella sektorn, infomationsteknik, 
utbildning och yrkesbildning, och hälsa. 
Utbyte av erfarenheter och information om bästa praxis mellan lagstiftare, övriga med 
normgivande befogenheter och operatörer, särskilt när det gäller metoder för finansiering, 
prissättning och service till medborgarna8. 
All denna verksamhet tar hänsyn till de absoluta kraven på en hälsosam och hållbar miljö och till 
konsumenternas intressen. Gemenskapen vidtar åtgärder till gagn för konsumenterna för att främja 
valfrihet, god kvalitet, öppenhet, tillgång till opartisk information, tillgång till snabba och ekonomiskt 
överkomliga sätt att få upprättelse samt medbestämmande. 
55. Samarbete mellan de olika aktörerna krävs dock för att gemenskapens åtgärder skall bli 
effektiva. Partnerskapen mellan den offentliga och den privata sektorn måste spela en avgörande 
roll, särskilt vad gäller investeringar och forskning. Men partnerskap mellan regional, nationell och 
europeisk nivå behöver också utvecklas. 
56. När det gäller tjänster av "icke-affärsmässig karaktär"9 kan olika samarbetsåtgärder vidtagna 
på europeisk nivå utgöra ett stöd eller ett komplement till den nationella politiken, t.ex. när det 
gäller sysselsättning, social trygghet, folkhälsa, utbildning och yrkesbildning, eller kultur. Det är 
gemenskapen som leder samarbetet mellan medlemsstaterna i kampen mot cancer. 
Utbytesprogrammen för utbildnings - och yrkesutbildningssamarbete, Leonardo och Sokrates, 
omfattar många studerande och unga arbetstagare. Slutligen stödjer gemenskapen åtgärder för 
bevarande och främjande av det europeiska kulturarvet. Sådan verksamhet medför naturligtvis inte 
på något vis harmonisering på europeisk nivå, men utgör ett ytteriigare bidrag på områden av 
allmänt intresse, och har avgörande betydelse för förverkligandet av gemenskapens mål om 
sammanhållning och solidaritet. 
Ett exempel pä detta återfinns under avdelningen om kollektivtrafik i kommissionens nyligen offentliggjorda 
meddelandeom medborgarnasnät, KOM(95)601 slutlig av den 23 januari 1996. 
Se punkt 18. 
12 
III. MAL FÖR FRAMTIDEN 
57. Gemenskapen har som mål att stödja den europeiska ekonomins konkurrenskraft i en värld 
där konkurrensen blir allt hårdare, samt att garantera konsumenterna bästa möjliga urval, kvalitet 
och pris. Genom sin politik försöker gemenskapen samtidigt stärka den ekonomiska och sociala 
sammanhållningen mellan medlemsstaterna och utjämna vissa obalanser. Detta mål finns inskrivet 
i fördraget, och som medel för att uppnå det använder man sig framför allt av strukturfonderna och 
de transeuropeiska näten. Tjänster i allmänhetens intresse har här avgörande betydelse, och bidrar 
i sig till den ekonomiska och sociala sammanhållningen och den ekonomiska effektiviteten. 
Gemenskapen främjar dessa tjänster, samtidigt som man försöker öka deras effektivitet. 
58. Stats- och regeringscheferna underströk i Cannes i juni 1995 betydelsen av denna balans10: 
"Europeiska rådet bekräftar pä nytt sin övertygelse att ökad konkurrens inom flera sektorer i syfte att nå fram till 
förverkligandet av den inre marknaden skall vara förenlig med de uppgifter av allmänt ekonomiskt intresse som 
Europa måste åta sig, särskilt när det gäller en balanserad fysisk planering, lika behandling av medborgarna-
i synnerhet för jämställdheten mellan könen - en hållbar försörjning av tjänster med hög kvalitet till 
konsumenterna samt tillvaratagandetav strategiska långsiktiga intressen." 
59. Både detta politiska budskap och de förändringar som håller på att ske visar på behovet av 
att klargöra framtidens målsättningar. I detta perspektiv planerar kommissionen att på europeisk 
nivå verka för tjänster i allmänhetens intresse på tre sätt: genom att optimalt utnyttja redan 
vidtagna åtgärder för att främja den inre marknaden och Europas konkurrenskraft, genom att 
förstärka den europeiska solidariteten och samordningen och genom att använda 
gemenskapsinstrument. I samband med regeringskonferensen borde det vara möjligt att ge uttryck 
för dessa strävanden i fördraget. 
A. ETT EUROPEISKT PERSPEKTIV 
1. Optimalt utnyttjande av befintliga åtgärder för att främja Europas konkurrenskraft 
60. Arbetet med att öppna marknaderna sektor för sektor på området för finansiella tjänster, 
särskilt nätverkstjänster, och med att införa krav på samhällsomfattande tjänster bör fortsätta, med 
tanke på dess positiva följder, både för verksamheter i allmänhetens intresse och för den 
europeiska ekonomins konkurrenskraft på det internationella planet. Faktum är att dessa åtgärder 
är avgörande för modernisering av tjänsterna, vilket ger Europa möjlighet att utnyttja sina 
konkurrensfördelar i dessa sektorer och användarföretagen tillgång till tjänster av hög kvalitet till 
ett lägre pris. 
61. Kommissionen kommer under alla omständigheter att även i fortsättningen agera opartisk 
domare. I framtidens politik för att öppna marknaderna avser den dessutom att använda sig av 
följande principer: 
Införande av hjälpmedel för utvärdering av funktion, resultat och konkurrenskraft vad 
avser tjänster i allmänhetens intresse. Utvärderingarna skall göras sektor för sektor. De 
skall hjälpa till att sprida de bästa metoderna, underlätta anpassningen av uppgifter i 
allmänhetens intresse till tekniska förändringar, nya behov hos användarna och nya krav 
med utgångspunkt från allmänintresset. Kommissionen har redan påbörjat en studie i syfte 
att få överblick över hur bestämmelser utformas och hur "nätverkstjänster" organiseras och 
finansieras i medlemsstaterna. 
Gradvisa förändringar som genomförs i samråd med de olika aktörerna, inklusive 
konsumenterna. 
Europeiska rådet i Cannes, 26-27 juni 1995 - Ordförandeskapetsslutsatser - SN 211 /95, punkt A.1.1.7 
13 
Öppenhet, på grundval av ett meddelande om tillämpning av de förfaranden som avses 
i artikel 90. 
Ett sådant tillvägagångssätt bör göra ett optimalt utnyttjande av redan befintliga åtgärder möjligt, 
särskilt vad avser europeiska samhällsomfattande tjänster. 
62. Det är dock viktigt att beslut snabbt fattas om de förslag som lagts fram av kommissionen, som 
hoppas att det tidigare blockerade direktivet om öppnandet av den inre marknaden för elektricitet 
snart skall antas. Man väntar också på att rådet och Europaparlamentet skall anta utkasten till 
akter om öppnande av de internationella marknaderna för passagerarbefordran på järnväg, 
fullbordande av öppnande av marknaderna för godstransport på järnväg och öppnande av 
marknaderna för naturgas. I dessa utkast tas också hänsyn till allmänhetens intresse. 
2. Förstärka den europeiska solidariteten och samordningen 
63. Med tanke på målsättningen om europeisk solidaritet, och med tanke på ovan nämnda 
utvärderingar, skulle kriterierna för verksamhet "i allmänhetens intresse" kunna utvidgas ytterligare. 
Det finns vissa sektorer med en gränsöverskridande dimension, särskilt när man ser till deras 
särskilda tekniska särdrag. För dem kan detta allmänintresse inte tillfredsställas på bästa sätt på 
nationell nivå. Andra sektorer har uppgifter som berör hela Europa (till exempel fysisk planering 
eller miljöskydd). 
64. För att kunna uppfylla dessa sektorers behov och garantera största möjliga effektivitet och 
bästa möjliga service kan gemenskapen bli tvungen att vidta åtgärder i en form som ännu inte är 
fastställd men på grundval av befintliga befogenheter, för att underlätta samordning av nationella 
organ av allmänt ekonomiskt intresse, t.ex. vad gäller villkoren för offentlig finansiering och 
kontrollsystem. En vidare utveckling av begreppen "samhällsomfattande tjänster" och "förpliktelse 
till offentliga tjänster" bör utredas närmare, särskilt vad gäller kvalitet och användarnas rättigheter. 
65. Graden av europeisk integration i vissa sektorer skulle dessutom kunna ge impulser till och 
idéer om hur samordningen på europeisk nivå skulle kunna förbättras så att de regelansvarigas 
och aktörernas verksamhet i dessa sektorer kunde följas upp. I vissa fall kan mer långtgående 
former av samarbete komma i fråga, till exempel inrättandet av ett organ för ledning av flygtrafiken, 
vilket för närvarande är under diskussion11. 
3. Att använda gemenskapens instrument 
66. Ekonomisk och social sammanhållning, harmonisk stads- och landsbygdsutveckling och 
miljöskydd är mål som angår hela Europa. Tjänster i allmänhetens intresse delar alltså vissa av 
gemenskapens politiska mål. 
67. Det är därför kommissionen kommer kraftfullt att driva en politik som kan agera i samverkan 
med tjänster som utförs i allmänhetens intresse. Kommissionen kommer nästa år att inför 
Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén lägga fram ett utkast till en plan för utveckling av 
landanvändningen i gemenskapen, där man tar hänsyn till de slutsatser som kan dras från 
dokumentet "Europa 2000plus", och där tjänster i allmänhetens intresse ges det utrymme som det 
med rätta bör ges i sammanhanget. 
68. Kommissionen avser att utveckla de transeuropeiska näten i linje med vad stats- och 
regeringscheferna redan förbundit sig att göra. Dessa åtaganden bör snabbt förverkligas, särskilt 
på det finansiella planet. Näten har en sådan potential att deras införande inte längre får 
uppskjutas. När det gäller forskningsområdet underströk kommissionen då den lade fram sina 
riktlinjer för det femte ramprogrammet (1999-2003) vikten av en forskning i medborgarnas tjänst. 
Se kommissionens vitbok: "Mot ett europeiskt luftrum utan gränser", KOM(96)57 slutlig. 
14 
69. Övriga tjänster i allmänhetens intresse, t.ex. hälsovård, social trygghet, utbildning, vatten och 
bostäder är av grundläggande betydelse bör garanteras på nationell eller regional nivå. Vissa 
handlingsmöjligheter står dock till gemenskapens förfogande: samarbete, finansiellt stöd, 
samordning - medel som här bör utnyttjas till fullo för att främja lika möjligheter och bekämpa 
utslagning. 
B. ETT OMNÄMNANDE I FÖRDRAGET 
70. I ett skede då unionens institutioner är i förändring och förbereder sig att ta ett nytt politiskt 
steg är debatten öppen om hur man skall visa sitt engagemang för den europeiska 
samhällsmodellen och de värderingar som utgör dess grund. Detta bekräftades av kommissionen 
i yttrandet inför regeringskonferensen12. Tjänster i allmänhetens intresse är centrala för dessa 
värderingar. 
71. En möjlighet är naturligtvis att lämna fördraget i oförändrat skick. Artikel 90 har visat sin 
duglighet att till fullo garantera ömsesidig positiv påverkan mellan liberalisering och hänsyn til! 
allmänintresset, och detta bör inte ändras. Dessutom innehåller fördraget redan olika instrument 
för att stödja den europeiska sociala modellen, och särskilt då stöd till verksamhet i allmänhetens 
intresse, t.ex. de transeuropeiska näten, forskning på gemenskapsnivå, konsumentpolitik och 
ekonomisk och social sammanhållning. 
72. Kommissionen anser dock att dessa tjänsters roll i det europeiska projektet borde motsvara 
den betydelse de har för de gemensamma värderingar på vilka de europeiska samhällena byggts 
upp. Därför bör man lägga grund för en utvecklingsplan för tjänster i allmänhetens intresse i 
Europa, och i samma syfte samordna redan tillgängliga medel. 
73. Det är alltså därför kommissionen förordar att man vid regeringskonferensen skriver in detta 
i fördraget. En möjlighet är t.ex. att till artikel 3 i fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen lägga följande stycke: 
u) bidrag till att främja tjänster i allmänhetens intresse. 
74. Genom att artikel 3 utgör något av en programförklaring skulle det härigenom bekräftas att 
tjänster i allmänhetens intresse redan är ett av gemenskapens åtgärdsområden, även om de i 
första hand är och förblir en nationell angelägenhet. Utan att utgöra någon ny rättslig grund skulle 
en sådan ändring ändå slå fast att tjänster i allmänhetens intresse utgör en dimension som 
gemenskapen bör ta hänsyn till när den planerar åtgärder och utformar sin politik. 
Förstärka den politiska unionenoch förbereda utvidgningen- Kommissionensyttrande inför regeringskonferensen 
KOM(96)90 slutlig, 28 februari 1996. 
15 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 443 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 
Katalognummer : CB-CO-96-459-SV-C 
ISBN 92-78-08854-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg