(51)Samrådsförfarandet samordnades av ekonomi- och finansministeriet och inbegrep berörda parter, däribland arbetstagarorganisationer, fackföreningar, företag, ekonomer, icke-statliga organisationer och tankesmedjor. Parlamentet bidrog till utformningen av planen, medan regionala och lokala myndigheter rådfrågades genom särskilda utskott. Arbetsmarknadens parter rådfrågades om planen vid fyra tillfällen, genom Conseil économique, social et environnemental (CESE). För att säkerställa de berörda aktörernas egenansvar är det mycket viktigt att involvera alla berörda lokala myndigheter och parter, inbegripet arbetsmarknadens parter, under hela genomförandet av de investeringar och reformer som ingår i planen.

(49)Frankrike har lämnat in en självbedömning avseende säkerhet för investeringar i digital kapacitet och konnektivitet i enlighet med artikel 18.4 g i förordning (EU) 2021/241. I planen finns en sådan bedömning för följande tre åtgärder: planen för ultrasnabbt bredband (”France très haut débit”), digitaliseringen av staten och territorierna samt mobilitet och distansarbete vid inrikesministeriet.

(45)Den nationella återhämtnings- och resiliensplanen beskriver på lämpligt sätt systemet för genomförande av planen för återhämtning och resiliens i Frankrike. Det nationella regelverket utgör ett robust internt kontrollsystem där tydliga roller och ansvarsområden fördelas mellan de behöriga aktörerna. På statlig nivå ansvarar ministeriet för ekonomi, finans och återhämtning för styrning av återhämtningsplanen, i ständigt samråd med generalsekretariatet för Europafrågor. Planen övervakas av Secrétariat Général France Relance som är kopplat till premiärministern och ekonomiministern. Genomförandet delegeras till ministerierna genom ”conventions de délégation de gestion” (delegeringsavtal – förvaltning) och ”chartes de gestion” (förvaltningsstadgor). Kontrollerna av delmål och mål delegeras till ministerierna med ansvar för genomförandet av delarna genom ”convention de délégation de gestion”. En skrivelse ska undertecknas av premiärministern innan den första begäran om utbetalning lämnas in, om i) systemorganisationen och de skyldigheter som varje struktur har när det gäller att säkerställa tillförlitlighet och kontroll av data, och ii) förfarandena för insamling och lagring av data om övervakningsindikatorer. I enlighet med förordningen ska alla standardiserade kategorier av uppgifter som anges i artikel 22.2 d samlas in. När det gäller det interna kontrollsystemet bör de myndigheter som ansvarar för återhämtnings- och resiliensplanen förlita sig på det nationella systemet som är inrättat i Frankrike för att kontrollera den nationella budgeten. Commission interministérielle de Coordination des Contrôles (CiCC) är utnämnd till nationell samordnare för revision och kontroll. Syftet med CiCC är att skydda unionens ekonomiska intressen i Frankrike. Den ska med sin egen kontrollbefogenhet säkerställa att EU-medel används i enlighet med unionens regler och nationella regler. Den har också i uppdrag att förebygga och bestraffa bedrägerier. Kontroll-, inspektions- och revisionsuppdrag ska säkerställa att systemen fungerar ändamålsenligt och ska användas för att kontrollera kvaliteten på de data som överförs för de viktigaste åtgärderna. Redan 2016 antog landet en nationell strategi för att bekämpa bedrägerier med EU-medel och förfogar över flera aktörer i kampen mot bedrägerier. Frankrike har infört adekvata arrangemang för att undvika dubbel finansiering inom ramen för förordning (EU) 2021/241 och andra unionsprogram.

(33)Planen omfattar dessutom en övergripande strategi för landets digitala omställning. Planen omfattar digitala investeringar som täcker forskning, innovation, spridning av ny teknik, digitalisering av staten och territorierna, cybersäkerhet, elektronisk identitet och e-hälsa. Investeringarna i cybersäkerhet ska stärka de offentliga tjänster för vilka en störning skulle ge stora konsekvenser för invånarna. Betydande investeringar i e-hälsa ska stödja den nationella infrastrukturen för digitala hälso- och sjukvårdstjänster och projekthantering Den franska planen stöder också ett antal åtgärder för utbyggnad av viktig digital kapacitet, främst genom programmet för framtida investeringar. De områden som berörs är cybersäkerhet, 5G, kvantdatorteknik, molntjänster samt digital utbildning och kulturella och kreativa sektorer. I återhämtnings- och resiliensplanen beskrivs landets deltagande i två planerade viktiga digitala projekt av gemensamt europeiskt intresse: ett om nästa generations molntjänster och edgelösningar samt ett om mikroelektronik och kommunikationsteknik, vilka båda ska få stöd inom ramen för förordning(EU) 2021/241 via programmet för framtida investeringar.

(32)Investeringarna i digitalisering i återhämtnings- och resiliensplanen bidrar till att hantera Frankrikes utmaningar, exempelvis genom att förbättra konnektiviteten, främja digitaliseringen av företagen och öka den digitala utbildningen och de digitala färdigheterna. De investeringar som planeras på området digital konnektivitet, t.ex. ultrasnabbt bredband, bör få långvarig verkan, hantera strukturella svagheter och bidra till att förbättra den tekniska resiliensen samtidigt som sammanhållningen inom hela territoriet, även i landsbygdsområdena, ökar. Återhämtnings- och resiliensplanen bygger på befintliga initiativ som ”France Num” för att öka digitaliseringen i 200 000 små och medelstora företag senast 2024 samtidigt som de anställda ska få nödvändigt stöd för att klara omställningen till digital teknik. Planen innehåller även investeringar för att stödja utbildning och sysselsättning, bland annat särskilda insatser för utvecklingen av digitala färdigheter, t.ex. en kompletterande tilldelning till de individuella lärandekontona för utbildning för framtidens jobb, som inriktas på utbildning av 25 000 personer i digitala yrken. Dessa investeringar kommer att stödja genomförandet av den omfattande strategin för digitalisering av utbildningen, särskilt för grundskolan och gymnasieskolan. I synnerhet är åtgärderna för att förbättra de digitala färdigheterna viktiga för att ta itu med Frankrikes strukturella problem med befolkningens fortsatta brist på digitala färdigheter. Den digitala kompetensen i Frankrike låg 2019 under EU-genomsnittet. Åtgärderna ska också bidra till att målet nås för Europas digitala årtionde: att 80 % av unionens invånare ska ha grundläggande digitala färdigheter senast 2030 och att det ska finnas 20 miljoner specialister på informations- och kommunikationsteknik.

(30)Reformer och investeringar bör i hög grad bidra till att påskynda utfasningen av fossila bränslen och till att uppnå miljömålen i landet så som beskrivs i Frankrikes nationella energi- och klimatplan och i Stratégie Nationale Bas Carbone, som reviderades 2020 och nu innehåller en färdplan för att uppnå koldioxidneutralitet senast 2050. Den franska återhämtnings- och resiliensplanen är främst inriktad på energieffektivitetsåtgärder, särskilt inom byggnads- och industrisektorerna, och en minskning av utsläppen av växthusgaser. När det gäller förnybar energi förväntas inriktningen på förnybar och koldioxidsnål vätgasproduktion samt andra elektrifieringsåtgärder, t.ex. i transportsektorn, leda till att användningen av förnybar energi ökar, i den mån denna ytterligare efterfrågan på förnybar energi kan tillgodoses genom ytterligare produktion av förnybar energi. Dessutom kan de lättnader av administrativa krav för att genomföra förnybara investeringar som beskrivs i lagen om påskyndande och förenklande av offentliga åtgärder (Accélération et simplification de l’action publique, ASAP) bidra till utvecklingen av ytterligare kapacitet inom den förnybara energin. Därför förväntas den franska planen bidra till unionens energi- och klimatmål för 2030 och målet om klimatneutralitet i EU senast 2050.

(20)Återhämtnings- och resiliensplanen förväntas i enlighet med artikel 19.3 c och avsnitt 2.3 i bilaga V till förordning (EU) 2021/241 ha hög inverkan (betyg A) genom att stärka medlemsstatens tillväxtpotential, jobbskapande och ekonomiska, sociala och institutionella resiliens, bidra till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, inbegripet genom att främja barn- och ungdomspolitik, och lindra covid-19-krisens ekonomiska och sociala konsekvenser, och därigenom öka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen och konvergensen både inom Frankrike, genom investeringar i de mindre utvecklade regionerna (t.ex. de yttersta randområdena), och inom unionen.

(14)Rekommendationerna som gäller de omedelbara finanspolitiska insatserna mot pandemin kan anses falla utanför tillämpningsområdet för Frankrikes återhämtnings- och resiliensplan, oavsett det faktum att Frankrike i allmänhet har handlat lämpligt och i tillräcklig grad när det gäller det omedelbara behovet av att stödja ekonomin med hjälp av finanspolitiska medel under 2020 och 2021, i enlighet med bestämmelserna i den allmänna undantagsklausulen. Vidare är rekommendationen att göra tillräckliga framsteg mot det medelfristiga budgetmålet under 2020 inte längre relevant, både på grund av att denna budgetperiod har löpt ut och på grund av att den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten aktiverades i mars 2020 i samband med pandemikrisen.

(5)Den 28 april 2021 lämnade Frankrike in sin nationella återhämtnings- och resiliensplan till kommissionen i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) 2021/241. Före inlämnandet hade en samrådsprocess genomförts i enlighet med den nationella rättsliga ramen med lokala och regionala myndigheter, arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer, ungdomsorganisationer och andra berörda parter. Genom nationellt egenansvar för återhämtnings- och resiliensplanerna skapas förutsättningar för att genomförandet blir framgångsrikt och får en bestående inverkan på nationell nivå samt trovärdighet på europeisk nivå. Kommissionen har med stöd av artikel 19 i den förordningen bedömt återhämtnings- och resiliensplanens relevans, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet i enlighet med bedömningsriktlinjerna i bilaga V till samma förordning.

(2)Den 9 juli 2019 och den 20 juli 2020 riktade rådet rekommendationer till Frankrike inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Framför allt rekommenderade rådet en förbättring av de offentliga finansernas hållbarhet, till stöd för ekonomin under krisen och den efterföljande återhämtningen, och en förbättring av hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Frankrike fick också rekommendationer om arbetsmarknadsintegration för att säkerställa lika möjligheter med särskilt fokus på utsatta grupper, för att på så sätt hantera kompetensbrist och kompetensglapp, och för att stödja sysselsättningen under krisen. Rådet rekommenderade även Frankrike att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av åtgärder till stöd för företagens likviditet, särskilt små och medelstora företag, och att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att gynna den ekonomiska återhämtningen. Frankrike rekommenderades vidare att investera i viktiga sektorer som den gröna och den digitala omställningen. Särskilt för den gröna omställningen rekommenderades Frankrike att investera i hållbara transporter, förnybar energi, energisammanlänkningar och energiinfrastruktur, samt ren och effektiv energiproduktion och energianvändning. Rådet rekommenderade även Frankrike att investera i forskning och innovation och samtidigt förbättra effektiviteten i de offentliga stödsystemen. Slutligen rekommenderades Frankrike att förbättra företagsklimatet genom att förenkla skattesystemet, minska den administrativa bördan, främja företagens tillväxt och avlägsna hinder för konkurrens inom tjänstesektorn. Kommissionen har bedömt framstegen med genomförandet av dessa landsspecifika rekommendationer vid den tid då återhämtnings- och resiliensplanen lämnades in och anser att rekommendationen om att främja företagens tillväxt (landsspecifik rekommendation 2019.4.3) har genomförts fullt ut. Stora framsteg har gjorts vad gäller rekommendationerna om att förenkla skattesystemet, framför allt att sänka skatterna på produktion (landsspecifik rekommendation 2019.4.1 och landsspecifik rekommendation 2020.4.3), om att vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt ta itu med pandemin och stödja ekonomin och den efterföljande återhämtningen (landsspecifik rekommendation 2020.1.1), om att lindra krisens sysselsättningsrelaterade och sociala konsekvenser (landsspecifik rekommendation 2020.2.1) och om att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av åtgärderna till stöd för företagens likviditet, framför allt för små och medelstora företag (landsspecifik rekommendation 2020.3.1).

(1)Utbrottet av covid-19 har haft en allvarlig negativ inverkan på Frankrikes ekonomi. År 2019 uppgick bruttonationalprodukten per capita (BNP per capita) i Frankrike till 115 % av EU-genomsnittet. Enligt kommissionens vårprognos 2021 minskade BNP i fasta priser med 8,1 % under 2020 och förväntas minska med sammanlagt 2,9 % under 2020 och 2021. Seglivade fenomen som inverkar på den ekonomiska utvecklingen på medellång sikt är framför allt den offentliga sektorns höga skuldkvot, svag konkurrenskraft i en situation med låg produktivitetstillväxt, stora rättsliga begränsningar för tjänster och tunga administrativa bördor samt låg nivå av och dålig effektivitet i investeringar i forskning och utveckling.

EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 23.6.2021 COM(2021) 351 final BILAGA

till Förslag till rådets genomförandebeslut om godkännande av bedömningen av Frankrikes återhämtnings- och resiliensplan {SWD(2021) 173 final}



BILAGA AVSNITT 1: REFORMER OCH INVESTERINGAR I ÅTERHÄMTNINGS- OCH RESILIENSPLANEN 1.Beskrivning av reformer och investeringar A. DEL 1: Byggnadsrenovering Enligt sin nationella energi- och klimatplan och för att uppnå en minskning på 20 % av energiförbrukningen senast 2030 (jämfört med 2012, vilket är det nationella mål som fastställts för 2030) måste Frankrike årligen investera ytterligare 15–25 miljarder euro fram till 2030 i renovering av byggnader, genom att öka renoveringstakten och genomföra mer långtgående renoveringar. Denna del av den franska återhämtnings- och resiliensplanen gäller investeringar och reformer som syftar till att förbättra energieffektiviteten i alla typer av byggnader: offentliga och privata byggnader, inklusive privata och subventionerade bostäder samt byggnader som tillhör företag. De reformer som stöder investeringar består i att i) komplettera den reform av bostadspolitiken som inleddes genom den ”ELAN” -lag som antogs 2018 för att öka de offentliga utgifternas effektivitet genom en översyn av tre befintliga stödordningar (APL, Pinel och PTZ ) och ii) anta en reviderad termisk reglering av nya byggnader (RE2020). Investeringar inom denna del är avgörande för att uppnå energieffektivitetsmålet, eftersom byggnadsbeståndet står för cirka 25 % av växthusgasutsläppen i Frankrike och 45 % av den slutliga energiförbrukningen. Dessa investeringar och reformer ska bidra till de landsspecifika rekommendationer som riktats till Frankrike under de senaste två åren, om behovet av att ”fokusera investeringspolitiken på [...] energieffektivitet” (landsspecifik rekommendation 3, 2019) och att ”inrikta investeringarna på den gröna [...] omställningen, särskilt [...] ren och effektiv produktion och användning av energi” (landsspecifik rekommendation 3, 2020). Ingen av åtgärderna inom denna del förväntas orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (principen om att inte orsaka betydande skada), med hänsyn till beskrivningen av åtgärderna och de begränsningsåtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). A.1. Beskrivning av reformer och investeringar avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd Reform 1 (C1.R1): Bostadspolitik Åtgärden omfattar två olika mål som ska genomföras i två steg. Översynen av beräkningsmetoderna för APL (”aides personnelles au logement”): stödbeloppet ska från och med den 1 januari 2021 beräknas på grundval av det stödmottagande hushållets aktuella inkomst i stället för det näst sista årets inkomst. En sådan översyn ska göra det möjligt för systemet att snabbare anpassa sig till förmånstagarnas inkomstvariationer, i syfte att förbättra den sociala rättvisan. Dessutom ska stödbeloppet räknas om varje kvartal, så att hänsyn tas till de senaste inkomstförändringarna. Pinelsystemet är ett system för inkomstskatteavdrag för ägare som investerar i nya eller renoverade bostäder i syfte att hyra ut dem. Beslutet bör fattas 2023 om att avsluta Pinelsystemet i slutet av 2024 – Pinelsystemet skulle senare ersättas med nya bestämmelser för att främja medelstora bostäder som finansieras av institutionella investerare för att förbättra dess inverkan på bostadsutbudet där behoven är som störst, till exempel genom att minska incitamenten för nybyggnation i områden där bostadsmarknaden inte är utsatt för påfrestningar. Detta ska kompletteras med ändringar av det sätt på vilket så kallade räntefria lån tillhandahålls, och i synnerhet ska de sökandes stödberättigande bedömas på grundval av nuvarande inkomster för att begränsa de oväntade effekter som för närvarande finns.

Reform 2 (C1.R2): Reviderad termisk förordning (RE2020) Den 1 januari 2022 ska den reviderade termiska regleringen av nya byggnader ersätta den befintliga termiska reglering av byggnader som trädde i kraft 2012. Huvudsyftet med översynen av värmereglerna för nya byggnader är följande: ·Förbättring av energisamhället och utfasning av fossila bränslen i den energi som förbrukas: Införande av strängare tröskelvärden för i) det bioklimatiska behovet av bostäder (sänkning av gränsvärdet med 30 % jämfört med den nuvarande förordningen RT 2012), ii) förbrukning av icke-förnybar primärenergi och iii) växthusgaser från energiförbrukning (4 kg koldioxid /m²/år för småhus och 14 kg koldioxid /m²/år för kollektiva bostäder fram till 2024 och 6,5 kg efter 2024). ·Minskning av nya byggnaders koldioxidpåverkan: beräkningen av koldioxideffekten ska ta hänsyn till byggnadens hela livscykel, från byggnadsfasen till rivningen, som motsvarar mellan 60 och 90 % av byggnadernas koldioxidpåverkan över 50 år. Sådana överväganden ska leda till ökad användning av mer koldioxidneutrala byggmaterial, såsom trä och biobaserade byggnadsmaterial (dvs. sådana som lagrar koldioxid och släpper ut mycket lite under produktionen). ·Anpassning av nya byggnader till klimatförändringarna: den nya förordningen RE2020 ska i) ta hänsyn till nedkylning av byggnader vid beräkningen av en byggnads energibehov, ii) tillhandahålla en komfortindikator för sommartid som beräknas under byggnadens utformning och iii) fastställa ett högsta högt tröskelvärde på 1250 DH och ett lägsta lågt tröskelvärde på 350 DH från vilket sanktioner ska tillämpas vid beräkningen av energiprestanda. Investering 1 (C1.I1): Energirenovering av privata bostäder, inklusive energisiktar Den franska återhämtnings- och resiliensplanen kommer att finansiera ett bidragssystem, MaPrimeRenov (MPR), som kommer att tilldelas ägarna för att bidra till finansieringen av isolerings-, uppvärmnings-, ventilations- eller energibesiktningsarbeten för småhus eller lägenheter i kollektiva bostäder. Alla MPR som finansieras av återhämtnings- och resiliensplanen kommer att meddelas ägarna för stödberättigande renoveringsprojekt före utgången av 2022. För att garantera kvalitetsstandarder för de subventionerade arbetena utförs renoveringsarbetena av företag med RGE-märkning (”erkända som miljögaranter”). Bidragsbeloppet varierar beroende på stödberättigande material, utrustning och bygg- och anläggningsarbeten, upp till ett tak på 20 000 EUR för en period på högst 5 år. Sedan oktober 2020 är MPR öppet för alla ägare, oavsett inkomst. Stödnivån varierar dock beroende på hushållsinkomst (för låginkomsthushåll kan stödet uppgå till 90 % av det uppskattade byggnadsbeloppet). Dessutom kan MPR gynna ägare som hyr ut sin lägenhet eller sitt hus till en hyresgäst. Bidraget får också stödja arbeten som utförs i de gemensamma delarna av kondominium med ”MPR copropriétés”: detta är ett engångsstöd som betalas ut till delägarna för att finansiera de totala renoveringsarbetena med en minsta energivinst på 35 %. Alla kondominium som till minst 75 % består av bostäder (dvs. inte företag) omfattas av denna minimipremiesats, med ett tak på 3 750 EUR per bostad. En bonus kan beviljas för kondominium med F eller G-märkning (upp till 500 EUR per bostad) samt för kondominium som uppfyller kraven för ”ömtåliga” eller ligger i stadsområden under förnyelse (upp till 3 000 EUR per bostad). Stödnivån varierar beroende på de energibesparingar som uppnås genom renoveringsarbetena. För att stödja de mest energiintensiva bostäderna så att de uppfyller de ambitioner som fastställs i den energi- och klimatlag som antogs 2019, ska en ytterligare bonus till MPR gynna ägare som utför renoveringsarbeten för att ta deras hem ur energisiktar (märkningarna F och G). En annan bonus kommer att delas ut till ägare som utför renoveringar som gör det möjligt för bostaden att nå de mest effektiva etiketterna (A eller B). Dessa bonusar ska uppgå till 1 500 EUR för de fattigaste hushållen, 1 000 EUR för medelinkomsthushåll och 500 EUR för de rikaste hushållen. För att uppmuntra till effektivare energirenovering (dvs. utöver renoveringsgester) ger åtgärden dessutom upphov till ett globalt renoveringsstöd under förutsättning att minst 55 % av energibesparingarna uppnås: finansieringsramen ska variera mellan 3 500 EUR och 7 000 EUR för medel- till höginkomsthushåll. Totalt sett har de renoveringsarbeten som utförs i privata bostäder som mål att i genomsnitt uppnå minst 30 % av energibesparingarna. Investering 2 (C1.I2): Energirenovering och större renovering av subventionerade bostäder Denna åtgärd består i att subventionera organisationer för subventionerat boende (”kontor HLM – Habitation à Loyer modéré” är kontor som ansvarar för låginkomsthushåll) och lokala myndigheter som driver subventionerade bostäder för att stödja grundrenovering av byggnader. Ambitionen är att uppnå högsta möjliga standard, såsom BBC-renoveringsmärkningen , och gradvis eliminera energisiktar. Bidraget ska beviljas under förutsättning att befintliga stödordningar (såsom écoPLS och CEE ), som kan kombineras med detta nya stöd, inte är tillräckliga för att finansiera renoveringsverksamheten. Åtgärden ska också införa industriella lösningar för energirenovering i subventionerade bostadshus i syfte att uppnå noll-eller positiv nettoenergiförbrukning. De första insatserna förväntas inledas under andra kvartalet 2 2021, och finansieringsramen ska tilldelas av statliga myndigheter på regional och lokal nivå, på grundval av en kartläggning av behoven. Urvalet av projekt ska ske antingen genom en ansökningsomgång för projekt som inleds 2020 eller genom bidrag som förvaltas av decentraliserade statliga myndigheter eller lokala myndigheter. Åtaganden för insatser planeras för 2021 och 2022 och ska vara avslutade i slutet av 2024. Investering 3 (C1.I3): Värmerenovering av offentliga byggnader

Renoveringen av offentliga byggnader måste överensstämma med det dekret som antagits med tillämpning av artikel 175 i ELAN-lagen , som föreskriver en minskning av energiförbrukningen med 40 % fram till 2030 (jämfört med 2010) för tertiära byggnader. För offentliga byggnader som tillhör staten anordnades två typer av ansökningsomgångar: ·Ett om byggnader för högre utbildning och forskning och universitet, som har lanserats och övervakas av ministeriet för högre utbildning, forskning och innovation. ·Ett annat för alla andra byggnader som tillhör staten eller dess operatörer och som har lanserats och övervakas huvudsakligen av DIE (Direction de l’immobilier de l’Etat). De två första ansökningsomgångarna inleddes hösten 2020 och mer än 4 000 projekt valdes ut i december 2020. För byggnader som tillhör lokala och regionala myndigheter finns det särskilda mekanismer: ·För byggnader som ägs eller drivs av regionala myndigheter (huvudsakligen högskolor) ska ”kreditdelegationer” tilldelas av staten, och regionerna ska ansvara för projekturvalet. ·För byggnader som tillhör underregionala myndigheter (huvudsakligen skolor och låg- och mellanstadieskolor) ska investeringsbidrag beviljas av staten. Projekten väljs ut på grundval av två huvudkriterier: mognadsgrad (och snabbt genomförande) och energiprestanda och inverkan på energiförbrukningen, med målet att uppnå energibesparingar på i genomsnitt minst 30 %. För alla offentliga byggnader är målet att alla kontrakt ska ha anmälts före utgången av 2021 och vara avslutade i slutet av 2024. Investering 4 (C1.I4): Energirenovering av mycket små företag och små och medelstora företag Denna investering ingår i en plan som regeringen lanserade i juni 2020 för att stödja mycket små och medelstora företag i den ekologiska omställningen. För att stödja värmerenovering av deras byggnader finns det två stödmekanismer inom ramen för denna investering: Det huvudsakliga stödsystemet är en skattelättnad som uppgår till 30 % av utgifterna för stödberättigande åtgärder (t.ex. isolering av tak, vindar, väggar, kollektiv solvärmd varmvattenberedare och värmepumpar ), med ett tak på 25 000 EUR per företag. Detta system är öppet för utgifter från och med den 1 oktober 2020 till och med den 31 december 2021. Skatteavdraget tas ut från inkomstskatt eller bolagsskatt som ska betalas av den skattskyldige för det kalenderår då de stödberättigande utgifterna uppstod (dvs. 2020 eller 2021). Det andra stödsystemet ska finansiera kompletterande åtgärder till stöd för hantverkare, småhandlare och egenföretagare i deras renoveringsarbeten. Anslaget ska användas genom handels- och hantverkskammare (CMA) och handels- och industrikammare (CCI) i fyra steg: ·Medvetenhet: detta steg syftar till att göra företagsledarna medvetna om utmaningarna med energirenovering av byggnader i samband med ekologisk omställning. denna åtgärd ska omfatta en nationell kommunikationskampanj och lokala åtgärder i samarbete med lokala myndigheter och branschorganisationer. ·Diagnos: en energibesiktning ska utföras av en rådgivare från CMA eller CCI för att utarbeta en handlingsplan för att inleda renoveringsarbeten, på grundval av varje företags ekologiska mognad. ·Genomförande: en expert ska hjälpa till att genomföra handlingsplanen genom tekniskt och ekonomiskt stöd (t.ex. upprättande av större tillämpningar). ·Främjande: åtgärder som vidtas av företag när det gäller renovering av byggnader ska främjas för olika målgrupper, såsom konsumenter, företag och lokala myndigheter. A.2. Delmål, mål, indikatorer och tidsplan för övervakning och genomförande avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd Löpnummer Åtgärd Delmål/mål Namn Kvalitativa indikatorer (för delmål) Kvantitativa indikatorer (för mål) Preliminär tidsplan för slutförande Beskrivning av varje delmål och mål Måttenhet Utgångsvärde Målvärde Kvartal År 1-1 C1.R1 Bostadspolitik Delmål Reform av APL (”aides personnelles au logement”) Ikraftträdande 1 kv. 2021 Ikraftträdandet av lagändringarna för att se över beräkningsmetoderna för antipersonella minor för att återspegla hushållens aktuella inkomster. 1-2 C1.R1 Bostadspolitik Delmål Reform av Pinel/PTZ Ikraftträdande 1 kv. 2023 Ikraftträdandet av lagändringarna av skatteavdraget Pinel för att förbättra dess effektivitet i syfte att öka bostadsutbudet i områden där marknaden är utsatt för påfrestningar, samt antagande och ikraftträdande av lagändringarna av PTZ-ordningen. 1-3 C1.R2 Reviderad termisk förordning (RE2020) Delmål Översyn av värmeförordningen RE2020 Ikraftträdande 1 kv. 2022 Ikraftträdandet av de lagändringar som ingår i det nya RE2020 för att minska växthusgasutsläppen från nya byggnader, förbättra nya byggnaders energiprestanda och anpassa nya byggnader till klimatförändringarna. 1-4 C1.I1 Energirenovering av privata byggnader Mål Antal validerade MPR Nummer 0 400000 4. kv. 2021 Antal hushåll som har beviljats en minimipremiesats. 1-5 C1.I1 Energirenovering av privata byggnader Mål Antal validerade MPR Nummer 400000 700000 4. kv. 2022 Antal hushåll som har beviljats en minimipremiesats. 1-6 C1.I2 Energirenovering av subventionerade bostäder Mål Antal bostäder inom kategorin subventionerade bostäder som får stöd för renovering Nummer 0 20 000 4. kv. 2021 Antal bostäder inom kategorin subventionerade bostäder som får stöd för renovering, med målet att uppnå energibesparingar på i genomsnitt minst 30 %. 1-7 C1.I2 Energirenovering av subventionerade bostäder Mål Antal bostäder inom kategorin subventionerade bostäder som får stöd för renovering Nummer 20000 40000 4. kv. 2022 Antal bostäder inom kategorin subventionerade bostäder som får stöd för renovering, med målet att uppnå energibesparingar på i genomsnitt minst 30 %. 1-8 C1.I3 Energirenovering av offentliga byggnader Mål Antal renoveringsprojekt för offentliga platser som tillhör staten och för vilka renoveringskontraktet har anmälts Antal projekt 0 2900 4. kv. 2021 Antal renoveringsprojekt för offentliga platser som tillhör staten och för vilka minst ett renoveringskontrakt har anmälts, med målet att uppnå energibesparingar på i genomsnitt minst 30 %. 1-9 C1.I3 Energirenovering av offentliga byggnader Mål Antal offentliga byggnader som tillhör lokala och regionala myndigheter och som har varit föremål för en stödanmälan från staten eller regionstyrelsen för energirenoveringsarbeten Antal subventionerade byggnader 0 1954 2 kv. 2022 Antal offentliga byggnader som tillhör lokala och regionala myndigheter (lokala och regionala myndigheter, inklusive kommuner och gruppering av kommuner) som har varit föremål för en stödanmälan från staten eller det regionala rådet för energirenoveringsarbeten, med målet att uppnå energibesparingar på i genomsnitt minst 30 %. 1-10 C1.I3 Energirenovering av offentliga byggnader Mål Antal m² våningar på offentliga platser som tillhör den stat där energirenoveringsarbetena har slutförts Antal kvadratmeter (i miljoner) 0 20 4. kv. 2023 Antal m² våningar på offentliga platser i den stat där energirenoveringen har slutförts, med målet att uppnå energibesparingar på i genomsnitt minst 30 %. 1-11 C1.I3 Energirenovering av offentliga byggnader Mål Antal m² våningar på offentliga platser som tillhör den stat där energirenoveringsarbetena har slutförts Antal kvadratmeter (i miljoner) 20 28,75 4. kv. 2024 Antal m² våningar på offentliga platser i den stat där energirenoveringen har slutförts, med målet att uppnå energibesparingar på i genomsnitt minst 30 %. 1-12 C1.I3 Värmerenovering av offentliga byggnader Mål Antal skolor, högskolor eller högskolor där energirenoveringsarbetena har slutförts Nummer 0 681 4. kv. 2024 Antal skolor, högskolor eller högskolor där energirenoveringsarbetena har slutförts, med målet att uppnå energibesparingar på i genomsnitt minst 30 %. 1-13 C1.I4 Energirenovering av mycket små och medelstora företag och små och medelstora företag Mål Antal företag som omfattas av skattelättnaden och stödordningarna Nummer 0 5000 4. kv. 2023 Antal företag som omfattas av skattelättnaden för energirenovering av mycket små och medelstora företag och byggnader för tertiär användning och/eller stöd från handels- och hantverkskammare (CMA) och industri- och handelskammare (CCI).

B. DEL 2: Ekologi och biologisk mångfald Frankrike står inför stora investeringsbehov för att uppfylla målen för hållbar utveckling under de kommande åren, särskilt när det gäller biologisk mångfald, vattenkvalitet och cirkulär ekonomi. Den rättsliga ramen är i allmänhet på plats för övergången till en grönare och mer motståndskraftig ekonomi, men Frankrike måste genomföra den, särskilt genom att stödja investeringar som ökar den biologiska mångfalden, minskar föroreningen och artificialiseringen av marken, förbättrar återvinningen och återanvändningen av material och resurser. I detta sammanhang syftar de planerade investeringarna inom ramen för del 2 i den franska återhämtnings- och resiliensplanen till att minska de ekologiska effekterna av nuvarande produktions- och konsumtionsmetoder genom att bevara den biologiska mångfalden, minska koldioxidutsläppen från industriella produktionsprocesser, utveckla den cirkulära ekonomin och påskynda jordbruksomställningen. Sådana investeringar stöds av reformlagen om klimat och resiliens på grundval av klimatkonventionen, vars syfte är att bidra till målet att minska växthusgasutsläppen fram till 2030. Dessutom träder de dekret om genomförande av lagen om cirkulär ekonomi som antogs 2020 i kraft 2022. Denna del är främst kopplad till rekommendationen (landsspecifik rekommendation 3, 2020) om att fokusera investeringarna på den gröna omställningen och i mindre utsträckning till rekommendationen (landsspecifik rekommendation 3, 2019) om energieffektivitet. Denna del bidrar till miljöskydd och klimatanpassning och stärker därmed den ekologiska, sociala och ekonomiska motståndskraften. Ingen av åtgärderna inom denna del förväntas orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (principen om att inte orsaka betydande skada), med hänsyn till beskrivningen av åtgärderna och de begränsningsåtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). B.1. Beskrivning av reformer och investeringar avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd Reform 1 (C2.R1): Lagen om klimat och resiliens Lagen om klimat och resiliens ska offentliggöras i början av 2022. Vissa åtgärder som är direkt tillämpliga ska träda i kraft omedelbart efter utfärdandet, medan andra åtgärder förväntas träda i kraft på ett uppskjutet sätt, inom en tidsfrist som fastställs av lagstiftaren. På grundval av förslag från medborgarklimatkonventionen ska lagen föreskriva klimat- och miljöåtgärder som ska bidra till målet att minska växthusgasutsläppen fram till 2030. Lagen förväntas bidra till att uppnå mellan hälften och två tredjedelar av det sätt som ska täckas mellan utsläppen 2019 och målet för 2030, tack vare en uppskattad minskning på mellan 56 och 74 miljoner ton koldioxidekvivalenter totalt . Lagen omfattar följande sex delar som täcker hela ekonomin: ·Konsumtion: lagen ska innehålla åtgärder för att ändra konsumtionsmönstren genom information och användning av mindre koldioxidintensiva produkter och tjänster och för att skapa incitament för att minska överkonsumtionen genom reklam. ·Produktion och arbete: lagen ska innehålla åtgärder för att stödja övergången av industriella modeller och energiproduktionsmodeller till koldioxidsnåla lösningar, stärka skyddet av ekosystemen genom bättre övervakning av industriell verksamhet och föregripa förändringar i arbetssättet. ·Rörlighet: lagen ska innehålla åtgärder för att minska utsläppen från alla transportmedel, genom incitament och ekonomiskt stöd till de berörda sektorerna samt genom att fastställa ett stabilt regelverk. ·Boende och livsstil: lagen ska innehålla åtgärder för att ändra stadsplaneringen och stadens livsstil. Det ska innehålla åtgärder för att påskynda renoveringen av termosiktar samt åtgärder för att halvera den artificiella markens ökningstakt. ·Utfodring: lagen ska innehålla åtgärder för att stödja miljöanpassningen av jordbruket och utvecklingen av nya matvanor och jordbruksmetoder, i syfte att minska dess inverkan på utsläppen av växthusgaser. ·Förstärkning av det rättsliga skyddet för miljön: lagen ska innehålla åtgärder för att förebygga och beivra skador på miljön på ett mer kraftfullt och effektivt sätt. År 2025 träder ett tillämpningsdekret i kraft för att skapa zoner med låga utsläpp i tätbebyggelser med mer än 150 000 invånare genom att förbjuda tillgång till fordon med Crit’Air label 3, 4 och 5 , vilket förbättrar luftkvaliteten i städerna och bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser. Reform 2 (C2.R2): Lagen om cirkulär ekonomi

Den lag som antogs den 2020 februari 10 för att hantera avfall och främja den cirkulära ekonomin syftar till att genomföra en förändrad modell som fastställer en ny ekonomisk ram som underlättar värdering snarare än bortskaffande av avfall, och att skapa förutsättningar för en insamling av nästan 100 % av det materialåtervinningsbara avfallet. Reformen gäller antagandet av genomförandeakter (nedan kallade dekret) som härrör från 2020 års lag, som träder i kraft 2022: ·Dekret om inrättande av ett system för utökat producentansvar för avfall från bygg- och anläggningsarbeten. ·Förordning om fastställande av miniminivåer för inblandning av återvunna råvaror i specifika produkter före godkännande för utsläppande på marknaden, i syfte att öka återvinningen och uppnå de mål som fastställs i lagen (artikel 61). ·Förordning om den andel återanvända förpackningar som ska släppas ut på marknaden varje år för att öka andelen återanvända förpackningar på marknaden jämfört med engångsförpackningar och därmed begränsa mängden avfall (artikel 67 i lagen). Investering 1 (C2.I1): Utfasning av fossila bränslen i industrin Syftet med denna investering är att bidra till utfasningen av fossila bränslen i industrisektorn, som står för omkring 21 % av växthusgasutsläppen i Frankrike. Faciliteten för återhämtning och resiliens ska användas för att minska industriföretagens (inbegripet energiintensiva industriers) energiförbrukning och/eller för att investera i syfte att minska CO2-utsläppen. Medlen ska fördelas på två sätt: ·Bidrag ska beviljas efter ansökningsomgångar för projekt som genomförs av ADEME (byrån för ekologisk omställning) för större projekt som motsvarar en investering på över 3 000 000 EUR. Dessa projekt ska omfatta antingen investeringar i energieffektivitet eller investeringar för att förbättra industriprocesser i syfte att minska utsläppen av växthusgaser. Det finns inget förutbestämt anslag mellan dessa två typer av projekt, eftersom urvalet ska göras enligt olika kriterier, inbegripet prestanda i fråga om växthusgasutsläpp jämfört med det begärda stödet. ·Dessa ansökningsomgångar kompletteras med ett enda stöd som distribueras av det offentliga organet ASP ( Agence de Services et de Paiement ) för mindre och mer standardiserade projekt för förbättrad energieffektivitet (med ett investeringsbelopp på mindre än 3 000 000 EUR), baserat på en förteckning över stödberättigande utrustning som fastställs i dekret. I kravspecifikationerna för kommande ansökningsomgångar ska det krävas att investeringar som görs inom anläggningar inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS) ska göra det möjligt att minska koldioxidutsläppen under det riktmärke som ingår i direktivet om handel med utsläppsrätter , på ett sätt som säkerställer att åtgärden är förenlig med principen om att inte vålla betydande skada i förordning (EU) 2021/241 . Investering 2 (C2.I2): Förtätning av stadsområden: hållbart byggande Denna åtgärd syftar till att hjälpa kommunerna att öka bostadstätheten i områden som drabbats av bostadsbrist. Stödet till täta bostäder ska bidra till att begränsa stadsutbredningen och bevara den biologiska mångfalden och jordbruksmark. Dessutom ska den nya värmeförordningen RE2020 (jfr reform 2 i denna del), vars syfte är att minska nya byggnaders koldioxidpåverkan och öka deras energiprestanda, tillämpas på dessa åtgärder. Ett schablonmässigt stöd ska beviljas kommunala myndigheter, förutsatt att flera villkor är uppfyllda: i) uppfyllelse av skyldigheterna enligt lagen om solidaritet och stadsförnyelse från 2000, enligt vilken subventionerat boende måste utgöra 20 % av bostadsbeståndet. II) byggprogrammet ska omfatta minst två bostäder som överskrider vissa befolkningströsklar och som omfattas av tidigare tillstånd. Befolkningströsklarna, uttryckta i kvadratmeter golvyta per kvadratmeter markområde, är resultatet av en korsanalys som kombinerar befolkningskriterier (storlek och densitet i kommunen eller gruppering av kommuner) och bostadens typologi (t.ex. byggnadstäthet, vakans, andel subventionerade bostäder och fritidsbostäder samt genomsnittlig hushållsstorlek). Investering 3 (C2.I3): Förtätning av stadsområden: Tidigare exploaterad mark Syftet med denna åtgärd är att återställa och återvinna förfallna områden och avfallsområden som utgör en betydande markkälla, för att bidra till utvecklingen av den ”noll-nettoartificialisering” fram till 2050 som fastställts av den franska regeringen, med målet att kontrollera stadsutbredningen och stödja förnyelse av stadsområden och därmed begränsa förbrukningen av naturområden.

Mottagarna av finansiering för tidigare exploaterad mark måste vara ägare till marken: det kan röra sig om kommuner, lokala offentliga institutioner som utsetts av lokala myndigheter, statliga aktörer, offentliga lokala företag som SEM (sociétés d’économie mixte), hyresvärdar för sociala ändamål eller privata företag med tillstånd från den behöriga myndigheten om stadsplanering. Projekten väljs ut av staten genom regionala anbudsförfaranden, med hjälp av tekniska tjänster (både på nationell och regional nivå). När ett bidragsavtal har valts ut ska det undertecknas av staten och stödmottagaren. Två kategorier av projekt kan få stöd från fonden för tidigare exploaterad areal: ·Återvinning av förfallna fält: industriella (utan saneringsverksamhet), kommersiella, administrativa förfallna områden, gamla förstörda öar, inom ramen för stadsförnyelse eller omlokalisering av produktionsverksamhet. ·Återvinning av urbaniserad mark: omskolning av gamla bostads- och handelsblock, förnyelse eller omvandling av ekonomiska zoner vid ingången till städerna, återställande eller diversifiering av bostadsområden, renovering av butiker. Dessutom ska ett anslag avsättas för utveckling av markkunskapsverktyg för att stödja lokala myndigheter i inventeringen av avfall och i det operativa genomförandet av återvinningsförfaranden. Investering 4 (C2.I4): Biologisk mångfald Denna åtgärd syftar till att hjälpa lokala myndigheter, sammanslutningar och andra naturvårdsmyndigheter att investera i projekt för skydd och återställande av biologisk mångfald där ekosystemen är i fara. Två typer av åtgärder ska finansieras inom ramen för den franska återhämtnings- och resiliensplanen: ·Ekologisk återställning ska stödjas av fyra typer av investeringar: oDe sex vattenmyndigheterna ska genomföra projekt som syftar till att bevara vattenresurserna, återställa den biologiska mångfalden och den ekologiska kontinuiteten i vattenmiljöer samt bevara ekosystemen. medlen ska fördelas antingen genom ansökningsomgångar eller genom en enda kontaktpunkt, inom en ram som godkänts av byråns styrelse och med tillämpning av det avtal som undertecknats med ministeriet för ekologisk omställning. oEkologisk kontinuitet för fisk (fiskstegar) vid dammarna Rhinau och Markholsteim vid floden Rhen. Denna investering är ett teknik- och infrastrukturprojekt som ska genomföras i partnerskap med EDF (Electricité de France, den etablerade franska eloperatören), lokala myndigheter, nationella experter, vattenmyndigheten Rhen-Meuse och det franska kontoret för biologisk mångfald. Det är ett samarbetsprojekt med länder som gränsar till Rhen. oDen franska byrån för biologisk mångfald (OFB) ska förvalta flera typer av projekt: atlas om biologisk mångfald på kommunal nivå, åtgärder för bevarande och återställande av biologisk mångfald som genomförs av ”projektledare” som valts ut efter anbudsinfordringar. oStaten ska inleda pilotåtgärder för ekologisk återuppbyggnad i det franska moderlandet och i DOM (Départements d’Outre Mer). Projekten ska väljas ut antingen genom ansökningsomgångar eller genom en enda kontaktpunkt inom den ram som fastställts av ministeriet för ekologisk omställning. ·Stöd till skyddade områden: oStaten ska inleda pilotprojekt för skyddade områden i Frankrike och i DOM. Projekten ska väljas ut antingen genom ansökningsomgångar eller genom en enda kontaktpunkt inom den ram som fastställts av ministeriet för ekologisk omställning. oDen franska byrån för biologisk mångfald (OFB) ska stödja skyddade områden i naturområden. oDe 11 nationalparker i Frankrike ska investera i bevarande av natur-, kultur- och landskapsarv, utveckling av kunskap om biologisk mångfald och utbildning om miljö och hållbar utveckling. Under 2021 och 2022 ska projekt inom områdena ekologisk återställning och skyddade områden identifieras antingen genom anbudsinfordringar som organiseras av operatörerna (t.ex. vattenmyndigheter, ozonnedbrytande ämnen osv.), och de första åtagandena ska inledas före den 31 december 2021. Minst 700 projekt inom denna del ska vara slutförda senast den 31 december 2023.

Investering 5 (C2.I5): Förebyggande av seismiska risker i DOM (Antillerna) Syftet med denna åtgärd är att utföra jordbävningssäkra förstärkningsarbeten i prioriterade offentliga byggnader i Antillerna (t.ex. Martinique och Guadeloupe), med beaktande av motståndskraften mot cykloner. Fokus ligger på tre typer av offentliga byggnader: ·Byggnader, regioner och underregioner för krishantering. ·Prioriterade sjukhus, ·Skolor, gymnasier och högskolor. Valet av byggnader görs av staten efter det att ansökningshandlingarna lämnats in senast den 31 december 2020. Det rättsliga åtagandet ska vara slutfört senast den 31 december 2021 och bygg- och anläggningsarbetena ska inledas senast den 31 december 2023 för minst 15 byggnader. Investering 6 (C2.I6): Säkra vattennät Syftet med denna åtgärd är att renovera och återställa 450 kilometer nät i Frankrike, inklusive DOM, senast den 31 december 2022. Denna åtgärd ska finansiera följande tre delåtgärder (de två första ska äga rum i det franska moderlandet och den sista ska endast gälla DOM): ·Vattenmyndigheterna ska stödja investeringar i modernisering av distributionsnät för rent vatten och sanitet. De ska också investera i uppgradering av reningsverk för avloppsvatten och bortkoppling av regnvattenutsläpp från näten. ·Investeringar i sanering av mer än 35,000 ton avloppsslam för att möjliggöra spridning. ·Prioriterade investeringar för att uppgradera vatten- och avloppsnät inom ramen för DOM: s handlingsplan för vatten. För de två första delåtgärderna ska projekten väljas ut av de sex vattenmyndigheterna, antingen genom riktade ansökningsomgångar eller genom en logik med en gemensam kontaktpunkt, inom den ram som myndighetens styrelse har godkänt. Organen ska också ansvara för det operativa genomförandet av projekten. De lokala myndigheter som står inför en omöjlighet att sprida slammet från avloppsreningsverk måste ansöka hos kemikaliemyndigheten som de är beroende av för att få stöd och ekonomiskt stöd. I DOM ska anslaget fördelas mellan de statliga direktoraten för miljö, planering och bostäder (särskilt för preliminära studier och tekniskt stöd i Guadeloupe och Martinique) och den franska byrån för biologisk mångfald (OFB), som ansvarar för finansieringen av DOM: s handlingsplan för vatten. Projekten ska väljas ut i enlighet med denna plan. Investering 7 (C2.I7): Modernisering av sorteringsanläggningar Sortering och återvinning av avfall är ett centralt mål i lagen om energiomställning och grön tillväxt (LTECV), som antogs 2015 och som syftar till att minska mängden deponerat avfall med 50 % fram till 2025. Denna åtgärd tar itu med utmaningarna med sortering och återvinning av alla typer av avfall, särskilt hushållsavfall och sjukhusavfall. Investeringsstöd ska beviljas för •Stöd till återvinning av avfall genom investeringsstöd till lokala myndigheter eller offentliga institutioner, i syfte att modernisera sorteringsanläggningarna (offentliga och privata) och installera sorteringsanläggningar i offentliga områden.

•Inköp av utrustning för att påskynda sortering vid källan, insamling och tillvaratagande av biologiskt avfall och hushållsavfall (t.ex. i förnybar biogas eller kvalitetsgödsel), samtidigt som man ser till att detta inte främjar anläggningar för mekanisk biologisk behandling. •Förbättrad behandling av smittfarligt avfall på sjukhus tack vare ”trivialiserer”. Denna åtgärd ska genomföras genom ansökningsomgångar eller en finansieringsdel som inrättats av ADEME (byrån för ekologisk omställning). Målet är att modernisera 32 sorteringsanläggningar senast 2026. Övriga investeringar i bioavfall/hushållsavfall och sjukhusavfallshantering har ännu inte kvantifierats. Åtaganden för investeringar ska göras under 2021 och 2022 och slutföras före utgången av 2024. Investering 8 (C2.I8): Återvinning och återanvändning Denna åtgärd har följande tre syften: i) Stödja en minskad användning av plast (särskilt för engångsbruk), ii) främja införlivandet av återvunnen plast och iii) påskynda utvecklingen av reparation och återanvändning (av plast), i linje med den avfallslag för en cirkulär ekonomi som antogs 2020. Två interventionstyper ska stödjas: ·Stöd till återanvändning eller reparation av plast eller icke-plastprodukter och verksamhet för att minska plastförpackningar: oUtveckling och modernisering av återvinningsanläggningar (”återvinningsanläggningar”). oStöd till företag för att ersätta plastförpackningar (inklusive själva förpackningssektorn). oIndustrialisering av återanvändbara och återvinningsbara förpackningslösningar. oInköp av alternativa lösningar till användning av plast (särskilt för engångsbruk) eller anpassning till användningen (tvättutrustning, anpassning av produktionsverktyg), till exempel i kollektiv catering. oFörsök med pilotprojekt för alternativa lösningar till engångsplast. ·Stöd till plaståtervinning: oStudier och genomförbarhetsstudier för förberedelse, materialåtervinning eller inbyggnad av återvunnen plast, särskilt för företag som inte redan integrerar dem. oInvesteringar i anpassning av företagens utrustning för att förbereda, återvinna eller integrera återvunnen plast i processen. oStöd till leverans av återvunnet plastmaterial genom direkt finansiering till plastbearbetningsföretag för att stödja efterfrågan. Stöd ska förvaltas av byrån för ekologisk omställning (ADEME) genom fonden för den cirkulära ekonomin och fonden för minskade koldioxidutsläpp från industrin för åtgärder i samband med stöd till införlivande av återvunnen plast i företagsprocesser, och de projekt som får stöd ska väljas ut genom ansökningsomgångar eller motsvarande finansieringsfönster i ADEME. Åtgärden ska göra det möjligt att undvika en kumulativ produktion av 275 000 ton plast. Dessa investeringar ska ha gjorts senast den 31 december 2022 och vara slutförda senast den 31 december 2024.

Investering 9 (C2.I9): Plan för växtprotein Denna åtgärd ingår i en övergripande plan för vegetabiliskt protein som syftar till att minska jordbrukets beroende av insatsvaror som djurfoder och kvävegödselmedel. Det ger investeringsstöd till jordbruksföretag och strukturer i senare led för att stärka och främja nya leveranskedjor för växtproteiner inom jordbruket. Åtgärden ska ge investeringsstöd för ·Utrustning i jordbruksenheter som producerar proteinrika grödor; ·omstrukturering av försörjningskedjan för vegetabiliskt protein, inbegripet investeringar i företag för insamling och bearbetning av vegetabiliskt protein (t.ex. silor, lagringsenheter, pressningsenheter för utsäde, torktumlare för lusern och optiska sorteringsverktyg). I januari 2021 inledde FranceAgriMer, ett offentligt organ med ansvar för jordbruks- och fiskesektorerna, de första ansökningsomgångarna. Senast den 31 december 2022 ska de sista finansiella åtagandena göras för minst 1 200 projekt. Investering 10 (C2.I10): Skogar Den franska skogssektorn gör det möjligt att kompensera omkring 20 % av Frankrikes koldioxidutsläpp genom lagring av koldioxid i skogar, i träprodukter och genom att ersätta fossila bränslen och mer energiintensiva material. Klimatförändringarna påverkar dock skogsbeståndet i Frankrike som har blivit skadat eller sårbart för skadedjur, torka och bränder. För att bevara skogarnas många olika miljötjänster, säkerställa deras mångfald och hållbarhet och garantera försörjningen till den franska skogsbaserade industrin, syftar denna åtgärd till att mobilisera finansiering för offentliga och privata skogsägare för att få till stånd en dynamisk och hållbar skogsförvaltning. Tre interventionstyper omfattas: ·Förbättring av skogsbestånd av låg ekonomisk och miljömässig kvalitet. ·Återställande av skogar som allvarligt påverkats eller förstörts av barkborrar i östra Frankrike (främst i regionerna Grand-Est och Bourgogne-Franche-Comté). ·Anpassning av skogsbestånd som är sårbara för klimatförändringarnas effekter. Åtgärden syftar till att täcka minst 30 000 hektar före utgången av andra kvartalet 1 2023. Sedan den 19 februari 2021 får stödansökningar lämnas in. Utbetalningarna ska göras till och med den 31 december 2024. B.2. Delmål, mål, indikatorer och tidsplan för övervakning och genomförande avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd



Löpnummer Åtgärd Delmål / mål Namn Kvalitativa indikatorer för delmål Kvantitativ indikator för målet Tidpunkt Beskrivning av varje delmål och mål Enhet Utgångsvärde Målvärde Kvartal År 2-1 C2.R1 Lag om klimat och resiliens Delmål Lag om klimat och resiliens Kungörelse om lagen och ikraftträdande av bestämmelser med direkt tillämplighet 2 kv. 2022 Kungörelse om lagen och ikraftträdande av de bestämmelser i lagen som är direkt tillämpliga för att införliva ett antal av medborgarkonventionens rekommendationer på följande sex områden: konsumera, producera & arbete, flytta, bo, föda och stärka det rättsliga skyddet av miljön. 2-2 C2.R1 Lag om klimat och resiliens Delmål Lag om klimat och resiliens – genomförandeakt Ikraftträdande 4. kv. 2025 Ett dekret om upprättande av zoner med låga växthusgasutsläpp i städer med över 150 000 invånare träder i kraft. 2-3 C2.R2 Lagen om cirkulär ekonomi Delmål Dekret om genomförande av lagen om avfallsbekämpning och cirkulär ekonomi Ikraftträdande 1 kv. 2022 Ikraftträdande av följande dekret och beslut: Beslut om inrättande av industrin för byggavfall och byggnadsmaterial den 1 januari 2022 Dekret om minsta tillåtna inblandningsgrad för återvunna råvaror (artikel 61 i AGEC -lagen) Dekret om den andel återanvända förpackningar som ska släppas ut på marknaden (artikel 67 i AGEC -lagen) 2-4 C2.I1 Utfasning av fossila bränslen i industrin Mål Minskade utsläpp av växthusgaser MtCO2eq (miljoner ton koldioxidekvivalenter) 0 3,5 2 kv. 2021 Utsläpp av växthusgaser som undvikits under projektets hela löptid, beräknade i jämförelse med situationen före investeringen, och som fastställts av verksamhetsutövaren i svaret på anbudsinfordran, med målet att investeringar som görs inom anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet ska göra det möjligt att minska koldioxidutsläppen under det riktmärke som ingår i direktivet om handel med utsläppsrätter. 2-5 C2.I1 Utfasning av fossila bränslen i industrin Mål Minskade utsläpp av växthusgaser MtCO2eq (miljoner ton koldioxidekvivalent) 3,5 5 4. kv. 2022 Utsläpp av växthusgaser som undvikits under projektets hela löptid, beräknade i jämförelse med situationen före investeringen, och som fastställts av verksamhetsutövaren i svaret på anbudsinfordran, med målet att investeringar som görs inom anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet ska göra det möjligt att minska koldioxidutsläppen under det riktmärke som ingår i direktivet om handel med utsläppsrätter. 2-6 C2.I2 Förtätning av stadsområden: hållbart byggande Mål Antal kommuner som får stöd Nummer 0 1200 4. kv. 2021 Antal kommuner som får stöd för hållbart byggande i ansträngda stadsområden. 2-7 C2.I3 Förtätning av stadsområden: Tidigare exploaterad mark Mål Antal projekt för vilka bidrag har tecknats för återvinning av övergivna eller urbaniserade områden Nummer 0 90 1 kv. 2022 Antal projekt för vilka bidragsavtalet har undertecknats, antingen för återvinning av ett avfallsland eller för återvinning av urbaniserad mark. 2-8 C2.I3 Förtätning av stadsområden: tidigare exploaterad mark Mål Antal projekt för vilka bidrag har tecknats för återvinning av övergivna eller urbaniserade områden Nummer 90 200 1 kv. 2023 Antal projekt för vilka bidragsavtalet har undertecknats, antingen för återvinning av ett avfallsland eller för återvinning av urbaniserad mark. 2-9 C2.I4 Biologisk mångfald Mål Antal projekt som fått stöd på områdena ekologisk restaurering och skyddade områden Nummer 0 700 4. kv. 2022 Antal projekt som rör ekologisk återställning och bevarande av den biologiska mångfalden i skyddade områden. 2-10 C2.I5 Förebyggande av jordbävningsrisker i DOM Mål Antal byggnader som berörs – seismiska risker i DOM Nummer 0 15 4. kv. 2023 Antal offentliga byggnader (t.ex. krishanteringsbyggnader, prefekturer och underregioner, prioriterade sjukhus eller skolor, högskolor och högskolor) i DOM där antiseismiska arbeten har inletts. 2-11 C2.I6 Säkra vattennät Mål Sträckan (i kilometer) av dricksvattennät och avloppsnät som får stöd Km 0 450 4. kv. 2022 Antal kilometer dricksvatten- eller sanitetsnät för vilka renoveringsarbeten har inletts. 2-12 C2.I7 Modernisering av sorteringscentraler Mål Antal undertecknade kontrakt för modernisering av sorteringscentraler Nummer 0 32 4. kv. 2022 Antal undertecknade kontrakt för modernisering av sorteringscentraler. 2-13 C2.I7 Modernisering av sorteringscentraler Delmål Investeringar i sortering och insamling av avfall och i behandling av sjukvårdsavfall Vidarebefordran av förteckningen över stödmottagare 4. kv. 2022 Slutförande av förslagsinfordran och stödsystem och urval av stödmottagare för följande system: ·att stödja investeringar i hantering och insamling av avfall utanför hemmet. ·stödja sortering, insamling och återvinning av biologiskt avfall, ·att stödja investeringar i utrustning för desinficering av smittfarligt sjukvårdsavfall. 2-14 C2.I7 Modernisering av sorteringsanläggningar Mål Antal moderniserade sorteringscentraler Nummer 0 32 4. kv. 2025 Antal befintliga offentliga och privata sorteringscentraler som har slutfört sina moderniseringsarbeten. 2-15 C2.I8 Återvinning och återanvändning Mål Mängd plastmaterial som undvikits Ton 0 275000 4. kv. 2025 Kumulativ effektiv mängd plastmaterial som undvikits genom återvinning eller integrering i industriella processer. 2-16 C2.I9 Plan för växtprotein Mål Antal projekt som ska få medel från ”proteinplanen” för investeringar i produktion av proteingrödor Nummer 0 1200 1 kv. 2022 Antal projekt som ska få medel från ”proteinplanen” för investeringar i produktion av proteingrödor, efter det att anbuden valts ut. 2-17 C2.I10 Skogar Mål Ytareal av skog för vilken bidrag har anslagits för att förbättra, anpassa, förnya eller återställa skogen Hektar 0 30000 1 kv. 2023 Ytareal av skog för vilken bidrag har anslagits för att förbättra, anpassa, förnya eller återställa skogen.

C. DEL 3: Infrastruktur och grön rörlighet Transportsektorn är en av de största utsläppskällorna för koldioxid i Frankrike och stod 2017 för 38 % av de totala utsläppen. Vägtransporter står för 96 % av dessa utsläpp, varav mer än hälften kommer från privata fordon. Transportinfrastruktur spelar en viktig roll för ett effektivt genomförande av den gröna omställningen. Det är genom deras underhåll och utveckling som ekologiska alternativ till metoder som släpper ut koldioxid kan göras tillgängliga för användarna. Åtgärderna inom denna del av den franska återhämtnings- och resiliensplanen är inriktade på utveckling av kollektivtrafik (tunnelbana, spårvagn, buss) och renovering och förbättring av det nationella järnvägsnätet för passagerare och gods. Denna del omfattar också åtgärder för att förnya myndigheternas fordonspark av bilar med el- eller hybridfordon, förbättra hamnarnas hållbarhet och underlätta den gröna omställningen i landsbygdsområden. Denna del omfattar också två reformer som rör rörlighet och grön budgetering för att öka insynen i den nationella budgetens miljöpåverkan. Dessa investeringar och reformer bidrar till att följa de landsspecifika rekommendationer som Frankrike har fått under de senaste två åren, till behovet av att ”inrikta investeringspolitiken på [...] förnybar energi, energieffektivitet och sammanlänkningar med resten av unionen” (landsspecifik rekommendation 3, 2019) och till att säkerställa ett effektivt genomförande av åtgärder till stöd för företagens likviditet, särskilt för små och medelstora företag. [...] Inrikta investeringarna på den gröna [...] omställningen, särskilt på hållbara transporter, ren och effektiv produktion och användning av energi, energiinfrastruktur samt forskning och innovation. (Landsspecifik rekommendation 3, 2020). Ingen av åtgärderna inom denna del förväntas orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (principen om att inte orsaka betydande skada), med hänsyn till beskrivningen av åtgärderna och de begränsningsåtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). C.1. Beskrivning av reformer och investeringar avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd Reform 1 (C3.R1): Rörlighetslag (Loi d’Orientation des Mobilités) Rörlighetslagen syftar till en djupgående omvandling av transporter och rörlighet med målet att förbättra den dagliga servicen, tillgodose behoven hos hela befolkningen och påskynda utfasningen av fossila bränslen i sektorn. Lagen innehåller ett omfattande paket med politiska styrmedel, förordningar och investeringsplaner. Ett antal sekundära lagar kopplade till rörlighetslagen ska genomföras under samma period som återuppbyggnads- och resiliensplanen. För det första trädde ett dekret i kraft 2020 som angav villkoren under vilka resor kan medföra ekonomiska tilldelningar till förare som erbjudit samåkning i frånvaro av passagerare. För det andra ska förordningarna ändras under 2021 så att förvaltningen av det lokala järnvägsnätet kan överföras till regionerna. För det tredje ska regeringen se över och uppdatera den finansiella och operativa programplaneringen för statliga investeringar i transportinfrastruktur senast den 31 december 2023, i enlighet med lagen. Reform 2 (C3.R2): Grön budgetering Offentliggörandet av en grön budget syftar till att inrätta en standardiserad och heltäckande ram för information riktad till parlamentet och det civila samhället om den statliga budgetens miljöpåverkan. Frankrike har tillsammans med sin budgetlag för 2021 offentliggjort en metod med en grön budget där varje utgift i statsbudgeten klassificeras efter dess inverkan på vart och ett av de sex mål som fastställs i förordning (EU) nr 2020/852 (nedan kallad taxonomiförordningen): begränsning av klimatförändringarna, anpassning till klimatförändringarna, hållbar användning och skydd av vatten och marina resurser, övergång till en cirkulär ekonomi, förebyggande och begränsning av föroreningar samt skydd och återställande av biologisk mångfald och ekosystem. Intäkterna klassificeras som miljöskatt enligt Eurostats definition ”en skatt vars bas är en fysisk enhet (eller en uppskattning av en fysisk enhet) av något som har en specifik och bevisad negativ inverkan på miljön” . För 2022 års budget ska en ny grön budget offentliggöras. Den ska bygga på redan etablerad praxis och förbättra den genom att införa en ny metod för att ta hänsyn till driftsutgifter. Investering 1 (C3.I1): Stöd till järnvägssektorn För att nå målet om koldioxidneutralitet senast 2050 strävar Frankrike efter att öka användningen av järnvägar som ett alternativ till vägtransporter. Åtgärden syftar till att förbättra och modernisera järnvägsnätet. En första del av investeringen ska göras av den byrå som ansvarar för investeringar i transportinfrastruktur (AFITF). Detta offentliga organ har fått i uppdrag av regeringen att investera i fördefinierade transportinfrastrukturprojekt. Åtgärden ska finansiera renovering av lokala järnvägslinjer som genomförs i samarbete med staten och regionerna. Det ska också bidra till renovering av godslinjer och inbäddade logistikplattformar. Investeringen kommer till största delen att ske under 2021 och 2022.

En andra del av investeringen ska användas för att rekapitalisera det franska nationella järnvägsbolaget SNCF. Resurserna ska överföras direkt till SNCF Réseau, nätoperatören, som ingår i SNCF-koncernen. Vid genomförandet av åtgärden måste det anges hur kraven på öppenhet och insyn och reglerna för statligt stöd uppfylls, med särskild hänvisning till särredovisning för att undvika korssubventionering mellan ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet som bedrivs av SNCF Réseau. Investeringarna mellan 2021 och 2023 ska delas upp i tre åtgärder. Den första åtgärden syftar till att renovera det nationella järnvägsnätet genom stora investeringar för att ersätta spår, korsning och ballast. Dessutom ska investeringar göras för att ersätta strömbrytare, kontaktledningar och skyltar. Den andra åtgärden syftar till att förbättra nätets säkerhet och tillförlitlighet. Den ska finansiera forskning och utveckling samt produkter och utrustning för att ersätta ogräsbekämpningsmedel som innehåller glyfosat med alternativa produkter som är mindre skadliga för miljön. Dessutom ska åtgärden finansiera renoveringen av tunnlar. Den tredje åtgärden ska finansiera en fullständig renovering av lokala järnvägslinjer (t.ex. spår, räls, ballast och spårutrustning). Investering 2 (C3.I2): Stöd till efterfrågan på rena fordon (bilplan) Syftet med denna investering är att stödja efterfrågan på rena fordon, främst från hushållen. Åtgärden omfattar en ”ekologisk bonus” för lätta fordon för att stödja inköp av ett elektriskt, vätgas- eller laddhybridfordon med koldioxidutsläpp på högst 50 g/km. Bonusbeloppet ska vara beroende av fordonstypen (elfordon, laddhybrider, vätgas), typ av stödmottagare (hushåll eller företag) och priset på fordonet (högre bonus för billigare bilar). Bonusnivån ska gradvis minska från och med juli 2021 i takt med att dessa fordons konkurrenskraft ökar jämfört med deras termiska alternativ. Åtgärden omfattar även samma typ av bonus för tunga fordon: en bonus på 50 000 EUR för lastbilar och 30 000 EUR för el- eller vätgasbussar införs från och med januari 2021. Investering 3 (C3.I3): Daglig rörlighet: utveckling av kollektivtrafiken Åtgärden syftar till att finansiera utvecklingen av järnvägsinfrastruktur för daglig rörlighet i stadsområden för att öka deras attraktionskraft. Åtgärden ska inriktas på regionen Ile de France runt Paris för att lösa återkommande problem med överbelastning. Den ska också delta i skapandet av nya tunnelbanelinjer i storstäder i regionerna. Stödberättigade projekt bygger främst på eldrift, som ska bidra till utfasningen av fossila bränslen inom transportsektorn. Åtgärden ska stödja olika steg i förfarandet, från nödvändiga förhandsstudier till faktiska arbeten. Åtgärden ska särskilt medfinansiera förbättring av tåglinjer i städer (RER E, B och D), utbyggnad av spårvagnslinjer (T3, T1) och höghastighetsbussar (TZ 2 och 3). I regionerna ska åtgärden stödja inrättandet av en ny tunnelbanelinje i Toulouse. Investeringen kommer att äga rum mellan 2021 och 2026. Investering 4 (C3.I4): Påskyndande av arbetet med transportinfrastruktur Syftet med åtgärden är att modernisera befintlig transportinfrastruktur för att anpassa den till nya transportmedel, lokala behov och grön omställning. Det ska underlätta integreringen av bilpooler och elfordon som alternativ till privatbilar. Den ska också öka digitaliseringen och integreringen av ny teknik för att flodinfrastrukturen ska fungera och övervakas så att den blir ett trovärdigt alternativ till godstransporter på väg. Åtgärden ska huvudsakligen genomföras genom det franska finansieringsorganet för transportinfrastruktur (AFITF), ett offentligt organ som fått i uppdrag av regeringen att investera i fördefinierade transportinfrastrukturprojekt. Investeringarna ska avse flera projekt. Den ska finansiera installationen av nya elektriska laddningsstationer på nationella vägar och höghastighetsvägar. Kollektivtrafik och bilpooler ska prioriteras genom byggande av reserverade körfält och installation av anordningar för att kontrollera dem, samt inrättande av lågutsläppszoner. Renoveringen av flodnäten, särskilt slussar och dammar, planeras också, tillsammans med moderniseringen av det digitala förvaltningssystemet för havsfrågor och CROSS-nätverket (regionala operativa centrum för övervakning och räddning). Investering 5 (C3.I5): Miljöanpassning av statens fordonspark Åtgärden syftar till att förnya fordonsparken i tre förvaltningar: polisen och gendarmeriet (inrikesministeriet), det allmänna tulldirektoratet (finansministeriet) och kriminalvården (justitieministeriet). Dessa tre organs sammanlagda fordonspark utgör majoriteten av statens fordon, men uppvisar samtidigt en hög ålder, hög körsträcka och låg förnyelsegrad. I fordonsparkens miljöanpassningsplan för 2021 och 2022 prioriteras inköp av rena fordon (elektriska hybrider eller laddhybrider). Investeringen ska totalt bidra till inköp av 3833 rena fordon för inrikesministeriet, 570 för tullen och 530 för justitieförvaltningen. Åtgärden ska också stödja inköp av laddningsstationer.

Investering 6 (C3.I6): Miljöanpassning av hamnar Hamnar är viktiga tillgångar i den franska ekonomin. Åtgärden ska möjliggöra ytterligare investeringar i enlighet med kravet på klimatomställning genom att stödja alternativa bränslen och renare fartyg. Åtgärden är indelad i två delåtgärder. Det ska finansiera installationen av nio nya elanslutningar för att erbjuda alternativa bränslen i dockor till kryssningsfartyg som använder hamnnätet Havre-Rouen-Paris, passagerarfartyg och containerfartyg som använder dockorna i Marseille och för containrar som använder Pointe des grives hamnstation i Martinique senast 2023. Dessutom ska den finansiera nya fartyg som släpper ut lägre utsläpp för fartygsflottan i den avdelning som ansvarar för havsfrågor vid ministeriet för ekologi. Investering 7 (C3.I7): Stärka elnätens motståndskraft och energiomställningen på landsbygden Denna åtgärd syftar till att öka elnätens motståndskraft, med fokus på landsbygdsområden. Åtgärden ska höja kvaliteten på eldistributionssystemet i regioner där förnybar energi till största delen utvecklas och elmobilitet är en central utmaning. Stödmottagare för åtgärden ska vara de myndigheter som organiserar den offentliga eldistributionen. Investeringen ska öka budgetposten i finanslagen (loi de finances) för elektrifiering av landsbygden. Åtgärden ska finansiera olika delprogram senast 2023. Det första delprogrammet för ”energiomställning” och ”utveckling av innovativa lösningar” ska finansiera energiomställningen i landsbygdsområden genom att främja integrering av förnybar energi i nätet, byggnation av lagringsanläggningar och infrastruktur för elladdning. Det ska också påskynda införandet av smarta mätare. Det andra delprogrammet ”klimatincident” ska finansiera reparationsarbeten för delar av elnätet som skadats av extrema väderförhållanden. Den återstående investeringen ska avsättas för förnyelse av gamla elektriska kablar och installationer och för att öka nätsäkerheten, som för närvarande saknas på landsbygden. C.2. Delmål, mål, indikatorer och tidsplan för övervakning och genomförande avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd Löpnummer Berörd åtgärd (reform eller investering) Delmål / mål Namn Kvalitativa indikatorer för delmål Kvantitativ indikator för målet Tidpunkt Beskrivning av varje delmål och mål Enhet Utgångsvärde Målvärde Kvartal År 3-1 C3.R1 Rörlighetslagstiftning Delmål Artikel 35.2 i lag nr 2019–1428 av den 24 december 2019 om rörlighet Ikraftträdande 3 kv. 2020 Ikraftträdande av genomförandeförordningen till rörlighetslagen, som omfattar villkoren för att resor ska kunna medföra ekonomisk tilldelning till förare som erbjöd samåkning utan passagerare (artikel 35.2 i rörlighetslagen). 3-2 C3.R1 Rörlighetslagstiftning Delmål Artikel 172 i lag nr 2019–1428 av den 24 december 2019 om rörlighet Ikraftträdande 2 kv. 2021 I enlighet med artikel 172 i lag nr 2019–1428 av den 24 december 2019 om rörlighet träder i kraft åtgärder för att anpassa reglerna för att säkerställa överlåtelser av förvaltningen till de regioner som ingår i järnvägsnätet av lokalt intresse. 3-3 C3.R1 Rörlighetslagstiftning Delmål Artikel 3 i lag nr 2019–1428 av den 24 december 2019. Fastställande av uppdateringen 4. kv. 2023 Upprättande av en uppdatering av den reviderade lagstiftningen om uppdatering av den finansiella och operativa programplaneringen för statliga investeringar i transporter, i enlighet med lag nr 2019–1428 av den 24 december 2019 om rörlighet enligt artikel 3 i denna lag, före den 30 juni 2023. 3-4 C3.R2 Grön budget Delmål Grön budget med finansieringslagen Offentliggörande av regeringen 4. kv. 2021 Offentliggörande av en grön budget tillsammans med utkastet till budgetlag för 2022, inklusive en förbättrad metod för att ta hänsyn till driftsutgifter. 3-5 C3.I1 Stöd till järnvägar Delmål Ingående av finansieringsavtal Antagande av AFITF:s styrelse 3 kv. 2021 AFITF:s styrelse antar finansieringsavtalen. 3-6 C3.I1 Stöd till järnvägar Mål Brytare Nummer 0 272 1 kv. 2022 Antal installerade nya strömbrytare (totalt). 3-7 C3.I1 Stöd till järnvägar Mål Kontaktledningsnät Km 0 182 1 kv. 2022 Antal kilometer installerade nya kontaktledningar (totalt). 3-8 C3.I1 Stöd till järnvägar Mål Återuppbyggda järnvägslinjer Km 0 863 4. kv. 2022 Antal kilometer reproducerbara järnvägslinjer ( totalt ). 3-9 C3.I1 Stöd till järnvägar Mål Tunnlar Mätare 0 3305 4. kv. 2022 Meter förstärkta tunnlar ( totalt ). 3-10 C3.I1 Stöd till järnvägar Delmål Miljöbehandling av järnvägar Information som ska lämnas av SNCF Réseau 4. kv. 2022 Ersätta användningen av glyfosat med ett miljövänligare alternativ. 3-11 C3.I1 Stöd till järnvägar Mål Lokala järnvägslinjer Km 0 500 4. kv. 2023 Kilometer renoverade små lokala linjer ( totalt ). 3-12 C3.I1 Stöd till järnvägar Mål Renoverade godslinjer Km 0 150 4. kv. 2023 Antal kilometer renoverade godslinjer ( totalt ). 3-13 C3.I1 Stöd till järnvägar Mål Lokala järnvägslinjer Km 500 827 4. kv. 2025 Kilometer renoverade små lokala linjer ( totalt ). 3-14 C3.I1 Stöd till järnvägar Mål Renoverade godslinjer Km 150 330 4. kv. 2025 Antal kilometer renoverade godslinjer ( totalt ). 3-15 C3.I2 Stöd till inköp av rena fordon Mål Ekologisk bonus Nummer 0 85000 1 kv. 2021 Antal ekologiska bonusar som beviljats för lätta fordon sedan juni 2020. 3-16 C3.I2 Stöd till inköp av rena fordon Mål Ekologisk bonus Nummer 0 127000 1 kv. 2022 Antal ekologiska bonusar som beviljats för lätta fordon under 2021. 3-17 C3.I2 Stöd till inköp av rena fordon Mål Ekologisk bonus Nummer 0 1700 1 kv. 2022 Antal ekologiska bonusar som beviljats för tunga fordon sedan programmet för ekologisk bonus inleddes (2018). 3-18 C3.I3 Daglig rörlighet Delmål Finansieringsavtal för AFITF Antagande av AFITF:s styrelse 1 kv. 2021 AFITF:s styrelse antar finansieringsavtalen. 3-19 C3.I3 Daglig rörlighet Mål Reserverade köer för kollektivtrafik Km 0 20 4. kv. 2024 Antal kilometer renoverade körfält för nyinrättad kollektivtrafik som reserverats. 3-20 C3.I3 Daglig rörlighet Mål Reserverade köer för kollektivtrafik Km 20 100 2 kv. 2026 Antal kilometer renoverade körfält för nyinrättad kollektivtrafik som reserverats. 3-21 C3.I4 Förbättring av transportinfrastrukturarbeten Delmål Finansieringsavtal för AFITF Antagande av AFITF:s styrelse 1 kv. 2021 AFITF:s styrelse antar finansieringsavtalet. 3-22 C3.I4 Förbättring av transportinfrastrukturarbeten Delmål Undertecknande av ASP (Agence de Services et de Paiement) av finansieringsavtalet för nya laddningsstationer ASP:s antagande av finansieringsavtalen 4. kv. 2021 Underskrift av ASP (Agence de Services et de Paiement) av finansieringsavtalet för nya laddningsstationer. 3-23 C3.I4 Förbättring av transportinfrastrukturarbeten Mål Laddningsstationer Nummer 0 1500 2 kv. 2023 Antal laddningsstationer som är öppna för allmänheten. 3-24 C3.I4 Förbättring av transportinfrastrukturarbeten Mål Antal körfält som reserverats Km 0 20 2 kv. 2023 Antal kilometer reserverade körfält för kollektivtrafik eller samåkning slutförda. 3-25 C3.I4 Förbättring av transportinfrastrukturarbeten Mål Projekt som genomförts på vattenvägar Nummer 0 100 4. kv. 2024 Slutförande av renovering och modernisering av projekt för vattenvägar, inklusive slussar och dammar. 3-26 C3.I4 Förbättring av transportinfrastrukturarbeten Delmål Modernisering av CROSS-nätverket och det numeriska systemet för havsfrågor Rapport som styrker slutförandet av arbetena 2 kv. 2023 Slutförande av moderniseringen av CROSS-nätverket och det numeriska systemet för havsfrågor. 3-27 C3.I5 Miljöanpassning av den statliga bilparken Mål Antal el- och laddhybridfordon som köpts av den franska förvaltningen Nummer 0 1291 2 kv. 2021 El- och laddhybridfordon totalt för inrikesministeriet, generaldirektoratet för tullar och punktskatter och justitieministeriet (kumulativt). 3-28 C3.I5 Miljöanpassning av den statliga bilparken Mål Antal el- och laddhybridfordon som köpts av den franska förvaltningen Nummer 1291 4200 3 kv. 2023 El- och laddhybridfordon totalt för inrikesministeriet, generaldirektoratet för tullar och punktskatter och justitieministeriet (kumulativt). 3-29 C3.I6 Miljöanpassning av hamnar Delmål Finansieringsavtal för AFITF Antagande av AFITF:s styrelse 1 kv. 2021 AFITF:s styrelse antar finansieringsavtalen. 3-30 C3.I6 Miljöanpassning av hamnar Mål Nya elektriska anslutningar på dockor Nummer 0 9 4. kv. 2022 Slutförande av installationen av ny elförbindelse på dockor i hamnnätet Havre-Rouen-Paris, Marseille-hamnen och Pointe des grives i Martinique. 3-31 C3.I6 Miljöanpassning av hamnar Delmål Inköp av fartyg Rapport som styrker förvärvet 2 kv. 2023 Slutförande av förvärv av fartyg för havsfrågor. 3-32 C3.I7 Stärka elnätens motståndskraft Delmål Projektstart Rapport som styrker slutförandet 4. kv. 2023 Inledande av projekt om elnät i landsbygdsområden. D. DEL 4: Grön energi och miljövänlig teknik Frankrike har antagit ett mål om en minskning av växthusgasutsläppen med 40 % fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer och ett mål om att uppnå klimatneutralitet senast 2050. För att nå dessa mål krävs snabbare forskning och innovation för att utveckla miljövänlig teknik. Investeringar i viktig hållbar teknik ska bidra till att ge den franska industrin en gynnsam ställning gentemot framväxande gröna marknader. I detta sammanhang omfattar denna del i den franska återhämtnings- och resiliensplanen investeringar för att stödja innovation inom grön teknik, inom ramen för det fjärde ” Programme d’investissements d’avenir ” (PIA4), genom att fastställa strategier för viktiga utvalda sektorer med anknytning till den gröna omställningen och genom att stödja industrin att vidta åtgärder för att genomföra dessa strategier. Detta kompletteras med en reform av styrningen av konsekvensbedömningen för att öka dess effektivitet, som förväntas ge fördelar inte bara för PIA4:s åtgärder för grön innovation, utan även på andra områden (t.ex. digital innovation, innovativa företag och stöd till undervisnings-, forsknings-, marknadsförings- och innovationsekosystem – se åtgärderna under delarna 6 och 9). Denna del innehåller också två mer riktade investeringsåtgärder, i) för att främja utvecklingen av förnybar och koldioxidsnål vätgas som ett sätt att stödja utfasningen av fossila bränslen i ekonomin, och ii) för att stödja flygteknikindustrin så att den kan övervinna nuvarande ekonomiska svårigheter och övergå till en koldioxidsnål industri. Dessa åtgärder bidrar till målet om en grön omställning och till att klimatmålet uppnås. De bidrar också till att ta itu med de landsspecifika rekommendationerna till Frankrike om behovet av att inrikta investeringspolitiken på den gröna och digitala omställningen, särskilt på hållbara transporter, ren och effektiv produktion och användning av energi, och på forskning och innovation (landsspecifik rekommendation 3, 2019 och landsspecifik rekommendation 3, 2020).

Ingen av åtgärderna inom denna del förväntas orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (principen om att inte orsaka betydande skada), med hänsyn till beskrivningen av åtgärderna och de begränsningsåtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). D.1. Beskrivning av reformer och investeringar avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd Reform 1 (C4R1): Styrning av programmet för investissements d’avenir (PIA) Denna reform syftar till att förbättra styrningen av programmet ”Programme d’Investissement d’Avenir” (PIA) genom att bygga vidare på erfarenheterna från tidigare program. Frankrike tog initiativ till PIA 2010 i syfte att främja och finansiera innovation på strategiska områden, från framväxten av idéer till spridningen av nya tjänster och produkter på marknaderna. Frankrike driver nu sitt fjärde ”Programme d’Investissement d’Avenir” (PIA4), som omfattar en 5-årsperiod mellan 2021 och 2025, i syfte att bidra till att forma Frankrikes framtid under 2030. PIA4 består av två delar: en del ”riktad innovation” (”volet dirigé”) för att finansiera exceptionella investeringar i prioriterade sektorer och nyckelteknik för framtiden. och en ”strukturell” del (”volet structurel”) för att finansiera strukturella investeringar och innovation inom högre utbildning och forskningsekosystem. Som en del av den aktuella reformen ska PIA4, på grundval av rekommendationer från kommittén för övervakning av framtidsinvesteringar, dra nytta av en tydligare strategisk styrning genom inrättandet av ett högnivåråd mellan ministerier om innovation, som sammanför relevanta ministrar runt premiärministern för att besluta om innovationspolitikens inriktning och prioriteringar. Uppdragen för kommittén för övervakning av investissements d’avenir ska utvidgas till att omfatta en rådgivande roll för Conseil interministériel de l’innovation i utvecklingen av innovationspolitiken och fastställandet av nya investeringsprioriteringar. Innovation främjas genom ”accelerationsstrategier” som utvecklats av särskilda arbetsgrupper med vetenskapliga experter för viktig prioriterad teknik och marknader med hög tillväxtpotential. När ”accelerationsstrategier” har validerats inleds inbjudningar att anmäla intresse och/eller ansökningsomgångar, som är anpassade till varje strategis särskilda behov. Projekten väljs sedan ut genom konkurrensutsatta förfaranden. Åtaganden görs i samband med att inbjudningar att lämna projektförslag inleds och projekt väljs ut. Som en del av den nuvarande reformen rationaliseras processerna för att utveckla och genomföra ”accelerationsstrategier” för att säkerställa en mer tydlig och integrerad strategi (lagstiftning, skattepolitik, stödinriktad osv.) för att lösa de problem som identifierats och för att bidra till investeringarnas kvalitet genom rigorösa urvals-, övervaknings- och utvärderingsprocesser. Frankrike har inkluderat flera PIA4-relaterade åtgärder i sin plan för återhämtning och resiliens, och denna reform syftar till att skapa fördelar för dessa åtgärder – inte bara när det gäller investering 1 om grön innovation som en del av den nuvarande komponenten utan även på andra områden (digital innovation, innovativa företag och stöd till ekosystem för undervisning, forskning, främjande och innovation – se åtgärderna under delarna 6 och 9). Investering 1 (C4I1): Innovation för den gröna omställningen Syftet med denna investering är att påskynda och öka investeringarna i avancerad teknik för den gröna omställningen inom ramen för det fjärde programmet för investissements d’avenir (PIA4). Denna investering ska finansiera innovationsprojekt som bygger på sju ”accelerationsstrategier” för den gröna omställningen, som utvecklats inom ramen för PIA4:s ”volet dirigé”. Den första av dessa ”accelerationsstrategier” är inriktad på koldioxidsnål vätgas . Den godkändes redan i september 2020 och leder till operativa åtgärder, i) en inbjudan att lämna projektförslag om ”Briques technologiques et démonstrateurs” som syftar till att utveckla eller förbättra komponenter och system som rör produktion, transport och användning av vätgas och att stödja demonstrationsprojekt, och ii) uppförandet av ett IPCEI för väte (se investering 2), till vilket ramen för PIA4 bidrar. Följande sex andra accelerationsstrategier ska införas: ·Utfasning av fossila bränslen i industrin , i syfte att öka och sprida befintliga tekniska lösningar samt omstörtande teknik där utmaningen består i att industrialisera en demonstrationsmodell, patentera och marknadsföra en innovativ lösning. Strategin ska särskilt inriktas på att förbättra processernas energieffektivitet, minska koldioxidutsläppen från industrins energimix (särskilt värme) och införa koldioxidfria processer och avskiljning och lagring eller användning av koldioxid. ·Hållbara jordbrukssystem , som också stöder jordbruksutrustning som bidrar till den gröna omställningen genom att möjliggöra en övergång från mekanisering till smart och uppkopplad jordbruksutrustning, ersätta eller begränsa användningen av fossila eller syntetiska insatsvaror och utveckla urvalet av multifunktionella och motståndskraftiga djur- och växtpopulationer. ·Återvinning och återintegrering av återvunna material , i syfte att skapa en modell som bygger på återvunna råvaror som ersätter nyproducerade material genom en sammanhängande och integrerad värdekedja för återvinning. Fem material har identifierats som prioriteringar i detta skede: strategiska metaller, plaster, kompositer, papper/kartong, textilier. ·Hållbara städer och innovativa byggnader . Denna strategi, som syftar till att minska stadsutbredningen till skada för jordbruksmark och naturområden, och att göra städerna mer resurseffektiva, motståndskraftiga, inkluderande och produktiva, ska stödja innovativa och reproducerbara territoriella demonstrationsprojekt, med särskild inriktning på att fastställa verktyg och metoder för att främja storskalig användning av energirenovering av byggnader. strukturering av sektorn för trä och geobaserade material i syfte att uppnå koldioxidneutralitet. och den digitala omställningen i städer och artificiell intelligens. ·Digitalisering och utfasning av fossila bränslen i rörlighet , för att begränsa utsläppen av växthusgaser genom att påskynda sektorns gröna omställning, samtidigt som utbudet av dagliga transportlösningar utvecklas och förbättras i alla regioner. Prioriterade områden är optimering av drift och infrastruktur, digital omvandling och automatisering. Strategin syftar till att ta itu med alla transportsätt – passagerartransport men också logistik. Den ska särskilt inriktas på demonstranter och piloter av system och tjänster, undanröja hinder för expansion, testa affärsmodeller och vid behov förbereda anpassningen av regelverket.

·Biobaserade produkter och industriell bioteknik – hållbara bränslen , som syftar till att främja utvecklingen av industriell bioteknik i Frankrike och tillverkningen av biobaserade produkter, särskilt för att ersätta petroleumprodukter. Strategin syftar således till att utveckla en fransk industrisektor för biobaserade produkter och hållbara bränslen, särskilt för flygtekniksektorn. Den ska också ta itu med efterfrågan på biobaserade produkter. När dessa strategier har godkänts i slutet av 2021 ska de leda till ansökningsomgångar för projekt eller intresseanmälningar (som ska inledas i slutet av 2022) för att välja ut och stödja genomförandet av konkreta åtgärder. Investeringen i den franska återhämtnings- och resiliensplanen syftar till att täcka en del av de tillhörande kostnaderna. Kravspecifikationerna för kommande ansökningsomgångar ska innehålla ett kriterium för stödberättigande för att säkerställa miljöneutralitet i ansökningarna om finansiering, på ett sätt som säkerställer att åtgärden är förenlig med principen om att inte vålla betydande skada i förordning (EU) 2021/241. Detta ska komplettera det faktum att miljökriterier, när så är tillämpligt, ingår i urvalskriterierna för projekt och att verksamhetsutövarna är skyldiga att göra en kritisk analys av sina förslag på grundval av intern och extern expertis. att den gröna omställningen anges i lag som ett av målen för konsekvensbedömningen och att de styrande organen i konsekvensbedömningen måste se till att dessa mål tillämpas, vilket övervakas med hjälp av en särskild indikator. Detta ska leda till att man utesluter i) verksamhet som rör fossila bränslen, inbegripet nedströmsanvändning , ii) verksamhet inom ramen för EU:s system för handel med utsläppsrätter som uppnår beräknade växthusgasutsläpp som inte är lägre än de relevanta riktmärkena , iii) verksamhet i samband med avfallsdeponier, förbränningsanläggningar och anläggningar för mekanisk biologisk behandling och iv) verksamhet där långsiktigt bortskaffande av avfall kan skada miljön. Investering 2 (C4I2): Utveckla koldioxidsnål vätgas Denna åtgärd syftar till att utveckla franska värdekedjor för produktion av förnybart och koldioxidsnålt väte och för användningen av detta väte i senare led, slutanvändarsektorer som transport och industri. Denna åtgärd ingår i ett bredare sammanhang i den nationella strategi för utveckling av avfasat väte som antogs av Frankrike den 8 september 2020 och som i sig utgör en av de ”accelerationsstrategier” som införts inom ramen för PIA (se investering 1). I denna strategi fastställs en vision för 2030, inklusive målet att inrätta 6.5 GW installerad elektrolyskapacitet för produktion av förnybar och koldioxidsnål vätgas. I detta sammanhang ingår denna investering i en bredare uppsättning åtgärder som ska genomföras fram till 2030. Denna investering är uppbyggd kring två delåtgärder: ·Den första delåtgärden ska bestå i att inrätta en mekanism för att stödja produktion av förnybar och koldioxidsnål vätgas . Denna mekanism ska hjälpa vätgasproducenter att öka sin produktion av vätgas baserad på elektrolyser. Stödet ska ges i form av investerings- och driftstöd. Driftstödet syftar till att kompensera de högre driftskostnaderna jämfört med produktionen av fossilbaserad vätgas och säkra intäktsflödet, vilket gör det möjligt för investerare att täcka initiala investeringskostnader. De projekt som får stöd ska vara avslutade och operativa före den 31 augusti 2026. De ska väljas ut på grundval av konkurrensutsatta anbudsförfaranden som enligt planerna ska inledas under andra halvåret 2022. ·Den andra delåtgärden ska bestå i att inleda och genomföra ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse om förnybar och koldioxidsnål vätgas, i samarbete med andra medlemsstater. De planerade viktiga projekten av gemensamt europeiskt intresse håller för närvarande på att utformas i samarbete med andra medlemsstater. Projekten ska syfta till utveckling och initial industriell spridning av lösningar för att främja värdekedjan för förnybara och koldioxidsnåla vätgas på europeisk nivå. Frankrike förväntas bidra till projektet genom stöd för att i) göra en elektrolytisk gigafabrik i drift i Frankrike senast den 31 december 2023, ii) göra en gigafabrik för bränsleceller och mer allmänt tankar och material i drift senast den 31 december 2023, och iii) se till att industrianläggningar omvandlas till förnybart eller koldioxidsnålt väte senast den 31 december 2024. Franska åtgärder inom ramen för projektet ska också stödjas som en del av åtgärden ”Innovate for the green transition” på grundval av den accelerationsstrategi för vätgas som antogs inom ramen för PIA4. Investering 3 (C4I3): Stödplan för flygtekniksektorn Syftet med denna investering är att hjälpa flygteknikindustrin att övervinna de nuvarande ekonomiska utmaningarna genom att bibehålla och diversifiera sin kapacitet och öka sin miljöprestanda och digitala prestanda. och att investera i omdanande forskning och utveckling för att minska koldioxidutsläppen inom luftfarten. Denna investering är uppbyggd kring två delåtgärder: ·Den första delåtgärden ska bestå av en investeringsstödfond för att främja företagens diversifiering, modernisering och digitala och miljömässiga omvandling . Fonden ska bevilja stöd till företag inom flygtekniksektorn. En första inbjudan att lämna projektförslag anordnades under andra halvåret 2020, och andra ansökningsomgångar kommer att anordnas under de kommande åren. För att säkerställa att denna delåtgärd är förenlig med principen om att inte vålla någon betydande skada ska luftfartygsoperatörer (särskilt flygplatser och flygbolag) uttryckligen uteslutas från ansökningsomgångar inom ramen för denna delåtgärd. ·Den andra delåtgärden ska bestå av stöd till forskning och utveckling inom teknik för ”gröna flygplan” . Den ska vara inriktad på att främja omstörtande och omdanande innovation inom flygtekniksektorn, för att uppnå en grön omställning, med utgångspunkt i en integrerad strategi som syftar till att ta itu med alla tekniska utmaningar som identifierats. För detta ändamål ska den stödja enskilda eller samarbetsinriktade FoU-projekt inriktade på teknisk förberedelse av en ny generation ultrasober eller utsläppsfria luftfartyg. Minst 70 % av insatsen ska direkt bidra till energieffektiviteten och minskningen av framtida luftfartygs klimatpåverkan, och återstoden ska bidra indirekt genom en minskning av cykler och kostnader under luftfartygets hela livscykel, vilket möjliggör en snabbare integrering av grön teknik i de flottor som är i drift. Projekten ska väljas ut på grundval av anbudsinfordringar och ska normalt slutföras under 2–3 år. Mandatet för kommande ansökningsomgångar inom båda delåtgärderna ska innehålla ett kriterium för stödberättigande att utvalda åtgärder ska bidra till den gröna omställningen. D.2. Delmål, mål, indikatorer och tidsplan för övervakning och genomförande avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd Löpnummer Berörd åtgärd (reform eller investering) Delmål/mål Namn Kvalitativa indikatorer (för delmål) Kvantitativa indikatorer (för mål) Preliminär tidsplan för slutförande Beskrivning av varje delmål och mål Måttenhet Utgångsvärde Målvärde Kvartal År 4-1 C4.R1: Reform av förvaltningen av programmet för investissements d’avenir (PIA) Delmål Reviderad styrning av programmet för investissements d’avenir Ikraftträdande – – – 1 kv. 2021 Ikraftträdandet av lagändringen och det ramavtal genom vilket den nya styrningen införs, med särskilt följande: Inrättande av ett interministeriellt innovationsråd som sammanför de behöriga ministrarna runt premiärministern och som fastställer riktlinjer och prioriteringar för innovationspolitiken. Utvidgning av uppdragen för Övervakningskommittén för framtida investeringar till att ge råd till det interministeriella innovationsrådet i utvecklingen av innovationspolitik och tillhandahålla ett rådgivande yttrande om fastställande av nya investeringsprioriteringar. 4-2 C4.I1: Innovation för den gröna omställningen Mål Antal validerade accelerationsstrategier – Nummer 0 7 4. kv. 2021 Antal validerade accelerationsstrategier (koldioxidsnålt väte, utfasning av fossila bränslen i industrin, hållbara jordbrukssystem, återvinning och återintegrering av återvunnet material, hållbara städer och innovativa byggnader, digitalisering och utfasning av fossila bränslen för rörlighet, biobaserade produkter och industriell bioteknik – hållbara bränslen). 4-3 C4.I1: Innovation för den gröna omställningen Delmål Utlysning av ansökningsomgångar eller intresseanmälningar Offentliggörande på webbplatsen Secrétariat Général pour l’Investissement (SGPI) – – – 4. kv. 2022 Alla ansökningsomgångar eller intresseanmälningar inom ramen för denna åtgärd för de strategier som antagits inom ramen för mål 4–2, med en uppdragsbeskrivning, inbegripet som ett kriterium för stödberättigande för att säkerställa miljöneutralitet i ansökningarna om den finansierade lösningen. 4-4 C4.I1: Innovation för den gröna omställningen Delmål Tilldelning av kontrakt – premiärministerns genomförandebeslut Rapport från ”Secrétariat Général pour l’Investissement” (SGPI) – – – 4. kv. 2023 Premiärministerns genomförandebeslut efter det att de ansökningsomgångar/inbjudningar att lämna in intresseanmälningar som utlysts inom milstolpen 4–3 avslutats. göra det möjligt att ingå avtal med stödmottagarna genom avtal eller andra avtal om beviljande av medel. 4-5 C4.I2: Utveckla koldioxidsnål vätgas Delmål Tilldelning av kontrakt inom ramen för stödmekanismen Publicering på webbsidan – – – 3 kv. 2022 Tilldelning av kontrakt i inbjudan att lämna projektförslag avseende mekanismen för stöd till väteproduktion. 4-6 C4.I2: Utveckla koldioxidsnål vätgas Mål Volym vätgas som produceras inom ramen för stödmekanismen – Ton 0 12000 4. kv. 2022 Volym vätgas som produceras av de utvalda projekten och som får stöd inom ramen för mekanismen för att stödja produktion av förnybar och koldioxidsnål vätgas (kumulativ). 4-7 C4.I2: Utveckla koldioxidsnål vätgas Mål Volym vätgas som produceras inom ramen för stödmekanismen – Ton 12000 100000 4. kv. 2025 Volym vätgas som produceras av de utvalda projekten och som får stöd inom ramen för mekanismen för att stödja produktion av förnybar och koldioxidsnål vätgas (kumulativ). 4-8 C4.I2: Utveckla koldioxidsnål vätgas Delmål Undertecknande av beslut om tilldelning av ekonomiskt stöd till privata projektansökare inom ramen för IPCEI för väte Publicering på webbsidan – – – 3 kv. 2022 Undertecknande av beslut om tilldelning av ekonomiskt stöd till privata projektansökare inom ramen för IPCEI för väte. 4-9 C4.I2: Utveckla koldioxidsnål vätgas Mål Produktionskapacitet för elektrolyser MW/år 140 4. kv. 2025 Produktionskapacitet för elektrolyser på 140 MW per år av installerad produktionskapacitet som finansieras genom IPCEI för väte. 4-10 C4.I3: Stödplan för flygtekniksektorn Mål Antal projekt som valts ut för stöd inom ramen för investeringsstödfonden – Nummer 0 300 1 kv. 2022 Antal utvalda projekt, baserat på uppdragsbeskrivning, inbegripet som ett kriterium för stödberättigande att utvalda åtgärder ska bidra till den gröna omställningen, som ska stödjas av fonden för investeringsstöd för att främja företagens diversifiering, modernisering och digitala och miljömässiga omvandling (kumulativt). 4-11 C4.I3: Stödplan för flygtekniksektorn Mål Antal utvalda FoU-projekt för att främja koldioxidsnåla och energieffektiva luftfartyg – Nummer 0 200 4. kv. 2022 Antal projekt inom forskning och utveckling för att främja koldioxidsnåla och energieffektiva luftfartyg, som valts ut på grundval av uppdragsbeskrivningar, inbegripet som ett kriterium för stödberättigande att utvalda åtgärder ska bidra till den gröna omställningen (kumulativt). 4-12 C4.I3: Stödplan för flygtekniksektorn Mål Antal slutförda projekt inom ramen för investeringsstödfonden – Nummer 0 180 4. kv. 2025 Antal slutförda projekt efter stöd från investeringsstödfonden för att främja företagens diversifiering, modernisering samt digital och miljömässig omvandling (kumulativt).

E. DEL 5: Finansiering av företag Krisens chock har lett till en minskning av företagens eget kapital och en brist på hållbart kapital. Det försvagar företagens återbetalningsförmåga och minskar förmågan att absorbera chocker i händelse av en ny kris. Brist på eget kapital kan också leda till att företag antar skuldsaneringsstrategier: minskade investeringar för att öka marginalerna och stärka balansräkningarna – vilket förvärrar krisens chock för ekonomin som helhet. Denna finansieringssituation, i kombination med regelbördan, särski