[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 13.1.2011

KOM(2010) 804 slutlig

2010/0390 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om ytterligare makroekonomiskt stöd till Georgien

SEK(2010) 1617 slutlig

MOTIVERING

Bakgrund |

110 | Motiv och syfte I början av augusti 2010 verkställde EU utbetalningen av 46 miljoner euro i makroekonomiskt stöd till Georgien, som hade godkänts av rådet i november 2009. Stödet, som tillhandahålls i form av bidrag, var en del av ett löfte om två möjliga makroekonomiska stödtransaktioner på samma belopp som Europeiska kommissionen gav under internationell givarkonferensen i oktober 2008[1]. Godkännandet av det andra makroekonomiska stödet villkorades av att det föreligger fortsatta externa finansieringsbehov som överstiger de som täcks genom IMF-avtalet. I ett brev från den 10 maj 2010 begärde den georgiska finansministern att den andra delen av kommissionens löfte om EU-medel på 46 miljoner euro skulle aktiveras. Mot bakgrund av detta besökte en delegation från Europeiska kommissionen Georgien i början av september för att utvärdera landets makroekonomiska situation och utsikter för 2010–11, med fokusering på betalningsbalans- och budgetbehoven. Kommissionen anser att aktiveringen av den andra delen av det makroekonomiska stöd som utlovades 2008 är berättigad. Även om den georgiska ekonomin håller på att återhämta sig (efter den dubbla chocken orsakad av den militära konflikten med Ryssland i augusti 2008 och den globala finanskrisen), är landets betalningsbalans och budgetsituation fortfarande svag och sårbar. Särskilt de kvardröjande effekterna av konflikten med Ryssland, inklusive blockaden av huvuddelen av direkthandeln med detta land och det faktum att inflödena av utländska direktinvesteringar ännu inte har nått upp till nivåerna före krisen, kombinerat med ett fortfarande mycket stort underskott i bytesbalansen och betydande återbetalningsskyldigheter (i en förväntad svårhanterlig tät följd 2012–14), gör att betalningsbalansen är bräcklig. Mot denna bakgrund föreslår kommissionen ytterligare makroekonomiskt stöd till Georgien uppgående till 46 miljoner euro. Syftet med EU:s makroekonomiska stöd är att bidra till att täcka landets behov av extern finansiering, som det har fastställts i samarbete med IMF inom ramen för IMF:s stand-by-avtal på 1,17 miljarder US-dollar, som gäller sedan oktober 2008. Det föreslagna stödet ska tillhandahållas till hälften i form av bidrag och till hälften i form av lån. Det nya makroekonomiska stödet skulle bidra till att hjälpa Georgien att ta itu med de ekonomiska följderna av konflikten med Ryssland och den globala krisen. Det nya makroekonomiska stödet kommer att stödja regeringens ekonomiska reformprogram. Det ska minska den kortsiktiga finansiella sårbarhet som ekonomin fortfarande är drabbad av, samtidigt som det stöder reformåtgärder som syftar till att uppnå en mer hållbar betalningsbalans och budgetsituation på medellång sikt. Stödet ska också främja strategiåtgärder för att stärka förvaltningen av de offentliga finanserna (genom att bygga vidare på den tidigare verksamheten och EU:s sektorsvisa budgetstödsverksamhet), samt åtgärder för att främja den ekonomiska och finansiella integreringen med EU, särskilt genom att utnyttja den potential som erbjuds genom det framtida associeringsavtalet, som syftar till att sluta ett djupgående och omfattande frihandelsavtal mellan de två parterna. Det föreslagna nya makroekonomiska stödet ska vara av engångskaraktär, tidsbegränsat och avsett att löpa parallellt med stand-by-avtalet. Det kommer att komplettera stödet från internationella och bilaterala givare. |

120 | Allmänt I efterdyningarna av den dubbla chocken av den militära konflikten med Ryssland i augusti 2008 och den globala krisen visar den georgiska ekonomin tecken på återhämtning. Efter två år med låg eller negativ tillväxt förväntas 2010 bjuda på en återhämtning av den ekonomiska aktiviteten. Medan 2009 uppvisade en nedgång av real BNP med 3,9 %, kunde man under första hälften av 2010 registrera en stark tillväxt på 6,6 % (på årsbas). Den årliga KPI-inflationen förväntas öka och överstiga 8 % i slutet av 2010, vilket delvis speglar de ökade priserna på importerat spannmål. I kölvattnet av den ekonomiska återhämtningen har regeringen beslutat sig för att strama åt sin finans- och penningpolitik. I enlighet med det program Georgien kommit överens om med IMF ska underskottet i de offentliga finanserna minskas från 9,2 % av BNP 2009 till 6,3 % 2010 och 4,8 % av BNP 2011. Åtstramningen av penningpolitiken inleddes under sommaren, och den viktigaste styrräntan höjdes försiktigt för att hålla inflationen under kontroll. Medan den ekonomiska återhämtningen verkar ta fart, är den ekonomiska situationen fortfarande sårbar då finansieringen av det stora underskott i bytesbalansen fortfarande är osäker. Genom att försvaga den inhemska efterfrågan har krisen bidragit till att halvera underskottet i bytesbalansen 2009. Underskottet är emellertid fortfarande mycket stort och det förväntas uppgå till 12,0 % av BNP 2010 och läget förväntas inte förbättras 2011. Georgiens exporter fortsätter att lida av det handelsembargo som Ryssland införde 2006 och förlängde 2008. För 2010–11 är finansieringen av bytesbalansen fortfarande osäker. Inflödet av utländska direktinvesteringar påverkades negativt av krisen och väntas att minska ytterligare under 2010, och under 2011 väntas det inte ske någon stor återhämtning i inflödet av utländska direktinvesteringar. De nedslående resultaten av inflödet av utländska direktinvesteringar äventyrar finansieringen av bytesbalansen och uppbyggnaden av de internationella valutareserverna och visar att de utländska investerarna, som drabbades av ett dramatiskt bakslag på grund av den militära konflikten med Ryssland 2008, fortfarande inte har återfått förtroendet. De speglar också att privatiseringsprocessen har tappat fart, eftersom många av de mest attraktiva statliga tillgångarna redan har sålts. Även om bruttovalutareserverna har återhämtat sig från en kraftig nedgång på 1,5 miljarder US-dollar under krisen till 2,1 miljarder US-dollar i slutet av september 2010, ligger de kvar på en nivå som inte är optimal, särskilt som denna återhämtning delvis har uppnåtts genom lån från IMF. Nettovalutareserverna har faktiskt minskat från 850 miljoner US-dollar i september 2008 till 740 miljoner US-dollar i september 2010. En ytterligare sårbarhet vad gäller betalningsbalansen avser den höga nivån på utlandsskulden och av att det finns ett stort behov av att förlänga skulderna under de kommande åren. I september 2008 godkände IMF ett 18-månaders stand-by-avtal för Georgien, värt 750 miljoner US-dollar. Under tredje programöversynen, som godkändes av IMF:s verkställande styrelse i augusti 2009, förlängdes stand-by-avtalet till den 14 juni 2011 och finansieringspaketet utökades, vilket gjorde att det totala stand-by-avtalsprogrammet uppgår till 1,17 miljarder US-dollar. Programmet fortsätter att löpa enligt plan: den 9 juli 2010 färdigställde IMF:s styrelse den sjätte översynen av IMF:s stand-by-avtal, och kom fram till slutsatsen att programmets resultat i stort sett hade varit tillfredsställande. Nästa IMF-översyn, som kombinerar de sjätte och åttonde översynerna, är planerad att genomföras i november 2010. Det sammanlagda stödpaketet för 2008–2010 som utlovats av det internationella givarsamfundet vid givarkonferensen 2008 uppgick till 4,5 miljarder US-dollar, inklusive 1 miljard US-dollar från USA, 200 miljoner US-dollar från Japan, 173 miljoner US-dollar från EU:s medlemsstater och 2,4 miljarder US-dollar från de multilaterala finansiella institutionerna. Det totala åtagandet från den offentliga sektorn uppgick till 2,6 miljarder US-dollar och utbetalningarna avseende detta åtagande har till stor del tidigarelagts. |

n | Gällande bestämmelser Inga |

140 | Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Georgien är ett av EU:s partnerländer inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. I november 2006 antogs den femåriga handlingsplanen EU–Georgien inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. EU har ett starkt intresse av stabilitet, bättre samhällsstyrning och ekonomisk utveckling vid sina östra gränser. EU och de sex partnerländerna lanserade därför officiellt det östliga partnerskapsinitiativet under toppmötet i Prag den 7 maj 2009. Kommissionen utlovade upp till 500 miljoner euro i stöd till Georgien vid den internationella givarkonferensen i oktober 2008. Stödet består av dels programplanerade anslag inom finansieringsramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och krisinstrument, till exempel stabilitetsinstrumentet, humanitärt bistånd och makroekonomiskt stöd. Paketet är ett direkt svar på ekonomiska och sociala umbäranden som landet har utstått till följd av den militära konflikten i augusti 2008 och följderna av den globala finanskrisen. Det makroekonomiska stödet från EU kompletterar andra stödinstrument genom att tillhandahålla kortsiktigt makroekonomiskt stöd till Georgien inom ramen för det IMF-stödda stand-by-avtalet. Det kompletterar också budgetstödet från det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, som bidrar till att täcka Georgiens finansieringsbehov och som är kopplat till specifika sektorsreformer. Förslaget för det nya makroekonomiska stödet till Georgien är fullt förenligt med riktlinjerna för det makroekonomiska stödet, i enlighet med rådets slutsatser från 2002 om makroekonomiskt stöd och den medföljande skrivelsen från rådets ordförande till kommissionens ordförande. I synnerhet, och såsom förklarats mer detaljerat i det arbetsdokument från kommissionen som medföljer kommissionens förslag, är förslaget förenligt med följande riktlinjer: stödet ska ha undantagskaraktär, de politiska förutsättningarna ska finnas, det ska vara kompletterande och vara villkorat samt finansiell disciplin ska iakttas. |

Samråd med berörda parter och konsekvensanalys |

Samråd med berörda parter |

219 | Det makroekonomiska stödet tillhandahålls som en integrerad del av det internationella stödet för Georgiens ekonomiska återhämtning efter konflikten. Kommissionens avdelningar har haft ett nära samarbete med Världsbanken under förberedelserna inför den internationella givarkonferensen och samråd har genomförts med multilaterala och bilaterala givare om genomförandet av det utlovade paketet. Under arbetet med att utarbeta förslaget om makroekonomiskt stöd har kommissionen rådgjort med Internationella valutafonden. Kommissionen har rådgjort med EU:s medlemsstater i Ekonomiska och finansiella kommittén innan den lade fram sitt förslag om makroekonomiskt stöd. Kommissionen har även haft regelbundna kontakter med den georgiska regeringen. |

Extern experthjälp |

229 | Med hjälp av externa experter kommer kommissionen att genomföra en operationell utvärdering för att utvärdera kvaliteten och tillförlitligheten i Georgiens offentliga finansiella flöden och administrativa förfaranden. |

230 | Konsekvensanalys Det makroekonomiska stödet och det ekonomiska anpassnings- och reformprogram som är knutet till det kommer att hjälpa till att lindra Georgiens kortsiktiga finansieringsbehov samtidigt som det stöder strategiåtgärder som syftar till att stärka betalningsbalansen och den finanspolitiska stabiliteten på medellång sikt, öka den hållbara tillväxten och främja den ekonomiska integreringen och konvergensen i lagstiftningen med EU. Det kommer också att bidra till att förbättra effektiviteten och insynen i förvaltningen av de offentliga finanserna, och bygga vidare på den positiva effekt som det tidigare makroekonomiska stödet har haft i landet. Det makroekonomiska stödet kommer också att främja den makroekonomiska stabiliseringen och de strukturpolitiska åtgärderna i det program som man har enats om med IMF. |

Rättsliga aspekter |

305 | Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Europeiska unionen ska ge Georgien makroekonomiskt stöd. Hälften av detta stöd ska tillhandahållas i form av bidrag och hälften i form av lån, till ett sammanlagt högsta belopp om 46 miljoner euro. Stödet ska bidra till att täcka Georgiens återstående behov av extern finansiering under 2009–2011, vilka har konstaterats av kommissionen på grundval av IMF:s beräkningar. Stödet planeras att betalas ut 2011 i två lika stora delutbetalningar, som var och en består av en bidrags- och en lånedel. Stödet kommer att förvaltas av kommissionen. Särskilda bestämmelser för att förhindra bedrägerier och andra oegentligheter kommer att beaktas i enlighet med budgetförordningen. Den första delutbetalningen förväntas äga rum under första kvartalet 2011. Den andra delutbetalningen, som är beroende av att ett antal politiska åtgärder vidtas, kan genomföras under tredje kvartalet 2011. Såsom är vanligt med instrumentet för makroekonomiskt stöd, är utbetalningarna beroende av att det genomförs framgångsrika programöversyner i enlighet med IMF:s stand-by-avtal. Dessutom ska kommissionen och de georgiska myndigheterna i ett samförståndsavtal komma överens om särskilda strukturreformsåtgärder. Inom ramen för tidigare makroekonomiskt stöd har kommissionens tjänstemän haft ett nära samarbete med de georgiska myndigheterna om reformerna av förvaltningen av de offentliga finanserna som syftar till att inrätta ett öppnare, mer sammanhållet och ansvarigt system för förvaltningen av de offentliga finanserna. I det nya makroekonomiska stödet ska omfattningen av de politiska villkoren utvidgas, i synnerhet för åtgärder som syftar till att främja den ekonomiska och finansiella integreringen samt harmoniseringen av regelverket med EU för utvalda områden, i enlighet med handlingsplanen för den europeiska grannskapspolitiken och med hänsyn till de nya möjligheter som skapats av planen för att sluta ett associeringsavtal mellan EU och Georgien. Efter det framgångsrika genomförandet av det senaste makroekonomiska stödet, i vilket de georgiska myndigheterna har visat den politiska viljan och kapaciteten för att genomföra strukturreformer, anser kommissionen att även detta andra makroekonomiska stöd ska bidra till genomförandet av regeringens program för strukturreformer. Villkoren ska vara förenliga med prioriteringarna i handlingsplanen EU–Georgien inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Beslutet att betala ut hälften av det föreslagna stödet i form av bidrag och andra hälften i form av lån motiveras av Georgiens utvecklingsnivå (mätt i inkomst per capita) och skuldindikatorer och den nyligen inträffade förbättringen av landets ekonomiska situation. Den fulla användningen av bidrag i det tidigare stödet måste ses som ett exceptionellt beslut som är motiverat av de mycket svåra omständigheter som Georgien befann sig i slutet av 2008. Blandningen av bidrag och lån är också förenligt med det faktum att Georgien har varit ett blandland (blend country) för Världsbanken sedan januari 2009. För Världsbankens kommande verksamheter förväntas landet få en tredjedel av sitt stöd från Världsbanken i formen av lån från Internationella utvecklingsfonden, medan två tredjedelar av stödet förväntas tillhandahållas i enlighet med de villkor som Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling har. |

310 | Rättslig grund Den rättsliga grunden för detta förslag är artikel 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |

329 | Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där EU har delad behörighet. Subsidiaritetsprincipen tillämpas om målen för att återställa den kortsiktiga makroekonomiska stabiliteten i Georgien inte i tillräcklig grad kan uppnås av endast medlemsstaterna och därför på ett bättre sätt kan uppnås genom Europeiska unionen. De huvudsakliga anledningarna för detta är de budgetbegränsningar som uppfylls på nationell nivå och behovet av nära samordning mellan givarna för att maximera omfattningen av stödet. |

Proportionalitetsprincipen |

331 | Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen. Det begränsas till det minimum som krävs för att uppnå målen med kortsiktig makroekonomisk stabilitet och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta syfte. |

332 | Såsom identifierats av kommissionen grundat på IMF:s beräkningar inom ramen för stand-by-avtalet, uppgår stödbeloppet till 14 % av det kvarstående finansieringsunderskottet för perioden 2009–2011. Det anses vara en lämplig börda för EU med hänsyn till det stöd som har utlovats Georgien av EU:s medlemsstater, andra bilaterala biståndsgivare och multilaterala långivare. |

Val av instrument |

341 | Föreslaget instrument: annat. |

342 | Andra instrument är inte tillräckliga eftersom bristen på en ramförordning för den makroekonomiska stödordningen innebär att särskilda beslut i rådet enligt artikel 212 i FEUF är det enda tillgängliga rättsliga instrumentet för detta stöd. Projektfinansiering eller tekniskt stöd kan inte uppfylla dessa makroekonomiska mål. Det viktigaste mervärdet för det makroekonomiska stödet jämfört med andra EU-instrument är att lindra de externa finansieringsbegränsningarna och att bidra till att skapa en stabilt makroekonomisk ram, inklusive att främja en hållbar betalningsbalans och budgetsituation och en lämplig ram för strukturreformer. Genom att bidra till att införa en lämplig ram för makroekonomisk politik och strukturpolitik kan det makroekonomiska stödet öka effektiviteten av de åtgärder som finansieras i Georgien genom andra av EU:s finansieringsinstrument som är mer avgränsade. |

Budgetkonsekvenser |

401 | Stödets bidragsdel (23 miljoner euro) finansieras genom åtagandebemyndiganden från 2011 års budget under budgetrubrik 01 03 02 (makroekonomiskt stöd) och utbetalningarna genomförs 2011. Enligt förordningen om garantifonden[2] förväntas inbetalningarna till garantifonden ske 2013 och uppgå till maximalt 2,1 miljoner euro. Detta motsvarar 9 % av det lån på 23 miljoner euro som EU förväntas att betala ut 2011. |

Övriga upplysningar |

Översyn/ändring/tidsbegränsning |

533 | Förslaget innehåller en bestämmelse om tidsbegränsning. Det föreslagna makroekonomiska stödet ska göras tillgängligt för 2,5 år med början den första dagen efter ikraftträdandet av samförståndsavtalet. |

1. 2010/0390 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om ytterligare makroekonomiskt stöd till Georgien

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 212.2,

med beaktande av kommissionens förslag[3],

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet[4], och

av följande skäl:

2. Förbindelserna mellan Georgien och Europeiska unionen utvecklas inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. År 2006 enades EU och Georgien om en handlingsplan inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken i vilken man identifierade prioriteringar på medellång sikt i förbindelserna mellan EU och Georgien. 2010 inledde EU och Georgien förhandlingar om ett associeringsavtal som är tänkt att ersätta det befintliga partnerskaps- och samarbetsavtalet. Förbindelserna mellan EU och Georgien har stärkts ytterligare genom det östliga partnerskap som nyligen har lanserats.

3. Vid det extra mötet i Europeiska rådet den 1 september 2008 bekräftade EU att man ville stärka förbindelserna mellan EU och Georgien efter den väpnade konflikten mellan Georgien och Ryssland i augusti 2008.

4. Den georgiska ekonomin har sedan tredje kvartalet 2008 drabbats allt hårdare av den internationella finanskrisen, med minskande produktion, sjunkande skatteintäkter och ett växande behov av extern finansiering.

5. Vid den internationella givarkonferensen som hölls i oktober 2008 utlovade världssamfundet stöd till Georgiens ekonomiska återhämtning i enlighet med FN:s och Världsbankens gemensamma behovsprövning.

6. Europeiska gemenskapen meddelade att upp till 500 miljoner euro i stöd skulle ges till Georgien.

7. Internationella valutafonden (IMF) ger finansiellt bistånd för att stödja Georgiens ekonomiska anpassning och återhämtning. I september 2008 kom de georgiska myndigheterna överens med IMF om ett stand-by-avtal på 750 miljoner US-dollar för att stödja den georgiska ekonomin och åstadkomma nödvändiga anpassningar till den ekonomiska krisen.

8. Efter det att det ekonomiska läget hade försämrats ytterligare, en nödvändig revidering hade gjorts av de ekonomiska antaganden som låg till grund för programmet och behovet av extern finansiering hade ökat, träffade Georgien och IMF en överenskommelse om att utöka stödet med 424 miljoner US-dollar. Överenskommelsen godkändes av IMF:s styrelse i augusti 2009.

9. Europeiska unionen avser att under 2010–2012 ge 37 miljoner euro per år i budgetstöd inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet.

10. Georgien har begärt ytterligare makroekonomiskt stöd från Europeiska unionen med anledning av det försämrade ekonomiska läget och de försämrade utsikterna.

11. Med tanke på att det fortfarande finns ett finansieringsunderskott i betalningsbalansen 2010, anses makroekonomiskt stöd vara ett lämpligt svar på Georgiens begäran i det rådande exceptionella läget för att stödja en ekonomisk stabilisering i anslutning till det pågående IMF-programmet.

12. Europeiska unionens makroekonomiska stöd bör inte endast komplettera program och medel från IMF och Världsbanken utan även säkerställa att unionens engagemang ger ett mervärde.

13. Kommissionen bör säkerställa att unionens makroekonomiska stöd är rättsligt och innehållsmässigt förenligt med de åtgärder som vidtas på de olika områdena av extern politik och annan relevant unionspolitik.

14. De särskilda målen för unionens makroekonomiska stöd bör leda till förbättrad effektivitet, transparens och ansvarighet. Dessa målsättningar bör regelbundet följas upp av kommissionen.

15. Villkoren för unionens makrofinansiella stöd bör återspegla grundprinciperna och målen i unionens politik gentemot Georgien.

16. För att säkerställa ett effektivt skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen knutna till detta makroekonomiska stöd är det nödvändigt att Georgien vidtar lämpliga åtgärder för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oegentligheter i samband med detta stöd. Det är också nödvändigt att kommissionen genomför lämpliga kontroller samt att revisionsrätten utför revisioner.

17. Budgetmyndighetens befogenheter påverkas inte av att detta ekonomiska stöd från Europeiska unionen frigörs.

18. Detta stöd bör förvaltas av kommissionen. För att säkerställa att Europaparlamentet och Ekonomiska och finansiella kommittén kan följa genomförandet av detta beslut bör kommissionen regelbundet informera dem om hur det ekonomiska stödet utvecklas och förse dem med relevanta dokument.

19. Enligt artikel 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av hur kommissionen utövar sina genomförandebefogenheter fastställas i förväg genom en förordning som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. I avvaktan på att en sådan ny förordning antas ska rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter[5] fortsätta att gälla, med undantag för det föreskrivande förfarandet med kontroll, som inte är tillämpligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

20. Europeiska unionen ska ge Georgien makroekonomiskt stöd i form av ett bidrag på maximalt 46 miljoner euro för att hjälpa Georgien att stabilisera sin ekonomiska situation och täcka sina betalningsbalansbehov såsom de fastställts i det gällande IMF-programmet. Av detta belopp ska upp till 23 miljoner euro tillhandahållas i form av bidrag och upp till 23 miljoner i form av lån. Utbetalningen av det föreslagna makroekonomiska stödet görs under förutsättning att budgeten 2011 godkänns av budgetmyndigheten.

21. För att finansiera lånedelen av detta stöd bemyndigas kommissionen därför att på Europeiska unionens vägnar låna upp de medel som krävs för detta ändamål. Lånet ska ha en maximal löptid på 15 år.

22. Utbetalningen av Europeiska unionens makroekonomiska stöd ska förvaltas av kommissionen på ett sätt som är förenligt med de avtal och överenskommelser som ingåtts mellan IMF och Georgien och med de grundprinciper och mål för ekonomisk reform som fastställs i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Georgien. Kommissionen ska regelbundet informera Europaparlamentet och Ekonomiska och finansiella kommittén om utvecklingen när det gäller förvaltningen av det ekonomiska stödet och förse dem med relevanta dokument.

23. Europeiska unionens makroekonomiska stöd ska vara tillgängligt i två år och sex månader från och med den första dagen efter det att det samförståndsavtal som avses i artikel 2.1 har trätt i kraft.

Artikel 2

1. Kommissionen ska, i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 6.2, ges befogenhet att komma överens med Georgiens myndigheter om vilken ekonomisk politik och vilka finansiella villkor som ska knytas till Europeiska unionens makroekonomiska stöd, och detta ska fastställas i ett samförståndsavtal som ska innehålla en tidsfrist för uppfyllandet av dessa villkor (nedan kallat ”samförståndsavtalet”). Villkoren ska vara förenliga med de avtal och överenskommelser som avses i artikel 1.3. Dessa villkor syftar särskilt till att stärka effektiviteten, transparensen och ansvarigheten när det gäller det ekonomiska stödet, inklusive med avseende på systemen för förvaltning av de offentliga finanserna i Georgien. Framstegen på vägen mot dessa mål ska regelbundet övervakas av kommissionen. Närmare finansiella villkor för stödet ska fastställas i den bidragsöverenskommelse och det låneavtal som ska ingås mellan kommissionen och de georgiska myndigheterna.

2. Under det faktiska genomförandet av Euroepiska unionens makroekonomiska stöd ska kommissionen övervaka att Georgien har sunda finansiella system, administrativa förfaranden samt interna och externa kontrollmekanismer som är relevanta för denna typ av stöd, och att den överenskomna tidsfristen respekteras.

3. Kommissionen ska regelbundet kontrollera att Georgiens ekonomiska politik överensstämmer med målen för Europeiska unionens makroekonomiska stöd och att överenskommelserna om ekonomisk politik och finansiella villkor följs på ett tillfredsställande sätt. I detta avseende ska kommissionen ha en nära samordning med IMF och Världsbanken och, när så krävs, med Ekonomiska och finansiella kommittén.

Artikel 3

1. Enligt villkoren i punkt 2 ska kommissionen utbetala Europeiska unionens stöd till Georgien i två delar, som var och en består av en bidrags- och en lånedel. Storleken på delutbetalningarna ska fastställas i samförståndsavtalet.

2. Kommissionen ska besluta att betala ut delbeloppen under förutsättning att de ekonomisk-politiska villkoren i samförståndsavtalet har uppfyllts på ett tillfredsställande sätt. Den andra delutbetalningen ska ske tidigast tre månader efter den första delutbetalningen.

3. Europeiska unionens stöd ska utbetalas till Georgiens centralbank. Med förbehåll för de bestämmelser som ska överenskommas i samförståndsavtalet, däribland en bekräftelse på återstående finansieringsbehov i budgeten, kan unionsmedlen överföras till Georgiens finansministerium som slutmottagare.

Artikel 4

1. De upp- och utlåningstransaktioner som avser lånedelen av Europeiska unionens stöd ska genomföras i euro med användande av samma valuteringsdag och får inte exponera Europeiska unionen för risker vad gäller omvandling av löptider, valuta- eller ränterisker eller andra kommersiella risker.

2. Kommissionen ska, om Georgien så begär, vidta nödvändiga åtgärder för att se till att en klausul om förtida återbetalning införs i lånevillkoren och att denna motsvaras av en liknande klausul i upplåningsvillkoren.

3. På Georgiens begäran och i de fall omständigheterna medger en förbättring av räntesatsen på lånet, får kommissionen refinansiera hela eller en del av sin ursprungliga upplåning eller ändra motsvarande finansiella villkor. Refinansierings- eller ändringstransaktionerna ska genomföras i enlighet med villkoren i punkt 1 och får inte förlänga den genomsnittliga löptiden för upplåningen i fråga eller öka det kapital som är utestående på dagen för refinansieringen eller ändringen av de finansiella villkoren.

4. Georgien ska stå för Europeiska unionens alla kostnader i samband med upp- och utlåningstransaktionerna enligt detta beslut.

5. Europaparlamentet och Ekonomiska och finansiella kommittén ska minst en gång om året informeras om utvecklingen vad gäller de transaktioner som avses i punkterna 2 och 3.

Artikel 5

Europeiska unionens makroekonomiska stöd ska genomföras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[6] samt dess genomförandebestämmelser. I synnerhet gäller att det samförståndsavtal, det låneavtal och den bidragsöverenskommelse som ingås med Georgiens myndigheter ska innehålla lämpliga åtgärder som Georgien ska vidta för att förhindra och bekämpa bedrägerier, korruption och andra oegentligheter som påverkar stödet. I syfte att säkerställa större insyn i förvaltningen och utbetalningen av stödet ska samförståndsavtalet, låneavtalet och bidragsöverenskommelsen också innehålla bestämmelser om kontroller, inklusive kontroller på platsen och inspektioner, som ska utföras av kommissionen, inklusive Europeiska byrån för bedrägeribekämpning. De ska dessutom innehålla bestämmelser om revisioner av revisionsrätten, vid behov inbegripet revisioner på platsen.

Artikel 6

24. Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

25. När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 7

26. Kommissionen ska senast den 30 juni varje år överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av detta beslut under föregående år, inklusive en utvärdering därav. I rapporten ska sambandet anges mellan de politiska villkor som har fastställts i samförståndsavtalet, Georgiens aktuella ekonomiska och finanspolitiska resultat och kommissionens beslut att frigöra delutbetalningarna av stödet.

27. Kommissionen ska senast två år efter utgången av den tillgänglighetsperiod som avses i artikel 1.4 överlämna en avslutande utvärderingsrapport till Europaparlamentet och rådet.

Artikel 8

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning .

Utfärdat i Bryssel den […]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande […] […]

Bilaga 3: FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT FÖR FÖRSLAG

RAM FÖR FÖRSLAGET/INITIATIVET

Förslagets/initiativets benämning

Makroekonomiskt stöd till Georgien

Politikområde(n) som berörs i den verksamhetsbaserade förvaltningen (ABM)/budgeteringen (ABB)[7]

Politikområde som berörs: Avdelning 01 – Ekonomi och finans

Aktivitet: 03 – Internationella ekonomiska och finansiella frågor

Typ av förslag ellerinitiativ

X Ny åtgärd

( Ny åtgärd efter ett pilotprojekt/en förberedande åtgärd[8]

( Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden

( Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny åtgärd

Mål

Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till

”Att öka välståndet i länder utanför EU”

De viktigaste områdena för GD Ekfin-relaterad verksamhet avser följande:

1. Att främja genomförandet av den europeiska grannskapspolitiken genom att fördjupa den ekonomiska analysen och stärka den politiska dialogen och rådgivningen om åtgärdsplanernas ekonomiska aspekter.

2. Att utveckla, övervaka och genomföra makroekonomiskt stöd till partnerländer utanför Europa, i samarbete med de relevanta internationella finansiella institutionerna.

Särskilda mål och politikområde(n) som berörs i den verksamhetsbaserade förvaltningen/budgeteringen

Specifikt mål nr 3 ”Att ge makroekonomiskt stöd till tredjeländer för att hjälpa dem att lösa sin betalningsbalanskris och återfå en hållbar utlandsskuld”

Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen Internationella ekonomiska och finansiella relationer, globala styrelseformer.

Förväntade resultat och påverkan

Det föreslagna styret består av ett EU-lån på 23 miljoner euro och ett bidrag på upp till 23 miljoner euro till Georgien (bidraget ska finansieras från den allmänna budgeten), i syfte att bidra till en mer hållbar betalningsbalans. Stödet kommer att hjälpa landet att komma över de ekonomiska och sociala umbäranden som landet har uthärdat till följd av den militära konflikten i augusti 2008 och följderna av den globala finanskrisen. Det kommer också att främja strukturreformer som syftar till att öka den hållbara ekonomiska tillväxten, förbättra förvaltningen av de offentliga finanserna och stärka den ekonomiska integreringen och tillnärmningen av lagstiftningen med EU.

En förhandsutvärdering (se det arbetsdokument från kommissionen som medföljer kommissionens förslag) genomfördes av kommissionens tjänstemän i september–oktober 2010 (av enhet D2 vid generaldirektoratet för ekonomi och finans). I förhandsutvärderingen drog man slutsatsen att EU:s makroekonomiska stöd var motiverat.

Indikatorer för resultat och påverkan

Myndigheterna, i synnerhet finansministeriet, kommer att ges i uppdrag att regelbundet rapportera till kommissionen om hur en rad indikatorer utvecklas. De kommer också att tillhandahålla en omfattande rapport om förenligheten med de överenskomna politiska villkoren innan den andra delutbetalningen av stödet genomförs.

Kommissionens tjänstemän kommer fortsätta att övervaka förvaltningen av de offentliga finanserna och följa upp den utvärdering av finansiella flöden och administrativa förfaranden i Georgien som utfördes under förberedelserna av detta stöd. Europeiska unionens delegation i Georgien kommer regelbundet att rapportera om frågor som är relevanta för övervakningen av stödet. Kommissionen kommer även i fortsättningen att hålla täta kontakter med IMF och Världsbanken, för att dra nytta av deras erfarenhet och expertis från deras pågående arbete i Georgien.

En oberoende efterhandsutvärdering av EU:s makroekonomiska stöd till Georgien 2006–2008 slutfördes i januari 2010. Det makroekonomiska stöd som genomfördes mellan slutet av 2009 och mitten av 2010 kommer att bli föremål för en efterhandsutvärdering 2011. Det nuvarande stödet kommer att bli föremål för en efterhandsutvärdering inom två år efter genomförandeperiodens slut.

En årsrapport till rådet och Europaparlamentet, som omfattar en utvärdering av genomförandet av detta stöd, planeras i Europaparlamentets och rådets föreslagna beslut.

Grunder för förslaget/initiativet

Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

Utbetalningen av stödet sker på villkor att det nuvarande treåriga avtalet mellan Georgien och IMF inom ramen för stand-by-avtalet genomförs på ett tillfredsställande sätt. Kommissionen ska också komma överens med Georgiens myndigheter om ett antal specifika politiska villkor som måste uppfyllas innan den kan genomföra den andra delutbetalningen. Dessa politiska åtgärder ska vara förenliga med avtalen mellan Georgien och IMF. Innan den andra delutbetalningen av stödet genomförs ska kommissionens tjänstemän, i samarbete med de nationella myndigheterna, verifiera att de politiska villkoren har uppfyllts.

Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå

Genom att hjälpa landet att komma över den ekonomiska chock som orsakats av konflikten med Ryssland och den globala krisen, kommer det föreslagna makroekonomiska stödet från EU att bidra till att främja makroekonomisk och politisk stabilitet i det östra grannskapsområdet / östliga partnerskapsregionen och närmare ekonomiska och politiska band mellan Georgien och EU. Genom att komplettera de resurser som gjorts tillgängliga av de internationella finansinstituten och andra givare bidrar det till den övergripande effektiviteten av paketet för ekonomiskt stöd som den internationella givargemenskapen har kommit överens om i efterdyningarna av krisen.

Förutom den finansiella inverkan av det makroekonomiska stödet kommer det föreslagna programmet att stärka regeringens reformåtagande och dess strävanden efter närmare relationer med EU. I ett vidare sammanhang passar den föreslagna åtgärden väl in med EU:s allmänna strategi avseende Georgien, som handlar om ett starkare engagemang, vilket avspeglas av inledandet av förhandlingar om ett associeringsavtal, av vilket en viktig del kommer att vara slutandet av ett djupgående och brett frihandelsområde.

Det makroekonomiska stödet ökar värdet av EU:s engagemang i Georgien då det mobiliseras för att hjälpa Georgien att hantera allvarliga svårigheter vad gäller den kortsiktiga betalningsbalansen. Stödet förväntas bidra till att skapa en stabilt makroekonomisk ram, inklusive genom att främja en hållbar betalningsbalans och budgetsituation. Stödet stöttar genomförandet av kraftiga anpassnings- och strukturreformsåtgärder för att överkomma dessa problem. Det allmänna budgetstödet, såsom det tillhandahålls i enlighet med det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet, har mer långsiktiga utvecklingsmål och skulle inte vara lämpliga som stödinstrument för den kortsiktiga betalningsbalansen.

Lärdomar av tidigare erfarenheter

I en nyligen genomförd extern utvärdering av ett liknande stöd till Georgien tidigare anges att metoden att välja ett begränsat antal viktiga strukturreformer har varit framgångsrik och det föreslås att denna metod ska fortsätta och att tillräcklig övervakning och nära politisk dialog ska upprätthållas under hela stödets genomförandeperiod. Goda resultat i den övergripande reformagendan under det tidigare makroekonomiska stödet gör det möjligt för kommissionen att följa samma inriktning för det föreslagna stödet.

Förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekter

Vad gäller förenlighet och eventuell synergi med andra EU-instrument ingår det i EU-paketet med stöd till Georgien programplanerade anslag inom finansieringsramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och krisinstrument (stabilitetsinstrumentet, humanitärt bistånd och makroekonomiskt stöd). I paketet ingår också kostnaderna för EU:s civila övervakningsuppdrag i Georgien. Genom det programplanerade sektorsuppdelade budgetstödet har finansieringsramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet ännu så länge stöttat reformer inom området förvaltning av de offentliga finanserna, den straffrättsliga sektorn, yrkesutbildning och regionalutveckling. För perioden 2011–2013 har det anslagits ett nytt paket för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet på 180 miljoner euro. Det viktigaste mervärdet för det makroekonomiska stödet jämfört med andra EU-instrument skulle vara att bidra till att skapa en stabil makroekonomisk ram, inklusive att främja en hållbar betalningsbalans och budgetsituation och en lämplig ram för strukturreformer.

Genom det makroekonomiska stödet tillhandahålls inte ett regelbundet ekonomiskt stöd och det är heller inte avsett att stödja den ekonomiska och sociala utvecklingen i mottagarländerna. Det makroekonomiska stödet ska upphöra så snart som landets externa finansiella situation har kommit tillbaka på en hållbar väg. Efteråt är det tänkt att EU:s instrument för samarbetsstöd ska ta över, i synnerhet det direkta budgetstöd som tillhandahålls i enlighet med förordningen om upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument.

Det makroekonomiska stödet är också tänkt att vara ett komplement till de internationella finansinstitutens ingripanden, särskilt de IMF-stödda anpassnings- och reformprogrammen. Stödet av makroekonomisk karaktär ska endast delas ut om de ekonomiskpolitiska och finansiella villkoren är uppfyllda.

Tid under vilken förslaget/initiativet kommer att pågå och påverka budgeten

X Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid

- X Förslaget eller initiativet ska gälla: Under 2,5 år från och med ikraftträdandet av samförståndsavtalet, såsom anges i artikel 2.1 i det föreslagna beslutet.

- ( Budgetpåverkan från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ

( Förslag eller initiativ som pågår under obegränsad tid

- Genomförande med en uppstartsperiod från ÅÅÅÅ till ÅÅÅÅ,

- och tas därefter i full drift.

Planerad(e) förvaltningsmetod(er)[9]

X Direkt centraliserad förvaltning inom kommissionen

( Indirekt centraliserad förvaltning genom delegering till

- ( genomförandeorgan

- ( organ som inrättats av unionen[10]

- ( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

- ( personer som anförtrotts genomförandet av särskilda åtgärder i enlighet med avdelning V i EU-fördraget och som anges i den grundläggande rättsakten i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen

( Delad förvaltning med medlemsstaterna.

( Decentraliserad förvaltning med tredjeländer.

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer

Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”.

Kommentarer:

EU-delegationerna kommer att eftersträva aktivt samarbete vid övervakningen av stödet.

FÖRVALTNINGSMETODER

Övervaknings- och rapporteringsbestämmelser

Detta stöd är av makroekonomisk natur och utformat i överensstämmelse med det IMF-stödda ekonomiska programmet. Kommissionen kommer att övervaka hur stödet förvaltas. Övervakningen kommer att utgå från framstegen av stand-by-avtalet samt de särskilda reformåtgärder som avtalas med Georgiens myndigheter genom ett samförståndsavtal. Myndigheterna, särskilt finansministeriet, kommer att åläggas att kvartalsvis rapportera om ett antal indikatorer till kommissionens tjänstemän och kommer att tillhandahålla en efterlevnadsrapport innan den andra delutbetalningen av stödet genomförs.

Kommissionens tjänstemän kommer att fortsätta att övervaka förvaltningen av de offentliga finanserna och följa upp den utvärdering av finansiella flöden och administrativa förfaranden i Georgien som ska utföras i december 2010 under förberedelserna av detta stöd. Europeiska unionens delegation i Georgien kommer regelbundet att rapportera om frågor som är relevanta för övervakningen av stödet. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att ha täta kontakter med IMF och Världsbanken, för att dra nytta av deras pågående arbete i Georgien.

En årsrapport till rådet och Europaparlamentet, som omfattar en utvärdering av genomförandet av detta stöd, planeras i Europaparlamentets och rådets föreslagna beslut. Dessutom ska kommissionen eller dess behöriga företrädare enligt planerna göra en oberoende efterhandsutvärdering av biståndet inom två år efter det att genomförandeperioden har löpt ut.

Förvaltnings- och kontrollsystem

Identifierade risker

Det finns förvaltningsrisker, policyrisker och politiska risker i samband med detta makroekonomiska stöd.

Det finns en risk att det makroekonomiska stödet, som inte är avsett för specifika utgifter (i motsats till t.ex. projektfinansiering), kan användas på ett bedrägligt sätt. Generellt sett är denna risk relaterad till faktorer som t.ex. centralbankens självständighet, kvaliteten på system och förfaranden för förvaltning, kontroll- och tillsynsfunktioner av finansiella flöden, IT-säkerhet och tillräcklig intern/extern revisionskapacitet.

Vad gäller policyriskerna är det viktigaste antagandet att Georgiens regering kommer att fortsätta med den finanspolitiska anpassningen och fullfölja sitt avtal med IMF. Detta kommer att valideras på grundval av IMF:s regelbundna övervakning av resultatindikatorer och strukturriktmärken. Det finns en risk för att Georgiens regering inte kommer att följa villkoren för IMF-programmet eftersom programmålen kan visa sig bli svårare att uppnå än vad som förväntats och eftersom de politiska förhållandena i landet kan förändras. Myndigheterna har emellertid visat ett starkt åtagande av att arbeta tillsammans med de internationella instituten för att genomföra reformagendan.

Konsolideringen av de demokratiska reformerna och institutionerna är av central betydelse för EU:s relationer med Georgien. Det finns en del brister vad gäller domstolarnas oberoende och det finns ett behov av att stärka mångfalden inom mediebranschen. Det pågående förfarandet vad gäller den konstitutionella reformen är uppmuntrande men det finns osäkerheter när det gäller vilken riktning den ska ha. Nationella parlamentsval planeras hållas 2012 och presidentval ska hållas 2013. På det hela taget är riskerna för politisk instabilitet eller att det politiska reformarbetet går tillbaka fortfarande hanterbara.

Slutligen skulle ett misslyckande med att hitta en fredlig lösning på den militära konflikten med Ryssland innebära en betydande politisk risk.

Planerade kontrollmetoder

Det makroekonomiska stödet kommer att bli föremål för verifiering, kontroll och revision på kommissionens ansvar (inklusive Europeiska byrån för bedrägeribekämpning, Olaf) samt granskning från revisionsrättens sida.

Åtgärder för att förhindra bedrägeri och oegentligheter

Kommissionens tjänstemän har infört en löpande operationell utvärdering av finansiella flöden och administrativa förfaranden i alla tredjeländer som får makroekonomiskt stöd från Europeiska unionen. Syftet är att uppfylla de krav som ställs i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Slutsatserna i de tillgängliga säkerhetsutvärderingarna från IMF och andra relevanta rapporter från IMF och Världsbanken ska också beaktas.

Kommissionens tjänstemän ska i början av december 2010 med hjälp av vederbörligen bemyndigade externa experter genomföra en operationell utvärdering av finansiella flöden och administrativa förfaranden på Georgiens finansministerium och centralbank. Översynen ska omfatta områden som förvaltningsstruktur och organisation, förvaltning och kontroll av medel, IT-systemens säkerhet, intern och extern revisionskapacitet samt centralbankens självständighet. Den ska kontrollera giltigheten av den senaste operationella utvärderingen som genomfördes 2005 och i vilken man drog slutsatsen att ramen för sund ekonomisk förvaltning huvudsakligen är effektiv. Slutsatsen blev att finansministeriet är effektiv vad gäller budgetkontroll, men att de behöver stärkas och utvecklas i fråga om intern kontroll inom budgetansvariga myndigheter och den interna och externa revisionen. Man drog också slutsatsen att ramarna för en sund ekonomisk förvaltning inom Georgiens centralbank är effektiva.

Den föreslagna rättsliga grunden för det makroekonomiska stödet till Georgien omfattar även bedrägeriförebyggande åtgärder. Dessa åtgärder kommer att preciseras närmare i ett samförståndsavtal. Stödet kommer att bli föremål för ett antal specifika villkor, särskilt i fråga om förvaltningen av offentliga medel. Avsikten med detta är att stärka effektiviteten, insynen och ansvarsskyldigheten.

Dessutom tänker kommissionen betona reformerna av förvaltningen av de offentliga finanserna i de politiska villkor som är bifogade detta stöd.

BERÄKNAD FINANSIELL PÅVERKAN AV FÖRSLAGET/INITIATIVET

Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel

- Befintliga budgetrubriker i utgiftsdelen

01 03 02: Makroekonomiskt stöd

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetrubrik | Typ av utgift | Bidrag |

Antal [Beskrivning…..] | Diff. anslag/icke-diff. anslag ([11]) | Från Efta-länder[12] | Från kandidatländer[13] | Från tredjeländer | I enlighet med artikel 18.1 aa i budgetförordningen |

4 | 01 03 02 01 Makroekonomiskt stöd | Diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

01 04 01 14 – Inbetalningar till garantifonden

Rubrik i den fleråriga budgetramen | Budgetrubrik | Typ av utgift | Bidrag |

Antal [Rubrik……………………………………..] | Diff./Icke-diff. | Från Eftaländer | från kandidatländer | Från tredjeländer | enligt artikel 18.1 a i budgetförordningen |

4 | 01 04 01 14 Inbetalningar till garantifonden | DA | NEJ | NEJ | NEJ | NEJ |

Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland måste dock få medel i enlighet med gällande fondförordning. I överensstämmelser med förordningen är lånen baserade utifrån det utestående beloppet i slutet av året. Det görs en beräkning av det belopp som ska betalas in i början av år ”n” som skillnaden mellan målbeloppet och fondens nettotillgångar i slutet av år ”n-1”. Det belopp som ska betalas in för år ”n” fastställs i den preliminära budgeten för ”n+1” och överförs i sin helhet i början av år ”n+1” från ”Inbetalningar till Garantifonden” (budgetrubrik 01 04 01 14). Därmed kommer 9 % (högst 2,1 miljoner euro) av det utbetalda beloppet att räknas in i målbeloppet i slutet av år ”n-1” vid beräkningen av inbetalningen till fonden.

01 04 01 04 – Europeiska unionens garanti för EU-lån som har upptagits för makroekonomiskt stöd till tredjeland.

Det budgetanslag (symboliskt anslag, ”p.m.”) som återspeglar budgetgarantin för lånet (23 miljoner euro) kommer endast att aktiveras om garantin tas i anspråk. Vanligtvis räknar man inte med att budgetgarantin tas i anspråk.

- Nya begärda budgetrubriker: Ej tillämpligt.

Beräknad påverkan på utgifter

Sammanfattning av beräknad påverkan på utgifter

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Rubrik i den fleråriga budgetramen | 4 | 01 03 02 Makroekonomiskt stöd |

euro

( Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda) |

Ekonomi och finans 01 01 01 (Huvudkontor och kommissionens representationskontor) | 0.33 | 0.33 | 0.33 |

XX 01 01 02 (Delegationer) | - | - | - |

XX 01 05 01 (Indirekta forskningsutgifter) | - | - | - |

10 01 05 01 (Direkta forskningsutgifter) | - | - | - |

( Extern personal (uttryckt i heltidsekvivalenter: Heltidsekviv.)[18] |

XX 01 02 01 (KA, INT, SNE från de ”allmänna anslagen”) | - | - | - |

XX 01 02 02 (KA, INT, JED, LA och SNE i delegationerna) |

10 01 05 02 (CA, INT, SNE – Direkt forskning) |

Övriga budgetposter (ange) |

TOTALT | 0.33 | 0.33 | 0.33 |

- XX är det berörda politikområdet eller den berörda budgetavdelningen .

Personalbehovet kommer att tillgodoses med personal från generaldirektoratet som redan arbetar med förvaltningen av åtgärden och/eller har omplacerats inom generaldirektoratet, vid behov tillsammans med ytterligare anslag som kan beviljas ansvarigt generaldirektorat inom den årliga anslagstilldelningen och mot bakgrund av budgetbegränsningarna. Kostnaden för den personal som behövs beräknas på grundval av 30 % av de årliga utgifterna för en tjänsteman i löneklassen AD5 – AD12

Beskrivning av arbetsuppgifterna:

Tjänstemän och tillfälligt anställda | Bl.a. att förbereda samförståndsavtal/bidragsöverenskommelser, ha kontakt med myndigheter och internationella finansiella institut, ha kontakt med externa experter för operationella utvärderingar, utföra kontrollbesök, förbereda rapporter från kommissionens avdelningar samt sköta kommissionens förfaranden i samband med förvaltning av stödet. |

Extern personal | i.u. |

Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen

- X Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen.

- ( Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen.

- ( Förslaget/initiativet kräver tillämpning av flexibilitetsinstrumentet eller revidering av den fleråriga budgetramen[21].

Bidrag från tredje man

- Förslaget/initiativet medför ingen samfinansiering av tredje man

Beräknad påverkan på inkomster

- X Förslaget/initiativet påverkar inte inkomsterna.

- ( Förslaget/initiativet har följande påverkan på budgeten:

- ( på egna medel

- ( på diverse intäkter

[1] Det totala stöd som EU gav löfte om vid denna givarkonferens uppgick till 500 miljoner euro och syftet var att stödja den georgiska ekonomin i efterdyningarna av den väpnade konflikten med Ryssland i augusti 2008 och i samband med den globala finanskrisen.

[2] Artikel 5 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 av den 25 maj 2009 om upprättande av en garantifond för åtgärder avseende tredje land (kodifierad version). Inbetalningen görs från ”Inbetalningar till garantifonden” (budgetpost 01 04 01 14).

[3] EUT C […], […], s. […].

[4] Europaparlamentets beslut av den … 2010 och rådets beslut av den … 2010.

[5] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

[6] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1995/2006 (EUT L 390, 30.12.2006, s. 1)

[7] ABM: verksamhetsbaserad förvaltning – ABB: verksamhetsbaserad budgetering.

[8] Som avses i artikel 49.6 a eller b i budgetförordningen.

[9] Närmare uppgifter om förvaltningsmetoder och hänvisningar till budgetförordningen finns på webbplatsen BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[10] Som avses i artikel 185 i budgetförordningen.

[11] Diff. anslag = differentierade anslag/icke-diff. anslag = icke-differentierad anslag.

[12] Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.

[13] Ansökarländer och i tillämpliga fall potentiella ansökarländer från västra Balkan.

[14] Med år N avses det år då förslaget förväntas antas (2010).

[15] Tekniskt och/eller administrativt stöd och utgifter till stöd för genomförandet av EU:s program och/eller insatser (före detta B/A-poster), indirekta forskningsutgifter, direkta forskningsutgifter.

[16] Med år N avses det år då förslaget förväntas antas (2010).

[17] Resultaten är de produkter och tjänster som ska tillhandahållas (t.ex.: antal finansierade studentutbyten, antal km byggda vägar, etc.).

[18] KA = kontraktsanställda, INT = byråns anställda (Intérimaire), JED = Jeune Expert en Délégation (unga delegerade experter), LA = lokala aktörer, SNE = utstationerade nationella experter.

[19] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).

[20] I huvudsak för strukturfonder, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska fiskerifonden (EFF).

[21] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.