EU står inför en av de största säkerhetsutmaningarna i sin historia. Hoten tar sig i allt högre grad uttryck i okonventionella former, i vissa fall fysiska, som nya typer av terrorism, i vissa fall digitala i form av komplexa it-attacker. I ytterligare andra fall används mer subtila former av tvång och påtryckningar, inklusive vilseledande kampanjer och manipulation av media. De syftar till att underminera grundläggande europeiska värden såsom människans värdighet, frihet och demokrati. På senare tid har samordnade it-attacker runtom i världen, vilkas upphovsmän har visat sig vara svåra att identifiera, visat på sårbarheten i våra samhällen och inom våra institutioner.

Desinformationskampanjer och systematisk spridning av falska nyheter i sociala medier ingår i ett spektrum av åtgärder som under de senaste månaderna i ökad utsträckning har använts för att undergräva motståndare. Sociala medier är den lämpligaste plattformen för att förmedla uppgifter som förefaller tillförlitliga och legitima och kan förändra den allmänna opinionen till förmån för vissa enskilda personer, organisationer eller myndigheter. Det huvudsakliga målet med dessa hybridmetoder är att skapa oreda i våra samhällen och att misskreditera demokratiska regeringar och våra strukturer, institutioner och val. Falska nyheter sprids ofta via nätplattformar (se även åtgärd 17). Kommissionen och den höga representanten välkomnar de åtgärder som nyligen vidtagits av nätplattformar och nyhetsmedier för att komma till rätta med felaktig information. Kommissionen kommer att fortsätta att uppmuntra sådana frivilliga åtgärder.

När det gäller kärnsäkerhet stöder kommissionen aktivt, särskilt genom workshoppar med nationella myndigheter och tillsynsmyndigheter, ett konsekvent och effektivt genomförande av de två direktiven om kärnsäkerhet och grundläggande säkerhetsnormer, som medlemsstaterna är skyldiga att införliva till slutet av 2017 respektive 2018. Dessutom bidrar Euratoms forsknings- och utbildningsprogram till att förbättra kärnsäkerheten.

Transportsäkerhet och säkerhet i försörjningskedjan

Åtgärd 7: Kommissionen kommer att övervaka framväxande hot i hela transportsektorn och kommer att uppdatera lagstiftning där så är lämpligt. Vid genomförandet av EU:s strategi för sjöfartsskydd samt EU:s strategi och handlingsplaner för riskhantering på tullområdet kommer kommissionen och den höga representanten (inom ramen för sina respektive befogenheter), i samordning med medlemsstaterna, att undersöka hur hybridhot ska bemötas, särskilt när det gäller hot mot kritisk transportinfrastruktur.

I enlighet med meddelandet om säkerhetsunionen underlättar kommissionen bedömningar av säkerhetsrisker på EU-nivå med medlemsstaterna, EU:s underrättelseanalyscentrum och relevanta organ för att identifiera hot mot transportsäkerheten och stödja utvecklingen av effektiva och proportionerliga riskreducerande åtgärder. Nedskjutningen av Malaysia Airlines flyg MH17 över östra Ukraina 2014 visade på riskerna med att flyga över konfliktområden. I linje med rekommendationerna från den europeiska högnivågruppen för konfliktområden har kommissionen med stöd av nationella experter på luftfart och säkerhet och Europeiska utrikestjänsten utvecklat en metod för EU-gemensam riskbedömning som möjliggör utbyte av säkerhetsskyddklassade uppgifter och definitionen av en gemensam hotbild. I mars 2017 utfärdade Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (Easa) en första Conflict Zones Information Bulletin baserad på resultaten av denna EU-gemensamma riskbedömning. Kommissionen överväger att utvidga de åtgärder för riskbedömning som genomförts på luftfartsområdet till andra transportslag (t.ex. järnväg, sjöfart) och förslag kommer att läggas fram under 2018. I juni 2017 inledde kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna en riskbedömning av järnvägssäkerheten för att kartlägga brister och möjliga åtgärder för att reducera dessa.

Avsevärda ansträngningar för luftfartsskydd och flygledningstjänst har också gjorts i säkerhetsforskningsprojekt inom det sjunde ramprogrammet och Horisont 2020. På det civila luftfartsområdet utvecklar kommissionen, tillsammans med Easa och berörda parter, två nya initiativ för att förbättra it-säkerheten, och även hantera hybridhot: inrättandet av en it-incidenthanteringsorganisation för luftfart och en arbetsgrupp om it-säkerhet inom det gemensamma företaget för forskningsprojektet om flygledningstjänster i det gemensamma europeiska luftrummet (Sesar). Europeiska försvarsbyrån ska tillhandahålla militär expertis när det gäller it för luftfart till det gemensamma företaget Sesar, samt till Easa, genom den så kallade europeiska strategiska samordningsplattformen för it-säkerhet, som på begäran av medlemsstaterna och näringslivet kommer att bidra till samordning på EU-nivå av all verksamhet inom luftfarten. I linje med färdplanen om it-säkerhet för luftfarten genomförde Easa under 2016 analyser av luckor i befintliga bestämmelser och särskilt i utformningen och inrättandet av det europeiska centrumet för it-säkerhet inom luftfart. Centrumet är nu i drift och samarbetar med it-incidenthanteringsorganisationen för EU:s institutioner och byråer (Cert-EU (ett samförståndsavtal undertecknades i februari 2017) om hotbildsanalyser för luftfarten och med Eurocontrol (en färdplan för samarbetet har antagits), och en webbplats för spridning av analyser av öppna källor har utvecklats. Under hösten 2017 kommer ett standardiseringsprogram och ett säkert informationsutbyte att antas.

Riskhantering på tullområdet

På tullområdet inriktar sig kommissionen på en betydande uppgradering av systemet för förhandsinformation om gods och riskhantering. Systemet täcker hela skalan av tullrelaterade risker, bland annat i samband med hot mot säkerheten och integriteten i internationella leverantörskedjor och relevant kritisk infrastruktur (t.ex. direkta hot mot hamnanläggningar, flygplatser eller landgränser som orsakas av import). Uppgraderingen syftar till att säkerställa att tullen i EU får all nödvändig information från näringsidkare när det gäller rörlighet för varor, att de kan sprida denna information på ett mer effektivt sätt mellan medlemsstaterna, att de tillämpar gemensamma samt medlemsstatsspecifika riskbestämmelser, och att de mer effektivt kan identifiera sändningar med hög riskfaktor genom att samarbeta mer intensivt med andra myndigheter, bl.a. andra brottsbekämpande organ och säkerhetsorgan. Den it-utveckling som behövs för att kommissionen ska genomföra denna uppgradering är för närvarande i sin inledningsfas och relevanta investeringar på central nivå kommer att inledas under de närmaste månaderna.

Rymden

Åtgärd 8: Inom ramen för rymdstrategin och den europeiska handlingsplanen på försvarsområdet kommer kommissionen att föreslå att rymdinfrastrukturens förmåga att stå emot hybridhot ska stärkas, särskilt genom att eventuellt utvidga tillämpningsområdet för rymdövervakning och spårning till att även omfatta hybridhot, genom att utarbeta nästa generation av statlig satellitkommunikation på EU-nivå och genom att införa Galileo inom kritisk infrastruktur som är beroende av tidssynkronisering.

Kommissionen kommer vid utarbetandet av regelverket om statlig satellitkommunikation, rymdövervakning och spårning under 2018 att integrera resiliens mot hybridhot i sin bedömning. Vid förberedelserna för utvecklingen av Galileo och Copernicus kommer kommissionen i linje med rymdstrategin att bedöma om dessa tjänster kan bidra till att reducera sårbarheten hos kritisk infrastruktur. Utvärderingsrapporten bör vara klar under hösten 2017 och förslaget om nästa generation av Copernicus och Galileo under 2018. Europeiska försvarsbyrån arbetar med samarbetsprojekt för kapacitetsutveckling på områdena rymdbaserade kommunikationer, militär positionsbestämning, navigering och tidsbestämning och jordobservation. Samtliga projekt kommer att inriktas på krav för resiliens mot bakgrund av nuvarande och framväxande hybridhot.