Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om att inrätta Europeiska året för utbildning genom idrott 2004

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. idrottens sociala betydelse

En av tre europeiska medborgare utövar regelbundet någon fysisk aktivitet. Idrotten har blivit en av de viktigaste sociala företeelserna i Europa under 1900-talet och utgör dessutom den mest välordnade sociala strukturen i det europeiska civila samhället. Över 600 000 idrottsklubbar i Europa vittnar om idrottens sociala betydelse.

Denna utveckling visar sig i antalet utövare, medborgarnas intresse och att idrotten beaktas i den offentliga politiken, men den ger även ekonomiska effekter. Från att ha varit en fritidsaktivitet som utövas av merparten av gemenskapens medborgare har idrotten blivit en betydande ekonomisk och social företeelse. Europeiska unionens medlemsstater hör till de största idrottsländerna i världen och alltfler idrottsevenemang genomförs på gemenskapens territorium. Idrotten har blivit ett samhällsfenomen.

Idrotten är därför ett privilegierat verktyg för all utbildningspolitik och alla fostrande insatser. Idrotten är en fullständig del av utbildningsprogrammen och har dessutom ett grundläggande fostrande värde. Den är en möjlighet att lära sig reglerna för det kollektiva livet och främjar integrationen i en grupp. Den gör det lättare att ta till sig värderingar som respekt för andra, partner och motståndare, respekt för regler, solidaritet, sinne för ansträngning, kollektiv disciplin och förmågan att arbeta i grupp.

Idrottens fostrande roll och behovet av att bevara den erkändes av Europeiska rådet i Nice i december 2000, i deklarationen om idrottens särart och dess sociala roll i Europa, som skall beaktas vid genomförandet av gemenskapens politik. Rådet erinrar om att: "Även om gemenskapen inte har direkta befogenheter på detta område bör den i åtgärder och i enlighet med fördragets olika bestämmelser beakta idrottens sociala, fostrande och kulturella funktion".

2. idrottens fostrande roll

Idrottens stora sociala genomslagskraft bidrar till individens fostran. UNESCO har vid flera tillfällen i sina dokument betonat behovet att förena idrottsaktiviteter med utbildningsprogrammen, då denna verksamhet bidrar till medborgarens hela utbildning, vare sig det gäller den fysiska utvecklingen eller utvecklingen av sociala vanor.

I sin rapport "Konkreta framtidsmål för utbildningssystemen" [1] fastställde kommissionen en rad mål för utbildningen där sammankopplingen med en fysisk aktivitet, idrotten, förefaller särskilt lämplig. Det handlar i första hand om att förbättra lärarnas och utbildarnas utbildning. På idrottsområdet har en utredning från kommissionen [2] visat att det finns behov av bättre förberedelser för lärare som ansvarar för idrott och att ämnets innehåll behöver definieras bättre. Idrotten kan dessutom skapa många sysselsättningstillfällen under förutsättning att personalens kompetens höjs och förhållandet mellan utbildning och sysselsättning samt möjligheten till yrkesmässig anpassning till idrottsbranschen förbättras.

[1] KOM(2001) 59 slutlig, 31.01.2001.

[2] Rapporten "Idrott och sysselsättning" från REISS (Réseau européen des Institus de sciences du sport) för Europeiska kommissionen, september 1999.

"Helsingforsrapporten" [3] om idrott innehåller också relativt exakta referenser när det gäller de utbildningsmöjligheter som idrotten erbjuder. I rapporten erinras om att man i kommissionens "Vitbok om undervisning och utbildning" [4] betonar att "kunskap i vid mening definieras som ackumulerade grundläggande och tekniska kunskaper samt sociala färdigheter" som gäller "samarbetsförmåga och förmåga att arbeta i grupp, kreativitet och strävan efter kvalitet", alla värderingar som återfinns inom idrotten.

[3] KOM(1999) 644, 1.12.1999.

[4] "Lära och lära ut - på väg mot kunskapssamhället", kommissionens vitbok om utbildning, Publikationsbyrån, Luxemburg,1995.

En annan målsättning som påpekas av kommissionen är tillgång till livslångt lärande och utbildning [5]. Denna målsättning kräver att utbildningssystemen demokratiseras och blir tillgängliga för alla medborgare. Lärande genom idrott är särskilt lämpligt för att uppnå dessa målsättningar, med tanke på idrottens sociala spridning.

[5] Memorandum om livslångt lärande (SEC(2000) 1832, 30.10.2000).

Att uppdatera definitionen av baskompetens för kunskapssamhället hör också till de kommande utmaningarna. Enligt kommissionen [6] omfattar denna kompetens "sociala och personliga färdigheter som gör att människor kan arbeta tillsammans och få ett rikt och givande liv". På detta område spelar idrotten en nyckelroll. Genom den nya tekniken blir individen mycket mer stillasittande, vilket leder till att den individuella fysiska kapaciteten försämras. Arbete vid datorn gör det å andra sidan möjligt att ha kontakt med personer långt bort, men leder även till isolering och till och med till att förmågan att arbeta i grupp och acceptera livets och samhällets regler går förlorad.

[6] "Konkreta framtidsmål för utbildningssystemen" (KOM(2001) 59, 31.01.2001).

När det gäller att göra utbildningen mer öppen för den lokala miljön, för Europa och för resten av världen är idrottsaktiviteter ett nödvändigt instrument. Större öppenhet mot den lokala miljön skulle exempelvis göra det möjligt för lokala grupper att bättre utnyttja idrottsanläggningar, och på så sätt bidra till samarbetet mellan utbildningsvärlden och idrottsklubbarna. Detsamma gäller insatser som syftar till att främja rörlighet och utbyte. På idrottsområdet finns en stor tradition och erfarenhet av utbyte, som skulle kunna utnyttjas för att öka utbytet mellan skolungdomar.

Idrotten är slutligen ett värdefullt bidrag när det gäller att genomföra målsättningarna i Comenius-programmet: att främja utbildning inom en mångkulturell ram, stödja sämre lottade grupper, bekämpa misslyckande i skolan och förebygga social utslagning.

Det bör noteras att idrottsaktiviteter särskilt kan bidra till målsättningarna att bekämpa varje form av diskriminering, vare sig det gäller kön, handikapp eller kampen mot rasism. Idrotten har därför en horisontell dimension som väl stämmer överens med gemenskapens målsättningar i kampen mot utslagning, såsom den definieras i artikel 13 i fördraget. Idrotten utgör därmed, såsom Europarådet betonar, en idealisk tribun för den sociala demokratin.

3. uppmuntra ungdomars parallella utbildning och stödja frivilligt arbete

I sin resolution [7] av den 17 december 1999 noterade rådet att de europeiska programmen till förmån för ungdomar bland annat syftar till att främja parallell utbildning. I det hänseendet erkände rådet nyttan av att utöva idrott ur pedagogisk synvinkel och som ett inslag för att främja aktivt medborgarskap, delaktighet, solidaritet och tolerans.

[7] EGT C 8, 12.01.2000.

Rådet uppmanade kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna utforma insatser som syftar till att utnyttja idrottsverksamhetens potential när det gäller parallell utbildning. Denna uppmaning stämmer väl överens med resultatet av en studie [8] som utförts av kommissionen och där det betonas hur lite ungdomar deltar i föreningslivet. I studien konstateras att de flesta aktiva finns inom idrottsorganisationerna som har betydligt fler aktiva än religiösa och politiska organisationer samt fackföreningar och ungdomsgrupper.

[8] "Studie om ungdomarnas villkor och om ungdomspolitiken i Europa" utför av IARD för Europeiska kommissionen, Milano, januari 2001.

I Nicedeklarationen om idrottens särart uppmuntras medlemsstaterna att inom ramen för sina befogenheter, och eventuellt med stöd från gemenskapen, bidra till att skydda det frivilliga arbetet.

Idrottsevenemang och idrottsorganisationernas löpande verksamhet skulle bättre kunna bidra till att utveckla europeiska insatser när det gäller frivilligt arbete. Då Europa är den kontinent där det största antalet transnationella tävlingar genomförs skulle denna erfarenhet kunna utnyttjas för att skapa ett stabilt samarbete mellan idrottsorganisationer och skolvärlden i syfte att främja gemensamma erfarenheter när det gäller frivilligt arbete som en faktor för parallell utbildning.

4. målen för europeiska året för utbildning genom idrott

Europeiska rådet har uppmanat gemenskapsinstitutionerna att granska gemenskapspolitiken utifrån deklarationen. Idrotten har traditionellt behandlats strikt ekonomiskt i gemenskapen. Men på utbildningsområdet kan man konstatera tydliga kopplingar mellan idrottsverksamhet och målsättningarna i gemenskapens insatser när det gäller utbildning.

Det är därför viktigt att uppmuntra till samarbete mellan utbildningsorganisationer och idrottsorganisationer för att bättre utnyttja idrottens värderingar på utbildningsområdet och dra större fördel av de möjligheter som gemenskapens handlingsprogram erbjuder. Detta förekommer redan punktvis inom ramen för utbildningsprogrammen i samarbete med idrottsorganisationerna. Följande exempel kan nämnas:

- Pilotåtgärd idrott/skola i samarbete med tre europeiska olympiska kommittéer för att utnyttja de olympiska värderingarna i skolarbetet.

- Användning av idrottsverksamhet i skolor för en andra chans, med tanke på dess integrerande värde.

- Insatser inom ramen för Sokratesprogrammet som syftar till att främja rörlighet genom skolungdomsutbyte.

Det är nu viktigt att ge viss stadga och synlighet åt de möjligheter som erbjuds samarbetet mellan idrott och skola på detta område. Att anordna ett europeiskt år - en stor men tidsbegränsad insats - visar sig vara det som bäst överensstämmer med målen i ett första steg. Erfarenheter från året kommer att göra det möjligt för kommissionen att bättre förbereda ett förslag till gemenskapsåtgärd för att genomföra rådets resolution [9].

[9] Se 7.

De olympiska spelen 2004 kommer dessutom att hållas i Aten som är den olympiska tankens vagga. Detta kommer att erbjuda möjligheter att i media tala om idrott och behovet av att återuppta denna verksamhets värderingar - som blivit skamfilade av skandaler med ekonomisk korruption och dopning och som hotas av en överdriven kommersialisering av idrottsevenemang, vilket riskerar att förvanska idrottens verkliga sociala och fostrande funktion.

Målsättningarna med det europeiska året för utbildning genom idrott skall därför vara följande:

(1) Göra utbildnings- och idrottsorganisationer medvetna om lagarbete, med tanke på idrottens fostrande betydelse som social företeelse med stor spridning i alla samhällsklasser och särskilt bland ungdomar.

(2) Ta hänsyn till idrottens värderingar för att utveckla så kallad baskompetens, som gör det möjligt för framför allt ungdomar att utveckla sin fysiska förmåga och sina sociala färdigheter som samarbete, solidaritet, tolerans och känsla för rent spel.

(3) Betona frivilligarbetets positiva bidrag till parallell utbildning av framför allt ungdomar liksom till idrottsrörelsens utveckling.

(4) Främja skolungdomars rörlighet och utbyte, särskilt i en mångkulturell miljö genom att anordna idrotts- och kulturträffar inom ramen för skolverksamheten.

(5) Uppmuntra till diskussion om vilka insatser som krävs för att främja social integration av mindre gynnade grupper med hjälp av idrottsverksamhet i utbildningssystemen.

(6) Uppmuntra idrottsaktiviteter under skoltiden för att bekämpa skolelevernas stillasittande och på så sätt bidra till att förbättra elevernas fysiska kondition.

(7) Ta hänsyn till problem i anslutning till utbildningen för unga idrottare som påbörjar idrottskarriären allt tidigare.

Insatser som syftar till dessa målsättningar skulle bland annat kunna vara att

- anordna möten och evenemang, inbegripet invignings- och avslutningskonferenser,

- anordna frivilliga insatser i samband med de olympiska spelen och de olympiska spelen för handikappade i Aten,

- inleda informations- och reklamkampanjer för att sprida idrottens fostrande värderingar,

- samarbeta med media,

- genomföra undersökningar och skriva rapporter,

- genomföra evenemang som syftar till att tillhandahålla information, särskilt exempel på goda metoder,

- bevilja ekonomiskt stöd till initiativ på transnationell, nationell, regional och lokal nivå i syfte att främja målsättningarna för det europeiska året för utbildning genom idrott.

Dessa insatser beskrivs i detalj i bilagan.

Den föreslagna budgeten för Europeiska året för utbildning genom idrott är begränsad. Med förbehåll för budgetmyndighetens slutgiltiga beslut kommer ett belopp om 11,500 miljoner euro att avsättas för detta på europeisk nivå, för åren 2003 och 2004. Budgeten, som skall användas för att främja ett brett spektrum av aktiviteter och ett stort antal aktörers deltagande, kommer att kompletteras med andra initiativ från kommissionen och medlemsstaterna. Hur framgångsrikt detta europeiska år blir kommer därför huvudsakligen att bero på de lokala, regionala och nationella aktörernas vilja och förmåga att aktivt delta när det gäller att mobilisera medborgare och Europeiska unionens organisationer.

Kommissionen kommer att med stöd av organisationer som är specialiserade inom kommunikationsområdet finansiera och förvalta en enhetlig reklamkampanj där alla befintliga medier kommer att utnyttjas.

Kommissionen skall, utan att det påverkar regelverket, på ett strukturerat sätt anordna regelbundna diskussioner med idrotts- och utbildningsorganisationerna och de icke-statliga organisationer som företräder dem, när det gäller genomförandet av detta europeiska år.

En utvärdering kommer att genomföras 2005 för att fastställa den verkliga effekten av det europeiska året och vilka lärdomar man kan dra av det för framtiden.

Det europeiska året kommer att överensstämma med gemenskapens övriga insatser och komplettera dem, bland annat antidiskrimineringsprogrammet och övriga insatser i kampen mot diskriminering och social utslagning och främjande av jämlikhet mellan könen. Kommissionen kommer också att sträva efter att integrera frågor beträffande utbildning genom idrott i europeiska evenemang som planeras under 2003. Inom ramen för andra gemenskapsinsatser som har anknytning till detta år skall kommissionen också sträva efter att bidra till målsättningarna med det europeiska året, inte enbart på grundval av aktiviteter som redan pågår inom ramen för dessa program utan även genom initiativ som särskilt antagits för det europeiska året.

Avslutningsvis kommer kommissionen att genomföra det europeiska året genom att samordna sina insatser med dem som bedrivs av andra internationella organisationer såsom Europarådet och Unesco.

5. samarbete - en nyckel till framgång

För att bli effektivt och åstadkomma påtagliga och hållbara resultat bör Europeiska året för utbildning genom idrott stödja sig på samtliga berörda parters engagemang till förmån för ett aktivt stöd. Även om Europeiska unionen kan erbjuda en åtgärdsram för att öka medvetenheten om frågor som utbildning genom idrott, är det endast genom att medlemsstaterna och idrottsorganisationerna medverkar på nationell nivå som påtagliga resultat kan uppnås.

God praxis i medlemsstaterna erbjuder ett stort antal exempel att ta efter eller fortsätta inom ramen för det europeiska året, och samtidigt säkerställa att samtliga berörda aktörer deltar, bland annat idrotts- och utbildningsorganisationer. Dessa tillämpningar gäller särskilt:

- inrättande av en task-force på gemenskapsnivå där företrädare för regeringar, idrotts- och utbildningsorganisationer och andra viktiga delar i det civila samhället ingår,

- inrättande av ett omfattande nationellt forum i varje medlemsstat för att öka befolkningens medvetande och engagemang och erhålla långsiktiga bidrag och åtaganden inom ramen för det europeiska året. Detta forum kan göra en noggrann genomgång av situationen för utbildning genom idrott på nationell nivå, formulera en deklaration om en allmän långsiktig politik och anta strategiska målsättningar. Det skall vidare samla företrädare för utvalda ministerier, den nationella samordningskommittén, idrotts- och utbildningsorganisationer, företrädare för yrkesorganisationer på områdena utbildning och idrott, samt för föreningar, medborgargrupper och familjer. Forumet kan omfatta lagstiftare, företagsrepresentanter och europeiska kontor eller organ,

- utformning eller uppdatering av en deklaration om en långsiktig allmän politik som skulle innefatta de globala målsättningarna och de grundläggande principerna och utgöra begreppsramen för det europeiska året på nationell nivå,

- inrättande av omfattande samarbete som innefattar icke-traditionella partner såsom media och ungdoms- och frivilligorganisationer,

- decentralisering av aktiviteter under det europeiska året för att säkerställa att insatserna vänder sig till rätt målgrupp och bygger på ett hållbart lokalt kunnande.

Det skulle vara lämpligt att uppmana kandidatländerna och Efta/EES-länderna att göra samma åtaganden för att aktivt stödja det europeiska året.

6. slutsats

Den allmänna opinionen kommer att vara särskilt mottaglig för idrottsfrågor under 2004. Fotbolls-EM och framför allt de olympiska spelen och de olympiska spelen för handikappade i Aten kommer att bidra till att elitidrotten hamnar i fokus.

Gemenskapen har alltid fäst stor vikt vid idrottens fostrande värderingar och får på detta sätt ett utmärkt tillfälle att göra medlemsstaternas regeringar samt utbildnings- och idrottsorganisationer medvetna om betydelsen av att bygga upp ett omfattande samarbete för att bättre utnyttja idrottsverksamheten på utbildningsområdet.

Inför de kommersiella avarter som hotar den professionella idrotten och skadar dess rykte bland medborgarna är det viktigt att återta de verkliga olympiska idealen för att de skall kunna bidra till individens fulla utveckling. Det europeiska året kommer därmed att bidra till att förbättra idrottens image i det europeiska samhället och fungera som motvikt till riskerna för stillasittande och social isolering på grund av en ökande användning av den nya tekniken.

2001/0244 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om att inrätta Europeiska året för utbildning genom idrott 2004

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 149 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [10],

[10] EGT C ...

med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [11],

[11] EGT C ...

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [12],

[12] EGT C ...

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [13], och

[13] EGT C ...

av följande skäl:

(1) Främjandet av en kvalitetsutbildning hör till Europeiska gemenskapens målsättningar.

(2) Idrottens fostrande betydelse erkändes av Europeiska rådet i Nice den 7, 8 och 9 december 2000, och bekräftade därmed andra tidigare deklarationer, bland annat deklaration 29 som bilagts Amsterdamfördraget, där idrottens betydelse betonas när det gäller att skapa identitet och gemenskap människor emellan.

(3) Europeiska rådet i Nice uppmanade gemenskapens institutioner att ta hänsyn till idrottens fostrande värde i sina insatser enligt de olika bestämmelserna i fördraget, och betonade bland annat att det är viktigt att medlemsstaterna med hjälp av gemenskapen stödjer frivilligarbete.

(4) I resolutionen om idrottens utbildningsdimension från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, som samlades i rådet den 17 december 1999, påpekas att idrottsaktiviteter kan ha en pedagogisk betydelse och på så sätt bidra till att förstärka det civila samhället, och Europeiska kommissionen uppmanas att i samarbete med medlemsstaterna utforma ett enhetligt synsätt som syftar till att utnyttja idrottsaktiviteternas utbildningspotential.

(5) Europaparlamentet har antagit slutsatser [14] som bekräftar Europeiska kommissionens yttrande om idrottens fostrande värde och betonar betydelsen av idrottsaktiviteter för att förvärva viktiga sociala värderingar, såsom laganda.

[14] EGT C 135, 7.5.2001, s. 252.

(6) Europaparlamentet har även uppmanat Europeiska kommissionen att föreslå att ett europeiskt idrottsår skulle anordnas [15].

[15] EGT C 200, 30.6.1997, s. 252.

(7) Regionkommittén noterade i sitt yttrande [16] om kommissionens samrådsdokument "Den europeiska idrottsmodellen" idrottens betydelse för individens utveckling.

[16] Regionkommittén 37/99 15 och 16 september 1999.

(8) Kommissionen har redan beaktat frågan om att utnyttja idrottsverksamhet inom området utbildning och ungdom med tanke på idrottens värderingar i sin "Helsingforsrapport" [17] om idrotten.

[17] Se 3.

(9) Kommissionens dokument om livslångt lärande [18] och om framtidsmålen för utbildningssystemen [19] innehåller exakta hänvisningar till det mervärde som insatser genom idrott kan ge, i syfte att förbättra undervisningens kvalitet.

[18] Se 5.

[19] Se 6.

(10) Fysisk aktivitet individuellt och i grupp utgör en lämplig motvikt till inlärningen av ny teknik som kännetecknas av stillasittande och individuellt arbete.

(11) En alltför tidig idrottskarriär för ungdomar gör att de får försämrade möjligheter till studier.

(12) Idrotten underlättar människans rörlighet och främjar mångkulturellt utbyte, men de möjligheter som erbjuds på detta område har ännu inte utnyttjats fullt ut av utbildningsorganisationerna och de akademiska organisationerna.

(13) De olympiska spelen 2004 som äger rum i Aten får ett starkt symbolvärde och stort utrymme i media, vilket bör utnyttjas för att främja demokratisk idrott för alla, som är tillgänglig för alla medborgare och kan bidra till att förstärka utbildningspolitiken. Andra stora idrottsevenemang som Fotbolls-EM i Portugal 2004 kommer också att göra det möjligt att förstärka årets kommunikativa dimension.

(14) En ökad medvetenhet om idrottens fostrande värderingar bygger huvudsakligen på effektiva insatser i medlemsstaterna, och bör kompletteras med enhetliga ansträngningar på europeisk nivå. Det europeiska året kan fungera som katalysator för att medvetandegöra allmänheten och ge impulser till dessa insatser.

(15) Insatserna måste vara förenliga med och ett komplement till andra gemenskapsinsatser, bland annat när det gäller kampen mot diskriminering och social utslagning och främjande av undervisning, utbildning, mänskliga rättigheter och jämlikhet mellan könen.

(16) Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) innebär ett utvidgat samarbete på utbildnings- och ungdomsområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och länderna inom Efta som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (Efta/EES), å andra sidan.

(17) Det är även lämpligt att göra det möjligt för kandidatländerna i Central- och Östeuropa att delta i detta år, i enlighet med villkoren i de europeiska avtalen, tilläggsprotokollen och besluten i respektive associeringsråd. När det gäller Cypern finansieras deltagandet genom ytterligare anslag i enlighet med villkor som man skall komma överens om, och när det gäller Malta och Turkiet på grundval av ytterligare anslag i enlighet med fördragets bestämmelser.

(18) Genom detta beslut fastställs för programmets hela löptid ett ekonomiskt anslag som för budgetmyndigheten utgör den särskilda referensen, i den mening som avses i punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen [20] om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet.

[20] EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

(19) I enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i artikel 5 i fördraget kan inte målsättningarna för den föreslagna åtgärden genomföras på lämpligt sätt av medlemsstaterna av anledningar som kräver multilaterala partner, transnationellt utbyte av information och spridning av goda tillämpningar på gemenskapsnivå. Föreliggande beslut går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1 Inrättande av Europeiska året för utbildning genom idrott

År 2004 skall utses till Europeiska året för utbildning genom idrott.

Artikel 2 Mål

Målen för Europeiska året för utbildning genom idrott skall vara följande:

1. Göra utbildnings- och idrottsorganisationer medvetna om lagarbete, med tanke på idrottens fostrande betydelse i dess egenskap av social företeelse och dess stora spridning i alla samhällsklasser och särskilt bland ungdomar.

2. Ta hänsyn till idrottens värderingar för att utveckla så kallad baskompetens, som gör det möjligt för framför allt ungdomar att utveckla sin fysiska förmåga och sina sociala färdigheter som samarbete, solidaritet, tolerans och känsla för rent spel.

3. Utnyttja frivilligarbetets positiva bidrag till den parallella utbildningen, särskilt för ungdomar, liksom till idrottsrörelsens utveckling.

4. Främja det fostrande värdet av skolungdomars rörlighet och utbyte, särskilt i en mångkulturell miljö genom att anordna idrotts- och kulturträffar inom ramen för skolverksamheten.

5. Uppmuntra till diskussion om vilka insatser som krävs för att främja social integration av mindre gynnade grupper med hjälp av idrottsverksamhet i utbildningssystemet.

6. Uppmuntra idrottsaktiviteter under skoltiden för att bekämpa skolelevernas stillasittande och på så sätt bidra till att förbättra elevernas fysiska kondition.

7. Ta hänsyn till problem i anslutning till utbildningen för unga idrottare som påbörjar idrottskarriären allt tidigare.

Artikel 3 Insatsernas innehåll

1. De insatser som är avsedda att uppfylla målen i artikel 2 skall omfatta följande aktiviteter eller beviljande av stöd inom ramen för dessa:

a) Anordnande av möten och evenemang inbegripet invignings- och avslutningskonferenser.

b) Organisation av frivilliga insatser i samband med de olympiska spelen och de olympiska spelen för handikappade i Aten och andra stora idrottsevenemang.

c) Genomförande av informationskampanjer för att sprida idrottens fostrande värderingar.

d) Samarbete med media.

e) Genomförande av undersökningar och studier.

f) Genomförande av evenemang i syfte att tillhandahålla information, särskilt exempel på goda metoder.

g) Beviljande av ekonomiskt stöd till initiativ på transnationell, nationell, regional eller lokal nivå i syfte att främja målen för Europeiska året för utbildning genom idrott.

2. Insatserna i punkt 1 beskrivs närmare i bilagan.

Artikel 4 Genomförande av beslutet och samarbete med medlemsstaterna

1. Kommissionen skall se till att gemenskapsinsatserna genomförs i enlighet med detta beslut.

2. Varje medlemsstat skall utse ett eller flera lämpliga organ som skall ansvara för deltagandet i det europeiska året och för samordningen av de insatser som planeras på nationell nivå, genom biträdande vid det urvalsförfarande som beskrivs i artikel 7.

Artikel 5 Finansiella bestämmelser

1. De insatser av gemenskapsomfattning som beskrivs i del A i bilagan, kan finansieras ur Europeiska gemenskapernas allmänna budget med högst 80 procent av den maximala totalkostnaden.

2. De insatser av lokal, regional, nationell eller transnationell omfattning som beskrivs i del B i bilagan kan medfinansieras ur Europeiska gemenskapernas allmänna budget med högst 50 procent av den maximala totalkostnaden.

Artikel 6 Ansöknings- och urvalsförfarande

1. Ansökningar om medfinansiering av insatser ur gemenskapsbudgeten, i enlighet med artikel 5.2, skall överlämnas till kommissionen av det eller de organ som avses i artikel 4.2. De skall innehålla information som gör det möjligt att bedöma slutresultatet enligt objektiva kriterier. Kommissionen skall i stor utsträckning ta hänsyn till bedömningen från de berörda organen.

2. Beslut om finansiering och medfinansiering av insatser enligt artikel 5 skall fattas av kommissionen, efter yttrande av en grupp experter. Kommissionen skall säkerställa en balanserad fördelning mellan medlemsstaterna och de olika relevanta verksamhetsområdena.

3. Kommissionen skall säkerställa, (bl. a. via sina nationella och regionala samarbetspartner), i samarbete med de organ som avses i artikel 4.2, att inbjudan att lämna förslag publiceras i tillräckligt god tid och får så stor spridning som möjligt.

Artikel 7 Överensstämmelse och komplementaritet

1. Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna se till att insatserna i detta beslut överensstämmer med gemenskapens övriga insatser och initiativ.

2. Kommissionen skall se till att Europeiska året för utbildning genom idrott optimalt kompletterar andra befintliga regionala och nationella initiativ och insatser liksom gemenskapens initiativ och insatser, som kan bidra till att målen för Europeiska året för utbildning genom idrott uppnås.

Artikel 8 Deltagande av Efta/EES-länderna, de associerade länderna i Central- och Östeuropa, Cypern, Malta och Turkiet

Europeiska året för utbildning genom idrott skall vara öppet för deltagande av

- Efta/EES-länderna, i enlighet med bestämmelserna i EES-avtalet,

- kandidatländerna i Central- och Östeuropa i enlighet med villkoren i de europeiska avtalen, tilläggsprotokollen och besluten från respektive associeringsråd,

- Cypern, vilket skall finansieras genom ytterligare anslag i enlighet med förfaranden som skall beslutas med detta land,

- Malta och Turkiet, vilket skall finansieras genom ytterligare anslag i enlighet med bestämmelserna i fördraget.

Artikel 9 Budget

1. Det ekonomiska anslaget för att verkställa detta beslut skall fastställas till 11,5 miljoner EUR (8 miljoner EUR för 2004 och 3,5 miljoner EUR för 2003, för att förberedelsen av året kan lanseras från och med den 1 januari 2003).

2. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

3. År 2004 kan på kommissionens initiativ även de utgifter för tekniskt och administrativt stöd till ömsesidig nytta för kommissionen och stödmottagarna finansieras, om de inte ingår i den offentliga administrationens sedvanliga uppgifter och gäller identifiering, förberedande, förvaltning, uppföljning, revision och kontroll av insatserna.

Artikel 10 Internationellt samarbete

Inom ramen för det europeiska året för utbildning genom idrott får kommissionen samarbeta med berörda internationella organisationer.

Artikel 11 Uppföljning och utvärdering

Kommissionen skall senast den 31 december 2005 lägga fram en rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförandet, resultaten och den övergripande utvärderingen av alla de insatser som föreskrivs i detta beslut.

Artikel 12 Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA

Beskrivning av de insatser som avses i artikel 3

(A) Insatser på gemenskapsnivå

1. Möten och evenemang:

(a) anordnande av möten på gemenskapsnivå,

(b) anordnande av evenemang för att upplysa allmänheten om utbildning genom idrott, bland annat invignings- och avslutningskonferenser för det europeiska året för utbildning genom idrott,

(c) organisation av frivilliga insatser i samband med de olympiska spelen och de olympiska spelen för handikappade i Aten 2004 liksom andra stora idrottsevenemang på gemenskapens territorium,

2. Informations- och reklamkampanj som omfattar

(a) framtagning av en logotyp och slogan för Europeiska året för utbildning genom idrott vilka skall användas inom ramen för all verksamhet i anslutning till året,

(b) en informationskampanj på gemenskapsnivå,

(c) framtagning av verktyg och stöd i hela gemenskapen,

(d) lämpliga initiativ från europeiska organisationer som är verksamma inom utbildnings- och idrottssektorerna för att sprida information om det europeiska året för utbildning genom idrott,

(e) anordnande av europeiska tävlingar, i vilka man uppmärksammar vad man uppnått när det gäller de teman som ingår i Europeiska året för utbildning genom idrott.

3. Andra insatser:

(a) Samarbete med media för att sprida information om det europeiska året för utbildning genom idrott, för användning av nya verktyg som underlättar tillgång till denna information (såsom textning för hörselskadade och beskrivning av bilder för synskadade), i förekommande fall i andra program och för att förbättra kommunikationen om utbildning genom idrott.

(b) Undersökningar och studier på gemenskapsnivå, bland annat en serie frågor avsedda att

(c) bidra till att uppfylla målen enligt artikel 2,

(d) utvärdera effekten av Europeiska året för utbildning genom idrott, vilket borde ske genom en Eurobarometerundersökning och en utvärderingsrapport om det europeiska årets effektivitet och inverkan.

4. Finansieringen kan ske på följande sätt:

(a) Direkt inköp av varor och tjänster, särskilt på kommunikationsområdet, samt av enkäter och undersökningar med hjälp av öppna eller begränsade anbudsförfaranden.

(b) Anslag för att täcka utgifter för specialevenemang som anordnas på europeisk nivå för att framhäva det europeiska året för utbildning genom idrott och upplysa allmänheten om det. Denna finansiering kommer inte att överstiga 80 procent av den maximala totalkostnaden.

(B) Insatser på nationell nivå

Insatser på lokal, regional, nationell eller transnationell nivå kan uppfylla villkoren för finansiering ur gemenskapens budget, med högst 50 procent av totalkostnaden, beroende på förslagets art och innehåll. Dessa insatser kan bland annat omfatta följande.

1. Evenemang med anknytning till målen för Europeiska året för utbildning genom idrott, inbegripet ett evenemang för att inviga året.

2. Informationskampanjer och insatser för att sprida exempel på goda metoder utöver dem som anges i del A ovan.

3. Utdelning av priser eller anordnande av tävlingar.

4. Undersökningar och studier utöver dem som nämns i del A ovan.

(C) Insatser som inte kan få stöd ur gemenskapsbudgeten

Gemenskapen kommer att ge moraliskt stöd, inbegripet skriftligt tillstånd att använda logotyper och annat material som är förknippat med det europeiska året för utbildning genom idrott, till initiativ som tas av offentliga eller privata organisationer, när dessa kan övertyga kommissionen om att initiativen är eller kommer att vara igång under år 2004 och kan bidra till att ett eller flera av målen för det europeiska året för utbildning genom idrott genomförs.

FINANSIERINGSÖVERSIKT

Politikområde: Utbildning och kultur

Verksamhet: Audiovisuell politik och idrott

Åtgärdens beteckning: Europeiska året för utbildning genom idrott 2004

1. BERÖRD BUDGETPOST

- Ny budgetpost B3-1004

- Europeiska året för utbildning genom idrott

- Till denna post knyts posten B3-1004A för utgifter för administrativt stöd.

2. ALLMÄNNA UPPGIFTER

2.1 Sammanlagda anslag för insatsen (del B):

11,5 miljoner euro i åtagandebemyndiganden (3,5 miljoner euro och 8 miljoner euro 2004)

2.2 Tillämpningsperiod:

1 januari 2003 - 31 december 2004 (2003 är ett förberedelseår)

2.3 Flerårig total utgiftsberäkning:

a) Förfalloplan för åtagandebemyndiganden/betalningsbemyndiganden (finansiellt stöd) (se punkt 6.1.1)

miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

b) Tekniskt och administrativt stöd och stödutgifter (se punkt 6.1.2)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

c) Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter och övriga administrativa utgifter (se punkt 7.2 och 7.3)

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

2.4 Förenlighet med den ekonomiska planeringen och budgetplanen

|X| Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering

2.5 Påverkan på inkomsterna

|X| Inkomsterna påverkas inte (gäller tekniska aspekter på genomförandet av en åtgärd)

3. BUDGETTEKNISKA UPPGIFTER

>Plats för tabell>

4. RÄTTSLIG GRUND

Artikel 149 i Fördraget om inrättande av Europeiska gemenskapen

Europaparlamentets och rådets beslut nr .../.../EG av den ... om Europeiska året för utbildning genom idrott

5. BESKRIVNING AV INSATSEN OCH SKÄL FÖR INSATSEN

5.1 Behovet av gemenskapsinsatser

5.1.1 Mål för insatsen

Idrotten är ett utmärkt instrument för utbildning som gör det möjligt att bättre balansera inlärningen av tekniska kunskaper och sociala färdigheter. Det finns i utbildningssystemen en risk för obalans på grund av att utbildningen alltför mycket inriktas på ny teknik och bortser från individens fostran som helhet. Idrottens image har skadats på grund av problem i anslutning till överdriven kommersialisering, dopning och våld, vilket kommissionen också betonar i sin Helsingforsrapport [21].

[21] KOM(1999) 644, 1.12.1999

Experterna blir dessutom alltmer överens om att föra fram idrottsverksamheten som ett utmärkt instrument för att utveckla parallell utbildning som gör det möjligt för medborgaren att utvecklas. Idrottsverksamhetens stora sociala genomslagskraft gör att den för med sig en rad fostrande värderingar, vilket erkänts av Europeiska rådet, rådet och Europaparlamentet som uppmanat kommissionen att ta hänsyn till idrottens fostrande roll i enlighet med gemenskapens befogenheter när det gäller utbildning och ungdomar. Det är därför lämpligt att främja samarbetet mellan skola och idrott och det är viktigt att återvinna idrottsverksamhetens trovärdighet som fostrande instrument.

Målet med insatserna kan delas upp på följande sätt:

- Visa de europeiska medborgarna att idrotten utöver underhållningsvärdet alltid har en mycket viktig fostrande roll, inte bara ur fysisk synvinkel utan även genom dess sociala värderingar.

- Göra det europeiska samhället och utbildningsvärlden medvetna om behovet av att förbättra europeiska studerandes fysiska kondition och sociala vanor, som en motvikt mot alltför tekniskt lärande eller stillasittande vanor.

- Stimulera gemenskapens utbildnings- och idrottsorganisationer att utvidga samarbetet för att bättre införliva fysisk aktivitet och idrottens värderingar i utbildningen.

- Bevisa för det europeiska samhället att gemenskapen intresserar sig för idrottens sociala och fostrande dimension och inte bara den ekonomiska aspekten.

Med tanke på att målet till att börja med är att göra medborgare medvetna om idrottens betydelse inom utbildningen, förefaller det som om den insats som är bäst avpassad för att lösa problemet är att organisera ett europeiskt år som får stort gensvar. Det faktum att de olympiska spelen och de olympiska spelen för handikappade 2004 hålls i Aten kommer att göra det möjligt att dra nytta av spelens effekter i media och visa de europeiska medborgarna idrottens sociala ansikte och mervärde, som en faktor som bidrar till att förbättra utbildningen.

Organisationen av ett europeiskt år - en stor men tidsbegränsad insats - är ett instrument som är särskilt anpassat till gemenskapens insatser eftersom det huvudsakliga målet kommer att vara att göra det möjligt att bättre utnyttja utbildningens värderingar vid förbättring av utbildningsprogrammen, särskilt den parallella utbildningen, genom ett mer omfattande samarbete mellan utbildnings- och idrottsorganisationer.

De planerade insatserna skall syfta till att

- främja partnerskap mellan skolor och idrottsorganisationer,

- utnyttja ungdomars frivilligarbete som ett instrument för att förbättra utbildningen,

- inspirera förberedelsen av senare gemenskapsinsatser på idrottsområdet,

- bedöma effekten bland medborgarna av åtgärder som bedrivs inom ramen för året, för att analysera insatsen ur kommunikationssynpunkt, särskilt när det gäller att förknippa vissa budskap med stora idrottsevenemang.

5.1.2 Åtgärder vidtagna till följd av utvärderingen på förhand

Utvärderingen på förhand genomfördes mellan februari 2001 och juni 2001 av kommissionen. När valet av ett europeiskt år godkänts samlades information in inom kommissionens enheter (utvärderingarna av Sokrates- och Ungdomsprogrammen) och om Europeiska året mot rasism och Europeiska året för livslångt lärande. Vid utvärderingen har erfarenheterna vid enheten med ansvar för Europeiska året för språk beaktats.

När det gäller kommunikations- och relationsaspekterna med idrottsorganisationerna tog man i bedömningen också hänsyn till kommissionens rapport från 1992 om erfarenheterna av gemenskapens närvaro vid Olympiska spelen i Albertville och Barcelona.

När det gäller huruvida insatser på gemenskapsnivå är motiverade, måste man konstatera att idrotten säkerligen är den sociala sektor som är bäst organiserad på denna nivå. Det finns knappast något annat nätverk - inom kultur eller utbildning - som har permanenta europeiska strukturer. Verksamheten har dessutom en europeisk inriktning, som gör att utövarna kan vara rörliga. En insats på området utbildning genom idrott utgör nästan automatiskt en insats på gemenskapsnivå med tanke på de olika parternas organisation.

Denna utvärdering framhäver också behovet av samarbete. Ett samarbete

- i första hand mellan utbildnings- och idrottsorganisationer på nationell och europeisk nivå,

- därefter mellan institutionerna, staterna och media för att upplysa allmänheten om idrottens fostrande värden,

- slutligen mellan de olika nivåerna av offentlig administration en förutsättning för att året skall bli en total framgång.

På organisationsnivå har följande slutsatser dragits:

- Under 2002 skall specifikationerna för de huvudsakliga kommunikationsinsatserna färdigställas för att kunna vara operativa från och med den 1 januari 2003, och för att insatser när det gäller kommunikation och image skall kunna påbörjas från och med den 1 januari 2004.

- Förslagsinfordrans text skall skrivas under 2002 för att säkerställa att insatser kan ske under de första månaderna 2004.

- De villkor som gör det möjligt att finansiera planerade insatser får inte leda till extra administrativt arbete som inte kan hanteras av den ansvariga enheten och som därför försvårar genomförandet av året.

- Insatser som verkligen gäller kommunikation och som gör det möjligt att nå mycket stora delar av befolkningen, och samtidigt gör det möjligt att kontrollera insatsernas effektivitet och villkor inför senare förslag, bör prioriteras.

5.1.3 Insatser till följd av utvärderingen i efterhand

I enlighet med artikel 12 i beslutet kommer kommissionen att senast den 31 december 2005 lägga fram en rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om genomförandet, resultaten och den totala utvärderingen av det europeiska året för utbildning genom idrott.

5.2 Planerade insatser och villkor för stöd

5.2.1 Målgrupp bland befolkningen

Det europeiska året för utbildning genom idrott kommer huvudsakligen att inriktas på att direkt informera allmänheten om fördelarna med att utnyttja idrottsaktiviteter för att förbättra utbildningssystemen. Projektet kommer att vända sig till samtliga personer som är bosatta inom Europeiska unionen, oberoende av ålder och socialt ursprung. Inom ramen för denna målsättning kommer kampanjer och informationsmaterial att varieras beroende på vilken undergrupp man vänder sig till. Dessa undergrupper kan exempelvis bestå av

- skolelever,

- skolelevernas föräldrar,

- utbildningspersonal,

- ledare inom utbildningsorganisationer,

- ledare inom idrottsorganisationer,

- utbildnings- och idrottsorganisationer i gränsområden.

5.2.2 Särskilda mål

De särskilda målen med resultatindikatorer är följande:

- Inrätta ett stabilt partnerskapsnätverk mellan utbildnings- och idrottsorganisationerna på gemenskapsnivå och nationell nivå för att främja utnyttjandet av idrottsaktiviteter i skolorna. Målet är att inrätta minst ett partnerskapsnätverk per land och ett europeiskt nätverk.

- Arrangera utbildningsinsatser genom frivilligt arbete i samband med de olympiska spelen och de olympiska spelen för handikappade i Aten 2004, samt vid andra stora idrottsarrangemang inom gemenskapen. Målet är att mobilisera ungdomarna så mycket som möjligt och ge dem en lämplig utbildning.

- Arrangera utbildningsinsatser genom frivilligt arbete i gränsområdena och/eller nationellt för att kunna kontrollera de möjligheter som denna typ av verksamhet erbjuder.

- Stimulera program för utbildningsutbyte som utnyttjar fysisk aktivitet mer som drivkraft i utbytet, men som även kan kombineras med andra aktiviteter, exempelvis kulturella. Antalet utbyten per stat skall utgöra indikatorn.

- Förbereda stödåtgärder till unga idrottare som utsätts för stor konkurrens för att garantera dem en lämplig utbildningsnivå som kan kombineras med idrottskarriärens utveckling. Antalet insatser i varje stat kommer att göra det möjligt att undersöka hur effektiv åtgärden är.

5.2.3 Slag av insatser

Följande insatser planeras:

1. Möten och evenemang:

(a) anordnande av möten,

(b) anordnande av evenemang för att upplysa allmänheten om utbildning genom idrott, bland annat invignings- och avslutningskonferenser för året.

2. Informations- och reklamkampanjer som omfattar bland annat utformning av en webbplats och produktion av informationsmaterial.

3. Samarbete med media för att sprida information om det europeiska året, för användning av nya verktyg som underlättar tillgång till denna information (såsom textning för hörselskadade och beskrivning av bilder för synskadade), i förekommande fall i andra program och för att förbättra kommunikationen om utbildning genom idrott.

4. Undersökningar och studier på gemenskapsnivå, bland annat en serie frågor avsedda att

(a) bidra till att uppfylla målen enligt artikel 2,

(b) utvärdera effekten av Europeiska året för utbildning genom idrott, vilket borde ske genom en Eurobarometerundersökning och en utvärderingsrapport om det europeiska årets effektivitet och inverkan.

5. Organisation av frivilligas närvaro vid de olympiska spelen och de olympiska spelen för handikappade i Aten 2004 liksom vid andra nationella eller gränsöverskridande arrangemang, eller sådana på gemenskapsnivå.

Finansieringen kan ske på följande sätt:

- Direkt inköp av varor och tjänster, särskilt på kommunikationsområdet, med hjälp av anbudsförfaranden.

- Anslag för att täcka utgifter för specialevenemang som anordnas på europeisk nivå för att framhäva det europeiska året och upplysa allmänheten om det. Denna finansiering kommer inte att överstiga 80 procent av totalkostnaden.

6. Insatser på lokal, regional, nationell eller transnationell nivå kan uppfylla villkoren för finansiering ur gemenskapens budget, med upp till 50 procent av totalkostnaden, beroende på förslagets art och innehåll.

7. Gemenskapen kommer att ge moraliskt stöd, inbegripet skriftligt tillstånd att använda logotypen och annat material som är förknippat med det europeiska året, till initiativ som tas av offentliga eller privata organisationer, när dessa kan övertyga kommissionen om att initiativen är eller kommer att vara igång under 2004 och kan bidra till att ett eller flera av målen för det europeiska året genomförs.

5.3 Villkor för genomförande

Året kommer att administreras direkt av kommissionen. Kommissionen kommer att ha regelbundna diskussioner med regeringsorgan och andra organisationer som företräder utbildnings- och idrottsmiljöer.

6. BUDGETKONSEKVENSER

6.1 Totala budgetkonsekvenser för del B (för hela programplaneringsperioden)

6.1.1 Ekonomiskt stöd

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

6.1.2 Tekniskt och administrativt stöd, stödutgifter och IT-utgifter (åtagandebemyndiganden)

>Plats för tabell>

De planerade stödutgifterna består huvudsakligen av det europeiska årets bidrag till finansieringen av det verkställande kontoret, som planeras för att ge tekniskt stöd till genomförandet av programmen inom områdena utbildning och kultur. Ett anslag planeras även för att finansiera revision av projekt som finansieras inom ramen för året.

6.2. Kostnadsberäkning per insats som förutses i del B (för hela programplaneringsperioden)

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tredje decimalen)

>Plats för tabell>

6.2.1 Insatser på gemenskapsnivå

Dessa insatser kommer i allmänhet att lanseras av kommissionen efter yttrande av en grupp experter. Flertalet av dem kommer att läggas ut på underleverantörer efter anbudsförfaranden och finansieras till 100 procent ur gemenskapsbudgeten. Andra insatser finansieras med upp till 80 procent av den maximala totalkostnaden de på ett avgörande sätt bidrar till att genomföra det europeiska årets målsättningar.

- Möten och evenemang

Det är rimligt att anta att för att det europeiska årets teman skall nå en majoritet av EU-medborgarna och stanna kvar i deras minne, bör året innehålla minst fyra evenemang av större omfattning på gemenskapsnivå, som anordnas på olika platser i gemenskapen: två för att markera invigningen respektive avslutningen av året och två temaevenemang med regelbundna intervaller mellan dessa två.

Vart och ett av evenemangen torde kosta minst 0,2 miljoner euro, med tanke på organisationskostnaderna och ersättningen av utgifter för det stora antal deltagare som kommissionen bjudit in (ca 200). Totalt för fyra evenemang: 0,9 miljoner euro.

- Reklam- och informationskampanj på gemenskapsnivå: 3,0 miljoner som fördelas enligt följande:

- Utformning och reklamprodukter: 0,4 miljoner euro.

- Strategisk rådgivning, förbindelser med media, utformning och framtagning av informationsmaterial i pappersformat, audiovisuellt och elektroniskt format, inrättande av en direktlinje, utformning och förvaltning av en webbplats: 0,8 miljoner euro.

- Andra möjligheter exempelvis för att komma i kontakt med berörda aktörer på området genom program för rådgivning mellan jämbördiga, inbegripet stöd till organisation av tävlingar och evenemang, främjande av det europeiska året för utbildning genom idrott vid stora europeiska och internationella mässor liksom vid idrottsevenemang och för att erhålla sponsring och moraliskt stöd: 0,3 miljoner euro.

- Anslag till europeiska organisationer för att täcka utgifter för särskilda evenemang på europeisk nivå för att framhäva året och göra allmänheten medveten om det. Denna finansiering kommer inte att överstiga 80 procent av den maximala totalkostnaden (1,5 miljoner euro).

- Samarbete med media: 0,080 miljoner euro som finansieras ur budgeten för det förberedande året 2003.

- Undersökningar och studier: 0,520 miljoner euro, varav 0,370 miljoner euro ur den förberedande budgeten.

En studie från en högnivågrupp om "Framtidsutsikterna för politiken beträffande utbildning genom idrott" kommer att kräva 0,120 miljoner euro.

En studie om "Utbildning och inträde på arbetsmarknaden för elitidrottare" kommer att kräva 0,250 miljoner euro.

En utvärderingsrapport om det europeiska årets effektivitet och inverkan kommer att genomföras (0,1 miljoner euro). För att bedöma årets genomslag hos allmänheten kommer särskilda frågor att införas i en Eurobarometer-undersökning för att exempelvis fastställa hur många som hört talas om året, hur många som anser att året bidragit till att ändra deras sätt att tänka, etc: 0,05 miljoner euro.

- Utbildningsinsatser genom frivilligarbete i samband med Olympiska spelen och de olympiska spelen för handikappade i Aten 2004.

Med tanke på erfarenheterna från fotbolls-VM i Frankrike bör ett belopp om 0,75 miljoner euro avsättas för en sådan insats.

6.2.2 Insatser på nationell nivå

Även om Europeiska unionen kan tillhandahålla en åtgärdsram för att öka medvetandet om idrottens fostrande betydelse, måste man samtidigt erkänna att en stor del av framstegen kräver ett starkt engagemang från medlemsstaterna.

Dessa insatser kan finansieras med högst 50 procent ur gemenskapsbudgeten. De är avsedda att samverka med ovan beskrivna insatser på gemenskapsnivå, och skapar en struktur där de insatser som genomförs i liten eller stor skala har gemensamma målsättningar och bidrar till ömsesidig framgång.

Om man vill att året skall få tillräckligt gensvar, blir det även nödvändigt att anordna inledningsevenemang i alla medlemsstater utom öppningsceremonin som anordnas på gemenskapsnivå (se punkten "Insatser på gemenskapsnivå"), med hjälp av den finansiering som beviljas av kommissionen. Kommissionens bidrag till organisationskostnaderna för dessa evenemang uppskattas till i genomsnitt 35 000 euro per medlemsstat. All denna finansiering bör tas ur budgeten för det förberedande året, med tanke på att de nationella inledningsevenemangen bör förberedas från och med mitten av 2003 och äga rum alldeles i början av 2004. Gemenskapens bidrag till finansieringen av detta kommer till stor del att betalas ut i förväg. Beträffande övriga nationella insatser har hänsyn tagits när det gäller siffrorna till erfarenheterna från tidigare europeiska år.

6.2.3 Insatser som inte erhåller något ekonomiskt stöd ur gemenskapsbudgeten (presenteras i del 1(C) i bilagan till förslaget till beslut)

Det är fullt möjligt att främja det europeiska årets mål när det gäller lägre kostnader, eller till och med kostnadsfritt, genom att tillåta organisationer som deltar i initiativ som överensstämmer med målsättningarna att använda logotyper och annat material i anslutning till det europeiska året.

7. KONSEKVENSER FÖR ANTALET ANSTÄLLDA OCH FÖR ADMINISTRATIVA UTGIFTER

7.1 Effekter på antalet anställda

>Plats för tabell>

7.2 Total budgetkonsekvens i form av personalutgifter

>Plats för tabell>

"Övriga personalutgifter" (3 extraanställda) planeras inte för 2004, det år som omfattas av den rättsliga grunden och som täcks av budgetposten B3-1004A, som gör det möjligt att ge administrativt stöd genom det verkställande organ som skall biträda vid genomförandet av programmen inom utbildnings- och kulturområdet. Endast 1,5 år (2003 och sex månader av 2005) skall alltså finansieras ur det administrativa totalanslaget. Om ett verkställande organ inte finns tillgängligt, skall det stöd som krävs även ges år 2004 i form av tre extraanställda.

Personalbehoven och de administrativa behoven kommer att täckas av anslag som beviljas det förvaltande generaldirektoratet inom ramen för det årliga tilldelningsförfarandet.

7.3 Övriga driftskostnader på grund av insatsen

>Plats för tabell>

Beloppen motsvarar de totala kostnaderna för insatsen under åren 2003 och 2004.

I. Totalt per år (7.2 + 7.3)

II. Åtgärdens varaktighet

III. Totalkostnad för åtgärden (I x II) // 0,761 euro

2,5 år

1,903euro

8. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

8.1 Övervakningssystem

Med tanke på att året är avsett att göra samarbetet mellan utbildnings- och idrottsorganisationer mer inriktat på utbildning genom idrott utgör uppföljning och utvärdering naturligtvis en del av genomförandet för att nyttan skall bli så stor som möjligt.

Året kommer att följas upp löpande. Insatser på nationell nivå kommer dessutom att genomföras under överinseende av ett nationellt samordningsorgan på grundval av ett arbetsprogram som skall godkännas av kommissionen.

8.2 Föreskrifter samt tidsplan för utvärderingen

Året blir föremål för en slututvärdering som skall läggas fram senast den 31 december 2005. Utvärderingen kommer att göras av externa bedömare och påbörjas i början av året. Ramen för utvärdering kommer bland annat att gälla effektivitet, slagkraft och möjligheter för året, inbegripet attitydförändringar. Resultatet av året kommer även att bedömas med hjälp av en undersökning i Eurobarometer som planeras för 2005 och som är avsedd att fastställa hur stor kännedom om året allmänheten har.

9. ÅTGÄRDER FÖR ATT MOTVERKA BEDRÄGERI

Samtliga kontrakt, överenskommelser och juridiska åtaganden som upprättas mellan kommissionen och mottagarna innebär att kommissionen och revisionsrätten utför kontroller på ort och ställe i lokalerna för att förhindra bedrägeri bland mottagarna av gemenskapsstöd och ger befogenhet att kräva verifikationer för alla utgifter enligt dessa kontrakt, överenskommelser och juridiska åtaganden i fem år efter att kontraktsperioden avslutats. Mottagarna har skyldigheter när det gäller deklarationer och räkenskaper och dessa analyseras med tanke på innehåll och berättigande, i enlighet med målet för gemenskapsfinansieringen och med tanke på kontraktsenliga skyldigheter och ekonomiska principer samt principer för god ekonomisk förvaltning.

Tillsammans med de ekonomiska avtalen finns administrativ och ekonomisk information, där den typ av utgifter som kan omfattas av avtalen i fråga preciseras. Eventuellt kan en begränsning av gemenskapens bidrag att täcka vissa delar av faktiska kostnader, som kan identifieras och verifieras i mottagarens räkenskaper, bidra till att underlätta kontroll och revision (liksom bedömning av urvalsbehoven) av de utvalda projekten.