C 398/21

Offentliggörande av en ansökan om godkännande av en ändring, som inte är en mindre ändring, av en produktspecifikation i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2020/C 398/18)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE AV EN ÄNDRING AV PRODUKTSPECIFIKATIONEN FÖR SKYDDADE URSPRUNGSBETECKNINGAR ELLER SKYDDADE GEOGRAFISKA BETECKNINGAR SOM INTE ÄR EN MINDRE ÄNDRING

Ansökan om godkännande av en ändring i enlighet med artikel 53.2 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

”Münchener Bier”

EU-nr: PGI-DE-0516-AM04 – 25 juli 2019

SUB ( ) SGB (X)

1. Ansökande grupp och berättigat intresse

Namn: Verein Münchener Brauereien e.V.

Adress: Oskar-von-Miller-Ring 1, 80333 München, Tyskland

Tfn +49 244184770

Fax +49 244184780

E-post: Manfred.newrzella@muenchener-bier.de

Berättigat intresse:

Sökanden är densamma som den ursprungliga sökanden. Den är en sammanslutning av producenter och bearbetningsföretag som framställer eller bearbetar produkten i fråga.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Tyskland

3. Rubrik i produktspecifikationen som berörs av ändringen (ändringarna)

☐ Produktens namn

☒ Produktbeskrivning

☐ Geografiskt område

☐ Bevis på ursprung

☒ Produktionsmetod

☒ Samband med det geografiska området

☐ Märkning

☐ Annat [specificera]

4. Typ av ändring(ar)

☒ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

☐ Ändring av produktspecifikationen för en registrerad SUB eller SGB, för vilken det inte har offentliggjorts något sammanfattande dokument (eller motsvarande), som inte kan anses som en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 tredje stycket i förordning (EU) nr 1151/2012.

5. Ändringar

b) Beskrivning

1) Punkt 3.2 i specifikationen – det sammanfattande dokumentet

Det begärs att öltypen och beteckningen ”Diät-Pils” samt hela den följande beskrivningen tas bort från de angivna öltyperna.

i) Ursprunglig text: ”Diät Pils Stamvörtstyrka i procent: 8,5–9,3 Alkoholhalt i volymprocent: 4,3–4,9 Färg (EBC): 5,0–6,5 enheter Bittermedel (EBU): 26,0–30,0 enheter Låg kolhydrathalt, viss bitterhet, torr smak.”

ii) Ersättningstext: Ingen text!

iii) Skäl: Genom den sextonde ändringsförordningen (16 ÄndV) av den 1 oktober 2010 (BGBl. I s. 1306) upphävdes avsnitt 12 i den tyska förordningen om dietlivsmedel (Verordnung über diätetische Lebensmittel, DiätV). I enlighet med avsnitt 28.4 i den förordningen kunde dietlivsmedel för diabetiker som var förenliga med den version av förordningen som var i kraft fram till den 8 oktober 2010 saluföras fram till den 9 oktober 2012. Efter övergångsperiodens slut får dietlivsmedel för diabetiker som inte är förenliga med förordningen säljas fram till bäst före-dagen. Med tanke på att det har gått en tid sedan övergångsperioderna löpte ut får produkter som betecknas som ”Diät-Pils” (”diet-pils”) inte längre saluföras och måste därför tas bort från specifikationen.

2) Punkt 3.2 i specifikationen – det sammanfattande dokumentet

Det begärs att öltypen och beteckningen ”ICE-Pils” samt hela den följande beskrivningen stryks från de angivna öltyperna.

i) Ursprunglig text: ”ICE-Bier Stamvörtstyrka i procent: 11,2 Alkoholhalt i volymprocent: 4,9 Färg (EBC): 6,5 enheter Bittermedel (EBU): 20,0 enheter Harmoniskt, runt, fylligt.”

ii) Ersättningstext: Ingen text!

iii) Skäl: Öltypen ”ICE-Bier” har inte framställts på flera år. För att upprätthålla traditionen stryks denna typ från specifikationen.

3) Punkt 3.2 i specifikationen – det sammanfattande dokumentet

Det begärs att öltypen och beteckningen ”Oktoberfestbier” samt hela den följande beskrivningen stryks från de angivna öltyperna.

i) Ursprunglig text: ”Oktoberfestbier Stamvörtstyrka i procent: 13,6–14,0 Alkoholhalt i volymprocent: 5,3–6,6 Färg (EBC): 6,0–28,0 enheter Bittermedel (EBU): 16,0–28,0 enheter Ljust, guldgult, bärnstensfärgat eller mörkt, från fylligt, mycket runt, mjukt eller maltigt till mild humling med en mycket liten beska eller en kraftig smak med en viss sötma.”

ii) Ersättningstext: Ingen text!

iii) Skäl: Beteckningen ”Oktoberfestbier” är inte skyddad i sig, det är endast den skyddade geografiska beteckningen ”Münchener Bier” som är skyddad. Sökanden har sedan dess ingett en ansökan om att ”Oktoberfestbier” ska bli en separat skyddad geografisk beteckning. Inom ramen för förfarandet för ansökan om en separat skyddad geografisk beteckning för ”Oktoberfestbier” ansåg kommissionen att ett medtagande av ”Oktoberfestbier” i förteckningarna över de ölsorter som ingår i den skyddade ursprungsbeteckningen ”Münchener Bier” skulle strida mot kraven i förordning (EU) nr 1151/2012. För att ”Oktoberfestbier” ska kunna registreras som en separat skyddad geografisk beteckning kan ölsorten inte längre ingå i ”Münchener Bier”.

4) Punkt 3.2 i specifikationen – det sammanfattande dokumentet

Det begärs att texten i det följande ledet ii) ska infogas i slutet av det ledet, efter sammanfattningen av öltyper och förteckningen över öltyper (dvs. efter avsnittet ”Nähr-/Malzbier”):

i) Ursprunglig text: Ingen text!

ii) Ersättningstext: ”Dessa angivna värden är anpassade till de toleransnivåer som fastställts i lag och godkänts av livsmedelsmyndigheterna i Bayern. Toleransnivåerna måste även beaktas i analysen av de angivna värdena.”

ii-2) Ersättningstexten läggs endast till i specifikationen, inte i det sammanfattande dokumentet. ”Översikt: Analytiska och rättsliga toleransnivåer 1. Stamvörtstyrka a) Öl med en låg stamvörtstyrka => ± 0,3 viktprocent b) Fatöl => ± 0,3 viktprocent c) Vanligt öl => ± 0,3 viktprocent d) Starköl => ± 0,5 viktprocent e) Flaskjäst öl => ± 0,5 viktprocent 2. Alkoholhalt a) Upp till 5,5 volymprocent => ± 0,5 volymprocent b) Över 5,5 volymprocent => ± 1,0 volymprocent 3. Färg EBC-enheter => ± 5 EBC 4. Bitterhet EBC-bitterenheter => ± 5 EBC”

iii) Skäl: De utredande myndigheterna godkänner felaktigt endast de toleransgränser för mätningar och variationer som fastställts i lag och godkänts av de berörda livsmedelsövervakningsmyndigheterna i Bayern om de anges eller hänvisas till i specifikationen. Kommissionen var dock tydligt av åsikten att dessa toleransnivåer i alla händelser är tillämpliga och måste uppfyllas. Av tydlighetsskäl ska de därför inte anges i det sammanfattande dokumentet, utan i specifikationen. Om myndigheterna av någon anledning anser att en hänvisning till toleransgränserna för mätningarna är nödvändig måste de anges.

5) Punkt 3.3 i det sammanfattande dokumentet

Det begärs att den nuvarande texten ersätts med texten efter led ii.

i) Ursprunglig text: ”Ingredienserna måste vara malt, humle, jäst och vatten. Vattnet måste komma från skikt från tertiärtiden i grusslätten inom Münchens stadsgräns.”

ii) Ersättningstext: ”Framställningen sker i enlighet med Münchens renhetslag (Münchener Reinheitsgebot) från 1487, genom avsnitt 9 i den tyska provisoriska öllagen (Vorläufiges Biergesetz). Ingredienserna måste vara malt, humle, jäst och vatten. Vattnet måste dessutom hämtas från privatägda djupbrunnar inom Münchens stadsgräns, vars vatten kommer från en akvifer som består av sandsten i form av molass från tertiärtiden och ansamlade avlagringar. För närvarande är dessa djupbrunnar omkring 140 till 250 meter djupa, beroende på plats. Münchens kommunala vatten uppfyller inte dessa krav.”

iii) Skäl:

Det förefaller inte lämpligt att begränsa den viktigaste ingrediensen, och detta strider mot syftet med förordning (EU) nr 1151/2012. EU:s myndigheter och företrädare har dessutom uppmanat sökande att ange samtliga ingredienser. Kommissionen har också uppmanat sökande att låta denna text ingå i punkt 3.3 snarare än i punkt 3.2, vilket ursprungligen begärdes.

Skillnaden jämfört med andra bryggerier när det gäller råvaran ”vatten” måste dessutom förtydligas, särskilt med tanke på att Münchens kommunala vatten används av andra bryggerier i olika regioner utanför München.

e) Produktionsmetod

Specifikation

Det begärs att den tredje meningen i denna punkt ändras och att två nya meningar läggs till efter denna.

i) Ursprunglig text: ”Det vatten som bryggerierna i München använder kommer från djupa brunnar inom stadens område. Brunnarna når i många fall ned till skikt som fanns redan på tertiärtiden.”

ii) Ersättningstext: ”Vattnet måste dessutom hämtas från privatägda djupbrunnar inom Münchens stadsgräns, vars vatten kommer från en akvifer som består av sandsten i form av molass från tertiärtiden och ansamlade avlagringar. För närvarande är dessa djupbrunnar omkring 140 till 250 meter djupa, beroende på plats. Münchens kommunala vatten uppfyller inte dessa krav.”

iii) Skäl: Förtydligandet i fråga om råvaran ”vatten” måste tillämpas konsekvent i hela dokumentet.

f) Samband med det geografiska området

1) Underrubrik 2 i det sammanfattande dokumentet. ”Specifika uppgifter om produkten”, andra stycket, första och andra meningen

Det begärs att den andra halvan av den första och den andra meningen ändras och att en ny tredje mening läggs till efter dem.

i) Ursprunglig text: ”[…] utan framför allt på det faktum att bryggerierna i München hämtar sitt bryggvatten från djupa brunnar i stadens grusslätt. Dessa brunnar når ned till skikt från tertiärtiden och är på sina håll så djupa som 250 m.”

ii) Ersättningstext: ”[…] utan särskilt på det faktum att bryggerierna i München hämtar sitt bryggvatten från egna djupbrunnar inom stadsgränsen, vars vatten kommer från en akvifer som består av sandsten i form av molass från tertiärtiden och ansamlade avlagringar. För närvarande är dessa djupbrunnar omkring 140 till 250 meter djupa, beroende på plats. Münchens kommunala vatten uppfyller inte dessa krav.”

iii) Skäl: Förtydligandet i fråga om råvaran ”vatten” måste tillämpas konsekvent i hela dokumentet.

2) Underrubrik 3 i specifikationen – det sammanfattande dokumentet. ”Orsakssamband”, tionde stycket (en mening långt) Det begärs att två ord i denna punkt/mening ersätts med andra ord. i) Ursprunglig text: ”Dessa ölträdgårdar, Oktoberfest och stadens restauranger har givetvis också bidragit till att ge ’Münchner Bier’ dess anseende världen över.” ii) Ersättningstext: ”Dessa ölträdgårdar, ölfestivalerna och stadens restauranger har givetvis också bidragit till att ge ’Münchener Bier’ dess anseende världen över.” iii) Skäl: Om termen ”Oktoberfest” tas bort finns det inget behov av motiveringar beträffande detta öl eller att hänvisa till dess innehåll. Texten måste anpassas av tydlighetsskäl.

3) Underrubrik 3 i specifikationen – det sammanfattande dokumentet. ”Orsakssamband”, tolfte stycket

Det begärs att detta stycke tas bort.

i) Ursprunglig text: ”Oktoberfest, som hölls första gången 1810 och uppstod ur en hästtävling, har kopierats i samma utsträckning men aldrig med samma resultat. Det finns nu över 2 000 Oktoberfeste världen över. Oktoberfest och dess öl, ’Oktoberfestbier’, som bara får framställas av bryggerierna i München, bidrar också till det goda anseendet för ’Münchner Bier’ i hela världen. Varje år kommer i genomsnitt sex miljoner besökare till Münchens Oktoberfest för att prova det världsberömda ölet. Oktoberfest och dess ’Oktoberfestbier’ är höjdpunkten för ’Münchner Bier’. Landgericht München (Münchens regionala domstol) har till och med vid ett tillfälle förklarat Oktoberfest som ’festivalen för Münchner Bier’.”

ii) Ersättningstext:

Ingen text!

iii) Skäl:

Om termen ”Oktoberfest” tas bort finns det inget behov av motiveringar beträffande detta öl eller att hänvisa till dess innehåll. Texten måste anpassas av tydlighetsskäl.

4) Underrubrik 3 i specifikationen – det sammanfattande dokumentet. ”Orsakssamband”, tjugoförsta stycket, andra meningen

Det begärs att tolv ord i den andra meningen stryks.

i) Ursprunglig text: ”De senaste 30 årens stigande exportsiffror, särskilt för det berömda ’Oktoberfestbier’ (en beteckning som bara bryggerierna i München har rätt att ge sina produkter), talar för sig själva.”

ii) Ersättningstext: ”De senaste 30 årens stigande exportsiffror talar för sig själva.”

iii) Skäl:

Om termen ”Oktoberfest” tas bort finns det inget behov av motiveringar beträffande detta öl eller att hänvisa till dess innehåll. Texten måste anpassas av tydlighetsskäl.

5) Underrubrik 3 i specifikationen – det sammanfattande dokumentet. ”Orsakssamband”, tjugoförsta stycket, tredje och fjärde meningen

Det begärs att dessa meningar stryks.

i) Ursprunglig text: ”Oktoberfest, festivalen för ’Münchner Bier’, är känd i hela världen. Dess festtåg av festivaldeltagare i traditionella regionala och militära kostymer, dess öppningsceremoni och den dagliga rapporteringen från Oktoberfest-tälten har gjort ’Münchner Bier’ till ett känt namn.”

ii) Ersättningstext:

Ingen text!

iii) Skäl:

Om termen ”Oktoberfest” tas bort finns det inget behov av motiveringar beträffande detta öl eller att hänvisa till dess innehåll. Texten måste anpassas av tydlighetsskäl.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Münchener Bier”

EU-nr: PGI-DE-0516-AM04 – 25 juli 2019

SUB ( ) SGB (X)

1. Namn

”Münchener Bier”

2. Medlemsstat eller tredjeland

Tyskland

3. Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1 Produkttyp

Klass 2.1 Öl

3.2 Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Helles Stamvörtstyrka i procent: 11,4–11,9 Alkoholhalt i volymprocent: 4,7–5,4 Färg (EBC-enheter): 5,0–8,5 Bitterämnen (EBU): 14,0–25,0

Ljusgult, ljust, lättdrucket, rent, mjukt, mild till angenäm humling, lätt kryddigt till friskt kryddigt med en angenäm beska beroende på bryggprocess.

Export Hell Stamvörtstyrka i procent: 12,5–12,8 Alkoholhalt i volymprocent: 5,5–6,0 Färg (EBC-enheter): 5,5–7,5 Bitterämnen (EBU): 15,0–26,0

Ljusgult, blankt och väljäst, fylligt, från milt, runt, mjukt till kraftigt kryddat, delvis med lätt humling, delvis med lätt beska.

Export Dunkel Stamvörtstyrka i procent: 12,5–13,7 Alkoholhalt i volymprocent: 5,0–5,9 Färg (EBC-enheter): 42,0 ≤ 60,0 Bitterämnen (EBU): 15,0–24,0

Fylligt, mjukt, maltaromatiskt till kraftigt, münchnermalt delvis dominerande.

Pils Stamvörtstyrka i procent: 11,5–12,5 Alkoholhalt i volymprocent: 4,9–5,8 Färg (EBC-enheter): 5,5–7,0 Bitterämnen (EBU): 30,0–38,0

Något syrligt, lätt och balanserad humlebeska, humlebetonat till humlearomatiskt, lätt, elegant, pikant.

Alkoholfritt Weißbier Stamvörtstyrka i procent: 3,5–8,0 Alkoholhalt i volymprocent: < 0,5 Färg (EBC-enheter): 8,0–21,0 Bitterämnen (EBU): 7,0–19,0

Typiskt veteöl, sprudlande, sött, fylligt, ljust, gyllengult till bärnstensfärgat, varierar från fin jästgrumling till naturligt grumligt till jästfällning, mild humling till liten beska.

Leichtes Weißbier Stamvörtstyrka i procent: 7,7–8,4 Alkoholhalt i volymprocent: 2,8–3,2 Färg (EBC-enheter): 11,0–13,0 Bitterämnen (EBU): 13,0–15,0

Uppfriskande, pärlande, sprudlande, med jästfällning, typisk överjäst veteölssmak.

Kristall Weizen Stamvörtstyrka i procent: 11,5–12,4 Alkoholhalt i volymprocent: 4,9–5,5 Färg (EBC-enheter): 7,5–12,5 Bitterämnen (EBU): 12,0–16,0

Pärlande, mycket sprudlande, blankt filtrerat, pikant, överjästa toner, typiskt överjäst.

Hefeweizen Hell Stamvörtstyrka i procent: 11,4–12,6 Alkoholhalt i volymprocent: 4,5–5,5 Färg (EBC-enheter): 11,0–20,0 Bitterämnen (EBU): 12,0–20,0

Väljäst, naturligt grumligt, typisk överjäst karaktär, sprudlande, uppfriskande, pärlande, pikant, delvis med inslag av jäst, veteölsaromatiskt.

Hefeweizen Dunkel Stamvörtstyrka i procent: 11,6–12,4 Alkoholhalt i volymprocent: 4,5–5,3 Färg (EBC-enheter): 29,0–45,0 Bitterämnen (EBU): 13,0–16,0

Naturligt grumligt, fylligt, maltaromatisk smak/maltkaraktär, överjästa toner/överjäst karaktär.

Märzen Stamvörtstyrka i procent: 13,2–14,0 Alkoholhalt i volymprocent: 5,3–6,2 Färg (EBC-enheter): 8,0–32,5 Bitterämnen (EBU): 21,0–25,0

Mycket fylligt, lättdrucket, milt, gammalbayersk maltig arom, mycket mild beska.

Bockbier Stamvörtstyrka i procent: 16,2–17,3 Alkoholhalt i volymprocent: 6,2–8,1 Färg (EBC-enheter): 7,5–40,0 Bitterämnen (EBU): 18,0–32,5

Väljäst, från runt, fylligt, lättdrucket, mjukt, aromatiskt till mild humling, viss syrlighet till tydlig humling och delvis kryddig karaktär.

Doppelbock Stamvörtstyrka i procent: 18,2–18,7 Alkoholhalt i volymprocent: 7,2–7,7 Färg (EBC-enheter): 44,0–75,0 Bitterämnen (EBU): 18,0–28,0

Starkt, kraftigt, kryddigt, fylligt, maltig smak.

Alkoholfritt öl Stamvörtstyrka i procent: 1,0–8,0 Alkoholhalt i volymprocent: < 0,5 Färg (EBC-enheter): 4,0–13,0 Bitterämnen (EBU): 13,0–29,0

Typiskt torrt till sött öl: friskt, smakrikt, milt till fylligt, klart, ljust till gyllengult, lätt kryddigt till kryddigt, mild till utpräglad humling.

Leichtbier Stamvörtstyrka i procent: 7,5–7,7 Alkoholhalt i volymprocent: 2,7–3,2 Färg (EBC-enheter): 5,5–7,0 Bitterämnen (EBU): 24,0–26,5

Lätt syrlig, harmonisk smak.

Schwarz-Bier Stamvörtstyrka i procent: 11,3 Alkoholhalt i volymprocent: 4,8 Färg (EBC-enheter): 70,0 Bitterämnen (EBU): 17,0

Lätt kryddig, maltig arom.

Nähr-/Malzbier Stamvörtstyrka i procent: 12,3–12,7 Alkoholhalt i volymprocent: 0,0–1,2 Färg (EBC-enheter): 65,0–90,0 Bitterämnen (EBU): 8,0–15,0

Låg alkoholhalt, mycket lätt jäst, maltigt, kryddigt, mycket lätt humling.

Dessa angivna värden är anpassade till de toleransnivåer som fastställts i lag och godkänts av livsmedelsmyndigheterna i Bayern. Toleransnivåerna måste även beaktas i analysen av de angivna värdena.

3.3 Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Framställningen sker i enlighet med Münchens renhetslag (Münchener Reinheitsgebot) från 1487, genom avsnitt 9 i den tyska provisoriska lagen om ölframställning (Vorläufiges Biergesetz).

Ingredienserna måste vara malt, humle, jäst och vatten. Vattnet måste dessutom hämtas från privatägda djupbrunnar inom Münchens stadsgräns, vars vatten kommer från en akvifer som består av sandsten i form av molass från tertiärtiden och ansamlade avlagringar. För närvarande är dessa djupbrunnar omkring 140 till 250 meter djupa, beroende på plats. Münchens kommunala vatten uppfyller inte dessa krav.

3.4 Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Hela produktionsprocessen för ”Münchener Bier” måste äga rum inom Münchens stadsgräns.

Den inleds med malning av malten och avslutas med lagring, då det unga ölet naturligt producerar koldioxid och lagras till dess att det får sin mogna smak.

Detsamma gäller hela produktionsprocessen för underjästa och överjästa alkoholfria ”Münchener Bier”. Beroende på produktionsmetoden ingår dock även vakuumdestillation och förångning eller det föredragna avslutandet av jäsningen i denna process.

3.5 Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6 Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Ölmärkningen grundas på produktbeteckningen ”Münchener Bier” respektive ”Münchner Bier” i förbindelse med en av de ölsorter som anges i punkt 3.2.

4. Kort beskrivning av det geografiska området

Münchens stadsgräns.

5. Samband med det geografiska området

5.1 Specifika uppgifter om det geografiska området

Bryggerier i München har använt beteckningen ”Münchener Bier” i flera hundra år utan några invändningar från tredje part. Den långa traditionen framgår bland annat av att man redan 1280 på Ludwig den stränges tid bokförde betalningar och betalningar in natura för bryggerier i München (se ”München und sein Bier” av Heckhorn/Wiehr, München 1989, eller Karin Hackel-Stehrs doktorsavhandling – i fråga om punkt 4 ovan – samt ’Die ”prewen” Münchens’ av Sedlmayr/Grohsmann, Nürnberg 1969, utdrag bifogas. Se även ”125 Jahre Verein Münchener Brauereien e. V.” av Dr. Christine Rädlinger, Festschrift 1996).

Alkoholfritt öl har också en lång tradition i München. På s. 1928 i ”Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung” av den 17 augusti 1898 anges att alkoholfritt öl producerades i Bayern. På s. 1590 i samma tidskrift av den 9 juli 1898 nämns alkoholfritt öl i München. Där talas om en ansökan som ingetts av Karl Michel, ägaren av Praktische Brauerschule i München, som ville sälja alkoholfritt öl (jfr s. 105 i ”Münchner Brauindustrie” 1871–1945 av Christian Schäder). Även om ansökan då avslogs försvann inte det alkoholfria ölet i München, särskilt som bristen på råvaror som bekant gjorde det nödvändigt att brygga öl med låg alkoholhalt under nödåren under och efter de två världskrigen. Bryggerierna i München har under alla omständigheter återupptagit den kontinuerliga produktionen av alkoholfritt öl och alkoholfritt veteöl sedan 1986.

5.2 Specifika uppgifter om produkten

Konsumenterna förknippar öl framställt i München med ett särskilt anseende och förväntningar på högsta kvalitet.

Denna kvalitet grundas inte bara på efterlevnad av Münchens renhetslag från 1487, som antogs 29 år före den bayerska renhetslagen från 1516, utan särskilt på det faktum att bryggerierna i München hämtar sitt bryggvatten från egna djupbrunnar inom stadsgränsen, vars vatten kommer från en akvifer som består av sandsten i form av molass från tertiärtiden och ansamlade avlagringar. För närvarande är dessa djupbrunnar omkring 140 till 250 meter djupa, beroende på plats. Münchens kommunala vatten uppfyller inte dessa krav.

5.3 Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB)

Befolkningens starka band till ”Münchener Bier” och det anseende det förknippas med härrör i Münchenområdet från den långa bryggeritraditionen i München och de historiska associationerna. Den sunda tillväxten innebar att ”Münchener Bier” fick först lokal, därefter regional och nationell och slutligen internationell ryktbarhet.

Öl har alltid varit populärt i München. Redan år 815 berättas i Kozrahmanuskriptet i ”Historia Frisingensis” hur den helige Johannes kyrka i Oberföhring förlänades till diakon Huwetzi, som i gengäld måste sända domkapitlet en vagnslast öl i årligt tionde (skatt).

I ”Salbuch der Stadt München” från 1280 bekräftas att ”bryggerirättigheter” redan då utfärdades till invånare i München.

År 1372 reformerade hertig Stefan II bryggeriprivilegiet i München och upprättade den första bryggeriförfattningen, där rätten för ofrälse att brygga ”Greußing” (som tycks ha varit en sorts utskänkningsöl av underjäst öl) ”om de så skulle önska” slogs fast. Det bör noteras att denna rättighet, när den tilldelats en privatperson, kunde säljas och testamenteras.

På 1300- och 1400-talet tillsattes ölet ständigt en mängd ämnen, varav några var giftiga, i ett försök att förlänga dryckens hållbarhet. Av det skälet utfärdade Münchens kommunfullmäktige omkring 1453 en ölstadga, enligt vilken öl och Greußing skulle kokas och bryggas ”endast av korn, humle, vatten och inga andra ingredienser”. Det var ursprunget till den första ”renhetslagen”.

Hertig Albert IV av Bayern offentliggjorde därefter den 30 november 1487 i München en något ändrad version av ölstadgans text som Münchens renhetslag. Därefter fick endast öl kokat av korn och vatten serveras. När denna lag antagits blev det också obligatoriskt att låta öl genomgå en inspektionsprocess motsvarande våra dagars kvalitetskontroll. Den allra första kontrollen av livsmedelskvalitet utfördes därmed i slutet av 1400-talet. Genom Münchens renhetslag, som är hörnstenen i framgången och anseendet för ”Münchener Bier”, säkerställs att endast öl av hög kvalitet framställs.

År 1493 upprättade hertig Georg den rike en liknande renhetslag för Niederbayern. Efter hans död och det landshutska tronföljdskriget kungjorde 1516 de bayerska hertigarna Vilhelm IV och Ludvig X, sönerna till hertig Albrekt IV, ”Münchens renhetslag” i nästan exakt samma form som Bayerns renhetslag. Lagen ändrades flera gånger innan den blev den tyska ölskattelagen från 1906 och dagens provisoriska öllag. Münchens renhetslag är därmed fortfarande i kraft.

Anseendet för ”Münchener Bier” fick allt större spridning under århundradenas lopp. På 1500-talet blev det exempelvis mer känt tack vare de kuskar och körare som kunde ställa sina hästar i bryggerierna. Till slut fanns det ett bryggeri per cirka 250 invånare.

Folket i München är faktiskt så hängivna sitt öl att de är beredda att ta till vapen i dess namn. Exempelvis utkämpades 1844 ett ölkrig, när priset på öl plötsligt steg från 6 till 6,5 kreuzer. I maj 1995 demonstrerade omkring 25 000 personer mot ett rättsligt avgörande som skulle ha tvingat Münchens ölträdgårdar att stänga kl. 21.30.

Dessa ölträdgårdar, ölfestivalerna och stadens restauranger har givetvis också bidragit till att ge ”Münchener Bier” dess anseende världen över.

För folket i München är det en känd rättighet och en mycket omtyckt sedvänja att ta med sig sin egen mat till stadens genuina ölträdgårdar eller – som man sade förr – till ölkällaren.

Av stadens pubar behöver bara den världsberömda Hofbräuhaus nämnas. Både sången ”In München steht ein Hofbräuhaus (…)” och själva puben har givetvis bidragit till att göra ”Münchener Bier” känt över hela världen.

Utöver ölets historia har även tekniska innovationer höjt profilen för Münchens öl.

På 1800-talet började bryggarna i München att brygga i riktiga ishus och iskällare. De tekniska krav som detta medförde var så komplexa att Königlichen Baugewerkeschule (Kungliga handelsskolan) började erbjuda kurser i utformning av ölkällare.

År 1873 utvecklade Carl von Linde världens första kylmaskin för Spatenbryggeriet i München. Maskinen var viktig eftersom den gjorde det möjligt att för första gången kontinuerligt framställa önskad mängd öl av genomgående hög kvalitet, oberoende av klimat och utetemperatur.

Omkring år 1900 lät Hackerbryggeriet i München till och med installera kylrum grundade på Lindesystemet på två nederländska fartyg som användes för export av ”Münchener Bier” och dess anseende till andra länder.

Varje bryggeri i München har dessutom sedan 1800-talet upp till 90 egna kylvagnar för järnvägstransport av produkterna till mer avlägsna försäljningsområden. Dessa kylvagnar, som samtidigt fungerat som reklampelare för bryggerierna, kunde användas i alla delar av det europeiska järnvägsnätet, som på den tiden genomgick en kraftig expansion. Mycket viktigare än reklameffekten var att vagnarna gjorde det möjligt att bevara kvaliteten. Detta var ett enormt framsteg för ölets hållbarhet. ”Münchener Bier” av hög kvalitet exporterades och kunde avnjutas utomlands, vilket ytterligare stärkte dryckens ryktbarhet. Exportsiffrorna, som vid den tiden ständigt steg, vittnar om anseendet för ”Münchener Bier”.

För att åstadkomma en konstant temperatur och därmed kunna garantera genomgående höga produktionsstandarder började många av bryggerierna i München på 1800-talet att använda ångmaskiner för elförsörjning. Dampfkessel-Revisionsverein (inspektionssammanslutningen för ångpannor) grundades med medverkan av bryggerierna i München för att åtgärda säkerhetsproblem och tekniska problem i det sammanhanget. Denna sammanslutning blev våra dagars världsberömda Technischer Überwachungsverein (tekniska inspektionssammanslutningen). Säkerhetsmedvetandet på bryggerierna i München stärkte också anseendet för dem och den öl de framställde.

Utvecklingen av vetenskapliga metoder på 1800-talet förde med sig att det grundades avdelningar för bryggeriteknik vid jordbrukshögskolor, universitet och privata utbildnings- och forskningsinstitut. En annan betydelsefull utveckling var framväxten av specialiserade bryggeripublikationer. München utgjorde navet i denna utveckling och kan från denna tid beskrivas som en bryggeri- och universitetsstad. Ännu i våra dagar är bryggeritekniska fakulteten på Technische Universität München-Weihenstephan och Institut Doemens de ledande utbildningsinstitutionerna för bryggare och bryggeriingenjörer som sedan arbetar i alla delar av världen.

Anseendet och ryktbarheten för ”Münchener Bier” har, som vi sett, ständigt ökat i Tyskland och andra EU-medlemsstater under de senaste 550 åren. Exportsiffrorna har stigit under de senaste 30 åren. Genom idrottssponsring, t.ex. av det tyska boblandslaget och i arenan Olympiahalle, har beteckningen ”Münchener Bier” visats i tv-sändningar i hela världen. De senaste årtiondena har alltfler människor i många olika länder kommit i kontakt med ”Münchener Bier” genom radio, tv och framför allt internet, och det är en dryck som diskuteras flitigt på internetforum och i fanklubbar. Webbplatserna för bryggerierna i München får regelbundet träffar med sökfrågor från hela världen.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(Artikel 6.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014)

Markenblatt (den officiella varumärkestidningen) vol. 7 av den 15 februari 2019, del 7a-bb, s. 3197. https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41737

(1) EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.