[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 16.7.2009

KOM(2009) 368 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Oavsiktlig fångst av valar vid fiske: Rapport om genomförandet av vissa bestämmelser i rådets förordning (EG) nr 812/2004 och om en vetenskaplig utvärdering av vilka effekter användningen av särskilt stågarn, snärjgarn och grimgarn har på valar i Östersjön enligt rådets förordning (EG) nr 2187/2005

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

Oavsiktlig fångst av valar vid fiske: Rapport om genomförandet av vissa bestämmelser i rådets förordning (EG) nr 812/2004 och om en vetenskaplig utvärdering av vilka effekter användningen av särskilt stågarn, snärjgarn och grimgarn har på valar i Östersjön enligt rådets förordning (EG) nr 2187/2005

BAKGRUND

Rådets förordning (EG) nr 812/2004

I rådets förordning (EG) nr 812/2004[1] fastställs åtgärder för att minska fiskefartygens oavsiktliga fångst av valar. Förordningen fastställer i vilka fisken det är obligatoriskt att använda ljudskrämmare, så kallade pingers, de tekniska specifikationerna och villkoren för användningen av denna utrustning. Dessutom fastställs det vid vilka fisken det måste genomföras system för observatörer till sjöss. Medlemsstaterna har ansvaret för att se till att ljudskrämmarna införs, för att övervaka hur effektiva de är och för att genomföra övervakningssystemen enligt riktlinjerna i denna förordning.

Rapporteringskrav

Enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 812/2004 ska medlemsstaterna till kommissionen skicka en uttömmande årsrapport om genomförandet av vissa bestämmelser i förordningen, inbegripet ”beräkningar av den sammanlagda oavsiktliga fångsten av valar i vart och ett av de berörda fiskena”.

Enligt artikel 7 i samma förordning ska kommissionen efter att ha tagit emot medlemsstaternas andra årsrapport rapportera till Europaparlamentet och rådet om hur förordningen fungerar. Rapporten bör basera sig på en utvärdering som Internationella havsforskningsrådet (ICES) och Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) har gjort av medlemsstaternas rapporter.

Rådets förordning (EG) nr 2187/2005

Rådets förordning (EG) nr 2187/2005[2] innehåller tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön.

Rapporteringskrav

Enligt artikel 27 i förordning (EG) nr 2187/2005 ska kommissionen ”senast den 1 januari 2008 se till att det görs en vetenskaplig utvärdering av vilka effekter användningen av särskilt stågarn, snärjgarn och grimgarn har på valar samt att resultatet föreläggs Europaparlamentet och rådet”.

Sammanslagning av de två rapporterna

Den information som krävs för den vetenskapliga utvärderingen av vilka effekter användningen av särskilt stågarn, snärjgarn och grimgarn har på valar enligt förordning (EG) nr 2187/2005 liknar väldigt mycket den information om oavsiktlig fångst som medlemsstaterna med hjälp av systemet med observatörer till sjöss samlar in enligt förordning (EG) nr 812/2004. Den rapport som kommissionen ska lämna enligt artikel 7 i förordning 812/2004 ska huvudsakligen basera sig på medlemsstaternas rapporter som bland annat ska innehålla uppskattningar av den sammanlagda oavsiktliga fångsten av valar i vart och ett av de berörda fiskena. Medlemsstaternas rapporter ska dessutom innehålla en utvärdering av observatörsrapporternas slutsatser och alla andra relevanta uppgifter, inklusive om eventuell forskning som bedrivits i medlemsstaterna för att minska oavsiktlig fångst av valar vid fiske. Båda rapporterna kommer därför att innehålla samma information om oavsiktlig fångst av valar vid användning av fiskeredskap. Kommissionen har därför beslutat att slå samman de två begärda rapporterna till Europaparlamentet och rådet.

Efter det att kommissionen hade gjort en preliminär genomgång av medlemsstaternas rapporter föreslog kommissionen att det skulle organiseras en workshop om oavsiktlig fångst av valar i syfte att förbättra tillämpningen av förordningen. Workshoppen hölls den 24–25 mars 2009 i Bryssel. Det beslutades att slutsatserna från workshoppen skulle ingå i den sammanslagna rapporten för att göra den så fullständig som möjligt på grundval av all tillgänglig information. På grund av workshoppen och sent inkomna rapporter från några medlemsstater var det inte möjligt att lägga fram den enligt förordning (EG) nr 2187/2005 begärda rapporten i tid.

DEN HÄR RAPPORTEN – INNEHÅLL OCH METOD

Kommissionen har fått de nationella rapporterna för åren 2004–2005 och 2006 från medlemsstaterna i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 812/2004. Internationella havsforskningsrådet (ICES) och Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) har ombetts analysera medlemsstaternas rapporter med avseende på deras vetenskapliga innehåll och genomförandet av förordning (EG) nr 812/2004. Deras slutsatserna ingår i denna rapport.

ICES ombads också göra en vetenskaplig utvärdering av vilka effekter användningen av särskilt stågarn, snärjgarn och grimgarn har på valar i Östersjön. Denna rapport innehåller både resultaten av denna utvärdering och andra tillgängliga uppgifter om oavsiktlig fångst av valar i Östersjön.

Som ett led i utvärderingen av genomförandet av förordning (EG) nr 812/2004 organiserade kommissionen en workshop i Bryssel den 24–25 mars 2009. I rapporten redogörs även för de viktigaste resultaten av workshoppen och för förslag för det fortsatta arbetet.

ANALYS AV MEDLEMSSTATERNAS RAPPORTER OM FÖRORDNING (EG) NR 812/2004

Enligt de genomgångar av medlemsstaternas årsrapporter som ICES[3] och STECF[4] har gjort fanns det stora skillnader i årsrapporternas format och innehåll. Det finns få tecken på att medlemsstaterna har samarbetat, och merparten av de uppgifter som rapporterats in är resultatet av enskilda medlemsstaters egna insatser. När det gäller information om oavsiktlig fångst har det endast inrapporterats ett fåtal nyligen gjorda beräkningar av den sammanlagda bifångsten av småvalar i enskilda fisken i europeiska vatten3.

Kommissionen drar slutsatsen att medlemsstaternas årsrapporter sällan ger en klar bild över de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit i enlighet med förordning (EG) nr 812/2004. Endast ett fåtal medlemsstater har kunnat prioritera åtgärder som tar sikte på att minska oavsiktlig fångst av valar. Frankrike och Storbritannien är de enda medlemsstaterna som har lämnat information om beräknad sammanlagd oavsiktlig fångst av valar.

Kommissionen har förstått att det i de flesta medlemsstaterna har varit problem med genomförandet av förordning (EG) nr 812/2004 och i synnerhet med följande krav:

Kravet på att använda ljudskrämmare. Tekniska specifikationer och användningsvillkor

De medlemsstater som har rapporterat om användningen av ljudskrämmare (pingers) har konstaterat att denna utrustning är mycket dyr och inte alltid så effektiv, dvs. det som kan verka skrämmande för vissa valar kan vara en lockande signal för andra djur. Hanteringen av utrustningen rapporteras vara problematisk och kan vara en säkerhetsrisk för fiskare. Några av medlemsstaterna har inlett forskningsprojekt för att utveckla mer effektiva ljudskrämmare.

Kommissionen känner till problemen med användningen av ljudskrämmare och noterar den ansträngning som vissa medlemsstater gjort när det gäller forskning om ljudskrämmare, och då även hos dem som inte behöver använda ljudskrämmare. Forskning om denna utrustnings effektivitet och andra skyddsåtgärder pågår fortfarande både på nationell och internationell nivå. Medlemsstaterna bör prioritera forskning och spridning av bästa metoder.

Eftersom medlemsstaternas rapportering om pingers var ofullständig och inte pekar på ett tydligt resultat, kan kommissionen inte utifrån medlemsstaternas rapporter dra några slutsatser om hur effektiv användningen av ljudskrämmare är för att minska oavsiktlig fångst av valar.

Kravet på att utforma och införa system för observatörer till sjöss och på att övervaka oavsiktliga fångster av valar

Kravet på att införa ett system för observatörer till sjöss verkar inte ha genomförts i särskilt stor utsträckning. Vissa medlemsstater påstår att de inte har tillräckliga resurser (varken ekonomiska eller mänskliga) för att införa dessa program eller att de inte kan täcka alla områden, och informationen om de antagna programmen och observatörsrapporterna är ofta ofullständiga. Sex av de 22 medlemsstaterna rapporterade att deras fiskeverksamhet inte omfattades av förordningens tillämpningsområde. Vissa medlemsstater lade fram information baserad på forskningsstudier som gjorts på nationell nivå eller via internationella partnerskap. Andra medlemsstater har samlat in information från sina nationella hamnmyndigheter eller vid intervjuer med fiskare. Eftersom endast ett fåtal medlemsstater har rapporterat oavsiktlig fångst av valar är det inte möjligt att bilda sig en klar bild av samspelet mellan fisken och valbestånden. Kommissionen kan därför inte göra en uttömmande och objektiv analys av oavsiktlig fångst av valar i EU:s vatten.

Diskussion

Rapporteringen om de åtgärder som genomförts enligt förordning (EG) nr 812/2004 visar att endast ett fåtal medlemsstater gör tillräckligt mycket för att se till att förordningen följs. Det står klart att genomförandet av förordningen kräver stort engagemang och stora insatser från medlemsstaternas sida, vilket de flesta av dem inte har kunnat åstadkomma av de skäl som anges ovan. Kommissionen kan sammanfattningsvis säga att strävan efter att lösa problemet med oavsiktlig fångst av valar fortfarande ligger i sin linda.

Resultatskillnaderna kan förklaras med att det gällde olika regler för när medlemsstaterna skulle tillämpa förordningen i de olika områdena. Vissa medlemsstater har dessutom senarelagt användningen av ljudskrämmare på grund av problemen med användningen av dem och i stället samordnat/deltagit i olika nationella och internationella forskningsprojekt för att förbättra skyddsutrustning och skyddstekniker.

Kommissionen delfinansierar flera projekt genom Life, EU:s finansiella instrument för stöd till miljö- och naturbevarande projekt, och vissa av dessa projekt bidrar till genomförandet av Natura 2000 i marin miljö. Lifeprojekten handlar ofta om att undersöka hur man ska undvika, minska eller på annat sätt mildra antalet oavsiktliga fångster av marina däggdjur.

Även om det i förordning (EG) nr 812/2004 anges vilka fisken medlemsstaterna särskilt ska uppmärksamma när det gäller effekterna av oavsiktlig fångst och dödande av valar, bör det påpekas att åtgärder för att minska effekterna av fisket på valbestånden inte enbart styrs av denna förordning. Medlemsstaterna är enligt artikel 12 i rådets direktiv 92/43/EEG (habitatdirektivet) skyldiga att vidta forsknings- eller bevarandeåtgärder för att säkerställa att oavsiktlig fångst av valar inte får betydande negativa följder för dessa arter. Enligt habitatdirektivet omfattas alla valarter av ett strikt skydd i sitt naturliga utbredningsområde. Medlemsstaterna ska undersöka valarnas bevarandestatus och införa ett system för övervakning av oavsiktlig fångst och oavsiktligt dödande. Enligt artikel 6 ska medlemsstaterna i de särskilda bevarandeområdena vidta lämpliga åtgärder för att förhindra en försämring av livsmiljöerna och habitaten för arterna samt kraftiga störningar av de arter för vilka områdena har utsetts. Ett antal sådana områden har utsetts för arterna Phocoena phocoena och Tursiops truncatus .

VETENSKAPLIG UTVÄRDERING AV EFFEKTERNA AV STÅGARN, SNÄRJGARN OCH GRIMGARN PÅ VALAR I ÖSTERSJÖN

Den vanligast förekommande valen i Östersjön är tumlaren ( Phocoena phocoena ). Populationen beräknas uppgå till färre än 1 000 djur[5]. Enligt medlemsstaternas rapporter fångades inga valar oavsiktligt i Östersjön vid de övervakade fiskena under 2005 och 2006. I april 2008 meddelade ICES kommissionen att medlemsstaternas uppgifter var otillräckliga för att göra en vetenskaplig utvärdering av effekterna av stågarn, snärjgarn och grimgarn på valar i Östersjön.

De råder också en uppenbar brist på annan information om oavsiktlig fångst av valar i fiskeredskap i Östersjön. De uppgifter som finns tillgängliga gäller huvudsakligen strandade djur med märken som tyder på att djuren har dött i nätredskap. Enligt en studie som nyligen gjorts i Tyskland på de fler än 150 strandade tumlare som under 2007 hittats längs Tysklands Östersjökust har 47 % betraktats som oavsiktlig fångst eller misstänkt oavsiktlig fångst[6]. För att kunna göra en fullständig utvärdering av effekterna av stågarn, snärjgarn och grimgarn på oavsiktlig fångst av valar i Östersjön är det dock inte tillräckligt med uppgifter om strandade valar eftersom de inte ger information om var och med vilket redskap djuren fångats. I nuläget kan det alltså inte dras några tillförlitliga slutsatser av effekterna av stågarn, snärjgarn och grimgarn på valar i Östersjön.

Diskussion

Den nuvarande populationen av tumlare i Östersjön är alarmerande låg. Knappt 1 000 djur återstår5. Uppgifter både om population och bifångstnivåer visar att arten för inte så länge sedan både var talrikare och utbredd längre norrut i Östersjön[7][8]. Även om man bortser från risken för att den genetiska mångfalden minskar, vilket begränsar möjligheten för populationen att anpassa sig till miljöförändringar, är utarmade populationer också mer sårbara för oavsiktlig fångst än välmående populationer.

Bristen på uppgifter om oavsiktlig fångst av tumlare i Östersjön beror troligen på följande:

1. Tumlarpopulationen i Östersjön är liten.

2. Fiskare rapporterar inte när de fångat en val. Rapporter om strandade valar längs Östersjöns stränder med märken efter nätredskap tyder på att tumlare som fås som bifångst kastas överbord[9][10].

Slutsatserna från Ascobans senaste återhämtningsplan för tumlare i Östersjön5 ( Conservation of Small Cetaceans of the Baltic and North Seas ) bekräftar dessa antaganden: Ytterst få tumlare gör att de sällan ses eller fångas av fiskare och fiskarna accepterar därför motvilligt forskarnas och naturvårdarnas påståenden om att bifångst är ett allvarligt hot mot valbeståndet. Om det inte vidtas åtgärder för att förebygga bifångster kommer antalet tumlare att förbli få (vilket gör det svårt att uppskatta beståndsstorleken mera exakt), bifångsterna kommer att fortsätta vara små (vilket gör det svårt att kvantifiera dem) och fiskarna kommer även fortsättningsvis att ställa sig tvivlande till att bifångster vid fisken är ett problem för valbestånden. Det är därför riskabelt att dra slutsatsen att ingen rapportering av bifångster betyder att det inte finns något problem med bifångster.

WORKSHOP OM GENOMFÖRANDET AV FÖRORDNING (EG) NR 812/2004

Kommissionen är medveten om att det råder problem i samband med genomförandet av förordning (EG) nr 812/2004 och ska försöka lösa dem. Kommissionen arrangerade därför en workshop i ämnet i Bryssel den 24–25 mars 2009. Syftet med workshoppen var att samla in information, lägga grunden för diskussioner och diskutera eventuella ändringar av förordning (EG) nr 812/2004. Programpunkterna var följande:

- Presentation från kommissionen av en utvärdering av genomförandet av förordning (EG) nr 812/2004 under de senaste fyra åren.

- Valbeståndets status i EU-vattnen.

- En genomgång av förordningens genomförande i EU:s olika marina regioner.

- Den senaste vetenskapliga och tekniska utvecklingen när det gäller ljudskrämmare och andra skyddsåtgärder.

De som deltog i workshoppen var bland annat nationella förvaltningar, företrädare för olika regionala rådgivande nämnder och för den rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk (Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture, ACFA), forskare och de två avdelningar inom kommissionen som sysslar med ämnet.

Några av de viktigaste resultaten av workshoppen var följande:

- Det finns ett behov av större kunskap om valarnas förekomst och utbredning i alla EU-vatten. Workshoppen visade också att förekomsten av valar skiftar.

- Deltagarna var eniga om att s.k. pingers är effektiva tumlarskrämmare. Det är dock nödvändigt att utveckla den tekniska och praktiska tillämpningen, så att yrkesfiskarnas säkerhet inte äventyras. Yrkesfiskare bör vara med och både testa och praktiskt använda denna utrustning. Det pågår också forskning om andra skyddsåtgärder och skyddstekniker. Om de visar sig vara effektiva bör man överväga alternativ till pingers.

- Det bör övervägas om små fartyg som är kortare än 12 meter och 15 meter också ska använda skyddsåtgärder och delta i observatörsprogram.

- Vissa medlemsstater har infört systemet med observatörer till sjöss i enlighet med specifikationerna i förordning (EG) nr 812/2004. Resultaten visade att kraven i förordningen på exakta uppgifter är mycket högt ställda och i vissa fall omöjliga att uppnå för arter som sällan fångas som bifångst.

- Övervakningsprogrammen bör göras mer effektiva genom samstyrd övervakning och sammanläggning av nationella datamängder. Det bör också övervägas om områden där användningen av ljudskrämmare är obligatorisk bör övervakas.

- Samarbetet med fiskerinäringen måste förbättras, så att det blir lättare att dokumentera effekterna av åtgärder som syftar till att minska oavsiktlig fångst av valar, eller andra bestånd utan kommersiellt intresse.

SLUTSATSER OCH VÄGVAL

Slutsatserna grundar sig på analysen av medlemsstaternas rapporter, på resultatet av workshoppen om genomförandet av förordning (EG) nr 812/2004 (se punkt 5) och slutsatserna från den vetenskapliga utvärderingen av vilka effekter användningen av stågarn, snärjgarn och grimgarn har på valar i Östersjön. Även om det endast inrapporterats ett fåtal fall av oavsiktlig fångst i EU:s vatten, finns det på grundval av uppgifter från systemet med övervakning till sjöss eller obduktioner av strandade djur vetenskapliga belägg för att det fortfarande råder en konflikt mellan valar och fisken. Informationen om valbestånden är osammanhängande och beståndsstatusen är fortsatt oklar.

Kommissionen är medveten om att vissa medlemsstater har gjort stora ansträngningar för att på ett korrekt sätt tillämpa förordning (EG) nr 812/2004, och att vissa medlemsstater släpar efter. Kommissionen inser att det kan finnas anledning att ändra förordningen vid ett senare tillfälle, men vill samtidigt påpeka att det inte har varit möjligt att utvärdera effekterna av de åtgärder som finns till hands för att minska oavsiktlig fångst av valar eftersom förordningen ännu inte genomförts fullt ut i alla medlemsstaterna. De erfarenheter om bästa metoder som lagts fram vid workshopparna visar att det under rådande omständigheter är möjligt att nå goda resultat. Förordningen ger möjlighet till flexibilitet och denna måste användas till fullo.

Eftersom det är absolut nödvändigt att minska fiskets effekter på valbestånden i EU:s vatten uppmanar kommissionen medlemsstaterna att vidta alla de åtgärder som krävs för att förbättra genomförandet av förordning (EG) nr 812/2004. Kommissionen vill också understryka att medlemsstaterna enligt habitatdirektivet är skyldiga att övervaka oavsiktlig fångst och oavsiktligt dödande av alla valarter och att se till att sådan verksamhet inte har betydande inverkan på bestånden. Det betyder att medlemsstaterna är skyldiga att vidta lämpliga åtgärder för att skydda valbestånden även i samband med annan fiskeverksamhet och i andra områden som inte omfattas av förordning (EG) nr 812/2004, men där oavsiktlig fångst är ett problem.

Som uppföljning av workshoppen kommer kommissionen att noga överväga följande punkter:

- Fullständig användning av den flexibilitet som ges i förordning (EG) nr 812/2004 som svar på problemen med övervakningsprogram, redskap och områden.

- Låta Svarta havet omfattas av förordning (EG) nr 812/2004.

- Uppmuntra medlemsstaterna att utvidga de nuvarande övervakningsprogrammen till att även omfatta övervakning av oavsiktlig fångst av valar, och därmed följa vissa medlemsstaters exempel.

- Främja debatten med fiskerinäringen om skyddsåtgärder inom ramen för de regionala rådgivande nämnderna.

- Fastställa mätbara mål för högsta tillåtna nivå för oavsiktlig fångst av olika valbestånd.

För att harmonisera den information som medlemsstaterna ska rapportera in kommer kommissionen dessutom att gå igenom det rapporteringsformat som ICES[11] har lagt fram och som setts över av STECF[12], och göra det tillgängligt för medlemsstaterna. Kommissionen hoppas därför från och med nästa år få in fullständiga rapporter från samtliga berörda medlemsstater med all den information som krävs enligt förordningen samt annan lämplig information som ska lämnas in enligt artikel 6.2.

Gemenskapen bör också titta närmare på det kritiska läget för tumlarbeståndet i Östersjön och överväga vilka åtgärder som bör vidtas. Enligt ICES senaste utlåtande om valar kommer det bästa skyddet av bestånden att kunna uppnås om alla berörda parter involveras3. Kommissionen håller med om detta och uppmuntrar därför medlemsstaterna och de olika intresseorganisationerna att undersöka hur man kan minska oavsiktlig fångst av tumlare i Östersjön. För att utöka kunskapsbasen har kommissionen nyligen offentliggjort en inbjudan att lämna anbud på en undersökning med rubriken insamling av uppgifter om bifångster av valar i Östersjön, Kattegatt och Öresund .

[1] Rådets förordning (EG) nr 812/2004 av den 26 april 2004 om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98.

[2] Rådets förordning (EG) nr 2187/2005 av den 21 december 2005 om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund, om ändring av förordning (EG) nr 1434/98 och om upphävande av förordning (EG) nr 88/98.

[3] ICES utlåtande 2008. 1.5.1.2 Status of small cetaceans and by-catch in European waters (dokumentet finns tillgängligt på engelska på Internet)

[4] 28:e rapporten från plenarmötet i Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (PLEN-08-02) (dokumentet kan fås på begäran).

[5] ASCOBAN, Recovery plan for Baltic Harbour Porpoises . Utkast 8 april 2009

[6] ICES WKFMMPA Report 2008 ICES CM 2008/MHC:11 Report of the Workshop on Fisheries Management in Marine protected areas .

[7] Koschinski, Sven, Current knowledge on harbour porpoises (Phocoena phocoena) in the Baltic Sea , 2002. Ophelia.

[8] Lindroth, A 1962 Baltic salmon fluctuations 2: Porpoise and Salmon. Reports of the institute of the Swedish Freshwater Research Drottningholm

[9] Siebert, U. et al 2006 A decade of harbour porpoise occurrence in German waters – analyses of aerial surveys, incidental sightings and strandings . Journal of Sea research.

[10] Naturvårdsverket och Fiskeriverket, 2008, Åtgärdsprogram för tumlare 2008–2013

[11] Förslaget från ICES finns på ICES webbplats.

[12] Se punkt 3.6.6. i rapporten från det 28:e plenarsammanträdet i Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (PLEN-08-02).