Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Framsteg i genomförandet av EU:s skogsstrategi – En ny EU-skogsstrategi: för skogarna och den skogsbaserade sektorn

(COM(2018) 811 final)

(2020/C 47/13)

Föredragande: Andreas THURNER

Medföredragande: Antonello PEZZINI

Remiss Europeiska kommissionen, 18.2.2019 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Beslut av EESK:s plenarförsamling 22.1.2019 (i avvaktan på remiss) Ansvarig sektion Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö Antagande av sektionen 1.10.2019 Antagande vid plenarsessionen 30.10.2019 Plenarsession nr 547 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 162/0/1

1. Slutsatser och rekommendationer

EESK:s ståndpunkt:

1.1 EESK efterlyser en uppdaterad EU-skogsstrategi efter 2020 som en del av den europeiska gröna given. Den nya strategin skulle kunna blicka framåt till 2050, för att säkerställa ett konsekvent genomförande av väl erkända politiska åtaganden såsom FN:s strategiska plan för skog, FN:s mål för hållbar utveckling och Parisavtalet. Vikten av skogar, skogsbruk och skogsbaserade industrier när det gäller att uppnå dessa mål bör erkännas inom alla sektorer och leda till bästa möjliga sektorsöverskridande samarbete.

1.2 EESK betonar att klimatförändringarna är en stor utmaning för vår planet med omedelbara, mestadels negativa, konsekvenser för skogssektorn själv. Samtidigt har den skogsbaserade sektorn stor potential att tillhandahålla lösningar för att begränsa klimatförändringarna genom en hållbar och cirkulär bioekonomi, under förutsättning att effektiva anpassningsstrategier genomförs i god tid. Koldioxidbindningens fulla potential måste utvecklas ytterligare genom att man ökar virkesutnyttjandet på ett hållbart sätt, i större utsträckning ersätter fossilbaserade råvaror och fossilbaserad energi och intensifierar koldioxidlagringen i långlivade träprodukter. Artrika skogar är bättre för klimatet än monokulturer, som kan påverka hållbarheten negativt på lång sikt.

1.3 EESK framhäver vikten av att ytterligare utveckla harmoniserade skogsinformationssystem för att öka kunskapen och informationen om tillgänglighet till och status för skogsresurser och de möjligheter de tillhandahåller när det gäller att förse samhället med många olika tjänster, däribland förnybara råvaror, energi och andra skogsprodukter.

1.4 Kommittén understryker vikten av skogarnas multifunktionella roll och konstaterar att klimatförändringar är ett hot mot ekosystemtjänster. På grund av klimatförändringarna förväntas risken för naturliga störningar såsom skogsbränder, översvämningar, torka och skador orsakade av skadegörare såsom barkborrar öka. En välavvägd blandning av finansieringsinstrument är avgörande för att säkerställa fortsatta investeringar i modern teknik och i klimat- och miljöåtgärder för att stärka skogarnas mångsidiga roll. När det gäller privata skogsinnehav är det viktigt att säkerställa att äganderättigheter respekteras och att beslut i samband med skogar fattas i partnerskap med skogsägarna.

1.5 EESK rekommenderar att man kartlägger arbetskraftens nuvarande status och gör en prognos över arbetskraftsbehoven inom den europeiska skogsbaserade sektorn, särskilt när det gäller arbetskraften i skogen. En korrekt bild av sektorns attraktivitet och dess kvalificerade arbetskraft är nödvändig för att ytterligare utveckla den skogsbaserade värdekedjan och säkerställa ekosystemens livskraft. Anständiga arbeten och arbetsvillkor är en förutsättning för att locka människor till den skogsbaserade sektorn.

1.6 EESK uppmuntrar till att den ständiga kommittén för skogsbruk, den civila dialoggruppen för skog och kork samt EU:s expertgrupp om skogsindustrier och sektorsrelaterade frågor involveras bättre i förarbetet kring EU:s skogspolitik, så att man fullt ut kan dra nytta av deras expertkunskaper.

1.7 EESK understryker vikten av att minska den globala avskogningen och skogsförstörelsen genom att stärka aktiv och hållbar skogsförvaltning, till exempel med hjälp av ett gemensamt europeiskt avtal, användning av lokalt producerad biomassa i Europa och stöd till omställningen mot mer hållbara konsumtionsmönster.

2. Allmänna kommentarer

EESK:s ståndpunkt:

2.1 EESK välkomnar kommissionens rapport om framstegen i genomförandet av EU:s skogsstrategi och noterar att de flesta av åtgärderna i den fleråriga genomförandeplanen (Forest MAP) har genomförts så som var avsett.

2.2 EESK välkomnar rådets slutsatser om framstegen i genomförandet av EU:s skogsstrategi och rekommendationerna rörande en ny strategisk ram för skogar.

2.3 Kommittén påminner om vikten av medlemsstaternas subsidiaritet när det gäller skogspolitik och understryker den avgörande roll EU:s skogsstrategi har som ett verktyg för politisk samordning och enhetlighet mellan olika delar av den skogsrelaterade politiken, för att stärka en helhetssyn på hållbar skogsförvaltning och den skogsbaserade sektorns värdekedja.

2.4 EESK betonar att den skogsbaserade sektorn är ytterst relevant när det gäller omställningen från en fossilbaserad till en biobaserad ekonomi. En stark roll för den skogsbaserade sektorn i den cirkulära bioekonomin kommer att innebära fantastiska möjligheter för den europeiska ekonomin att uppnå globalt tekniskt ledarskap inom denna sektor.

2.5 Klimatförändringarna är en stor utmaning för mänskligheten och för vår planet, och påverkar redan skogarna och den skogsbaserade sektorn i stor utsträckning (t.ex. konsekvenser för trävarornas kvantitet och kvalitet och mycket stora mängder skadat virke). Således är begränsningsåtgärder, skogsförvaltning och skogarnas anpassning till förändrade klimatvillkor avgörande. Friska och motståndskraftiga skogar har här en avgörande roll. En aktiv och hållbar förvaltning, som bland annat bevarar den biologiska mångfalden i skogarna, är nödvändig för att skydda deras motståndskraft och livskraft på lång sikt. Ytterligare utveckling av virkesutnyttjande (t.ex. via digitalisering och ny teknik) och användning av trä och träbaserade produkter är avgörande för att uppnå klimatmålen. Koldioxidbindningens fulla potential måste utvecklas ytterligare genom att fossilbaserade råvaror och fossilbaserade energi ersätts i större utsträckning och koldioxid lagras i långlivade träprodukter.

2.6 EESK betonar vikten av forskning och innovation för att hitta lösningar för mer hållbara träbiomassabaserade värdekedjor. Detta kommer att öka framstegen i riktning mot minskade växthusgasutsläpp från bearbetningsteknik samt utvecklingen av nya innovativa träbiomassabaserade lösningar för marknaderna. Ytterligare utveckling och införande av digitala och tekniska lösningar kommer att underlätta teknik för precisionsskogsbruk och medföra förbättringar till stöd för hållbar skogsförvaltning.

2.7 Kommittén framhåller vikten av skogarnas mångsidiga roll och tillhandahållandet av olika ekosystemtjänster, och konstaterar att klimatförändringarna är ett stort hot mot skogarnas möjlighet att fullgöra denna roll. Därför krävs tillräckliga resurser för att se till att de olika ekosystemstjänsterna finns kvar, däribland skogarnas skyddande funktion, samt en hållbar försörjning av trä till samhället, samtidigt som man bevarar den biologiska mångfalden och säkerställer anpassningen till klimatförändringarna. En välavvägd blandning av finansieringsinstrument (t.ex. EIB, Efsi, GJP, ESF, nationella medel, privata medel) kommer att säkerställa fortsatta investeringar i modern teknik samt i klimat- och miljöåtgärder som stärker skogarnas mångsidiga roll. I den framtida fleråriga budgetramen bör man överväga att inrätta en särskild fond för åtgärder i syfte att lindra betydande förluster inom skogsbruket till följd av klimatförändringarna.

2.8 EESK understryker den viktiga roll som aktivt förvaltade skogar och den skogsbaserade industrin spelar i skapandet av fler gröna jobb och mer tillväxt i landsbygds- och stadsområden, bland annat inom ekoturism, rekreation och hälsotjänster.

2.9 Den nya och moderna tekniken i skogssektorn kräver kvalificerad arbetskraft och anständiga arbetsvillkor. I nuläget verkar bristen på kvalificerade unga arbetstagare vara ett problem i hela Europa. Lämpliga åtgärder måste därför vidtas för att komma till rätta med denna utmaning och locka unga människor till den skogsbaserade sektorn. I detta hänseende vore det ändamålsenligt att kartlägga arbetskraften.

2.10 Det finns ett behov av att främja tidig planering, samarbete och investeringar för att förhindra och hantera naturliga störningar som skogsbränder, översvämningar, torka och skador orsakade av skadegörare (t.ex. barkborrar) och sjukdomar.

2.11 Kommittén understryker skogarnas skyddande funktion mot erosion, laviner, stenras och översvämningar, särskilt i bergsområden.

2.12 Skogar, inklusive förvaltade skogar, är naturliga ekosystem med biologisk mångfald. Industriella monokulturplanteringar, särskilt av främmande arter, saknar dock ofta biologisk mångfald och medför en ökad katastrofrisk och fungerar i vissa fall inte som koldioxidsänkor. Ett hållbart skogsbruk förutsätter att skogen består av flera olika trädslag och förvaltas med någon form av hyggesfritt skogsbruk. Artrika skogar är bättre för klimatet än monokulturer, som kan påverka hållbarheten negativt på lång sikt.

2.13 EESK efterlyser att man bättre integrerar den sakkunskap som finns hos den ständiga kommittén för skogsbruk, den civila dialoggruppen för skog och kork samt EU:s expertgrupp om skogsindustrier och sektorsrelaterade frågor i förarbetet till EU:s skogspolitik. Detta kommer att stärka kunskapsbasen om den skogsbaserade värdekedjan i beslutsfattandet, i upplysnings- och kommunikationskampanjer och i godkännandet och genomförandet av politiska beslut.

2.14 Lokala och regionala myndigheter spelar en viktig roll för att stärka ett hållbart utnyttjande av skogar och den skogsbaserade sektorns livskraft, och de kan ta hänsyn till denna aspekt i offentliga upphandlingar.

2.15 EESK anser att lämpliga kommunikations- och informationsinsatser om hållbar skogsförvaltning är betydelsefulla för att säkra samhällets stöd. I det avseendet erbjuder skogar i och omkring tätorter en stor potential, eftersom det finns starka kopplingar mellan samhället (lokal rekreation) och den skogsbaserade sektorn.

2.16 Kommittén betonar vikten av att främja processen för att ta fram ett rättsligt bindande avtal om skogar i syfte att stärka den politiska ramen för skogar i hela Europa.

3. Särskilda kommentarer

3.1 Skogar spelar en avgörande roll i bekämpningen av klimatförändringar

3.1.1 Omställningen till en klimatneutral ekonomi är en enorm utmaning, men också en möjlighet, och kräver att utsläppen från fossila bränslen minskas betydligt samt att koldioxidbindningen ökar markant. Att ersätta produkter och bränslen framställda av fossila råvaror medför en enorm potential för att uppnå klimatneutralitet senast 2050.

3.1.2 För ett effektivt koldioxidupptag krävs en kontinuerlig och ökande biomassatillväxt samt att avverkning sker med lämpliga metoder och vid rätt tidpunkt. Den långsiktiga lagringen av biogent kol kräver förbättrad (ökad, bättre, längre) användning av träbaserade produkter. En aktiv och hållbar skogsförvaltning och resurseffektiv användning av trä är grundläggande för att uppnå klimatmålen (vilket redan diskuterats i ett tidigare yttrande om klimat- och energipolitikens effekter ( 1 ) och i ett tidigare yttrande om ansvarsfördelning och LULUCF-sektorn ( 2 ) ). Insatserna för att öka användningen av träbaserade produkter skulle kunna gynnas av att man erkänner ett bredare urval av ”avverkade träprodukter” enligt LULUCF-förordningen ( 3 ) och, under alla omständigheter, av att avverkade träprodukter får längre halveringstid genom miljömässigt lämpliga träbevarandetekniker.

3.1.3 En kubikmeter trä binder ungefär ett ton koldioxid ( 4 ) . Den växande biomassan har dokumenterad kapacitet att absorbera koldioxid. Därför är aktiv skogsförvaltning med metoder för hållbar skogsförvaltning ( 5 ) och kontinuerlig föryngring av skogsbeståndet avgörande för att uppnå en maximal hållbar ökning som främjar tillgången till biomassa.

3.2 Mångsidiga skogar och ekosystemtjänster måste kompenseras ordentligt:

3.2.1 Förutom trä och icke träbaserade produkter (t.ex. kork, svamp, bär) tillhandahåller skogarna en rad olika ekosystemtjänster som landsbygdssamhällen och samhällen i och omkring tätorter är beroende av (t.ex. vatten, luft, rekreationsområden, hälsotjänster). Förändrade förutsättningar på grund av klimatförändringarna ökar trycket på skogarna och risken för att naturkatastrofer ska inträffa. Därför måste lämpliga åtgärder för klimatskydd och insatser för begränsning och anpassning stärka skogarnas motståndskraft och mångsidiga roll.

3.2.2 Trots den svåra marknadssituationen på grund av svårigheter som förvärrats av klimatförändringarna (t.ex. barkborrar, rotvältor, skogsbränder, översvämningar och torka), är det av yttersta vikt att man säkerställer kontinuiteten i ekosystemtjänsterna, så att skogarnas mångsidiga roll bevaras. Det är därför avgörande att lämpliga marknadsförutsättningar främjar de skogsbaserade industriernas tillgång på trä och träbiomassa.

3.2.3 Det skulle också kunna vara värdefullt att undersöka kommersialiseringen av koldioxidkompensation genom frivilliga koldioxidmarknader ( 6 ) . Till exempel går Life-pilotprojektet CARBOMARK ( 7 ) ut på att utveckla frivilliga lokala koldioxidmarknader för att begränsa klimatförändringarna. Syftet är att främja en lokal marknad för handel med koldioxidkrediter på frivillig basis, som ett sätt att stärka EU:s politik för att bekämpa klimatförändringarna genom att — begränsa effekterna av växthusgaser genom att främja koldioxidavskiljning, — skapa inkomster för missgynnade områden genom att beräkna värdet av den koldioxidavskiljningstjänst som finns i skogens ekosystem, — främja lokala myndigheters antagande av strategier för utsläppskompensation, — göra små och medelstora företag mer ansvariga och därmed uppmuntra dem att minska sin egen miljöpåverkan. Det är dock viktigt att se till att kompensationsmekanismen inte är oproportionerlig åt något håll och inte håller tillbaka ett hållbart virkesutnyttjande och en hållbar resursförvaltning.

3.3 En hållbar och cirkulär bioekonomi ger skogssektorn ekonomiska möjligheter med stor potential att begränsa klimatförändringarna (som redan beskrivits i ett tidigare yttrande (8) )

3.3.1 En hållbar bioekonomi bidrar till att begränsa klimatförändringarna genom flera mekanismer: bindning av koldioxid från atmosfären i biomassa via fotosyntes, lagring av kol i biobaserade produkter och ersättning av fossilbaserade insatsvaror, material, produkter och bränslen med biobaserade varianter.

3.3.2 Träbaserade produkter kan lagra kol under lång tid och därigenom hålla den borta från atmosfären. Långlivade träprodukter, såsom timmer till byggnadsmaterial och möbler av hög kvalitet, är några av de effektivaste sätten att lagra koldioxid. Återanvändning och återvinning av biobaserade produkter med kortare livscykel garanterar att koldioxiden förblir lagrad. Alla dessa produkter, däribland avancerade biobränslen, textilier och gröna kemikalier, har stor potential att ersätta de fossilbaserade råvaror och produkter som är huvudorsaken till klimatförändringarna. Dessutom kan biobaserade produkter i slutet av sin livscykel användas till nya biobaserade produkter eller som bioenergi och därigenom ersätta fossila energikällor. Det finns förstås också möjligheter till sidoströmmar längs värdekedjan.

3.3.3 Att underlätta upprättandet av välfungerande biobaserade, träbaserade värdekedjor med hjälp av sektorsöverskridande samarbete kan spela en avgörande roll i utvecklingen av nya affärsekosystem och affärsmöjligheter för sektorn. Här är det viktigt att prioritera forskning, innovation och uppskalning av innovationer, samt utbildning och kompetensutveckling, i syfte att stödja dessa träbaserade värdekedjor och den cirkulära bioekonomin i allmänhet.

3.4 Att stärka hållbar skogsförvaltning och stoppa den globala avskogningen måste förbli tydliga mål för EU:s skogsstrategi

3.4.1 Hållbar skogsförvaltning är en nationell befogenhet för EU:s medlemsstater och den gemensamt överenskomna definitionen av hållbar skogsförvaltning har införlivats i nationell och subnationell lagstiftning i hela EU. Hållbara skogsbruksmetoder baseras på nationella skogsförvaltningssystem. Frivilliga marknadsbaserade verktyg såsom certifiering kan vara ett sätt att lägga fram bevis på hållbarhet.

3.4.2 För att uppnå målen för hållbar utveckling är det viktigt att minska den globala avskogningen och skogsförstörelsen genom att stärka aktiv och hållbar skogsförvaltning med ett gemensamt europeiskt avtal, tillräckligt kraftfulla hållbarhetskapitel i handelsavtal, användning av lokalt producerad biomassa i Europa och stöd till omställningen mot mer hållbara konsumtionsmönster. Dessutom krävs gemensamma insatser för att stödja beskogning på global nivå.

3.4.3 I anknytning till detta välkomnar EESK kommissionens meddelande ”Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar” ( 9 )

4. Bakgrund

4.1 rapporten ) den 7 december 2018. I rapporten behandlas genomförandet av vart och ett av de åtta prioriterade områden som fastställts i EU:s skogsstrategi Kommissionen offentliggjorde halvtidsöversynen ( 10 ) ”Framsteg i genomförandet av EU:s skogsstrategi” (nedan kallad) den 7 december 2018. I rapporten behandlas genomförandet av vart och ett av de åtta prioriterade områden som fastställts i EU:s skogsstrategi ( 11 ) 1) Stödja våra landsbygdsområden och städer 2) Främja konkurrenskraft och hållbarhet för EU:s skogsindustrier, bioenergi och den bredare gröna ekonomin 3) Skogen och klimatförändringen 4) Skydda skogen och förbättra ekosystemtjänsterna 5) Hur ser våra skogar ut och hur förändras de? 6) Nytt och innovativt skogsbruk och mervärdesprodukter 7) Samarbete för en konsekvent förvaltning och en förbättrad förståelse för våra skogar 8) Skogen ur ett globalt perspektiv

4.2 I den fleråriga genomförandeplanen ( 12 ) (Forest MAP) anges prioriteringar för kommissionen fram till 2017. Rapportens syfte är också att bidra till fastställandet av prioriteringar för den återstående perioden 2018–2020.

4.3 I rapporten dras slutsatsen att genomförandet av EU:s skogspolitik i stort sett är på rätt spår. Det som ännu inte åtgärdats är antingen på väg att genomföras eller kommer att genomföras senast 2020. I rapporten ser man dock inte bortom 2020.

4.4 Den 15 april 2019 antog rådet sina slutsatser ( 13 ) om framstegen i genomförandet av EU:s skogsstrategi och uppmanade kommissionen att ”börja diskutera alternativ för en ny EU-skogsstrategi för tiden efter 2020”. Logiskt sett bör en sådan strategisk ram omfatta skogar och den skogsbaserade sektorn i sin helhet.

4.5 Europeiska regionkommittén antog ett yttrande ( 14 ) om genomförandet av EU:s skogsstrategi vid sin plenarsession i april 2019.

Bryssel den 30 oktober 2019. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) EESK:s yttrande om Effekter av klimat- och energipolitiken på jord- och skogsbruket (EUT C 291, 4.9.2015, s. 1).

(2) EESK:s yttrande om Ansvarsfördelning 2030 och markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) (EUT C 75, 10.3.2017, s. 103).

(3) Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

(4) Källa: BFW-Praxisinformation Nr. 28 (2012, s. 4)

(5) Resolution H1 General Guidelines for the Sustainable Management of Forests in Europe

(6) Voluntary Carbon Market Insights: 2018 Outlook and First-Quarter Trends

(7) CARBOMARK - Improvement of policies toward local voluntary carbon markets for climate change mitigation

(8) EESK:s yttrande om Bioekonomi – bidrag till genomförandet av EU:s klimat- och energimål samt FN:s mål för hållbar utveckling (EUT C 440, 6.12.2018, s. 45).

(9) COM(2019) 352 final

(10) EU forest strategy on track to achieve its 2020 aims

(11) COM(2013) 659 final

(12) SWD(2015) 164 final

(13) Rådets slutsatser om framstegen i genomförandet av EU:s skogsstrategi och om en ny strategisk ram för skogar

(14) ReK:s yttrande: Genomförandet av EU:s skogsstrategi (EUT C 275, 14.8.2019, s. 5)