[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 4.2.2008

KOM(2008) 62 slutlig

INTERIMSRAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om Rumäniens framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen

INTERIMSRAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om Rumäniens framsteg inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen

In LEDNING

När Rumänien gick med i EU den 1 januari 2007 inrättades en samarbets- och kontrollmekanism [1] för att hjälpa Rumänien att åtgärda de återstående bristerna när det gäller reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption och att övervaka framstegen på dessa områden.

Detta är kommissionens andra rapport inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen[2]. Eftersom det bara gått sex månader sedan den första rapporten kan man inte förvänta sig att Rumänien ska ha hunnit åtgärda bristerna, eller att kommissionen ska kunna ompröva den bedömning som den gjorde i juni i fjol. Rapporten innehåller därför en uppdatering av de faktiska framstegen men ingen bedömning av resultaten i förhållande till de enskilda riktmärkena. Dessutom innehåller denna interimsrapport en översikt över det stöd som Rumänien fått på de områden som har betydelse för riktmärkena. Syftet med detta är att upptäcka om det finns luckor i stödet så att man kan tillhandahålla Rumänien ett relevant och heltäckande stöd.

REFORMEN AV RÄTTSVÄSENDET SAMT KAMPEN MOT KORRUPTION: LÄGESBESKRIVNING

Uppföljning av översynen i juni 2007: åtgärdsplanen

S edan kommissionens första rapport i juni 2007 har en nära och varaktig dialog med de rumänska myndigheterna upprättats mellan Bryssel och Bukarest. Rumänien har regelbundet försett kommissionen med en detaljerad uppdatering av läget.

De rumänska myndigheterna tog fasta på kommissionens förslag att utarbeta en åtgärdsplan som visar hur Rumänien avser att nå riktmärkena. Kommissionen bidrog till arbetet genom att granska och bedöma åtgärdsplanen i metodologiskt hänseende. Efter samråd med berörda parter antog den rumänska regeringen i oktober 2007 en detaljerad åtgärdsplan som lämnades till kommissionen. Det faktum att åtgärdsplanen utarbetades och antogs inom utsatt tid, vilket krävde samlade insatser och snabb mobilisering av avsevärda resurser, avspeglar en stor beslutsamhet hos de rumänska myndigheterna[3].

Uppdatering av framstegen

Riktmärke 1: Säkerställande av ett öppnare och effektivare rättssystem särskilt genom en ökning av Högsta rättsrådets kapacitet och ansvarighet. Rapportering om och övervakning av den nya civilprocesslagens och straffprocesslagens verkan.

- Genomföra nödvändiga åtgärder, inklusive dem i Högsta rättsrådets handlingsplan som antogs i juni 2006, för att säkerställa en enhetlig tolkning och rättstillämpning på alla nivåer i landet, efter samråd med praktiserande domare, åklagare och advokater. Övervaka effekterna av nyligen antagna lagstiftnings- och förvaltningsåtgärder.

- Utforma och genomföra en rationell och realistisk rekryteringsmodell inom domstolsväsendet på grundval av pågående behovsanalys.

- Utveckla och genomföra en plan för omstrukturering av civilministeriet som tacklar befintliga administrativa brister och personalfrågor.

- Övervaka vilken verkan de nyligen antagna ändringarna av civilprocesslagen och straffprocesslagen har på rättssystemet så att alla nödvändiga korrigeringsåtgärder kan tas med i de planerade nya lagarna.

- Rapportera om och övervaka de framsteg som gjorts när det gäller antagandet av dessa nya lagar, även vad gäller föregående samråd samt lagarnas verkan på rättssystemet.

- Stärka Högsta rättsrådets förmåga att utföra sina huvuduppgifter samt dess ansvarighet. Särskilt vidta åtgärder mot potentiella intressekonflikter och oetiskt handlande från rådsledamöters sida. Utifrån de nyligen antagna objektiva kriterierna anställa rättsinpektörer, som också bör representera regionerna på ett bättre sätt.

En serie fortbildningsinsatser och regelbundna möten för domare och åklagare från appellationsdomstolarna, Högsta kassationsdomstolen samt domstolar på regional och lägre nivå har ägt rum för att främja en enhetlig rättspraxis. Liknande aktiviteter planeras för 2008.

I januari 2008 hade en ny ledning utsetts för Högsta rättsrådet, dess budget hade förstärkts och nya förvaltningsplaner offentliggjorts. En kommunikationsstrategi för Högsta rättsrådet och för det rumänska rättsväsendet godkändes i december 2007[4] i syfte att förbättra insynen i rättsväsendet. Högsta rättsrådets organisation har stärkts i och med att 240 av 275 tjänster nu är besatta. Inom åklagarämbetet finns det fortfarande 572 lediga tjänster. I samband med ungefär hälften av alla nyanställningar inom rättsväsendet har ett särskilt förfarande tillämpats för att snabbt fylla befintliga vakanser[5]. I dessa fall tillsattes tjänsterna på grundval av intervjuer och tidigare arbetserfarenhet, utan kontroll av de nya domarnas och åklagarnas kvalifikationer eller utbildning[6]. En personalstrategi för rättsväsendet ska enligt planerna utarbetas till januari 2009.[7] I november 2007 inledde nationella korruptionsbekämpningsdirektoratet förundersökningar mot flera åklagare för att ha fuskat i samband med uttagningsprov för ledande åklagarbefattningar.

Ett förslag till allmänna bestämmelser i den nya straffprocesslagen har utarbetats och överlämnades, efter en offentlig debatt, till de behöriga parlamentsutskotten och till Högsta rättsrådet i december 2007[8]. Det har ännu inte antagits.

Skyldigheten för domstolarna att lägga ut (och uppdatera) sin rättspraxis på Internet kommer enligt planerna att börja gälla i slutet av 2008.[9]

Riktmärke 2: Planenligt inrättande av ett integritetsorgan med ansvar för att kontrollera tillgångar, oförenligheter och potentiella intressekonflikter samt för att utfärda bindande beslut på grundval av vilka avskräckande påföljder kan beslutas.

- Anta lagstiftning för inrättandet av ett effektivt och oberoende integritetsorgan med ansvar för att kontrollera tillgångar, oförenligheter och potentiella intressekonflikter samt utfärda bindande beslut på grundval av vilka avskräckande påföljder kan beslutas.

- Inrätta ett sådant organ (nationella byrån för integritet) samt sörja för att den har tillräckligt med personal och nödvändiga ekonomiska medel för att fullgöra sitt mandat.

Den rättsliga ramen för nationella byrån för integritet antogs i maj 2007[10]. Byrån har dock ännu inte inlett sin verksamhet. Hittills har endast dess vice ordförande utnämnts. Förberedande åtgärder såsom rekrytering, upphandling av utrustning och tilldelning av medel för lokalhyra har inletts, liksom arbetet med organisationsplanen[11].

Riktmärke 3: Fortsatt arbete utifrån redan gjorda framsteg, fortsatta professionella, opartiska undersökningar av påståenden om korruption på hög nivå.

- Fortsätta att uppvisa resultat i form av professionella och opartiska undersökningar av fall av korruption på hög nivå. Säkerställa rättslig och institutionell stabilitet som grund för korruptionsbekämpningen, särskilt genom att bibehålla nuvarande utnämnings- och avsättningsförfarande för Rumäniens riksåklagare, chefsåklagaren vid det nationella korruptionsbekämpningsdirektoratet och andra ledande tjänstemän inom riksåklagarämbetet.

Nationella korruptionsbekämpningsdirektoratets arbete har lett till positiva resultat under de gångna sex månaderna[12]. Fram till oktober 2007 hade direktoratet begärt tillstånd att inleda förundersökningar beträffande åtta tjänstgörande eller före detta ministrar. Detta beviljades av den rumänske presidenten i januari[13]. Beslutet om att häva immuniteten fattades efter en intensiv juridisk och politisk debatt. Under de gångna sex månaderna har flera av dessa fall rörande tjänstgörande eller före detta regeringsmedlemmar återförvisats från domstolarna till åklagarmyndigheten på grund av formella fel. Tillsammans med frågan om immunitet har detta givit anledning till omfattande debatter och stora meningsskiljaktigheter[14]. Det är inte klart om domstolarnas argumentation innebär att bevisningen inte kan godtas, om det krävs en ny utredning eller om åklagarmyndigheten kan åtgärda situationen utan att behöva inleda ett nytt förfarande.[15]

I oktober 2007 antog det rumänska parlamentet en rad ändringar av straffprocesslagen och strafflagen. Lagen om ändring av straffprocesslagen har ännu inte utfärdats av presidenten, som har återvisat den till parlamentet för omprövning.[16] Ändringarna skulle innebära stora förändringar av den rättsliga ramen för förundersökningar och väckande av åtal i brottmål. Bland annat skulle förundersökningsperioden i princip begränsas till sex månader, husrannsakan och avlyssning samt inspelning skulle vara tillåtet endast om den misstänkte underrättats i förväg[17] och bedrägerier som rör belopp på under nio miljoner euro skulle betraktas som mindre allvarliga överträdelser med ett maximistraff på fem år. Om dessa ändringar antas kommer de att få avsevärda negativa konsekvenser för den allmänna effektiviteten i de rumänska brottsutredningarna. De skulle också påverka gemensamma utredningar med medlemsstater, kampen mot terrorism och möjligheterna att lagföra gränsöverskridande brott.

Åklagarmyndigheten kan inte längre använda sig av tekniska utvärderingar om skadors omfattning som gjorts av skattemyndigheterna.[18]

Riktmärke 4: Vidtagande av åtgärder för att förebygga och bekämpa korruption, i synnerhet inom lokal förvaltning.

- Bedöma resultaten av de nyligen avslutade informationskampanjerna och, om nödvändigt, föreslå uppföljningsinsatser inriktade på sektorer utsatta för stor korruptionsrisk.

- Rapportera om åtgärder för att minska korruptionsmöjligheterna och öka öppenheten inom den lokala förvaltningen och om påföljder för tjänstemän anställda inom den offentliga förvaltningen, i synnerhet inom lokal förvaltning.

Ett nytt protokoll med icke-statliga organisationer rörande nationella byrån för integritet undertecknades i november av inrikesministern, efter avsevärda förseningar i projektgenomförandet.[19] Den ”gröna hjälplinjen”, ursprungligen ett gratisnummer där allmänheten kunde rapportera fall av korruption, används numera också för allmänna förfrågningar från medborgarna rörande inrikesministeriets arbete.[20]

Arbetet med att utarbeta en nationell korruptionsbekämpningsstrategi inriktad på känsliga sektorer och den offentliga förvaltningen på lokal nivå har inletts, trots förseningar[21]. Strategin ska enligt planerna antas av regeringen i mars 2008.

STÖD INOM RAMEN FÖR SAMARBETS- OCH KONTROLLMEKANISMEN

Ett omfattande stöd har ställts till Rumäniens förfogande på området rättsliga och inrikes frågor, både från EU-program som Phare och övergångsfaciliteten och från medlemsstaterna.[22] Detta fortsätter att vara det område som EU-stödet efter anslutningen främst inriktas på. Nästan hälften av övergångsfacilitetens medel för Rumänien anslås till denna sektor och omfattar bland annat ett särskilt anslag för projekt som direkt understöder framsteg på de områden som anges under riktmärkena inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen.

Projekten på området rättsliga och inrikes frågor täcker in alla riktmärkena. En närmare analys av de projekt som genomförts sedan 2004[23] visar att några områden, bl.a. reform av rättsväsendet (riktmärke 1), har tilldelats betydande belopp och möjligen har nått en viss ”mättnadsnivå”. Omfattande medel har också tillhandahållits för kapacitetsuppbyggnad inom ramen för kampen mot korruption på hög nivå (riktmärke 3) och mot lokal korruption (riktmärke 4). Emellertid har vissa känsliga sektorer, t.ex. utbildning, ännu inte fått något stöd för korruptionsbekämpning. Den nya nationella byrån för integritet (riktmärke 2), som förväntas kunna inleda sin verksamhet först under första hälften av året, har hittills fått endast små mängder stöd.

Stödet har påverkat Rumäniens framsteg. Reformen av rättsväsendet, som fått konsekvent internationellt stöd, är ett område där framstegen har varit relativt stabila. Nationella korruptionsbekämpningsdirektoratet, som även det har fått ta emot betydande medel, har på relativt kort tid kunnat bygga upp sin kapacitet att undersöka och lagföra fall av korruption på hög nivå.

I fortsättningen bör stödet främst inriktas på att understödja nationella byrån för integritet och kampen mot korruption. Det bör direkt avse de prioriteringar och behov som anges i den rumänska åtgärdsplanen. Företräde bör ges åt mindre, målinriktade stödinsatser som respekterar de rumänska institutionernas absorptionskapacitet och möjliggör fullständigt ägarskap av resultaten. Man bör eftersträva ett sektorsövergripande förhållningssätt och t.ex. fokusera på både domare och åklagare i kampen mot korruption på hög nivå. En planmässig utfasning av stödet på ”mättade” områden framstår som motiverad.

Stödet bör fortsätta i form av utbyte av bästa praxis, utbildningsinsatser och stipendier. Större projekt som avser lokal korruption bör kompletteras med flexibla och målinriktade projekt med ett kortare eller medellångt tidsperspektiv som tar upp speciella aspekter eller inriktas på särskilt känsliga områden och sektorer.

Rumänien uppmanas att till fullo utnyttja det betydande EU-stöd som fortfarande är tillgängligt från övergångsfaciliteten och Taiex. Dessa medel möjliggör både kortvariga, snabba insatser och medellångsiktiga stödprojekt på upp till sex månader ( twinning light , dvs. en mer småskalig version av partnersamverkan).

Enligt kommissionens mening bör medlemsstaterna överväga att ge ett mer direkt och praktiskt inriktat stöd till Rumänien i form av utbyte av bästa praxis, praktikperioder och stipendier samt institutionella samarbetsarrangemang med viktiga organ som nationella byrån för integritet eller nationella korruptionsbekämpningsdirektoratet.

SLUTSATS

Rumänien har under sitt första år som medlem i EU fortsatt att anstränga sig för att åtgärda brister som annars skulle förhindra en effektiv tillämpning av EU:s lagstiftning, politik och program. På centrala områden som bekämpning av korruption på hög nivå har några övertygande resultat emellertid ännu inte redovisats.

Uppdateringen av de faktiska framstegen i denna rapport utgör ingen genomgripande bedömning av resultaten i förhållande till riktmärkena. Situationen ger emellertid på vissa punkter anledning till oro och här behöver åtgärder vidtas innan kommissionen gör en heltäckande bedömning i juni. Det har uppstått förseningar i genomförandet av en konsekvent rekryteringsmodell inom domstolsväsendet (riktmärke 1), inrättandet av en nationell byrå för integritet (riktmärke 2) samt i utvecklingen av en övergripande strategi och genomförandet av centrala projekt för att bekämpa lokal korruption[24] (riktmärke 4). Rumänien bör i synnerhet öka sina insatser för att bekämpa korruption på hög nivå (riktmärke 3) och intensifiera sina ansträngningar för att bevara den rättsliga och institutionella stabiliteten som grund för korruptionsbekämpningen.

Kommissionen erkänner det betydande arbete som lagts ned för att få fram en trovärdig åtgärdsplan med uppgifter om åtgärder, tidsfrister och ansvariga institutioner för uppnåendet av riktmärkena. Åtgärdsplanen behöver emellertid göras konsekvent i vissa delar och den har några luckor som behöver fyllas.[25] Kommissionen föreslår att åtgärdsplanen omarbetas på dessa punkter.

BILAGA

Overview of EU Assistance provided to Romania in the area of Judicial Reform and the Fight against Corruption [26]

Benchmark 1: Judicial Reform

EU projects have provided institutional capacity building to the Senior Council of Magistracy and the Romanian judiciary training institutions. A substantial budget was reserved for the IT equipment of courts and prosecutors offices. Several larger bilateral projects and a number of smaller initiatives complemented this institution-building effort. Future projects continue to focus on capacity building, on the transparency of the judicial process and address particular areas such as judiciary statistics, probation system or witness protection. Judicial Reform has been a strong focus of assistance.

Phare 2004-2006:

- Institutional Capacity Building and IT and office equipment for the Superior Council of Magistracy (several projects, ongoing: 2.4 MEUR)

- IT and Office Equipment for the Superior Council of Magistracy (Until Nov06: 600,000 EUR)

- Strengthening the institutional and legislative framework in the field of international judicial cooperation (Nov06-May08: 1,2 Mio EUR)

- Institution Building and Equipment for the National Institute of Magistracy and to the National School of Clerks (several projects, ongoing: total 5.24 Mio EUR)

- IT equipment, training and development of case management and documentation software at courts and prosecutors' offices (several projects, ongoing: total 28,72 Mio EUR)

- Assistance to set up an efficient legal aid system (Until Nov06: 1,25 Mio EUR)

- Mediation as an alternative dispute resolution (275.000 EUR until June 2007)

- Increasing the Transparency of Courts' and prosecutors' offices (Nov07-Dec08: 1 Mio EUR)

- Assistance to the High Court of Cassation and Justice: Training and Capacity Building (Nov07-Dec08: 700,000 EUR)

- Further consolidation of the institutional and administrative capacity of the Ministry of Justice (Phare 2006: 0.4 MEUR)

Transition Facility 2007:

- Unification of the Jurisprudence of Courts and Prosecutor Offices in Romania (600,000 EUR)

- Strengthening the Public Ministry’s institutional capacity (170,000 EUR)

- Improving the System of Romanian Judicial Statistics (560,000 EUR)

- Strengthening the Romanian Probation System and the Inter-Institutional Cooperation on Victim Protection (570,000 EUR)

- Assistance for Enhancing the Respect of Human Rights in Prisons and Improving the Efficiency of the Romanian Penitentiary System (660,000 EUR)

- Improving the Witness Protection Capacity (250.000 EUR)

Main Bilateral Projects:

Consulting Services for Revision of the Penal Procedure Code (Jan-Nov07: 299,500 EUR) Strengthening the functioning of the Romanian Judiciary and its representative body – Superior Council of Magistracy (750,000 EUR) |

Development of Judiciary Training Capacities (Mar-Nov07: 40,000 EUR) |

Several Projects on: Management and media training for magistrates, Increasing Integrity within the Judicial System, Strengthening the Probation Service, Assistance to the Anti-Money Laundering Office, Court Management (635,000 EUR ) |

The implementation of basic procedural rules for protecting the financial interests of the EU (May-Oct07: 82,000 EUR) Support for improving the capacity of the Ministry of Justice (36,000 EUR) Assistance to the National Institute for Magistracy of Romania Improving the Human Rights Situation in Prisons (07-08: 50,000 EUR ) |

Several smaller training projects, internships, organisational audits, study visits, seminars |

- Main Projects with a total budget of at least 45.41 MEUR

Benchmark 2: Integrity Agency

A single large project includes support to the creation of the National Integrity Agency. Two bilateral projects complement the institution-building effort through support in related areas. Given that the National Integrity Agency will become operational only in the course of 2008, follow-up support should be considered.

Phare 2004-2006:

- Improving the fight against corruption – assistance to the National Integrity Agency and the DNA (Aug06-Jan08: 0.6 Mio EUR concerning ANI)

Main Bilateral Projects:

Enhancing the Monitoring Role of Civil Society (88,000 EUR) |

Protection of whistleblower program |

- Main Projects with a total budget of at least 1.6 MEU

Benchmark 3: High-Level Corruption

Several projects supported building-up capacity at the Romanian National Anti-Corruption Prosecution Services (DNA). This support continues through smaller projects.

Phare 2004-2006:

- Improving the fight against corruption – assistance to the National Integrity Agency and the DNA (Aug06-Jan08: 1 Mio EUR concerning DNA)

- Strengthening the institutional capacity of DNA (Sept05-Feb07: 1,2 Mio EUR)

- IT equipment and software for the DNA (Until Nov06: 1,75 Mio EUR)

Transition Facility 2007:

- Enhancement of National Anticorruption Directorate Investigative Capacities (560,000 EUR)

Bilateral Projects:

Several individual advisory missions, seminars and study visits |

- Main Projects with a total budget of at least 6.5 MEUR

Benchmark 4: Local Corruption

Several large EU projects are being implemented or in preparation. Bilateral support shows a particular emphasis on the area of local corruption. Several projects have been implemented with central and local administration.

Phare 2004-2006:

- Improving the fight against corruption: Corruption Awareness among central and local public administration (since Nov06: 1,6 Mio EUR)

- Supply of IT equipment for the General Directorate for Anticorruption / Ministry of the Interior (Phare 2006: 0.3 MEUR)

- Strengthening administrative mechanisms and legislation to better foster and protect the public integrity system in public administration. (Phare 2006: 1.3 MEUR)

- Strengthening the fight against corruption on the preventive side (Phare 2006: 1 MEUR)

- Corruption in the Public Administration (Sept07-: 1,2 Mio EUR)

- Development of the Anti-corruption General Directorate of the Ministry of Interior and Administrative Reform (MIRA) (Jun07-Jul08: 1,1 Mio EUR)

Transition Facility 2007:

- Building Civil Society Support against Corruption (2,5 Mio EUR)

- Bringing Anti-Corruption Capacities in the Ministry of Internal Affairs up to EU Standards (250,000 EUR)

- Strengthening the Capacity to Fight Economic and Financial Crime (200.000 EUR)

Bilateral Projects

Resident adviser on corruption with MoI (until Jun08) |

Improving Transparency and Accountability of Local Government (ended Aug07: 135,000 EUR) Tackling corruption within the Customs Administration (ended Jul07: 52,500 EUR) Reducing corruption within the Health Sector (until Mar08: 58,500 EUR) National Integrity Centre (ended Aug07: 115,000 EUR) |

Romanian Youth Versus Corruption; Together against corruption; Anti-corruption educational campaign (Integrity Centres) Improving Romanian local government integrity (MPP) (04-06: 320,000 EUR) Regional Transparency Councils |

- Main Projects with a total budget of at least 9.9 MEUR

[1] Kommissionens beslut 2006/928/EG av den 13 december 2006 om inrättande av en mekanism för samarbete och kontroll av Rumäniens framsteg vid uppfyllandet av de särskilda riktmärkena för reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption och organiserad brottslighet (EUT L 354, 14.12.2006, s. 56).

[2] Kommissionens första rapport lades fram den 27 juni 2007 (KOM(2007) 378 slutlig).

[3] Åtgärdsplanen finns på följande webbplats: http://www.just.ro/Portals/0/Right_Panel/Plan%20de%20actiune/plan_actiune_en_21122007[1].pdf

[4] Denna strategi, som återspeglas i åtgärdsplanen, ska tillämpas fram till 2012. Den kommer att genomföras av en arbetsgrupp som ska tillsättas av Högsta rättsrådet.

[5] Genom en ändring av lag nr 304 slopades kravet att Nationella rättsakademins styrelse skulle tillstyrka utnämningar och avsättningar av medlemmar av rättsakademins högsta ledning.

[6] Intervjuförfarandet avskaffades genom regeringens provisoriska förordning 100/2007 med verkan från och med den 1 juni 2008.

[7] Del V åtgärd 1.4 i åtgärdsplanen. Dessutom godkändes en ny organisationsplan för civilministeriet (förordning nr 2477/C/1.10.07) .

[8] Det hör inte till praxis att justitieministern systematiskt konsulterar Högsta rättsrådet på förhand om grundläggande lagstiftning rörande rättsväsendet. Sådant systematiskt samråd skulle göra det lättare för Högsta rättsrådet att utöva sin roll som det rumänska rättsväsendets väktare.

[9] Del II punkt 2.1 i åtgärdsplanen.

[10] Lag nr 144/2007 av den 25 maj 2007.

[11] För att påskynda inrättandet av byrån antogs regeringens provisoriska förordning nr 138/6.12.2007.

[12] Mellan den 1 juni och den 1 oktober 2007 åtalades 148 personer av nationella korruptionsbekämpningsdirektoratet i 64 ärenden. Under samma period meddelade domstolarna 31 icke-slutliga fällande domar avseende 53 åtalade i fall som anhängiggjorts av nationella korruptionsbekämpningsdirektoratet. 22 slutliga avgöranden meddelades avseende 31 åtalade. Slutliga frikännande domar meddelades under samma referensperiod för 10 åtalade.

[13] Genom regeringsförordning nr 95 av den 4 oktober 2007 ändrades, på inrådan av den förre justitieministern, förfarandet för att häva ministrars processrättsliga immunitet såtillvida att den befintliga rådgivande kommittén ersattes med en ny kommitté bestående av domare. Den rumänska författningsdomstolen förklarade lagen vara författningsvidrig. Justitieministern, som själv är inblandad i ett av de åtta fallen, avgick och en interimsminister utnämndes i januari, varpå presidenten hävde immuniteten för alla åtalade.

[14] Den viktigaste anledningen till detta är att åklagarmyndigheten (nationella korruptionsbekämpningsdirektoratet) inte hade följt en nyligen meddelad dom av författningsdomstolen om hävande av de åtalades immunitet, vilken krävde att immuniteten skulle hävas också för tidigare regeringsmedlemmar. Denna dom meddelades emellertid efter det att nationella korruptionsbekämpningsdirektoratet inlett förfarandena.

[15] Relativ ogiltighet gäller för åsidosättande av formföreskrifter som inte allvarligt har kränkt grundläggande rättigheter och där skadan kan repareras. I fråga om absolut ogiltighet, t.ex. om den åtalades grundläggande rättigheter kränks, går skadan inte att reparera och fallet återförvisas till åklagarsidan som får göra om utredningen.

[16] Om ändringslagen röstas igenom en andra gång är presidenten enligt artikel 77 i den rumänska författningen tvungen att utfärda lagen.

[17] Vägran att samarbete skulle leda till att utredningen ogiltigförklaras.

[18] Regeringsförordning nr 47 av den 28 augusti 2007.

[19] En kampanj för att öka medvetenheten om korruption bland allmänheten genomfördes mellan oktober 2007 och januari 2008.

[20] Det har inte kunnat fastställas i vilken utsträckning dessa förändringar medger ett fortsatt partnerskap med det civila samhället och en fortsatt uppföljning av signaler om korruption.

[21] Detta initiativ är den viktigaste åtgärden i åtgärdsplanen under riktmärke 4 (se åtgärd 5).

[22] Sedan 2004 har det enbart genom Phare ställts mer än 187 miljoner euro till förfogande för projekt på området rättsliga och inrikes frågor i Rumänien. Övergångsfaciliteten kommer att tillämpas till och med 2010. Inom strukturfonderna ägnar man särskild uppmärksamhet åt och beviljar stöd till upprättandet av en sund och öppen ekonomisk förvaltning av EU:s medel – här finns en klar anknytning till bekämpningen av korruption. Expertstöd kommer att ges för övervakning, utvärdering och kontroll av projekt och för att understödja arbetet med att utveckla ett effektivt informationssystem för förvaltning som kan ge tydlig information även om vilka insatser som finansieras och hur man kunnat tillgodogöra sig stödet. Taiex har organiserat en mängd åtgärder på området rättsliga och inrikes frågor och har fortfarande medel avdelade för framtida åtgärder.

[23] En sammanfattande förteckning över stöd som lämnats på detta område sedan 2003 från EU och, bilateralt, från medlemsstaterna har tagits in i en bilaga till rapporten. Syftet är att kunna upptäcka om det finns några luckor i stödet och se till att det blir heltäckande. Förteckningen har upprättats på grundval av de uppgifter som kommissionen förfogar över och uppgifter från medlemsstaterna. Det har inte varit möjligt att få med alla uppgifter om enskilda projekt. Aggregerade uppgifter har i första hand använts för att underlätta läsningen. Rumänien har dock fått ta del av alla tillgängliga uppgifter och förslagen i detta kapitel har diskuterats med de rumänska myndigheterna och har deras stöd.

[24] Åtgärdsplanen: riktmärke 4, åtgärd 5.

[25] Vissa av de lagstiftningsmässiga och politiska initiativ som tagits motverkar i själva verket de mål som satts upp i åtgärdsplanen. Åtgärdsplanen tar inte heller upp den viktiga frågan om rättslig och institutionell stabilitet som grund för korruptionsbekämpningen (riktmärke 3). Planen underlåter också att ange om och när nya sektorsstrategier ska utarbetas i stället för de strategier för reform av rättsväsendet och korruptionsbekämpning som nyligen upphört att gälla. När det gäller lokal korruption (riktmärke 4), är åtgärdsplanen inte tillräckligt detaljerad. Åtgärdsplanen innehåller också några åtgärder och indikatorer som inte verkar vara tillräckligt målinriktade för att kunna ge avsett resultat. Detta gäller i synnerhet sådana indikatorer som pressläckor av konfidentiella uppgifter (riktmärke 3, kapitel I, punkt 1.2). En analys av individualiseringen av påföljder för korruptionsbrott (riktmärke 3, kapitel II, punkt 1) kan på sin höjd vara ett första steg mot att ta itu med problemet med att domar i fall av korruption på hög nivå eventuellt inte är stränga nog, såsom påtalades i kommissionens rapport om samarbets- och kontrollmekanismen av den 27 juni 2007. Åtgärdsplanen bör kontinuerligt uppdateras och resultaten i förhållande till indikatorerna bör övervakas noga genom en stark central mekanism för operativ samordning.

[26] PHARE: Budgetary figures include Romanian national co-financing.

Bilateral Projects: Only larger bilateral projects are taken up in this list. In addition, various assistance missions, study visits and smaller activities have taken place.