Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Undervisning om EU – att utveckla en verktygslåda för skolor

(yttrande på eget initiativ)

(2019/C 353/09)

Föredragande: Gerhard RIEMER

Beslut av EESK:s plenarförsamling 20.2.2019 Rättslig grund Artikel 32.2 i arbetsordningen Yttrande på eget initiativ Ansvarig sektion Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna (SOC) Antagande av sektionen 8.7.2019 Antagande vid plenarsessionen 17.7.2019 Plenarsession nr 545 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 191/4/6

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Parisförklaringen rådets rekommendation ett tydligt mandat från medlemsstaterna, vilket får stöd i Europaparlamentets resolution från 2016 EESK tolkar ( 1 ) från 2015 och ( 2 ) från 2018 som ( 3 ) , att uttryckligen placera undervisning och lärande om ”Europeiska unionen”på den politiska dagordningen. Det är en ny utgångspunkt för att främja den europeiska dimensionen i undervisningen och tillhandahålla det nödvändiga stödet till lärare.

1.2 EESK anser att det i viss mån finns en informationsklyfta inom utbildningssektorn när det gäller den allmänna förståelsen av EU:s roll och inverkan på de europeiska medborgarnas dagliga liv. Trots det ökade valdeltagandet – från 42,61 % (2014) till 50,95 % (2019) – visar resultaten från det senaste valet till Europaparlamentet att det fortfarande finns ett starkt behov av att informera och utbilda människor om Europeiska unionen redan från tidig ålder.

1.3 EESK efterlyser en ny dynamik när det gäller utbildning om EU . Kommittén vill ta vara på det gyllene tillfälle som erbjuds i och med det nya Europaparlamentet, den nya kommissionen och i synnerhet den nya kommissionsledamoten med ansvar för utbildning, kultur, ungdom och idrott. EESK är övertygat om att ett särskilt fokus på EU-utbildning för ungdomar måste anses oumbärligt för en progressiv utveckling av det verkliga europeiska medborgarskap som behövs för att bygga ett starkt EU.

1.4 Med de två nya yttrandena försöker EESK fokusera så mycket som möjligt på Utbildning om Europeiska unionen (SOC/612) ( 4 ) och EU-kunskap i skolan . Det är viktigt att på nytt fundera över hur man kan främja en starkare koppling mellan och mer medvetenhet bland, människor om EU – dess åtgärder, mål och värden. För att förverkliga detta behövs ytterligare insatser för att bättre informera människor om EU inom ramen för den grundläggande skolutbildningen, i synnerhet, samt i samband med yrkesutbildning, högre utbildning och livslångt lärande. försöker EESK. Det är viktigt att på nytt fundera över hur man kan främja en starkare koppling mellan och mer medvetenhet bland, människor om EU – dess åtgärder, mål och värden. För att förverkliga detta behövs ytterligare insatser för att bättre informera människor om EU inom ramen för den grundläggande skolutbildningen, i synnerhet, samt i samband med yrkesutbildning, högre utbildning och livslångt lärande.

1.5 Många åtgärder har vidtagits på EU-nivå och i medlemsstaterna för att förbättra situationen, och det finns en mängd utmärkta material och verktygslådor på nationell nivå och EU-nivå, vilket skulle kunna inspirera till fler initiativ. Men översiktligheten, tillgången och informationen i allmänhet om vad som finns behöver förbättras. Resultaten från kommissionens undersökning från 2013 för att förbättra situationen, och det finns en mängd utmärkta material och verktygslådor på nationell nivå och EU-nivå, vilket skulle kunna inspirera till fler initiativ. Men översiktligheten, tillgången och informationen i allmänhet om vad som finns behöver förbättras. Resultaten från kommissionens undersökning från 2013 ( 5 ) visar att det finns en tydlig politisk vilja i medlemsstaterna att förbättra kvaliteten på sådan information, men att mycket fortfarande återstår att göra.

1.6 EESK anser att det är nödvändigt att genomföra en ny undersökning – i form av kritisk forskning – om den faktiska situationen i medlemsstaterna när det gäller utbildning om EU i skolan samt inom ramen för lärarutbildning och fortsatt yrkesmässig utveckling. En analys av befintliga initiativ och läroplaner, särskilt i primär- och sekundärskolan, samt av de insatser som gjorts av organisationer i det civila samhället och arbetsmarknadens parter, skulle vara till hjälp. Undersökningen skulle kunna baseras på undersökningen Learning Europe at School från 2013.

1.7 Utöver detta skulle en förteckning över material och resurser för undervisning och lärande som har tagits fram inom ramen för relevanta EU-finansierade projekt vara till stor hjälp och nödvändig. En plattform som samlar alla dessa olika verktyg som kategoriseras per språk, åldersgrupp och ämne – som skulle kunna likna webbplatsen ”Det här gör EU för mig”i sin utformning – kan användas för undervisning och lärande i skolan.

1.8 EESK anser att begreppet läroplan bör beaktas i ett bredare perspektiv så att man även inkluderar aktiviteter som inte ingår i läroplanen, men i vilka lärande utanför klassrummet och bortom ämnesindelningen värderas, i syfte att ge ungdomar och medborgare en rättvisande bild av EU.

1.9 EESK anser att en liten verktygslåda (ett grundläggande ”paket”) bör tas fram för varje skola (elever och lärare), vilken på ett bättre sätt skulle bidra till att utbilda människor om EU. Innehållet i en sådan verktygslåda skulle kunna se ut på olika sätt och måste anpassas till den nationella och regionala kontexten samt till personer med särskilda behov.

1.10 I syfte att främja ytterligare politiskt stöd för att stärka utbildningen om EU bör en högnivågrupp med experter på ”Undervisning om EU” inrättas på europeisk nivå, i vilken medlemsstaterna är representerade och kända experter ingår. Gruppen skulle kunna tillhandahålla politiska förslag och rekommendationer för diskussion bland utbildningsministrar, och detta skulle kunna leda till slutsatser från rådet.

1.11 Lärarna har en viktig roll som ”framtidsarkitekter” . Lärarna behöver få en bättre förståelse av EU och kompetens att kunna undervisa elever i alla åldrar om EU. Kunskapen om EU är bristfällig, och vissa lärare känner sig inte tillräckligt erfarna eller säkra för att undervisa om EU i sina klassrum. EESK efterlyser därför ett nytt fokus på lärarutbildning på EU-nivå och nationell nivå samt stöd till lärarna så att de använder befintligt material och utnyttjar den nya digitala teknikens möjligheter fullt ut.

1.12 EESK tror på visionen att varje elev som går ut skolan gör det med grundläggande kunskaper om EU, en slags ”EU-kompetens” . EESK vet att det är en verklig utmaning men också en möjlighet att undervisa de omkring 72 miljoner elever som går i primärskola och lägre och högre sekundärskola i EU, men att det är viktigt att anta den. Denna undervisning bör omfatta en möjlighet att besöka EU:s institutioner. Även lärare bör ha denna möjlighet för att de ska kunna förvärva särskild erfarenhet, diskutera med de olika organisationerna och institutionerna (t.ex. EESK) och därefter åka hem med en bättre förståelse av EU, dess roll, värden och struktur.

2. Ett gyllene tillfälle – ett nytt initiativ i rätt tid

2.1 EESK vill ta vara på det gyllene tillfälle som erbjuds i och med den nya kommissionen, det nya Europaparlamentet och i synnerhet den nya kommissionsledamoten med ansvar för utbildning, kultur, ungdom och idrott, för att rikta särskild uppmärksamhet mot EU-kunskap i skolan.

2.2 I tidigare yttranden har EESK framhållit vikten av utbildning om EU:s historia, värden, demokrati, landvinningar och betydelse, som ett sätt att få EU att bli mer betydelsefullt för medborgarna. Det formella utbildningssystemet har ett stort inflytande på unga medborgares uppfattning om världen och är därför centralt i fråga om att utveckla deras förståelse av EU.

2.3 Detta yttrande fungerar som en uppföljning av yttrande SOC/612 ( 6 ) och syftar till att stödja, stärka och intensifiera uppmaningen till insatser inom utbildningsområdet om EU. I detta yttrande vill EESK lägga mer tonvikt vid EU och utbildning om EU i den allmänna utbildningen och i synnerhet vid undervisning om EU i skolan.

2.4 Europas och EU:s framtid kommer att utformas och utvecklas av våra ungdomar – dvs. de elever som i dag sitter i klassrummen och påverkas av omgivning, familjer och vänner. Det är därför viktigt att få våra ungdomar att bli verkligt engagerade i EU-frågor och att säkerställa att skolor tillhandahåller information, liksom kritiska och konstruktiva diskussioner, om EU-frågor.

2.5 Det finns en informationsklyfta bland medborgarna på medlemsstatsnivå när det gäller EU, hur EU fungerar och vad EU gör. Detta inbegriper den roll som EU:s institutioner har och den inverkan som EU:s politik har på medborgarnas liv. Att utbilda människor om EU kan antingen göras i form av ett specifikt ämne eller modul, eller integreras i olika ämnesområden, i förekommande fall av nationella utbildningsmyndigheter och skolor, på olika utbildningsnivåer.

2.6 Skolornas och lärarnas roll, och det sätt på vilket lärarna undervisar sina elever om EU samt omfattningen av den undervisningen, har därför allt större betydelse, särskilt med tanke på den växande EU-skepsisen i vissa medlemsstater.

2.7 Tendensen är att samhället förväntar sig allt mer av den formella skolutbildningen. Sådan utbildning, åtminstone på primär- och sekundärnivå, bör ha som mål att ge eleverna de färdigheter och kompetenser som de behöver för att tänka kritiskt, lära sig att tolka och analysera information samt utveckla sina egna åsikter snarare än att vara en faktadriven lärandeprocess. Detta inbegriper att de utvecklar en väl underbyggd åsikt om EU. Skolan kan inte göra allt, men bättre samordning mellan de olika strukturerna inom formell, icke-formell och informell utbildning skulle bidra till det europeiska projektets framgångar. Det bör även sägas att ju tidigare ungdomar stöter på aspekter av Europa och får ”aptit på Europa”, desto mer ”europeiska”kommer de att känna sig.

2.8 Detta ställer samtidigt en viss förväntan på lärarna vars ansvar ökar. Det är därför viktigt att ytterligare stödja lärare genom att tillgängliggöra praktiska verktygslådor om undervisning om EU med en bred uppsättning material om olika frågor som kan användas direkt, lämpar sig för olika åldersgrupper och finns på alla EU-språk samt tar hänsyn till specifika förhållanden i medlemsstaterna.

3. EU:s och medlemsstaternas ansvar

3.1 Det råder ingen tvekan om att medlemsstaterna bär huvudansvaret för utbildning. Med tanke på EU:s kompletterande funktion skulle EU kunna ha en större roll när det gäller att föreslå särskilda åtgärder och verksamheter för att förbättra den allmänna kunskapen om EU. EESK anser att det nu är rätt tid att agera.

3.2 Med hänsyn till Parisförklaringen som EU:s ledare undertecknade i mars 2015 ( 7 ) tolkar EESK rådets rekommendation från 2018 ( 8 ) som ett tydligt mandat från medlemsstaterna att uttryckligen placera undervisning och lärande om EU på den politiska dagordningen. Det är en ny utgångspunkt för att främja den europeiska dimensionen i undervisningen och det nödvändiga stödet till lärare.

3.3 EU har behandlat frågan om utbildning mycket intensivt under de senaste åren, men också nyligen lanserat ämnet ”Learning Europe at school”.

3.3.1 År 2011–2013 genomförde kommissionen initiativet ”Learning EU @ School”, på Europaparlamentets begäran. Detta följdes av Europaparlamentets resolution om EU-kunskap i skolan ( 9 ) från 2016, där vikten av detta ämne eftertryckligen framhölls och som innehöll konkreta rekommendationer för EU-nivå och medlemsstatsnivå som ur vår synpunkt fortfarande förtjänar stöd och bör utgöra grunden till nya initiativ. EESK uppskattar och stöder initiativ från Europaparlamentet och kommissionen, och hoppas verkligen att detta EESK-initiativ kommer att föra med sig förnyad och stark drivkraft för en ny väg framåt.

3.3.2 EU:s nyckelkompetenser för livslångt lärande ( 10 ) uppdaterades 2018 och definierar de kompetenser varje europeisk medborgare behöver för självförverkligande och personlig utveckling, sysselsättning, social delaktighet och ett aktivt medborgarskap. Det finns ett avsnitt om kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer, som en del av den reviderade ramen. Detta inbegriper att man utvecklar kunskap om lokala, regionala, nationella, europeiska och globala kulturer och uttryckssätt – som språk, kulturarv och traditioner – och kulturella produkter, och att man förstår hur dessa uttrycksformer kan påverka både varandra och den enskilda individens idéer. Här skulle inspiration kunna hämtas för att uppdatera skolornas läroplaner samt icke-formella och informella utbildningsprogram för att utbilda människor om EU.

3.3.3 Erasmusprogrammet, som var en otrolig framgång, bör fortsätta att utgöra en möjlighet att lära sig om EU. Under de senaste 32 åren har över tio miljoner människor deltagit i Erasmus ( 11 ) . Enligt kommissionens förslag får det nya Erasmusprogrammet 2021–2027 en fördubblad budget jämfört med tidigare, från något under 15 till 30 miljarder, och den ska omfatta stöd till verksamheter där man undervisar om och förklarar EU. Det bör finnas möjlighet för exempelvis Jean Monnet-initiativen att stödja åtgärder inom andra utbildningsområden än högre utbildning.

3.3.4 Det finns några andra viktiga och framgångsrika EU-program för ungdomar. DiscoverEU ( 12 ) ger ungdomar möjlighet att utan kostnad resa runt i Europa med tåg för att inte bara upptäcka Europas fantastiska landskap och träffa likasinnade resenärer, utan också öka sin självständighet och sitt självförtroende samt utforska sin EU-identitet. Europeiska solidaritetskåren ( 13 ) är ett annat EU-initiativ som erbjuder möjligheter för unga att arbeta som volontärer eller att arbeta med projekt i hemlandet eller utomlands som gynnar samhällen eller människor i Europa.

3.4 Medlemsstaterna spelar en viktig roll inom utbildning. Kommissionens undersökning från 2013 ( 14 ) visar att det finns en tydlig politisk vilja i medlemsstaterna att förbättra sådan information, men att mycket fortfarande återstår att göra. I undersökningen identifieras vad som fungerar i fråga om att utveckla elevernas förståelse av EU, och rekommendationer ges till kommissionen och de olika partner som är involverade, särskilt lärare. Några medlemsstater har integrerat undervisning om EU i sina läroplaner och program för lärarutbildning. Det finns dock mycket lite belägg för att det som lärs ut om ”EU”har utformats på ett progressivt sätt för att lotsa eleverna från grundläggande fakta mot en mer komplex förståelse. Dessutom är EU-institutionernas funktionssätt och beslutsprocessen – centrala teman för ett aktivt medborgarskap – ett relativt försummat ämne i förhållande till andra mer grundläggande fakta. Denna viktiga undersökning är dessutom baserad på uppgifter som är mer än tio år gamla.

3.5 I alla medlemsstater finns vissa verksamheter som går längre än de nationella kraven för undervisning om EU. Skolor, icke-statliga organisationer, stiftelser eller högskolor som arbetar med skolor och lärare är redan aktiva och försöker förbättra hur undervisningen om EU går till. Det finns kunniga och engagerade organisationer som arbetar med denna fråga ute på fältet i hela EU. Många initiativ finansieras av EU, men inte alla. Det faktum att dessa verksamheter existerar visar att det finns en efterfrågan på och ett behov av ytterligare utveckling för att stödja undervisningen om EU.

3.6 Det finns många pågående initiativ avseende såväl information som det civila samhällets program, inklusive initiativ från arbetsmarknadens parter, men kommissionens undersökning från 2013 ( 15 ) visar att informationen och skolprogrammen skulle kunna struktureras bättre.

3.7 EESK:s eget initiativ ”Ditt Europa, din mening!” ( 16 ) är ännu ett exempel på god praxis som är värt att nämnas.

4. Politiska förslag och incitament för genomförande

4.1 EU, särskilt den tillträdande kommissionen och den nya kommissionsledamoten med ansvar för utbildning, kultur, ungdom och idrott, bör överväga hur en ny dynamik ska kunna uppnås i samarbete med medlemsstaterna för att främja en intensiv allmän diskussion om den roll som undervisning om EU i skolan har.

4.2 En ny undersökning om den faktiska situationen i medlemsstaterna när det gäller utbildning om EU i skolan bör inledas för att komplettera och uppdatera befintliga verksamheter så att mer evidens och evidensbaserad politisk vägledning tillhandahålls. Undersökningen bör ligga till grund för nya initiativ som syftar till att samla in exempel, jämföra olika fall av god praxis, diskutera dem och presentera resultaten.

4.3 Utöver den nya undersökningen bör kommissionen ta fram en förteckning över alla material och resurser för undervisning och lärande som de mest relevanta EU-finansierade projekten har producerat sedan 2010 och som rör frågor med anknytning till undervisning om EU i skolan (t.ex. projekt som finansierats genom Jean Monnet-initiativ, med en sammanfattande beskrivning av vart och ett av projekten).

4.4 EESK efterlyser inrättandet av en högnivågrupp på EU-nivå – ”Undervisning om EU”med experter från medlemsstaterna för att främja ytterligare politiskt stöd till att förbättra utbildningen om EU. Det kan undersökas på frivillig grund om det finns gemensamma vägar och sätt att utbilda människor med grundläggande fakta och information om europeisk integration. Rekommendationer för diskussion mellan utbildningsministrarna skulle dessutom kunna utarbetas. Dessa kan leda till slutsatser från rådet.

4.5 En EU-dag i medlemsstaternas skolor bör också införas (på frivillig grund). Detta nya initiativ skulle ge ett tydligt tillfälle att diskutera EU-relaterade frågor på ett intensivt, positivt och framåtblickande sätt i klassrum i hela Europa samt att använda och genomföra verktygslådorna.

4.6 Det civila samhällets initiativ och program – och sådana som anordnas av arbetsmarknadens parter – inom utbildning om EU bör välkomnas. Organisationerna bör vara delaktiga såväl i diskussioner, genomförande, förberedande och/eller urval av paket av god praxis för tematiska diskussioner i skolan som i diskussioner om EU:s betydelse och framtida roll ( 17 ) . Ett antal föredömliga program pågår för närvarande. Deras genomslagskraft skulle dock kunna bli mycket större om de integrerades i en bredare agenda för skolornas läroplaner och aktiviteter.

5. Utveckling av en verktygslåda för skolor

5.1 Många resurser för undervisning om EU finns redan tillgängliga hos flera källor. Det finns en stor mängd material och verktygslådor, särskilt på EU-nivå. De är dock inte alltid lätta att hitta, särskilt om man inte vet att de finns. Fokus bör därför inte ligga på att skapa nya undervisningsverktyg. Befintliga verktyg måste i stället anpassas, förbättras och kommuniceras (t.ex. Elev- och lärarhörnan). Detta skulle kunna ordnas genom att skapa en gemensam onlineplattform där undervisningsverktyg från alla dessa olika källor samlas. Där skulle lärarna kunna välja ut material på grundval av det ämne och den åldersgrupp de undervisar, i likhet med på webbplatsen ”Det här gör EU för mig” (18), som Europaparlamentet tog fram inför valen till Europaparlamentet 2019.

5.2 Utöver lärare påverkar föräldrar och andra vuxna också i stor utsträckning unga människors uppfattning om EU. En verktygslåda för undervisning om EU inom formell utbildning bör därför åtföljas av möjligheter till livslångt lärande för vuxna. Mot bakgrund av aktuella problem med felaktig information bör detta inbegripa att informera människor om var de kan hitta tillförlitlig information om EU.

5.3 Att ta fram verktygslådor är ett delat ansvar, men det ligger huvudsakligen hos medlemsstaterna. Ämnen som rör europeiska frågor ska i första hand behandlas på EU-nivå och ämnen som hänger samman med medlemsstaternas angelägenheter på nationell nivå. Böcker, videor, cd:ar eller appar ska förutom EU-dimensionen även ha en nationell anknytning. Hur och i vilken utsträckning lärandeinnehåll används måste beslutas av medlemsstaten och ansvaret ligger hos lärarna och deras respektive skola.

5.4 Det är absolut nödvändigt att använda befintligt material på ett bättre och mer omfattande sätt, särskilt befintliga webbsidor som t.ex. EU:s utmärkta Elev- och lärarhörnan ( 19 ) där presentationen av materialet är enastående. I Elev- och lärarhörnan finns populära ämnen för primär- och sekundärskolor med material utifrån åldersgrupper, kunskapstester och en hel del specifika verktygslådor med allt från aktivitetsböcker, faktablad, spel och lärarhandledningar till videor. Åldersgrupperna sträcker sig från upp till nio år till 15 och äldre. För eleverna finns spel, frågesporter och aktivitetsböcker som hjälper dem att upptäcka EU på ett roligt sätt. Lärare kan också hitta källor till undervisningsmaterial för alla åldersgrupper, som hjälper eleverna att lära sig om EU och om hur EU fungerar. De kan även hämta inspiration till lektionsplaner och hitta möjligheter till nätverkande med andra skolor och lärare i hela EU. Det som krävs är bättre spridning av informationen, tillsammans med medlemsstaterna, om hur den ska användas.

5.5 Det finns mycket omfattande material och verktygslådor tillgängliga på EU-nivå. Vid användningen av dem måste hänsyn tas till många olika kriterier: skolnivå, innehåll, utbildningssystem och medlemsstaternas särdrag på utbildningsområdet. EESK rekommenderar dock att ett grundläggande paket (en liten verktygslåda), som koncentreras enbart på ämnen, tas fram för alla skolor i EU och att det används för en ny intensiv insats för att nå ut. Detta paket ska, i samarbete med ansvariga utbildningsministerier, ställas till de olika skolornas förfogande, tillsammans med medlemsstatens särskilda erbjudanden och i samarbete med EU:s institutioner och organisationer som arbetsmarknadens parter. Paketet bör finnas tillgängligt online på skolans webbplats samt via regionala kontaktpunkter och EU-kontaktpunkter, och omfatta t.ex. följande: — Ett lättläst, kompakt kit med ett häfte, en broschyr för lärare och elever (20). — En kort video eller film som skapats för varje land och gjorts av människor från det landet. — Ett urval material som erbjuds på EU-nivå och som syftar till att undervisa om EU i skolan. Materialet bör vara särskilt riktat till de olika skolnivåerna (förskola, primärskola, sekundärskola och högre utbildning) samt inbegripa de främsta webblänkarna, däribland Elev- och lärarhörnan. — Material från medlemsstaten med konkreta exempel på god praxis.

5.6 Målet bör vara att varje elev och student som går ut skolan gör det med grundläggande kunskaper om EU, en slags EU-kompetens. EESK vet att det är en verklig utmaning att nå ut till och undervisa de omkring 72 miljoner elever som går i primärskola och lägre och högre sekundärskola i EU. Detta bör omfatta en möjlighet för studenter och elever att besöka europeiska institutioner och få en översikt över EU och dess historia (Europeiska historiens hus). Lärarna bör också få möjlighet till en närmare kontakt med EU:s institutioner för att de ska kunna förvärva särskild erfarenhet, diskutera med de olika organisationerna och institutionerna (t.ex. EESK) och åka hem med en bättre förståelse av EU, dess roll, värden och struktur.

5.7 Denna ”EU-kompetens”bör stödjas av en verktygslåda för de olika nivåerna, t.ex. följande: — På primärskolenivå bör eleverna lära sig om kulturer och traditioner i andra EU-länder, exempelvis språk, mat, musik, helgdagar, geografi och traditionella kläder och danser. — På sekundärskolnivå bör eleverna ges mer ”hårda fakta”om EU och börja utveckla en känsla av medborgaransvar. Verktygslådan bör omfatta ämnen som EU:s historia, EU:s främsta framsteg (t.ex. bidraget till fred), EU:s institutioner, EU:s politik, EU-valet, mediekompetens och kritiskt tänkande när det gäller nyheter samt att vara en aktiv medborgare. — När det gäller högre utbildning bör verktygslådan innehålla mer djupgående information, t.ex. om EU:s politik, politiska struktur, ekonomi, arbetsmarknad, socialpolitiska frågor, rörlighet, rättigheter och sociala partnerskap. Detta skulle även kunna inbegripa verktyg som skräddarsytts för specifika yrkesgrupper, t.ex. journalister eller lokala och regionala politiker.

5.8 Lärarnas viktiga och avgörande roll

5.8.1 Lärare har en mycket viktig roll som framtidsarkitekter. Ett särskilt program för lärare, med beaktande av specifika förhållanden och behov i medlemsstaterna, är absolut nödvändigt. I dag saknar många lärare kunskap om EU och känner sig inte tillräckligt säkra för att undervisa om EU i sina klassrum.

5.8.2 Lärarna behöver få en bättre förståelse av EU för att kunna undervisa även unga elever om EU. Ett av målen med lärarutbildning bör vara att lärarna ska få en bättre förståelse av den institutionella integrationsprocessen och kunna använda den nya didaktiska metoden för att tydliggöra den för eleverna. De kommer också att behöva hantera nya didaktiska undervisningskoncept.

5.8.3 eTwinning är det största lärarnätverket i världen. Över 680 000 lärare är registrerade i eTwinning, som erbjuder lärarna att skapa samarbetsprojekt, förbättrar lärarnas och elevernas kompetenser och är mycket viktigt för att skapa en känsla av samhörighet. Lärarna bör vara bättre informerade om verktyget. EESK välkomnar den moderniserade och centraliserade plattform som kallas Elev- och lärarhörnan ( 21 ) och som nyligen lanserades på Europa-portalen. Elev- och lärarhörnan riktar sig främst till elever i primär- och sekundärskolan, deras lärare och föräldrar, och samlar på en och samma plats spel, frågesporter och lärande- och undervisningsmaterial som tagits fram av kommissionen och de andra institutionerna. Fokus ligger på EU och EU:s fördelar för EU-medborgarna.är det största lärarnätverket i världen. Överär registrerade i eTwinning, som erbjuder lärarna att skapa samarbetsprojekt, förbättrar lärarnas och elevernas kompetenser och är mycket viktigt för att skapa en känsla av samhörighet. Lärarna bör vara bättre informerade om verktyget.

5.8.4 EESK anser att det bör vara möjligt att vissa institut som stöds ekonomiskt av EU, i synnerhet Europeiska universitetsinstitutet och Europeiska högskolan, tillhandahåller utbildning om europeiska frågor till samtliga lärare och utbildare i EU. Studenter inom Erasmus+ ( 22 ) och Jean Monnet-akademiker bör dessutom spela en viktig roll i skolor och agera som ambassadörer för EU.

5.8.5 EESK anser även att det är av vikt att kommissionen har inrättat en lärartestpanel som består av en primär- och en sekundärskollärare från alla medlemsstater, vilka valts ut av kommissionens representationer. Panelen ger råd om innehåll och stil när det gäller det lärandematerial som tas fram av kommissionens avdelningar. Detta skulle kunna vara till stor hjälp för att säkerställa att det som erbjuds återspeglar aktuella tendenser och behov.

5.8.6 Utöver undervisning om EU inom utbildningsområdet är det viktigt att informationen även finns tillgänglig för allmänheten, t.ex. på offentliga bibliotek och andra offentliga platser.

Bryssel den 17 juli 2019. Luca JAHIER Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Parisförklaringen, 17.3.2015.

(2) Rådets rekommendation (2018), ST/9010/2018/INIT.

(3) Europaparlamentets resolution (2016) 2015/2138 (INI).

(4) EUT C 228, 5.7.2019, s. 68.

(5) Learning Europe at School, Europeiska kommissionens undersökning, 2013.

(6) EUT C 228, 5.7.2019, s. 68.

(7) Parisförklaringen, 17.3.2015.

(8) Rådets rekommendation (2018), ST/9010/2018/INIT.

(9) Europaparlamentets resolution (2016) 2015/2138 (INI).

(10) Rådets rekommendation (2018) (2018/C 189/01).

(11) Europeiska kommissionen, Investing in people, maj 2018.

(12) https://europa.eu/youth/discovereu_sv

(13) COM(2018) 440 final.

(14) Learning Europe at School, Europeiska kommissionens undersökning, 2013.

(15) Ibid.

(16) EESK, Ditt Europa, din mening!

(17) The Future Evolution of Civil Society in EU by 2030.

(18) https://what-europe-does-for-me.eu/sv/portal

(19) Elev- och lärarhörnan.

(20) Det österrikiska exemplet: en liten och kortfattad broschyr olika för lärare och elever med alla europeiska och nationella länkar till webbplatser med korta kommentarer om olika frågor.

(21) Elev- och lärarhörnan.

(22) EUT C 228, 5.7.2019, s. 68.