EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 8.12.2016 COM(2016) 792 final MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA RÅDET OCH RÅDET Fjärde lägesrapporten om genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet





Fjärde lägesrapporten om genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet Inledning Under den period som täcks av denna fjärde rapport har genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet bekräftat de goda resultaten även om det finns många utmaningar. Antalet passager har minskat avsevärt sedan uttalandet och sedan fortsatt minska under den period som omfattas av denna rapport. Antalet dödsfall har begränsats. Det genomsnittliga antalet dagliga ankomster från Turkiet till de grekiska öarna ligger nu på cirka 81 personer, vilket är mycket lägre än vid topparna under samma period föregående år. Samtidigt så går det för långsamt med återvändandena från Grekland till Turkiet. Som ett resultat blir trycket ännu högre på de redan hårt belastade mottagningsanläggningarna på de grekiska öarna, och detta har bidragit till de senaste incidenterna som störde den allmänna ordningen. Medan den totala flyktingströmmen mot Grekland förblir mycket mindre än före uttalandet, kräver situationen inte bara noggrann övervakning utan även ytterligare ansträngningar för att förbättra situationen på de grekiska öarna, vilket är ännu viktigare. Framsteg har också gjorts när det gäller andra delar av uttalandet. Till exempel går vidarebosättningen av syriska flyktingar från Turkiet i allt snabbare takt. EU har anslagit över 2,2 miljarder euro från faciliteten för flyktingar i Turkiet på 3 miljarder euro och 677 miljoner euro har nu betalats ut. Denna fjärde rapport beskriver de fortsatta framstegen och de åtgärder som fortfarande krävs för att genomförandet av uttalandet ska förankras och bli en stabil och hållbar grundpelare i EU:s politik. Europeiska rådets noterade vid sitt sammanträde den 20 oktober att en varaktig stabilisering av situationen utmed östra Medelhavsrutten kräver ytterligare genomförande av uttalandet. I dess slutsatser manar man till ytterligare ansträngningar för att påskynda återvändandena från de grekiska öarna till Turkiet, till en skyndsam utnämning av permanenta samordnare vid de grekiska mottagningscentrumen. Medlemsstaterna måste också fullt ut besvara de begäranden om resurser som av relevanta EU-byråer identifierats som nödvändiga för att hjälpa Grekland. Vidare manas till framsteg i fråga om hela skalan av åtaganden gentemot samtliga medlemsstater i uttalandet från EU och Turkiet, inbegripet viseringsliberalisering. I denna rapport bekräftas det akuta behovet av att gå vidare med alla dessa frågor. 1.Nuläge Sedan den tredje rapporten lades fram den 28 september 2016 har totalt 5 687 personer kommit från Turkiet till de grekiska öarna, vilket motsvarar i genomsnitt ungefär 81 per dag. Även om antalet personer per dag fortfarande är större än före sommaren, är siffrorna fortsatt mycket lägre i jämförelse med samma period föregående år (cirka 390 000 totalt från den 28 september till den 4 december 2015) och månaden före uttalandet (när antalet översteg 1 700 per dag i genomsnitt). 63 döda och saknade personer i Egeiska havet har registrerats sedan uttalandet från EU och Turkiet. Även om varje förlust av liv är mycket beklaglig innebär detta en avsevärd minskning av antalet dödsfall, med tanke på att mer än 592 människor dog under samma period 2015.

Förbättrad samordning och samarbete EU-samordnaren för genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet sörjer för en daglig uppföljning av uttalandet från EU och Turkiet tillsammans med grekiska och turkiska myndigheter, EU-organ, internationella organisationer och andra medlemsstater med fokus på att påskynda asylprocesserna, öka antalet migranter som återvänder från de grekiska öarna till Turkiet och att införa lämpliga säkerhetsåtgärder i mottagningscentrumen. För att säkerställa ett fullständigt genomförande av uttalandet från EU och Turkiet och även för att minska trycket på de grekiska öarna måste genomförandet förbättras och påskyndas. I detta syfte och med hänsyn till åtgärder från EU:s sida har EU:s samordnare tillsammans med de grekiska myndigheterna utarbetat en gemensam handlingsplan som offentliggörs i dag. Den har tagits fram för att bekräfta att det krävs ytterligare ansträngningar från alla parter: Grekland, medlemsstaterna, Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, Europeiska stödkontoret för asylfrågor, kommissionen och internationella organisationer (Internationella organisationen för migration och FN:s flyktingkommissariat) för ett fullständigt genomförande av uttalandet från EU och Turkiet, och i synnerhet för att minska trycket på de grekiska öarna. Genom att arbeta tillsammans med det här som utgångspunkt är målet framför allt att undanröja eftersläpningen av asylärenden på de grekiska öarna till april 2017. Kommissionen stöder från sin sida den gemensamma handlingsplanens viktiga punkter som anges i bilaga 1. Medlemsstaternas insatser är oumbärliga för att EU-organens stöd för att genomföra uttalandet från EU och Turkiet ska bli effektivt. Europeiska rådet betonade vid sitt sammanträde den 20 oktober vikten av att helt och hållet uppfylla EU-organens krav när det gäller personal, liksom reserven för asylinsatser för Europeiska stödkontoret för asylfrågor, för att när som helst och i tillräckligt antal stödja medlemsstaterna i frontlinjen. För att underlätta en snabb uppföljning av Europeiska rådets begäran om mer personal har det Europeiska stödkontoret för asylfrågor utvecklat en omfattande pilotutbildning så att handläggare med begränsad nationell erfarenhet kan placeras ut för att stödja de grekiska myndigheterna. De brister som identifierats i tidigare rapporter har dock ännu inte åtgärdats till fullo. Den 5 december hade Europeiska stödkontoret för asylfrågor placerat ut 93 tolkar i Grekland och 74 experter från medlemsstaterna varav 52 i mottagningscentrumen, därav 39 handläggare. Det fattas för närvarande 61 handläggare. Med tanke på behovet av ytterligare personal bad Europeiska stödkontoret för asylfrågor den 11 november medlemsstaterna att skicka ytterligare 150 asylexperter, inklusive 100 handläggare till öarna, men baserat på utnämningar som tagits emot fram till den 5 december förväntas det totala antalet utplacerade experter faktiskt minska från och med nu till årets slut. Om inte detta åtgärdas omgående kommer det att ha en starkt negativ inverkan på hur snabbt ärendena kan behandlas vilket kommer att öka risken för överbeläggning på öarna. När det gäller gränsstödet så hade Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån den 5 december placerat 682 tjänstemän i Grekland, inklusive sammanlagt 54 tjänstemän till stöd för genomförandet av uttalandet. Detta innebär ett underskott på 13 tillfälliga tjänstemän fram till den 14 december och därefter ökar underskottet till 57. När det gäller Europol har antalet tillfälliga tjänstemän som för närvarande arbetar i mottagningscentrumen med sekundära säkerhetskontroller ökat till 24 (inklusive 21 tillfälliga tjänstemän och tre tjänstemän från Europols egen personal). För närvarande arbetar även fem Europol-anställda på de fem öarna för att utföra ytterligare sekundära säkerhetskontroller och fyra ytterligare tjänstemän är utplacerade i EU:s regionala insatsstyrka (EURTF) i Pireus för samordning. Utplaceringen av personal via Europol verkar vara tillräcklig, men behovet av anpassningar för att möta den framtida utvecklingen av flödena måste övervakas noggrant. Mot denna bakgrund bör medlemsstaterna snarast öka sina åtaganden gentemot Europeiska stödkontoret för asylfrågor, i synnerhet med tanke på riskerna för den ökande överbeläggningen på öarnas mottagningsanläggningar och relaterade risker för den allmänna ordningen (se nedan). Medlemsstaterna bör också hålla sina löften om att skicka tjänstemän till Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och skicka det begärda antalet med de efterfrågade profilerna. Att tillfälliga tjänstemän finns ständigt tillgängliga för utplacering och att det finns teknisk utrustning för ett effektivt genomförande av de insatser som samordnas av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån är avgörande för dess verksamhet, dvs. för byrån och medlemsstaternas gränsbevakningsmyndigheter som hanterar det irreguljära migrationsflödet utmed östra Medelhavsrutten. De turkiska sambandsmännen som hade återkallats i efterdyningarna av kuppförsöket utplacerades igen på de grekiska öarna den 25 oktober. Den turkiska kustbevakningen patrullerar aktivt i den östra delen av Egeiska havet och registrerar ett stort antal förhindrade avgångar från Turkiet varje vecka (cirka 450–500 gripanden). Samarbetet på Egeiska havet har fördjupats i form av en gemensam lägesbild, tidig förvarning, övervakning och utbyte av operativ information med den grekiska och den turkiska kustbevakningen, något som bygger på att en sambandsman från Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån placerades på Natos flaggskepp i april 2016 och att man kom överens om standardrutiner för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Natos marinstab i juli. Samarbetet syftar till att kontinuerligt öka den redan höga upptäcktsfrekvensen och att påskynda informationsutbytet om människosmuggling. För detta ändamål har Nato nyligen tillhandahållit Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån utrustning som ger tillgång till dess regionala begränsade nätverk, för att ytterligare förbättra plattformarna för informationsutbyte mellan de två insatserna. Informationsinitiativ Ett känt mediekonsortium tar i samarbete med kommissionen fram en portal på nätet för migrantinformation som bygger på det arbete som gjorts av arbetsgruppen för migrantinformationsstrategi. Den väntas lanseras i början av 2017 och informera miljontals potentiella migranter runt om i världen om de farliga resorna och de juridiska problemen när man försöker ta sig in i EU.

Som en uppföljning till den kampanj som anordnades för alla öar med mottagningscentrum under juli–augusti för att informera migranter om deras rättigheter och möjligheter hjälper kommissionen de grekiska myndigheterna att upprätta permanenta informationsmontrar i alla mottagningscentrum. De ska bemannas av experter från de grekiska myndigheterna och experter från europeiska och internationella organisationer och vara en tillförlitlig informationskälla för migranter. Informationsmontern på Chios har redan inrättats, medan den på Lesbos är under utarbetande. Bakgrundsdokument och informationsmaterial håller på att utarbetas av kommissionen i samarbete med de grekiska myndigheterna, EU-byråer, Internationella organisationen för migration samt FN:s flyktingkommissariat. Viktiga utmaningar och nästa steg Med tanke på riskerna för allt mer överbelagda mottagningsanläggningar och relaterade risker för den allmänna ordningen ska medlemsstaterna snarast tillföra de experter som behövs i enlighet med Europeiska rådets slutsatser i oktober, för att Europeiska stödkontoret för asylfrågor ska kunna påskynda behandlingen av asylansökningar på de grekiska öarna, om nödvändigt med hjälp av den omfattande utbildning som tagits fram av Europeiska stödkontoret för asylfrågor för utplacering av lägre tjänstemän. Medlemsstaterna ska fortsätta tillhandahålla experter till Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och skicka det begärda antalet med de efterfrågade profilerna. ”Migranternas informationsportal” ska lanseras i början av 2017 av mediekonsortiet. Informationsmontrar ska inrättas på alla öar med mottagningscentrum så snart som möjligt för att tillhandahålla direkt information till migranterna. 2.Återsändande av alla nya irreguljära migranter från Grekland till Turkiet Enligt uttalandet ska man återsända alla nya irreguljära migranter och asylsökande vars asylansökningar avvisats eller avslagits och som tar sig från Turkiet till de grekiska öarna efter den 20 mars. Dessa åtgärder genomförs i strikt överensstämmelse med EU-rättens och den internationella rättens krav och med full respekt för principen om non-refoulement. Nuläget beträffande återsändande Sedan den tredje rapporten av den 28 september 2016 har, efter att de turkiska sambandsmännen kommit tillbaka till öarna och återsändandena återupptogs i början av september, 170 personer som anlände till Grekland via Turkiet återsänts till Turkiet inom ramen för uttalandet från EU och Turkiet, däribland 42 syrier, vilket innebär att det totala antalet migranter som återsänts till Turkiet efter uttalandet från EU och Turkiet uppgår till 748. Andra nationaliteter som ingick var pakistanier (394), afghaner (61), algerier (68), irakier (17), bangladeshier (26), iranier (18), lankeser (16) och marockaner (15). De återsända hade fått avslag på sina asylansökningar (inklusive avslag efter överklagande), dragit tillbaka ansökan eller inte ansökt om asyl. Sammanlagt återsändes 1 187 irreguljära migranter från Grekland till Turkiet under 2016 i enlighet med uttalandet från EU och Turkiet, varav 95 syrier. Sammantaget har antalet personer som återsänts varit lågt och även legat under antalet anlända personer. Antalet personer som återsändes ökade något i oktober med insatser varje vecka, men under första hälften av november (när endast fyra pakistanier skickades tillbaka) svarade de turkiska myndigheterna sent eller inte alls när de grekiska myndigheterna begärde insatser för återsändande i enlighet med uttalandet från EU och Turkiet. Medan den grekiska asylmyndigheten har fördubblat antalet experter som arbetar på öarna och medan ytterligare experter förväntas rekryteras i slutet av detta år, behövs ytterligare insatser, bland annat genom utplacering av medlemsstaternas experter via Europeiska stödkontoret för asylfrågor, så att behandlingen av asylansökningar i första instans påskyndas och antalet återsändningar ökar och upprätthållas. Icke-syriska migranter skickas tillbaka till Turkiet med båt och överförs till en förvarsanläggning i Kirklareli där de informeras om sina rättigheter, däribland möjligheten att ansöka om skyddsstatus i Turkiet. Enligt uppgifter fram till idag har 47 personer lämnat in sina ansökningar till de turkiska myndigheterna: en person har beviljats flyktingstatus medan 46 har släppts från förvarsanläggningen i avvaktan på beslut om deras ansökningar. Hittills har cirka 417 personer som inte ansökt om flyktingstatus i Turkiet återsänts till sina ursprungsländer. Syrier återsänds från de grekiska öarna med flyg och placeras i ett flyktingläger i Duzici. De har rätt att ansöka om tillfälligt skydd och, efter en snabb förregistrering för tillfälligt skydd, släpps de och är fria att bosätta sig i en provins efter eget val eller stanna i lägret. Fram till idag har alla återsända syrier förregistrerats med undantag för 10 som bestämt sig för att frivilligt återvända till Syrien. FN:s flyktingkommissariat och EU:s delegation i Turkiet har nyligen besökt förvarsanläggningen i Kirklareli och flyktinglägret i Duzici. I Turkiet har 11 102 syriska medborgare (per den 15 november) hittills fått arbetstillstånd under 2016. Sedan den tredje rapporten av den 28 september 2016 har 869 personer återvänt frivilligt till sina ursprungsländer från det grekiska fastlandet och 163 från öarna, med stöd från programmet för stöd till frivilligt återvändande och återanpassning. Sedan 1 januari 2016 har sammanlagt 5 710 migranter utnyttjat programmet från Grekland. För att intensifiera dessa ansträngningar har programmet uppgraderats. Hädanefter ska alla deltagare från öarna kunna dra full nytta av stödet för återanpassning. Om Grekland deltar fullt ut i EU-finansierade program för återvändande (i synnerhet europeiska nätverket för återanpassningsinstrument) och utnyttjar det ekonomiska och tekniska stödet från dessa program så mycket som möjligt kommer alla insatser när det gäller återvändande att stärkas.

Juridiska åtgärder Den nybildade överklagandemyndigheten är nu i funktion med sex permanenta överklagandekommittéer (och en suppleantkommitté till de permanenta). Dessa beslutar om överklaganden som registrerats sedan den 20 juli enligt giltighetsförfarandet och förfarandet för nationaliteter med låg andel godkända asylansökningar mot beslut som fattats av den grekiska asylmyndigheten i första instans. För att förbättra effektiviteten hos den nya överklagandemyndigheten och öka antalet beslut i andra instans beslutade den grekiska regeringen den 25 oktober att inrätta sju ytterligare överklagandekommittéer, vilket ökar det totala antalet kommittéer till 13, med avsikt att utöka antalet överklagandekommittéer till 20 i slutet av februari 2017 och öka antalet beslut per månad. Justitieministeriet och FN:s flyktingkommissariat har valt ledamöter till dessa sju extra kommittéer, som förväntas vara i funktion i slutet av december. Kommissionen fortsätter att tillhandahålla stöd till de grekiska myndigheterna för att påskynda asylprocesserna i första och andra instans och förbättra produktiviteten i asylmyndigheten och överklagandemyndigheten. När det gäller fall på de grekiska öarna uppgår det totala antalet överklaganden av asylmyndighetens 6 040 beslut i första instans på grund av giltighet och sakförhållanden till 2 014. När det gäller dessa 2 014 överklaganden har 838 beslut fattats i andra instans hittills (dvs. i 42 % av fallen). Av 407 överklagandebeslut om giltighet har hittills 17 överklagandebeslut i andra instans bekräftat beslutet i första instans och 390 överklagandebeslut i andra instans har ändrat beslutet i första instans. Vad gäller de 431 överklagandebesluten i sak har 369 beslut i andra instans bekräftat den första instansens negativa beslut, medan man i 62 fall har ändrat negativa beslut. De nya överklagandekommittéerna är mycket viktiga för att se till att alla får möjligheten att utöva sina lagliga rättigheter. Emellertid har takten i beslutsfattandet varit långsam med direkta konsekvenser för genomförandet av uttalandet. Hittills har de nya överklagandekommittéerna utfärdat 366 beslut inom ramen för uttalandet från EU och Turkiet – 14 på grund av giltighet och 352 på grund av sakförhållanden. En utfrågning inför den grekiska förvaltningsdomstolen om det grundlagsenliga i sammansättningen av de nya överklagandekommittéerna ägde rum den 29 november och dess beslut väntas i slutet av året. Detta beslut kommer att vara av särskild betydelse för utgången av många andra ärenden. Operativa åtgärder En ökande överbeläggning i mottagningscentrumen och den senaste tidens incidenter, initierade av migranter och lokalbefolkningen på öarna, har försämrat de redan svåra förhållandena när det gäller arbete och vardagsliv på öarna. Det finns 16 295 migranter på öarna, samtidigt som det endast finns 7 450 platser i officiella mottagningsanläggningar och ytterligare 754 platser via FN: s flyktingkommissariats hyresprogram. Situationen i mottagningscentrumen kompliceras även av den tunga bördan på de grekiska myndigheterna på fastlandet – totalt rapporterar de grekiska myndigheterna om närvaron av ca 62 000 migranter både på fastlandet och öarna den 6 december. Förutom försöket att påskynda behandlingen av asylansökningar och återsändandet av irreguljära migranter till Turkiet har Grekland vidtagit en rad åtgärder i syfte att avlasta mottagningscentrumen. Utsatta migranter och familjer har förts till FN:s flyktingkommissariats hyresprogram eller hotell på öarna. Personer som inte kan skickas tillbaka till Turkiet enligt uttalandet från EU och Turkiet, utsatta grupper och ensamkommande barn förs också till fastlandet. Per den 1 december hade sammanlagt 2 675 personer med sådan status förts till fastlandet. Dessa personer har förts till FN: s flyktingkommissariats hyresprogram eller till boende på fastlandet, eller så ordnade de själva med boende på fastlandet. Lämpligt boende för ensamkommande barn har fortfarande högsta prioritet för kommissionen, som har gjort medel tillgängliga för ytterligare mottagningskapacitet, och kommissionen har uppmuntrat medlemsstaterna att påskynda omplaceringen av ensamkommande barn från Grekland och Italien. Ett påskyndat förfarande har införts på Lesbos för migranter från Maghrebländerna, Pakistan och Bangladesh med registrering, intervju och anmälan som äger rum inom några dagar. De grekiska myndigheterna arbetar också, i samarbete med lokala myndigheter, på att skapa ytterligare förvarskapacitet och på att förlänga avtal för befintliga centrum på öarna för att utöka antalet slutna förvarsplatser. Det finns ett fortsatt behov av vinterbonade mottagningsanläggningar på öarna. Upprustningen av mottagningsanläggningarna pågår. Inför vintern har humanitära organisationer med EU-stöd distribuerat kläder och hushållsartiklar på öarna. För att ta itu med vissa problem med säkerheten och för att förbättra villkoren för den allmänna ordningen på öarna har den grekiska polismyndigheten förberett säkerhets- och utrymningsplaner som omfattar alla personer och organisationer i mottagningscentrumen. Nödriktlinjer för evakuering av EU:s byråpersonal och experter från medlemsstaterna som arbetar i mottagningscentrumen har fastställts i händelse av en incident, och den grekiska polismyndigheten har ökat antalet poliser på öarna, inklusive specialutbildade kravallpatruller stationerade nära arbetsplatser där man behandlar asylärenden, och polisen planerar att ytterligare öka antalet poliser. Europeiska stödkontoret för asylfrågor har också förbättrat säkerhetsförhållandena i lokaler där man hanterar asylansökningar i mottagningscentrumen. Trots de hittills genomförda förbättringarna återstår fler åtgärder för att kunna ta itu med situationen på öarna. Registrerings- och identifieringstjänsten bör, som en prioriterad fråga, färdigställa och anta standardrutinerna för mottagningscentrumen, med fullt beaktande av uttalandet från EU och Turkiet, i syfte att förbättra processerna. Tiden för att lämna in en ansökan bör minskas i enlighet med artikel 6.2 i direktivet om asylförfaranden, som kräver att en person som gjort en asylansökan har en faktisk möjlighet att lämna in sin ansökan så snart som möjligt. De grekiska permanenta samordnarna för mottagningscentrumen har ännu inte påbörjat sitt arbete, trots att man de senaste sex månaderna upprepade gånger har meddelat att de snart ska utnämnas. De behövs akut för den övergripande förvaltningen av mottagningscentrumen, bland annat ur ett säkerhetsperspektiv. Det behövs även många fler utplacerade poliser. Det uppskattas att en lämplig polisstyrka som kan uppfylla behoven när det gäller säkerhet och allmän ordning i mottagningscentrumen med deras nuvarande utformning skulle behöva vara tre eller fyra gånger större – där de exakta utplaceringsbehoven varierar från en ö till en annan – jämfört med antalet poliser som har utplacerats idag.

EU:s ekonomiska stöd till Grekland Medan EU:s ekonomiska stöd till Grekland inte enbart har fokuserat på mottagningscentrumen inför de mest akuta behoven, har stödet till det grekiska fastlandet också en positiv dominoeffekt för genomförandet av uttalandet. Åtgärder vidtas för att de 509 miljoner euro som finns tillgängliga under Greklands nationella program för perioden 2014–2020 inom ramen för Asyl-, migrations- och integrationsfonden och Fonden för inre säkerhet ska börja utnyttjas till fullo så snart som möjligt. Förvaltningen av de nationella programmen fördes över till ministeriet för ekonomi, utveckling och turism i oktober. Översynen av de båda nationella programmen ansågs vara nödvändig för att bättre anpassa dem till aktuella behov – programmet för asyl-, migrations- och integrationsfonden har nyligen godkänts medan programmet för fonden för inre säkerhet håller på att slutföras och bör godkännas inom kort. Kommissionen fortsätter att uppmana de grekiska myndigheterna att använda sina nationella program på ett effektivt och ändamålsenligt sätt och har ett nära samarbete med de grekiska myndigheterna för att förbättra mekanismerna för genomförande så att de tillgängliga resurserna kan användas för att tillgodose akuta behov, särskilt när det gäller mottagning och gränskontroll (exempelvis registrering, identifiering och fingeravtryck). Av de 352,8 miljoner euro som Grekland har fått tilldelade i nödbistånd genom de två ovannämnda fonderna har cirka 70 miljoner euro direkt använts vid genomförandet av uttalandet från EU och Turkiet, antingen direkt till de grekiska myndigheterna eller genom EU:s organ och internationella organisationer. Dessutom har 199 miljoner euro gjorts tillgängligt via det krisstödsinstrument som antogs av rådet den 15 mars 2016 Ett extra budgetanslag på 50 miljoner euro kommer att finnas tillgängligt i december, avsett att tillgodose befintliga behov i Grekland när det gäller mat och boende, samt för att möjliggöra en snabb reaktion vid oförutsedda händelser. Humanitära organisationer som finansieras genom krisstödsinstrumentet ger behovsbaserad respons både på fastlandet och på öarna. I synnerhet på öarna tillhandahålls hjälp genom kontantstöd för flera ändamål, byggande av ytterligare informella mottagningsanläggningar samt tillhandahållande av hälso- och sjukvård, mat, vatten, sanitet och andra grundläggande tjänster. Viktiga utmaningar och nästa steg Akut påskynda behandlingen av asylansökningar, i synnerhet på öarna, från ansökan till överklagan och slutligt beslut, i linje med EU:s och internationell rätt. Öka antalet överklagandekommittéerna och beslut per överklagandekommitté med prioritet på öarna. Snarast öka takten när det gäller återsändanden till Turkiet i enlighet med uttalandet från EU och Turkiet. Förbättra säkerhetsarrangemangen på öarna i synnerhet genom att utse permanenta samordnare i mottagningscentrumen och genom fler utplacerade grekiska poliser. Säkerställa vinterbonade mottagningsanläggningar på öarna. Se till att ensamkommande barn förs över till särskilda anläggningar. Göra den nyligen bildade nationella myndigheten, som ansvarar för förvaltningen av de nationella programmen inom asyl-, migrations- och integrationsfonden och fonden för inre säkerhet, operationell för att snarast möjliggöra effektiv användning av den tillgängliga finansieringen inom dessa program. 3.Vidarebosättning från Turkiet till EU enligt principen ”ett till ett” Nuläget Per den 5 december uppgick det totala antalet syrier som vidarebosatts från Turkiet till EU och Norge enligt 1:1-överenskommelsen till 2 761. Sedan den tredje rapporten av den 28 september 2016 har 1 147 (fram till 5 december) syrier vidarebosatts i åtta medlemsstater (Belgien, Finland, Frankrike, Tyskland, Italien, Luxemburg, Nederländerna och Sverige). Det totala antalet personer som godkänts och som väntar på vidarebosättning är närvarande 340. Till följd av detta har, liksom under den föregående rapporteringsperioden, vidarebosättningen påskyndats avsevärt jämfört med återvändandena från de grekiska öarna. Och takten måste upprätthållas. Kommunikationen mellan medlemsstaterna och Turkiet angående planerade urvalsbesök till Ankara och vidarebosättning från Ankara har förbättrats, vilket bidrar till en bättre samordning och planering av vidarebosättning och en optimerad användning av resurserna. En mer regelbunden takt av vidarebosättningar har uppnåtts.. Ett antal medlemsstater har nyligen fått ytterligare listor med kandidater från FN:s flyktingkommissariat, medan andra har redan planerat ytterligare urvalsbesök och andra åtgärder för vidarebosättning de kommande månaderna. Förutom listan med 5 700 syriska flyktingar som lämnats in den 2 september för eventuell vidarebosättning har de turkiska myndigheterna lämnat in nya listor till FN:s flyktingkommissariat med 5 000 och 2 000 personer den 7 oktober respektive den 18 november. Nästa lista, med cirka 2 000 syrier, kommer att lämnas in i december, och FN:s flyktingkommissariat förväntar sig också att de turkiska myndigheterna ska kontrollera äldre listor som omfattar cirka 4 000 syrier. Om detta sker, kommer enligt FN: s flyktingkommissariat antalet kandidater att vara tillräckligt för vidarebosättningen under de första månaderna 2017. FN: s flyktingkommissariat uppskattar dock att det skulle behöva få 10 000 ärenden från de turkiska myndigheterna varje månad under de första tre månaden 2017 (endast för de europeiska vidarebosättningsprogrammen). EU:s medlemsstater har börjat kommunicera med FN: s flyktingkommissariat om sina vidarebosättningskvoter för nästa år. Operativa åtgärder

EU:s arbetsgrupp för vidarebosättning fortsätter att samordna och stödja medlemsstaternas insatser och samarbete med Internationella organisationen för migration, FN:s flyktingkommissariat och det turkiska generaldirektoratet för migrationshantering. FN:s flyktingkommissariat för ett nära samarbete med de turkiska myndigheterna för att förbättra registreringen när listorna sammanställs, och hjälper de turkiska myndigheterna att upprätta ett system för kontinuerlig registrering av alla syrier som har fått tillfälligt skydd och som finns i landet. Projektet startade i slutet av oktober och täcker till och börja med 30 provinser (av 81) med mindre syriska befolkningsgrupper och bör ge omedelbara resultat med avseende på ett effektivt tillhandahållande av remisser. För närvarande bidrar kommissionen enligt sina utfästelser till de nationella programmen i de berörda medlemsstaterna inom ramen för asyl-, migrations- och integrationsfonden med totalt cirka 213 miljoner euro för mottagande av syriska medborgare som för närvarande befinner sig i Turkiet.. Viktiga utmaningar och nästa steg Upprätthålla takten i vidarebosättningen. Slutföra kommissionens finansiering av relevanta nationella program inom ramen för asyl-, migrations- och integrationsfonden för mottagande av syriska medborgare som befinner sig i Turkiet. 4.Hindra nya rutter för irreguljär migration till sjöss eller på land Arbetet med att styra flödena utmed östra Medelhavsrutten har inte resulterat i någon större omfördelning från Turkiet, även om det har förekommit en del småskalig verksamhet i fråga om transporter till Italien och Cypern. Under rapportperioden anlände 18 båtar med totalt 1 500 migranter till Italien från Turkiet och två båtar anlände till Cypern med totalt 212 migranter– alla syrier – ombord. På land upptäcktes irreguljära gränspassager med jämna mellanrum vid Turkiets landgränser med Bulgarien och Grekland, även om antalet verkar ha minskat sedan den tredje rapporten av den 28 september 2016. För närvarande registreras i genomsnitt 10 illegala gränspassager från Turkiet till Grekland över landgränsen och färre än 4 från Turkiet till Bulgarien. För att underlätta gränsförvaltningen och migrationshanteringen i Bulgarien har kommissionen tillhandahållit 160 miljoner euro i nödbistånd. 101 miljoner euro har redan delats ut i form av utbetalade förskottsbetalningar, och ansökningar om finansiering för resterande 59 miljoner euro har nyligen lämnats in i samband med akuta behov. Den 6 oktober lanserades den nya Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån officiellt på gränsen mellan Bulgarien och Turkiet. Per den 5 december har Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån utplacerat 68 tjänstemän vid denna gräns. 5.Frivilligt humanitärt mottagandesystem Som tidigare rapporterats pågår diskussioner i rådet om standardrutiner för frivilligt humanitärt mottagande, i nära samarbete med kommissionen, Europeiska stödkontoret för asylfrågor, FN:s flyktingkommissariat och Internationella organisationen för migration. När standardrutinerna väl är godkända bör en bedömning göras av huruvida förutsättningarna för att börja tillämpa systemet föreligger. Enligt uttalandet från EU och Turkiet kommer systemet att börja tillämpas när de irreguljära inresorna från Turkiet till EU har upphört eller åtminstone minskat betydligt och långvarigt. Att införa systemet skulle sätta ny fart på genomförandet av uttalandet och ge syrierna ett tryggt och lagligt alternativ till irreguljär migration till EU. 6.Viseringsliberalisering När det gäller genomförandet av färdplanen för viseringsliberalisering finns det fortfarande sju mål som måste uppfyllas såsom angetts i den tredje rapporten av den 28 september 2016:

Utfärdande av biometriska resehandlingar som är helt kompatibla med EU:s standarder. Antagande av åtgärden för förebyggande av korruption enligt färdplanen. Avtal om operativt samarbete med Europol. Översyn av lagstiftning och praxis när det gäller terrorism i linje med europeiska normer. Anpassning av lagstiftningen om skydd av personuppgifter till EU:s normer. Effektivt straffrättsligt samarbete med alla EU-medlemsstater. Genomförande av samtliga bestämmelser i återtagandeavtalet mellan EU och Turkiet. Såsom rapporterats tidigare har kommissionen uppmuntrat Turkiets ansträngningar för att uppnå alla kvarstående mål i färdplanen för viseringsliberalisering så snart som möjligt.. Kommissionen och Turkiet har fortsatt en aktiv dialog för att finna lösningar, inbegripet de ändringar av lagstiftning och förfaranden som behövs, när det gäller alla kvarstående mål. När det gäller biometriska resehandlingar har Turkiet den 1 november börjat utfärda andra generationens pass som innehåller både ansiktsbild och fingeravtryck av passinnehavaren. Passen, som använder krypteringssystemet EAC (Extended Access Control) enligt nuvarande Icao-standarder och EU:s krav från 2014, kommer att utfärdas tillfälligt, tills tredje generationens pass, som helt motsvarar EU:s krav och målen i färdplanen för liberalisering av viseringsbestämmelserna, kommer att börja utfärdas. Tredje generationens pass samfinansieras av EU och förväntas börja användas i slutet av det första kvartalet år 2017. Kommissionen har vid upprepade tillfällen begärt att Turkiet fortsätter genomföra de bilaterala återtagandeavtalen med Grekland, Bulgarien och Rumänien. I september slöt de turkiska myndigheterna ett bilateralt avtal med Bulgarien om ett praktiskt arrangemang för återtagande av tredjelandsmedborgare från Bulgarien. Inom ramen för detta arrangemang har Bulgarien begärt återtagande för 543 personer, av vilka Turkiet hittills har godkänt 19 personer. När det gäller återtagande av turkiska medborgare har Turkiet svarat positivt under januari–oktober 2016 med avseende på 148 av 301 mottagna återtagandeansökningar, och 117 turkiska medborgare återtogs enligt återtagandeavtalet mellan EU och Turkiet. När det gäller det praktiska samarbetet, kvarstår problem när det gäller t.ex. att respektera de tidsfrister som anges i avtalet.. Parallellt pågår fortfarande diskussioner för att nå en kompromiss mellan medlagstiftarna rörande kommissionens förslag om att stärka den befintliga upphävandemekanismen, som fastställer vilka omständigheter som leder till upphävande av viseringsfria resor för medborgare från alla länder som omfattas av viseringsliberalisering. 7.Faciliteten för flyktingar i Turkiet Sedan den tredje rapporten den 28 september 2016 har kommissionen fortsatt sina ansträngningar för att ta sig an flyktingarnas och de turkiska värdsamhällenas mest akuta behov. Det totala belopp som anslagits inom faciliteten för både humanitärt och annat bistånd nått 2,2 miljarder euro för perioden 2016–2017. Detta utgör en stor andel av det totala beloppet på 3 miljarder euro. Av de anslagna medlen har de kontrakterade beloppen nu ökat till 1,3 miljarder euro. Av de kontrakterade medlen har 677 miljoner euro betalats ut. Dessa medel fortsätter att ha en direkt inverkan ute på fältet, vilket gör det mindre sannolikt att de som drar fördel av medlen reser vidare till EU.

Humanitärt bistånd Kommissionen har fortsatt att genomföra sin humanitära strategi inom faciliteten , med 595 miljoner euro tilldelade fram till idag. Av dessa medel har 512 miljoner euro kontrakterats genom 26 humanitära projekt med 19 samarbetspartner för att tillgodose grundläggande behov, skydd, utbildning, hälsa, mat och inkvartering. Av de kontrakterade 512 miljoner euro har 407 miljoner euro betalats ut fram till idag. Kommissionen lanserade flaggskeppet för denna humanitära strategi – det sociala nödskyddsnätet – i Turkiet den 26 september tillsammans med de turkiska myndigheter och partnerorganisationer som genomför programmet, och registreringen av mottagarna inleddes den 28 november. Det är EU:s största humanitära program någonsin med en budget på 348 miljoner euro och syftar till att förse de mest utsatta flyktingarna med månatliga kontantöverföringar till ett elektroniskt betalkort för att bekosta deras grundläggande behov av mat, inkvartering och utbildning. Medan de första kontantutbetalningarna väntas i slutet av december 2016 har det sociala nödskyddsnätet som mål att successivt hjälpa en miljon av de mest utsatta flyktingarna under första halvåret 2017. När det gäller skydd är man i färd med att färdigställa en omfattande åtgärdsplan. Ett brett spektrum av skyddsåtgärder pågår redan, däribland ett projekt som är värd 9 miljoner euro avtalat i juli 2016 och som genomförs av FN:s befolkningsfond. Projektet kommer att utöka FN:s befolkningsfonds insatser, som tidigare finansierats av kommissionen, genom att stödja 20 säkra lokaler för kvinnor och flickor, där reproduktiv hälsovård och åtgärder relaterade till könsrelaterat våld erbjuds. Projektet syftar också till att underlätta tillgången till hälso- och sjukvård för de mest utsatta kvinnorna och flickorna bland flyktingarna. Icke-humanitärt bistånd De medel som tillhandahålls inom ramen för den icke-humanitära delen av faciliteten (cirka 1,6 miljarder euro) har tilldelats nästan fullständigt. 790 miljoner euro har nu kontrakterats och 270 miljoner euro har betalats ut. I enlighet med den särskilda åtgärden från juli 2016 för utbildning, hälsa, kommunal infrastruktur och socioekonomiskt stöd till flyktingar i Turkiet har det avtalats om två stora direkta bidrag i september för en period på två år. Det första avtalet – på 300 miljoner euro – med det turkiska utbildningsministeriet ger nästan en halv miljon syriska barn tillgång till formell utbildning och når ut till 15 000 lärare och 2 000 andra anställda inom ministeriet. Det andra avtalet – även det på 300 miljoner euro – med hälsoministeriet ger ca två miljoner flyktingar tillgång till primärvård genom att över 500 inrättningar för hälso- och sjukvård och rehabiliterande mentalvård skapas för upp till en miljon flyktingar i Turkiet. Dessutom kommer det att erbjudas familjeplanering, förebyggande av smittsamma sjukdomar, rekrytering och utbildning av vårdpersonal och utåtriktad verksamhet. Vidare undertecknades den 28 november ett avtal värt 50 miljoner euro om att bygga och utrusta 15 nya skolor i provinser med en hög koncentration av syriska flyktingar. Det kommer att byggas standardskolor med 24 klassrum vardera, inklusive rum för personal och 10 särskilda rum för barn med funktionsnedsättning och traumatiserade barn. Dessa skolor kommer att komma 11 000 syriska barn till godo. Detta kommer också att öka genomförande- och förvaltningskapaciteten hos ministeriet för nationell utbildning. Avtal om ytterligare projekt för att hjälpa till med utbildningsinfrastruktur, sjukhus och allmännyttiga anläggningar kommer att undertecknas under de närmaste månaderna med de internationella finansinstituten. Inom ramen för EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien kommer två avtal att tecknas före årets slut. Det första projektet, värt 33 miljoner euro, kommer att öka tillgången till inkluderande och högkvalitativ hälso- och sjukvård för syriska flyktingar och värdsamhällen. Projektet inbegriper det danska Röda korset och den turkiska Röda halvmånen. Det andra projektet, värt 5 miljoner euro, kommer att genomföras av Spark, en nederländsk icke-statlig organisation, och syftar till att öka deltagandet och lika tillgång till vidareutbildning och högre utbildning av utsatta syriska ungdomar som har fått avbryta sina studier. Ytterligare lokala projekt inom ramen för EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien är under utarbetande.

Ramverket för facilitetens resultat är på väg att slutföras inför nästa styrelsemöte i januari 2017. Som en del av facilitetens övervaknings- och utvärderingssystem bör ramverket precisera facilitetens resultat och utfall och bekräfta effekterna av dess resultat. En kommunikationsstrategi för faciliteten håller också på att färdigställas. Viktiga utmaningar och nästa steg Snabb upphandling av alla åtgärder som har planlagts och ett effektivt och ekonomiskt sunt genomförande i nära samarbete med de turkiska myndigheterna. Avtal om ytterligare humanitära projekt inom hälsa och utbildning, avtal med internationella finanseringsinstrument och genom EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien ska undertecknas under de kommande månaderna. Utarbetande av den humanitära genomförandeplanen för Turkiet för 2017. Slutförande av facilitetens resultatramverk och införande av övervaknings- och utvärderingssystemet. Slutförande av kommunikationsstrategin för faciliteten. Nästa styrelsemöte är planerat till den 12 januari 2017. 8.Uppgradering av tullunionen Ett åtagande om att uppgradera tullunionen gjordes vid toppmötet mellan EU och Turkiet i november 2015. Mot bakgrund av framgångarna med den nuvarande tullunionen och den första ekonomiska högnivådialogen mellan EU och Turkiet i april 2016 har kommissionen efter ett offentligt samråd och en extern undersökning genomfört en konsekvensanalys om att inleda förhandlingar med Turkiet för att modernisera tullunionen och utöka den bilateral förmånliga handelsförbindelsen till att omfatta tjänster, offentlig upphandling och jordbruk. Denna konsekvensanalys understryker de positiva ekonomiska och sociala fördelarna med en utökad tullunion för både EU och Turkiet. Efter kommissionens förberedande arbete ska utkast till förhandlingsdirektiv presenteras inför rådet. 9.Anslutning Inom ramen för anslutningsförhandlingarna har 16 kapitel öppnats hittills och ett av dessa har stängts provisoriskt. Förberedelsearbetet har fortsatt på de viktiga områden som omfattar rättsväsendet och de grundläggande rättigheterna, samt rättvisa, frihet och säkerhet (kapitel 23 och 24). Kommissionen håller på att uppdatera handlingarna för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen. Dessa kapitel omfattar en rad frågor av avgörande betydelse, såsom grundläggande rättigheter, bl.a. yttrandefrihet, rättsväsende, korruptionsbekämpning, migrations- och asylpolitik, visumregler, gränsförvaltning, polisiärt samarbete samt kampen mot organiserad brottslighet och terrorism. EU förväntar sig att Turkiet uppfyller högsta möjliga krav på demokrati, rättsstat och respekt för de grundläggande rättigheterna, inbegripet yttrandefrihet. Redan förra våren lämnades förarbetena in till rådet, utan att de påverkar medlemsstaternas ståndpunkter i enlighet med gällande regler, med avseende på energi (kapitel 15), utbildning och kultur (kapitel 26), och utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik (kapitel 31). Kommissionen rapporterade om den allmänna situationen i Turkiet i sin rapport av den 9 november 2016. 10.Humanitära förhållanden i Syrien