Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Tillståndet i energiunionen 2021 – Att bidra till den europeiska gröna given och unionens återhämtning (i enlighet med förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder)

(COM(2021) 950 final)

(2022/C 323/19)

Föredragande: Alena MASTANTUONO

Remiss Europeiska kommissionen, 20.12.2021 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Ansvarig sektion Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället Antagande vid plenarsessionen 19.5.2022 Plenarsession nr 569 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 184/4/2

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Den pågående allvarliga händelseutveckling som Rysslands invasion av Ukraina har gett upphov till visar med all tydlighet att riskerna för EU:s energitrygghet och energisäkerhet samt relaterade frågor kraftigt har underskattats, inte bara i den sjätte årsrapporten om tillståndet i energiunionen, utan också generellt i samhället. Den tragiska bild som nu målas upp visar att det var ett ödesdigert misstag att satsa på ett intensivt ekonomiskt samarbete mellan EU och Ryssland på energiområdet, även om det åtnjöt starkt stöd från många tidigare högt uppsatta politiker från vissa medlemsstater.

1.2 Det europeiska energisystemets beroende av importen av nödvändiga råvaror till energisektorn från Ryssland är förknippad med potentiella risker, vilka påskyndades av annekteringen av Krim. Vidden av dem har nu bringats i dagen och EU måste därför agera skyndsamt.

1.3 Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder målen i den gröna given och rekommenderar ökade insatser för att uppnå de fastställda målen och så snart som möjligt minska EU:s beroende av fossila bränslen. Planen för genomförandet av den gröna given måste emellertid anpassas för att säkerställa att den är genomförbar och realistisk under rådande omständigheter.

1.4 När det gäller energiunionen är det EESK:s fasta övertygelse att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt den första pelaren om säkerhet, solidaritet och förtroende. Samtidigt måste synergieffekterna mellan dess pelare förstärkas ytterligare, vid sidan av alla relevanta stödinstrument (finansiering, beskattning, taxonomi, utsläppsrätter och lagstadgade regler).

1.5 EESK betonar att den sjätte årsrapporten om tillståndet i energiunionen inte är helt välavvägd. Den präglas av effekterna av försörjningschockerna på energimarknaden och fokuserar i hög grad på energipriser och instrument som minskar koldioxidutsläppen, men snuddar enbart vid frågor som försörjningstrygghet eller innovation och forskning. EESK skulle vilja se en mer vittomfattande och välstrukturerad översikt över finansieringskällor för att stärka energiunionen, samt förbättringar av hur energiunionens framsteg bidrar till innovativa åtgärder och konkurrenskraft.

1.6 I synnerhet är kommittén mer än missnöjd med att centrala mål för den europeiska energiunionen, precis som i tidigare rapporter, återigen inte alls eller endast marginellt tas upp i denna rapport. Vi påminner om att man bland annat ville minska importberoendet, sätta medborgarna i centrum för energiunionen och göra EU till världsledare inom förnybar energi. Här kunde man förvänta sig att de årliga lägesrapporterna också skulle innehålla en central analys av dessa nyckelfrågor och att man uttryckligen skulle nämna eventuella brister för att vid behov kunna utveckla nya initiativ. Den föreliggande rapporten är inte i närheten av att uppfylla detta. Till exempel försummar man grovt den för EESK viktiga frågan om utveckling av småskalig energiproduktion. EESK förväntar sig att kommissionen gör tydliga redogörelser angående detta i separata kapitel i 2022 års rapport.

1.7 EESK uppskattar högeligen att förnybar energi har blivit EU:s främsta energikälla, vilket är centralt för att minska EU:s stora beroende av energiimport och främja unionens energitrygghet. Det krävs dock fler konkreta åtgärder, enligt kommitténs mening, för att konsumenterna ska kunna delta aktivt på marknaden och dra nytta av mer decentraliserade och hållbarare försörjningsstrukturer.

1.8 EESK instämmer i rapportens påstående att utvecklingen av den inre energimarknaden rymmer en ännu inte fullbordad potential när det gäller marknadsförhållanden, institutioner, lagstadgade regler och sammanlänkningar mellan medlemsstaterna. Omställningen kommer att sätta energiinfrastrukturen på prov och alla medel måste sättas in för att göra den redo för förändring samt motståndskraftig mot framtida chocker.

1.9 Erfarenheterna av de stigande energipriserna under hösten 2021, jämte rådande situation, visar på behovet av att noga bevaka energiprisernas utveckling och utarbeta en mer integrerad strategi för hur man på ett rationellt sätt kan hantera de höga energiprisernas inverkan på fattigdomen.

1.10 Utvecklingen av EU:s energiunion har gått in i en fas då påtagliga insatser krävs för att förbättra säkerheten. Man måste också lägga större vikt vid solidaritet och förtroende. Det är högst sannolikt att ett krishanteringstest är oundvikligt inför kommande vinter, eftersom vi måste ha beredskap för att minimera negativa effekter på energidistributionen till att börja med och därefter på ekonomiska resultat och levnadsstandarden.

1.11 Inom EU bör vi också vara medvetna om att det nuvarande systemet med energileveranser från Ryssland till EU håller i gång den ryska regimens finansiella flöden och att dessa medel går till att finansiera landets militära insatser. Man måste så snart som möjligt hitta alternativa sätt att trygga energiförsörjningen genom en diversifiering av leverantörer från olika länder och användning av olika energikällor, samtidigt som solidariteten i EU stärks. Detta gäller även råvaror som importeras till EU.

1.12 EESK skulle se mycket positivt på ett tydligare politiskt ställningstagande och en konsekvensbedömning av förhållandet mellan energisektorn och den digitala sektorn såväl som mellan energiunionen och den nya industristrategin för EU, samt prognoser om följderna av den nuvarande riskabla situationen för EU:s energisektor, näringsliv och samhälle.

1.13 I rapporten om tillståndet i energiunionen krävs också ett särskilt avsnitt om insatser som syftar till att åstadkomma en rättvis omställning, såsom goda exempel på genomförda åtgärder i medlemsstaterna och på EU-nivå, samt om hur EU-finansiering används som ekonomisk stimulans för den omskolning och kompetensutveckling som krävs för den gröna omställningen. EESK betonar att den rättvisa omställningen inte bara handlar om att finansiera denna omställning. Den inkluderar också målet att med arbetsmarknadsparternas medverkan skapa anständigt arbete och arbetstillfällen av hög kvalitet samt social trygghet, och förutsätter särskilda åtgärder på regional nivå.

1.14 EU:s offentliga investeringar i forskning och innovation avseende ren energi är otillräckliga och EU släpar därför efter sina globala partner, och riskerar att halka efter på området för viktig framtida teknik och viktiga framtidsmarknader. EESK uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram en strategisk plan för sektorerna för ren energi för att stimulera utvecklingen av europeiska företag inom ren energi.

2. Bakgrundsinformation

2.1 I kommissionens sjätte årsrapport utvärderas förändringar och framsteg i genomförandet av EU:s energi- och klimatpolitik, däribland energiunionen med alla dess fem pelare. Den belyser också hur EU:s nya klimatmål, som fastställs i den europeiska klimatlagen, mynnar ut i meningsfulla lagstiftningsförslag inom ramen för 55 %-paketet. Den gröna omställningen betraktas som en del av lösningen på vägen mot klimatneutralitet och som ett svar på covid-19-krisens effekter.

2.2 Rapporten bekräftar en positiv trend när det gäller minskningarna av utsläppen av växthusgaser i EU. Under 2020 gick utsläppen av växthusgaser ned med 31 % jämfört med 1990, på grund av pandemins inverkan på energianvändningen men även fortsatta tendenser till utfasning av fossila bränslen. Prognoser som lämnades in av medlemsstaterna 2021 pekar på en minskning på 34 % av nettoutsläppen av växthusgaser till 2030 med befintliga åtgärder och på 41 % med ytterligare åtgärder för EU, vilket ska jämföras med den minskning på minst 55 % växthusgaser som fastställs i den europeiska klimatlagen.

2.3 Under 2020 intog förnybara bränslen för första gången platsen som EU:s främsta energikälla framför fossila bränslen (38 % av elektriciteten i EU, att jämföra med 37 % från fossila bränslen och 25 % från kärnkraft). Andelen förnybara energikällor i EU:s totala energimix förväntas ha nått minst 22 %, även om vissa medlemsstater löper risk att inte klara sitt nationella bindande mål. Användningen av förnybar energi fick stöd genom investeringar på 48,8 miljarder euro 2020, jämfört med 32,9 miljarder euro 2019. Men situationen varierade mellan de olika teknikerna.

2.4 Denna rapport har offentliggjorts mot bakgrund av kraftigt stigande priser på gas och elektricitet. Grossistelektricitetspriserna har ökat med 230 % på årsbasis, medan slutkundspriserna har påverkats mer måttligt fram till september 2021 (ett EU-genomsnitt på + 11 %). Prischocken var till stor del märkbar på grund av negativa elpriser under 2020, som drevs ned på grund av den ekonomiska avmattningen.

2.5 Detta orsakades i hög grad av stigande gaspriser, som hade en nio gånger större effekt på elpriset än den observerade prisökningen på kol under samma period. Gaslagringsnivåerna är låga och EU:s nettoberoende av energiimport nådde totalt sett sin högsta nivå på 30 år (60,6 % år 2019, att jämföra med 58,2 % år 2018 och 56 % år 2000). Detta trots att ett uttryckligt mål med energiunionen har varit och är att minska detta beroende. I rapporten om tillståndet i energiunionen bör man inte bara nämna sådana negativa siffror utan också förklara varför man inte lyckats med att ens göra en antydan till att nå målet att minska importberoendet.

2.6 Stegringen av energipriserna föranledde kommissionen att ta fram en verktygslåda för åtgärder och stöd för att snabbt hjälpa utsatta grupper. Under 2019 drabbades upp till 31 miljoner människor i EU av energifattigdom. Detta visar betydelsen av att skydda utsatta grupper från den aktuella pristoppen och säkerställa en rättvis omställning till klimatneutralitet.

2.7 I rapporten gav kommissionen byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) i uppdrag att bedöma fördelar och nackdelar med den nuvarande utformningen av grossistmarknaden för el, inbegripet dess förmåga att hantera situationer med extrem prisvolatilitet på gasmarknaderna.

2.8 Förnybar energi fick totalt 78 miljarder euro i subventioner. Subventionerna till fossila bränslen minskade däremot något under 2020, ned till 52 miljarder euro. De kan dock komma att öka igen i takt med den nuvarande ekonomiska återhämtningen. Enligt den sjätte rapporten har nio medlemsstater fasat ut kol, 13 har gjort nationella åtaganden att göra detta till ett visst datum, fyra överväger tänkbara datum och bara en har ännu inte inlett nationella diskussioner om en utfasning.

2.9 Minskningstakten under 2019 mot 2030-målen var tillfredsställande endast för primärenergianvändning. EU:s primärenergianvändning minskade med 1,9 % och den slutliga energianvändningen med 0,6 % år 2019 jämfört med 2018. Det krävs betydligt större ansträngningar för att nå det befintliga målet för slutlig energianvändning och den högre ambition som anges i förslaget till ändringar av energieffektivitetsdirektivet.

2.10 Rapporten bidrar till att identifiera var det behövs åtgärder och ökade insatser i framtiden. I apporten betonas, utöver behovet av investeringar, att man även bör undanröja administrativa hinder för utbyggnad av förnybar energi samt påskynda tillståndsförfaranden.

2.11 EU undersöker hur man kan öka säkerheten och tryggheten i energiförsörjningen och säkerställa en högre sammanlänkningsgrad i hela EU. Krisen pekade på behovet av att säkerställa försörjningstrygghet och undvika leveranser från osäkra källor.

2.12 EU:s offentliga utgifter för forskning och innovation inom ren energi i medlemsstaterna är fortsatt lägre än 2010, men nationella medel och EU-medel för återhämtning som är inriktade på forskning och innovation inom ren energi kan delvis kompensera för detta. I EU-budgeten 2021–2027 kommer det att finnas betydande stöd för att genomföra den europeiska gröna given och energiomställningen runtom i unionen. Framför allt kommer Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden att avsätta minst 30 % respektive 37 % av sina tillgängliga medel till att uppnå detta mål. Utöver detta kommer den gröna omställningen att finansieras genom mekanismen för en rättvis omställning eller InvestEU.

2.13 Den 5 oktober 2021 uppgick de planerade kombinerade klimatrelaterade investeringarna i 22 nationella återhämtnings- och resiliensplaner (faciliteten för återhämtning och resiliens) till omkring 177 miljarder euro, vilket är 40 % av totalt 445 miljarder euro i medel från faciliteten för återhämtning och resiliens som tilldelats dessa medlemsstater.

2.14 Meddelandet åtföljs av följande fem rapporter: — Energisubventioner i EU. — EU:s rapport om klimatåtgärder för 2021. — Framstegen med den rena energiteknikens konkurrenskraft. — Rapporten om bränslekvalitet. — Rapporten om koldioxidmarknadens funktion (utsläppshandelssystemet).

3. Allmänna kommentarer

3.1 EESK uppfattar den ryska militära invasionen av Ukraina som ett mycket hårt slag mot energiunionens säkerhet, funktion och resultat, utöver att den skapar en fruktansvärd situation för Ukraina och dess befolkning. Den utgör det största säkerhetshotet i den europeiska integrationens historia. EU bör därför omdefiniera och anpassa sina strategiska och säkerhetsrelaterade prioriteringar samt utarbeta lämpliga instrument för att skyndsamt genomföra dessa prioriteringar.

3.2 EESK uppmanar EU-institutionerna att vara mer framåtblickande när det gäller kommande säkerhetshot och att ägna större uppmärksamhet åt försörjningstrygghet och diversifiering av försörjningen samt åt att säkerställa bättre solidaritet mellan EU:s medlemsstater. Säkerhetshotet belyser också behovet av att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor för att minska EU:s beroende av fossila bränslen och att säkerställa att målen i den gröna given uppnås.

3.3 EESK noterar kommissionens detaljerade rapport, där förändringar och framsteg igenomförandet av EU:s energi- och klimatpolitik utvärderas. Kommittén värdesätter EU:s framsteg när det gäller att uppnå sina klimatmål och välkomnar kartläggningen av områden där ytterligare framsteg krävs. Covid-19-pandemin hade under 2020 en viss positiv inverkan i det att koldioxidutsläppen minskade eftersom den pressade ned energiförbrukningen, och därmed produktionen. Den ekonomiska tillväxten under 2021 drev emellertid upp efterfrågan, vilket jämte andra faktorer bidrog till att energipriserna ökade kraftigt. EESK välkomnar att kommissionens meddelande om energipriser ( 1 ) gjorde det möjligt att snabbt hjälpa och stödja utsatta personer samt att ta itu med de negativa effekterna av prischocken och påminner om sitt yttrande TEN 761 ( 2 )

3.4 EESK uppmanar kommissionen att följa energiprisernas utveckling noggrant och föreslår att statistik om energiprisernas utveckling tas med i nästa rapport om tillståndet i energiunionen. I detta avseende framhåller EESK att det behövs mer enhetliga uppgifter som kan ge en korrekt bild av marknaden.

3.5 Precis som i tidigare yttranden betonar EESK att den gröna omställningen måste ske på ett rättvist sätt och att ingen får hamna på efterkälken. Omställningen är inte bara av teknisk karaktär, utan också ekonomisk och social. En regelbunden dialog med medborgarna och det civila samhället, inbegripet arbetsmarknadens parter, särskilt i regioner som genomgår en omställning, säkerställer att målen för klimat- och energipolitiken uppfattas som socialt fördelaktiga och uppnås till minsta möjliga socioekonomiska kostnad. Minst lika viktigt som en fördjupad dialog är att infria löftet om att aktivt integrera medborgarna på marknaden, göra dem till prosumenter och låta dem ta del av nya möjligheter till värdeskapande. I detta avseende kommer kvaliteten på genomförandet och finansieringen av enskilda instrument samt deras specifika genomförande på nationell nivå att vara avgörande. Att inkludera arbetsmarknadsparternas synpunkter måste därför vara ett centralt mål för framtida dialoger och är en central förutsättning för en framgångsrik och rättvis omställning.

3.6 Rapporten om tillståndet i energiunionen borde också innehålla ett avsnitt om åtgärder som syftar till att uppnå en rättvis omställning, med exempel på åtgärder som med framgång genomförts i medlemsstaterna och på EU-nivå. EESK betonar att den rättvisa omställningen inte bara handlar om att finansiera denna omställning. Den inkluderar också målet att skapa anständigt arbete och arbetstillfällen av hög kvalitet samt social trygghet, och förutsätter särskilda åtgärder på regional nivå.

3.7 EESK skulle vilja se en mer balanserad strategi för energiunionens särskilda områden i den sjätte årsrapporten. Den har ett övergripande fokus på energieffektivitet och utfasning av fossila bränslen, som för närvarande utgör de viktigaste politiska prioriteringarna. Den uppmärksamhet som ägnas åt områdena säkerhet, solidaritet och förtroende eller forskning, innovation och konkurrenskraft samt relaterade utmaningar och resultat förefaller dock vara otillräcklig.

3.8 I synnerhet är kommittén mer än missnöjd med att centrala mål för den europeiska energiunionen, precis som i tidigare rapporter, återigen inte alls eller endast marginellt tas upp i denna rapport. Vi påminner om att man bland annat ville minska importberoendet, sätta medborgarna i centrum för energiunionen och göra EU till världsledare inom förnybar energi. Här kunde man förvänta sig att de årliga lägesrapporterna också skulle innehålla en central analys av dessa nyckelfrågor och att man uttryckligen skulle nämna eventuella brister för att vid behov kunna utveckla nya initiativ. Den föreliggande rapporten är inte i närheten av att uppfylla detta. Till exempel försummar man grovt den för EESK viktiga frågan om utveckling av småskalig energiproduktion. EESK förväntar sig att kommissionen gör tydliga redogörelser angående detta i separata kapitel i 2022 års rapport.

3.9 Det är glädjande att se att medlemsstaterna har höjt sin ambitionsnivå när det gäller att uppnå de befintliga målen från 2020 för förnybar energi, som hädanefter är den främsta energikällan. Vi uppmuntrar de medlemsstater som inte klarar detta mål att fokusera på att bättre använda stöd till förnybara energikällor och/eller ingå avtal om statistiska överföringar. EESK påpekar att utfasningen av fossila energikällor, enligt en studie från kommissionen ( 3 ) , leder till betydligt lägre externa kostnader (såsom kostnader relaterade till hälso- och sjukvård samt miljö). Det är kostnader som samhället står för. Till exempel leder teknik för att producera el från fossila källor till de högsta externa kostnaderna, i genomsnitt 68–177 euro per MWh för EU-27. Teknik för kärnkraft och förnybar energi leder till externa kostnader på 3–17 euro per MWh, medan vind- och vattenkraft medför kostnader på under 5 euro per MWh.

3.10 Kommittén välkomnar att denna rapport fokuserar mer på prosumenternas roll än tidigare rapporter. Vi påminner om vår vädjan att det viktigaste målet är att medborgarna ska stå i centrum för energiunionen ( 4 ) . Konsumenterna bör ha valfrihet och kunna delta aktivt på marknaden. Konkreta åtgärder måste emellertid fastställas inom ramen för EU:s lagstiftning för att detta mål snabbt ska förverkligas.

3.11 Den inre energimarknaden är ännu inte fullbordad. Den ger inte tillräckliga fördelar till småskalig produktion av förnybar energi. Energiprisökningen blottlade dessutom energimarknadens brister. Den visade att vissa energileverantörer varken besitter tillräcklig kompetens för att driva denna verksamhet eller har en tillräcklig kapitalbas. Man bör förstärka marknadsmiljön och reglera den på lämpligt sätt samt utarbeta nödvändiga krav för enskilda aktörer och ett rimligt konsumentskydd.

3.12 Vi beklagar att vår uppmaning om att minska det strategiska beroendet av tredje part inte har hörsammats, utan att detta beroende i själva verket har ökat. År 2021 nådde EU sitt största beroende av energiimport på 30 år. Detta misslyckande är en bidragande faktor till energiprisstegringen. I detta avseende påminner vi om vårt uttalande om att kommissionen och medlemsstaterna bör undvika ytterligare ökningar av importen och ta denna fråga på allvar i samband med att den framhåller vätgas eller andra energikällor som en drivkraft för utfasningen av fossila bränslen, eftersom det kan öka importerna ännu mer. Med tanke på den rådande situationen är det inte bara viktigt att utarbeta en strategi som minskar EU:s ökande energiberoende, utan att även åstadkomma en genomförbar territoriell diversifiering av energileveranser och energidistribution, fri från geopolitiska risker.

3.13 Medlemsstaterna har visat att de är redo att stödja den gröna omställningen – klimatrelaterade investeringar från 22 nationella planer inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens utgör 40 % av den totala budgeten, vilket bekräftar hur dyr den gröna omställningen är och kommer att vara. EU:s andel offentliga investeringar i den teknik för ren energi som behövs för att fasa ut fossila bränslen ligger dock lägst bland de stora ekonomierna och verkar hämmande på våra konkurrensfördelar gentemot globala partner. Vidare måste vi se till att medborgarna står i centrum för energipolitiken. Om medborgarna kan investera och gagnas av sina investeringar kan en betydande mängd privata medel flöda in i sektorn.

3.14 Ett snabbt antagande av den delegerade akt vars regler definierar miljömässigt hållbara ekonomiska verksamheter framstår som en avgörande signal för att frigöra offentliga medel till forskning och innovation inom ren energi i medlemsstaterna. EESK förväntar sig att det även kan bidra till att investeringar i kapacitet för fossila bränslen och relaterade subventioner minskar.

3.15 Rapporten om koldioxidmarknaden 2021 visar att EU:s utsläppshandelssystem har bidragit markant till utfasningen av fossila bränslen. Mellan 2013 och 2020 gav det upphov till mer än 68 miljarder euro i auktionsintäkter. EESK noterar att 75 % av intäkterna från EU:s utsläppshandelssystem användes till klimatåtgärder och energirelaterade ändamål, vilket ligger långt över medlemsstaternas gräns på 50 %. EESK uppmanar därför medlemsstaterna att utöka denna andel ännu mer för att bekämpa klimatförändringarna.

3.16 EU är inte en isolerad ö – det är av största vikt att vi samarbetar på den internationella arenan och att vi samordnar vår klimatpolitik med globala partner. EU bör eftersträva att uppnå målet om klimatneutralitet, samtidigt som konkurrenskraften säkerställs och energiförsörjningen tryggas, till överkomliga priser för företag och medborgare.

3.17 EESK välkomnar att rapporten innehåller uppgifter om sysselsättning inom sektorn för ren energi, som växer med 2 % per år. EU:s svårigheter att tillsätta lediga gröna jobb kommer att öka när den gröna omställningen tar fart tack vare investeringar i renoveringar. Vi måste se till att personer som besitter de rätta färdigheterna snabbt kan komma in på arbetsmarknaden och att de nya jobb som skapas i den gröna omställningen har goda arbetsvillkor och skäliga löner. Det är viktigt att satsa så mycket som möjligt på att vidareutveckla utbildning och kvalifikationer på energirenoveringsområdet.

3.18 Den rådande situationen på energimarknaden visar att flera aspekter som rör energitrygghet har underskattats, särskilt när det gäller EU:s gasförsörjning, och att otillräckliga insatser görs för att eliminera EU:s stora, och till och med växande, beroende av energiimport. Den visar också att det inte finns tillräckligt med solidaritet mellan EU:s medlemsstater för att effektivt lösa problemet, inklusive att förtroendet som krävs för samförstånd möjligtvis brister.

3.19 EESK sätter stort värde på att många finansieringskällor i den fleråriga budgetramen (2021–2027) och NextGenerationEU särskilt inriktas på att hantera utmaningarna som är kopplade till energiunionens mål.

4. Särskilda kommentarer

4.1 Trots att EU har åtagit sig att fasa ut subventioner till fossila bränslen minskar de inte tillräckligt. Rapportens bilaga visar att subventionerna till fossila bränslen har minskat något, men med tilltagande ekonomisk tillväxt kan vi förvänta oss att de ökar. Mellan 2015 och 2019 ökade subventionerna till fossila bränslen i EU med 4 %, medan de minskade något under 2020. De minskade med 10 % inom energisektorn och med 4 % inom industrin, medan de ökade med 25 % inom transportsektorn och med 13 % för hushåll vars användning av eldningsolja och naturgas subventioneras. Subventioner spelar en viktig roll på det sociala området, eftersom de säkerställer att omställningen till en klimatneutral ekonomi sker på ett rättvist sätt.

4.2 EESK beklagar att man i rapporten inte analyserar förhållandet mellan energiomställningen och den digitala omställningen. Digitalisering skapar möjligheter till energibesparingar, minskad energiintensitet och bättre förvaltning av energiinfrastrukturen. I rapporten skulle man grundligare kunna undersöka lösningar på den ökande efterfrågan på elektrifiering och behovet av stabila och hållbara energilösningar. Omställningen kommer att sätta energiinfrastrukturen på prov och alla medel måste sättas in för att göra den redo för förändring samt motståndskraftig mot framtida chocker.

4.3 Omskolning och kompetensutveckling kommer att spela en viktig roll i den gröna omställningen. Till grund för utarbetandet av konkreta strategier för att övervaka och förutse behoven av kompetensutveckling och omskolning av arbetstagare inom elsektorn pekar EESK på resultaten från arbetsmarknadsparternas projekt ”Skills2Power”. I rapporten om tillståndet i energiunionen skulle man också kunna utvärdera hur EU-medel, såsom faciliteten för återhämtning och resiliens, Erasmus+ eller de sammanhållningspolitiska medlen, används som ekonomisk stimulans för den omskolning och kompetensutveckling som krävs för den gröna omställningen.

4.4 EESK rekommenderar en mycket noggrann övervakning av potentiella flaskhalsar i de råvaruförsörjningskedjor för energiteknik som är avgörande för energitrygghet och omställningen till ren energi. Vi föreslår att försörjningen av råvaror av avgörande betydelse diversifieras så mycket som möjligt genom att man inleder internationella samtal med globala partner och förbereder ett scenario för alternativa lösningar.

4.5 EU måste investera mer i forskning och innovation inom ren energi. EU:s offentliga investeringar i teknik för ren energi låg 2019 på 0,027 % av BNP. Tar vi verkligen utbyggnaden av ren energi på allvar, med tanke på att vi ligger lägst av de stora ekonomierna? Även om EU har en stark ställning inom vindkraftsindustrin släpar vi efter globala partner inom flera andra sektorer, såsom solcellsenergi, förnybar vätgas, värmepumpar och förnybara drivmedel ( 5 ) . EESK uppmanar kommissionen att lägga fram en strategisk plan för var och en av dessa sektorer för att stimulera framväxten av europeiska företag inom ren energi.

4.6 För att bevaka vilka medlemsstater som är mest effektiva när det gäller forskning, utveckling och innovation föreslår EESK att en resultattavla offentliggörs regelbundet. Den skulle kunna omfatta program under EU-förvaltning, men även sammanhållningspolitiken och faciliteten för återhämtning och resiliens, eftersom vi redan har en resultattavla för denna facilitet och en sedan länge etablerad resultattavla för sammanhållningspolitiken ( 6 )

4.7 EESK rekommenderar starkt att man gör EU:s utsläppshandelssystem mer transparent och tillämpar ett system med rimliga interventioner som gör det möjligt att anpassa priset på utsläppsrätter till önskat mål och eliminera den plötsliga prisvolatilitet som observerats under det senaste året (först en enorm ökning till över 100 euro och sedan en kraftig minskning till cirka 55 euro inom loppet av några dagar).

4.8 EESK rekommenderar att styrningen och förvaltningen av energiunionen i högre grad tar hänsyn till synergieffekter med EU:s nya industristrategi (så som den definierades i kommissionens meddelande från mars 2020).

4.9 När det gäller de mål som är relaterade till utfasningen av fossila bränslen betonar EESK att alla typer av instrument, det vill säga lagstadgade regler, EU:s utsläppshandelssystem, miljöskatter och taxonomi, måste samordnas och harmoniseras i ett välavvägt och fungerande system.

Bryssel den 19 maj 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) COM(2021) 660 final.

(2) EUT C 275, 18.7.2022, s. 80.

(3) Studie beställd av Europeiska kommissionen: ”Study on energy costs, taxes and the impact of government interventions on investments”, EnergyVille.

(4) EUT C 220, 9.6.2021, s. 38.

(5) COM(2021) 952 final.

(6) https://cohesiondata.ec.europa.eu/; https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/index.html#