Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämpning av internationella redovisningsstandarder"

(2001/C 260/15)

Den 16 mars 2001 beslöt rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag.

Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som förberett ärendet, antog sitt yttrande den 27 juni 2001. Föredragande var Harry Byrne.

Vid sin 383:e plenarsession den 11-12 juli 2001 (sammanträdet den 11 juli 2001) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 97 röster för och 1 emot:

1. Sammanfattning av bakgrundsdokumentet

1.1. Vid sitt möte i Lissabon den 23-24 mars 2000 angav Europeiska rådet år 2005 som slutdatum för genomförandet av kommissionens handlingsplan för finansiella tjänster(1). Detta förslag till förordning är en viktig del av planen.

1.2. Syftet med förordningen är att garantera att alla börsnoterade företag inom EU tillämpar antagna IAS-standarder senast 2005. 7000 börsnoterade företag inom EU kommer att beröras av detta.

1.3. Dessa arrangemang skall även garantera att EU i framtiden kan bidra till utvecklingen av IAS-standarderna.

1.4. Drivkraften för en övergång till IAS är affärsmässiga och ekonomiska överväganden, snarare än strikt redovisningstekniska skäl. Dessa överväganden gäller bl.a. marknadsföringsmöjligheter, fusioner och förvärv över nationsgränserna, kontakterna med aktieägarna och finansieringsmöjligheterna.

1.5. Kommissionen påpekar att sju medlemsstater (Belgien, Finland, Frankrike, Italien, Luxemburg, Tyskland och Österrike) redan tillåter börsnoterade företag att utarbeta sin sammanställda redovisning i enlighet med IAS-standarder.

2. Detaljer i förslagen

2.1. Grundläggande krav

Senast fr.o.m. 2005 måste både börsnoterade företag inom EU och företag som förbereder en börsnotering utarbeta sin koncernredovisning i enlighet med IAS-standarder (artikel 4). IAS-standarder är sådana standarder som antagits för tillämpning inom EU i enlighet med den föreslagna godkännandemekanismen (artikel 6).

2.2. Medlemsstaternas handlingsfrihet (artikel 5)

Medlemsstaterna får

- kräva eller tillåta att de företag som omnämns i artikel 4(2) tillämpar IAS-standarder under utarbetandet av sina årsredovisningar,

- kräva eller tillåta att onoterade företag tillämpar de antagna IAS-standarderna, eller

- kräva en enhetlig tillämpning av antagna IAS-standarder inom alla viktiga sektorer, såsom bank och försäkring, oavsett om företagen är börsnoterade eller ej.

2.3. Godkännandemekanismen

2.3.1. Godkännandemekanismen är en viktig faktor i förslaget till förordning. För att garantera att inga IAS-standarder innehåller väsentliga brister som gör dem olämpliga för tillämpning inom EU, kommer dessa standarder att underställas en godkännandemekanism med regelgivande och redovisningstekniska funktioner.

2.3.2. De regelgivande funktionerna - Redovisningstillsynskommittén - kommer att utföras av företrädare för alla medlemsstater som skall avge yttranden om huruvida enskilda IAS-standarder bör antas av EU och från och med vilket datum de skall tillämpas.

2.3.3. Kommissionen kommer att få stöd på expertnivå från en redovisningsteknisk kommitté. Den redovisningstekniska kommittén skall vara rådgivande och ha den sakkunskap som krävs för att bedöma standarderna, men i och med att den följer utformningen av IAS-standarderna på nära håll kommer den senare att kunna påverka utvecklingen och garantera att beslut om nya standarder fattas utan onödig fördröjning.

2.3.4. Kommissionens avsikt är att alla IAS-standarder med tillhörande tolkningar som ingår i bilagan till denna förordning skall underställas detta antagandeförfarande senast den 31 december 2002.

2.4. Redovisningsdirektivens roll

2.4.1. EU:s nuvarande redovisningsdirektiv kommer att fortsätta gälla, och det kommer att krävas av alla företag att de följer direktiven. Tillämpning av IAS-standarderna kommer att utgöra ytterligare ett krav på alla börsnoterade företag.

2.4.2. Kommissionen har redan inlett en översyn av det fjärde(3) och det sjunde(4) redovisningsdirektivet, i syfte att ändra dem så att de kan omfatta en rad fall där de är oförenliga med IAS-standarderna.

3. Allmänna kommentarer

3.1. ESK ger sitt fulla stöd till målet i förslaget till förordning, dvs. att upprätta en gemensam grund för redovisning för alla börsnoterade företag i hela EU. Detta är en viktig faktor i programmet för att fullborda den inre marknaden när det gäller finansiella tjänster.

3.2. Kommittén inser att de val som nu träffas är mycket viktiga eftersom de sannolikt kommer att ge riktlinjer för all finansiell rapportering inom EU på lång sikt. ESK anser därför att alla berörda aktörers intressen, från investerare till arbetstagare, måste beaktas.

3.3. ESK accepterar att valmöjligheterna är begränsade när det gäller att uppnå det fastslagna målet. I praktiken är det enda alternativet USA:s allmänt erkända redovisningsprinciper. Kommittén anser att det vore högst olämpligt för EU att anta USA:s finansiella rapporteringskrav som en internationell standard, bland annat därför att EU:s intressen inte alls återspeglas i utvecklingen av dessa standarder.

3.4. Det är därför kommitténs uppfattning att IAS är de enda redovisningsstandarderna som är internationellt erkända och som därför kan leda fram till målet att utveckla standarder genom internationellt samarbete.

3.5. Med tanke på betydelsen av EU:s ekonomi kommer förslaget att ge EU en huvudroll i det internationella stödet till IASB(5) (som nyligen förnyades och förstärktes). Även om EU inte medverkar direkt kommer detta att leda till att EU:s intressen får en framträdande plats i processen för utveckling av IAS-standarder, förutom att IASB har fem Europabaserade medlemmar.

3.6. ESK inser att cirka 300 företag inom EU tillämpar USA:s allmänt erkända redovisningsprinciper. Det beror snarare på att detta är ett krav för börsintroduktion via Börs- och värdepappersinspektionen i USA (Securities and Exchange Commission (SEC), än på att USA:s allmänt erkända redovisningsprinciper har ett värde i sig.

3.6.1. Kommittén anser att den väg som har valts innebär ett starkt stöd till IASB:s arbete för att IAS-baserad redovisning skall accepteras i SEC-arrangemangen utan att anpassning till USA:s allmänt erkända redovisningsprinciper krävs. Detta kan dock troligen inte uppnås till 2005. Den situation som uppstår skulle vara parallell med USA-företagens situation, som innebär att dessa kan börsnoteras inom EU på grundval av en redovisning som grundar sig på USA:s allmänt erkända redovisningsprinciper.

3.7. Kommittén menar att det skulle ligga i samtliga parters långsiktiga intresse om både IAS och USA:s allmänt erkända redovisningsprinciper kunde jämkas samman. Det skall sägas att USA trots att man håller fast vid sina allmänt erkända redovisningsprinciper har fullständig representation i IASB:s styrelse.

3.8. ESK håller med kommissionen om att den föreslagna förordningen inte bara främjar integrationen av de europeiska kapital- och finanstjänstmarknaderna utan också kommer att stimulera till investeringar från tredje land i EU-företag.

3.9. Kommittén stöder användningen av IAS men ställer sig också positiv till den godkännandemekanism som håller på att inrättas. Denna åstadkommer att en IAS som inte är lämplig inom EU inte heller kommer att tillämpas där om den publiceras.

3.9.1. IAS kommer således inte att gälla automatiskt i EU, utan först när de antagits enligt godkännandemekanismen, där redovisningstillsynskommittén - med kommissionen som ordförande och med företrädare för samtliga medlemsstater - kommer att spela en avgörande roll.

3.9.2. För att svara för en detaljerad teknisk utvärdering inrättas en redovisningsteknisk kommitté i enlighet med punkt 8 i förordningsförslagets motiveringsavsnitt.

3.9.3. På kommissionens begäran kommer ett organ från den privata sektorn, European Financial Reporting Advisory Group (EFRAG(6)), att sköta och finansiera denna uppgift. Eftersom det är ett privat organ blir dess rekommendationer inte bindande för kommissionen, som lägger fram en fullständig rapport med EFRAG:s rekommendation och den egna bedömningen till redovisningstillsynskommittén för beslut.

3.9.4. Organet kommer inte bara att stödja godkännandemekanismen utan också ge EU möjlighet att bevaka och bidra till utvecklingen av framtida standarder.

3.9.5. Kommittén stöder eftertryckligt kommissionens tanke att varje IAS antingen antas i sin helhet eller förkastas i sin helhet. Partiellt godkännande eller modifierade IAS-versioner skulle bli utomordentligt förvirrande och undergräva det grundläggande beslutet att tillämpa IAS.

3.10. När medlemsstaterna överväger att utnyttja sin frihet enligt artikel 5 bör de tänka på potentiella effekter på a) beskattningen av berörda företag och b) i vilken mån arbetstagarna har information om det företag där de arbetar.

3.11. Det är särskilt viktigt att småföretagens behov tillgodoses. Därför är det positivt att dessa är representerade i EFRAG.

3.12. Vi föreslår också, eftersom det är sannolikt att den långsiktiga utvecklingen av all finansiell redovisning kommer att bygga på IAS, att IASB nu uppmanas inleda processen att utveckla en standard eller en uppsättning standarder som är bättre anpassade till småföretag. De mer avancerade rapportkraven på börsnoterade bolag skulle utformas som tillägg. Eftersom en del småöretag blir börsnoterade i framtiden skulle detta göra övergången relativt enkel för småföretagen vid behov.

3.13. Syftet att anta IAS skulle förfelas om det inte skall vara ett extremt undantag att inte anta standarderna. Kommittén hoppas att EU-experternas medverkan i standardiseringsprocessen och IASB:s medvetande om att det är värdefullt att behålla EU:s stöd blir en garanti för att det sällan eller aldrig förekommer att de inte antas.

3.14. Vi betonar att kommissionen måste se till att samtliga IAS och anslutande tolkningar finns tillgängliga på samtliga gemenskapsspråk.

3.15. ESK är medveten om att bank- och försäkringsbranschen har betänkligheter beträffande vissa aspekter av det eventuella införandet av fullvärdesredovisning av finansiella instrument i en framtida IAS, och att kommissionen håller på att studera detta. Det kommer också att bli föremål för de normala samrådsprocedurer som används vid utveckling av nya redovisningstandarder. Vi litar på att man hittar en tillfredsställande lösning.

3.16. Vi noterar i artikel 2 att det är möjligt att använda "likvärdiga redovisningsstandarder". Vi uppfattar kommissionens avsikt som att denna möjlighet bara skulle användas tillälligt, tills en tillämpbar IAS blir tillgänglig. Vi anser att artikel 2 bör formuleras om så att detta blir klargjort.

3.17. Införandet av dessa föreslagna krav på börsnoterade företags finansiella rapportering måste stödjas av åtgärder för att se till att de följs, ifall de skall fylla sitt syfte. Kommittén föreslår att företagets revisorer skall ange i sin rapport om redovisningen uppfyller IAS. I annat fall bör medlemstatens statliga myndigheter ha befogenhet att kräva att bolaget offentliggör sin redovisning en gång till, i korrekt form.

3.18. Vi noterar att man senast den 1 juli 2007 skall undersöka hur förordningen fungerar och kommer gärna att kommentera denna översyn i sinom tid. ESK anser att det är särskilt viktigt att kontrollera hur godkännandemekanismen fungerar, så att användningen av IAS inom EU är så effektiv som man avsett.

4. Slutsats

4.1. ESK stöder eftertryckligt målsättningarna med den föreslagna förordningen och anser att ett antagande av IAS är det enda praktiskt genomförbara alternativet att uppnå dem.

4.2. Vi stöder också godkännandemekanismen förbehållslöst. Den ger en rättslig grund för att använda IAS och ett förfarande för att utvärdera om de är tillämpliga. Vi menar att EU:s engagemang i all ny utveckling av IAS, i ett tidigt skede, är bästa sättet att tillvarata europeiska intressen.

4.3. Kommittén understryker att det gäller att i god tid planera för de behov som gäller småföretagen och andra juridiska personer som inte berörs av den föreslagna förordningen, så att en verkligt gemensam redovisningsgrund kan utvecklas inom EU, som ett nödvändigt inslag i inre marknaden.

4.4. ESK anser att andra viktiga krav som beskattning och arbetstagarinformation inte bör påverkas negativt av de nya förslagen.

4.5. Vi betonar än en gång att det är helt oumbärligt att IAS och anslutande tolkningar finns på samtliga gemenskapsspråk.

4.6. Vi påpekar att det behövs åtgärder för att se till att de nya rapportkraven efterlevs till fullo.

4.7. Slutligen föreslår kommittén att EU skall utnyttja sitt inflytande till att uppmuntra IASB att gå in i dialog med sina motsvarigheter i USA för att bereda vägen för en slutlig gemensam internationell ram för finansiell rapportering.

Bryssel den 11 juli 2001.

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Göke Frerichs

(1) KOM(1999) 232 slutlig, 11.5.1999.

(2) Det vill säga holdingbolagets redovisning, inte gruppens sammanställda redovisning.

(3) 78/660/EEG, EGT L 222, 14.8.1978, s. 11.

(4) 83/349/EEG, EGT L 193, 18.7.1983, s. 1.

(5) Förkortning för International Accounting Standards Board, tidigare International Accounting Standards Committee (IASC).

(6) EFRAG omfattar följande organ:

CEA (European Insurance Committee),

EFAA (European Federation of Accountants and Auditors for SMEs),

EFB (European Banking Federation),

EFFAS (European Federation of Financial Analysts Societies),

ESBG (European Savings Banks Group),

FEE (Federation of European Accountants),

FESE (Federation of European Stock Exchanges),

GEBC (European Group of Co-operative Banks),

UNICE (Union of Industrial and Employers' Confederations of Europe),

UPEAME (European Association of Craft and Small and Medium-sized Enterprises).