Det här direktivet bygger på artiklarna 53 och 62 i EUF-fördraget, vilka endast ger EU-lagstiftaren rätt att anta direktiv. Direktivet innehåller bestämmelser om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning när det gäller tillträde till vissa former av tjänsteverksamhet. Dessutom tydliggörs det i direktivet exakt vilka effekter e-tjänstekortet kommer att få för tjänsteleverantörer som får tillträde till en marknad i en annan medlemsstat.

3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR

•Efterhandsutvärderingar/kontroller av ändamålsenligheten med befintlig lagstiftning

Vid förberedelserna av detta förslag har kommissionen genomfört en djupgående utvärdering av tjänstedirektivet. Av utvärderingen framgick att genomförandet av tjänstedirektivet hittills endast delvis har varit effektiv. Genom tjänstedirektivet har det blivit möjligt att skapa ytterligare tillväxt via medlemsstaternas reformer. Tjänsteleverantörer i viktiga tjänstesektorer (t.ex. företagstjänster och bygg- och anläggningstjänster) möter emellertid fortfarande en lång rad hinder. Dessutom utnyttjas fördelarna med systemet för administrativt samarbete mellan medlemsstaterna inte fullt ut. En djupgående analys från 2015 av de gemensamma kontaktpunkternas funktion och användarvänlighet visade att de flesta kontaktpunkterna ännu inte hade lett till den förväntade graden av administrativ förenkling för personer som tillfälligt vill tillhandahålla gränsöverskridande tjänster eller etablera ett företag i ett annat land.

•Samråd med berörda parter

Kommissionen har genomfört flera analyser och samråd för att samla in uppgifter om de kvarstående hindren för en fullt fungerande inre marknad för tjänster, med större fokus på de konkreta konsekvenserna av de bestämmelser som är i bruk sedan 2014. En ekonomisk bedömning har gjorts för att utvärdera konsekvenserna av nationella reformer på marknaderna för tjänster och tillgången till försäkring för tjänsteleverantörer. Dessutom har man som ett led i forumet för den inre marknaden organiserat workshoppar för berörda parter 2014, 2015 och 2016. Workshopparna handlade om de utmaningar som små och medelstora företag står inför när de vill utveckla sin verksamhet på gränsöverskridande, regionala marknader samt om särskilda utmaningar i olika tjänstesektorer (särskilt för företagstjänster och tjänster inom bygg- och anläggningssektorn) som hämmas av låg gränsöverskridande handel och få gränsöverskridande investeringar på EU-nivå. De bidrag och synpunkter som samlades in visade att trots vissa framsteg under de senaste åren möter tjänsteleverantörer i flera ekonomiskt viktiga sektorer fortfarande en rad hinder när de vill expandera sin verksamhet till andra medlemsstater.

De berörda parterna har uttryckt olika åsikter om hur man ska kunna förbättra ramarna för tjänstemarknaderna på EU-nivå och på nationell nivå. Det här direktivet ändrar inte de materiella regler om tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster som fastställs i tjänstedirektivet och inte heller några andra regler om utstationering av arbetstagare, hälsa och säkerhet eller miljöskydd. De berörda parterna har i princip enhälligt motsatt sig en revidering av tjänstedirektivet.

Mellan den 3 maj och den 26 juli 2016 genomfördes ett offentligt webbsamråd. Under samrådet inhämtades ytterligare synpunkter från berörda parter samt förstahandserfarenheter om återstående hinder för gränsöverskridande tjänster i EU, särskilt för företagstjänster och tjänster inom bygg- och anläggning.

Resultaten av dessa undersökningar har bekräftat att det på nationell nivå fortfarande finns omotiverade eller oproportionerliga krav som går ut över både tjänsteleverantörer och tjänstemottagare på den inre marknaden. Resultaten indikerar också vilka politiska åtgärder som de berörda parterna förväntar sig. De flesta av de berörda parterna var eniga om att det är nödvändigt att ta itu med de kvarstående hindren för att tillhandahålla tjänster över gränserna och att göra det lättare att få försäkringsskydd i de här situationerna, samtidigt som den gällande EU-rätten när det gäller socialpolitik, sysselsättning, hälsa och säkerhet och miljö upprätthålls och samtidigt som man för en ambitiös politik i fråga om efterlevnad. Kommissionen antog därför i november 2016 ett omfattande paket om efterlevnad för att komma tillrätta med oproportionerliga restriktioner som införts inom tjänstesektorn i nio medlemsstater.

Detta initiativ, vars syfte är att främja utvecklingen av gränsöverskridande tjänstemarknader, har också fått stöd av rådet (konkurrenskraft) i dess slutsatser av den 29 februari 2016 om strategin för den inre marknaden och av Europeiska rådet i dess slutsatser av den 28 juni 2016. Initiativet har också fått stöd från Europaparlamentet i resolutionen om strategin för den inre marknaden som antogs i maj 2016.

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Resultaten av den ömsesidiga utvärdering som genomförts tillsammans med medlemsstaterna under perioden 2010–2011, resultatkontroller som genomförts under perioden 2011–2012 och sakkunnigbedömningen under 2012–2013 har alla bidragit till utarbetandet av detta förslag till direktiv. Dessutom har resultaten av olika offentliga samråd, inklusive ett som genomfördes under sommaren 2016, gett solid sakkunskap att bygga vidare på.

Kommissionen har vidare förlitat sig på regelbundna utbyten av tekniska uppgifter inom sin expertgrupp om genomförandet av tjänstedirektivet.

•Konsekvensbedömning

Som en del i förberedelserna för detta initiativ genomfördes en konsekvensbedömning. I den reviderade konsekvensbedömningen tas hänsyn till rekommendationerna från nämnden för lagstiftningskontroll som i ett första skede avgav ett negativ yttrande den 14 oktober 2016, samt de ytterligare aspekter som nämnden påpekade i sitt slutliga, positiva yttrande av den 8 november 2016. Problembeskrivningen och tillämpningsområdet för konsekvensbedömningen har gjorts tydligare och de olika alternativen har omgrupperats i tydliga paket och man har gjort en noggrannare skattning av minskningarna av de administrativa kostnaderna.

I konsekvensbedömningen har olika alternativ övervägts och grupperats i paket. Följande paket av alternativ har undersökts:

Paket 1 skulle ge tjänsteleverantören möjlighet att få ett intyg om laglig etablering i hemmedlemsstaten och en bekräftelse på ett giltigt försäkringsskydd för verksamhet också i hemmedlemsstaten.

Paket 2 skulle göra det lättare för tjänsteleverantören att med hjälp av ett förfarande på EU-nivå få marknadstillträde i en annan medlemsstat, inklusive en avancerad elektronisk mekanism kopplad till IMI som gör det lättare att uppfylla de formaliteter för utstationering av personal som värdmedlemsstaten kan välja att tillämpa. Dessutom skulle det lösa de praktiska problemen med försäkringar i gränsöverskidande situationer.

Paket 3 skulle ut över det som paket 2 medför även minska skillnaderna i bestämmelser för ett antal viktiga företagstjänster (arkitekttjänster, ingenjörstjänster och bokförings- och revisionstjänster) genom harmonisering av ett begränsat antal av de krav som gäller för tjänsteleverantörer i dessa tre sektorer (dvs. restriktioner i fråga om juridisk form, krav om hur stort aktieinnehav i procent som bör reserveras för yrkesverksamma och begränsningar av tillhandahållandet av tjänster på flera olika områden).