Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Genomförandet av jämställdhetsintegrering i de samlade programdokumenten för strukturfonderna 2000-2006"

(2003/C 256/07)

BAKGRUND

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Genomförandet av jämställdhetsintegrering i de samlade programdokumenten för strukturfonderna 2000-2006 (KOM(2002) 748 slutlig).

Europeiska kommissionens beslut av den 20 december 2002 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende i enlighet med EG-fördragets artikel 265 första stycket.

Presidiets beslut av den 14 maj 2002 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet.

Det utkast till yttrande (CdR 83/2003 rév.) som antogs av utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik den 29 april 2003 (föredragande: Irene Oldfather, ledamot av Skottlands parlament (UK-PSE)).

Utgångspunkter

Strukturfonderna är EU:s viktigaste verktyg för omfördelning av resurser inom Europeiska unionen och har avgörande betydelse när det gäller att angripa social misär.

För att bekämpa fattigdomen i Europa måste kampen mot social utslagning intensifieras inom ramen för strukturfondsprogrammen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt kvinnors situation, eftersom majoriteten av de fattiga i Europa är kvinnor.

Det är en demokratisk rättighet för kvinnor och män att ha lika stora möjligheter att få del av stödet från strukturfonderna.

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 50:e plenarsession den 2 och 3 juli 2003 (sammanträdet den 2 juli).

1. Regionkommitténs ståndpunkt

Kommitténs bedömning

1.1. Regionkommittén välkomnar kommissionens meddelande, där en uttömmande genomgång görs av införandet av ett jämställdhetsperspektiv i strukturfonderna, och stöder rekommendationerna.

1.2. Kommittén välkomnar de möjligheter som strukturfonderna ger de lokala och regionala myndigheterna att främja jämställdheten i Europeiska unionen.

1.3. Kommittén delar kommissionens oro över obalansen mellan kvinnors och mäns deltagande i alla organ som fattar beslut rörande strukturfonderna. Om kvinnorna inte deltar i samma utsträckning som männen i planering, beslutsfattande och utvärdering kan deras tillträde till strukturfondsresurserna inte garanteras.

1.4. ReK anser att införandet av ett jämställdhetsperspektiv är en fråga av avgörande betydelse för möjligheterna att undanröja den sociala misären i Europa, eftersom man därmed bättre kan identifiera många områden där kvinnor fortfarande är marginaliserade.

2. Regionkommitténs rekommendationer

Kommitténs bedömning

2.1. Regionkommittén vill att de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll vid genomförandet av strukturfonderna erkänns, särskilt när det gäller att ta fram olika metoder för utbyte av goda lösningar som är lämpliga, praktiska och lättillgängliga.

2.2. Kommittén efterlyser ett aktivt engagemang från beslutsfattare på nationell och lokal nivå till stöd för jämställdheten, eftersom jämställdhet inte kan uppnås utan användning av sanktioner.

2.3. Kommittén föreslår att mer genomgripande åtgärder konsekvent används, att sakkunskap i jämställdhetsfrågor sammanställs och att fortlöpande utbildning av hög kvalitet ges till dem som direkt eller indirekt kan medverka till ett effektivt genomförande av olika strategier på området.

2.4. ReK vill att tillräckliga resurser ställs till förfogande för ökad jämställdhetsintegrering och för stöd till nödvändig kapacitetsuppbyggnad.

2.5. Kommittén efterlyser kapacitetsuppbyggnad och stöd till organisationer som företräder ett jämställdhetsperspektiv samt begär att mindre organisationer som arbetar med kvinnofrågor skall få mer information om hur de skall kunna utnyttja stödet från strukturfonderna. De lokala och regionala myndigheterna bör få inflytande på denna process.

2.6. ReK rekommenderar att det i strukturfondsprogrammen anges i hur hög grad dessa bidrar till att uppnå målen inom ramen för Europeiska sysselsättningsstrategin, särskilt Lissabonmålet att den nuvarande kvinnliga förvärvsfrekvensen senast 2010 skall ha ökat till 60 % och Barcelonamålen att det skall finnas barnomsorg för minst 90 % av barnen mellan tre år och skolåldern, och för minst 33 % av de barn som är yngre än tre år.

2.7. Kommittén delar kommissionens oro för att de nuvarande programmen stärker könsrollsstereotyperna och begär att ytterligare insatser skall göras på det här området inom ramen för handlingsplanen för 2004 med inriktning på könsstereotyper.

2.8. Kommittén efterlyser en översyn av mål 1- och mål 2-programmen så att jämställdhetsperspektivet i dessa kan stärkas.

2.9. Kommittén vill att konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv skall utformas och vara obligatoriska för alla tre målen.

2.10. ReK tillbakavisar påståendet att frågor om fysisk planering, t.ex. investeringar i infrastruktur, skulle vara könsneutrala och vill därför att de förhandsbedömningar som stipuleras i bestämmelserna (artikel 41.2 c) skall tillämpas på ett heltäckande sätt.

2.11. Kommittén kräver att ett könsperspektiv skall anläggas vid utformningen av budgetar, i första hand av EU:s budget, så att de aktivt främjar jämställdhet.

2.12. Kommittén förespråkar att könsspecifika program skall få en mer omfångsrik utformning så att jämställdhetsfrågorna integreras i strukturfonderna.

2.13. ReK anser att det finns behov av ökat engagemang från människor som är medvetna om köns- och jämställdhetsfrågor, kvinnoorganisationer, jämställdhetsexperter i alla skeden av programplanering, genomförande och övervakning. Detta måste ske i partnerskap med de lokala och regionala myndigheterna, som har de kontakter som krävs för detta.

2.14. Kommittén begär att varje statistisk undersökning eller övervakningsåtgärd som genomförs av EU eller medlemsstaterna skall innehålla könsuppdelade uppgifter så att man kan skapa sig en klarare bild av och bättre kunna bedöma de verkliga framstegen (eller motgångarna) på jämställdhetsområdet.

Bryssel den 14 juli 2003.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore