MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET - FÖRSTA ÅRSRAPPORTEN OM EUROPEISKA UNIONENS RADIOSPEKTRUMPOLITIK, LÄGET FÖR GENOMFÖRANDET OCH FRAMTIDSUTSIKTER {SEK(2004) 957} (Text av betydelse för EES)

Sammanfattning

Detta meddelande innehåller den första rapporten om verksamheten enligt radiospektrumbeslutet [1]. I rapporten beskrivs vad som har gjorts, vad som kommer att göras och vilka problem som måste övervinnas för att gemenskapspolitiken på detta område skall lyckas.

[1] Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen, EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

Genom radiospektrumbeslutet upprättades i EU en politisk och rättslig ram för samordningen av olika strategier och, i förekommande fall, för harmoniseringen av villkoren när det gäller tillgång till och effektiv användning av det radiospektrum som krävs för den inre marknadens upprättande och funktion på gemenskapspolitiska områden.

Radiospektrumbeslutets första genomförandefas har varit framgångsrik: De nödvändiga mekanismerna har införts och åtgärder har inletts på de fyra huvudområden som nämns i beslutet; strategiska åtgärder har vidtagits med stöd av gruppen för radiospektrumpolitik; kommissionen har gett CEPT i uppdrag att utveckla tekniska genomförandeåtgärder med hjälp av radiospektrumkommittén; tillgången till information om spektrumanvändningen håller på att analyseras; kommissionen har genom samordning främjat gemenskapspolitiska mål i internationella spektrumförhandlingar.

För att denna strategi på lång sikt skall vara ändamålsenlig i fråga om de politiska målen och ge de europeiska medborgarna vinster krävs samarbete mellan samtliga berörda parter, dvs. kommissionen, medlemsstaterna - på politisk och teknisk nivå - och Europaparlamentet. Dessa instanser har enats om en politisk ram för att påskynda införandet av innovativa trådlösa tillämpningar, med hänsyn tagen till nuvarande och framtida behov inom olika sektorer, inte minst allmännyttiga tjänster.

En effektiv radiospektrumlagstiftning är en grundläggande förutsättning för ett informationsbaserat, modernt samhälle, där medborgarna får tillgång till ett brett utbud av nya tillämpningar, och där industrin kan öka sin produktivitet tack vare den tekniska utvecklingen. För bästa möjliga resursanvändning krävs en löpande granskning och reform av spektrumförvaltningen. Med tanke på att Europa är ledande och har stora intressen när det gäller trådlösa tillämpningar gäller det att vara medveten om vad som står på spel när man axlar denna viktiga uppgift. Härvidlag kan EU ge ett värdefullt bidrag till samordning och goda resultat.

Genom detta dokument informeras rådet och Europaparlamentet om vad som hittills har gjorts enligt radiospektrumbeslutet. De uppmanas ställa sig bakom de framtida politiska handlingslinjerna.

1. Inledning

Denna första rapport om åtgärder inom ramen för radiospektrumbeslutet läggs fram i enlighet med artikel 9 i samma beslut och gäller perioden från beslutets offentliggörande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 24 april 2002 fram till den 15 juni 2004.

All radiobaserad utrustning använder radiospektrum för överföring eller mottagning av information. Radiospektrumets användning och därmed dess värde har under senare år ökat dramatiskt, eftersom man med trådlösa tillämpningar på ett mycket framgångsrikt sätt har lyckats uppfylla många av samhällets skiftande behov, exempelvis när det gäller rörlighet och dataöverföring. Men tillgången till spektrum är också kritisk för många andra tillämpningar, t.ex. säkra väderprognoser, radioastronomi, luft- och sjöfartssäkerhet, rundradio samt utrustning såsom fjärrkontroller och hörapparater, som underlättar vardagen.

Tillgången till radiospektrum har under lång tid varit strängt reglerad, eftersom det kan förekomma interferenser mellan olika radiotjänster som arbetar på samma eller närliggande frekvenser. Spektrumförvaltningen betraktades länge som ett "tekniskt" område där det gällde att undvika skadlig interferens och att i tekniskt hänseende optimera spektrumanvändningen. Under senare tid har spektrumförvaltningen betraktats som ett medel för att ge den offentliga sektorn intäkter i proportion till det värde som tillmäts den knappa spektrumresursen. Den samlade vinsten för samhället skulle dock bli mycket större, om man skulle anlägga ett långsiktigt och strategibaserat synsätt på förvaltningen av denna resurs och vinnlägga sig om att främja innovation och införandet av tillämpningar med ökande mervärde.

Arbetet med att göra radiobaserade tjänster inom Europeiska unionen tillgängliga och billiga kan gå hand i hand med en harmonisering av villkoren för tjänsternas användning, inklusive frekvenserna. På så sätt ökas den inre marknadens fördelar. Trots att samordningen inom EU på detta område allmänt betraktas som viktig faktor när det gäller GSM-standardens framgång i Europa, har medlemsstaterna under det senaste decenniet hellre harmoniserat spektrumanvändningen på frivillig basis.

Radiospektrumbeslutet fattades för att öka EU:s medverkan på området. I radiospektrumbeslutet vidareutvecklades därför spektrumförvaltningens politiska aspekter och skapades den klarhet angående rättsläget som krävs för EU:s olika politikområden i samband med radiospektrumets harmonisering. Kommissionen är i färd med att vidta olika harmoniseringsåtgärder med hjälp av den tekniska expertisen inom Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT), en mellanstatlig organisation där 46 europeiska länder ingår. Tillsammans med medlemsstaterna håller kommissionen också på att granska nya strategier för att öka spektrumförvaltningens flexibilitet och reaktionsförmåga och för att undanröja rättsliga hinder för den tekniska utvecklingen.

2. Politikens utformning och genomförande

Kommissionen har vidtagit åtgärder på de fyra huvudområden som nämns i artikel 1.2 i radiospektrumbeslutet, närmare bestämt strategiutveckling, genomförandeåtgärder, tillhandahållande av information om spektrumanvändning och internationella förhandlingar. För detta ändamål skapades först de nödvändiga institutionella mekanismerna:

2.1. Mekanism för spektrumpolitiken

Det har skapats två olika plattformar:

* Radiospektrumkommittén

Denna kommitté, som har kommissionen som ordförande och som består av företrädare för medlemsstaterna, medverkar i kommittéförfarandena [2]. Kommittén bistår kommissionen i genomförandet av de enskilda bestämmelserna i radiospektrumbeslutet.

[2] Rådets beslut 1999/468/EG.

* Gruppen för radiospektrumpolitik (RSP-gruppen)

RSP-gruppen [3] är ett särskilt rådgivande organ som skall bistå kommissionen och ge råd i frågor av större politisk betydelse än de tekniska åtgärder som normalt omfattas av radiospektrumbeslutet. I gruppen ingår kommissionen och företrädare på hög nivå från medlemsstaterna, bland vilka ordföranden utses. Berörda parter medverkar via de offentliga samråd som anordnas av RSP-gruppen.

[3] Kommissionens beslut 2002/622/EG.

2.2. Åtgärder i särskilda spektrumfrågor

Att det har skapats två skilda grupper med ansvar för radiospektrumfrågor inom EU beror på olika behörigheter och arbetsuppgifter på området, dvs. utarbetandet av gemenskapslagstiftning ("tekniska genomförandeåtgärder") och tillnärmningen av medlemsstaternas positioner i politiska frågor.

2.2.1. Tekniska genomförandeåtgärder

För att uppnå radiospektrumbeslutets syften får kommissionen enligt artikel 4.3 i radiospektrumbeslutet fatta rättsligt bindande beslut med hjälp av tekniska genomförandeåtgärder på grundval av CEPT:s förberedande arbete och radiospektrumkommitténs yttrande. Vid sidan om framtagandet av harmoniserade standarder syftar de tekniska genomförandeåtgärderna till en harmonisering av den inre marknaden för radioutrustning.

Spektrumharmoniseringen har tidigare mest gällt telekomtjänster med hög effekt. Numera gäller regleringen allt oftare olika lågeffektstillämpningar - en följd av att trådlösheten är IT-industrins ny ledstjärna. Harmoniseringsarbetet kan stödja den tekniska utvecklingen genom att öka stordriftsfördelar och den klarhet angående rättsläget som krävs för investeringsbeslut. Vidare kan man genom harmonisering lösa problem med interferenser och med regelverkets tillämpning, som hänger ihop med utrustningens snabba spridning över nationella gränser.

CEPT har enligt artikel 4.2 i radiospektrumbeslutet fått i uppdrag att ta fram harmoniserade tekniska lösningar på särskilda frågor i linje med EU:s mål och strategier på följande områden (i uppdragens ordningsföljd):

* Tredje generationens mobilkommunikation (IMT-2000): Utveckling av harmoniserade användarparametrar för ökad tillgång till spektrum för tredje generationens mobilkommunikation som planeras för 2008, för att påskynda utveckling och ett snabbt införande av utrustning.

* Nyanvändning av ERMES-frekvensband: Man håller på att undersöka om spektrumet runt 169 MHz, som för närvarande inte helt utnyttjas av European radio messaging system ("Europatäckande personsökningssystem", ERMES), kan användas för andra syften, eventuellt med stöd av en EU-omfattande harmonisering.

* Lokala radionät (RLAN): Spektrumharmonisering för nästa generations RLAN för att tillhandahålla trådlös bredbandstillgång för datorer och bärbar utrustning i 5 GHz-bandet.

* Kortdistansradarsystem för bilar: Ökad vägsäkerhet, målet med eSafety-initiativet, skulle främjas av en spektrumharmonisering för kortdistansradartillämpningar, på lång sikt i 79 GHz-bandet och tillfälligt i 24 GHz-bandet.

* Ultrabredbandsteknik: En harmoniserad reglering av kommunikations- och bildtillämpningar som använder ett stort spektrumområde för överföring av data kan få återverkningar på ett stort antal gemenskapspolitiska områden.

* Kortdistansapparater: Det finns många typer av trådlös lågeffektsutrustning som normalt drivs till låg kostnad och utan licens. Genom att anlägga en helhetssyn för prioritering och harmonisering av olika frekvensband skulle man kunna undanröja hinder för en effektiv inre EU-marknad.

* Flygtelefoni (TFTS): För närvarande undersöks om inte de spektrumband som tidigare hade tilldelats för det harmoniserade införandet av flygtelefoni kan användas på ett effektivare sätt.

Genom att harmonisera gemenskapslagstiftningen med hjälp av dessa uppdrag försöker man stimulera införandet av nya tillämpningar. Samtidigt vill man ge befintliga användare ett tillräckligt skydd, även när det gäller icke-kommersiella tjänster och forskningstillämpningar, och framtida användare en tillräckligt stor flexibilitet.

2.2.2. Strategiutveckling

Vid sidan om harmonisering krävs också samordning av bredare spektrumpolitiska frågor som påverkar de olika gemenskapspolitiska områdena, inte minst när det gäller de villkor för tilldelning av spektrum och tillståndsgivning som i tekniskt hänseende inte täcks av radiospektrumförvaltningen i egentlig mening. Under sitt första verksamhetsår har RSP-gruppen enats om ett arbetsprogram med alla frågor som skall tas upp. RSP-gruppen är i färd med att utarbeta synpunkter (så kallade yttranden) på följande områden:

* Andrahandshandel med rättigheter att använda radiospektrum. Gruppen undersöker hur medlemsstaterna bäst kan införa marknadsmekanismer i spektrumförvaltningen med hänsyn till vilka återverkningar detta kan komma att få inom EU.

* Spektrumeffekter av övergången till digital rundradio. Gruppen undersöker hur man kan påskynda utvecklingen av digital rundradio i EU samtidigt som man sörjer för en effektiv användning av radiospektrum för framtidens nya teknik och samhällets framtida behov.

* Förberedelser inför Internationella telekommunikationsunionens (ITU) världs radio konferens WRC-07. Lämpliga politiska impulser från EU och en samordning i internationella spektrumförhandlingar är av avgörande betydelse för att man skall kunna slå ett slag för EU:s politik och intressen.

2.3. Tillgång till information

Enligt artikel 5 i radiospektrumbeslutet får det vidtas åtgärder som syftar till tillhandahållandet av samordnad och aktuell information om tilldelning av, tillgång till och användning av radiospektrum inom EU. Kommissionen har inlett en studie för att se vilken information som redan finns tillgänglig och om den räcker som beslutsunderlag, inte minst mot bakgrund av nya mekanismer för tillgången till spektrum, exempelvis handel med frekvenser.

2.4. Internationell verksamhet

I enlighet med artikel 6 i radiospektrumbeslutet har kommissionen gjort följande:

* Kommissionen har övervakat den internationella utvecklingen av radiospektrum. Formellt har ingen medlemsstat underrättat kommissionen om några särskilda svårigheter för genomförandet av detta beslut som orsakats av tredje land eller av internationella organisationer.

* Kommissionen har med EU:s viktigaste handelspartner fört en dialog om utvecklingen av innovativa metoder för spektrumförvaltningen och om reforminitiativ.

* Kommissionen har företrätt EU:s intressen i internationella spektrumförhandlingar. De gemensamma politiska mål [4] som ställdes upp inför ITU:s världskonferens om radiokommunikationer 2003 (WRC-03), har uppnåtts i fråga om EU:s satellitnavigeringssystem, Galileo, IMT-2000 och andra plattformar för trådlös bredbandsåtkomst [5].

[4] KOM(2003) 183 slutlig, bekräftat genom rådets resolution av den 2 juni 2003, dok.nr 9131/03 och COR 1.

[5] KOM(2003) 707 slutlig.

2.5. EU:s spektrumpolitik: aktuella resultat

Hittills har radiospektrumbeslutets genomförande varit framgångsrikt: Generellt är det pågående arbetet i radiospektrumkommittén, RSP-gruppen och CEPT:s tekniska grupper tillfredsställande. För att man verkligen skall kunna uppnå målen i radiospektrumbeslutet krävs det emellertid att samtliga relevanta aktörer aktivt samarbetar och att följande förutsättningar är uppfyllda:

* CEPT bör fortsätta att bidra till radiospektrumbeslutets genomförande, bland annat genom att i god tid lägga fram resultat i linje med gemenskapspolitiska mål, så att de kan införlivas med kommissionsbeslut.

* Mekanismerna för förberedandet och antagandet av kommissionens beslut enligt radiospektrumbeslutet bör vara tillräckligt flexibla och anpassningsbara så att man kan svara mot samhällets snabbt framväxande behov och den trådlösa teknikens krav.

* Den politiska viljan att förbättra samordningen mellan de olika medlemsstaternas radiospektrumstrategier inom ramen för RSP-gruppen måste vara tillräckligt stark för att man i detta sammanhang skall kunna ge praktiskt genomförbara rekommendationer.

* Det måste sörjas för verklig samverkan och samordning av tidsplaneringen mellan RSP-gruppens politiska initiativ, radiospektrumkommitténs genomförandeåtgärder och annan gemenskapsverksamhet.

3. Planerade framtida åtgärder

I enlighet med artikel 9 i radiospektrumbeslutet syftar denna rapport också till att ge en överblick över framtida åtgärder. Kommissionen har nu tagit ett avsevärt antal initiativ för att harmonisera villkoren för användningen av nya tekniska lösningar, men också i mer allmänna politiska frågor. Det effektiva genomförandet av alla dessa initiativ kommer att prioriteras under nästa år.

3.1. Tekniska genomförandeåtgärder

Kommissionen har för avsikt att under nästa rapporteringsperiod - i samarbete med medlemsstaterna - anta de första besluten om genomförandeåtgärder i enlighet med förfarandet i artikel 4 i radiospektrumbeslutet. Dessa åtgärder förväntas bland annat gälla harmoniseringen av spektrumanvändningen när det gäller radarsystem för bilar, RLAN och tredje generationens mobilkommunikation.

I fråga om gällande rätt har kommissionen för avsikt att uppmana Europaparlamentet och rådet att upphäva ERMES-direktivet [6]. Med hjälp av en teknisk genomförandeåtgärd enligt artikel 4.3 i radiospektrumbeslutet tänker kommissionen dessutom sörja för en ny harmoniserad användning av det berörda frekvensbandet. Kommissionen kommer att fortsätta att övervaka framtida återverkningar av andra gällande rådsdirektiv om GSM [7] och DECT [8].

[6] Rådets direktiv 90/544/EEG.

[7] Rådets direktiv 87/372/EEG.

[8] Rådets direktiv 91/287/EEG.

Kommissionen kommer att överväga införandet av ytterligare tekniska genomförandeåtgärder där harmoniseringen skulle gagna gemenskapspolitiken. Spektrumharmoniseringen kommer att fortsätta inom ramen för radiospektrumbeslutet i den mån eventuella fördelar (fler stordriftsfördelar, roaming, konkurrens och Europaomfattande tjänster, mindre interferens över nationsgränser) kan komma att överväga eventuella nackdelar (särskilt minskad förmåga att anpassa sig till lokala marknadsförhållanden). Med stöd av radiospektrumkommittén är kommissionen dessutom i färd med att granska ytterligare frågor avseende ny kommunikationsteknik och larmtjänster.

3.2. Spektrumpolitiska frågor

Ett mål är att samordna införandet av innovativa metoder för radiospektrumförvaltningen i medlemsstaterna. Med RSP-gruppens stöd och på grundval av en studie som utförts för kommissionens räkning kommer kommissionen därför att undersöka om det finns behov av EU-initiativ i fråga om handel med spektrumrättigheter - en viktig faktor i samband med reformen av spektrumförvaltningen.

Kommissionen kommer att avsluta analysen av hur övergången till digital rundradio påverkar radiospektrumpolitiken, hur man på bästa möjliga sätt använder det spektrum som på så sätt blir tillgängligt och vilka gemenskapsåtgärder som kan tänkas bidra till uppnåendet av gemensamma politiska mål.

Samordningen av EU:s positioner i internationella förhandlingar, särskilt på WRC-07 och ITU:s regionala radiokonferens (ITU-RRC), i syfte att ta fram en spektrumplan för digital rundradio, kommer att fortsätta, för att man skall kunna se till att gemenskapspolitiska mål och principer fullt ut beaktas vid globala förhandlingar om tekniska avtal och regelverk.

Kommissionen kommer att uppmana RSP-gruppen att inkomma med ett nytt yttrande om trådlösa plattformar. Detta kommer att bana väg för en framtidsorienterad, strategisk vision för spektrumbehoven hos befintlig och ny teknik, exempelvis GSM, 3G, RLAN, etc., där målet är att förbättra samordningen av beslut om individuella tjänster i EU.

Det är viktigt att EU inte hamnar i bakvattnet när länder utanför EU inför spektrumreformer. Vid sidan om specifika frågor kommer RSP-gruppen även fortsättningsvis att undersöka eventuella fördelar och nackdelar med olika modeller för spektrumförvaltning, närmare bestämt traditionell centraliserad administration, marknadsorienterade lösningar och fri spektrumanvändning eller spektrumanvändning "utan licens". Var och en av dessa metoder kan i varje enskilt fall visa sig vara den lämpligaste och kan komma att behöva harmoniseras eller samordnas på EU-nivå för att bli effektiv.

4. Bättre samordning av spektrumpolitiken i EU

Radiospektrumpolitiken måste betraktas mot den allmänna gemenskapspolitiska bakgrunden. På vissa gemenskapspolitiska områden, såsom informationssamhället, sjöfartssäkerhet, gemensamt europeiskt luftrum och rymdfart, är spektrumlagstiftningens effekter uppenbara. Men det finns också samband med bredare, mer allmänna politikområden och principer. Det har därför tillsatts en avdelningsövergripande spektrumgrupp inom kommissionen som skall förbereda både radiospektrumkommitténs och RSP-gruppens möten och internationella förhandlingar.

Harmoniseringen av radiospektrumanvändningen måste följa det gällande regelverket för elektronisk kommunikation [9], där radiospektrum nämns som en viktig faktor för radiobaserade elektroniska kommunikationstjänster. Behovet av att undvika skadlig interferens kan eventuellt motivera ett undantag från den allmänna regeln enligt vilken spektrumanvändningen inte bör vara en individuell rättighet utan måste uppfylla villkoren i allmänna tillstånd för tillhandahållandet av tjänster eller nät. Mot denna bakgrund bör man undersöka om det är möjligt att ha en gemensam definition och tillämpning av begreppet "skadlig interferens" och se vad detta innebär för tilldelade spektrumrättigheter i EU.

[9] Särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/20/EG och 2002/21/EG.

En effektiv användning av radiospektrum kan eventuellt motivera en begränsning av antalet individuella rättigheter när det gäller spektrumanvändning. Det finns visserligen ingen allmänt vedertagen uppfattning om vad som menas med "effektiv", men spektrumet bör tillgängliggöras på ett så flexibelt sätt som möjligt så att lagstiftningen inte skapar spektrumbrist, utan att man för den skull förlorar framtidens spektrumbehov för allmännyttiga tjänster ur sikte. Spektrumanvändarna måste uppmuntras till större effektivitet genom en övergång från föråldrad till modernare och "intelligentare" teknik samt genom spektrumhandel.

Även myndighetsbeslut om radiospektrumallokering och radiospektrumtilldelning påverkar graden av konkurrens på vissa marknader i och med att antalet aktörer begränsas. Detta gäller inte bara spektrumtilldelning och licensgivning utan också allokering av spektrum för en specifik radiotjänst och omfattas därför eventuellt av gemenskapslagstiftningen. Otillräcklig spektrumallokering kan leda till att spektrum bara kan tilldelas en enda användare när det gäller en viss typ av tjänst, vilket skapar en exklusiv användarrätt. Det krävs samförstånd om hur man kan få radiospektrumförvaltningens åtgärder att stämma överens med EU:s konkurrenslagstiftning.

Både enligt världshandelsorganisationens internationella regler och gemenskapslagstiftningen måste man vid spektrumallokeringen iaktta teknisk neutralitet. Om det inte föreligger rimliga skäl måste man undvika en allokering som bara tillåter en viss standardiserad teknik. Man får inte diskriminera system med jämförbara funktioner som kan uppfylla de viktigaste behoven på olika, eventuellt helt individuella, sätt. Produktkraven bör helst gälla prestanda och inte utformning och beskrivande egenskaper.

För en inre marknad för trådlös utrustning krävs nära samverkan mellan gemenskapslagstiftningens olika verktyg. Genom direktivet om radio- och teleterminalutrustning [10] harmoniseras de lagstadgade kraven för utsläppandet av radioutrustning på marknaden och utrustningens idrifttagande i EU och införs bestämmelser som skall skydda mot skadlig störning. Radiospektrumbeslutet skulle kunna användas för att i motiverade fall övervinna spektrumallokeringens "fragmentering" inom EU, som anses hindra uppnåendet av målen med den inre marknaden. Verksamheten kommer även fortsättningsvis att samordnas med TCAM, den ständiga kommittén för direktivet om radio- och teleterminalutrustning.

[10] Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG.

Man måste också se till att radioutrustning och andra källor för elektromagnetisk strålning exempelvis kraftledningar, inte stör varandra. Därför krävs det en nära koppling till direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet [11], där undvikandet av skadlig störning också är ett viktigt krav.

[11] Rådets direktiv 89/336/EEG.

Ett enklare regelverk betyder att man ger sektorer med snabb utveckling möjlighet att införa nya tekniktillämpningar på marknaden och att detta får stöd av starkare samarbetsmekanismer med de relevanta verksamheterna inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och utveckling.

Man bör undersöka hur man kan uppmuntra innovation inom EU med hjälp av flexiblare lagstiftning om rätten att använda radiospektrum i provningssyfte. Storskalig provning under verkliga förhållanden gör det möjligt att snabbt införa ny teknik på marknaden. Det måste dock finnas bestämmelser som skyddar befintliga spektrumanvändare från oförutsedda skadliga effekter. Utan lämpliga ramar för gemenskapstäckande provningsrättigheter kommer ny trådlös teknik allt oftare att först provas och införas utanför Europa. Det råder stora skillnader mellan de olika tekniska lösningar som måste samsas om radiospektrum. Det är således svårt att ta fram lagstiftning enbart på grund av teoretiska interferensmodeller. Modellerna bör därför valideras med hjälp av praktiska mätningar.

Ny trådlös teknik är inte neutral i socialt hänseende och kan eventuellt leda till nya politiska eller etiska problem som ligger utanför radiospektrumbeslutet. En prioritering måste vara att skydda folkhälsan mot eventuella skadliga effekter av elektromagnetisk strålning från radioutrustning. Därför måste en minimering av möjliga hälsorisker var ledstjärnan när man fastställer villkor för radioutrustnings radiospektrumanvändning. Spridningen av trådlös teknik för informationsutbyte, ofta utan användarens vetskap, exempelvis trådlös identifikation ("smarta taggar"), väcker integritetsfrågor. Man kan inom ramen för den allmänna gemenskapsstrategin inte bortse från sådana frågor, även om de tekniskt sett inte omfattas av radiospektrumbeslutets genomförandeåtgärder.

5. Slutsats

Radiobaserad teknik är en viktig faktor för betydelsefulla gemenskapspolitiska områden och för snabbväxande branscher. Innovativ teknik banar väg för nya tjänster och tillämpningar och gör spektrumanvändningen mer effektiv. Regelverket måste utformas så att marknadsaktörerna kan utröna hur man bäst kan använda denna teknik, samtidigt som befintliga tjänster måste skyddas mot skadlig interferens. EU måste reagera på de framsteg i denna riktning som gjorts av dess viktigaste handelspartner.

Radiospektrumbeslutets genomförande har hittills varit framgångsrikt: En institutionell struktur har införts, en mekanism för strategiutveckling har antagits och tekniska genomförandeåtgärder har tagits fram på flera områden för att skapa klarhet angående rättsläget i samband med spektrumharmoniseringen. För fortsatt framgång i arbetet räknar kommissionen med viktiga bidrag från andra aktörer, såsom CEPT, standardiseringsorgan såsom ETSI, och medlemsstaterna.

EU kommer att fortsätta att i sin radiospektrumpolitik uppmuntra spektrumharmonisering där så är nödvändigt för att underlätta innovation och främja gemensamma politikområden utan att ålägga användarna onödiga begränsningar. De principer om proportionalitet, icke-diskriminering, rättvis konkurrens, subsidiaritet och insyn som slås fast i relevant gemenskapslagstiftning kommer att tillämpas på spektrumområdet.

Kommissionen uppmanar Europaparlamentet och rådet att bekräfta radiospektrumbeslutets hittillsvarande genomförande och att ställa sig bakom de politiska handlingslinjer som utstakas i denna rapport.

Medlemsstaterna uppmanas dessutom

* att även i fortsättningen helhjärtat stödja arbetet i RSP-gruppen och radiospektrumkommittén,

* att i internationella förhandlingar arbeta för gemenskapsmålen på EU:s politikområden,

* att uppmuntra CEPT att stödja radiospektrumbeslutets genomförande genom att uppfylla sina uppdrag på ett tillfredsställande sätt,

* att snabbt och effektivt genomföra kommissionens beslut,

* att fullt ut samarbeta för att skapa insyn i spektrumanvändningen.

EU måste lösa en rad stora politiska frågor för att göra spektrumanvändningen effektiv och på så sätt gagna de europeiska medborgarna, hjälpa företagen att öka sin produktivitet genom teknisk utveckling och öka de europeiska radio- och tjänstesektorernas konkurrenskraft. I samarbete med andra aktörer på området kommer kommissionen att fortsätta att genomföra radiospektrumbeslutet och att framgångsrikt anta dessa utmaningar.