Ett stort antal domare och åklagare kommer att uppnå pensionsåldern under de kommande åren. Såväl myndigheter som berörda parter angav att antalet pensioneringar i många delstater, särskilt i de östra delarna av landet, kommer att öka avsevärt under de kommande åren. Såväl justitie- som finansministerierna måste uppmärksamma detta, så att ett tillräckligt antal nya domare och åklagare rekryteras. Berörda parter har uttryckt viss oro över vad som anses vara en brist på konkurrenskraftiga ingångslöner för nya domare och åklagare, särskilt i jämförelse med privatanställda, vilket gör det svårare att locka tillräckligt många kvalificerade akademiker till domstolar och åklagarmyndigheter . Denna svårighet kan vara mer uttalad i vissa delar av landet, med tanke på att lönenivåerna kan variera upp till 17 % mellan de olika delstaterna .

Justitieministrarnas rätt att ge instruktioner till åklagare i enskilda ärenden är föremål för diskussion. En ändring i syfte att avskaffa denna rätt hade föreslagits som reaktion på en dom i EU-domstolen rörande tillämpning av den europeiska arresteringsordern , där det fastslogs att de tyska åklagarmyndigheterna inte ger tillräckliga garantier för den verkställande maktens oberoende i samband med utfärdandet av en europeisk arresteringsorder. Denna ändring avvisades av förbundsdagen den 28 maj 2020 . Organisatoriskt sett utgör åklagarmyndigheterna en del av den verkställande makten. Av denna anledning, och i enlighet med vad som föreskrivs i de relevanta bestämmelserna i lagen om domstolsväsendet , har delstaternas justitieministerier och förbundsjustitieministern möjlighet att ge instruktioner till åklagare i enskilda ärenden. Denna befogenhet är underkastad rättsliga garantier. Utöver principen om lagenlighet , som all verksamhet inom åklagarmyndigheterna måste rätta sig efter, och rättsstatsprincipen , som fastställs i författningen, finns det ytterligare garantier såväl på federal nivå som på delstatsnivå . Det övergripande syftet är att se till att instruktioner i ett enskilt ärende inte under några omständigheter får överskrida lagens gränser . Dessutom förklarade både myndigheter och berörda parter att denna rätt att ge instruktioner i praktiken bara utövas i mycket sällsynta fall . Denna praxis, i kombination med gällande rättsliga garantier, förefaller minska risken för att missbruka rätten att ge instruktioner .

Tyskland har en väl etablerad lagstiftning om mediernas frihet och mångfald, som i huvudsak faller under delstaternas behörighet. De fjorton medietillsynsmyndigheterna är offentliga organ vars oberoende från politisk och kommersiell inblandning finns inskriven i lagen. Insynen i medieföretagens ägandeförhållanden är stor och det finns skyddsåtgärder som förhindrar politisk inblandning i mediernas verksamhet. Författningen och sekundärrätten garanterar uttryckligen journalisters rätt att skydda sina källors identitet och reglerar rätten till tillgång till information. Under de senaste åren har det uppstått viss oro vad gäller ökade angrepp på journalister.

Respekten av de grundläggande och konstitutionella rättigheterna garanteras på ett flertal sätt. Författningsprövning sker både på federal nivå och på delstatsnivå. På federal nivå föreskriver grundlagen ett antal olika förfaranden som möjliggör en författningsprövning av den federala författningsdomstolen . Det rör sig exempelvis om abstrakt normprövning, konkret normprövning, tvister mellan federal nivå och delstater, tvister mellan författningsorgan samt klagomål om författningsstridighet; de sistnämnda kan i undantagsfall även omfatta prövning av normers författningsenlighet. Den federala författningsdomstolen får också utfärda interimistiska förelägganden. Författningsenlighet prövas också på delstatsnivå. När det gäller delstaternas lagstiftning sker detta vid respektive delstats författningsdomstol. Den allmänna ordning som finns för författningsprövning betraktas överlag som effektiv. Den federala författningsdomstolens dom av den 5 maj 2020 gav emellertid upphov till frågor rörande räckvidden av dess författningsprövning i förhållande till Europeiska unionens rättsordning . Berörda parter pekade också på vissa aspekter rörande de mekanismer som finns på plats för att kontrollera att den federala författningsdomstolens domar verkställs på ett tillfredsställande sätt. Det finns viss oro över att det saknas en effektiv mekanism för att kontrollera att domar verkställs inom en given tidsperiod, vilket blivit tydligt t.ex. i samband med den prejudikatbildande domen beträffande lagen om arvsskatt från 2014 som inte följdes upp, eller på delstatsnivå där den verkställande makten inte har genomfört förvaltningsdomstolars domar rörande EU-lagar om luftkvalitet . En annan aspekt som tagits upp är det faktum att det inte finns något snabbspår för prövning av nya lagar vars författningsenlighet ifrågasätts och där det finns skäl att tro att lagstiftaren inte till fullo genomfört tidigare domar som meddelats av den federala författningsdomstolen. Den enda möjligheten i detta särskilda fall är att lämna in ett nytt klagomål, vilket kan medföra en betydande börda för den klagande parten . I samband med covid-19-pandemin väcktes talan vid den federala författningsdomstolen i fråga om vissa av de åtgärder som vidtagits för att bekämpa pandemin . Domstolen begärde interimistiska förelägganden mot vissa åtgärder. Dessutom väcktes talan vid förvaltningsdomstolar runtom i Tyskland för utverkande av interimistiska förordnanden och förelägganden i fråga om vissa statliga åtgärder i samband med covid-19-pandemin, i vissa fall med framgång; huvudförfarandena pågår dock fortfarande .

Ramlagstiftningen för skydd av journalister är på plats, även om det finns viss oro över ökade angrepp på journalister. Ramlagstiftningen för skydd av journalister definieras av den press- och sändningsfrihet som garanteras i grundlagen . Detta kompletteras ytterligare av delstaternas lagstiftning om press och media. Journalister har rätt att skydda sina källor och att vägra vittna i straffrättsliga, civilrättsliga och förvaltningsrättsliga mål. Rätten att tillgå information på grundval av ett legitimt intresse garanteras i författningen och rätten att tillgå information från förbundsregeringen regleras i lagen om informationsfrihet. Tretton av delstaterna har antagit liknande ramar. Journalister skyddas mot brott på grundval av de strafflagar som gäller för samtliga medborgare. Det finns för närvarande ingen specifik lag i Tyskland för att skydda journalister mot brott eller för utredning av brottet ifråga. I polisens brottsstatistik förekommer angrepp på journalister inte som separat kategori, utan omfattas av brotten mot media i allmänhet. Mot bakgrund av den statistik som finns om problemets omfattning anser de tyska myndigheterna inte att det behövs någon separat lagstiftning för skydd av journalister eller någon separat registrering av angrepp . I Tyskland kan förtal straffas med fängelse, men det bör påpekas att detta i praktiken sker ytterst sällan . Enligt övervakningsverktyget för mediepluralism 2020 visar de allmänna grundläggande skyddsindikatorerna som rör journalisters yrke, standarder och skydd på en låg risk. Den relevanta MPM 2020-indikatorn för fysisk säkerhet visar emellertid på en hög risk. Reportrar utan gränser konstaterade att det under 2018 rapporterats minst 22 och under 2019 minst 13 våldsamma angrepp på journalister . Under 2019 och 2020 offentliggjorde Europarådets plattform för att främja skyddet av journalism och journalisters säkerhet fem varningsmeddelanden beträffande Tyskland som rörde fysiska angrepp, trakasserier och hot mot journalister samt andra handlingar som begränsade mediefriheten .

Generaldirektoratet för kommunikation (2019, 2020), Flash Eurobarometer 482: Businesses’ attitudes towards corruption in the EU.

Europarådet: Ministerkommittén (2000), Recommendation Rec(2000)19 of the Committee of Ministers to member states on the role of public prosecution in the criminal justice system.

GRECO (2015), Fourth Evaluation Round – Evaluation Report on Germany on corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors.

GRECO (2019), Fourth Evaluation Round – Second Compliance Report on Germany on corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors.

Medienanstalten, webbplats med de lagar och riktlinjer som ligger till grund för mediemyndigheternas arbete. https://www.die-medienanstalten.de/service/rechtsgrundlagen

Medienanstalten, mediemyndigheternas webbplats. https://www.die-medienanstalten.de/en/about-the-media-authorities

OECD (2018), Implementing the OECD anti-bribery convention, phase 4 report: Germany. https://www.oecd.org/corruption/anti-bribery/Germany-Phase-4-Report-ENG.pdf .

Europeiska kommissionens ordförande (2020), Uttalande från Ursula von der Leyen, uttalande 20/846.

Reportrar utan gränser (2019, 2020), World Press Freedom Index. https://rsf.org/en/ranking/2019 . https://rsf.org/en/ranking/2020 .

Transparency International (2019), Corruption Perceptions Index 2019. https://www.transparency.org/en/cpi/2019/results/deu .

Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (1993), principerna om status för nationella institutioner (Parisprinciperna) – antagna genom generalförsamlingens resolution 48/134 av den 20 december 1993.

FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (2019), Review of implementation of the United Nations Convention against Corruption – Executive summary: Germany. https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/WorkingGroups/ImplementationReviewGroup/17-18December2019/V1911805e.pdf .

Verfassungsblog: Om författningsfrågor. https://verfassungsblog.de/.

Virtuellt landsbesök i Tyskland i samband med 2020 års rapport om rättsstatsprincipen.

Världsbanken, landsprofil: Tyskland. https://star.worldbank.org/sites/star/files/germany-ad-country-profile.pdf .