RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLANENTET OCH RÅDET F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN: GENOMFÖRANDE AV REFORMER INOM RAMEN FÖR HÖGNIVÅDIALOGEN OM ANSLUTNING OCH FRÄMJANDE AV GODA GRANNFÖRBINDELSER /* COM/2013/0205 final */





1. Inledning Kommissionen har sedan 2009 i sina årliga strategidokument för utvidgningen rekommenderat att anslutningsförhandlingar inleds med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. Dessa rekommendationer har skett på grundval av analyserna i de framstegsrapporter som åtföljer startegidokumenten. Denna rapport läggs fram med anledning av rådets slutsatser av den 11 december 2012 i vilka följande anges: ”Med sikte på ett eventuellt beslut från Europeiska rådet om att inleda anslutningsförhandlingar med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien kommer rådet, på grundval av en rapport som kommissionen ska lägga fram under våren 2013, att granska genomförandet av reformer inom ramen för högnivådialogen om anslutning, liksom de åtgärder som vidtagits för att under FN:s överinseende främja goda grannförbindelser och nå en förhandlingslösning om namnfrågan som båda parter kan godta.” Rapporten är indelad i två avsnitt och täcker sexmånadersperioden efter den senaste framstegsrapporten. I det första avsnittet granskas genomförandet av reformerna inom ramen för den högnivådialog om anslutning som lanserades av kommissionen i mars 2012, samt även vilka ytterligare framsteg som gjorts när det gäller andra frågor på dagordningen för högnivådialogen. I rapportens andra avsnitt granskas de åtgärder som vidtagits för att främja goda förbindelser med alla grannländer, särskilt de angränsande EU-medlemsstaterna. Rapporten grundar sig på uppgifter som samlats in och analyserats av kommissionen, bl.a. information från det berörda landet och angränsande EU-medlemsstater. Under rapportperioden utbröt en politisk kris till följd av händelserna i parlamentet den 24 december 2012 efter det att den årliga budgeten för 2013 antagits under kontroversiella omständigheter. Parlamentsledamöter från oppositionen och journalister tvingades ut från kammaren av säkerhetspersonal, vilket ledde till att det största oppositionspartiet bojkottade parlamentet och hotade med att låta sina parlamentsledamöter avgå och att bojkotta lokalvalen. Det två månader långa politiska dödläge som följde störde både anordnandet av lokalvalen och arbetet i parlamentet, som fortsatte sin verksamhet utan oppositionen närvarande. Parterna löste upp denna situation dels genom att ingå ett avtal den 1 mars som gjorde att parlamentet återigen kunde börja fungera normalt och att det blev möjligt att hålla lokalvalen, och dels genom att göra åtaganden om viktiga strategiska prioriteringar och reformer. Enligt avtalet från den 1 mars måste det dessutom ingås ett samförståndsavtal som bekräftar att landet nått enighet över partigränserna om, och förpliktigar sig att verka för de strategiska målen EU-integration och atlantisk integration. Det krävs även att det inrättas en undersökningskommission. I denna rapport behandlas effekterna av det politiska dödläget och innehållet i avtalet från den 1 mars, i den mån som detta har inverkat på genomförandet av reformerna inom ramen för högnivådialogen eller framstegen i arbetet med att skapa goda grannförbindelser. Framstegsrapporten i oktober 2013 kommer i den vanliga bedömningen av hur institutionerna fungerat även att gå igenom hur åtagandena i avtalet från den 1 mars genomförts generellt sett och arbetet i undersökningskommissionen för att granska händelserna den 24 december 2012, samt vid behov föreslå en lämplig uppföljning. 2. genomförandet av reformer inom ramen för högnivådialogen om anslutning Det har hittills hållits fyra möten inom ramen för högnivådialogen som ägde rum i mars, maj och september 2012 och april 2013. Det har även hållits ett flertal tekniska möten mellan regeringen och Europeiska kommissionen med anknytning till högnivådialogens verksamhet. Denna process har gett nytt fokus och ny stimulans åt landets reformagenda och dess förbindelser med EU. I och med att det antogs flera viktiga lagar, strategier och handlingsplaner med anknytning till högnivådialogen i slutet av 2012 kommer tyngdpunkten under 2013 att ligga på genomförandet. Reformerna fortsatte att genomföras under rapportperioden trots den pågående politiska krisen som inverkade på arbetet i parlamentet. En regeringsombildning innebar bl.a. att man fick en ny minister för EU-integration, eftersom den tidigare ministern avgått för att ställa upp i lokalvalen. Under det senaste året har landet genomfört åtgärder när det gäller nästan alla mål som fastställts inom ramen för dialogen. På vissa områden har målen uppnåtts, t.ex. avkriminaliseringen av ärekränkning, införandet av systematiska kontroller av intresseförklaringar och förbättringen av lagstiftningen om avlyssning. Under 2013 kommer fokus att ligga på att genomföra de kvarvarande målen. Bedömningen följer den struktur som används i dagordningen för högnivådialogen och behandlar de framsteg som gjorts vad gäller specifika mål som fastställts i början av högnivådialogen. Yttrandefrihet och medierna I november 2012 antogs ändringar av strafflagen som avkriminaliserade ärekränkning och förolämpning. Dessutom har en ny lag om ansvar för förolämpning och förtal antagits som bl.a. fastställer de maximala skadestånd som en tvistemålsdomstol får utdöma i förtalsmål. Lagstiftningsreformerna överensstämmer med europeiska normer. De underlättades genom diskussioner mellan regeringen och journalistförbundet inom ramen för rundabordskonferensen om medierna och de därmed sammanhängande arbetsgrupperna som inrättades 2011. De tog även hänsyn till de samråd som skedde med en expert från Europarådet. I slutet av 2012 hade fler än 200 domare, jurister, journalister och andra rättstillämpare genomgått utbildning i yttrandefrihet och under 2013 kommer man att inleda ett särskilt fortbildningsprogram som riktar sig till alla domare som dömer i förtalsmål. Detta program rör artikel 10 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna. Hittills har 45 domare och 7 juridiskt utbildade domarbiträden deltagit. I slutet av 2012 hade över 70 viktiga domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) i mål rörande artikel 10 översatts och gjorts tillgängliga på webbplatserna för justitieministeriet och Akademin för domare och åklagare. Meningen är att dessa ska fungera som ett utbildningsverktyg för rättstillämpare. Det krävs betydande insatser för att garantera att domstolarna tillämpar den nya lagstiftningen i överensstämmelse med kraven i konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna. Arbetet i rundabordskonferensen om medierna avbröts på grund av händelserna den 24 december, vilket ledde till att kontakterna mellan regeringen och journalistföreningen bröt samman. Journalistföreningen har väckt talan vid författningsdomstolen avseende det faktum att pressen tvingades ut från kammaren den dagen och låter undersökningskommissions resultat bli avgörande för om den ska återuppta dialogen med regeringen. Regeringen har ännu inte uppfyllt sitt åtagande i avtalet från den 1 mars om att återuppta dialogen med journalisterna. Man måste först återskapa förtroendet för att man ska kunna behandla de återstående frågorna på mediearbetsgruppens program (bl.a. en förstärkning av public service-programföretaget, skärpta yrkesmässiga normer och förbättrad yrkesetik för journalister och utvecklig av ett system för självreglering). Pressnämnden uppvisade ett förbättrat resultat när det gäller efterlevnad av bestämmelserna om ägarkoncentration och intressekonflikter. Den antog även nya riktlinjer för främjande av mångfald och konkurrens på mediemarknaden och icke-selektivt påförande av sanktioner samt en ny strategi för radio- och tv-sändningar för perioden 2012–2017. Den nationella lagstiftningen håller på att anpassas till direktivet om audiovisuella medietjänster. Varje process för att anta lagstiftning som rör medierna och yttrandefrihet måste vara inkluderande och omfatta alla berörda aktörer. Det har inte gjorts några framsteg vad gäller att öka öppenheten för statlig reklam, vilket också ingick i mediearbetsgruppens program. Det finns fortfarande problem vad gäller självcensur, dåliga arbetstagarrättigheter för journalister och allmänhetens möjligheter att ta del av en objektiv nyhetsrapportering. Dessutom noterade observatörer att det inte rådde balans mellan public service-programföretagets och de privata stationernas bevakning vid lokalvalen i mars. Rättsstaten och grundläggande rättigheter Vad gäller rättsväsendets effektivitet så fortsatte domstolarna på alla nivåer att uppvisa ett positivt resultat under 2012, vilket innebär att majoriteten av dem lyckades handlägga lika många ärenden som de fick in. I december tillsattes ytterligare sex lediga juristtjänster vid Högsta domstolen och förvaltningsdomstolen, vilket satte dessa i stånd att bättre hantera sin arbetsbörda. Man har dock ännu inte utarbetat någon långsiktig strategi för hur man ska skapa en bra fördelning av de mänskliga resurserna inom rättsväsendet. Man behöver även utveckla förmågan att ta fram tillförlitiga uppgifter om domstolsförfarandenas totala längd, även verkställigheten av domar, och särskilt antalet gamla ärenden. För detta ändamål håller man nu på att testa ny programvara för statistik från rättsväsendet som ska komplettera det redan befintliga automatiserade ärendehanteringssystemet. Detta program beräknas kunna tas i drift i juni 2013. Eftersom det inte kommer att omfatta stämningsmännens arbete kommer det att behövas ett kompletterande övervakningssystem. Ytterligare 6 stämningsmän har tillsatts under 2012, vilket gör att det nu finns totalt 97 stycken. Åklagarens enhet för bekämpning av organiserad brottslighet och korruption stärkte sin kapacitet genom att rekrytera 3 åklagare. Därmed är alla 13 tjänster tillsatta. Det har anslagits medel i budgeten för tillsättandet av ytterligare 7 allmänna åklagare och 16 juridiskt utbildade domarbiträden med hänsyn till de nya förpliktelser som den nya straffprocesslagen för med sig. Åklagarväsendet har i sin helhet ännu inte utrustats med lämplig datorutrustning och serverresurser. Vad gäller rättsväsendets kvalitet och oberoende kan nämnas att från och med januari 2013 måste alla nytillsatta domare i första instans vara utexaminerade från Akademin för domare och åklagare, vilket är en följd av att ändringarna av domstolslagen trätt i kraft. Genom dessa ändringar förstärks principen om professionalism och meritbaserad rekrytering. Av de 80 kandidater som utexaminerats från akademin sedan januari 2009 har 61 rekryterats som domare och åklagare och 19 stycken väntar på att tillsättas på sin första tjänst. Den utbildningsomgång vid akademin med 29 studenter som skulle ägt rum under läsåren 2011/2012 och 2012/2013 har skjutits fram med nästan ett år till september 2013 på grund av alltför få sökanden. Man har vidtagit åtgärder för att få fler sökanden, bl.a. upprepade ansökningsomgångar, informationsåtgärder, kampanjer i media, förberedande undervisning och lagändringar för att öka elevernas månatliga stipendium. Den nuvarande lagstiftningen för disciplinära åtgärder mot och avsked av domare är fortfarande inte tillräckligt precis och förutsägbar och man måste se till att domarrådet tillämpar denna lagstiftning på ett proportionellt sätt. Vad gäller korruptionsbekämpning så har ändringen av den rättsliga ramen 2012 för att införa systematiska kontroller av intresseförklaringar, vilka ska företas av den statliga kommissionen för förebyggande av korruption, lett till att man kontrollerat 483 förklaringar från parlamentsledamöter, ministrar, vice ministrar och tjänstemän som valts eller tillsatts av parlamentet. Man kunde identifiera ett antal intressekonflikter, vilka åtgärdades. Kontrollerna visade att 123 tjänstemän inte hade lämnat in någon förklaring och i 26 fall inleddes det ett överträdelseförfarande i början av 2013. I november 2012 antogs ändringar av lagen om finansiering av politiska partier som syftade till att stärka övervakningssystemet. Några konkreta resultat i form av en bättre tillämpning av lagen har dock ännu inte kunnat konstateras. Man håller för närvarande på att sammanställa en komplett översikt över samtliga undersökningar, åtal och fällande domar, bl.a. i korruptionsmål, kompletterad med uppgifter om alla de straff vid överträdelser och skattebrott samt disciplinära påföljder som utdömts under de senaste åren. Denna genomgång berör många olika organ, t.ex. polisen, finanspolisen, tullförvaltningen, skattemyndigheterna, allmänna åklagaren, domstolarna och den statliga kommissionen för förebyggande av korruption. Det bör vidtas fortsatta åtgärder för att stärka samarbetet mellan olika berörda organ och förbättra informationsflödet så att man bättre kan identifiera och avhjälpa brister på området korruptionsbekämpning. Dialog mellan folkgrupperna Dialogen fortsatte på alla nivåer under koalitionsregeringen och påverkades inte av den politiska krisen, eftersom denna inte hade några etniska inslag. Det förekom några incidenter mellan olika etniska grupper under rapportperioden. Den tillsättning av en f.d. medlem i nationella befrielsearmén som försvarsminister som skedde efter en ombildning av regeringen inför valet möttes med många protester. Myndigheterna och ledare i lokalsamhället agerade snabbt och effektivt för att hindra en upptrappning. I samband med den första omgången i lokalvalen den 24 mars noterades det i de preliminära resultaten från OSSE/ODIHR (kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter) att det på vissa platser rådde en spänd stämning till följd av att det i offentligheten uppmanats till söndring mellan folkgrupper. En översyn av genomförandet av Ohrid-ramavtalet, som är den ram som styrt förbindelserna mellan folkgrupperna sedan 2001, har inletts av sekretariatet för detta ramavtal. Översynen genomförs i fyra etapper och ska utmynna i rekommendationer. Resultaten av den första etappen publicerades den 11 april och den andra etappen pågår fortfarande. Den statliga finansieringen uppgår till 100 000 euro. Det behövs en bättre samordning mellan sekretariatet för ramavtalet och andra relevanta institutioner som t.ex. byrån för skydd av minoriteter, å ena sidan, och sekretariatets fördelning av bidrag. Efter ett möte mellan ledarna för VMRO-DPMNE och DUI gjorde de två partierna i december 2012 ett gemensamt uttalande i vilket de framhöll att problem mellan folkgrupperna kommer att behandlas i en anda av ömsesidig respekt och tolerans. Under rapportperioden hölls det andra mötet i en rad av arbetsmöten som syftar till att se över genomförandet av den handlingsplan regeringen tagit fram till följd av slutsatserna från 2011 års seminarierum om romska frågor. Hittills har elva romska informationscentrum öppnats och dessa ger hjälp med att få tillgång till sociala tjänster och utbildningstjänster. Man fortsatte att genomföra projekt för att få romska barn att delta i förskole- och sekundärskoleutbildning, bl.a. genom handledning och stipendium. De åtgärder som vidtagits på senaste tid för att identifiera och stödja personer som saknar identitetshandlingar har gett visst resultat, men det fordras ändå mer systematiska åtgärder. Trots att man i 2013 års budget ökat anslaget till genomförandet av strategin för social integrering av romer så avser detta anslag snarare kapitalinvesteringar än sjuk- och hälsovård, kultur och social välfärd och genomförandet går långsamt. Reform av den offentliga förvaltningen I oktober 2012 antog regeringen en uppdaterad strategi för reformen av den offentliga förvaltningen i syfte att ta hänsyn till den utveckling som skett inom detta område sedan antagandet av den ursprungliga strategin 2010. Man fortsatte att förbereda vidareutvecklingen av den rättsliga ramen för den offentliga förvaltningen och den offentliga sektorn och de allmänna administrativa förfarandena. De olika lagförslagen utarbetas i samråd med EU:s experter. Man har förberett ny lagstiftning för att skapa enhetliga principer för både den offentliga förvaltningen och offentlig anställning, t.ex. öppenhet när det gäller rekryteringen och register över offentliganställda, meritprincipen och mål för en rättvis representation. Man har inlett en översyn av de allmänna principer som ligger till grund för offentlig anställning inom vissa områden som sjuk- och hälsovård och utbildning och tagit initiativ till sektorsspecifika lagförslag, bl.a. lagen om administrativ personal. I november 2012 inrättades en arbetsgrupp för det sistnämnda ändamålet, i vilken företrädare för många olika intressenter deltar. I mars antogs ett policydokument som anger de viktigaste inslagen i den nya lagen vad gäller bl.a. förvaltning av mänskliga resurser, bedömnings- och avskedsförfarande, utbildning och rörlighet. I november 2012 anordnade OSSE och OECD/Sigma en konferens om rättvis representation i Ohrid. Regeringen antog ett policydokument i januari 2013, vilket föregåtts av ett offentligt samråd i december 2012. I detta dokument anges de viktigaste målen för den nya lagen om allmänna administrativa förfaranden. Regeringen gav arbetsgruppen i uppdrag att utarbeta ett lagförslag till slutet av 2013. Vad gäller decentralisering och regionalpolitik antog regeringen i mars 2013, till följd av en översyn, en metod för övervakning av genomförandet av decentraliseringsprogrammet och den därtill hörande handlingsplanen. Man fortsatte att finansiera kapitalinvesteringsprojekten i regionerna. Det finns dock fortfarande problem med genomförandet av 2008 års lag om strategin för regional utveckling 2009–2019, särskilt vad gäller kravet på att tillhandahålla tillräckliga resurser till åtgärder för att främja den ekonomiska utvecklingen på regional nivå, särskilt via de regionala utvecklingsorganen. Det fordras finansiell stabilitet i lokalsamhällena för att alla överförda/decentraliserade befogenheter verkligen ska kunna utövas lokalt. Valreform I november 2012 antogs ändringar av vallagen och lagen om finansiering av politiska partier, för att ta hänsyn till några av rekommendationerna från OSSE/ODIHR, Venedigkommissionen och Greco (gruppen av stater mot korruption). Dessa ändringar rörde bl.a. separation mellan parti och stat och ökad öppenhet när det gäller finansieringen av de politiska partierna och valkampanjer. Ett antal rekommendationer lämnades dock åt sidan, t.ex. rörande olika trösklar för kampanjbidrag från privatpersoner och företag, tidsfrister för revision av interimsrapporter om kampanjfinansiering, tilldelning av mandat för röstande som bor utomlands och en aktualisering av röstlängden. Avtalet från den 1 maj innehåller ett åtagande om att ta upp dessa frågor till behandling efter lokalvalen. Som en del av avtalet ändrades vallagen således några veckor innan lokalvalen i syfte att göra det möjligt för det största oppositionspartiet som tidigare hotat med att bojkotta valen att försenat inkomma med sina kandidatlistor. Innan lokalvalen förbättrades röstlängdens tillförlitlighet, främst tack vare kontroller av alla personer med eller utan biometriskt pass eller ID-kort. Alla de större partierna ställde sig bakom en ändring av lagstiftningen som innebär att endast medborgare med ett giltigt biometriskt dokument tillåts rösta. Informationskampanjer har genomförts för att få fler medborgare att skaffa sig en biometrisk handling och göra de röstberättigade uppmärksamma på möjligheten att ta del av den offentliga röstlängden, vilken 42 747 medborgare begagnat sig av (vilket är väsentligt fler än vid förra valet 2011). På valdagen ledde emellertid det nya kravet på att man måste ha en biometrisk identitetshandling för att kunna rösta till en del klagomål, trots att det redan informerats om detta. Den aktualisering av röstlängden som rekommenderats av OSSE/ODIHR och som ingår i avtalet från 1 mars är inte klar och ska slutföras efter lokalvalen. I de preliminära resultaten från OSSE/ODIHR anges det att lokalvalen var välorganiserade och att valadministrationen fungerat väl på alla nivåer allmänt sett samt att alla tidsfrister som fastställs i den tillämpliga rättsliga ramen hade hållits. Kandidaterna kunde genomföra sina kampanjer helt fritt och det fördes en aktiv valkampanj. Borgmästarkandidaterna i nästan alla regioner undertecknade en uppförandekod för fria och rättvisa val. Valdagen var lugn och röstandet var välorganiserat i de flesta vallokaler. De röstande kunde fritt göra sitt val i en lugn atmosfär. Valdeltagandet var högt. OSSE/ODIHR uppgav emellertid att det under hela valkampanjen förekommit påståenden om hot mot väljare och missbruk av statliga resurser. Valkampanjen fick visserligen stort utrymme i medierna, men rapporteringen från flera programföretag, t.ex. det statliga företaget, var trots allt inte tillräckligt balanserad. Även om röstlängderna blivit mer tillförlitliga skulle de metoder som används för att sammanställa och föra dessa dock behöva förbättras. Förstärkning av marknadsekonomin Budgetramlagen ändrades i december 2012 för att förbättra den strategiska planeringen av de offentliga utgifterna. Det krävs ytterligare insatser för att man ska kunna förbättra den strategiska planeringen och införa fleråriga budgetar. Den strategiska betydelse som de viktigaste reformområdena har återspeglas inte tillräckligt väl i den årliga budgetplaneringen och det behövs mer detaljerade uppgifter vad gäller genomförande och anslag till policyåtgärder. I slutet av februari 2013 hade regeringen reglerat betalningar (momsåterbetalningar och betalningar för varor och tjänster) till ett belopp av 92 miljoner euro. För att öka öppenheten och förbättra budgetplaneringen och förvaltningen har regeringen ändrat handledningen för finansförvaltningen så att det från och med 2014 är obligatoriskt för organ som förvaltar offentliga medel att registrera fleråriga betalningsskyldigheter. I mitten av oktober 2012 antog regeringen en handlingsplan för ungdomssysselsättning för perioden 2012–2015 som ska bidra till att lösa problemet med den höga ungdomsarbetslösheten genom att skapa fler och bättre arbeten för ungdomar. Denna plan innehåller både strukturella och aktiva åtgärder. I december antogs ändringar av lagstiftning på arbetsmarknadsområdet som syftar till att förbättra arbetsmarknadsstatistiken och göra det enklare att få en korrekt uppfattning av hur stor arbetslösheten verkligen är. Man har fortsatt att genomföra nu pågående arbetsmarknadsåtgärder, men med begränsat resultat. I december 2012 antog regeringen 2013 års operativa handlingsplan för aktiva program och sysselsättningsåtgärder. Anslagen till aktiva arbetsmarknadsprogram ligger fortfarande på en låg nivå. I december 2012 antog parlamentet ändringar av bolagslagen som syftar till att underlätta marknadsutträde genom att göra det enklare att stryka företag i företagsregistret. Man har inlett en rensning i företagsregistret av företag som varit inaktiva under en längre period. Harmoniseringen av den sektoriella lagstiftningen med lagen om koncessioner och offentlig-privata partnerskap har fortskridit. Av 16 lagar som måste harmoniseras har 12 antagits och 4 håller på att förberedas. För att man ska kunna genomföra denna nya uppsättning lagar på ett smidigt sätt krävs det att man förstärker ekonomiministeriets kapacitet och förbättrar samordningen med andra ansvariga myndigheter. Parlamentet och regeringen har granskat revisionsverkets årliga rapport för 2011. Det krävs att man inrättar vissa förfaranden för att parlamentets uppföljning ska kunna fungera. Regeringens nya praxis att regelbundet kontrollera om de organ som förvaltar offentliga medel följer revisionsverkets rekommendationer bör institutionaliseras och särskilt inriktas på systemfel som identifieras i revisionsverkets revisionsrapporter. Allmänna åklagarens rättsliga uppföljning av revisionsverkets rapporter måste också förbättras. 3. Åtgärder som vidtagits för att främja goda grannförbindelser och för att nå fram till en ömsesidigt godtagbar förhandlingslösning på namnfrågan under ledning av FN Regionalt och sektoriellt samarbete F.d. jugoslaviska republiken Makedonien deltar aktivt i regionala initiativ och står värd för relevanta regionala möten. Landet deltar även i bilaterala och regionala ramar på området rättvisa och inrikes frågor. Det rör sig bl.a. om gränsförvaltningssamarbete med Albanien, Serbien, Kosovo*[1] och Bulgarien, befintliga eller planerade gemensamma kontaktcentrum för polisens och tullens samarbete, reguljära ”blandade” gränspatruller med Albanien, Serbien, Kosovo och Bulgarien och gemensamma gränskontroller med de serbiska myndigheterna, avtal om polissamarbete med Kroatien, Montenegro och Serbien, samarbete med Kosovo samt regionala åtaganden. I december 2012 trädde ett avtal med Montenegro om ömsesidig tillåtelse till inresa för medborgarna, vilket precis som de liknande avtalen med Albanien och Serbien ger medborgarna rätt att fritt resa in i det andra landet med endast biometrisk identitetshandling. På området försvars- och säkerhetssamarbete deltar landet i bilaterala och regionala initiativ som syftar till att skapa ömsesidigt förtroende samt bidrar till Eufors Althea-operation i Bosnien och Hercegovina. Landets handel går fortfarande till i genomsnitt 20 % till Cefta (centraleuropeiska frihandelsområdet) och två tredjedelar av den totala handeln passerar genom Grekland (Thessaloniki). Kosovo är landets näst största exportpartner efter Tyskland, men handeln minskade under förra året delvis beroende på underutvecklad transportinfrastruktur. Även handeln med Albanien hindras genom infrastrukturproblem, även om det i det avtal som undertecknades av de båda ländernas premiärministrar i november 2012 anges att det ska öppnas en ny gränsövergång. På samma sätt gäller att även om den gränsöverskridande godstrafiken på järnväg längs Europakorridor X har minskat väsentligt i omfattning, så tryckte man ändå vid ett möte med Serbiens premiärminister nyligen särskilt på att handelsförbindelserna och det ekonomiska samarbetet bör fördjupas, vilket bl.a. skulle kunna omfatta ett gemensamt infrastrukturprojekt och verksamhet med anknytning till korridor X. Landet har redan bilaterala investeringsavtal med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Montenegro, Serbien, Turkiet och Bulgarien. Det håller nu på att undersöka möjligheterna av att ingå ett sådant avtal med Kosovo och har även uttryckt intresse för ett med Grekland. Bilaterala förbindelser Bulgarien Till följd av resultaten av lägesrapporten från oktober 2012, de farhågor som Bulgarien gett uttryck för och rådets slutsatser från december 2012 i vilka rådet noterar ”…de kontakter på hög nivå som nyligen ägt rum mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Bulgarien och [att det] ser fram emot att dessa omsätts i konkreta åtgärder och resultat” har länderna inlett en dialog för att förbättra sina relationer. Ett utbyte på utrikesministernivå ledde till att Bulgarien den 27 november föreslog att man skulle vidta tillitsskapande åtgärder inom ramen för ett ”avtal om goda grannförbindelser och samarbete, inrätta gemensamma tematiska arbetsgrupper för olika viktiga frågor samt förbinda sig att visa ett kontinuerligt engagemang och god vilja när det gäller genomförandet av de avtal som ingås. Innehållet i detta förslag, som bygger på den förklaring som undertecknades av de båda premiärministrarna 1999, återfinns även i den ensidiga förklaring som Bulgarien gjorde i samband med rådets slutsatser från december 2012. Den gemensamma arbetsgrupp som fått i uppdrag att förhandla fram det nya avtalet och ta fram operativa riktlinjer för de framtida bilaterala förbindelserna i allmänhet sammanträdde den 14 december, den 14–15 januari, den 1 februari och i slutet av mars. I början av januari presenterade Bulgarien formellt ett utkast till avtal. De båda ländernas utrikesministrar höll möten i anslutning till en internationell konferens som ägde rum den 1–2 februari och Bulgariens premiärminister besökte Skopje den 16 februari. Båda länder uppger att det endast återstår några enstaka frågor att lösa när det gäller denna text. För närvarande avvaktar man med de nya frågor som Bulgariens utrikesminister tar upp i sin skrivelse av den 27 november till avtalets undertecknats. De frågor som behandlas är inrättandet av en rad arbetsgrupper inom viktiga områden, inrättandet av ett högnivåråd, årliga möten mellan regeringarna samt olika svar på olika förslag till konkreta åtgärder och resultat (t.ex. officiella besök på hög nivå, administrativt samarbete och utbyte, inrättandet av en sakkunnigdialog om historiska frågor, ökat samarbete om sektoriella frågor och förhandlingar om en rad olika sektoriella samarbetsavtal. Kontakterna på hög nivå med Bulgarien fortsatte under rapportperioden. Under ett besök av Bulgariens premiärminister i Skopje den 16 februari[2] klargjorde de två premiärministrarna att de är fast beslutna att stärka de bilaterala förbindelserna och förklarade att det skulle hållas fler högnivåmöten samt att man genom positiva budskap till allmänheten kan minska kulturella fördomar och stärka samarbetet. President Gjorge Ivanov har genomfört en rad olika framträdande, bl.a. ett besök hos den bulgariska kulturklubben och deltagande i nationaldagsfirandet. Vice utrikesministern närvarade vid en gemensam minnesdag för förintelsens offer som hölls i Bulgarien den 13 mars 2013. Under rapportperioden hölls det före inledandet av förhandlingarna om ett avtal ett samråd mellan de två utrikesministrarna i Sofia den 15 november om EU-relaterade frågor. Detta samråd grundade sig på memorandumet från 2011 om samarbete på området europeisk och euroatlantisk integration. Det återstår att genomföra ett andra samråd och en uppföljning av seminariet i Skopje i oktober 2012 om EU-anslutningen. Vad gäller de gränsöverskridande och sektoriella förbindelserna samt handelsförbindelserna ligger de utländska direktinvesteringarna fortfarande på en hög nivå och det finns närmare 800 företag med bulgariskt kapital registrerade i landet. Den bilaterala handelskammaren höll sitt årliga möte den 27 mars. Importen från Bulgarien ökade med 6 % under 2012, under det att exporten låg kvar på samma nivå. Dess andel av den totala exporten minskade dock en aning, från 9 % till 7 %. I december 2012 inleddes det tredje anbudsförfarandet för projekt som finansierade genom föranslutningsinstrumentet IPA och som rör miljö, utveckling av den privata sektorn och social sammanhållning. Båda ländernas premiärministrar har framhållit att man måste förbättra väg- och järnvägsinfrastrukturen längs korridor VIII när det gäller sträckningen Sofia och Skopje och att man måste öppna gränsövergången vid Klepalo. De båda länderna har ett nära samarbete kring säkerhets- och försvarsfrågor. Deras försvar har genomfört gemensamma övningar och utbyter dessutom regelbundet personal i utbildningssyfte och det finns ett informationsutbyte på planerings-, logistik- och underrättelseområdet. Grekland I rådets slutsatser från december 2012 angavs följande: ”… kommer rådet, på grundval av en rapport som kommissionen ska lägga fram under våren 2013 att granska … de åtgärder som vidtagits för att under FN:s överinseende främja goda grannförbindelser och nå en förhandlingslösning om namnfrågan som båda parter kan godta.” Den 3 oktober 2012 översände utrikesminister Dimitrios Avramopoulos en skrivelse med ett förslag om undertecknande av ett samförståndsavtal, på vilken utrikesminister Nikola Poposki svarade den 5 november. De formella samtal om namnfrågan under FN:s överinseende, som leds av FN:s generalsekreterares personliga sändebud Matthew Nimetz, fick ny fart under rapporteringsperioden. Matthew Nimetz besök i både Aten och Skopje i början av januari följdes av samtal mellan förhandlarna i New York den 29–30 januari. Den senaste samtalen ägde rum den 8–9 april, varvid FN:s personliga sändebud lade fram ett nytt förslag som han hoppades ”skulle kunna leda till seriösa diskussioner och förhoppningsvis en lösning”. Samarbetet på olika områden (ekonomi och handel, polis- och tullsamarbete, militärt samarbete) fungerar bra på expertnivå och har börjat ge konkreta resultat. Det förekommer regelbundna bilaterala möten och kontakter på alla nivåer rörande många olika frågor. Samarbetet har varit gott även när det gäller EU-frågor, bland annat ett möte mellan högre tjänstemän vid utrikesministerierna i Aten i juni 2012 samt ett seminarium om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken i Aten i slutet av december 2012. Ytterligare ett möte mellan tjänstemän vid utrikesministerierna hölls i Skopje den 5 april 2013, med diskussioner om ett stärkt bilateralt sektoriellt samarbete, utbyte av EU-expertis genom partnersamverkan eller Taiex och seminarier t.ex. om miljö. På området gränsöverskridande och sektoriella förbindelser samt handelsförbindelser, inbegriper det ekonomiskt samarbetet kontakter mellan de båda handelskamrarna med sikte på ett eventuellt företagarforum i Aten. Vid ett gemensamt möte som anordnades av det grekiska sambandskontoret och Skopje handelskammare i december 2012 tog man upp olika frågor rörande handel och tullar. Det finns ett nära samarbete på transportområdet, inbegripet om korridor X. Ett antal förslag har lagts fram om att bygga ytterligare gränsövergångar, vilket skulle kräva ytterligare genomförbarhetsstudier. Turism och andra direkta kontakter mellan människor förekommer i stor utsträckning. När det gäller handeln mellan länderna ökade importen från Grekland avsevärt under 2012 och landet blev därmed den näst största handelspartnern och den fjärde största källan till investeringar (10 % av de sammanlagda utländska investeringarna). Det IPA-finansierade gränsöverskridande programmet genomförs fortsatt smidigt. Ett nära samarbete förekommer även i polisiära och militära frågor. Västra Balkan F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har upprätthållit konstruktiva bilaterala förbindelser med andra utvidgningsländer. Det finns inga olösta problem när det gäller gränsdragningar. Under rapporteringsperioden besökte presidenten Sarajevo i början av oktober och avsikten är att ett avtal om ett ”euro-atlantiskt partnerskap” med Kroatien ska undertecknas. De goda förbindelserna och den gemensamma avsikten att stärka det ekonomiska samarbetet poängterades vid det besök som Montenegros vice premiärminister företog den 14 februari. När det gäller de bilaterala förbindelserna med Albanien bekräftade de båda premiärministrarna under ett besök i Tirana den 23 november vänskapen mellan länderna och sitt gemensamma engagemang för en integration i EU, vilket upprepades av båda presidenterna den 5 december 2012. Både Albaniens och Kosovos premiärministrar deltog i 100-årsfirandet av Albaniens självständighet i Skopje, och i november undertecknades ett avtal med Albanien om att öppna en ny gränsövergång. Förbindelserna med Serbien har ytterligare förbättrats genom en rad besök på hög nivå som kommer att kulminera i ett gemensamt regeringsmöte i maj 2013. I Skopje i januari 2013 förklarade båda premiärministrarna att meningsskiljaktigheter om Kosovos status och den ortodoxa kyrkan inte får utgöra hinder för en ytterligare fördjupning av samarbetet. Den 18 februari undertecknade utrikesministrarna ett avtal om omfattande samarbete i samband med anslutningsprocessen till EU, vilket liknar ett avtal som landet har undertecknat med Albanien. Den omfattande avtalsrättsliga ramen för de bilaterala förbindelserna mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Kosovo och åtagandet att fördjupa samarbetet dem emellan innefattar det arbete som pågår för ett frivilligt återvändande för flyktingar från Kosovo som fortfarande uppehåller sig i landet. 4. Slutsats Det har gjorts framsteg på de områden som täcks av rapporten, trots den politiska kris som följde på händelserna den 24 december 2012. Det är viktigt att den politiska överenskommelsen av den 1 mars 2013, som har bidragit till att få ett slut på krisen, genomförs utan dröjsmål, särskilt de bestämmelser som rör inrättandet av undersökningskommittén. Man har fortsatt att genomföra EU-relaterade reformer inom ramen för högnivådialogen om anslutning. Förbindelserna med grannländerna är fortsatt goda och åtgärder har vidtagits när det gäller de bilaterala förbindelserna med Bulgarien och Grekland. De formella diskussionerna rörande namnfrågan fick ny vind i seglen under rapporteringsperioden. * Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/99 och med Internationella domstolens utlåtande om Kosovos självständighetsförklaring.