Förslag till RÅDETS BESLUT om ytterligare makroekonomiskt stöd till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. INLEDNING

Efter sönderfallet av f.d. Jugoslavien och införandet av handels- och transitsanktioner drabbades f.d. jugoslaviska republiken Makedonien av en svår ekonomisk och finansiell kris. För att komma till rätta med problemen vidtog myndigheterna särskilt från och med 1994 kraftfulla stabiliseringsåtgärder och inledde strukturreformer. Ansträngningarna stöddes av IMF och Världsbanken genom en rad avtal.

I april 1997 enades myndigheterna med IMF om ett medellångsiktigt ekonomiskt program (1997-1999) som skulle stödjas inom ramen för en utvidgad strukturanpassningsfacilitet (ESAF) på maximalt 75 miljoner dollar. Det första årliga avtalet genomfördes helt och fick även stöd från Världsbanken genom ett strukturanpassningslån som godkändes i maj 1997.

Genom programmet stöttade Europeiska gemenskapen f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens reformansträngningar, främst i form av ett makroekonomiskt lån på maximalt 40 miljoner ecu (rådets beslut 97/471/EG av den 22 juli 1997). Lånet hade en löptid på 15 år. Efter normaliseringen av de finansiella relationerna mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och EG och EIB frigjordes det första delbetalningen på 25 miljoner ecu i september 1997. Den andra delbetalningen på 15 miljoner ecu betalades ut i början av 1998 när en generellt tillfredsställande process hade åstadkommit vad gäller de villkor beträffande den ekonomiska politiken som var knutna till lånet.

De bilaterala relationerna mellan EG och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har kontinuerligt förbättrats, vilket framgår av det samarbets- och transportavtal som slöts 1997. Det avspeglas även i att rådet nyligen anmodade kommissionen att med hög prioritering utföra en genomförandestudie med tanke på ett stabiliserings- och associeringsavtal som skulle stärka EU:s relationer med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

I juni 1998 godkände IMF:s styrelse en begäran om ett andra årligt ESAF-avtal till stöd för ett reviderat politiskt ramprogram (1998-2000). Mot bakgrund av krisen i Kosovo, som fått allvarliga återverkningar på f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, och med tanke på svårigheterna att enas om en lämplig medellångsiktig strukturreformsagenda räknar man nu med att ersätta landets medellångsiktiga ekonomiska program med ett 12-månaders ekonomiskt program som skulle underbyggas av ett stand-by-avtal. Världsbanken beviljar dessutom programmet ett andra strukturanpassningslån för den finansiella och den privata sektorn (FESAL) på 40 miljoner dollar för att stötta strukturreformerna, särskilt inom banksektorn.

I samband med detta begärde f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens myndigheter i en skrivelse till kommissionsledamoten de Silguy den 1 maj 1999 ytterligare makroekonomiskt stöd från Europeiska gemenskapen. Den 5 maj 1999 vid det gemensamma krismöte mellan G-24 och den rådgivande gruppen om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien utfäste sig EG att betala ut 25 miljoner euro i exceptionellt budgetstöd för att hjälpa landet att klara av kostnaderna för flyktingarna från Kosovo. EU indikerade sin vilja att överväga ytterligare makroekonomiskt stöd.

2. DEN SENASTE TIDENS EKONOMISKA UTVECKLING OCH REFORMFRAMSTEG

2.1. Makroekonomiska resultat

Tillväxten återvände 1996 sedan ekonomin 1995 stabiliserats framgångsrikt, i hög grad till följd av beslutet att knyta landets valuta till D-marken. Den låga investeringsnivån, inklusive utländska direktinvesteringar, och den otillräckliga takten i strukturreformerna inom företags- och finanssektorerna medförde emellertid att betalningsbalansen var bräcklig. I juli 1997 devalverades denaren med 14% i samråd med IMF. Detta åtföljdes av en programjustering med åtstramningar av finanspolitiken och än större ansträngningar att komma till rätta med de strukturella problemen.

Denna strategi fungerade väl. År 1998 tilltog exporten, vilket stimulerade industriproduktionen. Den reala BNP-tillväxten steg till 2,9%, vilket bidrog till att den höga arbetslösheten sjönk från 36% av arbetskraften år 1997 till 34,5%. Samtidigt fortsatte myndigheterna sin strama finans- och penningpolitik för att öka exportsektorns konkurrenskraft, bibehålla bindningen av valutan och dra till sig mer utländska direktinvesteringar. Den redan låga inflationen försvann helt.

Trots att exporttillväxten 1998 för första gången var större än importökningen steg underskottet i bytesbalansen åter både räknat i dollar (till 290 miljoner dollar) och i proportion till BNP. I början av 1999 förväntades konkurrensförbättringarna fortsätta (bl.a. till följd av en måttlig löneutveckling och mycket låg inflation) och bidra till en minskning av det nuvarande bytesbalansunderskottet.

2.2. Strukturreformer

Vid självständigheten var f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens företags-, jordbruks- och finanssektorer mycket bräckliga och de institutioner som skulle stötta de marknadsekonomiska funktionerna var svaga - för att inte säga obefintliga. Viktiga nya lagar har stiftas de senaste åren med fokus på äganderätt och marknadsekonomiska basinstitutioner (lag om offentligägda företag och en ny handelslagstiftning 1996, lag om konkurs och lag om säkerheter i form av lös egendom 1998).

Privatiseringen har rönt blandade framgångar. Även om mer än 80% av företagen kontrolleras av den privata sektorn efter ett ambitiöst privatiseringsprogram som inleddes 1995 har metoderna för hur företagen leds inte förbättras tillräckligt p.g.a. av hur privatiseringen genomfördes (huvudsakligen övertaganden av företagsledningen och de anställda). Det har vidare gått långsamt framåt när det gäller att tackla problemen i centrala förlustföretag.

Den finansiella sektorn är fortfarande bräcklig även om viktiga omstruktureringsåtgärder har vidtagits, inklusive de som genomförts inom ramen för ESAF-stödprogrammet. År 1995 genomförde myndigheterna en massiv kapitalförstärkning genom att överföra osäkra tillgångar från de 25 mest skuldsatta företagen till ett bankrekonstruktionsorgan. Osäkra tillgånger svarar fortfarande för en stor andel av bankernas balansräkning, bl.a. till följd av den höga graden av utlåning till närstående företag och exponering för stora kunder. Centralbankens övervakningskapacitet har byggts ut, men behöver utvecklas ännu mer.

År 1996 avskaffade myndigheterna de flesta importtilläggsavgifter och andra importavgifter, export- och importkvoter och sänkte tullarna vilket resulterade i en tämligen liberal handelspolitik. I spåren av Kosovokrisen införde myndigheterna dock tillfälliga skyddsåtgärder och ett importlicenssystem för att klara av krissituationen. I linje med IMF-överenskommeslen har en tidsplan fastlagts för när åtgärderna skall avvecklas, enligt vilken nästan alla skyddsåtgärder kommer att vara avskaffande före utgången av september.

2.3. Effekterna av Kosovokrisen

Även om alla bedömningar av de ekonomiska effekterna av Kosovokrisen är osäkra, står det klart att krisen har inverkat negativt på ekonomin i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien genom ett antal olika sätt, bl.a. flyktingtillströmningen, avbrott i handelsrelationerna och lägre investeringsflöden.

I mitten av juni beräknades runt 245 000 flyktingar ha tagits emot i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, vilket motsvarar c:a 11% av totalbefolkningen. Därtill kommer de omkring 87 000 flyktingar som redan hade evakuerats från landet. Även om man bortser från de politiska konsekvenserna för landets ömtåliga etniska balans har denna mycket stora inströmning av flyktingar haft allvarliga effekter på de sociala förhållandena.

Situationen har även mycket starkt påverkat handels- och investeringsflödena. År 1998 var Förbundsrepubliken Jugoslavien den näst viktigaste handelspartnern, direkt efter Tyskland. Handelsflödena till och från Förbundsrepubliken Jugoslavien motsvarade 18,2% av f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens export (som totalt uppgick till 1,3 miljarder dollar) och 12,6% av importen (som totalt uppgick till 1,7 miljarder dollar). Dessutom uppskattar man att nästan 50% av totalexporten och 38% av totalimporten transiterades genom Förbundsrepubliken Jugoslavien. I samband med Kosovokrisen har handeln fallit kraftig. Kontrakt har förlorats både till Förbundsrepubliken Jugoslavien och andra marknader p.g.a. högre transitkostnader, ökad osäkerhet och en temporär brist på livsviktig import. Vissa av de kontrakt som man gått miste om kanske inte kan tas igen när konflikten är bilagd.

Investeringsflödena sjönk kraftigt förmodligen främst på grund av de större ekonomiska och politiska risker som investerarna såg och de ökade svårigheterna att få utlandslån och exportkrediter. Färre utländska direktinvesteringar kommer att inverka negativt på moderniseringen av ekonomin.

De negativa effekterna på handeln och investeringarna kommer att leda till en stor ökning av de externa obalanserna. Under nuvarande omständigheter är det mycket svårt att göra precisa uppskattningar. IMF förväntar sig att det nuvarande underskottet i bytesbalansen kommer att öka med c:a 230 miljoner dollar till 520 miljoner dollar 1999, d.v.s. 14,5% av BNP (i stället för att minska till 250 miljoner dollar som förväntades före krisen). Valutareserven är fortfarande tämligen knapp och motsvarar 2,3 månaders import.

Även om den abrupta nedgången i den externa efterfrågan delvis kompenseras av minskad import kommer den att få allvarliga negativa följder på den reala BNP-tillväxten. IMF uppskattar att BNP också med erforderlig extern finansiering kommer att krympa med minst 8% 1999 i stället för att växa med 5% i enlighet med de ursprungliga prognoserna.

Alla dessa faktorer kommer att ha stor inverkan på den finanspolitiska situationen. De offentliga utgifterna kommer att öka, särskilt flyktingrelaterade utgifter (en ökning på 2,5% av BNP, enligt IMF) liksom de sociala utgifterna (en ökning på 1,5% av BNP). Importtullarna (17% av de totala offentliga intäkterna 1998) kommer att sjunka i takt med importen medan negativ BNP-tillväxt kommer att medföra lägre skatteintäkter. Sammantaget förväntas 1999 års underskott i de offentliga finanserna öka från planerade 0,2% av BNP till 4,9%.

3. DET NYA EKONOMISKA PROGRAMMET OCH EXTERNA FINANSIERINGSBEHOV

I det nya läge som uppkommit till följd av Kosovokrisen har regeringen och de internationella finansinstitutionerna hållit intensiva diskussioner om ett nytt ekonomiskt program som skall stöttas av ett tolvmånaders stand-by-avtal på 32,2 miljoner dollar från IMF och ett strukturanpassningslån för den finansiella och den privata sektorn (FESAL) på 40 miljoner dollar från Världsbanken. Båda transaktionerna har ännu inte slutförts och formellt godkänts av respektive styrelse. Under tiden väntas landet få en första delbetalning (18,5 miljoner dollar) via IMF:s kompensations- och nödfinansieringsfacilitet (CCFF) på totalt 32,3 miljoner dollar för att täcka de brådskande externa finansieringsbehoven som uppstått till följd av det bortfall i exporten som orsakats av Kosovokrisen.

Det nya ekonomiska program som diskuterats med IMF och Världsbanken skall begränsa krisens negativa inverkan på den makroekonomiska stabiliteten och se till att myndigheterna fortsätter att fullfölja sina strukturreformsåtaganden, särskilt inom finanssektorn. Den makroekonomiska strategin bygger på en stram penningpolitik och en finanspolitik där man försöker bibehålla situationen från före krisen, främst genom att frysa statens löneutgifter och att skära ner på vissa utgifter.

Framgången för den makroekonomiska strategin beror i hög grad på om väsentliga framsteg görs vad gäller strukturreformerna, särskilt i omstruktureringen av finanssektorn och de stora offentligägda företagen. Myndigheterna har åtagit sig att börja förbereda en försäljning eller avveckling av tolv förlustbringande företag under andra halvåret 1999. Myndigheterna har även vidtagit viktiga åtgärder för att utvidga privatiseringen till att omfatta tidigare kollektiva jordbruksföretag. Dessutom planerar man att avskaffa de nyligen införda bestämmelserna som medför handels- och betalningsinskränkningar med snedvridande inverkan. Samtidigt kommer regeringens företagsstödspolitik noggrant att övervakas genom det program som stöttas av stand-by-avtalet för att undvika ökande skatteskulder och andra former av indirekt och direkt stöd.

Förutom FESAL-lånet förbereder Världsbanken ett lån för Labour Redeployment and Social Fund på 10 miljoner som skall lindra de sociala kostnaderna efter krisen i Kosovo och stärka landets sociala skyddsnät, i syfte att stötta myndigheternas strukturreformer.

4. MÖJLIGT YTTERLIGARE MAKROEKONOMISKT STÖD FRÅN GEMENSKAPEN OCH STÖDETS HUVUDSAMMANSÄTTNING

Enligt IMF:s betalningsbalansprognoser som lades fram vid det gemensamma krismötet mellan G-24 och den rådgivande gruppen den 5 maj 1999 uppgår f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens återstående externa finansieringsbehov för 1999 till 372 miljoner dollar, sedan det förväntade finansiella stödet för 1999 från IMF (stand-by-avtal) och Världsbanken (FESAL) beaktats. Vid mötet meddelade EG att man ämnar ge ett bidrag på 25 miljoner euro i budgetstöd och vidare ett ytterligare makroekonomiskt stöd. EU:s medlemsstater utfäste sig även att betala ut stöd på 32,9 miljoner dollar. Dessutom förband sig andra givare att lämna bistånd på mycket förmånlig basis. Sammantaget uppgick utfästelserna om bilateralt bistånd till 130 miljoner dollar (inklusive EU:s budgetstöd). Följaktligen är programmet för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien till stora delar underfinansierat även om IMF:s CCFF-stöd räknas med.

Om ytterligare offentlig finansiering inte kan anskaffas finns risk för att ekonomin kommer att krympa ännu mer än förväntat, vilket vore till skada för levnadsstandarden, de offentliga finanserna och arbetslöshetsnivån. Då skulle även sannolikheten för en omsvängning i strukturreformerna öka väsentligt, något som redan indikerats genom de nya handels- och betalningsbestämmelserna. Mot denna bakgrund skulle ytterligare makroekonomiskt stöd från gemenskapen kunna bidra till att stötta landets ekonomiska, sociala och politiska stabilitet, och även bevara dess viktiga roll som stabilitetsfaktor i regionen. Det skulle demonstrera EU:s stöd till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien vid en mycket svår tidpunkt i landets historia, i överensstämmelse med en trolig förstärkning av avtalsförbindelserna med landet.

Det beräknade behovet av extern finansiering för 1999 är betydande och ytterligare finansiering förväntas bli nödvändig under det kommande året. Kommissionen anser därför att det vore lämpligt med ett nytt makroekonomiskt stöd från gemenskapen på upp till 80 miljoner euro eller c:a 84 miljoner dollar till stöd för standby-programmet. Dessa medel skulle tillskjutas utöver EG:s 25 miljoner euro i budgetstöd, som, även om det är öronmärkt, minskar behovet av extern finansiering. Ytterligare utfästelser från andra givare kan komma att göras senare, särskilt vid nästa möte mellan G-24 och den rådgivande gruppen som kommissionen och Världsbanken avser att arrangera senare under 1999.

Utbetalningen av biståndet skulle ske i minst två delbetalningar och som alltid vara kopplat till lämpliga makroekonomiska villkor och strukturanpassningsvillkor, samt i detta fall en avveckling av de mest snedvridande åtgärder som nyligen införts vad gäller utrikeshandel och betalningar.

Det föreslagna makroekonomiska stödet från gemenskapen omfattar en bidragsdel på upp till 30 miljoner euro, detta mot bakgrund av det aktuella läge som inverkar på f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens offentliga finanser och betalningsbalans och med hänsyn till landets utveckling och skuldnivå. Med tanke på befintliga budgetbegränsningar skulle detta dock endast vara möjligt efter en lämplig anpassning av tillgängliga finansiella medel i kategori 4 i budgetplanen, vilket är nödvändigt för att klara av den aktuella situationen på Balkan.

Lånedelen av det finansiella stödet skulle beviljas med de standardformer och -villkor som normalt tillämpas på makroekonomiska lån till länder utanför EU. Gemenskapen skulle anskaffa medlen genom upplåning på marknaden med en garanti genom den allmänna budgeten. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien skulle därefter ta ett lån från gemenskapen. Upp- och utlåningstransaktionerna skulle exakt motsvara varandra och inte medföra några kommersiella risker för gemenskapen.

I enlighet med garantifondsmekanismen skulle budgeteffekterna från ett beslut om att göra ett lån på upp till 50 miljoner euro tillgängligt för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien innebära att 7 miljoner euro måste tillföras fonden.

Rådet anmodas därför anta bifogat beslutsutkast om ytterligare makroekonomiskt stöd till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

Förslag till RÅDETS BESLUT om ytterligare makroekonomiskt stöd till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [1],

[1] EGT

med beaktande av Europaparlamentets yttrande [2], och

[2] EGT

av följande skäl:

(1) Kommissionen har samrått med Ekonomiska och finansiella kommittén innan den har lagt fram sitt förslag.

(2) F.d. jugoslaviska republiken Makedonien håller på att genomföra grundläggande ekonomiska reformer och gör betydande ansträngningar för att skapa en väl fungerande marknadsekonomi.

(3) F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har som en direkt följd av konflikten i Kosovo drabbats av mycket stora ekonomiska kostnader och har, trots sin ansträngda ekonomiska och sociala situation, gjort exceptionella insatser för att ta emot ett stort antal flyktingar.

(4) F. d. jugoslaviska republiken Makedonien och Europeiska gemenskapen har ingått ett samarbetsavtal som trädde i kraft den 1 januari 1998.

(5) Den 26 april 1999 hälsade rådet med tillfredsställelse utsikterna till en genomförbarhetsstudie beträffande en förnyelse av avtalsförbindelserna mellan Europeiska unionen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

(6) F.d. jugoslaviska republiken Makedonien har nått en preliminär överenskommelse med Internationella valutafonden (IMF) om ett arrangemang inom ramen för kompensations- och beredskapsfaciliteten och de två parterna har kommit långt i diskussionerna om ett stand-by-avtal (SBA) som stöd till myndigheternas anpassnings- och reformprogram.

(7) Världsbanken håller på att förbereda ett nytt strukturanpassningslån för finans- och företagssektorn som innebär en betydande finansiering av anpassningsåtgärder och investeringar till stöd för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens reforminsatser i företags- och finanssektorerna.

(8) Myndigheterna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har begärt finansiellt stöd från de internationella finansiella institutionerna, gemenskapen och andra bilaterala givare. Utöver den beräknade finansiering som kan erhållas från IMF och Världsbanken finns det ett betydande finansieringsbehov som måste täckas under perioden 1999-2000 för att stärka landets valutareserv och stödja de politiska målsättningarna för regeringens reformprogram.

(9) Ett långfristigt lån och ett direkt bidrag från gemenskapen till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är en lämplig åtgärd för att stödja betalningsbalansen och bidra till att mildra landets svårigheter att erhålla extern finansiering under de för närvarande extremt svåra förhållandena.

(10) Budgetmyndighetens befogenhet påverkas inte av att en bidragsdel inkluderats i stödet.

(11) Gemenskapsbiståndet bör förvaltas av kommissionen.

(12) I fördraget föreskrivs det inga andra befogenheter för antagande av detta beslut än de som anges i artikel 308.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. Gemenskapen skall bevilja f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ekonomiskt stöd i form av ett långsiktigt lån och direkta bidrag, i syfte att säkra en hållbar betalningsbalanssituation, underlätta genomförandet av strukturreformer och bidra till att lindra de sociala följdverkningarna av de ekonomiska störningar som orsakas av konflikten i Kosovo.

2. Lånedelen av detta stöd skall uppgå till högst 50 miljoner euro, med 10 betalningsfria år och en maximal löptid på 15 år. Kommissionen skall i detta syfte vara bemyndigad att på Europeiska gemenskapens vägnar låna upp de nödvändiga medlen som kommer att ställas till f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens förfogande i form av ett lån.

3. Bidragsdelen av detta stöd skall uppgå till högst 30 miljoner euro under perioden 1999-2000.

4. Det ekonomiska stödet skall förvaltas av kommissionen i nära samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén och med beaktande av bestämmelserna i de avtal som ingåtts mellan Internationella valutafonden och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

Artikel 2

1. Kommissionen bemyndigas att efter samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén avtala med myndigheterna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de villkor i fråga om den ekonomiska politiken som skall vara förbundna med stödet. Dessa villkor skall vara i överensstämmelse med de avtal som avses i artikel 1.4.

2. Kommissionen skall regelbundet i samarbete med Ekonomiska och finansiella kommittén och samordnat med Internationella valutafonden kontrollera att F.d. jugoslaviska republiken Makedoniens ekonomiska politik överensstämmer med stödets syften och att lånevillkoren uppfylls.

Artikel 3

1. Låne- och bidragsdelen av detta stöd skall ställas till f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens förfogande i form av minst två delutbetalningar. Med förbehåll för bestämmelserna i artikel 2 skall den första delen av lånet betalas ut på grundval av ett avtal mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och IMF om ett makroekonomiskt program som stöttas av ett avtal om ytterligare krediter.

2. Med förbehåll för bestämmelserna i artikel 2 skall den andra och alla ytterligare utbetalningar ske på grundval av ett tillfredsställande genomförande av f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens anpassnings- och reformprogram och tidigast ett kvartal efter den första utbetalningen.

3. Medlen skall utbetalas till centralbanken i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

Artikel 4

1. De upp- och utlåningstransaktioner som avses i artikel 1 skall genomföras med användande av samma valuteringsdag och får inte exponera gemenskapen för risker vad gäller omvandling av löptider, valuta- eller ränterisker eller andra kommersiella risker.

2. Kommissionen skall, om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien så begär, vidta nödvändiga åtgärder för att tillse att en klausul om förtida återbetalning införs i lånevillkoren och att den får åberopas.

3. På f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens begäran och i de fall omständigheterna medger en förbättring av räntesatsen på lånet, får kommissionen refinansiera hela eller en del av sin ursprungliga upplåning eller lägga om de motsvarande finansiella villkoren. Refinansierings- eller omläggningstransaktionerna skall genomföras i enlighet med de villkor som anges i punkt 1 och får inte förlänga den genomsnittliga löptiden för upplåningen i fråga eller öka beloppet, beräknat enligt den aktuella växelkursen, av det kapital som är utestående på dagen för refinansierings- eller omläggningsdagen.

4. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien skall stå för alla kostnader som gemenskapen ådrar sig i samband med att den operation som avses i detta beslut avtalas eller genomförs.

5. Ekonomiska och finansiella kommittén skall minst en gång om året informeras om utvecklingen vad gäller de transaktioner som avses i punkt 2-3.

Artikel 5

Kommissionen skall minst en gång om året överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet som skall innehålla en utvärdering av genomförandet av detta beslut.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

BUDGETMEDEL SOM KRÄVS FÖR INBETALNINGAR TILL GARANTIFONDEN UNDER 1999 SAMT RESERVMARGINAL FÖR LÅN OCH LÅNEGARANTIER TILL FÖRMÅN FÖR TREDJE LAND

(I MILJONER EURO)

Transaktioner // Beräknings-grund [3] // Inbetalning till fonden [4] // Reserv-marginal

[3] Inbetalningarna beräknas genom att tillämpa garantins aktuella täckningsgrad, det vill säga 70% (nya EIB-lån), 75% (tidigare EIB-lån) eller 100% (makroekonomiskt stöd i form av lån).

[4] Enligt de regler om inbetalning som anges i rådets förordning (EG, EURATOM) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 har inbetalningssatsen ändrats till 14%, eftersom fonden hade nått sitt målbelopp den 31 december 1997.

// // // //

// // // // 346,0 [5]

[5] Belopp för 1999 i reserven för lån och lånegarantier till förmån för tredje land enligt budgetplanen.

// // //

Beslutade transaktioner

// // // //

// EIB/Nya lån [6] // // //

[6] Årliga belopp beträffande förutsedda låneavtal för 1999 och korrigering av de belopp som redan betalats ur fonden för att beakta faktiskt undertecknade låneavtal i slutet av 1998: överföring 5/99 till garantifonden.

// // // //

// Central- och östeuropeiska länder // 872,9 // 122,2 // 223,8

// Utvecklingsländer i Latinamerika och Asien // 218,1 // 30,5 // 193,3

// Sydafrika // 143,5 // 20,1 // 173,2

// Medelhavsländer // 351,4 // 49,2 // 124,0

// F.d. jug. rep. Makedonien // 38,5 // 5,4 // 118,6

// Bosnien // 42,0 // 5,9 // 112,7

// // // //

// EIB/Gamla lån6 // // //

// // // //

// Syrien // -30 // -4,2 // 116,9

// // // //

// Makroekonomiskt stöd // // //

// // // //

// Albanien III // 20 // 2,8 // 114,1

// Bosnien I // 20 // 2,8 // 111,3

// // // //

Föreslagna transaktioner

// // // //

// EIB/Turkiet [7] // 105 // 14,7 // 96,6

[7] Förslag till rådets förordning om genomförande av en särskild åtgärd för finansielltsamarbete som gynnar Turkiet (KOM(95) 389/3).

// EIB/Kroatien [8] // 35 // 4,9 // 91,7

[8] Samarbetsavtal mellan EG och Kroatien (SEC(95) 180, slutlig).

// // // //

// Makroekonomiskt stöd // // //

// // // //

// Bulgarien IV [9] // 100 // 14,0 // 77,7

[9] Kommissionens förslag.

// Rumänien IV9 // 200 // 28,0 // 49,7

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning

Ytterligare makroekonomiskt stöd till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

2. Berörda budgetposter

Stödets bidragsdel

B7-5320: Makroekonomiskt stöd till länderna i västra Balkan (namnet ändras i tilläggs- och ändringsbudgeten 1999).

Stödets lånedel

Rubrik B0-211 beträffande Europeiska gemenskapens garanti för upplåningsprogram som gemenskapen har ingått för att ge ekonomiskt stöd till tredje länder i Central- och Östeuropa.

3. Rättslig grund

Artikel 308 i fördraget.

4. Beskrivning av och motiv för åtgärden

a) Beskrivning av åtgärden

Tillhandahållande av ett gemenskapslån (som skall finansieras genom att gemenskapen lånar upp medel på de internationella kapitalmarknaderna) på upp till 50 miljoner euro och ett bidrag på upp till 30 miljoner euro (som skall finansieras genom den allmänna budgeten) till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien i syfte att stödja myndigheternas reformansträngningar och lindra de sociala följdverkningarna av de ekonomiska störningar som orsakas av konflikten i Kosovo.

b) Motiv för åtgärden

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien är beroende av externt finansiellt stöd från officiella källor för att upprätthålla en varaktig balans i sina utrikes affärer.

5. Klassificering av utgifterna

Bidragsdel: Icke-obligatoriska utgifter, differentierade.

Lånedel: Obligatoriska.

6. Typ av utgifter

Direkta bidrag (100 % subvention) uppdelade på minst två utbetalningar.

Möjligt ianspråktagande av budgetgarantin för den gemenskapsupplåning som syftar till att finansiera lånet till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

7. Budgetkonsekvenser

a) Beräkningssätt

Beräkningen av det stödbelopp som bedömts vara nödvändigt grundar sig på de nuvarande uppskattningarna av f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens återstående externa finansieringsbehov.

Ett symboliskt anslag föreslås eftersom belopp och tidpunkt för eventuella anspråk på denna budgetpost inte kan beräknas i förväg och eftersom det förväntas att budgetgarantin inte kommer att tas i anspråk.

b) Åtgärdens effekt på interventionskrediter

Den budgetpost som motsvarar stödets bidragsdel kommer endast att tas i anspråk under förutsättning att ett antal ekonomisk-politiska villkor som skall avtalas med mottagarlandets myndigheter uppfylls.

Den budgetpost som motsvarar budgetgarantin för stödets lånedel kommer endast att tas i anspråk om garantin faktiskt används.

c) Finansiering av interventionsutgifter

i) Bidrag

- Finansieringen av utgiften kommer att säkras genom en justering av de finansiella medel som finns tillgängliga i kategori 4 i budgetplanen

- Följande anslagsfördelning föreslås (i miljoner euro):

>Plats för tabell>

ii) Om budgetgarantin tas i anspråk gäller följande:

- Ianspråktagande av den garantifond som upprättas genom rådets förordning (EG, EURATOM) nr 2728 av den 31 oktober 1994.

- Om garantifondens medel inte skulle vara tillräckliga kommer ytterligare medel att tas i anspråk från budgeten genom överföring

* av eventuellt resterande marginal i garantireserven,

* av eventuella försenade betalningar till gemenskapens budget för vilka budgetgarantin har tagits i anspråk (enligt artikel 27.3 i budgetförordningen),

* av eventuellt tillgänglig marginal under det maximala utgiftstaket för kategori 4 i budgetplanen eller genom omfördelning inom den kategorin.

- För att fullgöra sina förpliktelser kan kommissionen provisoriskt säkerställa skuldtjänstbetalningarna genom sina egna likvida medel. I detta fall gäller artikel 12 i rådets förordning (EEG, EURATOM) nr 1552/89 av den 29 maj 1989.

8. Åtgärder för bedrägeribekämpning

Medlen kommer att utbetalas direkt till mottagarlandets centralbank först efter det att kommissionens enheter, i samråd med Ekonomiska och finansiella kommittén och i samverkan med IMF:s och Världsbankens enheter, har kontrollerat att de makroekonomiska åtgärder som genomförs i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är tillfredsställande och att de specifika villkor som är knutna till stödet uppfylls.

9. Analys av kostnadseffektivitet

a) Skäl för åtgärden och särskilda mål

Genom att stödja f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens makroekonomiska reformansträngningar och komplettera den internationella finansiering som landet fått tillgång till inom ramen för det program som avtalats med IMF kan stödet lindra landets svårigheter att erhålla extern finansiering, förbättra dess tillväxtutsikter och hjälpa landet att klara av de svåra ekonomiska och sociala följdverkningarna av Kosovokonflikten.

b) Uppföljning och utvärdering av åtgärden

Detta stöd är av makroekonomisk karaktär och uppföljning och utvärdering görs inom ramen för det IMF-stödda anpassnings- och reformprogram som f.d. jugoslaviska republiken Makedonien genomför.

Kommissionens enheter kommer att övervaka åtgärden med hjälp av ett särskilt system med indikatorer för den makroekonomiska och strukturella politiken, om vilket överenskommelse skall träffas med mottagarlandets myndigheter. Kommissionen kommer även i fortsättningen att stå i nära kontakt med IMF och Världsbanken och dra nytta av deras bedömning av resultaten av f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens reformarbete.

I förslaget till rådsbeslut förutses en årlig rapport till Europaparlamentet och rådet, vilken skall innehålla en utvärdering av genomförandet av denna åtgärd.

10. Administrativa utgifter

Denna åtgärd är av engångskaraktär och kommer inte att innebära någon ökning av antalet kommissionsanställda.