(53)Det första utkastet till återhämtnings- och resiliensplan offentliggjordes den 28 mars 2022. Under den efterföljande samrådsprocessen inhämtades råd och information från berörda parter. Möten anordnades med myndigheter (kommuner, provinser, vattenstyrelser (dvs. de organisationer som ansvarar för vattenförvaltning i Nederländerna)), arbetsmarknadens parter och organisationer som arbetar för att främja jämställdhet och lika möjligheter för alla. Dessutom hölls ett offentligt samråd online där privatpersoner kunde lämna synpunkter på det första utkastet till planen. Samråd med berörda parter ledde till vissa ändringar av planen; bland annat ersattes åtgärden ”Främjande av hybridvärmepumpar” med åtgärden ”Investeringsstöd till hållbar energi och energisparande”, som svar på synpunkter från andra myndigheter. För att säkerställa de berörda aktörernas egenansvar är det mycket viktigt att involvera alla berörda lokala myndigheter och parter, inbegripet arbetsmarknadens parter, under hela genomförandet av de investeringar och reformer som ingår i planen.

(46)Kontrollsystemet och andra relevanta arrangemang, bland annat för insamling och tillgängliggörande av alla standardiserade kategorier av uppgifter som anges i artikel 22.2 d i förordning (EU) 2021/241, är tillräckliga för att förebygga, upptäcka och åtgärda korruption, bedrägerier och intressekonflikter när medlen används och för att undvika dubbel finansiering genom förordning (EU) 2021/241 och andra unionsprogram. Dessutom bör ett delmål fastställas för utvecklingen av ett centralt databassystem där all information bör lagras som rör uppnåendet av delmål och mål samt insamling, lagring av och tillgång till alla uppgifter i enlighet med artikel 22.2 d i förordning (EU) 2021/241. Detta delmål bör vara uppnått innan den första betalningsansökan lämnas in.

(2)Den 9 juli 2019, den 20 juli 2020 och den 12 juli 2022 riktade rådet rekommendationer till Nederländerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Rådet rekommenderade Nederländerna att minska incitamenten för hushållen att ta lån och snedvridningarna på bostadsmarknaden, att säkerställa att pensionssystemets andra pelare är öppnare och mer motståndskraftig mot chocker och att rättvisan mellan generationerna ökar, samt att driva en politik för att öka hushållens disponibla inkomster. Dessutom rekommenderades Nederländerna att minska incitamenten för egenföretagare utan anställda och samtidigt främja ett fullgott socialt skydd för egenföretagare, att ta itu med falskt egenföretagande och att minska incitamenten att använda flexibla eller tillfälliga anställningar. Nederländerna rekommenderades också att stärka det övergripande livslånga lärandet, minska arbetslösheten och de sociala följderna av covid-19-krisen, ta itu med arbetskrafts- och kompetensbristen och stärka möjligheterna till kompetensutveckling och omskolning, särskilt för dem som befinner sig i utkanten av arbetsmarknaden eller helt står utanför denna. Nederländerna rekommenderades att tidigarelägga och främja offentliga och privata investeringar och att styra investeringarna till den gröna och den digitala omställningen (i synnerhet vad gäller digitala färdigheter). Rådet rekommenderade vidare att landet skulle främja kompletterande investeringar i nätinfrastruktur och förenkla tillståndsförfarandena för förnybar energi ytterligare, öka energieffektiviteten, särskilt i byggnader, och påskynda investeringar i hållbara transporter och hållbart jordbruk. Dessutom rekommenderades Nederländerna att säkerställa hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, bland annat genom att lösa bristen på arbetskraft och införa e-hälsoverktyg. Landet rekommenderades också att säkerställa effektiv tillsyn och kontroll av efterlevnaden av penningtvättsregler. Nederländerna rekommenderades att fortsätta med en stödjande finanspolitisk inriktning under 2022. Slutligen uppmanades Nederländerna att säkerställa att ökningen av de nationellt finansierade löpande utgifterna under 2023 är i linje med en totalt sett neutral inriktning på politiken, med hänsyn till ett fortsatt tillfälligt och riktat stöd till de hushåll och företag som drabbas hårdast av de höjda energipriserna och till de människor som flyr från Ukraina. Efter att ha bedömt framstegen i genomförandet av dessa landsspecifika rekommendationer vid tidpunkten för inlämnandet av återhämtnings- och resiliensplanen anser kommissionen att rekommendationen om den finanspolitiska inriktningen 2022 har genomförts fullt ut. Betydande framsteg har gjorts när det gäller rekommendationerna om att investera i uppdragsorienterad forskning, vidta åtgärder mot aggressiv skatteplanering och mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19-krisen.

(1)Covid-19-pandemin har haft en allvarlig negativ inverkan på Nederländernas ekonomi. År 2019 var Nederländernas bruttonationalprodukt (BNP) per capita 149,8 % av EU-genomsnittet. Nederländernas BNP i fasta priser minskade med 3,9 % under 2020, men ökade med sammanlagt 0,8 % under perioden 2020–2021. Bland de långvariga företeelser som påverkar den ekonomiska utvecklingen på medellång sikt finns makroekonomiska obalanser till följd av hög privat skuldsättning, ett stort överskott i bytesbalansen, snedvridningar på bostadsmarknaden, en åldrande befolkning, energi- och miljöproblem och segmentering av arbetsmarknaden.

EUROPEISKA KOMMISSIONEN Bryssel den 8.9.2022 COM(2022) 469 final BILAGA

till Förslag till rådets genomförandebeslut om godkännande av bedömningen av Nederländernas återhämtnings- och resiliensplan {SWD(2022) 292 final}



BILAGA AVSNITT 1: REFORMER OCH INVESTERINGAR I ÅTERHÄMTNINGS- OCH RESILIENSPLANEN 1. Beskrivning av reformer och investeringar A. DEL 1: Finansiering av den gröna omställningen Målet för denna del av den nederländska återhämtnings- och resiliensplanen är att främja och påskynda den gröna omställningen i Nederländerna och att ta itu med problem som orsakas av alltför höga kvävedepositionsnivåer i och omkring de nederländska Natura 2000-områdena. Denna del består av fem reformer och sex investeringar för att främja den gröna omställningen, varav två är inriktade på kväveutmaningarna. Målen för den gröna omställningen stöds av ett paket med skattereformer för miljöanpassning som syftar till att göra hållbara energikällor ekonomiskt mer attraktiva i förhållande till fossila bränslen och uppmuntra medborgare och företag att begränsa sin energiförbrukning. Den omfattande energilagstiftningsreformen förväntas till exempel uppdatera, modernisera och integrera regelverket för gas- och elenergisystem i syfte att stödja elnätets övergång till ett energisystem med låga koldioxidutsläpp. Dessa reformer kompletteras med investeringsprogram för utbyggnad av förnybara energikällor (dvs. havsbaserad vindkraft) och bärare (dvs. grön vätgas) samt investeringar i utvecklingen av hållbara mobilitetslösningar, såsom utsläppsfria fartyg för inlandssjöfart och luftfartyg som drivs med vätgasdrivna framdrivningssystem. Kväveproblemen hanteras genom ett omfattande program för återställande av naturen med fokus på minskning av kvävedepositioner i känsliga livsmiljöer i Natura 2000-områden. Kväveproblemen hanteras ytterligare genom ett stödsystem för nedläggning av svinuppfödningsanläggningar i närheten av Natura 2000-områden. Denna del bidrar till att uppnå de nederländska energi- och klimatmålen, inbegripet den nationella energi- och klimatplanen. Denna del stöder också hanteringen av de landsspecifika rekommendationerna om att inrikta den investeringsrelaterade ekonomiska politiken på strategier för förnybar energi, energieffektivitet och minskade växthusgasutsläpp (den landsspecifika rekommendationen 3 från 2019), att inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen (landsspecifik rekommendation 3 från 2020) och att minska det totala beroendet av fossila bränslen genom att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor, särskilt genom att främja kompletterande investeringar i nätinfrastruktur och ytterligare rationalisera tillståndsförfarandena, förbättra energieffektiviteten, särskilt i byggnader, och påskynda investeringar i hållbara transporter och hållbart jordbruk (landsspecifik rekommendation 4 från 2022). Ingen åtgärd inom denna del förväntas orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852, med beaktande av beskrivningen av de åtgärder och de riskreducerande åtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). A.1 Beskrivning av reformer och investeringar för icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd Reform C1.1 R1: Reform av energibeskattningen Syftet med reformen är att uppmuntra företag och hushåll att begränsa sin energiförbrukning och övergå till mer klimatvänliga energikällor. Reformen ska bestå av en kombination av tariffändringar, som ska göra användningen av naturgas dyrare och användningen av el billigare, och strukturella anpassningar av energibeskattningen, som förväntas motverka energianvändningen. Reformen när det gäller tariffjusteringar ska bestå av införandet av följande ändringar: a)Den första taxan (eerste schijf) för användning av gas ska höjas och den första taxan för användning av el ska sänkas. b)Den andra och den tredje tariffen (tweede en derde schijf) för användningen av el ska sänkas i förhållande till baslinjen för skatten på lagring av hållbar energi och klimatomställning (Opslag Duurzame Energie, ODE). c)Energiskattesatsens struktur ska göras mindre degressiv genom att skattesatserna i både de högre gas- och elförbrukningsintervallen höjs.

d)Schablonbeloppet för nedsättning av energiskatten för elkonsumenter ska ökas med 225 000 000 EUR per år mellan 2024 och 2026.

Reformen när det gäller strukturella anpassningar av energibeskattningen ska a)avskaffa undantags- och återbetalningssystemet (för naturgas och elektricitet) för metallurgiska och mineralogiska processer, b)begränsa skattebefrielsen för förbrukning av naturgas vid elproduktion till den naturgas som används för produktion av el som levereras till nätet, och c)avskaffa den nedsatta skattesatsen för växthusodling.

Genomförandet av reformen ska vara slutfört senast den 31 mars 2025. Reform C1.1 R2: Införande och höjning av koldioxidavgiften för industrin Syftet med denna reform är att minska industrins koldioxidutsläpp genom en koldioxidavgift för industrin. Denna avgift ska fungera som ett lägsta pris och fastställa ett minimipris för ett ton koldioxidutsläpp: om priset i Europeiska unionens system för handel med utsläppsrätter sjunker under detta minimipris ska skillnaden mellan priset inom utsläppshandelssystemet och minimipriset tas ut som skatt. Reformen av koldioxidavgiften för industrin ska omfatta följande: a)Införande av en koldioxidavgift för industrin. b)En skärpning av avgiften i syfte att ytterligare minska industrins koldioxidutsläpp. Genomförandet av reformen ska vara slutfört senast den 31 mars 2023. Reform C1.1 R3: Höjning av flygskatten Syftet med denna reform är att bättre återspegla de sociala kostnaderna för lufttransport av passagerare och motverka kortdistansflygningar. Reformen ska höja flygskatten, vilket leder till en omedelbar prishöjning på flygbiljetter för passagerare som reser från en flygplats belägen i Nederländerna. Genomförandet av reformen ska vara slutfört senast den 31 mars 2023. Reform C1.1 R4: Reform av bilskatten Syftet med reformen är att minska antalet kilometer som tillryggaläggs av fordon som drivs med fossila bränslen. Reformen ska omfatta följande: a)Utfasning av skatten på köp av motorfordon och motorcyklar (Belasting van Personenauto’s en Motorrijwielen, BPM) för kommersiella aktörers fossildrivna skåpbilar.

b)Ändring av grunden för den befintliga ägarskatten från fordonets vikt till antalet körda kilometer.

Reformen ska vara genomförd senast den 30 juni 2026. Reform C1.1 R5: Energilagen Syftet med reformen är att uppdatera, modernisera och integrera regelverket för gas- och elenergisystem. Reformen ska särskilt bestå i att energilagen träder i kraft, genom att den nuvarande gaslagen och den nuvarande ellagen integreras i en enda rättslig ram, och den ska innehålla följande: a)Förbättring av systemet för insamling, lagring och utbyte av gas- och eldata. b)Översyn av den rättsliga grunden för regionala eller centrala statliga ingripanden i energiinfrastrukturprojekt för att optimera tillståndsgivningen och genomförandet av projekt av nationellt intresse – Energieprojecten van Nationale Belang (via det nationella samordningssystemet – Rijkscoördinatieregeling, RCR). c)Uppdatering av regelverket för systemansvariga för överföringssystem och systemansvariga för distributionssystem. d)Reglering av elanvändarnas möjligheter att bli aktiva aktörer på energimarknaden genom att tillåta i) avtal med flera operatörer om en anslutning, ii) försäljning av egenproducerad el, antingen genom aggregering eller inte, och iii) monetarisering av slutanvändarnas flexibilitet i den faktiska efterfrågan genom aggregering. e)Förbättring av skyddet för slutkonsumenter. Genomförandet av reformen ska vara slutfört senast den 31 mars 2025. Investering C1.1 I1: Havsbaserad vindkraft Denna investering syftar till att öka vindkraftens kapacitet i Nordsjön. I stället för att själva täcka anläggningskostnaderna för havsbaserade vindkraftparker syftar investeringen till att minska de negativa externa effekter som är förknippade med utbyggnaden av ytterligare kapacitet för havsbaserad vindkraft. Investeringen ska ge ekonomiskt stöd till a)förbättring av sjöfartssäkerheten i närheten av vindkraftsparker till havs genom i) upphandling av fem nya elektriska laddningsstationer till havs för elfartyg och fem nya laddningsstationer i kajen för elfartyg (inklusive hybridfartyg) och ii) upphandling av tre bogserbåtar för nödsituationer, b)förstärkning och skydd av Nordsjöekosystemet, som riskerar att påverkas negativt av utbyggnaden av vindkraftsparker till havs, genom i) naturförbättrande åtgärder för skydd av fågel- och havsdäggdjursarter, ii) pilotåtgärder för återställande av naturen inom och utanför Natura 2000-områden, iii) forskningsprojekt om möjliga åtgärder för att stärka Nordsjöns ekosystem och bevarande av arter, iv) det nederländska statliga ekologiska programmet för havsbaserad vindkraft (Wozep) och v) digitaliseringen av den ekologiska övervakningen av Nordsjön, inbegripet installation av ekologiska sensorer, och c)lämplig integrering av havsbaserad kraftanslutning i landningsplatser på land, inbegripet i) fyra områdesinvesteringsplaner för att begränsa de lokala negativa effekterna av landningsplatser för vindkraft på de berörda områdena och ii) ett ekologiskt impulspaket för Vadehavet och kompensation för försaltning av jordbruksmark. Denna åtgärd förväntas inte orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852, med beaktande av beskrivningen av åtgärden och de riskreducerande åtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). I synnerhet ska den eller de anbudsinfordringar och kontrakt som undertecknas för de tre nya bogserbåtarna för nödsituationer innehålla följande bindande behörighetskriterier som ska kontrolleras av den verkställande myndigheten: a)Garantier ska ges för att uteslutande grön metanol som är förenlig med direktiv (EU) 2018/2001 om förnybar energi och tillhörande genomförandeakter och delegerade akter ska användas av de fartyg som får stöd inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens.

b)Den gröna vätgas som används för produktion av grön metanol ska uppfylla kravet på en minskning av växthusgasutsläppen under hela livscykeln på 73,4 % för vätgas (vilket ger 3 ton CO2eq/tH2). c)Den gröna metanol ska uppnå en utsläppsminskning på minst 70 % i enlighet med direktiv (EU) 2018/2001 om förnybar energi (RED II) och tillhörande genomförandeakter och delegerade akter. d)Minst 90 % av fartygens energiförbrukning under deras livstid ska vara elektrisk, och den återstående energiförbrukningen ska antingen i) vara från grön metanol (som uppfyller de villkor för grön metanol som anges ovan under led c) producerad genom användning av grön vätgas producerad genom elektrolys av vatten och förnybar energi (i överensstämmelse med de villkor för grön vätgas som anges ovan under led b) och koldioxid från 1) direkt luftavskiljning, 2) resterande koldioxid från industriell verksamhet, 3) icke återvinningsbart avfall (kolåtervunnet), utom från förbränningsprocesser, och/eller 4) fermentering av gräs (eller annat biologiskt nedbrytbart avfall, om gräs inte är tillräckligt tillgängligt; alla typer av ”annat biologiskt nedbrytbart avfall” som används för produktion av grön metanol ska överensstämma med och härledas från restprodukter och/eller avfall från de råvarukategorier som ingår i del A i bilaga IX till direktivet om förnybar energi, eller ii) baseras på bästa tillgängliga teknik inom sektorn. Valet mellan i och ii ska vara beroende av att man uppnår minsta möjliga miljöpåverkan inom sektorn. Investeringen ska vara genomförd senast den 30 juni 2026. Investering C1.1 I2: Grön vätgaskraft Denna investering syftar till att påskynda och utöka utvecklingen av ett ekosystem för grön vätgas i Nederländerna. Investeringen ska ge ekonomiskt stöd till a)uppförande av minst två demonstrationsanläggningar för innovativ teknik för grön vätgas för att demonstrera genomförbarheten av storskalig elektrolys och utbyggnad av grön vätgas, b)minst tre forskningsprojekt med inriktning på produktion, lagring, transport och användning av grön vätgas, och c)utveckling av en agenda för humankapital med åtgärder för att öka tillgången på kompetens inom grön vätgas genom inrättande av minst fem regionala lärgemenskaper, kursmaterial och evenemang eller centrum för att underlätta utbyten mellan företag och utbildnings- eller forskningsinstitutioner. Denna åtgärd förväntas inte orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852, med beaktande av beskrivningen av åtgärden och de riskreducerande åtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). I synnerhet ska åtgärderna inom ramen för denna investering endast stödja produktion, lagring, transport och användning av vätgas, baserat på elektrolys med användning av förnybara energikällor i enlighet med direktiv (EU) 2018/2001 om förnybar energi (det andra direktivet om förnybar energi) eller el från nätet (det senare kräver en motivering av hur en ökad produktionskapacitet för förnybar energi på nationell nivå ska uppnås), eller vätgasverksamhet som uppfyller kravet på minskade växthusgasutsläpp under hela livscykeln på 73,4 % för vätgas (vilket leder till växthusgasutsläpp på mindre än 3 t CO2e/tH2 under hela livscykeln) och 70 % för vätgasbaserade syntetiska bränslen i förhållande till en fossil motsvarighet på 94 g CO2e/MJ i analogi med den metod som anges i artikel 25.2 i och bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001. Verksamheter och tillgångar inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem som uppnår förväntade växthusgasutsläpp som inte är lägre än de relevanta riktmärkena ska uteslutas . Investeringen ska vara genomförd senast den 30 juni 2025. Investering C1.1 I3: Energiomställning på inre vattenvägar, projekt för utsläppsfria tjänster (ZES) Denna investering syftar till att införa helt elektriska och utsläppsfria transporter på inre vattenvägar. Investeringen ska tillhandahålla medel för färdigställandet av 75 Modular Energy Containers, 14 lastningsplatser för fartyg och 45 helt elektriska fartyg i inlandssjöfart. MEC är utbytbara energibehållare som fylls på med förnybar el och som lämpar sig för installation i nya och befintliga fartyg i inlandssjöfart. Befälhavarna ska kunna byta ut MEC på vilken som helst av de 14 lastningsplatserna. Dessa laddningsstationer ska vara utrustade med ett ”öppet accessnät” som kan användas för att stabilisera elnätet eller tillgodose lokal och tillfällig efterfrågan på el. Denna åtgärd förväntas inte orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852, med beaktande av beskrivningen av åtgärden och de riskreducerande åtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). I synnerhet ska fartyg i inlandssjöfart vara utsläppsfria fartyg, och MEC:erna ska laddas med förnybar el i enlighet med direktiv (EU) 2018/2001 om förnybar energi (RED II). Investeringen ska vara genomförd senast den 31 december 2025. Investering C1.1 I4: Omställning av luftfarten

Denna investering syftar till att göra den nederländska luftfartssektorn hållbar, i syfte att uppnå fullständigt klimatneutral nederländsk luftfart senast 2050, genom att undanröja flaskhalsar i samband med utbyggnaden av teknik för användning av vätgas som energibärare i luftfartyg. Investeringen ska ge ekonomiskt stöd till a)den slutliga detaljerade utformningen av en turbofläkt för vätgasförbränning ”H2-turbofläkt Ombouw”, som ska vara för en av motorerna i Fokker 100 med förbränningskammare som lämpar sig för användning av flytande väte, b)den slutliga detaljerade utformningen av det elektriska bränslecellssystemet ”Hydrogen Aircraft Powertrain and Storage System”, som ska tillhandahålla ett elektriskt framdrivningssystem med vätgasbränsleceller för användning på certifierade CS-23-luftfartyg, och c)inrättandet av en tankesmedja för hållbar luftfart (”Flying Vision”) där nederländska forskningsinstitut på luftfartsområdet, flygbolag och flygplatser samt internationella tillverkare av originalutrustning till luftfartyg ska vara representerade. Denna åtgärd förväntas inte orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852, med beaktande av beskrivningen av åtgärden och de riskreducerande åtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). I synnerhet ska åtgärder inom ramen för denna investering begränsas till konstruktionsfasen och ska inte stödja den faktiska provningen och användningen av ”H2-turbofläkt Ombouw” och ”Hydrogen Aircraft Powertrain and Storage System” i demonstrationsflygplan. Investeringen ska vara genomförd senast den 31 december 2025. Investering C1.2 I1: Naturprogrammet Denna investering är en del av Nederländernas strukturella strategi för kväve och syftar till att minska de negativa effekterna av kväveutsläpp i Nederländerna, som särskilt har påverkat arter och livsmiljöer, och återställa sårbar natur. Investeringen ska bidra till att uppnå gynnsamma eller förbättrade villkor för bevarandestatus för arter och livsmiljöer enligt direktiv 2009/147 om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet) och direktiv 92/43 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (habitatdirektivet) genom att genomföra följande åtgärder i eller omkring Natura 2000-områden: a)Förbättring av naturens kvalitet. b)Hydrologiska åtgärder. c)Bevarande och optimering av naturområdenas utformning. d)Övergångszoner, inklusive anslutning mellan områden. e)Andra åtgärder, såsom zonindelning i rekreationsområden eller kontroll av invasiva arter Dessutom ska provinserna genomföra beskogningsåtgärder för att kompensera för skogsförluster i utsedda områden. Inom ramen för investeringen ska genomförandeplaner för var och en av de 12 provinserna utarbetas. Provinsernas förvaltningar ska få de ekonomiska resurser som krävs för att genomföra åtgärderna för återställande av naturen. Investeringen ska bidra till att skapa förutsättningar för en gynnsam eller förbättrad bevarandestatus för arter och livsmiljöer enligt fågeldirektivet och habitatdirektivet. De tolv genomförandeplanerna ska utvärderas och antas av ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet. Kvaliteten på totalt 101 924 hektar natur i och omkring Natura 2000-områden ska förbättras genom åtgärderna. Markförvaltningsorganisationer ska genomföra åtgärder som förbättrar naturens kvalitet i och kring Natura 2000-områden. Den nederländska företagsmyndigheten (Rijksdienst voor Ondernemend Nederland – RvO) ska, på uppdrag av ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet, anslå minst 49 410 000 EUR till markförvaltningsorganisationer för att genomföra dessa åtgärder. Generaldirektoratet för offentliga arbeten och vattenförvaltning (Rijkswaterstaat) ska genomföra tre typer av åtgärder för att förbättra flodnaturen och vägförvaltningen:

a)Göra vattenförvaltningen mer hållbar. b)Vidta hydrologiska och andra planeringsåtgärder. c)Omforma eller kvalitetsförbättra infrastrukturen. Ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet ska anslå minst 29 610 000 EUR till generaldirektoratet för offentliga arbeten och vattenförvaltning (Rijkswaterstaat) för att genomföra dessa åtgärder. Ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet ska avsätta minst 18 800 000 EUR för att stödja verksamhet som huvudsakligen rör utveckling av kunskap om återställande av naturen (inbegripet förbättring av kunskapsnätverket för återhämtning och förvaltning av naturen – OBN), kommunikation och förvaltning av berörda parter samt anpassning av den befintliga naturövervakningen i syfte att möjliggöra utvärderingar av åtgärderna inom ramen för denna investering, vilket leder till följande: a)Den första förbättrade versionen av naturövervakningssystemet ska vara i drift. b)Minst tre rapporter om förbättring av naturkvaliteten i kvävekänsliga livsmiljöer ska offentliggöras. c)En kommunikationsstrategi ska utarbetas. Denna åtgärd förväntas inte orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852, med beaktande av beskrivningen av åtgärden och de riskreducerande åtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). I synnerhet ska en miljökonsekvensbedömning genomföras i enlighet med direktiv 2011/92/EU (direktivet om miljökonsekvensbedömning). Om en miljökonsekvensbedömning har utförts innebär detta att de erfordrade riskbegränsningsåtgärderna för att skydda miljön genomförs. För platser/projekt i eller nära områden med känslig biologisk mångfald (inklusive Natura 2000-nätverket av skyddade områden, Unescos världsarv och viktiga områden för biologisk mångfald, liksom andra skyddade områden) ska en lämplig bedömning i enlighet med direktiven 2009/147/EG och 92/43/EEG, i förekommande fall, utföras och baserat på slutsatserna i denna ska de nödvändiga riskbegränsande åtgärderna genomföras. Investeringen ska vara genomförd senast den 30 juni 2026. Investering C1.2 I2: Stöd till nedläggning av svinuppfödningsanläggningar Syftet med denna investering är att på kort sikt minska mängden ammoniakutsläpp och luktolägenheter i områden där koncentrationen av svinuppfödningsanläggningar är hög samt kvävedepositionerna i Natura 2000-områden. Bidrag ska beviljas till stöd för svinuppfödare för att på frivillig basis permanent och oåterkalleligt sätta stopp för sina svinuppfödningsanläggningar via a)permanent avstående från sin rätt att föda upp svin, och b)bidragsmottagarnas skyldighet att riva sin produktionskapacitet, inklusive stallar, gödselkällare, gödselsilor och fodersilor. Svinuppfödare ska få ersättning för att de avstår från sina rättigheter att föda upp svin och för värdeförlusten av produktionstillgångar. Genom att minska grispopulationen i Nederländerna med minst 6 % på nationell nivå jämfört med 2019 ska investeringen minska de luktstörningar som kan tillskrivas stallgödsel och minska kväveutsläppen i Natura 2000-områden. Kompensation ska beviljas för nedläggning av 275 svinuppfödningsanläggningar, som ska minska ammoniakutsläppen med cirka 900 000 kg jämfört med 2019. Investeringen ska vara genomförd senast den 30 juni 2023. A.2 Delmål, mål, indikatorer och tidsplan för övervakning och genomförande avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd Nummer Berörd åtgärd (reform eller investering) Delmål/mål Namn Kvalitativa indikatorer (för delmål) Kvantitativa indikatorer

(för mål) Preliminär tidsplan för slutförande Beskrivning av varje delmål och mål Enhet Utgångsvärde Målvärde Kvartal Budgetår 1 C1.1 R1-1 Reform av energibeskattningen Delmål Ikraftträdande av en lag om anpassning av energiskattesatserna Bestämmelse i lagen som föreskriver när den ska träda i kraft 1 kv. 2024 Ikraftträdande av en lag om ändring av energiskattesatserna enligt följande: a)Den första tariffen för användning av gas ska höjas och den första tariffen för elanvändning ska sänkas. Den första tariffen för gas ska höjas med 2,5 cent/m³ år 2024 jämfört med 2022, och denna höjning ska gradvis öka till 3,5 cent/m³ år 2026. Den första tariffen för el ska sänkas med 2,5 cent/m³ år 2024 jämfört med 2022, och denna sänkning ska gradvis öka till 3,5 cent/m³ år 2026. b)Den andra och tredje tariffen för elanvändning ska sänkas i förhållande till baslinjen för skatten på hållbar energi och klimatomställning för lagring. c)Strukturen för energiskattesatsen ska göras mindre degressiv genom att höja skattesatserna i både de högre mängderna för gas- och elförbrukning. d)schablonbeloppet för nedsättning av energiskatten för elkonsumenter ska ökas med 225 000 000 EUR per år mellan 2024 och 2026. 2 C1.1 R1-2 Reform av energibeskattningen Delmål Ikraftträdande av en lag om anpassning av de strukturella delarna av energiskatter Bestämmelse i lagen som föreskriver när den ska träda i kraft 1 kv. 2025 Ikraftträdande av en lag som innehåller följande ändringar: a)Systemet med skattebefrielse och återbetalning av energiskatten (på naturgas och elektricitet) för metallurgiska processer och mineralprocesser ska avskaffas. b)Befrielsen från energiskatt för förbrukning av naturgas vid elproduktion ska begränsas till naturgas som används för produktion av elektricitet som levereras till elnätet. c)Den nedsatta energiskattesatsen för växthusodling ska avskaffas. 3 C1.1 R2-1 Införande och höjning av koldioxidavgiften för industrin Delmål Ikraftträdande av en lag som inför koldioxidavgiften för industrin: Bestämmelse i lagen som föreskriver när den ska träda i kraft 1 kv. 2021 Ikraftträdande av en lag som inför en nationell koldioxidavgift för industrin. Avgiften ska fungera som ett lägsta pris och fastställa ett minimipris för ett ton koldioxidutsläpp: om priset i Europeiska unionens system för handel med utsläppsrätter sjunker under detta minimipris ska skillnaden mellan priset inom utsläppshandelssystemet och minimipriset tas ut som skatt. 4 C1.1 R2-2 Införande och höjning av koldioxidavgiften för industrin Delmål Ikraftträdande av en lag som skärper koldioxidavgiften för industrin: Bestämmelse i lagen som föreskriver när den ska träda i kraft 1 kv. 2023 Ikraftträdande av lagstiftning som höjer koldioxidavgiften för industrin från 30 EUR per ton 2021 till 50,10 euro per ton 2023 och därefter gradvis till 82,80 EUR per ton 2026 samt ikraftträdande av lagstiftning som gradvis minskar mängden koldioxidutsläpp som undantas från koldioxidavgiften för industrin, vilket förväntas leda till 2,4 miljoner ton undantagna koldioxidutsläpp 2026. 5 C1.1 R3-1 Höjning av flygskatten Delmål Ikraftträdande av en lag om höjning av luftfartsskatten för flygpassagerare som reser från en flygplats i Nederländerna Bestämmelse i lagen som föreskriver när den ska träda i kraft 1 kv. 2023 Ikraftträdande av en lag om höjning av skatten på flygresor för passagerare som reser från en flygplats i Nederländerna. Skatten ska vara minst tre gånger högre än skatten år 2022 (7,94 EUR per avresa per passagerare). 6 C1.1 R4-1 Reform av bilskatten Delmål Ikraftträdande av en lag om utfasning av befrielsen från skatt på köp av motorfordon och motorcyklar (BPM) för lätta lastbilar för yrkesmässig trafik Bestämmelse i lagen som föreskriver när den ska träda i kraft 1 kv. 2025 Ikraftträdande av lagen om utfasning av skatten på köp av motorfordon och motorcyklar (Belasting van Personenauto’s en Motorrijwielen, BPM) för kommersiella aktörers fossildrivna skåpbilar. 7 C1.1 R4-2 Reform av bilskatten Delmål Offentliggörande av en lag i officiella tidningen om ändring av den befintliga bilskatten på personbilar och lätta lastbilar Offentliggörande i officiella tidningen 2 kv. 2025 Offentliggörande i officiella tidningen av lagen om ändring av beskattningsunderlaget för personbilar och lätta lastbilar från bilens eller skåpbilens vikt till antalet körda kilometer. Lagen får innehålla bestämmelser som träder i kraft senast 2030. Lagen ska innehålla en fördelning av ansvar och befogenheter till de berörda genomförandeorganen, som ska träda i kraft och tillämpas vid offentliggörandet. Lagen ska fastställa specifikationer för typen av avgiftssystem och fastställa hur taxan ska struktureras och hur registreringen av antalet körda kilometer ska fastställas. 8 C1.1 R4-3 Reform av bilskatten Delmål Skrivelse till riksdagen om läget i genomförandet av lagen om ändring av skattebasen för personbilar och lätta lastbilar Skrivelse till parlamentet utfärdad 2 kv. 2026 I en skrivelse till parlamentet ska det anges vilka åtgärder som vidtagits av de utsedda genomförandeorganen för att genomföra lagen om ändring av skattebasen för personbilar och lätta lastbilar från bilens eller skåpbilens vikt till antalet körda kilometer. Skrivelsen ska innehålla en beskrivning av nästa steg i genomförandet när det gäller a) avgiftssystemet, b) tariffstrukturen och c) registreringen av antalet körda kilometer för att säkerställa operationalisering i enlighet med lagen om ändring av den befintliga skatten på personbilar och lätta lastbilar. 9 C1.1 R5-1 Energilagen Delmål Energilagens ikraftträdande Bestämmelse i lagen som föreskriver när den ska träda i kraft 1 kv. 2025 Ikraftträdande av energilagen som integrerar den nuvarande gaslagen och den nuvarande ellagen i en enda rättslig ram och som a)förbättrar systemet för insamling, lagring och utbyte av gas- och eldata, b)ser över den rättsliga grunden för regionala eller centrala statliga ingripanden i energiinfrastrukturprojekt för att optimera tillståndsgivningen och genomförandet av projekt av nationellt intresse – Energieprojecten van Nationale Belang (via det nationella samordningssystemet – Rijkscoördinatieregeling, RCR), c)uppdaterar regelverket för systemansvariga för överföringssystem och systemansvariga för distributionssystem, d)reglerar elanvändarnas möjligheter att bli aktiva aktörer på energimarknaden genom att tillåta a) ingående av avtal med flera operatörer på en anslutning, b) försäljning av egenproducerad el, oavsett om det sker genom aggregering eller inte, och c) monetarisering av slutanvändarnas flexibilitet i den faktiska efterfrågan genom aggregering, och e)förbättrar skyddet för slutkonsumenter. 10 C1.1 I1-1 Havsbaserad vindkraft Delmål Säkerställande av sjöfartssäkerhet – undertecknade kontrakt för inköp av nya laddningsstationer till sjöss och i kajen Undertecknade kontrakt för inköp av fem nya laddningsstationer till sjöss och för inköp av fem nya laddningsstationer i kajen. 2 kv. 2026 Undertecknande av avtal om inköp av fem nya elektriska laddningsstationer för elektriska fartyg (inklusive hybridfartyg) till sjöss, och undertecknande av avtal om inköp av fem nya elektriska laddningsstationer för elektriska fartyg (inklusive hybridfartyg) i kajen. 11 C1.1 I1-2 Havsbaserad vindkraft Delmål Sjöfartssäkerhet – Offentliggörande av anbud för inköp av bogserbåtar för nödsituationer Offentliggjorda anbudsförfaranden för inköp av tre bogseringsfartyg för nödsituationer 4 kv. 2025 Offentliggörande av anbudsförfaranden för inköp av tre nya bogseringsfartyg för nödsituationer som ska användas för att garantera sjöfartssäkerheten i och kring vindkraftparker till havs. Kravspecifikationerna ska innehålla bindande kriterier för stödberättigande som ska kontrolleras av den verkställande myndigheten för att säkerställa efterlevnad av principen om att inte orsaka betydande skada, i enlighet med beskrivningen av investeringen. 12 C1.1 I1-3 Havsbaserad vindkraft Delmål Säkerställande av sjöfartssäkerhet – undertecknade kontrakt för inköp av bogserbåtar för nödsituationer Undertecknade kontrakt för inköp av tre bogserbåtar för nödsituationer 2 kv. 2026 Undertecknande av kontrakt för inköp av tre nya bogseringsfartyg för nödsituationer som ska användas för att garantera sjöfartssäkerheten i och kring vindkraftparker till havs. För att säkerställa efterlevnad av principen om att inte orsaka betydande skada ska avtalet/avtalen innehålla de specifikationer som anges i beskrivningen av investeringen. 13 C1.1 I1-4 Havsbaserad vindkraft Delmål Utveckling och genomförande av naturskydd och artskydd Undertecknade kontrakt eller bidragsavtal för utveckling och genomförande av naturskydd och artskydd 4 kv. 2025 Kontrakt eller bidragsavtal som undertecknats för utveckling av naturförbättrande åtgärder och artskyddsåtgärder: a)Minst sex artskyddsplaner eller naturförbättringsplaner. b)Minst fyra uppföljande forskningsstudier för att ytterligare förbättra artskyddsplanerna och/eller naturförbättringsplanerna och för att fastställa en grundläggande kartläggning. c)Minst tre pilotprojekt för att testa åtgärder som anges i artskyddsplanerna och/eller naturförbättringsplanerna och/eller i de uppföljande forskningsstudierna. Kontrakt eller bidragsavtal som undertecknats för genomförandet av följande åtgärder för naturförbättring och artskydd: a)Minst två fågelskyddsområden. b)Minst fem småskaliga artskyddsåtgärder. c)Naturrestaurering eller naturförbättrande åtgärder i minst tre havsbaserade vindkraftparker. 14 C1.1 I1-5 Havsbaserad vindkraft Mål Förstärkning och skydd av Nordsjöekosystemet – Projekt som bidrar till att förbättra och/eller återställa naturen i och kring Natura 2000-områden och skyddade områden enligt ramdirektivet om en marin strategi Antal projekt för vilka kontrakt har undertecknats 0 4 4 kv. 2025 Kontrakt undertecknas för minst fyra projekt som bidrar till att förbättra och/eller återställa naturen i Natura 2000-områden, områden som omger Natura 2000-områden och skyddade områden enligt direktiv 2008/56/EG om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi). Dessa fyra projekt ska vidta åtgärder för att uppnå ett eller flera av de bevarandemål som rapporteras i förvaltningsplanerna för dessa skyddade områden. 15 C1.1 I1-6 Havsbaserad vindkraft Delmål Förstärkning och skydd av Nordsjöekosystemet – ekologiskt program för havsbaserad vindkraft (Wozep) Forskning om det ekologiska programmet för havsbaserad vindkraft: sammanfattande rapport offentliggjord 1 kv. 2026 Forskningsprojekten ska vara långt framskridna inom följande forskningsområden: a)Insamling och modellering av uppgifter om effekterna av utbyggnad av havsbaserad vindkraft och vindkraftverk på fåglar och fladdermöss. b)Effekterna av utvecklingen av havsbaserad vindkraft (byggfasen och driftsfasen) på havsdäggdjur. c)Effekterna av utvecklingen av havsbaserad vindkraft på Nordsjöns ekosystem, inbegripet tillgång till livsmedel och livsmiljöns lämplighet för skyddade fågel-, fladdermus- och havsdäggdjursarter. d)Kumulativa konsekvensbedömningar för att beräkna effekterna av planerade och befintliga vindkraftparker på skyddade arter. En sammanfattning av forskningsprojekten i form av en rapport ska lämnas. Den ska baseras på tillgängliga resultat från de projekt som anges ovan. 16 C1.1 I1-7 Havsbaserad vindkraft Mål Förstärkning och skydd av Nordsjöns ekosystem – digitalisering av Nordsjön – övervakningsstationer Antal övervakningsstationer som installerats och tagits i drift 0 12 1 kv. 2026 Minst två statiska övervakningsstationer och minst 10 mobila övervakningsstationer ska installeras och tas i drift. 17 C1.1 I1-8 Havsbaserad vindkraft Delmål Anslutning av havsbaserad energi till landningsplatser på land – Styrningsavtal för investeringsplaner för områden Undertecknade styrningsavtal 2 kv. 2024 Ett styrningsavtal ska undertecknas mellan ministeriet för ekonomi och klimatpolitik och var och en av regionerna med landningsplatser för havsbaserad vindkraft (Borssele, Maasvlakte, Noordzeekanaalgebied och Eemshaven). Dessa avtal ska minst innehålla följande: a)Rättigheter och skyldigheter för de parter och intressenter som deltar i styrningssystemet för förvaltning av investeringar i regioner med landningsplatser till havs och för energi. b)En specificering av vilken infrastruktur som behövs för grön energi och dess konsekvenser för varje region. c)Det belopp som tilldelas regionen för åtgärder för att mildra de negativa effekterna av landningar av havsbaserad vindkraft på kvaliteten på livsmiljön i regionen. d)Vilken typ av riskreducerande åtgärder som planeras. e)En bestämmelse om att en miljökonsekvensbedömning ska genomföras i enlighet med direktiv 2011/92/EU (direktivet om miljökonsekvensbedömning). Om en miljökonsekvensbedömning har utförts innebär detta att de erfordrade riskbegränsningsåtgärderna för att skydda miljön genomförs. För platser/projekt i eller nära områden med känslig biologisk mångfald (inklusive Natura 2000-nätverket av skyddade områden, Unescos världsarv och viktiga områden för biologisk mångfald, liksom andra skyddade områden) ska en lämplig bedömning i enlighet med direktiven 2009/147/EG och 92/43/EEG, i förekommande fall, utföras och baserat på slutsatserna i denna ska de nödvändiga riskbegränsande åtgärderna genomföras. 18 C1.1 I1-9 Havsbaserad vindkraft Delmål Anslutning av havsbaserad energi till landningsplatser på land – Administrativa avtal för investeringsplaner för områden Undertecknade förvaltningsavtal 1 kv. 2026 Ett förvaltningsavtal ska undertecknas mellan ministeriet för ekonomi och klimatpolitik och var och en av regionerna med landningsplatser för havsbaserad vindkraft (Borssele, Maasvlakte, Noordzeekanaalgebied och Eemshaven). Dessa avtal ska innehålla åtgärdspaket som ska genomföras i regionerna för att mildra de negativa effekterna av landningar av havsbaserad vindkraft på kvaliteten på den fysiska livsmiljön och motsvarande finansieringsåtaganden. Alla administrativa överenskommelser ska tillsammans omfatta åtminstone följande åtgärder: a)Ljudskydd för högspänningsstationer b)Grönområden och/eller rekreationsområden såsom skogar eller parker c)Förbättring av infrastrukturen för lokal rörlighet, t.ex. cykel- eller gångvägar d)Offentliga informationscentrum för energiomställningen. Ministeriet för ekonomi och klimatpolitik ska sammanlagt anslå minst 200 000 000 EUR för alla åtgärder. 19 C1.1 I1-10 Havsbaserad vindkraft Delmål Havsbaserad elanslutning till landningsplatser på land – Paketet ekologisk impuls för Vadehavet Beslut om Paketet ekologisk impuls för Vadehavet har fattats 3 kv. 2025 Beslutet/besluten om Paketet ekologisk impuls för Vadehavet ska antas av styrelsen för Vadehavet, bestående av företrädare för nationella och regionala regeringar. Paketet ekologisk impuls för Vadehavet ska omfatta åtgärder till stöd för a)genomförande av fas II i handlingsplanen för avelsfåglar, b)genomförande av den integrerade förvaltningsplanen från Vadehavets förvaltningsstyrelse, stöd till biologisk mångfald under vatten, såsom återhämtning av alger runt konstgjorda hårda strukturer under vatten- och musselbankar, övervakning, förstärkning av saltängar samt övervakning och efterlevnad, c)återställande av naturen i områden där havsvatten blandas samman med sötvatten, och d)forskning om de kumulativa effekterna av mänsklig påverkan i Vadehavet och klimatförändringarnas ekologiska effekter. Beslutet/besluten ska också innehålla det finansieringsåtagande som motsvarar dessa åtgärder. Ministeriet för ekonomi och klimatpolitik ska anslå minst 17 000 000 EUR för alla åtgärder. 20 C1.1 I1-11 Havsbaserad vindkraft Delmål Elanslutning till landningsplatser till havs – Kompensation för och begränsning av försaltning av jordbruksmark Beslut av styrelsen för Vadehavet har antagits 3 kv. 2025 Styrelsen för Vadehavet ska besluta om åtgärder för kompensation för och begränsning av försaltning av jordbruksmark. Ministeriet för ekonomi och klimatpolitik ska anslå minst 4 875 000 EUR för alla åtgärder. 21 C1.1 I2-1 Grön vätgaskraft Delmål Offentliggörande av agendan för humankapital för att öka tillgången på kompetens inom grön vätgas Antagande och offentliggörande av agendan för humankapital för att öka tillgången på kompetens inom grön vätgas 3 kv. 2023 Antagande av regeringen och offentliggörande av agendan för humankapital för att öka tillgången på kompetens inom grön vätgas Denna agenda ska innehålla en handlingsplan för att inrätta minst fem regionala lärgemenskaper, kursmaterial och evenemang eller centrum för att underlätta utbyten mellan företag och utbildnings- eller forskningsinstitutioner. 22 C1.1 I2-2 Grön vätgaskraft Mål Bidragsavtal som undertecknats för demonstrationsanläggningar för innovativ teknik för grön vätgas Antal undertecknade bidragsavtal 0 2 2 kv. 2025 Undertecknande av bidragsavtal för uppförande av minst två demonstrationsanläggningar för innovativ grön vätgasteknik för att demonstrera genomförbarheten av storskalig elektrolys och utbyggnad av vätgas. För att säkerställa efterlevnad av principen om att inte orsaka betydande skada ska bidragsavtalen innehålla de specifikationer som anges i beskrivningen av investeringen. 23 C1.1 I2-3 Grön vätgaskraft Mål Undertecknade bidragsavtal för forskningsprojekt om grön vätgas Antal undertecknade bidragsavtal 0 3 2 kv. 2025 Undertecknande av bidragsavtal för minst tre forskningsprojekt med inriktning på produktion, lagring, transport och användning av grön vätgas. För att säkerställa efterlevnad av principen om att inte orsaka betydande skada ska bidragsavtalen innehålla de specifikationer som anges i beskrivningen av investeringen. 24 C1.1 I3-1 Energiomställning på inre vattenvägar, projekt ZES Mål Antal operativa modulära energibehållare Antal operativa modulära energibehållare 0 75 4 kv. 2025 75 modulära energibehållare (MEC) ska vara i drift med dockningsstationerna. MEC:erna ska vara utbytbara energibehållare som laddas med förnybar el som är förenliga med direktiv (EU) 2018/2001 om förnybar energi (RED II) och lämpliga för installation i nya och befintliga fartyg i inlandssjöfart. 25 C1.1 I3-2 Energiomställning på inre vattenvägar, projekt ZES Mål Antal operativa lastningsplatser Antal operativa lastningsplatser 0 14 4 kv. 2025 14 lastningsplatser för fartyg ska vara i drift. Lastningsplatserna ska användas för att ladda de modulära energibehållarna. Befälhavare ska kunna byta ut MEC på vilken som helst av de 14 lastningsplatserna. Dessa laddningsstationer ska vara utrustade med ett ”öppet accessnät” som kan användas för att stabilisera elnätet eller tillgodose lokal och tillfällig efterfrågan på el. 26 C1.1 I3-3 Energiomställning på inre vattenvägar, projekt ZES Mål Antal ombyggda utsläppsfria fartyg Antal ombyggda utsläppsfria fartyg 0 45 4 kv. 2025 Minst 45 fartyg ska omvandlas till utsläppsfria, helt elektriska vattenvägsfartyg som drivs med elektrisk framdrivning. 27 C1.1 I4-1 Omställning av luftfarten Delmål Detaljerad konstruktion av turbofläkt för vätgasförbränning Slutlig detaljerad utformning av en turbofläkt med vätgasförbränning slutförd 4 kv. 2025 Den slutliga detaljerade utformningen av en turbofläkt för vätgasförbränning ”H2-turbofläkt Ombouw” ska slutföras. Den slutliga detaljerade konstruktionen ska vara för en av motorerna i en Fokker 100 med förbränningskammare som lämpar sig för användning av flytande väte. Den slutliga detaljerade utformningen ska ge en detaljerad förståelse av a)den planerade arkitekturen för luftfartygssystemet, b)egenskaperna hos modifieringen av turbofläktmotorn, c)egenskaperna hos delsystemen för lagring och distribution av vätgas, och d)egenskaperna hos de tillhörande kontrollsystemen 28 C1.1 I4-2 Omställning av luftfarten Delmål Detaljerad konstruktion av den elektriska framdrivningen av vätgasbränsleceller Slutlig detaljerad konstruktion av systemet för den elektriska framdrivningen av vätgasbränsleceller slutförd 4 kv. 2025 Den slutliga detaljerade konstruktionen av bränslecellens elektriska framdrivningssystem ”Hydrogen Aircraft Powertrain and Storage System” ska slutföras. Den slutliga detaljerade konstruktionen ska tillhandahålla ett elektriskt framdrivningssystem med vätgasbränsleceller för tillämpning på CS-23-certifierade luftfartyg. Den slutliga detaljerade utformningen ska ge en detaljerad förståelse av a)den planerade arkitekturen för luftfartygssystemet, b)egenskaperna hos den hydrogen-till-elektriska transmissionen, inklusive kritiska komponenter såsom bränsleceller och elmotor, c)egenskaperna hos delsystemen för lagring och distribution av vätgas, och d)egenskaperna hos de tillhörande kontrollsystemen. 29 C1.1 I4-3 Omställning av luftfarten Delmål Tankesmedjan ”Flying Vision” i drift Tankesmedjan ”Flying Vision” är i drift och den första färdplanen har offentliggjorts. 4 kv. 2025 Tankesmedjan ”Flying Vision” är operativ, vilket framgår av offentliggörandet av dess första teknikfärdplan för klimatneutral luftfart. I denna färdplan fastställs a)potentiella långsiktiga lösningar på utmaningar i samband med klimatneutralt flyg, och b)branschövergripande behov av forskning och teknisk utveckling. 30 C1.2 I1-1 Naturprogrammet Mål Åtgärder för kvalitetsförbättring i och kring Natura 2000-områden som genomförts Antal hektar som förbättrats 0 101 924 2 kv. 2026 Provinserna ska genomföra fem typer av åtgärder för kvalitetsförbättring i och omkring Natura 2000-områden: a)Förbättring av naturens kvalitet. b)Hydrologiska åtgärder. c)Bevarande och optimering av naturområdenas utformning. d)Övergångszoner, inklusive anslutning mellan områden. e)Andra åtgärder, såsom zonindelning i rekreationsområden eller kontroll av invasiva arter. Dessutom ska provinserna genomföra beskogningsåtgärder för att kompensera för skogsförluster i utsedda områden. Kvaliteten på totalt minst 101 924 hektar natur ska förbättras genom åtgärderna. Olika åtgärder som genomförs i samma område kan bidra kumulativt till målet om en förbättring på minst 101 924 hektar. 31 C1.2 I1-2 Naturprogrammet Mål Snabbare återställande av naturen av markförvaltningsorganisationer Belopp (EUR) 0 49 410 000 2 kv. 2026 Markförvaltningsorganisationer ska genomföra åtgärder som förbättrar naturens kvalitet i och kring Natura 2000-områden. Den nederländska företagsmyndigheten (Rijksdienst voor Ondernemend Nederland) ska, på uppdrag av ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet, anslå minst 49 410 000 EUR till markförvaltningsorganisationer för att genomföra dessa åtgärder. 32 C1.2 I1-3 Naturprogrammet Mål Kvalitetsförbättring av flodnatur och förvaltning av mark intill vägar Belopp (EUR) 0 29 610 000 2 kv. 2026 Generaldirektoratet för offentliga arbeten och vattenförvaltning (Rijkswaterstaat) ska genomföra tre typer av åtgärder för att förbättra flodnaturen och förvaltning av mark intill vägar: a)Göra vattenförvaltningen mer hållbar. b)Vidta hydrologiska och andra planeringsåtgärder. c)Omformning eller kvalitetsförbättring av infrastrukturen. Ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet ska anslå minst 29 610 000 EUR till generaldirektoratet för offentliga arbeten och vattenförvaltning (Rijkswaterstaat) för att genomföra dessa åtgärder. 33 C1.2 I1-4 Naturprogrammet Mål Åtgärder som bidrar till övervakning och utveckling av en kunskapsbas för naturprogrammet Belopp (EUR) 0 18 800 000 2 kv. 2026 Ministeriet för jordbruk, natur och livsmedelskvalitet ska avsätta minst 18 800 000 EUR för att stödja verksamhet som huvudsakligen rör utveckling av kunskap om återställande av naturen (inbegripet förbättring av kunskapsnätverket för återhämtning och förvaltning av naturen – OBN), kommunikation och förvaltning av berörda parter samt anpassning av befintlig naturövervakning i syfte att möjliggöra utvärderingar av åtgärderna inom ramen för denna investering, vilket leder till att a)den första förbättrade versionen av naturövervakningssystemet ska vara i drift, b)minst tre rapporter om förbättring av naturkvaliteten i kvävekänsliga livsmiljöer ska offentliggöras, och c)en kommunikationsstrategi ska utarbetas. 34 C1.2 I2-1 Stöd till nedläggning av svinuppfödningsanläggningar Mål Antal nedlagda grisfarmar Antal nedlagda grisfarmar 0 275 2 kv. 2023 Stöd ska beviljas för nedläggning av 275 svinuppfödningsanläggningar, vilket ska minska grispopulationen med minst 6 % på nationell nivå jämfört med 2019. Till följd av stängningen av de 275 grisfarmarna ska ammoniakutsläppen minskas med minst 900 000 kg jämfört med 2019.

B. DEL 2: Påskynda den digitala övergången Denna del av den nederländska återhämtnings- och resiliensplanen syftar till att påskynda den digitala omställningen i den nederländska ekonomin. Denna del omfattar ett paket med nio investeringar och en reform med målet att i) främja utvecklingen av innovativ teknik och digitala färdigheter, ii) göra rörligheten framtidssäkrad och iii) påskynda digitaliseringen av den nederländska centralregeringen. Denna del förväntas bidra till att följa upp de landsspecifika rekommendationerna till Nederländerna, särskilt när det gäller att inrikta investeringarna på den digitala omställningen (den landsspecifika rekommendationen 3 från 2020) och minska flaskhalsarna inom transportsektorn (landsspecifik rekommendation 3 från 2019). Ingen åtgärd inom denna del förväntas orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852, med beaktande av beskrivningen av de åtgärder och de riskreducerande åtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). B.1 Beskrivning av reformer och investeringar avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd Investering C2.1 I1: Quantum Delta NL Detta investeringsprogram syftar till att i) påskynda utvecklingen av tillämpningar av kvantteknik, ii) utveckla, locka till sig och behålla begåvningar och iii) stimulera utveckling och etablering av nya företag inom kvantteknik i Nederländerna. Investeringen syftar till att investera i forskning och utveckling av kvantdatorer, kvantnätverk och kvantsensorer och ska ge ekonomiskt stöd till fas ett och två av den handlingsplan som offentliggjorts av Quantum Delta NL. Slutförandet av dessa två faser ska omfatta minst följande: a)Utveckling av en försåddsanläggning för nystartade företag. b)Utveckling av ett kommunikationsnät för forskning och utveckling på kvantteknikområdet (”Quantum NL R&D network”). c)Investeringar i ett Nanolab Cleanroom. d)Beviljande av doktorandstipendier inom kvantteknik. För att säkerställa att åtgärden är förenlig med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01) ska kriterierna för stödberättigande i kravspecifikationerna för kommande ansökningsomgångar utesluta utveckling av lösningar, processer, teknik och anläggningar som är kopplade till följande förteckning över verksamheter och tillgångar från stödberättigande: i) Verksamhet och tillgångar med anknytning till fossila bränslen, inbegripet nedströmsanvändning. ii) Verksamheter och tillgångar inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem som uppnår förväntade växthusgasutsläpp som inte är lägre än de relevanta riktmärkena. iii) Verksamhet och tillgångar i samband med avfallsdeponier, förbränningsanläggningar och anläggningar för mekanisk biologisk behandling. iv) Verksamheter och tillgångar där långsiktigt bortskaffande av avfall kan skada miljön. I kravspecifikationen ska dessutom anges att endast verksamheter som är förenliga med relevant EU-lagstiftning och nationell miljölagstiftning ska väljas ut. Investeringen ska vara genomförd senast den 30 juni 2026. Investering C2.1 I2: AI Ned och tillämpade AI-lärgemenskaper Syftet med denna investering är att utveckla och utnyttja potentialen hos artificiell intelligens (AI) för den nederländska ekonomin och det nederländska samhället. Investeringen syftar till att ta itu med flaskhalsar som begränsar den utbredda tillämpningen av AI-lösningar, såsom långsam innovationshastighet, begränsad kunskapsbas, lågt utbud av AI-utbildning på arbetsmarknaden, begränsat deltagande av samhället i stort och brist på lösningar för datautbyte. Investeringen ska ge ekonomiskt stöd till a)utveckling av metoder för införande av tillförlitliga och människocentrerade AI-system, b)förbättring av AI-kunskapsnivån genom beviljande av stipendier för utnämning av doktorander och postdoktorander på AI-området, c)beviljande av tre bidrag till forsknings- och utvecklingsprojekt för utveckling av innovativa AI-tillämpningar, och

d)genomförandet av sex tillämpade AI-lärandegemenskaper. Investeringen ska vara genomförd senast den 31 mars 2026. Investering C2.1 I3: Impuls till digital utbildning Syftet med detta investeringsprogram är att ytterligare utnyttja digitaliseringens möjligheter för högstadie- och gymnasieutbildning och att förbättra studenters och lärares digitala färdigheter. Investeringen syftar till att sammanföra institutioner för yrkesutbildning och högre utbildning i Nederländerna för att skapa en standardiserad, säker och tillförlitlig sektoriell infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik (IKT) och en sektoriell kunskapsinfrastruktur. Investeringen ska ge ekonomiskt stöd till utveckling av a)en nationell grundläggande facilitet för utbyte av digitala läromedel, b)centrum för undervisning och lärande som kan erbjuda stöd till studenter, föreläsare och forskare när det gäller digitala läromedel, och c)ett system för lagring och säker åtkomst till studenternas uppgifter. Investeringen ska vara genomförd senast den 31 december 2025. Investering C2.1 I4: Digital infrastrukturlogistik Detta investeringsprogram syftar till att påskynda och underlätta digitaliseringen av logistiksektorn genom att inrätta en tillförlitlig, decentraliserad organiserad datainfrastruktur för utbyte av kommersiellt känsliga logistikdata mellan leverantörer i logistiksektorn. Programmet ska ge investeringsstöd till a)utveckling av en grundläggande datainfrastruktur för Nederländerna; infrastrukturen för grundläggande data ska definieras som en uppsättning principer och avtal som ska göra det möjligt för de deltagande parterna att gemensamt utveckla ett specifikt it-nät; den grundläggande datainfrastrukturen ska till minst 80 % uppfylla minimikraven i den referensarkitektur som fastställts av ministeriet för infrastruktur och vattenförvaltning, b)utveckling av ett arbetspaket för digital beredskap för att öka den digitala beredskapen inom den nederländska logistiksektorn, och c)färdigställande av minst fyra levande laboratorier, dvs. anslutning av deras datatjänster till infrastrukturen för grundläggande data. Investeringen ska vara genomförd senast den 30 juni 2026. Investering C2.2 I1: Europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) Denna investering syftar till att bidra till att ersätta det befintliga analoga tågskyddssystemet med den europeiska digitala standarden för tågskydd och tågkontroll, det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS). Investeringen ska ge ekonomiskt stöd till utveckling av följande projekt: a)Planeringsstudie för spåret Kijfhoek–belgiska gränsen: utveckling av en utformning av järnvägstrafiken (Rail Verkeers Technisch Ontwerp, RVTO). Utformningen av järnvägstrafiken ska visa att de nödvändiga trafikstyrningsjusteringarna är förenliga med relevanta lagar och andra författningar om järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet.

b)Planeringsstudie för spåret norra Nederländerna: utveckling av en funktionell integrerad systemutformning (FIS) och en utformning av järnvägstrafiken (RVTO). Utformningen av järnvägstrafiken ska visa att de nödvändiga anpassningarna av trafikstyrningen är förenliga med relevanta lagar och andra författningar om järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet och att tillhörande utformning av det integrerade funktionella systemet har upprättats. c)Projekt för förnyelse av GSM-Järnvägsnät: basstationer för transceiver (GSM-Rail master) ska kunna fungera enligt ERTMS-systemet. d)Anpassa särskilda it-tillämpningar för införande av ERTMS: IKT-logistiksystemen inom infrastrukturförvaltaren ProRail ska anpassas, inbegripet omskrivning eller uppdatering av relevanta it-applikationer, så att de kan ta emot och behandla korrekt information om järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet (ERTMS/information om det centrala säkerhetssystemet (CSS)) till följd av införandet av ERTMS. e)Det centrala säkerhetssystemet ERTMS: CSS ska tas i drift för ERTMS för ProRail. Investeringen ska vara genomförd senast den 31 december 2024. Investering C2.2 I2: Säker, smart och hållbar mobilitet Denna investering syftar till att stärka övergången till säker, smart och hållbar mobilitet genom att optimera användningen av befintliga infrastrukturnät. Investeringen ska ge ekonomiskt stöd till följande åtgärder: a)Installation av minst 450 intelligenta trafikledningsenheter, dvs. anordningar som digitalt kan anslutas till vägtrafikanter (Intelligente Verkeersregelinstallaties). b)Införande av prioriterade säkerhetstjänster för trafikanter, där avtalsparterna, dvs. leverantörer av säkerhetstjänster, ska förse trafikanterna med digitala meddelanden om farliga situationer på vägarna. c)Utveckling av en nationell ”digital infrastruktur för framtida motståndskraftig rörlighet” (DITM), som utgör grunden för utvecklingen och genomförandet av ett skalbart system för samverkande, uppkopplad och automatiserad mobilitet (CCAM). d)Utveckling av plattformen National Mobility Data Access Point (NTM), inbegripet onlinepublicering av 20 dataset för rörlighet. Investeringen ska vara genomförd senast den 30 juni 2026. Investering C2.2 I3: Intelligenta vägstationer (iWKS) Denna investering syftar till att ersätta befintliga vägstationer, dvs. anordningar ovanför vägkörfält som kan kommunicera med elektroniska vägmärken, med intelligenta vägstationer (iWKS) med förbättrade funktioner. Intelligenta vägstationer syftar till att minska trafikstockningarna och förbättra trafikflödet genom snabbare varningar om incidenter och trafikstockningar och en bättre och snabbare spridning av vägtrafiken över alternativa vägar. Dessutom förväntas intelligenta vägstationer vara effektivare och mer hållbara och kräva mindre underhåll än befintliga vägstationer. Investeringen ska ge ekonomiskt stöd till installation av 1 906 intelligenta vägstationer. Investeringen ska vara genomförd senast den 31 december 2025. Reform C2.3 R1: Hantering av information till allmänheten (lagen om öppen förvaltning) Syftet med denna reform är att se över den offentliga förvaltningens hantering av information för att förbättra dess transparens och öppenhet genom att lagen om öppen förvaltning (Wet Open Overheid, WOO) träder i kraft. Lagen om öppen förvaltning ska göra offentliga myndigheter och halvoffentliga myndigheter mer transparenta genom att säkerställa att information från den offentliga sektorn kan hittas lättare, är kompatibel och lätt att få tillgång till digitalt för medborgare, press och medier, parlamentsledamöter och deras personal. Reformen ska omfatta följande:

a)Ikraftträdandet av lagen om öppen förvaltning. b)Skyldigheten för statliga organisationer och självständiga administrativa organ och byråer att lämna in handlingsplaner för att förbättra den digitala tillgängligheten till offentliga organisationers informationssystem i syfte att uppnå öppenhet. c)Anslutning av administrativa organ till en digital infrastruktur som upprätthålls av ministeriet för inrikes frågor och konungarikets förbindelser och som ger allmänheten tillgång till minst 330 000 handlingar. Genomförandet av reformen ska vara slutfört senast den 30 juni 2026. Investering C2.3 I1: Banbrytande IT (GrIT) Denna investering är en del av ett storskaligt program för att förnya försvarsministeriets it-infrastruktur. Investeringen syftar till att inrätta en ny it-infrastruktur som gör det möjligt för försvarsministeriet att använda tillförlitliga, säkra, framtidssäkrade och flexibla system. Det övergripande programmet består av 42 projekt, varav 14 projekt (inklusive informationssäkerhet, teletjänstcentraler och informationscentraler och säker kommunikation med tredje parter) som inte är direkt kopplade till operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser ska genomföras som en del av den nederländska återhämtnings- och resiliensplanen. Investeringen ska ge ekonomiskt stöd till följande: a)Utveckling av åtgärder för it-säkerhet, inbegripet i) inrättande av ett centrum för säkerhetsoperationer, ii) införande av ett system för identifiering och tillträdeshantering för samarbete med tredje part, iii) genomförande av en lösning för utbyte av certifierade och kontrollerade uppgifter med låg sekretessgrad och hög säkerhetsskyddsklassificeringsnivå, och iv) genomförande av en lösning för digital åtkomstkontroll till datacentraler. b)Möjlighet för minst 500 civilanställda vid försvarsministeriet att arbeta säkert på distans genom ett säkert nätverk som tillhandahåller kommunikationsmedel (t.ex. röst-, video- och chatt), bygga virtuella arbetsplatser mot ansikte och skapa enhetliga samarbetsutrymmen. c)Modernisering av nätutrustningen på fysiska platser, ökad nätbandbredd för att säkerställa tillräcklig nätkvalitet för de tillämpningar som används av civil personal vid försvarsministeriet och migration av backendtillämpningar till ny datacentralinfrastruktur och värdplattformar. d)Ytterligare förbättrad säkerhet vid distansarbete för minst 500 civilanställda vid försvarsministeriet genom att inrätta ett nytt kontaktcentrum och tillgång till grundläggande tillämpningar. Investeringen ska vara genomförd senast den 31 mars 2026. Investering C2.3 I2: Digitalisering av den straffrättsliga kedjan Denna investering syftar till att förbättra effektiviteten i den straffrättsliga kedjan genom att ersätta pappersarbete i befintliga processer med digitala medel och genom att säkerställa ständig tillgång till relevant information. Investeringen ska ge ekonomiskt stöd till a)Utveckling av en portal som gör det möjligt för medborgarna att utföra handlingar i straffrättsliga förfaranden, inbegripet inlämning av rapporter. b)Förbättring av befintliga it-system i den straffrättsliga kedjan för att möjliggöra digital hantering av brottmål i kategorin ”vanliga brott” av berörda parter (dvs. polisen, åklagarmyndigheten och rättsväsendet) i den straffrättsliga kedjan. Tillgång för berörda parter till video- och ljudmaterial som rör ärenden i kategorin ”vanliga brott”. Lämpligt samråd med och medverkan av den rättsliga grenen ska säkerställas vid utformningen och genomförandet av denna åtgärd. Investeringen ska vara genomförd senast den 31 december 2023. B.2 Delmål, mål, indikatorer och tidsplan för övervakning och genomförande avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd

Nummer Berörd åtgärd (reform eller investering) Delmål/mål Namn Kvalitativa indikatorer

(för delmål) Kvantitativa indikatorer

(för mål) Preliminär tidsplan för slutförande Beskrivning av varje delmål och mål Enhet Utgångsvärde Målvärde Kvartal Budgetår 35 C2.1 I1-1 Quantum Delta NL Delmål Quantum Delta NL start Stöd till Quantum Delta NL och offentliggörande av handlingsplanen 4 kv. 2021 Quantum Delta NL ska beviljas stöd från den nationella tillväxtfonden för att stimulera kvantdatorteknik och nätverksbyggande samt stödja forskning och kompetensutveckling på kvantområdet. Quantum Delta NL ska offentliggöra en detaljerad handlingsplan, uppbyggd i etapper. Efterlevnad av den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01) ska säkerställas genom användning av en förteckning över undantag och krav på efterlevnad av relevant EU-lagstiftning och nationell miljölagstiftning. 36 C2.1 I1-2 Quantum Delta NL Delmål Quantum Delta NL Slutförande av faserna 1–2 i handlingsplanen 2 kv. 2026 Quantum Delta NL ska till fullo ha genomfört de två första faserna i sin plan, så som den lämnats in till den nationella tillväxtfonden. (Dessa faser ska åtminstone omfatta inrättandet av en förgrundsanläggning för nystartade företag, utvecklingen av ett Quantum NL R&D network, beviljandet av doktorandstipendier inom kvantteknik och investeringar i Nanolab Cleanroom.) Efterlevnad av den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01) ska säkerställas genom användning av en förteckning över undantag och krav på efterlevnad av relevant EU-lagstiftning och nationell miljölagstiftning. 37 C2.1 I2-1 AI Ned och tillämpade AI-lärgemenskaper Mål Beviljande av stipendier Nummer 0 13 1 kv. 2024 13 stipendier för utnämning av doktorander och postdoktorander inom AI-området ska beviljas. 38 C2.1 I2-2 AI Ned och tillämpade AI-lärgemenskaper Mål ELSA AI-forskningslaboratorier i drift Nummer 0 4 4 kv. 2025 Minst fyra nya AI-forskningslaboratorier för etiska, rättsliga och samhälleliga aspekter (ELSA) ska vara i drift för att utveckla metoder för att införa tillförlitliga och människocentrerade AI-system. 39 C2.1 I2-3 AI Ned och tillämpade AI-lärgemenskaper Mål Beviljade forsknings- och utvecklingsprojekt Nummer 0 4 4 kv. 2025 Minst fyra bidrag till FoU-projekt för utveckling av innovativa AI-tillämpningar ska tilldelas. 40 C2.1 I2-4 AI Ned och tillämpade AI-lärgemenskaper Mål Genomförande av AI-lärandegrupper Nummer 0 6 1 kv. 2026 Minst sex AI-lärandegemenskaper ska vara operativa i form av offentlig-privata partnerskap inom ramen för AI Ned. En AI-lärandegemenskap ska göra det möjligt för företag, utbildningsinstitutioner och innovationslaboratorier att samarbeta om hur AI-lösningar kan tillämpas i praktiken. 41 C2.1 I3-1 Impuls till digital utbildning Delmål En gemensam plattform för att få tillgång till digitalt utbildningsmaterial som skapats och en operativ och digital identitetslösning för studenter som används Den gemensamma plattformen är operativ och den digitala identitetslösningen för studenter används 4 kv. 2025 En gemensam plattform ska inrättas för att hitta, dela och återanvända digitalt utbildningsmaterial för yrkesutbildning, universitet för tillämpad vetenskap och forskningsuniversitet. Plattformen ska vara i drift, vilket innebär att a)plattformen är tillgänglig online, b)studenter och lärare från anslutna utbildningsinstitutioner kan logga in och få tillgång till digitala läromedel. Den digitala identitetslösningen för studenter ska användas av studenter inom yrkesutbildning, universitet för tillämpad vetenskap (HBO) och forskningsuniversitet (WO). Den digitala identitetslösningen för studerande ska möjliggöra identifiering och godkännande av studenter, utbyte av information om studenter mellan utbildningsanstalter och lagring av information om studenter. 42 C2.1 I3-2 Impuls till digital utbildning Mål Operativa centrum för undervisning och lärande Nummer 0 20 4 kv. 2025 20 centrum för undervisning och lärande (CTL) ska vara verksamma inom yrkesutbildning (MBO), universitet för tillämpad vetenskap (HBO) eller forskningsuniversitet (WO). CTL ska vara operativt, vilket innebär att en eller flera utbildningsinstitutioner har inrättat en fysisk plats där studenter, föreläsare och forskare får stöd när det gäller det digitala läromedlet. 43 C2.1 I4-1 Digital infrastrukturlogistik Mål Utveckling av infrastruktur för grundläggande data Procentandel 0 80 4 kv. 2024 En grundläggande datainfrastruktur ska ha utvecklats och ska till minst 80 % uppfylla minimikraven i den referensarkitektur som fastställts av ministeriet för infrastruktur och vattenförvaltning, Efterlevnaden ska bedömas genom en extern revision. 44 C2.1 I4-2 Digital infrastrukturlogistik Mål Ökad digital beredskap inom logistiksektorn Procentandel digital beredskap 10 30 4 kv. 2025 Ett arbetspaket för digital beredskap ska utvecklas och genomföras för att öka den nederländska logistiksektorns digitala beredskap genom att förbättra de digitala färdigheterna inom sektorn. Arbetspaketet ska uppnå en digital beredskap på 30 %, beräknat enligt en metod som utvecklats av programmet för digital infrastruktur för detta ändamål. Basnivån på 10 % digital beredskap fastställdes av Evofenedex 2021. 45 C2.1 I4-3 Digital infrastrukturlogistik Mål Levande laboratorier slutförda Nummer 0 4 2 kv. 2026 Minst 4 levande laboratorier ska vara färdigställda. Levande laboratorier ska anses vara färdigställda när deras datatjänster är anslutna till infrastrukturen för grundläggande data. 46 C2.2 I1-1 Europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) Delmål ERTMS-planeringsstudien Kijfhoek-belgiska gränsen slutförd Utformning av järnvägstrafiken färdigställd 4 kv. 2022 Utformningen av järnvägstrafiken ska slutföras som en del av planeringsstudien på järnvägsspåret mellan Kijfhoek och den belgiska gränsen. Utformningen av järnvägstrafiken ska visa att de nödvändiga trafikstyrningsjusteringarna överensstämmer med gällande lagstiftning och föreskrifter om järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet. 47 C2.2 I1-2 Europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) Delmål ERTMS-planeringsstudie i norra Nederländerna slutförd Utformning av ett funktionellt integrerat system och utformning av järnvägstrafiken slutförd 1 kv. 2023 Ett funktionellt integrerat system för utformning och utformning av järnvägstrafiken ska slutföras som en del av planeringsstudien om järnvägsspåravsnitten i norra Nederländerna. Utformningen av järnvägstrafiken ska visa att de nödvändiga anpassningarna av trafikstyrningen är förenliga med relevanta lagar och andra författningar om järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet och att tillhörande utformning av det integrerade funktionella systemet har utarbetats. 48 C2.2 I1-3 Europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) Mål Antal GSM-Järnvägsmaster som är i drift för ERTMS Nummer 0 130 1 kv. 2024 130 basstationer för transceiver (GSM-Rail master) ska kunna fungera enligt ERTMS-systemet. 49 C2.2 I1-4 Europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) Delmål Logistiksystem anpassade till ERTMS Leverans av de anpassade systemen från avdelningen för informations- och kommunikationsteknik i ProRail till användare av IT-tillämpningar i andra avdelningar inom ProRail 1 kv. 2024 IKT-logistiksystemen inom infrastrukturförvaltaren ProRail ska anpassas, inbegripet omskrivning eller uppdatering av relevanta it-applikationer, så att de kan ta emot och behandla korrekt information om järnvägssäkerhet och driftskompatibilitet (ERTMS/CSS-information). Trafikkontrollpersonalen ska tekniskt integrera och prova systemen. 50 C2.2 I1-5 Europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) Delmål Det centrala säkerhetssystemet är i drift Det centrala säkerhetssystemet är i drift 4 kv. 2024 Det centrala säkerhetssystemet (CSS) ska vara i drift för ERTMS för ProRail. Den ska anses vara i drift när den blir förenlig med de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) i enlighet med kommissionens förordning (EU) 2016/919, kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/776 och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387. Denna överensstämmelse ska bekräftas av ProRail. 51 C2.2 I2-1 Säker, smart och hållbar mobilitet Mål Utrustning för intelligent trafikstyrning Nummer 0 450 4 kv. 2024 Minst 450 intelligenta trafikstyrningsanordningar (Intelligente Verkeersregelinstallaties) ska vara i drift, vilket innebär att de 1) ska ha levererats och installerats och 2) ska vara anslutna till den nationella plattformen för dataåtkomst i städer. 52 C2.2 I2-2 Säker, smart och hållbar mobilitet Mål Prioriterade säkerhetstjänster Procentandel körda kilometer 7 12,5 1 kv. 2025 För minst 12,5 av varje 100 kilometer som körs i Nederländerna ska trafikanterna kunna erhålla prioriterade säkerhetstjänster (som tillhandahålls av biltillverkare eller navigationsutrustning). Detta ska avse den sträcka som trafikanter i Nederländerna har kört med prioriterade säkerhetstjänster som är aktiva under körning. Detta värde är 7 % år 2022. 53 C2.2 I2-3 Säker, smart och hållbar mobilitet Mål Digital infrastruktur för framtida motståndskraftig rörlighet (DITM) EUR 0 30 000 000 2 kv. 2026 30 000 000 EUR i innovationsstöd ska betalas ut av den nederländska företagsmyndigheten (Rijksdienst voor Ondernemend Nederland) till det utvalda företagskonsortiet som ska bidra till utvecklingen av en digital infrastruktur för framtida motståndskraftig rörlighet (DITM), som utgör grunden för utvecklingen och genomförandet av det skalbara kooperativa, uppkopplade och automatiserade mobilitetssystemet. 54 C2.2 I2-4 Säker, smart och hållbar mobilitet Mål Dataset finns på den nationella åtkomstpunkten för rörlighetsdata Nummer 0 20 2 kv. 2026 Den nationella plattformen för dataåtkomst för rörlighet (National Mobility Data Access Point, NTM) ska utvecklas och minst 20 dataset ska offentliggöras online och göras användbara via den nationella åtkomstpunkten för data om rörlighet. 55 C2.2 I3-1 Intelligenta vägstationer (iWKS) Mål Antal installerade intelligenta vägstationer Nummer 0 591 4 kv. 2023 Minst 591 intelligenta vägstationer ska installeras, dvs. fysiskt placerade och i drift. 56 C2.2 I3-2 Intelligenta vägstationer (iWKS) Mål Antal ytterligare installerade intelligenta vägstationer Nummer 591 1 106 4 kv. 2024 Minst 1 106 intelligenta vägstationer ska installeras, dvs. fysiskt placerade och i drift. 57 C2.2 I3-3 Intelligenta vägstationer (iWKS) Mål Slutligt antal installerade intelligenta vägstationer Nummer 1 106 1 906 4 kv. 2025 Minst 1 906 intelligenta vägstationer ska installeras, dvs. fysiskt placerade och i drift. 58 C2.3 R1-1 Hantering av information till allmänheten (lagen om öppen förvaltning) Delmål Ikraftträdandet av lagen om öppen förvaltning. Bestämmelse i lagen som föreskriver när den ska träda i kraft 2 kv. 2022 Lagen om öppen förvaltning träder i kraft. Akten ska bland annat utvidga tillämpningsområdet för transparenskraven till parlamentet, domstolsrådet, Högsta förvaltningsdomstolen, den allmänna revisionsmyndigheten och den nationella ombudsmannen, innehålla en skyldighet att aktivt lämna ut uppgifter för de institutioner som omfattas av dessa transparenskrav, förkorta handläggningstiden för begäranden om information och inrätta ett rådgivande organ för öppenhet. Akten ska säkerställa att information från den offentliga sektorn är lättillgänglig digitalt för medborgare, press och medier, parlamentsledamöter och deras personal. Skyldigheten att aktivt lämna ut vissa kategorier av information (artikel 3.3 i lagen om öppen förvaltning) kan träda i kraft i etapper som fastställs i ett kungligt dekret. 59 C2.3 R1-2 Hantering av information till allmänheten (lagen om öppen förvaltning) Delmål Offentliggörande av uppdaterade handlingsplaner för att förbättra informationshanteringen Offentliggörande av en uppdaterad handlingsplan av statliga organisationer 4 kv. 2022 Centrala statliga organisationer (12 ministerier, inklusive deras självständiga administrativa organ och byråer) ska offentliggöra uppdaterade handlingsplaner för att förbättra den digitala tillgängligheten till sina informationssystem. Ministeriernas uppdaterade handlingsplaner ska omfatta följande 8 prioriteringar:

1. Inrättande av relevanta egna styrningssystemet på ministerienivå, autonoma administrativa organ och byråer.

2. Genomförande av utgångsmätningen i ministeriets informationssystem.

3. Genomförande av kvalitetskriterier eller liknande system IV-funktioner.

4. Huvudavdelningarnas genomförande av parlamentsdokumenten.

5. Anslutning till plattformens öppna förvaltningsinformation (PLOOI) av de nationella komponenterna.

6. Genomförande av den centrala regeringens handbok för arkivering av e-postmeddelanden.

7. Genomförande av policylinjen för meddelandeappar.

8. Genomförande av webbarkivering i enlighet med det relevanta ramavtalet. 60 C2.3 R1-3 Hantering av information till allmänheten (lagen om öppen förvaltning) Mål Dokument som finns tillgängliga på plattformen Open Government Information Nummer 0 330 000 2 kv. 2026 Sammanlagt ska minst 330 000 handlingar som tillhör minst 4 av de 17 informationskategorier som förtecknas i artikel 3.3 i lagen om öppen förvaltning finnas tillgängliga på plattformen för öppen myndighetsinformation till följd av att administrativa organ har anslutits till en digital infrastruktur som upprätthålls av inrikesministeriet och Konungarikets förbindelser. 61 C2.3 I1-1 Banbrytande IT (GrIT) Delmål Åtgärder för att förbättra it-säkerheten har genomförts Åtgärder för att förbättra it-säkerheten har genomförts 1 kv. 2024 Försvarsministeriet ska genomföra följande it-säkerhetsåtgärder: Inrättande av ett centrum för säkerhetsoperationer.

Införande av system för identifiering och tillträdeshantering för samarbete med tredje part.

Genomförande av en lösning för utbyte av certifierade och kontrollerade uppgifter med låg säkerhetsskyddsklassificeringsnivå (LGI) och uppgifter med hög sekretessgrad (HGI).

Genomförande av en lösning för digital åtkomstkontroll till datacentraler. 62 C2.3 I1-2 Banbrytande IT (GrIT) Mål Civil personal vid försvarsministeriet som arbetar på distans genom ett säkert nätverk Nummer 0 500 4 kv. 2024 För att möjliggöra säkert distansarbete ska minst 500 civila anställda vid försvarsministeriet ha tillgång till ett säkert nätverk med a)kommunikationsmedel (röst, video och chatt), b)virtuella arbetsplatser med fysisk närvaro, och c)enhetliga samarbetsutrymmen. 63 C2.3 I1-3 Banbrytande IT (GrIT) Delmål Förbättrade nätverk och övergång till ny it-infrastruktur slutförd Förbättring av nätverket och övergång till ny it-infrastruktur 3 kv. 2025 Nätutrustning på fysiska platser ska moderniseras och nätbandbredden ökas för att säkerställa tillräcklig nätkvalitet för de tillämpningar som används av civil personal vid försvarsministeriet. Backendtillämpningar ska migreras till ny infrastruktur för datacentraler och värdplattformar. 64 C2.3 I1-4 Banbrytande IT (GrIT) Mål Civil personal vid försvarsministeriet med tillgång till ytterligare säkra anläggningar för distansarbete Nummer 0 500 1 kv. 2026 För att ytterligare förbättra säkerheten vid distansarbete ska minst 500 civil personal vid försvarsministeriet ha tillgång till a)ett förnyat kontaktcentrum, och b)grundläggande tillämpningar (inklusive behandling av presentationer, kalkylblad, affärsinternet och tryckerier). 65 C2.3 I2-1 Digitalisering av den straffrättsliga kedjan Delmål Den digitala portalen för formell kommunikation i straffrättsliga förfaranden är operativ Den digitala portalen är i drift 1 kv. 2023 En digital portal för digital kommunikation ska vara operativ och tillgänglig för medborgarna och tillhandahålla förutsättningar för formell kommunikation om straffrättsliga förfaranden med brottsoffer, advokater och förövare (inbegripet inlämning av anmälningar) som ska ske digitalt i stället för på papper. 66 C2.3 I2-2 Digitalisering av den straffrättsliga kedjan Delmål Digital behandling av ofta förekommande brottsfall operativa Digital behandling av ofta förekommande brottsfall operativa 4 kv. 2023 Alla brottmål inom kategorin ”VVC-brott” (veel voorkomende criminaliteit) ska kunna behandlas digitalt. Polisrapporter (proces-verbaal) ska initieras digitalt och beslut i brottmål ska skapas och behandlas digitalt. Bevis i form av video- och ljudmaterial i brottmål inom kategorin VVC ska göras digitalt tillgängliga för polisen, åklagarmyndigheten och rättsväsendet. C. DEL 3: Förbättra bostadsmarknaden och göra fastigheterna mer energieffektiva Denna del av den nederländska återhämtnings- och resiliensplanen syftar till att bidra till att åtgärda utmaningarna på den nederländska bostadsmarknaden. Den består av fem reformer och tre investeringar som syftar till att i) avlägsna inslag i det nederländska skattesystemet som gynnar vissa typer av bostadsägande framför andra, ii) påskynda och frigöra byggverksamhet i Nederländerna och iii) förbättra energieffektiviteten i både privata och offentliga fastigheter genom renoveringsbidrag. Åtgärderna i denna del syftar till att minska ojämlikheten på bostadsmarknaden genom att undanröja snedvridningar av beskattningen och samtidigt öka utbudet av bostäder (till överkomliga priser) genom centraliserad planering av nya bostäder, avlägsnande av flaskhalsar i planeringsprocessen för byggande och genom att tillhandahålla offentliga investeringar för att frigöra bostadsbyggnadsprojekt. Den syftar också till att göra den sociala hyran mer inkomstberoende genom att tillåta högre hyreshöjningar för hyresgäster med högre inkomster. Investeringarna i den andra delen av denna del syftar till att förbättra energieffektiviteten i offentliga och privata byggnader, inbegripet insatser som installation av värmepumpar och solvärmepannor samt förbättrad isolering av bostäder. Denna del förväntas bidra till de landsspecifika rekommendationerna till Nederländerna, särskilt för att minska hushållens skuldsättning och snedvridningen på bostadsmarknaden, bland annat genom att stödja utvecklingen av den privata hyressektorn och vidta åtgärder för att öka bostadsutbudet (landsspecifik rekommendation 1 från 2019, landsspecifik rekommendation 1 från 2022) och ”minska det totala beroendet av fossila bränslen genom att (...) förbättra energieffektiviteten, särskilt i byggnader” (den landsspecifika rekommendationen 4 från 2022) och ”inrikta den investeringsrelaterade ekonomiska politiken på (...) strategier för energieffektivitet och minskade växthusgasutsläpp (...)” (landsspecifik rekommendation 3 från 2019). Ingen åtgärd inom denna del förväntas orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852, med beaktande av beskrivningen av de åtgärder och de riskreducerande åtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). C.1 Beskrivning av reformer och investeringar avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd Reform C3.1 R1: Ökning av värdeförhållandet för vakant innehav Genom denna reform avskaffas den andel av besittningsvärdet (leegwaarderatio) som är vakant i det nederländska skattesystemet. Den nuvarande beskattningen av privatägda tillgångar förutsätter att värderingsvärdet för fastigheter som inte är ägarbebodda överskattar egendomens verkliga värde. Därför korrigeras värdet på den egendom som hyrs ut med hjälp av värdet på de vakanta tillgångarna, vilket i praktiken innebär att det införs en skatterabatt för ägare av fastigheter som hyrs ut för uthyrning. Syftet med att öka kvoten är att bättre anpassa beskattningen av hyresfastigheter till det faktiska ekonomiska värde den representerar för fastighetsägarna och därigenom minska snedvridningarna på bostadsmarknaden. För hyresfastigheter med en årshyra som överstiger 5 % av det värderingsvärde för fastigheten som fastställts av den berörda kommunen (dvs. Waardering Onroerende Zaken (WOZ)) och för fastigheter som hyrs ut till närstående parter ska kvoten ökas till 100 %, vilket i praktiken eliminerar skattenedsättningen. För hyresfastigheter med en årshyra på högst 5 % av värderingsvärdet ska kvoten ökas med minst 25 procentenheter jämfört med den kvot som gällde 2022. Det vakanta besittningsvärdet ska inte tillämpas på hyresfastigheter med tillfälliga hyresavtal, vilket i praktiken innebär att skattenedsättningen undanröjs i dessa fall. Genomförandet av reformen ska vara slutfört senast den 31 mars 2023. Reform C3.1 R2: Utfasning av skattebefrielsen för gåvor för att finansiera bostadsköp Denna reform ska i två steg avskaffa skattebefrielsen för gåvor för att finansiera köp av bostäder för ungdomar. År 2022 har alla i åldern 18–40 år rätt till ett engångsundantag från skatteplikt för mottagande av gåvor på upp till 106 671 EUR om det donerade beloppet används för köp av personens första (ägarbebodda) bostad. Från och med den 1 januari 2023 ska skattebefrielsen minskas med minst 70 % jämfört med skattebefrielsen 2022. Den ska avskaffas från och med den 1 januari 2024. Reformen syftar till att minska både snedvridningar och ojämlikhet på bostadsmarknaden. Genomförandet av reformen ska vara slutfört senast den 31 mars 2024. Reform C3.1 R3: Centraliserad planering för att öka bostadsutbudet Inom ramen för denna reform ska den nationella regeringen fastställa det antal nya bostäder som ska förverkligas (dvs. nybyggda eller ombyggda från annan användning, inklusive övergivna eller ej lämpliga för bostadsändamål) i varje provins, vilket i sin tur ska användas för att fastställa det antal nya bostäder som ska förverkligas på kommunal nivå. Reformen ska omfatta följande: a)Ingående av avtal mellan den nationella regeringen och provinserna om det provinsspecifika antalet nya bostäder som ska förverkligas, inbegripet genom ombyggnad, som sammanlagt uppgår till 900 000 nya bostäder, som ska slutföras och tas i drift senast 2030, varav 600 000 ska vara ekonomiskt överkomliga (enligt definitionen nedan). b)Ingående av avtal mellan provinser och kommuner om det kommunspecifika antalet nya bostäder som ska genomföras för att uppfylla den nationella ambitionen enligt a. c)Genomförande av ett övervakningssystem för att följa framstegen i förverkligandet av nya bostäder.

d)Ikraftträdande av lagstiftning som gör det möjligt för den nationella regeringen att ingripa i administrativa eller rättsliga åtgärder vid överträdelse av regionala eller regionala avtal om uppförande av nya bostäder (dvs. de avtal som anges under a respektive b). Vid tillämpningen av denna reform ska överkomliga bostäder definieras som a) subventionerade hyresbostäder, b) hyrda bostäder upp till en viss högsta hyra, fastställd till 1 000 EUR per månad år 2022, och c) ägarbebodda bostäder med ett pris som är lägre än eller lika med det högsta inköpspriset för ett hus för vilket den nationella bolånegarantin (NHG) garanterar hypotekslånet. Den högsta hyra som nämns i led b får justeras under efterföljande år om det är motiverat med hänsyn till den politiska och ekonomiska utvecklingen såsom pris- eller inkomstutveckling. Alla justeringar, särskilt sådana som går utöver indexeringen av pris- och inkomstutvecklingen, ska vara vederbörligen motiverade. Genomförandet av reformen ska vara slutfört senast den 31 mars 2024. Reform C3.1 R4: Anpassa hyrorna till inkomsterna Denna reform ska öka det belopp med vilket hyror för personer med medelhög eller hög inkomst av subventionerat boende kan höjas per år. Den nya maximala höjningen av månadshyran ska vara 50 EUR för hyresgäster med medelhög inkomst och 100 EUR för hyresgäster med hög inkomst från och med den 1 januari 2022. Denna reform förväntas bättre anpassa hyrorna till hyresgästens inkomster och möjliggöra ett mer målinriktat tillhandahållande av överkomliga bostäder till hushåll med låga inkomster, samtidigt som bostadsbolagen kan öka investeringarna i nya hyresbostäder. Genomförandet av reformen skulle vara slutfört senast den 31 mars 2022. Reform C3.1 R5: Snabbare byggprocess och förfaranden för bostadsbyggande Denna reform syftar till att undanröja flaskhalsar i planerings- och tillståndsförfarandet för byggprocesser i Nederländerna. Som ett första steg ska det berörda ministeriet upprätta en handlingsplan i form av en skrivelse till parlamentet. Handlingsplanen ska innehålla en förteckning över åtgärder för att påskynda planerings- och tillståndsförfarandena samt en tidsplan för deras genomförande. Som ett andra steg ska en betydande uppsättning av de identifierade åtgärderna genomföras. Detta ska åtminstone omfatta i) åtgärder för att förbättra kommunernas och byggföretagens kunskaper om planeringsförfarandena, ii) inrättande av en expertgrupp som kan hjälpa kommuner och bostadsbolag att påskynda de förfaranden som krävs för att förverkliga nya bostäder och iii) inrätta en nationell grupp som kan hjälpa kommunerna att ta itu med flaskhalsar i planeringsförfarandena, iv) inrätta ett system för att övervaka framstegen med påskyndandet av förfarandena. Genomförandet av reformen ska vara slutfört senast den 31 mars 2024. Investering C3.1 I1: Möjliggöra nya byggprojekt Syftet med denna investering är att ge kommunerna möjlighet att göra de investeringar som krävs innan bostadsbyggandet kan inledas. Inledandet av bostadsbyggnadsprojekt inom ramen för denna investering ska definieras som början av arbetet på grundvalen för de byggnader där bostäderna finns. Investeringen ska bestå av ekonomiskt stöd genom ett subventionssystem till kommunerna, vilket kommer att leda till att minst 100 000 bostäder tas i bruk. Som en del av investeringen ska en rapport offentliggöras av ministeriet för inrikes frågor och kungarikets förbindelser. Rapporten ska ge kvalitativa belägg för att åtgärder för anpassning till klimatförändringar som uppfyller de miniminormer som fastställs i relevanta avtal har genomförts i enlighet med de godkända bidragsansökningarna. Avtalen ska vara avtal mellan provinser, kommuner och andra berörda parter i bostads- och affärsbyggnadsprocessen, i vilka de berörda parterna åtar sig att uppfylla minimistandarder för anpassning till klimatförändringar på privat och offentlig mark när det gäller skydd mot värme, torka, pluvial, floder och kustöversvämningar samt när det gäller att inkludera naturen. Investeringen ska vara genomförd senast den 30 juni 2026. Investering C3.2 I1: Subventionssystem för offentliga fastigheters hållbarhet Denna investering ska ge stöd till ägare av offentliga fastigheter, såsom byggnader tillhörande lokala förvaltningar eller utbildnings- och hälsovårdsinstitutioner, i syfte att förbättra byggnaders energieffektivitet och därmed minska koldioxidutsläppen. Det ska leda till en årlig minskning av koldioxidutsläppen med 110 kiloton, beräknat på förhand. Interventionerna ska ha som mål att i genomsnitt minska de direkta och indirekta växthusgasutsläppen med minst 30 % jämfört med de på förhand fastställda utsläppen. Investeringen ska medföra a) ikraftträdande av förordningen om inrättande av stödordningen för renoveringsstöd och b) ekonomiskt stöd för slutförande av renoveringar eller energieffektivitetsåtgärder inom ramen för stödordningen för renovering. Investeringen ska vara genomförd senast den 31 mars 2025. Investering C3.2 I2: Investeringsstöd för hållbar energi och energisparande Denna investering ska ge stöd till fastighetsägare för genomförandet av energibesparingsåtgärder. De stödberättigande insatserna ska vara solpannor, termiska anslutningar, isoleringsåtgärder och värmepumpar. Minst 225 000 av dessa insatser ska finansieras till följd av stödet. Interventionerna ska ha som mål att i genomsnitt minska efterfrågan på primärenergi med minst 30 %.

Denna åtgärd förväntas inte orsaka betydande skada för miljömål i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852, med beaktande av beskrivningen av åtgärden och de riskreducerande åtgärder som anges i återhämtnings- och resiliensplanen i enlighet med den tekniska vägledningen om att inte orsaka betydande skada (2021/C58/01). I synnerhet ska verksamheter och tillgångar inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem som uppnår förväntade växthusgasutsläpp som inte är lägre än de relevanta riktmärkena uteslutas. Investeringen ska vara genomförd senast den 31 mars 2026. C.2 Delmål, mål, indikatorer och tidsplan för övervakning och genomförande avseende icke återbetalningspliktigt ekonomiskt stöd Nummer Berörd åtgärd (reform eller investering) Delmål/mål Namn Kvalitativa indikatorer

(för delmål) Kvantitativa indikatorer

(för mål) Preliminär tidsplan för slutförande Beskrivning av varje delmål och mål Enhet Utgångsvärde Målvärde Kvartal Budgetår 67 C3.1 R1-1 Ökning av värdeförhållandet för vakant innehav Delmål Ikraftträdande av lagstiftning som ökar värdeförhållandet för vakant innehav Rättslig bestämmelse som föreskriver när den ska träda i kraft 1 kv. 2023 Ikraftträdande av lagstiftning som ökar värdeförhållandet för vakant innehav Kvoten ska ökas till 100 % för hyresfastigheter med en årshyra som överstiger 5 % av fastighetens värderingsvärde som fastställts av den berörda kommunen (dvs. Waardering Onroerende Zaken (WOZ)) och för fastigheter som hyrs till närstående. För hyresfastigheter med en årshyra på högst 5 % av värderingsvärdet ska kvoten ökas med minst 25 procentenheter jämfört med den kvot som gällde 2022. Det vakanta besittningsvärdet ska inte tillämpas på hyresfastigheter med tillfälliga hyresavtal. 68 C3.1 R2-1 Utfasning av skattebefrielsen för gåvor för att finansiera bostadsköp Delmål Ikraftträdande av lagstiftning om utfasning av skattebefrielsen för gåvor för att finansiera bostadsköp i två steg Rättslig bestämmelse som föreskriver när den ska träda i kraft 1 kv. 2024 Ikraftträdande av lagstiftning som ska omfatta följande två steg för att fasa ut skattebefrielsen för gåvor för att finansiera bostadsköp:

1) från och med den 1 januari 2023 en sänkning av den maximala skattebefrielsen för gåvor för finansiering av bostadsköp med minst 70 % jämfört med den maximala skattebefrielsen på 2022,

2) avskaffandet av skattebefrielsen från och med den 1 januari 2024. 69 C3.1 R3-1 Centraliserad planering för att öka bostadsutbudet Delmål Avtal mellan den nationella regeringen och provinserna om förverkligandet av 900 000 nya bostäder Undertecknande av avtal mellan den nationella regeringen och provinserna 4 kv. 2022 Undertecknande av avtal mellan den nationella regeringen och provinserna om antalet nya bostäder som ska förverkligas senast 2030, inbegripet genom omvandling. I avtalen ska anges hur många nya bostäder som ska byggas per provins och hur många nya bostäder som ska vara överkomliga. Summan av antalet nya bostäder i provinserna ska uppgå till minst 900 000 bostäder, varav minst 600 000 ska vara överkomliga bostäder. 70 C3.1 R3-2 Centraliserad planering för att öka bostadsutbudet Delmål Avtal mellan provinser och kommuner om genomförandet av 900 000 nya bostäder Undertecknande av avtal mellan provinserna och kommunerna 2 kv. 2023 Undertecknande av avtal mellan provinser och kommuner om det kommunspecifika antalet nya bostäder som ska förverkligas för att förverkliga 900 000 nya bostäder på nationell nivå, inbegripet genom ombyggnad, senast 2030, varav minst 600 000 ska vara överkomliga. Avtalen ska minst omfatta följande:

1) Mål för det kommunspecifika antalet bostäder som ska förverkligas, med separat angivelse av antalet bostäder till överkomligt pris,

(2) en bestämmelse som anger vilka statliga medel och instrument som ska användas, och

3) en tidsplan för förverkligandet av de nya bostäderna. 71 C3.1 R3-3 Centraliserad planering för att öka bostadsutbudet Delmål Övervakningssystem för genomförande av avtal med kommuner har lanserats Lansering av övervakningssystemet 3 kv. 2023 Ett övervakningssystem ska inrättas för att övervaka framstegen i genomförandet av de avtal som ingåtts mellan provinserna och kommunerna, dvs. för att övervaka framstegen i genomförandet av nya bostäder. 72 C3.1 R3-4 Centraliserad planering för att öka bostadsutbudet Delmål Ikraftträdande av lagen om ytterligare åtgärder som vidtagits av staten för att verkställa avtal om uppförande av nya bostäder Bestämmelse i lagen som föreskriver när den ska träda i kraft 1 kv. 2024 Ikraftträdande av den lag som gör det möjligt för den nationella regeringen att ingripa i administrativa eller rättsliga åtgärder vid brott mot avtalsförpliktelser enligt provinsiella eller regionala avtal om uppförande av nya bostäder. 73 C3.1 R4-1 Anpassa hyrorna till inkomsterna Delmål Ikraftträdande av lagstiftning för att höja den maximala årliga hyreshöjningen för hyresgäster med medel- eller höginkomsttaga