C 418/35

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2021/C 418/14)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELANDE OM EN STANDARDÄNDRING AV DET SAMMANFATTANDE DOKUMENTET

”Huşi”

PDO-RO-A1583-AM02

Datum för meddelandet: 13 juli 2021

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1. Uppgifter om särskilda villkor för märkning

Produktspecifikationen har kompletterats med namn på andra vingårdar såsom Colina Mănăstirii, La Schit och Dealul lui Moțoc, som kan användas i märkningen av viner med skyddad ursprungsbeteckning om de kommer från eller har framställts på dessa platser.

Kapitel III i produktspecifikationen och punkt 9 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

2. Införande av nya druvsorter för vinframställning

Nya druvsorter har lagts till i produktspecifikationen för vita viner/roséviner/röda viner, dvs. grasă de cotnari, riesling de rhin, muscadelle och semillon för vita viner, och syrah, zweigelt, sangiovese, nebbiolo och barbera för röda viner. Dessa druvsorter är de föredragna sorterna för roséviner inte bara för att de är aromatiska druvsorter som kan ha en aromatisk ackumulering (särskilt av frukt) och socker, men också för att rosévinerna kan ha en ackumulering av färgade tanniner och koncentrerade aromer.

Kapitel IV i produktspecifikationen och punkt 7 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

3. Ändring av vinavkastningen

Förändringar på grund av oenologiska faktorer som en följd av att man börjat använda ny vinframställningsutrustning och nya tekniska lösningar har bidragit till att öka ”Huși”-vinernas kvantitet och kvalitet.

Omfattande omställnings- och omstruktureringsprojekt för vingårdar i området har lett till betydande förändringar när det gäller odlingarnas planteringstäthet och renhet, och planteringstätheten har ökat jämfört med genomsnittet för tidigare odlingar. Anpassning av klonurvalet och användning av en lämplig grundstamsstruktur har bidragit till den avsevärda ökningen av områdets avkastning av vin och druvor.

Omställda/omstrukturerade vinodlingar, särskilt där det har planterats inhemska druvsorter såsom tămâioasa românească, busuioacă de bohotin, fetească regală, fetească albă och feteasca neagră samt utländska druvsorter såsom traminer roz, riesling de rhin, chardonnay, sauvignon eller cabernet sauvignon, har använt klonurval som leder till en mycket högre vinproduktion i SUB-området Huși, där klimatet är gynnsamt (optimalt solljus under vegetationsperioden vilket ger god druvmognad, ett milt klimat i de mer kuperade områdena, måttliga frostperioder vad gäller frekvens och längd mm.). Dessutom har dessa druvsorter en betydligt större produktionspotential.

Som en indikation på de klimatförändringar som påverkar de vinodlingar som har anlagts i det avgränsade området från 1961 till 1990 och från 1991 till 2018, och som ligger i linje med klimatscenarierna för Rumänien för 2001–2030, har temperaturen mellan juni och oktober ökat stadigt med minst 1,4 °C per analyserat intervall, med en period av växlande nederbörd och perioder av mycket höga temperaturer.

Förhållandena under åren med gynnsamt klimat, då produktionsnivåerna påverkas, har också lagts till, så att avkastningen för vin får överskridas med högst 20 %.

Kapitlen V och VI i produktspecifikationen och punkt 5 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

4. Strykning av bestämmelser om odlingsmetoder

Flera vinodlingsmetoder för gödsling har strukits från produktspecifikationen eftersom de inte längre behövs i SUB-området Huși.

Kapitel VIII i produktspecifikationen har ändrats, men inga ändringar har gjorts i det sammanfattande dokumentet.

5. Tillägg av ett särskilt villkor för skördade druvor

Det har lagts till ett särskilt villkor i produktspecifikationen om att sockerhalten i de skördade druvorna, under de år då klimatet är ogynnsamt, kan godkännas vid en nivå på 160 g/l, ett värde då kvaliteten hos viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Huși kan uppnås genom att de särskilda kvalitetsegenskaperna hos de viner som framställs bevaras.

Kapitel VII i produktspecifikationen har ändrats, men inga ändringar har gjorts i det sammanfattande dokumentet.

6. Tillägg av särskilda villkor för framställning av roséviner

Det har lagts till bestämmelser i produktspecifikationen som gör det möjligt att framställa vita viner och roséviner från druvsorterna pinot gris och traminer roz som ett konsumentkrav för dessa viner. Detta tillgodoser behovet av att diversifiera de viner som framställs inom ramen för denna skyddade beteckning.

Kapitel IX i produktspecifikationen och punkt 5 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

7. Undantag gällande vinernas totala alkoholhalt

Det har lagts till ett undantag gällande den totala alkoholhalten hos viner som framställs utan berikning för att uppnå 15 volymprocent i sådana fall som gäller viner med den skyddade ursprungsbeteckningen Huși.

Kapitel IX i produktspecifikationen och punkt 5 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

8. Tillägg av bestämmelser om framställningsteknik

Produktspecifikationen har kompletterats med en angivelse av de bestämmelser som ser till att tekniska produktionssteg/oenologiska metoder som används i vinframställning internationellt sett också kan tillåtas för ursprungsbeteckningen Huși. Dessa bör dock alltid bevara den specifika kvaliteten på de viner som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen.

Kapitel IX i produktspecifikationen har ändrats, men inga ändringar har gjorts i det sammanfattande dokumentet.

9. Omformulering av villkoren för märkning/marknadsföring

Märkningen av viner får se ut hur som helst under förutsättning att den obligatoriska informationen återfinns inom samma synfält. Etiketten och baksidesetiketten är inte obligatoriska och märkningen kan ha en eller flera delar, ha olika former och vara gjorda av olika material och med olika metoder.

Märkningen får också använda det traditionella uttryck som anges i den gällande lagstiftningen för viner och som indikerar skördens kvalitet som en följd av sockerhalten vid tidpunkten för skörden (när druvorna har ädelröta).

Kapitlen XII och XIII i produktspecifikationen och punkt 9 i det sammanfattande dokumentet har ändrats.

10. Omformulering av vinframställningsvillkoren i fall av bristande efterlevnad

När producenten när som helst under framställningsprocessen gör en bedömning av framställningen om uppnåendet av kvaliteter/egenskaper och det i denna konstateras att vinprodukter måste klassificeras och placeras i andra kategorier måste de villkor enligt vilka framställningen kan klassificeras och placeras i andra kategorier enligt gällande lagstiftning anges i produktspecifikationen.

Kapitel XIV i produktspecifikationen har ändrats, men inga ändringar har gjorts i det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1. Namn

Huşi

2. Typ av geografisk beteckning

SUB – skyddad ursprungsbeteckning

3. Kategorier av vinprodukter

1. Vin

4. Beskrivning av vinet eller vinerna

1. Organoleptiska egenskaper

KORTFATTAD BESKRIVNING

1. Muscat ottonel: halmgult/intensivt gult, typisk arom, harmoniskt, runt.

2. Sauvignon: gulgrönt, intensiva aromer av druvblommor, fläder, grön citrus, fruktigt, noter av melon efter lagring.

3. Pinot gris: citrongult, grönaktigt, doft av sommaräpplen eller nyskördad halm, något bittert.

4. Fetească regală: citrongul, gyllene nyans, doft av ängsblommor och efter lagring nyskördad halm, honung, fruktigt.

5. Fetească albă: halmgult/grönaktigt, typiska aromer av druvblommor och med typisk naturlig finess.

6. Riesling italian: halmgult, fin arom av mognande druvor, något syrlig smak, livligt, fruktigt, runt, angenäm eftersmak.

7. Zghihară de huşi: gulgrönt, fruktigt, aromer av gröna äpplen, citrusfrukter, syrlig smak.

8. Chardonnay: gyllengult, arom av akaciablommor, inslag av färskt smör, blommigt, balanserad syra.

9. Tămâioasă românească: gulgrönt/halmgult, distinkta aromer av rökelse och basilika.

10. Aligoté: halmgult, något bitter eftersmak.

11. Pinot noir: rubinrött, aromer av körsbär, jordgubbar, moreller, sammetslent.

12. Fetească neagră: granatrött, arom med inslag av plommon, fylligt.

13. Cabernet sauvignon: blårött, aromer av röda vinbär, tranbär, björnbär, mycket örtigt.

14. Merlot: ljusrött/mörkrött, aromer av mogna skogsbär, sammetslent.

15. Băbească neagră: ljusrött, blommig bouquet, tanninrikt.

16. Busuioacă de bohotin: lökskalsfärg, doft av rosenblad och basilika, kvardröjande smak.

ALLMÄNNA ANALYTISKA EGENSKAPER

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) 15 Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) 10,5 Lägsta totala syrahalt: 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) 18 Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) 250

2. Organoleptiska egenskaper

KORTFATTAD BESKRIVNING

Allmänna organoleptiska egenskaper hos de viner som framställs på de gröna druvsorterna grasă de cotnari, muscadelle, semillon, riesling de rhin:

de aromatiska och halvaromatiska druvsorterna har aromatiska toner som överstiger det genomsnittliga vinet, vilket skulle kunna ge upphov till en ackumulering av antingen aromer eller socker vilket leder till en tydlig åtskillnad mellan de produkter som erbjuds konsumenterna.

Allmänna organoleptiska egenskaper hos de viner som framställs på de blå druvsorterna syrah, zweigelt, sangiovese, nebbiolo och barbera:

vinerna uppvisar en ökad ackumulering av tanniner och en likartad koncentration av sin aromatiska karaktär. Det är mycket troligt att detta är en följd av förändringarna i områdets klimat de senaste åren.

ALLMÄNNA ANALYTISKA EGENSKAPER

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) 15 Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) 10,5 Lägsta totala syrahalt: 4,5 gram per liter uttryckt som vinsyra Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) 20 Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) 250

5. Oenologiska metoder

5.1. Särskilda oenologiska metoder

1. Odlingsmetoder

Odlingsmetoder

— Minst 3 000 plantor per hektar eller minst 75 % plantor jämfört med den beräknade vinodlingen.

— Bevattning: tillåts endast under år av torka och efter anmälan till ONVPV (det nationella vinkontoret), när vattenhalten i jorden sjunker till 50 % av det aktiva fuktighetsintervallet vid ett djup på 100 cm, och då enligt rimliga bevattningsstandarder (400–600 m3/hektar).

— Grön skörd: minskning av antalet druvklasar under veraison (då druvorna börjar mogna), när den potentiella produktionen överstiger de högsta tillåtna gränserna enligt specifikationerna.

2. Framställning av vinerna

Relevanta restriktioner för vinframställning

Under vissa klimatförhållanden, som i kombination med vissa druvsorters potential har en positiv inverkan på avkastningen för vinodlingarna i det avgränsade området, skulle det vara möjligt att behandla vin som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen Huși även utanför det avgränsade området, dvs. i det närliggande området där den bästa kapaciteten för vinframställning finns.

Det närliggande område som avsetts för detta ändamål (för snabb vinframställning, jäsning vid kontrollerad temperatur, bevarande av vissa druvsorters aromatiska potential, däribland fetească regală, sauvignon, muscat ottonel, tămâioasă românească, busuioacă de bohotin) omfattar följande städer och byar i Vrancea län:

— Panciu och Movilița.

— Odobești, Unirea, Jariștea och Bolotești.

— Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu och Câmpineanca.

3. Framställning av vita viner eller roséviner

Särskilda oenologiska metoder

Vita viner och roséviner kan framställas på druvsorterna pinot gris och traminer roz, beroende på vad producenten väljer, med hjälp av teknik som bibehåller kvaliteten på de druvor som används för vin som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen och de viner som framställs av dessa druvsorter.

5.2. Högsta avkastning

1. Druvsorterna aligoté, fetească regală, zghihară de huși, crâmpoșie selecționată, francușă, plăvaie, donaris och grasă de cotnari 16 000 kg druvor per hektar

2. Druvsorterna riesling italian, semillon, băbească gri, codană och portugais bleu 16 000 kg druvor per hektar

3. Druvsorterna riesling de rhin, muscadelle, fetească albă, chardonnay, aromat de iași, syrah, sangiovese, nebbiolo och barbera 15 000 kg druvor per hektar

4. Druvsorterna muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, tămâioasă românească, sarba, traminer roz, busuioacă de bohotin, merlot och zweigelt 13 500 kg druvor per hektar

5. Druvsorterna cabernet sauvignon, fetească neagră, pinot noir, negru aromat och băbească neagră 12 600 kg druvor per hektar

6. Vita viner och roséviner, druvsorterna aligoté, fetească regală, zghihară de uși, crâmpoșie selecționată, francușă och plăvaie 123 hektoliter per hektar

7. Vita viner och roséviner, druvsorterna grasă de cotnari, donaris, riesling italian, semillon, băbească gri, codană och portugais bleu 123 hektoliter per hektar

8. Röda viner, druvsorterna codană och portugais bleu 119 hektoliter per hektar

9. Vita viner och roséviner, druvsorterna riesling de rhin, muscadelle, fetească albă, chardonnay och aromat de iași 115 hektoliter per hektar

10. Röda viner, druvsorterna syrah, sangiovese, nebbiolo och barbera 111 hektoliter per hektar

11. Vita viner och roséviner, druvsorterna muscat ottonel, sauvignon, pinot gris, tămâioasă românească, șarba och traminer roz 104 hektoliter per hektar

12. Röda viner, druvsorterna busuioacă de bohotin, merlot och zweigelt 100 hektoliter per hektar

13. Roséviner, druvsorterna cabernet sauvignon, fetească neagră, pinot noir, negru aromat och băbească neagră 97 hektoliter per hektar

14. Röda viner, druvsorterna cabernet sauvignon, fetească neagră, pinot noir, negru aromat och băbească neagră

93 hektoliter per hektar

6. Avgränsat geografiskt område

Det avgränsade området för framställning av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”HUȘI” är beläget i följande områden i distriktet Vaslui:

1.1 Beteckningen ”HUȘI”: — Staden Huși. — Kommunen Duda-Epureni, byarna Epureni och Duda. — Kommunen Pădureni, byarna Pădureni, Văleni, Leoști, Ivănești och Rusca. — Kommunen Tătărăni, byarna Tătărăni, Crăsnășeni, Bălțați och Manțu. — Kommunen Stănilești, byarna Stănilești och Pogănești. — Kommunen Buneşti-Avereşti, byarna Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti och Plopi. — Kommunen Arsura, byarna Arsura, Fundătura och Pâhnești. — Kommunen Drânceni, byarna Drânceni, Ghermănești och Râșești. — Kommunen Boțești, byarna Boțești och Gugești. — Kommunen Banca, byarna Banca, Stoișești, Sârbi och Țifu. — Kommunen Fălciu, byarna Fălciu, Bozia, Copăceana och Rânzești. — Kommunen Blăgești, byarna Blăgești och Igești.

1.2 Den underordnade beteckningen ”VUTCANI”: — Kommunen Vutcani, byarna Vutcani och Mălăiești. — Kommunen Roșiești, byarna Roșiești, Gara Roșiești och Valea lui Darie. — Kommunen Şuletea, byarna Şuletea, Râşcani och Fedeşti. — Kommunen Epureni, byn Horga. — Kommunen Berezeni, byarna Berezeni, Rânceni och Mușata.

7. Huvudsaklig(a) druvsort(er)

Aligoté B – plant de trois, plant gris, vert blanc, troyen blanc

Aromat de iași B

Barbera N

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus, tămâioasă violetă

Babeasca gri G

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă, serecsia

Cabernet sauvignon N – petit vidure, bourdeos tinto

Chardonnay B – gentil blanc, pinot blanc chardonnay

Codană N

Crâmpoşie selecţionată B

Donaris B

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leányka, leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră, coada rândunicii

Fetească regală B – königliche mädchentraube, königsast, kiralyleanka, dănășană, galbenă de ardeal

Frâncuşă B – vinoasă, mildweisser, mustoasă de moldova, poamă creaţă

Grasă de cotnari B – dicktraube, grasă, kövér szölö

Merlot N – bigney rouge

Muscadelle B – moscatello bianco, mouscadet doux

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Nebbiolo N

Negru aromat N

Pinot gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio, ruländer

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter, klăvner morillon noir

Pinot noir N – spätburgunder, pinot nero

Plăvaie B – bălană, plăvană, poamă bălaie

Portugais bleu N – blauer portugieser, oporto, portugieser

Riesling de rhin B – weisser riesling, white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling, welschriesling

Sangiovese N – brunello di montalcino, morellino

Sauvignon B – sauvignon verde

Syrah N – shiraz, petit syrah

Sémillon B – semillon blanc

Traminer roz Rs – rosetraminer, savagnin roz, gewürztraminer

Tămâioasă românească B – busuioacă de moldova, muscat blanc à petits grains

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube, tamianka

Zghihară de Huși B – zghihară, zghihară galbenă, zghihară verde bătută

Zweigelt N – blauerzweigelt, negru de zweigelt, zweigelt blau

Şarba B

8. Beskrivning av samband

Samband med det avgränsade området

Det litologiska substratet skapar ett typologiskt sett skiftande täcke. Det kan skifta mellan stäpp- och skogsstäppsmollisoler i alluvial lerjord på skogsnivå. Kambisk svartjord och gråjord, de vanligast förekommande jordarterna i Hușisänkan, är de mest värdefulla för vingårdar, eftersom deras sand-/lerartade struktur förbättrar de fysiska egenskaperna i kombination med deras biokemiska egenskaper: intensiv biologisk aktivitet, betydande humusinnehåll, hög katjonbyteskapacitet, neutral till måttlig syrareaktion och hög mättnad av baser och näringsämnen.

Reliefen utgörs av flera breda runda kullar på nordvästsydostaxeln. Kullarna har olika riktningar, morfologiska egenskaper och lutningsgrad. Vinodlingsområdet består av olika underenheter: ett kulligt område på cirka 300 meters höjd och ett lägre liggande område vid kullarnas fot med en genomsnittlig höjd på 150 meter. Kullarna har olika riktningar, morfologiska egenskaper och lutningsgrad och utgör bakgrunden för några av vingårdarna i området.

Hușisänkan avgränsas av höga kullar i söder, väster och norr och av Prutdalen i öster, och här ligger över 70 % av områdets vingårdar. Dalarna som åtskiljer regionens kullar med något asymmetriska sluttningar börjar på kustslätten med skydd från kullarna och bildar en kedja av sänkor (Voloseni, Huși, Epureni, Novaci, Diuca, Fundătura, Arsura och Ghermănești) som tillsammans med sänkans högre kullar utgör platsen för de mest värdefulla vinodlingsområdena.

Klimatet är tempererat kontinentalt med måttligt kontinentala förhållanden på kullarna och hemiborealt i Hușisänkan.

Den totala solstrålningen är ungefär 120 kcal/cmp (träff per minut)/år. De genomsnittliga soltimmarna per år uppgår till 2 000 timmar på höga kullar och över 2 100 timmar i Hușisänkan och Prutdalen. När det gäller de årliga genomsnittsvärdena för strålning och solvärme noterar vi att de förblir höga under hela odlingssäsongen, vilket är gynnsamt för druvornas utveckling och mognad.

Vindarna kommer övervägande från väst, nordväst och norr, och dessa utgör över 60 % av de årliga vindarna och har föhnegenskaper när de blåser nerför kullarnas sluttningar till sänkan. Den nordostliga vinden, särskilt Crivățvinden, ökar mängden frost, medan den ostliga och sydostliga vinden är varm och torr på sommaren vilket förvärrar torkan, och båda dessa har stor påverkan både i Hușisänkan och på Pruts flodslätt.

Det hydrografiska nätet som avvattnar området runt staden består av två huvudkanaler: Drăslăvăț i söder och Răiești, som bildas av Turbata och Șara i norr. De flyter samman öster om staden och bildar Hușifloden. Åarna Drăslăvăț och Răiești är strida vattendrag. På våren när snön smälter bort snabbt som följd av stigande temperaturer, eller på sommaren efter skyfall, för åarna med sig stora mängder vatten vilket ibland leder till att de svämmar över.

De viner som framställs i detta område är torra till söta viner eller likörviner, vita och röda viner eller roséviner. De är generellt sett lätta viner med en inte alltför extraktiv karaktär och med en måttlig alkoholhalt, något syrliga i den norra delen av området med en ”högsta” syrahalt i området Averești, där den naturliga syrahalten vissa år kan uppgå till 11–12 gram vinsyra per liter, vilket gör området utmärkt för framställning av mousserande viner.

Färgen på de röda vinerna är ljus i områdets norra del och intensiv i den södra.

De första skriftliga dokumenten som nämner förekomsten av vingårdar i de områden där dagens vingårdar ligger är äldre än det första dokumentet där staden Huși nämns. Ett dokument undertecknat Alexander den Gode år 1415 anger gränserna för den gamla vingården. Ett annat dokument daterat augusti 1436 visar att det fanns vinodlingar i vinodlingsområdena Epureni, Pâhnești och Huși. Samtida dokument visar att stora mängder vinrankor planterades på vingårdarna Saca och Ochi mellan 1600 och 1662. Vinrankorna i Huși tillhörde den lokale herren.

Det finns gamla dokument som påvisar den utmärkta kvaliteten hos vinerna från Huși, skrivna av utländska resenärer i det medeltida Moldavien, i synnerhet av Marco Bandinus 1646: ”I Huși, en uråldrig bosättning med moldaviska vingårdar, framställs ett utsökt och väldoftande vin som är vida efterfrågat.” Den store kartografen Dimitrie Cantemir, som föddes i byn Silișteni nära Huși (byn har senare döpts om till hans ära), skrev i ”Descriptio Moldaviae” att ”det bästa vinet görs i Cotnari, och det näst bästa i Huși”.

9. Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Anvisning om märkning

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen HUŞI kan, beroende på producenternas intressen, kompletteras med ett av följande vingårdsnamn (viner som enbart framställs på dessa gårdar): DUDA-EPURENI, PĂDURENI, DEALUL LOHAN, DEALUL DOBRINA, DEALUL ŞARA, DEALUL OCHI, DEALUL GALBENA, DEALUL OGRADA, DEALUL PODGORIA, CERDACUL LUI VODĂ, DEALUL MĂNĂSTIRII, AVEREŞTI, PÎHNEŞTI, ARSURA, DEALUL DRAGALINA, DEALUL ROŞIORI, PODINA, ARMĂŞENI, DEALUL PRIBEASCA, BUNEŞTI, MOVILA LUI ANDREI, DEALUL CÂLCEA, COLINA MĂNĂSTIRII, LA SCHIT, DEALUL LUI MOȚOC.

Villkor för saluföring

Rättslig ram:

I nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen av viner får se ut hur som helst under förutsättning att den obligatoriska informationen återfinns inom samma synfält. Etiketten och baksidesetiketten är inte obligatoriska och märkningen kan ha en eller flera delar, ha olika former och vara gjorda av olika material och med olika metoder.

Märkningen får också använda det traditionella uttryck som anges i den gällande lagstiftningen för viner och som indikerar skördens kvalitet som en följd av sockerhalten vid tidpunkten för skörden (när druvorna har ädelröta).

Länk till produktspecifikationen

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_husi_modif_cf_cererii_1422_14.06.2019_no_track_changes_0.pdf

(1) EGT L 9, 11.1.2019, s. 2.