EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den OJ. 12 I 9lJ7 
KOM(97) 623 slutlig 
EN STRATEGI FOR INFORMATIONSSAMHALLET 
(Framlagt av kommissionen) 

SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER 
Det rader ett brett samforstand om att det sker en konvergens inom det tekniska omradet. 
Detta innebar att den digitala tekniken nu gor det mOjligt for bade traditionella och nya 
kommunikationstjanster -vare sig det galler rost, data, ljud eller bilder -att tillhandahallas via 
manga olika nat. 
Aktiviteten pa marknaden idag tyder pa att operat6rer fran de sektorer som paverkas av 
konvergensen agerar mot bakgrund av de mOjligheter som uppstar genom de tekniska 
framstegen for att utvidga sina traditionella tjanster och expandera till nya verksamheter. lnom 
telekommunikation, media, och informationsteknik satsar man pa sektorsovergripande 
produkt- och plattformsutveckling samt agarandelar inom andra sektorer. Exempel pa nya 
produkter och tjanster: 
• Banktjanster och varufOrsaljning direkt till hemmet via Internet. 
• Samtal via Internet. 
• E-post, data och World Wide Web via mobiltelenatet och tradlOsa fOrbindelser till hemmen 
och fOretagen for anslutning till fasta telekommunikationsnat. 
• Datatjanster via digitala radio/TV-plattformar. 
• Onlinetjanster i kombination med TV via sadana system som t.ex. webb-TV och leveranser 
via digitala satelliter och kabelmodem. 
• Webbutsandningar av nyheter, sport, konserter och andra audiovisuella tjanster. 
Ovanstaende ar konkreta exempel pa utvecklingen av informationssamhallet i Europa. De ger 
en bild av dess mojligheter att inverka pa varje medborgares tillvaro. De belyser ocksa de 
stora forandringar som sker nar det galler omfattningen och mangfalden hos traditionella 
telekommunikations- och mediatjanster. 
Konsekvenserna av denna utveckling ar omfattande. Konvergensen handlar inte bara om 
teknik. Det ror sig aven om tjanster och om nya former for handel och for samverkan med 
samhallet. De forandringar som beskrivs i denna gronbok har potential att avsevart fOrbattra 
livskvaliteten for Europas medborgare, att battre integrera Europas regioner med den 
europeiska ekonomin och att gOra fOretagen effektivare och konkurrenskraftigare pa 
varldsmarknaden och pa de nationella marknaderna. 
Uppkomst av nya tjanster och vidareutveckling av befintliga tjanster forvantas utvidga 
informationsmarknaden som helhet och skapa nya kanaler till medborgarna, baserat pa 
Europas rika kulturarv, dess innovationspotential och dess kreativitet. 
Den globala karaktaren hos dagens kommunikationsplattformar, i synnerhet Internet, ar en 
nyckel till en vidare integrering av varldsekonomin. Detta kommer att innebara mojligheter och 
utmaningar inte bara for Europeiska unionen utan ocksa for vara grannar i centrala och ostra 
Europa, Medelhavsomradet och mer generellt for u-landerna. Samtidigt mojliggor den laga 
kostnaden for anslutning till World Wide Web att foretag av alla storlekar kan na ut bade 
regionalt och globalt och att konsumenterna kan atnjuta ett bredare urval varor och tjanster. 
Globaliseringen kommer darfor att vara huvudtemat inom den framtida utvecklingen i och med 
att forandringarna i Europa aterspeglas i utvecklingen varlden Over. 
Om Europa kan tillvarata dessa forandringar genom att skapa en miljO som understOdjer 
snarare an haller tillbaka fOrandringsprocessen kommer vi kunna astadkomma en kraftfull 
drivkraft for sysselsattning och tillvaxt, Okade valmOjligheter tor konsumenterna och en storre 
kulturell mangfald. Om Europa misslyckas med detta eller inte klarar av att gora det tillrackligt 
snabbt, ar det stor risk att vara fOretag och medborgare kommer hamna pa efterkalken under 
den informationsrevolution som omfattar fOretag, anvandare och regeringar varlden Over. 
Regeringarna och ledande politiker kommer att ha en nyckelroll nar det galler att sakerstalla 
en sadan miljO. Vid sidan av den lagstiftning som denna grOnbok framforallt inriktar sig pa, 
ii 
kommer det emellertid att aven fortsattningsvis kravas insatser for att ge den europeiska 
arbetskraften de kunskaper som informationssamhallet kraver, vilket konstaterades under det 
senaste toppmotet om sysselsattningen. Ett fortlOpande stOd bOr ges till forsknings- och 
utvecklingsverksamhet. Regeringarna, de regionala och lokala myndigheterna och de 
europeiska institutionerna maste ga i spetsen och till fullo ta till sig den teknik och de tjanster 
som mOjliggOrs genom konvergensprocessen. 
Framtidens regelverk kommer att vara mycket viktigt. Europeiska unionen har redan utvecklat 
ett omfattande ramverk med regler tor overgfmgen inom telekommunikationssektorn fran 
monopol till full konkurrens fran den 1 januari 1998. Bestammelser f6r en inre marknad f6r 
radio och TV har ocksa tagits fram. Arbetet med att utforma lamplig lagstiftning maste vara 
fast fOrankrat i redan uppnadda resultat. Samtidigt utgor denna grOnbok en milstolpe eftersom 
den tar upp fragor bortom tidsfristens utgang 1998 och utvarderar effekterna inom de sektorer 
som pfiverkas av konvergensen. 
I denna grOnbok havdas att utvecklingen av nya tjanster kan hammas pa flera olika satt, bl.a. 
genom regleringar pa olika nivaer av marknaden. Det finns dock olika asikter om i vilken man 
nuvarande lagstiftning ar lampad for den fcranderliga miljOn. En synpunkt ar att utvecklingen 
av nya produkter och tjanster bromsas pa grund av osakerheter nar det galler regelverket. De 
befintliga reglerna har definierats far nationella forhallanden, utan hansyn tagen till digital 
teknik och multimedia, men tjansterna har i okad grad borjat skara tvars igenom de olika 
traditionella sektorerna och de geografiska granserna och de kan nu tillhandahallas via flera 
olika plattformar. Detta ifragasatter motiven bakom reglering av de olika sektorer som 
paverkas av konvergensen. De som foresprakar detta synsatt havdar att osakerheten nar det 
galler regleringar hammar investeringsviljan och forsamrar utvecklingen av 
informationssamhallet. 
Enligt ett alternativt synsatt begransar den specifika karaktaren hos de olika sektorerna 
utrymmet for konvergens inom tjanstesektorn. Man havdar aven att mediaindustrins roll som 
barare av vissa sociala, kulturella och etiska varden inom vart samhalle ar oberoende av 
vilken teknik som kravs for att na tram till konsumenten. Detta skulle innebara att regleringen 
av ekonomiska villkor och reglering av tillhandahallande av informationstjanster borde 
separeras for att sakerstalla effektivitet och kvalitet. 
Dessa fragor behaver debatteras och IOsas. Losningarna maste ta hansyn till alla intressen 
inom de olika sektorer som paverkas av konvergensen. Samtidigt kommer mOjligheterna till 
fOrandring att upplevas pa olika satt och pa olika plan (inom t.ex. teknik, industrin, tjanster och 
marknader). Medan Overgangen till digital teknik innebar att konvergensen har kommit langt 
inom det tekniska omradet utgar denna gronbok inte automatiskt fran att konvergens pa ett 
plan oundvikligen leder till samma grad av konvergens pa andra plan. Det tas heller inte tor 
givet att konvergensen inom teknik, industri, tjanster och marknad nOdvandigtvis innebar ett 
behov av en enhetlig lagstiftning. 
!~•tten: • Gr6nboken 
Denna grOnbok har tillkommit som ett svar pa kravet pa debatt. Den har en medvetet 
fragestallande karaktar. Den innehaller analyser av olika fragor, redogorelser for olika 
valmOjligheter och fragestallningar for offentliga kommentarer. Pa det har stadiet tas inte 
stallning och inga slutsatser dras. 
I kapltel I och II analyseras konvergensfenomenet -dess tekniska underbyggnad, nuvarande 
utveckling pa marknaden och dess mojliga inverkan pa telekommunikations-, media-och 
informationstekniksektorerna. 
I kapitel Ill faststalls faktiska och potentiella hinder tor denna tekniska utveckling och 
utvecklingen av marknaderna. Vissa av dem aterspeglar aktuella fragor som har att gOra med 
marknad och industri inom de sektorer som paverkas av konvergensen, medan andra hinder 
uppstar pa grund av den nuvarande regleringen. Vissa av dessa fragor har redan behandlats 
inom ramen for olika gemenskapsinitiativ (t.ex. nar det galler immateriell egendom, agande av 
media, elektronisk handel och digitala signaturer) och om sa ar fallet preciseras det aktuella 
iii 
initiativet. I andra fall utgor dessa hinder en utgangspunkt for bedomning av eventuella behov 
att anpassa nuvarande lagstiftning mot bakgrund av konvergensfenomenet. 
I kapitel IV fOrs en narmare diskussion om fragor som sammanhanger med nuvarande och 
tankbar framtida lagstiftning eller inriktning. Dessa fragor ar uppdelade pa atta storre 
omraden: 
• Definitioner 
• Tilltrade till marknaden och licensiering 
• Tillgang till nat, system med atkomstkontroll (villkorad tillgang) och innehall 
• Tillgang till frekvensspektrumet 
• Standarder 
• Prissattning 
• Enskilda konsumentintressen 
Kapitlet avslutas med en diskussion om mal i allmanhetens intresse, mojligheter till tankbara 
framtida modeller for lagstiftning samt fragor som har uppkommit pa internationell niva. 
Slutligen faststalls i kapitel V ett antal principer for framtidens lagstiftningspolitik inom de 
sektorer som paverkas av konvergensen och tankbara mojligheter for framtida reglering som 
en utgangspunkt for diskussion. 
Kommissionen tror att perioden pa fem manader for offentligt samrad kommer att ge utrymme 
tor ett stort deltagande och en bred debatt kring sadana fragor som ar viktiga for 
medborgarna, foretagen och for informationssamhallets vidare utveckling. Synpunkter kan 
skickas in per post eller elektroniskt, och under debatten kommer det att finnas tillgang till en 
sarskild webbsida med kommentarer1
• Det kommer ocksa att hallas offentliga utfragningar 
under denna samradsprocess. Pa grundval av de yttranden som tas emot kommer 
kommissionen att utarbeta ett meddelande i juni 1998. 
Denna gronbok ar ett steg i riktning mot att sakerstalla konvergensens fordelar for den sociala 
och ekonomiska utvecklingen i Europa. Kommissionens junimeddelande som kommer att 
presentera resultatet av det offentliga samradet kommer att mojliggora for Europaparlamentet, 
Ministerradet, Ekonomiska och sociala kommitten och Regionala kommitten att ta politisk 
stallning och faststalla tydliga mal infer framtidens politik. 
Gronboken inleder en ny fas i Europeiska unionens politiska installning till 
kommunikationsmiljOn. Den utg6r darfdr en viktig bestandsdel i det dvergripande ramverk som 
upprattas for att stodja utvecklingen av ett informationssamhalle. Till grund ligger de 
nuvarande fOrdelarna hos bestammelserna fer telekommunikationer (som inleddes genom 
1987 ars banbrytande grdnbok om telekommunikationer2) och media (som inrattades genom 
olika lagstiftningsinitiativ inom gemenskapen). Grcnboken bygger pa dessa resultat och ger 
alla berOrda parter en mcjlighet att yttra sig over hur man, med hansyn till den 
kommunikationsmiljd som kommer att rada efter 1998, b6r utforma framtidens bestammelser 
tor de sektorer som paverkas av konvergensen. 
Detta fOrsta steg ar avsett att bana vagen for utveckling av en lamplig utformning av 
bestammelser som kommer att gOra det lattare att ta till vara de m6jligheter som 
informationssamhallet kan erbjuda Europa och dess medborgare i samband med att vi gar in i 
2000-talet. 
1.www-adressen ar http:llwww.ispo.cec.be/convergencegp. Bade skriftliga och elektroniska synpunkter kommer att 
finnas tillgangliga i skriftlig form samtidigt som meddelandet om resultatet av samradet offentliggtirs, med reservation 
for begaran om sekretess. 
2 KOM(87) 290 slutlig 
iv 
lnledning 
1. Konvergensbegreppet -Definition av dess omfattning 
2. Teknikens roll 
3. Nuvarande marknadsutveckling 
4. Sammanfattning och fragor 
II. , ,: J<pnve,rgensens betydelse fOr berOrda sektorer 
1. De sociala och ekonomiska sammanhangen 
2. 
3. 
4. Marknadstendenser 
Konsumentperspektivet 
Sammanfattning och fragor 
Befintliga hinder 
2. Potentiella hinder 
3. Fraga 
1. Problem for nuavarande regelverk 
2. Att bemastra hindren -Fragor som ror reglering 
3. Att uppfylla mal som tillgodoser allmanhetens intresse 
4. · Alternativ for framtida lagstiftning 
5. 
1. 
2. 
3. Fragor pa internationell niva 
R@IQc,.,~e,matlv•ttsr:tramtlden 
Principer for framtidens regleringspolitik 
paverkas av konvergensen 
Alternativ for utveckling av regleringen 
Tidsplan for framtida atgarder 
4. Slutsatser 
v vi 
1 
8 
15 
19 
34 
in om de sektorer som 
38 
nlednlng 
lnformationssamhallet bOrjar bli verklighet. Dess 
utveckling drivs av de snabba tekniska 
forandringar som omvandlar informations­
industrin. Omvandlingens art och hastighet kan 
innebara nya utmaningar for dem som utformar 
politiken. 
En av de viktigaste faktorerna ar den Okade 
anvandningen av samma typ av teknik inom 
olika sektorer, i synnerhet inom telekom­
munikations-, media- och informations­
tekniksekton (IT-sektorn). Ett bevis for denna 
konvergens har dykt upp pa senare ar i och med 
utvecklingen av Internet och genom de befintliga 
natens Okade kapacitet som innebar att de kan 
erbjuda bade telekommunikationstjanster och 
radio-och TV-tjanster. 
Konvergensfenomenet ar en relativt ny 
fOreteelse och det finns flera olika uppfattningar 
om dess innebOrd fer samhallet och det 
ekonomiska livet. Det rader stor enighet om att 
utvecklingen av digital elektronik och 
programvaror skapar teknisk potential for nya 
satt att leverera och anvanda av 
informationstjanster. Meningarna gar emellertid 
isar nar det galler i vilken omfattning denna 
utveckling kommer att forandra befintlig 
verksamhet och vilka tidsperspektiv det handlar 
om. Vissa tror att konvergensen kommer att leda 
till en total och snabb omvandling av befintliga 
telekommunikations-, media-och informations­
tekniktjanster pa sa satt att dessa sektorer, som 
i dag utgor separata grupper, kommer att slas 
samman och att de tidigare sa klart markerade 
granserna mellan dessa sektorer kommer att 
suddas ut. 
Andra tror att specialiseringen inom de olika 
sektorer som finns idag kommer att begransa 
omfattningen for tjansternas konvergens och att 
mediaindustrin har en roll som barare av sociala, 
kulturella och etiska varden i vart samhalle 
oberoende av vilken teknik som utnyttjas f6r att 
na fram till konsumenten. Detta innebar att 
regleringen av ekonomiska villkor och av 
innehallet i informationstjansterna bOr separeras 
f6r att garantera effektivitet och kvalitet. Andra 
tror att, om detta verkligen sker, kommer 
utvecklingen att stracka sig over ett langre 
tidsperspektiv. 
Det star anda klart att konsekvenserna av denna 
utveckling kan vara langtgaende. Framvaxandet 
av nya tjanster fOrvantas expandera hela 
informationsmarknaden. Detta kommer att ge 
nya mOjligheter till ekonomisk tillvaxt och 
sysselsattning. Pa samma gang kommer den 
nya miljOn for kommunikationstjanster ocksa att 
ge mOjligheter till 6kad livskvalitet f6r de 
vi europeiska medborgarna genom att 
konsumenternas valmOjligheter ekar, 
m6jligheten att utnyttja informationssamMllets 
f6rdelar blir st6rre och den kulturella mangfalden 
framjas. 
Denna utveckling ar darter positiv for Europas 
ekonomiska och sociala utveckling och bar 
uppmuntras. Den allmanna politiken maste se till 
att fOrhallandena ar sadana att konvergensens 
underlattas, for att sakerstalla att m6jligheterna 
tas tillvara pa ett lampligt satt. 
Vad som nu behOvs ar en bred och djup debatt 
angaende konvergensfenomenet och dess 
betydelse, som ett bidrag till att ta tram en sadan 
politik. Malet tor denna gronbok ar att inleda en 
sadan debatt. 
Debatten maste sattas in i sitt sammanhang i 
ferhallande till andra viktiga gemens­
kapsatgarder inom telekommunikations, media­
och informationstekniksektorerna. Denna debatt 
ar sarskilt viktig for den nya situation inom 
kommunikationsomradet som uppstar i samband 
med avregleringen av tjanster och infrastruktur 
inom telekommunikation den 1 januari 1998. 
Den process som inleds genom grOnboken bOr 
sakerstalla att full hMsyn kan tas till 
konvergensens betydelse inom denna sektor 
under den Overgripande granskningen av 
effektiviteten hos 1998 ars atgardspaket for 
telekommunikationerna (som skall ske i slutet av 
ar 1999). Den granskning av kabel-TV-sektorn 
som genomfOrs mot bakgrund av avregleringen 
och narmare bestamt som en feljd av de 
ataganden som anges i kabel­
televisionsdirektivet3 och direktivet om full 
konkurrens4 (telekommunikationer) behandlas 
ocksa i ett sarskilt meddelande fran 
kommissionen. Granskningen syftar till att skapa 
en Op pen och konkurrensframjande 
marknadsstruktur fer tillhandahallande av nat tor 
telekommunikationer och kabel-TV vilket kan ha 
star betydelse f6r de marknader som paverkas 
av konvergensen. Detta kommer i synnerhet att 
uppmuntra konkurrensen och f6rhindra att vissa 
fOretag far positioner som g6r det omojligt eller 
mycket svart f6r andra fOretag att komma in pa 
omradet. Star konkurrens inom dessa omraden 
kommer att stimulera utvecklingen av innovativa 
nya tjanster som kommer att gynna 
konsumenterna inom Europeiska gemenskapen 
och ge den europeiska industrin och 
tjansteleverantOrerna kunskaper for att kunna 
konkurrera pa de glo9ala marknaderna. 
3 Kommissionens direktiv 95/51/EG. EGT L 256. 
26.11.1995. 
4 Kommissionens direktiv 96/19/EG, EGT L 74, 22.3.1996. 
En grundlaggande marknadsstruktur med 
konkurrensinriktning mbte sakerstallas. For 
narvarande kan nya marknader utvecklas snabbt 
och kommer i huvudsak att ha global omfattning 
och dartor ar denna grOnbok angelagen. Om 
gallande regelverk i de enskilda 
medlemsstaterna eller inom EU inte ar anpassat 
till utvecklingen pa dessa nya marknader och till 
och med hindrar deras utveckling, kan det 
innebara konkurrensmassiga nackdelar i 
fOrhallande till de mer flexibla globala 
konkurrenterna. Detta skulle kunna innebara ett 
minskat intresse fran konsumenternas sida, 
genom att valmOjligheterna begransas och 
konsumenternas fOrtroende far de nya tjansterna 
fOrsvagas. Det skulle ocksa kunna innebara 
negativa konsekvenser tor den ekonomiska 
tillvaxten och skapandet av sysselsattning i 
Europa. 
GrOnboken redogor for konvergensfenomenet 
och koncentrerar sig pa tillhandahallande av 
tjanster och de nat som anvt:inds tor 
overfOringen. Den tar ocksa upp hur 
konvergensen kan komma att paverka bade 
utformningen av och innehallet i regelverket. 
Aven om grOnboken tar upp vissa aspekter av 
lagstiftningen om tjanster, kommer ytterligare 
initiativ inom detta omrade inte att paverka 
kommissionens pagaende arbete eller 
genomforandet av befintlig gemens-
kapslagstiftning. 
I grOnboken tas ingen definitiv stallning nar det 
galler ny reglering men det medges att 
konvergensen kan leda till mindre reglering av 
telekommunikations- och mediasektorerna och 
att den inte bOr leda till storre reglering inom 
sadana omraden som IT-sektorn. Snarare gors 
en analys av konvergensfenomenet som ett 
faktum pa marknaden; fragor om reglering som 
uppstar genom denna utveckling tas upp och 
olika fragestallningar rorande dessa amnen 
framstalls. 
vii Alla berorda parter inbjuds att bidra till debatten 
genom att besvara dessa fragor och presentera 
sina synpunkter. Tidsperioden for denna 
diskussion ar faststalld till fem manader tran 
offentliggorandet av denna grOnbok. Den skall 
utmynna i en rapport om debattens resultat i juni 
1998. 
Debattinlagg kan skickas via e-post, fax eller 
post (i fyra exemplar) till: 
Europeiska kommissionen, GD XIII A4 
Attn. Mr. E. Lalor 
200 rue de la Loi, BU31 0/62 
B-1049 BRUSSELS 
Belgien 
Fax (+32 2) 296 9009 
och/eller 
Europeiska kommissionen, GD X C1 
Attn. Mr. G. Paulger. 
200 rue de la Loi, L-102 5/25 
B-1049 BRUSSELS 
Belgien 
Fax (+32 2) 299 9201 
och/eller 
E-post: :convergencegp@cec.be 
Etter diskussionen kommer utskrifter av gOras av 
alla inlagg om ingen begaran inges om att 
uppgifterna ar konfidentiella. En webbsida har 
oppnats for befordran av bade gronboken och 
mottagna inlagg. Webbadressen ar: 
http://www. ispo. cec. belconvergencegp 
Denna grOnbok innebar ett ytterligare steg mot 
fOrverkligandet av informationssamhallet i 
Europa. Den innehaller en undersOkning av ett 
antal viktiga politiska fragor som ror den 
huvudsakliga infrastrukturen inom telekom­
munikations-, media- och informations­
tekniksektorerna och som av praktiska skal 
anges som "berOrda sektorer" pa flera stallen i 
detta dokument. 
Daremot undersoks inte politiska fragor som re>r 
mer omfattande tjanster som kommer att bidra 
till att bygga upp informationssamhallet -t.ex. 
elektronisk handel, som omfattar en mangd olika 
verksamheter med potential att revolutionera 
flera olika sektorer allt fran detaljhandeln till 
resebranschen och finansiella tjanster. De 
politiska fragor som ror dessa mer omfattande 
tjanster innefattar sadana fragor dar man genom 
gemenskapens l:ltgarder redan har kommit langt, 
t.ex. nar det galler immateriella 
egendomsrattigheter, upphovsratt och liknande 
rattigheter, mediapluraslism, personlig integritet 
och dataskydd samt kryptering och digitala 
signaturer. De ingar som en del i det storre 
ramverk som vaxer fram for nya tjanster och 
verksamheter inom informationssamhallet. De 
anses darfor falla utanft>r gronbokens rackvidd 
och namns bara i ft>rbigaende nar det ar relevant 
for de fragor som tas upp. 
Gronboken koncentrerar sig istallet pa den 
bakomliggande infrastruktur som kommer att 
bidra till att ska pa och leverera 
informationssamhallets tjanster till kunderna. Det 
bestl:lr av system av komponenter, nat och 
tjanster som sammanhanger med de ber6rda 
sektorerna. Dessa system genomgar 
grundlaggande fOrandringar inom alla de tre 
sektorerna framft>rallt genom tillampning av 
digital teknik. Detta kommer sannolikt att inverka 
pa politiken och regleringen. 
Grt>nboken inriktar sig pa onlinetjanster och tar 
upp offlineverksamhet bara i den man det utgor 
en potentiell marknad for onlinetjanster. 
GrOnboken behandlar mer omfattande framtida 
tendenser och forsoker inte att definiera 
marknader ft>r tillampning av gemenskapens 
konkurrenslagar. Det gar inte att pa fOrhand med 
hjalp av de standpunkter som diskuteras i denna 
gre>nbok bedoma kommissionens stallnings­
taganden enligt konkurrensreglerna vid 
utvarderingen av aktuella eller framtida fall. 
Ur detta perspektiv ges i kapitel I en beskrivning 
av konvergensfenomenet och den tekniska 
utveckling som ligger bakom det. Har redogors ocksa for den aktuella utvecklingen inom 
marknaden och hur leverantorer, tillhandahallare 
av tjanster samt konsumenter reagerar infe>r den, 
for att fa en uppfattning om i vilken riktning 
framtida fe>randringar eventuellt kommer att rora 
sig. Precis som vid alla bede>mningar av nya 
marknader kommer man att fa de fdrsta 
indikationerna pa hur saker och ting kan komma 
att utvecklas fran verksamheten hos 
leverant6rerna och hos dem som tillhandahaller 
tjanster. Deras reaktioner modifieras av 
konsumenternas reaktioner som maste 
acceptera och ta till sig de nya tjansterna innan 
marknaderna kan bli verklighet. 
1.1 Konvergensbegreppet -definition av dess 
omfattning 
Konvergensbegreppet ar svart att definiera exakt 
men uttrycks i allmanhet enligt fOljande: 
• M6jligheten att via olika natplattformar 
overfora i grunden samma typ av tjanster, 
ell er 
• Sammanf6randet av olika utrustningar f6r 
konsumentbruk, t.ex. telefon, television och 
persondator. 
Det sistnamnda begreppet ar det som anvands 
oftast i popularpressen. Det ar lattbegripligt for 
konsumenterna och aterspeglar dessutom den 
kamp som pagar mellan data-, telekom­
munikations- och radio/TV-industrin nar det 
galler kontrollen over framtidens marknader. 
Trots den allmanna bilden ar konvergensen idag 
mycket mindre omfattande nar det galler 
konsumenternas utrustningar an i fraga om 
naten. Telekommunikationsoperate>rerna kan 
redan nu erbjuda audiovisuell programmering 
e>ver sina nat (om an pa experimentstadiet) och 
har blivit viktiga aktorer nar det galler 
tillhandahallandet av Internet och av 
grundlaggande infrastruktur. Radio/TV har under 
nagra ar tillhandahallit datatjanster over sina nat 
och dessa tjanster kommer att utvidgas under de 
narmaste 12-18 manaderna genom 
me>jligheterna till digital overft>ring av bade radio 
och TV och med hjalp av interaktivitet. 
Kabeloperatorerna tillhandahaller flera olika 
telekommunikationstjanster bl.a. rosttelefoni i 
vissa medlemsstater och borjar att utveckla 
kabelmodem for att kunna erbjuda snabbtillgang 
till Internet vid sidan av sina traditionella 
verksamheter, dvs TV-utsandningar. Forutom att 
tillhandahalla tjanster till allmanheten borjar 
bade ljud-och videoteknikerna att utvecklas 
inom "intranat" i foretagen sasom ytterligare ett 
medium for onlineoverforing av information. 
Liknande anvandningsomraden borjar dyka upp 
pa webbsidorna och riktar sig till en potentiell 
kundkrets5. 
Natplattformen och konsument-/anvandarmiljOn 
utgor tva bestandsdelar i den leverans- eller 
vardekedja som stracker sig fran skapande av 
innehall genom sammanstallning av innehall, 
tillhandahallande av tjanster till slutlig 
kundleverans (se fig. 1 ). vardekedjan ar ett 
anvandbart koncept for att analysera hur fOretag 
och marknader beter sig mot bakgrund av 
konvergensen. 
Id~ nm 
i1111~h?1ll 
Anskaffning llV Anpassnlng 
mlrllning P1atttorm 
anslulmng 
FunlrtJon Leverans Kontroll av 
Fig. 1: Vardekedjan 
ldag tenderar fOretagen att verka inom en eller 
flera delar av vardekedjan. Vissa havdar att en 
konvergens kommer att innebara att manga av 
dagens aktorer kommer att overvaga att utvidga 
sina verksamheter utover basverksamheterna 
och menar att denna tendens redan idag ar 
markbar genom vissa fusioner och forvarv ( se 
nedan). 
MOjligheterna till forandring till foljd av 
konvergensfenomenet ar markbara pa tre olika 
plan (teknik, industri samt tjanster och 
marknader) (se fig. 2) aven om det inte gar att 
utan vidare utga fran att konvergens pa ett plan 
automatiskt kommer att leda till samma grad av 
konvergens pa andra plan och inte heller att 
konvergensen inom tekniken, industrin, 
tjanstesektorn eller marknaderna nOdvandigtvis 
kommer att framkalla ett behov av ett enhetligt 
regelverk. 
Den tekniska konvergensen, dar ovan angivna 
exempel ar belysande, grundas pa en 
gemensam anvandning av digital teknik inom 
systemen och naten i samband med leverans av 
tjanster. Sasom framgar av avsnitt 1.2 ar den 
tekniska konvergensen redan ett faktum och de 
standiga tekniska framstegen kommer att 
ytterligare konsolidera processen langs de olika 
momenten i vardekedjan. 
Se Webcasting and convergence: Policy implications. 
CECO, DSTl/ICCPfTISP(97)6. Offentliggorande 
december 1997. 
2 Politik och reglering 
Tjlnster och marknader 
lndustrisamarbete och fusloner 
Fig. 2 Konvergensstadier 
Det ar ocksa svart att exakt ange vilka tjanster 
som uppstar genom konvergensen. Det kommer 
att uppsta manga nya tjanster genom de 
tekniska framstegen inom vissa givna sektorer 
och manga kommer eventuellt inte alls att vara 
ett resultat av sektoroverskridande 
verksamheter. Andra verksamheter kommer att 
uppsta som ett direkt resultat av en korsvis 
befruktning mellan olika sektorer, t.ex. 
telekommunikationer och radio/TV. Nar det ror 
sig om det senare kommer begreppet 
"konvergerande tjanster" att anvandas i detta 
dokument. Vid mer allmanna hanvisningar 
kommer gronboken helt enkelt att anvanda 
begreppet "nya tjanster" utan att ge en exakt 
definition. 
1.2 Teknlkens roll 
Denna gronbok inriktar sig inte i fOrsta hand pa 
tekniken, utan snarare pa nya verksamheter och 
marknadsfenomen som mOjliggors genom den 
tekniska utvecklingen och forandrar det 
traditionella forhallandet mellan leverantor och 
konsument. Forstaelse for denna utveckling kan 
leda en till battre forstaelse for mojligheterna till 
forandring. 
Digital teknik som grund for konvergensen 
Sasom redan papekats ar den bakomliggande 
trenden att de berorda sektorerna alla anvander 
digital teknik. Digital teknik omfattar en mangd 
olika omraden som i allmanhet har anknytning till 
data-och telekommunikationsindustrin -digital 
miroelektronik, programvara och digital 
overforing. Genom att den bitvis anvands in om 
var och en av de berOrda sektorerna har denna 
teknik redan visat sin stora effektivitet, flexibilitet 
och kostnadseffektivitet och hur den kan Oka 
kreativiteten och framja innovationer. 
Datatekniken spelar nu en nyckelroll ifraga om 
utformningen av inneh~ll och produktion bade 
nar det galler film och radio/TV. Satten att 
producera, leverera och konsumera audiovisuellt 
material utvecklas. lnnehallet blir mer 
"anpassningsbart" sa att det kan anvandas i 
olika miljOer och levereras inom ramen for olika 
natinfrastrukturer. De grundlaggande bygg­
komponenterna ar MPEG-familjen med 
standarder for digital kodning av rorliga bilder6. 
Nar en bild en gang har kodats i detta format kan 
den sedan modifieras, manipuleras eller 
overforas pa samma satt som all annan digital 
information. Systemens och natens behandling 
av sadan information ar naturligtvis oberoende 
av vilken typ av kallmaterial det handlar om, vare 
sig det ar bild, ljud eller text. Den digitala 
kallkodningen utgor pa sa satt grunden till den 
tekniska konvergensen. 
Digital overfOring kan ske via radio/TV-nat, 
markkablar eller tradlOsa infrastrukturer. Nar det 
galler radio/TV-naten ar det viktigaste resultatet 
av digitaliseringen den omedelbara 
kapacitetsOkningen. Darmed farsvinner det 
problem som har begransat tillvaxten inom 
denna sektor allt sedan dess start. 
Processkraften och programvarorna bidrar 
ocksa till att standardisera anvandarnas 
utrustning, t.ex. set-topboxen. I och med att 
programvaran har blivit funktionell bidrar detta till 
att avhjalpa de problem som sammanhanger 
med hardvaruprodukternas livslangd vilket 
minskar marknadens trOghet och underlattar 
innovationer. Det ger ocksa dessa hjalpmedel en 
viss grad av intelligens vilket innebar att 
radio/TV-naten kan efterlikna den 
omstallningskapacitet som normalt finns hos 
telekommunikationer. Nar det t.ex. galler betal­
TV via satellit kan operatorerna idag tillgodose 
enskilda kunders behov genom system med 
villkorad tillgang som ofta kombineras med 
markbundna telekommunikationsnat som kan ge 
"hybrida" returlinjer for interaktiva tjanster. 
Nltteknlk for konvergens 
I och med att alternativa infrastrukturer tor 
telekommunikationer blir mer utbredda kommer 
hOghastighetsnat som baserar sig pa optiska 
fibrer i kombination med moderna servertekniker 
snart att pa ett kostnadseffektivt satt kunna ha 
en radio/TV-funktion7. De hOga datahastigheter 
och den spektrumeffektivitet som gar att na 
genom digital overforing Oppnar mOjligheten att 
leverera hOgkvalitativa ljud-och videosignaler 
inom ett antal olika natinfrastrukturer. Sadana 
overfOringstekniker som smalbands-ISDN8, 
MPEG -Motion Picture Experts Group. En familj av 
standarder som gar fran MPEG-1 till MPEG-4 varav 
MPEG-2 (studiokvalitets-TV och ljudkanaler med 
multipel cd-kvalitet) i:lr vanligast. 
Dvs. att samma innhall distribueras till flera anvandare, 
men pa deras egen begaran, och inte nodvandigtvis 
samtidigt. 
ISDN Integrated Services Digital Network. 
Smalbandsversionen har standardiserats under de 
senaste 30 aren av Telecommunications Operators som 
3 xDSL9 och ATM10 kommer att sakerstalla att 
bade befintliga och nya infrastrukturer kan 
anvandas for overfOring av de nya tjansterna. 
Kapaciteten hos de befintliga naten okar ocksa 
genom de kompressionstekniker som ingar i 
MPEG-standarden vilket innebar att Mt med 
begransad overfOringskapacitet kan leverera 
tjanster som tidigare ansags mOjliga att overfora 
endast via mer avancerade och dyrare 
bredbandsinfrastrukturer. 
ATM ar mycket intressant som Overforingsteknik 
for multimedia. Det ar en hOghastighetsteknik 
dar aterutsandningen sker via celler som kan 
overfOra telekommunikationstrafik av olika slag 
(rest, data, video) pa samma nat, och som har 
konstruerats av ITU som utgangspunkt for 
bredbands-ISDN, efterfoljaren till dess 
smalbandsmotsvarighet. 
Denna fortgaende konkurrens mellan olika typer 
av teknik kan forandra forutsattningarna for olika 
ansatser vilket gor det svart att saga nagonting 
om morgondagens natuppbyggnad. Detta ar 
kanske ett relativt litet problem eftersom dagens 
anvandningsomraden och tjanster i okad grad 
blir oberoende av den bakomliggande 
infrastrukturen. 
lnternettekniken leder tram till ett oberoende 
av plattformar 
Det mest relevanta exemplet pa ett sadant 
plattformsoberoende ar lnternetprotokollet (IP). 
IP har utvecklats till det natprotokoll som faktiskt 
anvands for Internet, och som kan dirigera och 
transportera allt inom multimedietjanster (text, 
bild, video och ljud). IP anvands aven tor 
intranatprodukter och tillhandahaller en 
infrastruktur for olika anvandningsomraden for 
multimedia inom toretag eller andra slutna 
anvandargrupper. 
Internet kan bast beskrivas som ett nat 
bestaende av olika nat som ar inbordes 
hopkopplade enligt Oppna villkor dar man 
ville digitalisers anvandarnatet. Den langa 
utvecklingstiden har inneburit en risk for teknisk 
fOraldring som dock har kompenserats tack vare annan 
teknik (framf<>rallt datakompression) och framvaxandet 
av lampliga anvandingsomraden (i synnerhet Internet). 
9 xDSL -x-Digital Subscriber Loop dar x syftar pa den 
teknik som for narvarande gaiter. Detta ar teknik som 
utnyttjar befintliga kopparkablar in om 
telekommunikationsnaten for snabb dataoverfOring. 
ADSL (dar A star for asymmetrisk) ADSL (A for 
Asymmetric) har t.ex. en hastighet pa 1,5 Mbps 
nedstroms och HDSL (dar H star for Mghastighet) en 
hastighet pa 6 Mbps. Den bbrjar nu ersattas av 
snabbare tekniker. 
10 ATM -Asynchronous Transfer Mode, en snabb 
omkopplingsteknik som anvands pa grundlaggande 
transportniva. Den skiljer sig fran tillampningsprotokoll 
pa hogre nivaer som t.ex. IP (lnternetprotokollet) som 
kan fungera ovanpa transportprotokoll, t.ex. ATM. 
anvander IP som vanligtvis kOrs via 
overfOringslankar som inhyrs fran 
telekommunikationsoperatorer (TO). Detta har 
utvecklats mycket snabbt under det senaste 
decenniet ur ett start nat sponsrat av stat och 
universitet, med en grundkapacitet pa 56Kb/s 
1986 som Okades till 45 Mb/s 1993 och 155 
Mb/s 1996. Denna enorma kapacitetsOkning hos 
lnternets infrastruktur har skett pa grund av den 
enastaende stegringen av antalet personer som 
anvander Internet och pa grund av det stora 
utbudet av tillampningar och programvara som 
har utvecklats inom detta omrade. 
Den Oppna, obundna formen hos lnternets 
standarder har gjort det latt for foretagen att dra 
fOrdel av och bygga vidare pa de framsteg som 
har gjorts av andra inom naringslivet. Manga 
skulle t.ex. kunna havda att den snabba 
utvecklingen av World Wide Web har fOrstarkts 
av den Oppna installning till utvecklingen av 
webblasare (browser) som finns bland 
distributorer som Netscape, Microsoft och Sun. 
Internet kommer att forbattras ytterligare som ett 
redskap for multimedieOverfOring genom att de 
som tillhandahAller lnternettjanster torvantas 
utveckla flera battre eller nya protokoll inom de 
narmaste tre aren. 
Denna kortfattade oversikt av den mest 
framtradande tekniska utvecklingen ar inte 
avsedd att vara uttommande utan skall ge en 
bild av teknikens roll som en drivande kraft 
bakom fOrandringarna. Tekniken utvecklas hela 
tiden. Dess anvandning inom innovativa tjanster 
och overfOringen av dessa tjanster till 
marknaden lovar annu mer dramatiska 
forandringar i framtiden. 
1.3 Nuvar•Qd,.,,)narknadsuwec~lng · 
Viktiga forandringar sker nu genom att ny teknik 
anvands inom enskilda sektorer vilka 
presenteras nedan. Dessa forandringar ar inte i 
sig nagot bevis pa konvergens men om, som 
tidigare har namnts, en teknik blir allmant 
anvand kan detta utgora en grund for 
konvergens. 
Digital-TV och digitala audiotjanster 
forandrar dagens audiovisuella miljo 
I bOrjan av 1990-talet blev det tydligt att den 
digitala tekniken kunde bli ett effektivt och billigt 
satt att overfOra TV-och radiosignaler. Av 
sarskilt intresse var mojligheten att tillhandahalla 
manga tier kanaler inom samma infrastruktur 
(kabel-TV, satellitsandare, markbundna spektra) 
genom att anvanda digital kompression istallet 
for befintlig analog overfOring. 
lnom TV-sektorn har de digitala tjansterna 
nyligen bOrjat anvandas i Europa. Till grund tor 
detta ligger resultaten fran projektet Digital Video 
4 Broadcasting (DVB)11 och bestammelserna i 
direktivet om television utan granser, direktivet 
om TV-standarder och andra atgarder12. Andra 
lander runt om i varlden anvander ocksa DVB­
tekniken och europeiska standarder. De fOrsta 
kommersiella tjansterna bOrjade anvandas i 
Frankrike i april 1996. Etter detta foljde andra 
digitala tjanster snabbt efter och i skrivande 
stund finns det mer an 200 digitala lV-kanaler 
som riktar sig till tittare i Frankrike, Tyskland, 
Spanien, ltalien, Benelux och Norden. Man tror 
att det finns cirka en miljon digitala mottagare i 
bruk i Europa i dag, en siffra som i slutet av ar 
1998 kan vara fordubblad. 
Trots att vi befinner oss i den forsta 
utvecklingsfasen av denna marknad dyker det 
upp ett antal intressanta fenomen, som antingen 
ar nya for TV eller innebar en kraftig utveckling 
av tidigare funktioner, i och med att den digitala 
kompressionen pa ett kostnadseffektivt satt 
minskar kapacitetsbegransningarna. 
• Amnesinriktade program och tematiska 
kanaler TV/radiobolagen marknadsfor sina 
digitala tjanster i form av amnesinriktade 
program i olika programkanaler. De 
kompletterar de mer allmanna lV-kanalerna 
med tematiska kanaler som inriktar sig pa 
nyheter, sport, filmer etc. vilket erbjuder 
tittarna flera valmojligheter och tacker 
omraden som kan vara av sarskilt intresse for 
dem. De tematiska kanalerna ar, vilket har 
kunnat markas redan under den analoga 
perioden, fardiga att utokas och kan med 
hjalp av den digitala tekniken na upp till annu 
mer forfinade nivaer av segmentering. Dessa 
kanaler behaver en bredare publik for att bli 
ekonomiskt lonsamma. Ett satt att uppna 
detta kan vara genom att driva verksamhet 
som tacker hela Europa. 
• Bestallvideo (Near Video-on-demand) -
Tillgangen till stor overforingskapacitet till 
rimliga priser kommer snart att mojliggora 
tjanster sasom "near video-on-demand" 
(NVOD) dvs. bestallningsvideo som sands 
med sma tidsforskjutningar. 
11 DVB ar ett organ som bestar av mer an 200 
organisationer fran 30 lander i och ovriga varlden och 
omfattar sandare (bade offentliga och privata), tillverkare 
(av utrustningar till enskilda och foretag), operatorer (av 
satellit-, kabel-och marknat) och lagstiftare. DVB har 
definierat en fullstandig uppsattning specifikationer for 
digitala TV-utsandingar, daribland kabelsystem, 
satellisystem, marksystem och overforingssystem for 
mikorvagsradio. Dessa specifikationer har darefter 
6verforts till ETSl-standarder. 
12 Direktivet om Television utan granser fran 1989 
(89/552/EEG) i:indrades nyligen genom direktiv 
97/36/EG. Direktivet om Televisionsstandarder 
(95/47/EG) antogs i oktober 1995. 
Exempel: 60 satellitkanaler sander tio 90-
minutersfilmer samtidigt dar varje inslag startar 
med 15 minuters interval/. 
• A vgift per visning (Pay-per-view) -Det ar 
pa motsvarande satt mojligt att marknadsfora 
sarskilda evenemang eller bioforevisningar 
som individuella abonnemang. Sadana 
tjanster dar man betalar per visning har 
funnits i Storbritannien i analoga kanaler 
(boxningsvarldsmasterskap) och Spanien i 
digitalt format (ligafotboll). Den digitala TV:ns 
storre kapacitet mOjliggor parallella 
utsandningar av flera sadana evenemang 
( det basta exemplet ar matcher fran 
fotbollsligorna) som ger tittarna valfrihet att se 
ett visst evenemang enligt systemet "avgift 
per visning". 
Dessa fenomen som innebar en vasentlig 
avvikelse fran de klassiska schemalagda 
utsandningarna kan forbattra konsumenternas 
valmOjligheter. Eftersom en "digital kanal" till sin 
natur ar mer flexibel an en analog kanal kan den 
dessutom erbjuda andra tjanster i form av data, 
grafik, rOrliga bilder eller kombinationer av dem. 
Den digitala TV:n delar dessa egenskaper med 
digitala ljudutsandningar och kan ocksa erbjuda 
sina lyssnare en ljudkvalitet som ligger nara CD­
kvalitet. Genom utsandning av multimediedata 
finns redan for nedladdning i dataprogram, bl.a. 
videospel, datafiler och direkt tillgang till Internet 
fran TV-apparaten eller en natdator. 
Exempel: Hughes Olivetti Telecom introducerade 
under 1996 en tjllnst f6r tillgang till Internet via sate/lit 
-DirecPC. Den kan kopp/a upp cirl<a 2000 webbsidor 
i Europa till Internet med hastigheter som ar upp till 
20 ganger snabbare an via konventionella modem. 
Den digitala radian erbjuder spannande 
mOjligheter att kombinera radian med bilder eller 
tankar till webbplatser dar man saljer CD-skivor 
eller biljetter till band som fOrekommer i 
utsandningarna13• Radio/TV-bolag som CNN och 
BBC har bOrjat gOra. delar av sina sandningar 
tillgangliga pa Internet och utvidgar darmed sin 
normala geografiska sfar samtidigt som en ny 
generation av webbsandare dyker upp som 
sander ut vissa evenemang direkt, t.ex. sport, 
konserter och stOrre handelser. 
Exempe/: De senaste irUlndska valen kunde f6/jas av 
irli!indska medborgare direkt 6ver he/a valden via en 
webbsandningssida (www.itv.com). 
Andra innovationer inom radio/TV-omradet ar 
bredbilds-TV i 16:9-format och tekniska 
mOjligheter att kunna skapa bilder med hogre 
upplosning. 
13 Radio with Images, Financial Times, 11 november 1997. 
5 Avreglering av telekommunikationerna okar 
valmojligheterna och sanker priserna 
Plt mindre an tio ar har den europeiska 
telekommunikationssektorn upplevt en radikal 
omvandling fran att vara ett stelbent och 
ineffektivt monopol till en sektor med star 
konkurrens dar tjanster och infrastrukturer 
torvantas bli helt avreglerade i de fiesta av 
medlemsstaterna fran och med januari 1998. 
Denna omvandling beror delvis pa en tidigare 
konvergens mellan telekommunikationssektorn 
och datasektorn tor mer an tio ar sedan. Den 
tekniska konvergensen gav snabbt upphov till en 
konvergens av marknader och tjanster vilket gav 
ett mervarde i form av innovativa tjanster som 
lanade element fran bada sektorerna och som 
gjorde det mojligt att utvidga datorkraften utanfor 
den direkta geografiska lokaliseringen. 
Traditionen av kraftig reglering inom telekom­
munikationssektorn stod i skarp kontrast till den 
fria marknadsmiljo dar dataindustrin hade 
utvecklats och nar de fordes samman kravdes 
en viss rationalisering av dessa olika filosofier 
for att de nya tjansterna skulle kunna fa full 
utbredning. I 1987 ars gr0nbok14 drogs 
slutsatsen att en okad harmonisering och ett 
grad vis oppnande av telekom­
munikationsmarknaden skulle utgara den basta 
grogrunden for en sadan tillvaxt. De forsta 
atgarderna inleddes 1988 och det sista steget 
togs i samband med att man faststallde 
bestammelser om en helt avreglerad 
telekommunikationssektor per den 1 januari 
199815. Denna stegvisa process for avreglering 
av telekommunikationer och Oppnande av 
varldsmarknaden har redan inneburit avsevarda 
fOrdelar for manga foretag och konsumenter 
genom lagre priser, battre service och nya typer 
av tjanster. Trots detta fortsatter den allmanna 
prisnivan och -strukturen att ha en avgorande 
inverkan pa inrattandet av nya tjanster. 
Marknaden for mobiltelefoni ar sarskilt 
dynamisk. 
Exempel: Nara var tredje skandinav har en 
mobiltelefon och i Europa finns mer an 37 miljoner 
mobiltelfonanvandare. 
dessa mobilsystem infOrs multimedie­
komponenter i allt storre utstrackning. En av 
aspekterna pa marknadskonvergensen inom 
telekommunikationssektorn ar att konvergensen 
14 Mot en dynamisk europeisk ekonomi. Gronboken om 
utveckling av en gemensam marknad for 
telekommunikationstjanster och -utrustning, 
KOM(87)290, Bryssel, 30.6.1987. 
15 Kommissionens direktiv 96/19/EG och den lagstiftning 
som har antagits av Europaparlamentet och radet. Vissa 
forlangda overgangsperioder har beviljats tor vissa 
medlemsstater. 
mellan fasta teleinstallationer och mobiltelefoner 
i vissa medlemsstater och inom vissa 
befolkningsgrupper (t.ex. studenter eller 
smaforetagare) leder till att manniskor ersatter 
sina fasta teleabonnemang med mobiltelefoner. 
Detta praktiska exempel pa hur fasta nat och 
mobila nat konvergerar ar bara en del i en mer 
omfattande tendens mot full integrering av 
kabelanslutna och tradlOsa tekniker som ar 
huvudmalet for nasta generation av digitala 
mobila kommunikationssystem. Detta kommer 
att innebara att anvandarna erbjuds en plattform 
dar man kan ta emot en rad olika tjanster utan 
granser, t.ex. rostoverfOring, data, mulitimedia 
och audiovisuella tjanster varifran de an sands. 
Denna vision som ar av stor betydelse for alla 
sektorer som paverkas av konvergensen 
uppmarksammades fOrst i 1994 ars gronbok om 
mobiltelefoni16 och har alldeles nyligen 
aktualiserats i kommissionens tva meddelanden 
om allman mobilkommunikation17. 
Internet erbjuder nya tjanster till foretagen 
och allmanheten 
Det ar emellertid inom en tredje sektor som 
Internet har inneburit de mest rad~kala 
forandringarna. Internet ar bade den symboliska 
och huvudsakliga drivkraften bakom 
konvergensen. Natet ar ett medium for leverans 
till anvandare bade av befintliga tjanster (t.ex. 
elektronisk post, video, ljud, rosttelefoni) och helt 
nya tjanster (t.ex. World Wide Web). Det har 
snabbt utvecklats fran ett nat for staten och 
universiteten till en kraftfull kommunikations- och 
affarsplattform. Internet karakteriseras av en 
oovertraffad tillvaxttakt (en fOrdubbling av antalet 
anvandare varje ar) och har bOrjat att fa 
inflytande inom ett antal ekonomiska sektorer 
genom den snabbt vaxande ekonomin inom 
handeln med elektroniska produkter. 
Internet ersatter traditionella datanat och visar 
de forsta tecknen pa att bli en plattform som pa 
sikt kommer att ersatta traditionella 
handelsmetoder. Till exempel far den 
traditionella handeln mellan fOretag inom slutna 
gemensamma nat trada tillbaka for en 
flerdimensionell handel pa globala Oppna nat. 
Internet ar ocksa ett alternativt satt att erbjuda 
vissa grundlaggande teletjanster (aven om det 
fortfarande finns skillnader i kvalitet mellan de 
tva tjansterna) genom leverans av 
lnternettelefoni dar ingen av parterna i vissa fall 
behover ha tillgang till dator. Internet ar ocksa en 
viktig plattform for radio/TV-tjanster. 
18 GrOnboken om en gemensam strategi fOr mobil-och 
personkommunikation i Europeiska unionen, KOM(94) 
145 slutlig, 27.4.1994. 
17 KOM(97) 217, 29.5.1997 och KOM(97) 513, 15.10.1997. 
6 Exempel: ldag finns def 650 webbsandnings­
radiostationer och 270 "Real Video"-webbplatser pa 
/ntemet18 som kan erbjuda videomaterial fran 
aktuella sandare i Europa och USA. 
Nya lnternettekniker, t.ex. multisandningar, gor 
det mOjligt att leverera ljud-och bildinnehall till 
upp till 50 000 anvandare pa en gang istallet for 
50 000 individuella meddelanden vilket innebar 
att granserna mellan tidigare separata sektorer 
narmar sig varandra. Det finns manga som tror 
att Internet kommer att bli huvudkanal for 
OverfOring av video och ljud (i synnerhet musik). 
Som plattform har Internet emellertid utvecklats 
annorlunda an de traditionella medierna for 
radio/TV och telekommunikationer. Det har 
huvudsakligen drivits av anvandarna, dvs. med 
anvandaragd utrustning (routrarna har centrala 
snarare an perifera natfunktioner) och 
anvandarna fortsatter sjalva att skapa en stor del 
av innehallet. lnternets decentraliserade karaktar 
ses av manga som den avgorande faktorn 
bakom dess framgang och som nagot tor de 
konvergerande sektorerna att ta lardom av. Ett 
kannetecken hos Internet som tyder pa 
konvergens ar att det samtidigt fungerar som ett 
medium for publicering och kommunikation. I 
motsats till traditionella media kan Internet 
samtidigt driva olika kommunikationsformer som 
till sin karaktar ar bade transaktionella och 
sandande: en till en, en till flera, flera till flera. En 
internetanvandare kan omvaxlande "tala" eller 
"lyssna" och blanda allman kommunikation (vars 
innehall -atminstone nar det galler innehallet i 
radio/TV-sandningar -traditionellt ar reglerat) 
med privat kommunikation (som traditionellt ar 
oregler~.t). Denna standiga vaxling mellan 
offentliga och privata kommunikationer dar varje 
del regleras genom vitt skilda principer utgcr en 
av de stora utmaningarna mot en reglering av 
Internet. 
Fusioner och allianser innebar en ombildning 
av befintliga industrier 
Den pagaende konvergensprocessen, Opp­
nandet av telekommunikationssektorn f6r full 
konkurrens bade i Europa och globalt och den 
snabba tillvaxten av Internet och onlinetjanster 
leder till att nya marknadsstrukturer skapas och 
marknadens aktOrer far nya roller. Under 1996 
genererades mer an 15% av totalvardet nar det 
galler varldsomspannande fusioner och 
nyforvarv (1 triljon USO) genom verksamheter 
som i start kan betecknas som informations- och 
kommunikationsindustrier. Dessa projekt 
omfattar en mangd olika transaktioner, allt fran 
horisontella fOretagsallianser d~r man delar 
18 www.timecst.com, omnamnd OECD-rapporten, se 
fotnot 5. 
riskerna och passar ihop kompletterande 
kunskaper, till vertikal integrering mellan aktOrer 
inom ett marknadssegment dar man fOrsOker 
fOrstarka den tekniska konvergensen, expandera 
till segment med storre mervarde eller skaffa sig 
stordriftsfOrdelar. I en undersokning som har 
genomforts for Europeiska kommissionens 
rakning tolkades de bakomliggande motiven till 
nagra av de dominerade transaktionstyperna 
( dar inte alla genomfOrdes framgangsrikt) vilket 
visas i tabell 1 och 2 nedan19. Aven om de inte 
nOdvandigtvis aterspeglar kommissionens 
synsatt och inte kan anses vara en utvardering 
enligt gemenskapens konkurrensregler ar de 
icke desto mindre anvandbara som indikatorer 
for att illustrera den framvaxande 
marknadssituationen. 
Tabell 1: Horisontella fusioner och a/lianser 
Motlv Exempel 
Skaff a fler Vebacom -Urbana 
marknadsandelar/na Systemteknik, kabel- och 
upp till en miniminiva Uinkfria kommunikationer, 
for effektivitet Demon -Cityscape 
Hoga kostnader for Canal Plus -Nethold 
nya (digitala) tekniker 
Osaker efterfragan pa Multimediabetriebsgesellschaft 
nya tjanster (Kirch, Bertelsmann, etc.) 
lnternationalisering BT-MCI, Global One, UUNet -
Unipalm Pipex 
MOjligheter som MFS/Worldcom, Tele net 
uppstar genom andrat Flanders. NYNEX/Bell Atlantic 
regelverk 
Tabell 2: Vertikala fusioner och al/ianser 
Motlv Exempel 
Osakerhet rorand~ Hughes Olivetti Telecom 
efterfragan (DirecPC), @Home 
Marknadspositionering Bertelsmann -AOL, BBC 
och tillgang till nya WorldWide -ICL, STET -IBM 
kunskaper 
Skaffa kontroll Over BT -BSkyB, Disney -ABC -
kanaler till kunderna Capital Cities 
Overga till mer Microsoft Network -NBC 
IOnsamma omraden av (MSNBC Internet new 
vardekedjan channel) 
Awarja konkurrens fran US West-Time Warner, 
foretag pa berorda Oracle -Sun -Netscape 
marknader (Network Computer) 
I samma undersOkning dras slutsatsen att det 
gar att se tva tendenser inom denna 
verksamhet. Den ena tendensen gar mot 
111 Utredningen "Adapting the EU Regulatory Framework to 
the developing Multimedia Environment', Squire. 
Sanders & Dempsey LLP och Analysys Ltd., for 
publicering i december 1997. 
7 konsolidering av nuvarande verksamheter och 
den andra tendensen gar mot en differentiering 
pa grund av de nya mojligheter som uppstar 
genom avreglering av EU-marknaden och 
varldsmarknaden och med hansyn till de 
mojligheter som erbjuds genom konvergensen. 
Vertikala fusionsverksamheter ses som ett 
betydelsefullt tecken pa en forandring av 
industristrukturerna som reaktion pa 
konvergensfenomenet. 
Bakom denna analys ligger det faktum att fa om 
nagra av dagens marknadsaktOrer har tillrackliga 
kunskaper eller resurser att kunna omfatta hela 
vardekedjan i en miljo dar sektorerna har 
konvergerat. Bakom alla nya storre aktorer i de 
sektorer som paverkas av konvergensen maste 
det darft>r ligga olika former av partnerskap. I ett 
sadant sammanhang kommer konkurrens­
reglerna att fortsatta ha en viktig roll nar det 
galler att bedoma nya f6retag allteftersom de 
dyker upp. 
Konkurrenspolitiken: behovet av att bibehalla 
konkurrens pa marknaderna 
Tidigare har kommissionen tillampat 
gemenskapens konkurrensregler i konver­
gensfall20, bl.a. i vissa av de fall som anges i 
ovanstaende tabell. Global One och BT/MCI ar 
exempel pa fall dar kommissionen, efter vissa 
andringar av arrangemangen for att skydda 
konkurrensen, i enlighet med konkurrens­
reglerna har kunnat godkanna avtal som har 
bed6mts kunna framja de tekniska framstegen. 
Kommissionen har vidtagit atgarder mot andra 
arrangemang som pa ett otillborligt satt stangde 
marknader och som darfor var oforenliga med 
gemenskapens konkurrensregler. Bland dessa 
marks MSG och Nordic Satellite Distribution dar 
kombinationen av marknadsaktOrer pa de 
konvergerande marknaderna och de 
marknadspositioner som de fOrmodades inta i 
framtiden skulle ha lett till en definitiv stangning 
av marknaden. Detta skulle i sin tur kunnat 
resultera i en overprissattning och brist pa 
innovationer och variation i produktutbudet till 
nackdel for den snabba utvecklingen av dessa 
marknader i Europa. Eftersom detta inte kunde 
avhjalpas genom andringar av arrangemangen, 
forbjOds avtalen. 
I framtiden kommer kommissionen att fortsatta 
att gynna sadana avtal som framjar tekniska 
framsteg och marknadstilltrade. A andra sidan 
kommer kommissionen inte att tillata avtal eller 
fusioner som innebar att marknader stangs, som 
skapar dominerande stallningar eller som ger 
parterna mOjlighet att stoppa nya aktOrer. 
20 Mer information finns i Europeiska kommissionens 
konkurrensrapporter for 1994, 1995 och 1996. 
Kommissionen kommer ocksa att stoppa 
marknadsaktOrer frim att missbruka sin 
dominerande stallning, som den gjorde i fallet 
Microsoft eller i fallet med 
telekommunikationsoperatorer pa avreglerade 
marknader. 
1.4 Samll)apfJtt,tjll,ng qch fragor 
I detta kapitel har fOrsOk gjorts att definiera 
konvergensfenomenet mellan telekom­
munikations-, media-och IT-sektorerna. Har 
beskrivs den teknik som ligger till grund for 
konvergensen och dess fOrsta yttringar i 
samband med natplattformarna for overfOring av 
onlinetjanster.. Slutsatsen ar att det finns ett 
allmant samforstfmd om begreppet teknisk 
konvergens, men det rader stOrre osakerhet om 
sannolikheten och tidpunkten for en total 
konvergens av tjanster och marknader. 
ensens .natur,,:.och dess . ·:·: f ... "'·~· .. ' '.. .:· , .. : : . :. . , , 
f. kapite Jffl!S kony~rgen~e.9,~~p~t. · den 
'te. ·.,, , .. ' · ,, ·. ·ng.an, ·09h· ::1f~:m:!rknadens 
utv e:·;'bat<Qmligg, "'' ·~:r:tpolitiska 
,. ' ... , .•,.;• ,. . , . ' '· ~ '1: « e, .. r: . ,, . l y/.7'(,.;-. ,· ··'. 
J1~~ '·~)':id;.i\}~:; ',•.'.' ,;,,$:ii~·\· 
A) Sektorerna konvergerar pa teknisk niva, men 
i vilken omfattning och hur snabbt sker 
konvergensen pa industriell niva, tjansteniva 
och marknadsniva? 
B) Ar konvergensens effekter redan markbara 
inom naringslivet och vara dagliga liv och om 
sa ar fallet pa vilket satt? 
8 Efter en diskussion om konvergensens sociala 
och ekonomiska sammanhang redogors i kapitel 
II for en undersOkning av marknadstendenserna 
for att faststalla konvergensens potentiella 
inverkan pa berOrda sektorer. Kapitlet avslutas 
med en diskussion om hur konsumenterna kan 
komma att reagera pa denna utveckling. 
11.1 De soclala och ekonomlaka 
sammanhangen 
Sociala aspekter 
Begreppet informationssamhalle utgor den 
politiska bakgrunden till konvergensen. 
lnformationssamhallet genomsyrar det 
nuvarande tankandet om den framtida 
ekonomiska utvecklingen och fOrutsags komma 
att fa motsvarande inverkan pa samhallet och 
sysselsattningen som den industriella 
revolutionen fick hundra ar tidigare. 
De nya tjanster och aktiviteter som har 
mOjliggjorts genom ovannamnda utveckling av 
teknik och marknader kan komma att paverka 
alla aspekter av vara liv -hem, arbete, ekonomi, 
utbildning, tillgang till sjukvard, forvaltning och 
tillhandahallande av offentliga tjanster samt 
medborgarnas deltagande i ett demokratiskt 
samhalle. Redan idag anvander man i vissa 
medlemsstater telefonbaserade tjanster inom 
sadana omraden som bankarenden I 
fOrsakringsarenden och bestallningar av datorer 
eller teaterbiljetter. Det ar ett relativt kart steg 
innan dessa tjanster blir vanliga via TV eller en 
pc. I detta sammanhang ar det viktigt att se till 
att den nya tekniken och de nya tjansterna ar 
anvandarvanliga och bekvama. Som vi kommer 
att se langre fram har lagstiftningen pa omradet 
en viktig roll att fylla for att sakerstalla 
anvandarnas fortroende i den nya miljon. 
Gemenskapen har genom flera olika initiativ 
fOrsOkt konkretisera de sociala och samhalleliga 
effekterna av informationssamhallet efter den 
banbrytande vitboken 199321 och Bangemann­
rapporten som publicerades aret darpa22. 
Samtidigt genomfOrdes liknande initiativ pa hog 
niva i USA och andra delar av varlden och en 
internationell dimension tillkom 1995 nar G-7 
IMderna mottes i Bryssel for att planera en 
21 Vitboken om tillviixt, konkurrenskraft och sysselsattning -
utmaningar och vAgar mot 2000-talet, KOM(93) 700, 
Bryssel den 5 december 1993. 
22 Europa och det globala informationssamhallet. 
Bangemanngruppens rekommendationer till Europeiska 
radet, 26 maj 1994. 
global strategi for utvecklingen mot 
informationssamhallet. 
Gemenskapsinitiativ for 
lnformationssamhallet 
Flera olika sociala aspekter berors av ett antal 
initiativ dar kommissionen ar inblandad, bl.a. 
Forum for informationssamhallet23, 
HOgnivagruppen for sakkunniga om 
informationssamhallets sociala aspekter24, 
kommissionens vitbok om utbildning25, 
grOnboken om att leva och arbeta i 
informationssamhallet26, och den aterfOrenade 
Bangemanngruppen som gar igenom 
utvecklingen sedan 1994 ars 
Bangemannrapport. Pa tidigt stadium insag 
kommissionen konvergensens betydelse for den 
europeiska audiovisuella programindustrin som 
ar en viktig gren nar det galler de sociala och 
kulturella vardena. 27 I tva farska dokument fran 
kommissionen, en grOnbok och ett meddelande, 
tar man upp fragor om olagligt innehall och 
innehall som kan vara skadligt for minderariga.28 
Europaparlamentet29 och radet30 har varit aktiva 
inom detta omrade och i ett nyligen antaget 
meddelande ges en beskrivning av hur 
informationssamhallet i manga fall maste stracka 
sig over fler olika politikomraden31. 
De manga initiativ som nu har inletts for 
framjande av informationssamhallet sammanfors 
i en IOpande handlingsplan32 som utgor den 
andra fasen av kommissionens svar pa 
Bangemannrapporten. Den fOrsta fasen 
omfattade regelverket, fragor om nat, tjanster 
23 Den fOrsta irsrapporten frin Forum tor 
informationssamhallet till Europeiska kommissionen, NIJt 
f(Jr mSnniskor och deras samhSl/en -juni 1996. 
24 Ett Europeiskt informationssamhSl/e f(Jr al/a, slutrapport 
frin hOgnivigruppen, april 1997. 
25 Att /Sra i informstionssahSl/et -Handlingsplan f6r ett 
europeiskt utbildningsinitiativ, KOM(96) 471, 2 oktober 
1996. 
28 Gr6nboken nLeva och arbeta i informationssamhlillet -
msnnisksn i centrum H KOM(96) 389, 22 juli 1996. 
21 GrOnboken om strategiska m(Jj/igheter alt stSrka den 
europeiska programindustrin mot bakgrund av 
Europeiska unionens politik f6r audiovisuella fragor 
KOM(94) 96 av den 6 april 1994. 
28 Se Gr6nboken om skyddet av minderariga och den 
msnskliga vSrdigheten inom de audiovisue/la tjSnstema 
och informationstjiJnstema, KOM(96) 483, 16.10.97 och 
Meddelande om olagligt el/er skadligt innehlJll pa 
Internet. KOM(96) 487, 16.10.1997. 
211 Hermanrapporten, 19 september 1996. 
30 Ridets resolution om Nya politiska prioriteringar rorande 
informationssamhSllet, 21 november 1996, EGT C 386, 
12.12.1996, s. 1. 
31 Kommissionens meddelande om /nformationssamhSl/ets 
konsekvenser f6r Europeiska unionens politik -
FOrberedelsema fOr nasta steg, KOM(96) 395, 
24.7.1996. 
32 Europa I ledningen f6r det globs/a 
informationssamhSllet: L6pande !Jtgardsplan, KOM(96) 
607 slutlig, 27 .11.1996. 
9 och innehall samt sociala och kulturella fragor. 33 
Den andra fasen som ar ett resultat av 
toppmotet pa Korfu34·35 grundar sig pa en 
uppdaterad uppsattning prioriteringar: 
fOretagsmiljOn, utbildning, skydd av 
allmanhetens intressen och den internationella 
dimensionen. 
lnverkan pa den ekonomiska och industriella 
konkurrenskraften 
Den debatt om konvergensen som inleds genom 
denna grOnbok ar mer an en akademisk eller 
teoretisk ovning. Europeiska gemenskapens 
formaga att kunna anvanda konvergensen 
samtidigt som den skraddarsys for den 
europeiska versionen av informationssamhallet 
ar avgorande for tillvaxten, konkurrenskraften 
och skapandet av sysselsattning under de 
kommande aren. Risken ar att om Europa 
misslyckas att dra fOrdel av de mOjligheter som 
erbjuds genom konvergensen kan regionen 
komma pa efterkalken pa grund av att andra 
viktiga handelsblock utnyttjar fOrdelarna tack 
vare en mer konstruktiv installning. 
I nformationssamhallets socio-ekonomiska 
effekter och dess betydelse for affarsvarlden 
undersoks for narvarande inom olika tora36 pa 
gemenskapsniva. De nya tjanster som kommer 
att uppsta pa grund av konvergensen kommer 
att markas i hela ekonomin och inte bara i de 
berOrda sektorerna. 
Det tydligaste exemplet ar den framvaxande 
elektroniska handeln. Den omfattar bade 
indirekta former ( elektroniska bestallningar av 
materiella varor) och direkta former 
(onlinebestallning och -leverans av tjanster). 
Den elektroniska handeln mojliggor handel till 
laga kostnader mellan olika regioner och over 
nationsgranserna. 
ett nyligen utkommet meddelande fran 
kommissionen angavs de potentiella mojligheter 
som Oppnas for konsumenter och foretag i 
Europa genom den elektroniska handeln, i 
33 Europas vSg till informationssamhallet: En atgardsplan 
KOM(94) 347, 19 juli 1994 
34 Meddelande fran kommissionen till radet, 
Europaparlamentet, utskottet for ekonomi, valutafragor 
och industripolitik, utskottet for socialfragor och 
sysselsattning samt utskottet for regionalpolitik om 
lnformationssamh/31/et: Fran Korfu till Dublin -De nya 
prioriteringama, KOM(96) 395, 24 juli 1996. 
35 Kommissionens meddelande "lnformationssamhallets 
konsekvenser for Europeiska unionens politik -
Foreberedelsema inf6r nasta steg". KOM(96) 395, 24 juli 
1996. 
:ie Se t.ex. lnsatser for syssels1Jtt11i11g i Europa: En 
f6rtroendepakt, CSE/1262/96, EGT C56, 24 februari 
1997 och SammanhBl/ningen och informationssamhlillet, 
KOM(97)7, 22 januari 1997. 
synnerhet for smA och medelstora fOretag.37 Har 
gjordes en uppskattning att intakterna globalt 
fran den elektroniska handeln, bade den direkta 
och indirekta, kommer att Oka till 200 miljarder 
ecu ar 2000. I meddelandet betonades ocksa att 
upprattande av ett fOrdelaktigt reglerande 
ramverk bAde pa EU-niva och global niva ar en 
fOrutsattning for ytterligare utveckling. 
Vad galler konvergensens inverkan pa 
komponentsektorerna angavs i en undersokning 
att intakterna i de berOrda sektorerna kan 
komma att minska med cirka 40% ar 2005 om 
marknaden inte utvecklas i en riktning som drar 
full fOrdel av konvergensen36. For att ge en 
uppfattning om proportionerna visas i fig. 3 att de 
berOrda sektorerna svarade for 1 750 miljarder 
ar 1996 varav 508 miljarder ecu hanfors till EU:s 
marknader39. 
Fig.3: Fordelning av samlade intakter (1 750 
miljarder ecu) i de berorda sektorerna ar 1996 
(Kalla /DA TE) Elektronisk 
informations 
tjanster 
2% 
~--~-~ 
Expansion av marknaden for tjanster och deras 
distributionssatt fOrefaller kunna ge 
aterverkningar for produktion av innehall, i 
manga fall som ett resultat av lagstadgade 
skyldigheter for enskilda radionY-bolag. T.ex. 
har framgangarna for betal-TV:n Canal+ i 
Frankrike har gett positiva effekter fC>r den 
franska biografindustrin. Pa motsvarande satt 
innebar det en stimulans for oberoende 
producenter i Storbritannien nar Kanai 4 intradde 
pa scenen. 
Den framtida utvecklingen kan inverka pa plikten 
att tillhandahalla allmanna tjanster. For det fOrsta 
kan aktorerna, efterhand som marknaden for 
betal-TV mognar, behOva Oka sina investeringar 
i lokala inslag for att bevara kvaliteten och ge ett 
bredare utbud. Den brittiska betal-TV-operatoren 
inom satellitsandningar BSkyB ar idag en av de 
37 Kommissionens meddelande, Ett europeiskt initiativ 
inom elektronisk handel, KOM(97) 157, april 1997. 
38 Se KPMG-rapporten Public Policy Issues arising from 
Telecommunications and Audiovisual convergence, 
september 1996. 
39 Kalla: Market developments in telecommunications and 
integrated communications services to the year 2010, 
utredning gjord av IDATE for kommissionens rakning, 
12/97. 
10 stora investerarna inom den brittiska 
filmindustrin och Canal+ skaffar sig· rattigheter till 
franska biografbibliotek. For det andra kommer 
konkurrensen nar det galler overfOringen 
(markOverfOring, kabel, satellit, osv.) sannolikt, i 
synnerhet i digitala miljOer, att innebara att den 
tranga sektorn inte langre blir 
OverfOringskapaciteten, utan innehallet, vilket 
leder till en C>kning av priserna for rattigheterna 
till innehallet. 
Sysselslttningseffekter 
De signaler som marknaden far borde leda till 
Okade investeringar och darmed okad 
sysselsattning inom de foretag som tar fram 
innehall sa att man kan tillgodose den stigande 
efterfragan. Europa ar val rustat tor att mota 
denna utmaning tack vare sin kreativa potential 
och sin mangfald av kulturella miljOer. EU:s 
produktion Okar emellertid inte snabbt och 
konkurrenskraften hos fOretagen maste darfOr 
starkas sa att allmanheten kan dra mest mojliga 
nytta av de mC>jligheter som de nya medierna 
innebar och sa att marknadens tillvaxt kan 
omvandlas till arbetstillfallen for att pa sa satt 
fora andelen sysselsatta inom industrin i Europa 
(1,8 miljoner) narmare nivan i USA (2,6 
miljoner). 
FOrutom muliplikatoreffekterna, kommer 
konvergensfenomentet i egenskap av 
grundstomme till informationssamhallet, ge en 
direkt och positiv effekt pa sysselsattningen i de 
berc5rda sektorerna. Expansionen av marknaden 
och den atfOljande efterfragan pa nytt innehall 
och nya tjanster kommer att skapa ett behov av 
manniskor med erforderlig kreativitet. Detta 
kommer att markas bade inom stora fOretag som 
fC>rsOker att omorientera sig mot nya marknader 
och i sma och medelstora foretag som fC>rsOker 
att exploatera marknadsnischer. De sma och 
medelstora fOretagen kommer att kombinera 
anvandning av standardiserade digitala 
plattformar (t.ex. Internet) med kunskaper om 
programvaror, for att utveckla 
anvandningsomraden och tjanster bade for 
yrkesmassigt bruk och hemmabruk. Det galler 
fC>r fOretagen att dra full nytta av den tekniska 
konvergensen genom att integrera de olika 
bestandsdelarna inom telekommunikations-, 
media- och IT-sektorerna fClr att skapa 
innovativa tjanster. 
Omskolningen av personalen kommer att vara 
en viktig forutsattning. FOrberedelsearbetet infer 
de nya marknaderna kommer att krava 
manniskor med den ratta sammansattningen av 
kunskaper vilket kraver specialutbildning. 
Komissionen har inlett ett antal initiativ inom 
utbildningsomradet, i synnerhet handlingsplanen 
"Att Iara i informationssamhallet"40 och vissa 
verksamheter inom ramen for programmen 
Leonardo (yrkesutbildning) och Socrates 
(utbildning). 
Forsl<nlng och utveck/ing 
Det europeiska stodet till samverkande 
forsknings- och utvecklingsverksamhet genom 
programmen ACTS (Advanced Communications 
Technologies and Services), Esprit och 
Telematics har bidragit till mycket av den 
tekniska utveckling som ligger till grund for 
konvergensfenomenet. Det har hjalpt till att 
bygga upp styrkan hos de europeiska IT-, 
telekommunikations- och 
programvaruindustrierna. En star de1 av detta 
arbete har legat till grund for utvecklingen av 
tekniska standarder som sedan har antagits av 
industrin och faststallts av europeiska 
standardiseringsorgan. Det har ocksa bidragit till 
utvecklingen av tekniska plattformar och verktyg 
som utgor grunden for den elektroniska handeln. 
Programverksamheter inom ramen far forskning 
och teknisk utveckling (FoTU) enligt det fjarde 
ramprogrammet har pa motsvarande satt 
uppmuntrat till ett storre deltagande fran de sma 
och medelstora fOretagens sida. Dessa kan dra 
nytta t.ex. av system och tjanster for 
distansarbete. Ett typiskt exempel pa integration 
av system och tjanster for sma och medelstora 
fOretag ar Integrated Applications for Digital 
Sites41• Har tillhandahalls genom online och 
offline multimedietillampningar integrerade 
tjanster fran centrala och lokala myndigheter -
inom transportfOrvaltning, sjukvard pa distans, 
undervisning och utbildning till lokal­
befolkningen, fOretag och andra organisationer 
pa ett kostnadseffektivt och anvandarvanligt satt. 
Etter antagandet av fOrslaget till det femte 
ramprogrammet i april 1997 har kommissionen 
granskat forskningsaktiviteterna inom IT-, 
telekommunikations- och telematiksektorerna for 
att sammanfOra dem i ett enda integrerat 
program. I konvergenshanseende gaiter detta 
ocksa forsknings- och utvecklingsaktiviteter 
inom multimedia och audiovisuellt innehall42. 
40 Se fotnot 25. 
41 Ingar i en ansOkningsomgang under 1997 inom ramen 
tor programmet for telematiktillampning. Digitala sidor 
motsvarar verkliga platser i geografiska omraden, t.ex. 
landsbygdsomraden, smastader, stader eller regioner 
dar medborgarnas och fOretagens behov kan tillgodoses 
genom multimediatillampningar inom IT-och 
telekommunikationssektorerna. 
42 Se KOM(97) 553 slutlig, 5.11.1997, Femte 
ramprogrammet for forskning och teknisk utveckling 
(1998-2002). Kommissionens arbetsprogram for 
delprogrammen: lnledande diskussionspunkter. 
11 I detta avsnitt studeras marknadstendenserna, 
dock utan nagon bedomning enligt 
gemenskapens konkurrensregler. Mark-
nadsaktOrernas verksamhet och 
investeringsstrategier pa grund av den nya 
utvecklingen bOrjar nu bli tydliga och ger en god 
fingervisning om hur aktOrerna ser pa de 
framtida tendenserna. Ett tecken pa 
konvergensen ar marknadsaktorernas intresse 
av att utnyttja de mOjligheter som ges i form av 
nya plattformar, i synnerhet Internet, som gar det 
mOjligt att expandera verksamheten bortom 
granserna for de traditionella huvudmarknaderna 
bade geografiskt sett och nar det galler 
produkterna. Ett sadant exempel ar 
webbsandning som namns ovan. 
Teleoperatorernas tilltrade till marknaden for 
lnternet-tjanster och lnternets rOsttelefoni ar 
enligt manga ett annat exempel. Dessa tjanster 
ar nya bara i den bemarkelsen att de innebar en 
forflyttning till nya omraden for den aktuella 
leverantoren. Vissa tjanster ar nya for alla. 
Nya tjlnster 
Flexibiliteten nar det galler digital information 
Oppnar mOjligheter till fler och mer utvecklade 
konventionella tjanster (t.ex. digital TV och radio 
och mobilkommunikationer av battre kvalitet) 
och en rad olika nya tjanster och 
anvandningsomraden. Dessa nya tjanster 
omfattar allt fran elektroniska tidningar, 
nathandel och natkataloger, hemmabank och 
multimedia-webbsidor bade for intern 
kommunikation och som ett viktigt redskap for 
affarsverksamhet. 
Exempel: 
• Radio/TV-bolag som viii sla sig in i nya branscher, 
t.ex. dataoverforing, Internet webbsanding och 
teletransport och -tjanster. 
• Telekommunikationsoperatorer som 
tillhandahBl/er audiovisuel/a tjanster. t.ex. video­
on-demand och kabel-TV. 
• Leverantorer av lntemettjanster som bOrjar 
distribuera audiovisuellt material och foretag som 
forrnedlar tillgang till Internet som erbjuder 
mojlighet till rosttelefoni. 
Trots nuvarande begransningar finns det ett 
antal anvandningsomraden som overbryggar 
klyftan mellan smart television och video 
Internet. Det omrade dar dessa tva omraden 
stralar samman utgor den for Mrvarande basta 
grogrunden for innovationer och foretagsamhet 
och for framtagande av helt nya typer av 
innehall. lnnovativa "lnternetkanaler" med 
mycket grafik ar en forlangning av kreativiteten 
inom de tidigare separata omradena 
videoproduktion, databilder och 
informationsbehandling. Pa samma satt far 
avancerade natvideospel hangivna anhangare 
over nationsgranserna. I en granslos och 
anpassad digital miljO dyker det upp innovativa 
hybrida multimedietillampningar, . . t.e~. 
"informerical" pa digital-TV med mOJhghet till 
svar via Internet (for onlinebestallning), cd­
romkataloger med anslutning till lnt~rnet (fer 
uppdateringar av innehall eller priser) och 
kommersiella webbsidor med lokala cd­
romanslutningar (for minneskravande multi­
med iademonstrationer). 
1 leveransfasen i vardekedjan fOrflyttar sig 
aktorerna till for dem nya verksamhetsomraden. 
Nya element laggs till tjansterna inom alla nat. 
Dessutom forandras sjalva tjansterna genom att 
man kombinerar element fran hittills separata 
tjanster. TV-programmen ar pa sa satt 
dataunderstodda genom att det finns mojlighet 
att fa tillgang till text och bild parallellt. _1 ett 
fOrsOksprojekt t.ex. kompletterades utsan.~mngar 
fran hastkappl6pningar med text och mOJhgheter 
till online-vadslagning. Samma mcjligheter ges 
genom digital radio. Nya aktorer 
Eftersom konvergensen gar det mojligt fe>r de 
verksamma aktorerna att utvidga sin roll inom 
teleprogramutsandning utgor detta ocksa 
inkorsporten for maktiga nya aktorer fran fOrlags­
och IT-industrin. For informationsforetag, t.ex. 
fcrlag, databasoperatorer och finans­
informationstjanster innebar Internet en viktig 
kalla till utvidgning av deras traditionella know­
how och ett idealt satt att ateranvanda och 
"blasa nytt liv" i rika informationskallor. 
Pa motsvarande satt har IT-fe>retagen ett start 
inflytande pa utformningen av nya 
tjanstemarknader i Europa -allteftersom de ror 
sig i riktning mot en generell onlineaverfcring av 
programvaror och mulitmedieinnehall, gar stora 
investeringar i kabel-och TV-verksamheter och 
agerar som samordnare av avancerade 
fcrsoksverksamheter inom TV i Europa. Genom 
att IT-industrin understOds av datakraftens 
makalosa expansion, ar kanslig far fcrandringar 
genom produkternas fOrkortade livslangd, ar van 
att verka i en valdsamt konkurrensutsatt 
omgivning och historiskt sett inte hindras av 
besvarliga regleringar skall dess bidrag och 
mOjligheter att fOrst driva tram och sedan dra 
nytta av konvergensen inte underskattas. 
fig. 4 De viktigaste aktorernas position i vardekedjan och forhallandet mellan dem 
Content creation 
Packaging 
Service Provision 
Infrastructure 
provision 
Terminal vending TO Broadcaster 
- Core strength 
f.!tf".!'d Partial competence Electronic Internet service Content 
publisher provider creator Software 
developer 
Existing relationship or contractual link 
__. Potential contractual link lo another player 
(Kalla: Squires, Sanders Dempsey LLP and Analysys Ltd.) 
Nya marknadsstrukturer 
De viktiga fusions-, forvarvs- och allians­
verksamheter (M&A) som beskrivs i kapitel I ar 
motiverade av ett antal kommersiella och 
strategiska faktorer. Konvergenstendensen ar en 
12 av dem, och en viktig sadan. Vissa havdar att 
den nya marknadsstrukturen aterspeglar en 
viktig torandring i vardekedjan, med ett skrift frfm 
bara leverans till produktion och 
sammanstallning av innehall eller erbjudande 
om onlinetjanster och -transaktioner. 
Avregleringen och konkurrensen tillsammans 
med digitaliseringen och en stor Okning av 
natkapaciteten bade inom radio/TV och 
telekommunikationsnaten ger overfOringen och 
tillhandahallandet av tjanster en varupragel vilket 
omvandlar den till en verksamhet med laga 
marginaler och stora volymer. De fOretag som 
idag verkar pa de lagre nivaerna i vardekedjan 
fOrsOker darfor Oka volymen for sina 
huvudaktiviteter genom horisontella fOreningar 
eller genom att expandera till nya geografiska 
marknader. 
Samtidigt ror de sig uppat langs vardekedjan till 
aktiviteter med hogre marginaler genom vertikal 
koncentration. Telef6nicas kOp av Antena3 TV i 
Spanien, STET-gruppens skapande av Stream i 
ltalien och Microsofts anskaffande av kabet-TV­
operatoren Comcast i USA ar alla exempet pa 
fOretag som verkar inom flera sektorer lika 
mycket av strategiska som affarsmassiga skal 
samt IOnsamhetsskal. I fig. 4 anges dessa 
strategier efter typ av marknadsaktOr och i 
fOrhallande till vilken del av vardekedjan som ar 
aktuell. Den anger ocksa vilken typ av 
affarsmassigt forhallande som vaxer fram mellan 
olika aktOrer. Det ar dock en schematisk 
uppstallning och det ar svart att fa fram mer 
exakta skillnader mellan skapande av innehall, 
sammanstallning och tillhandahallande av 
tjanster. 
Situationen fOrstarks genom uppkomsten av nya 
industrier som fyller upp klyftan mellan 
narliggande sektorer. Vissa av de nystartade 
fOretagen som var banbrytande inom 
datanattjanster online for ett decennium sedan 
har idag vaxt till mangmiljarddollarfOretag. 
CompuServe och American On-line ar tva 
exempel. Den nyligen genomfOrda anslutningen 
av dessa tva verksamheter till Worldcom ar 
ytterligare ett exempel pa hur flytande de 
nuvarande marknadsstrukturerna ar. 
Karaktaren och den potentiella tillvaxten hos 
marknadens efterfragan av nya tjanster ar de 
faktorer dar marknadsaktOrerna kanner storst 
osakerhet. Signalerna fran marknaden ar 
motsagelsefulla. Nar det galler indikatorerna pa 
leveranssidan i form av M&A-aktivitet och 
investeringar i utveckling av nya tjanster ger de 
ett positivt intryck i fraga om 
marknadspotentialen. A andra sidan anvander 
endast cirka 8% av Europas medborgare 
Internet i arbetet och 4% hemma aven om 
tillvaxttakten for tnternettjansterna ar 
imponerande. Detta utgor en liten andet av den 
totala konsumtionen av audiovisuellt material dar 
TV-apparaternas genomslagskraft ar storre an 
13 telefonens. Dessutom tror manga att det passiva 
TV-tittandet inom familjerna kommer att utgOra 
stommen for den audiovisuella konsumtionen 
under overskadlig framtid43. 
Det finns emellertid vissa tecken pa en potentiell 
forandring av konsumtionsmonstren av tjanster 
och i hemmiljOn. Vissa av dessa tecken harror 
fran marknadsutvecklingen i Nordamerika dar 
anvandningen av persondatorer i hemmen tor 
narvarande ar mycket mer omfattande an i 
Europa. Det gar att dra paralleller med den 
amerikanska marknaden fOrst nar vi uppnar en 
liknande niva nar det galler datoranvandning. 
Forandrade konsumtionsmonster 
Konsumenterna ar benagna att anvanda nya 
varor och tjanster som uppkommer genom 
konvergensen bara i den man dessa tjanster ar 
till nytta for dem. Nya tjanster kan darfor inte 
styras enbart av leverantorerna utan maste ta 
hansyn till efterfragan och i synnerhet 
konsumenternas synpunkter. Detta aterspeglas i 
konsumtionstendenserna som bOrjar visa de 
torsta tecknen pa konvergens i hemmen. 
• Under 1998 kommer man att for fOrsta 
gangen att salja fler datorer an TV-apparater i 
varlden. Detta maste forstas jamforas med 
TV: n stora genomslagskraft i hemmen och 
det faktum att persondatorer saljs bade till 
fOretagen och hemmen. 
• Under 1995 tillbringade amerikanska folket 
mindre an halften av sin tid framfor en 
bildskarm vid en dater. Enligt de senaste 
matningarna av den amerikanska 
malgruppen tillbringar webbanvandarna 
redan nu 59% mindre av sin tid framfor TV:n 
an den genomsnittliga tittaren och enligt 
berakningar kommer TV:ns andel av tiden 
framfor bildskarmen av vara halften jamtort 
med anvandningen av persondatorer ar 2005. 
A andra sidan visar siffror Over malgruppen 
avseende aren 1995/96 att den 
genomsnittliga tittartiden i Europa Okade med 
4 minuter, vilket skall jamforas med USA dar 
det skedde en minskning med 2 minuter. 
• Forskningen om de aktiviteter som har 
ersatts genom att datoranvandningen visar 
att det snarare ar TV-tittande som minskar an 
bok-och tidningslasning eller videospelande. 
Enligt Price Waterhouse agnar yngre 
manniskor i aldersgruppen 18-35 ar som 
tidigare tillbringade 4 timmar per dag framfOr 
43 Se Economic Implications of New Communication 
Technologies on the audio visual market. undersokning 
gjord av Norcontel (Ireland) Ltd. f<:lr Europeiska 
kommissionens r~kning, mars 1997. 
TV:n en av dessa timmar till att "surfa pa 
natet". 
Uttryckt i tillganglig fritid och kostnader valjer de 
unga grupperna redan att vaxla mellan olika 
media. Bara videospelen svarar for nastan 20% 
av den totala mediakonsumtionen bland dem 
som ar under 16 ar pa vissa marknader enligt 
Arthur Andersen44. 
Forindringar av hemmiljon pa grund av 
konsumtionsvanorna 
En nyckelfaktor nar det galler anvandningen av 
nya tjanster kommer att vara persondatorns 
genomslagskraft i hemmen, i synnerhet multi­
media och persondatorer med Internet. I de 
fiesta medlemsstaterna har persondatorerna 
slagit igenom motsvarande upp till 30 %, men 
farekomsten av mulitmediedatorer ar avsevart 
lagre och lnternetanvandningen vaxer som 
tidigare namnts stabilt men fortfarande fran en 
lag niva. A andra sidan ar livslangden for en 
persondator idag 3 ar i genomsnitt vilket innebar 
att nuvarande persondatorer kommer att 
utrustas for multimedia ganska snabbt samtidigt 
som vanan vid dessa tekniker fran 
arbetsplatserna och i samband med utbildning 
kommer att ytterligare paskynda anskaffandet till 
hemmen. 
En star forandring har skett inom hemmen 
genom att familjen har overgatt fran att 
gemensamt titta pa tva eller tre allmanna TV­
kanaler till att familjemedlemmarna individuellt 
tittar pa sina egna urval och valjer fran det 
mycket storre kanalutbud som erbjuds idag. 
Foretagen konkurrerar med forpackad media 
som kan spelas upp pa videobandspelare och 
videospelstationer. Allt detta kommer i Okad 
omfattning att konkurrera med datorn, 
synnerhet med dess onlineanvandning. 
Val medvetna om de forandrade 
konsumtionsmonstren tavlar TV-och 
dataindustrin om tittarna. Radio/TV-bolagen och 
TV-tillverkarna utOkar den interaktiva 
kapaciteten hos sina tjanster och sin utrustning. 
Dagens digitala TV-set-topboxar finns redan 
med kombinerade TV- och 
telekommunikationsfunktioner. TV-apparaterna 
kan redan fungera som monitorer om de ansluts 
till billiga internetapplikationer. Det finns manga 
inom den konsumentinriktade elektronikindustrin 
som forutsager att det kommer att tas tram TV­
apparater med inbyggd pc-kapacitet, bl.a. med 
tillgang till Internet och att detta kommer att bli 
en viktig artikel pa konsumentmarknaden inom 
en snar framtid. 
"" "He who hesitates has no audience", Jolyon Barker, 
Broadcast, 1 O May 1996 
14 I andra andan av detta spektrum erbjuder 
dataindustrin redan nu multimedia-pc som 
mojliggor att man kan titta pa olika TV-kanaler. 
Hybrida set-topboxar for TV kombinerar Internet 
och digital TV-mottagning med mOjligheter att 
lagra och redigera videoinnehall vilket mojliggor 
allt fran inspelning av filmer till att skicka 
videoavsnitt som e-post. 
Huruvida det kommer att bli PC/TV eller TV/PC 
som kommer att vinna denna kamp ar for 
narvarande oklart. Vad som emellertid ar sakert 
ar att konsumentens "hemplattform" kommer att 
utvecklas kraftigt under de narmaste aren. Anda 
ar det samtidigt sa att konsumenternas 
efterfragan och behov av battre tillgang till 
information ger utrymme for konvergens av 
dessa telekommunikationer, media och 
informationsteknikprodukter och -tjanster som 
tillgodoser allmanhetens intressen inom sadana 
omraden som undervisning, halsa, miljo och 
transport. 
11.4 Sammanfattning och fragor 
I detta kapitel diskuteras den overgripande 
politiken och de ekonomiska forutsattningarna 
for konvergensen mot bakgrund av 
informationssamhallet, och en beskrivning gors 
av vilken omfattning verksamheterna pa 
gemenskapsniva skulle fa inom detta omrade. 
Darefter diskuteras marknadstendenserna bade 
ur utbuds-och efterfrageperspektiv och en 
optimistisk syn pa den framtida konvergensen 
illustreras med en realistisk bild av dagens 
konsumtionsmonster och de olika startpunkterna 
for olika plattformar som t.ex. Internet och fria 
utsandningar via radio/TV. 
~r:if·' w,.,~.,rgerus•n• ·!, :~n~-r~n;t>pi 
~~m ~I, l~;,f6retag· och kbn~1;1Qt ,. .·1~r 
, J..·:·.'<.1·--'-.·-l'ka' :: · · dso11vetg~n · ·au ;, :.;ihfl~tand, 
..• Y·. .. . ~}~!t?~-·~,,~ ....... . 
kpn~yf'l J~r~~ge11l ..... · ... ··: . ..i~'. '.' ..•.• att ·vr sa r: ~;,,,ti't. · .ett -~~~J':,r1Vf ?.ster, 
i~!~ff;:·; . 91119 11~. kul~f· <·:;::~:.;, .. 
A) Kommer konvergensen att i storre omfattning 
inverka pa skapandet av sysselsattning och pa 
utbildningen i Europeiska unionen? Hur ar det 
troligt att konvergensen kommer att inverka pa 
vart satt att arbeta? Kommer effekterna att 
fOrdelas jamnt over Europeiska unionen? 
8) Vilka effekter kommer den nuvarande 
utvecklingen sannolikt att ha inom 
telekommunikations-, media-och IT-sektorerna 
nar det galler de ekonomiska aspekterna, de 
tjanster som erbjuds och de sannolika 
tjansteleverantorerna? 
C) Vilka bevis finns det for att det sker 
forandringar nar det galler tillgangen till tjanster, 
information, underhallning och kultur i hemmen 
och pa arbetet? Vilka fcljder far den nuvarande 
nivan av persondatorernas utbredning, 
anvandningen av Internet och utbredningen av 
TV for inforandet av nya tjanster? Vilka 
eventuella atgarder kravs for att Overvinna den 
daliga genomslagskraften for 
multimediedatorerna och anvandningen av 
Internet? 
D) Vilka typer av gemenskapsprojekt for FoTU 
bOr genomforas i samband med konvergensen 
mot bakgrund av de stallningstaganden som har 
framforts i gemenskapens femte ramprogram45? 
45 Se fotnot 42 
15 Konvergensen visar redan tecken pa att vara en 
avgorande drivkraft for den nuvarande 
utvecklingen inom telekommunikations-, media­
och informationsteknikindustrierna. Den 
utveckling och de trender som beskrivs i kapitel I 
och II har potential att i hog grad paverka 
informationssamhallets utformning i Europa. 
For att ge en lamplig respons pa den aktuella 
utvecklingen ar det viktigt att skapa en bred 
debatt om vilka eventuella hinder som finns -
faktiska eller potentiella -som kan motverka 
sektorernas konvergens. 
I kapitel 111 gars ett fOrsok att identifiera dessa 
hinder och berOrda parter anmodas sanda in 
sina synpunkter pa konsekvenser av sadana 
hinder. De identifierade hindren ar inte 
nodvandigtvis av reglerande natur och 
lagstiftning ar inte alltid det enda sattet att losa 
eventuella problem. Det verkar dock rimligt att 
inom ramen for denna gronbok be om 
synpunkter pa alla olika faktorer som kan 
paverka konvergensprocessen. 
I de fall det gar att faststalla forekomsten av 
hinder i form av reglering bOr man darter inte 
automatiskt utga fran att det kravs en motatgard 
i samma form. Sasom papekats tidigare 
tillampas konkurrensreglerna i stor utstrackning i 
denna sektor, och marknadslosningar som 
avlagsnar hinder mot konvergensen ar i manga 
fall lampligare. 
Pa gemenskapsniva skall faktiska eller 
potentiella hinder vagas mot fOrdragets 
grundlaggande mal, t.ex. upprattande av en val 
fungerande inre marknad, framjande av ett 
system med konkurrens utan snedvridningar, 
forverkligande av transeuropeiska nat och hog 
standard vad galler konsumentskydd. Hindren 
bOr aven undersokas och jamforas med de 
sarskilda friheter som anges i fcrdraget, t.ex. 
bestammerserna om frihet att tillhandahalla 
tjanster eller etableringsratten. 
Regler som faststaller restriktioner maste 
tillgodose allmanhetens intressen (enligt vad 
som ar faststallt i EG-fordraget och av EG­
domstolen) och maste sta i proportion till detta 
mal for att kunna godkannas. Samtidigt skall alla 
gemenskapsatgarder (inklusive atgarder som 
syftar till att harmonisera olika nationella regler) 
framja dessa mal i allmanhetens intresse, och 
fOlja subsidiaritetsprincipen. 
111.1 Beflntllga hinder 
I foljande avsnitt forsoker vi att identifiera viktiga 
faktiska och potentiella hinder for utvecklingen 
av olika konvergensfenomen och i fbrlangningen 
informationssamhallets fbrverkligande i Europa. 
Til/gang for anviindare lnriktningarna skiljer 
sig mellan olika sektorer nar det galler agarskap 
och drift av naten. Detta innebar att manga 
tjanster kommer att ha ett begransat antal vagar 
tram till kunden. Aven dar de rattsliga 
monopolen har upphort kan man pa ett lokalt 
ekonomiskt plan lata dem som idag ager 
telekommunikations- och kabel-TV-naten aven i 
fortsattningen spela en dominerande roll nar det 
galler anslutning av kunder pa flera marknader. I 
de fall de resurser som utgor flaskhalsar 
kontrolleras av vertikalt integrerade aktorer finns 
det mojlighet att begransa konkurrensen pa 
tjansten iv an. 
Restriktioner i form av reglering vad gal/er 
anvandningen av infrastrukturer Nuvarande 
restriktioner i vissa medlemsstater rorande vilka 
typer av tjanster som kan tillhandahallas over 
olika infrastrukturer kan forsvara for 
operatorerna att utforma enhetliga strategier for 
de paneuropeiska marknaderna. Detta kan 
ocksa fbrhindra att stordriftsfordelar uppnas, och 
de hogre enhetskostnader och darmed hogre 
priser som blir foljden kan innebara att 
leveransen av innovativa tjanster begransas. 
Priser for telekommunikationstjanster Hoga 
priser for telekommunikationstjanster och de 
bakomliggande natinfrastrukturer som anvands 
for att leverera tjanster kan avsevart inverka pa 
efterfragan pa tjansterna. En av de rapporterade 
orsakerna till lnternets framgangar i 
Nordamerika ar den vitt spridda anvandningen 
av "fria" lokalsamtal pa telefon och det faktum att 
konkurrensen har inneburit lagre avgifter for 
inhyrd natkapacitet46. Detta innebar avsevart 
lagre kostnader for dem som tillhandahaller 
tillgang till naten. 
Tillgang till innehiJll. Sasom diskuterades i 
avsnitt 11.1 kan expansionen pa leveranssidan 
genom forbattrad teknik och konvergensen 
innebara att flaskhalsen forflyttas fran 
leveranssidan till innehallssidan vilket pa 
medellang sikt kan leda till brist pa lampligt 
innehall. Ett attraktivt innehall ar redan nu en 
nyckelfaktor for framgang pa bade den digitala 
och analoga TV-marknaden. En standig brist 
kan forhindra tilltrade till marknaden och darmed 
inverka pa konkurrens och innovation. 
Fragmentering av EU-marknaden. Okningen 
av antalet TV-kanaler kommer fbrmodligen att 
ske pa bekostnad av marknadsandelar for de 
46 Enfigt rapport fran OECD ar 1997 kostar 20 timmars 
anvandning av Internet 38 $ i Finland, 64 $ i Forenade 
kungariket och 74 $ i Tyskland vilket skall jamfOras med 
USA dar samma tjanst kostar 29 $. 
16 idag existerande radio/TV-bolagen. De 
krympande marknadsandelarna skulle kunna 
uppvagas av att man utokar malgrupperna och 
gar utover nationsgranserna Pa motsvarande 
satt kommer det i takt med att det utvecklas nya 
tjanster tillkomma flera innovationer fran sma 
aktorer som utvecklar nischer pa marknaden 
eller fran stora aktorer som med stor budget for 
forskning och utveckling. I bada fallen kommer 
de bada att behova storre volymer fran de 
nationella marknaderna for att kunna tacka sina 
kostnader. Som en fbljd av direktivet om 
television utan granser star det nu TV-kanalerna 
fritt att soka efter en storre publik. Den storsta 
utmaningen blir kanske snarare den flersprakiga 
och mangkulturella publiken, an eventuella 
hinder mot etablering pa ny landers marknader. 
Bristande immaterialrattsligt skydd. 
lnnehallsproducenter kommer bara att vara 
villiga att sprida sina produkter om deras 
immateriella egendomsrattigheter garanteras. Pa 
motsvarande satt kommer forlaggare och 
operatorer att investera i innovativa tjanster bara 
om de ar overtygade om att de nya metoderna 
fbr overforing av information och tjanster. ger ett 
tillrackligt gott skydd for de immateriella och 
industriella arbetet fran deras organisationer och 
for dem som tillhandahaller innehall. Ett 
otillrackligt skydd ar redan det ett hinder for 
elektroniskt offlineinnehall och detta kan 
fortplantas till onlinemiljon. De senaste WIPO­
avtalen som hanvisas till senare i detta 
dokument bidrar till att klargora den nuvarande 
situation en. 
Mot bakgrund av att de nuvarande 
gemenskapsinitiativen befinner sig i ett langt 
framskridet stadium och ar anpassade till det 
befintliga rattsliga ramverket inom detta omrade 
av den digitala miljon, tar denna gronbok inte 
upp lagstiftningsfragor om upphovsratter och 
liknande rattigheter. Dessa fragor har behandlats 
ingaende i gronboken om upphovsratt och 
liknande rattigheter i informationssamhallet och i 
det foljande meddelandet47. I den strategi som 
har tagits fram beaktas utvecklingen av den 
teknik som paverkar konvergensen. 
111.2 Potentiella hinder 
Osakerhet nar det gal/er lagstiftningen 
Marknadens aktorer kan tveka infbr 
investeringar pa grund av osakerhet nar det 
galler lagstiftningen, t.ex. de gallande 
definitionernas rackvidd, hur de tillampas eller 
huruvida de ar anpassade till forandrade 
marknadsstrukturer och egenskaper hos olika 
tjanster. Trots att manga av dagens definitioner 
(bade pa nationell niva och gemenskapsniva) 
47 KOM(95) 382, 19. 7 .1995 och KOM(96) 568·, 20.11.1996. 
sasom telekommunikationer, rosttelefoni, TV­
utsllndningar el/er informationssamhallstjl:Jnster 
aven i fortsattningen kommer att galla pa manga 
omraden kommer tjanstesektorn att paverkas 
negativt om det finns osakerhet hos foretagen 
om vilken reglering deras tjanster kommer att 
omfattas av. 
I vissa fall kan detta helt enkelt innebara att det 
finns risk att lagstiftarna, trots att det finns 
aktuella definitioner pa gemenskapsniva for 
bade verksamhet inom radio/TV- och 
telekommunikation, i vissa medlemsstater kan 
komma att hanfora en viss ny tjanst till ett 
regelsystem medan man i en annan 
medlemsstat bedOmer att samma tjanst skall 
fOlja andra regler48. 
Dessutom kan det uppsta hinder i 
medlemsstaterna om likvardiga tjanster skulle 
regleras olika, t.ex. pa grundval av den plattform 
som anvands for tjansten ifraga. 
I andra fall kan egenskaperna hos en viss tjanst i 
framtiden innebara att den omfattas av mer an 
ett regelomrade enligt nuvarande definitioner. 
Detta kan leda till att vissa tjanster regleras 
oproportionerligt tungt. 
Till sist kan den tekniska utveckling och de 
marknadstendenser som anges i kapitel I och 11 
ocksa innebara en utmaning mot den grundval 
pa vilken definitionerna for narvarande ar 
upprattade. 
Ett exempel pa osakerheten nar det galler 
regleringarna uppstod under den senaste 
franska valkampanjen dar vissa regler som 
fOrbjOd offentliggOrande av opinionssiffror under 
veckan innan valet tillampades i fraga om 
traditionella media, men inte i fraga om valsiffror 
som publicerades pa Internet. Ett antal 
fOrlaggare ignorerade under dessa 
omstandigheter fOrbudet som missgynnade den 
traditionella mediasektorn49. 
Flera reglerande organ Forfarandet for att fa 
lagligt tillstand i alla medlemsstater, eventuellt 
aven fran flera olika organ, for en viss 
uppsattning tjanster kan innebara hOga 
kostnader for dem som viii sprida sin 
verksamhet i flera lander i Europa. 
Tjanstesektorn kan paverkas negativt om 
marknadsaktOrerna omfattas av flera olika 
regelsystem eller maste konfronteras med flera 
48 Ett exempel ar bestallningsvideo som enligt utredningen 
gjord av Squire Sanders Dempsey antingen behandlas 
som en telekommunikationstjanst med ett mervarde eller 
annu inte formellt har kategoriserats i alla medlemsstater 
fOrutom i Frankrike dar den omfattas av bestammelserna 
for radiofTV-utsandning och Tyskland dar den faller 
under den nya kategorin "teletjanster". 
49 OECD-rapport, se fotnot 5. 
17 reglerande organ, t.ex. om ett nat maste 
licensieras bade som telekom­
munikationsinfrastruktur och radio/TV-nat (pa 
grund av att det tidigare har erbjudit bada dessa 
tjanster). 
Tilltrlide till marknaden och llcensiering Det 
finns skillnader inom telekommunikations-, 
media-och IT-sektorerna nar det galler huruvida 
tilltradet till marknaden ar oreglerat, begransat 
eller om det ar fOremal for monopol eller 
sarskilda rattigheter. I allmanhet ar IT-sektorn 
befriad fran licensieringsforfaranden. 
Alla licensieringsforfaranden eller begransande 
bestammelser om marknadstilltrade utgor ett 
potentiellt hinder nar det galler tjanster, 
investeringar och en rattvis konkurrens och skall 
darfor begransas till att galla i vissa motiverade 
fall. lnriktningen bor i synnerhet ligga pa att 
begransa regleringarna dar det finns potentiella 
hinder snarare an att utvidga tyngre regleringar 
till mindre reglerade sektorer for att skapa mer 
likvardiga marknadsvillkor. 
Dar licensiering fortfarande fOrekommer i stor 
utstrackning finns det stora skillnader mellan 
olika sektorer och mellan medlemsstaterna nar 
det galler hur lang tid det tar att erhalla en licens, 
insynen i fOrfarandena, hur lange en licens galler 
och avgifternas storlek. Manga licenser for 
telekommunikations- och radio/TV-nat galler 
nationellt medan andra -i synnerhet nar det 
galler utsandning av kabel-TV -galler regionalt 
eller lokalt. Aven om alla dessa faktorer ar 
acceptabla i sitt sammanhang nar det galler de 
specifika sektorerna kan de innebara att det blir 
svarare eller dyrare for organisationerna att 
erbjuda ett integrerat paket tjanster, i synnerhet 
Over granserna. Detta kan utgora en 
oproportionerlig belastning eftersom tekniken 
framjar en sadan integrering och eftersom det 
sannolikt uppstar en Okad efterfragan bade fran 
fOretag och konsumenter. 
Tillgangen till nat, system med 
atkomstkontrol/ och innehall F ragan om 
tillgang regleras framst genom affarsmassiga 
fOrhandlingar med beaktande av det 
overgripande skydd som ges genom 
konkurrensbestammelserna. lcke desto mindre 
foreligger det for narvarande en asymmetrisk 
situation i och med att reglerna om tillgang 
endast avser vissa nat (t.ex. bestammelserna 
samtrafik och oppna nat som avser 
telekommunikationsnat men inte infrastrukturer 
som utnyttjas for radio/TV-verksamheter). Pa 
motsvarande satt finns det ett ramverk for 
atkomstkontroll tor digital-TV men inte for alla 
typer av digitala tjanster. (Lagg marke till att i det 
senare fallet fOrhandlar Storbritannien for 
narvarande om ett gemensamt ramverk for 
lltkomstkontroll for alla digitala tjanster). 
I de fall marknadsaktOrerna kontrollerar 
anvandarnas tillglmg, t.ex. genom att de ager 
det lokala natet eller genom att de har kontroll 
Over lltkomsten, kan det berOrda fOretaget utova 
diskriminering till fOrman for sina egna tjanster. 
Nar det galler fragor om tillgang som har 
samband med innehall galler i allmanhet 
normala affarsmassiga principer som endast 
modifieras genom tillampliga konkurrensregler. 
Ett undantag fran detta ar behandlingen i 
medlemsstaterna av sarskilt "attraktivt" innehall, 
t.ex. nationella sportevenemang dar andringen 
av direktivet om television utan granser innebar 
ett omsesidigt erkannande inom gemenskapen 
av evenemang som har reserverats av 
medlemsstaterna for fria TV-utsandningar. 
Fordelning av radiofrekvenser och andra 
resurser Tillhandahallandet av tjanster ( och 
utvecklingen av en effektiv konkurrens) kommer 
att vara beroende av tillgangen pa tillracklig 
natkapacitet vilket i fraga om manga tjanster 
innebar tillgang till radiospektrumet. Den 
samtidiga expansionen av TV-utsandningar, 
mobila multimedia och rosthjalpmedel och 
anvandandet av trfldlOsa tekniker inom fasta nat 
kommer att leda till en avsevart Okad efterfragan. 
I de fall det fOreligger stora skillnader nar det 
galler mangden tillgangliga spektra eller hur de 
fOrdelas ar det sannolikt att det uppstar hinder 
som paverkar de bakomliggande 
kostnadsbaserna for natens funktion i de olika 
sektorerna vilket kan stimulera konkurrensen 
inom en sektor mer an inom en annan sektor. 
Olika inriktnlngar for att uppfylla mat som 
ligger i allmilnhetens intresse Regelverken 
inom var och en av de olika sektorer som 
paverkas av konvergensen innehaller ett antal 
olika atgarder varigenom man fOrst>ker att 
sakerstalla vissa mal som ligger i allmanhetens 
intresse som ar specifika for dessa sektorer och 
som overensstammer med gemenskapens mal. 
Kommissionen tagger mycket star vikt vid 
tillhandahallandet av sadana tjanster som 
tillgodoser allmanhetens intresse50, i synnerhet 
nar det galler att sakerstalla den sociala och 
regionala sammanhallningen i gemenskapen 
medan de steg som tas inom 
telekommunikationssektorn for att sakerstalla 
samhallsomfattande tjanster pa nationell niva nu 
utgllr fran ett ramverk som har inrattats pa 
gemenskapsniva. Det satt pa vilket dessa mal 
genomdrivs (snarare an malen i sig) kan utgOra 
en belastning for de organisationer som ar 
alaggs skyldigheter i samband med malens 
50 Se KOM(96) 443. 
18 genomdrivande. Vad gaiter gransoverskridande 
tjanster kan konflikter mellan olika synsatt fOr 
olika sektorer och i olika medlemsstater utgora 
hinder mot tillhandahallandet av tjanster eller 
mot investeringar i innovativa tjanster eller nat. 
Allmanhetens fortroende for nya miljoer Om 
det mellan olika sektorer finns skilfnader vad 
galler konsumentskydd, den rattsliga 
behandlingen av elektroniska Overforingar eller 
dataskyddet och integritetsskyddet kan 
anvandarna och konsumenterna tap pa 
fortroendet for de tjanster och system som 
tillhandahalls vilket kan Mmma utvecklingen av 
de tjanster som uppkommer genom 
konvergensen. 
Brist pa standarder for driftskompatibilitet 
och samtrafikformaga me/Ian konvergerande 
nat. Malet att sakerstalla att alla anvandare kan 
kommunicera med vilken annan anvandare som 
heist ar svarare att na om marknaden inte kan 
leverera produkter och tjanster som ar 
kompatibla. Patentskyddade standarder som 
kontrolleras av de dominerande aktorerna kan 
begransa denna kompatibilitet. 
111.3 Fraga 
Fraga 3: Hinder mot konvergensen 
I kapitel Ill diskuteras b~de aktuella och 
potentiella hinder motkonver~~nsen. 
Vilken betydelse kommer de hinder som har 
identifierats sannolikt att fa? Finns det nagra 
andra hinder eller faktorer som kan fa avgorande 
betydelse for konvergensprocessen i Europa? 
I detta kapitel studeras betydelsen av ovan 
identifierade hinder. Forst behandlas fragan om 
sarskilda egenskaper hos konvergensfenomenet 
kan innebara nya och specifika problem for 
lagstiftningen. 
I avsnitt IV.2 identifieras tankbara inriktningar for 
reglering av viktiga omraden. I avsnitt IV.3 
behandlas fragan om uppfyllandet av de mal 
som ligger i allmanhetens ~ntresse och i avsnitt 
IV.4 undersOks alternativen till ett framtida 
regelverk. Kapitlet sammanfattas med en 
oversikt over relevanta internationella fragor. 
IV~1·Pr~~('fnto.l:#~varande regelverk 
De omraden dar sektorernas konvergering skulle 
kunna innebara problem for nuvarande regelverk 
anges nedan. Problemen galler bade 
lagstiftningens innehall och dess praktiska 
genomfOrande. I avsnitt IV.3 till IV.5 diskuteras 
mOjliga IOsningar pa dessa fragor. 
Regleringens roll 
Reglering ar inte ett mal i sig. Detar istallet helt 
enkelt ett verktyg vid sidan av 
marknadskrafterna for att uppna storre sociala, 
ekonomiska och allmanna politiska mal, t.ex. de 
mal som anges i kapitel 11. Detta har redan 
konstaterats i kommissionens meddelande om 
elektronisk handel dar man fOreslog principen 
"ingen reglering f6r sakens egen sku/f'51. Denna 
princip galler aven alla sektorer som berors av 
konvergensen. De mal som ligger till grund for 
regleringen i medlemsstaterna undergravs inte 
av konvergensen. Malen varierar och ar 
anpassade for de sarskilda behoven inom olika 
sektorer men omfattar aven nationella mal som 
t.ex. att framja effektivitet, ekonomiskt valstand 
och allmanhetens och konsumenternas 
intressen. Pa gemenskapsniva aterspeglas 
liknande mal EG-fOrdragets mal och 
bestammelser. 
Trots detta bOr konvergensen pa grund av sin 
natur och beskaffenhet (for vilka redogors 
nedan) tillsammans med akt6rernas behov av en 
reglering som ar begransad och malinriktad, 
medfora att myndigheter pa bade nationell niva 
och europeisk niva granskar regleringens roll 
och omfattning i en miljo dar marknaderna 
konvergerar. FOljande tre nyckelfragor kan 
urskiljas: 
s1 Se ovan. De tre andra pnnc1perna som tas upp i 
meddelandet ar ocksa viktiga for konverensen. De 
innebar att reglering maste grunda sig pa den inre 
marknadens friheter, maste ta hansyn till f6retagens 
verklighet och maste uppfylla mal i allmanhetens 
intressen pa ett effektivt satt. 
19 • Marknadskrafternas roll. Vissa anser att det 
ar viktigt att fasta st6rre tilltro till 
marknadskrafternas formaga att uppfylla 
regelverkets maL De menar att denna 
tankegang aterspeglas i den inriktning som 
de fiesta medlemsstaterna anammar vad 
galler samhallsomfattande tjanster inom 
telekommunikation. Detta galler aven IT-och 
radio!TV-sektorerna, dar utvecklingen av 
driftskompatibla standarder och program leds 
av industrin. Det finns andra som Eir 
tveksamma till marknadskrafternas formaga 
att ge tillrackliga garantier till konsumenterna, 
och tillmater regleringen en stor betydelse 
nar det galler att skydda sadana mal som 
ligger i allmanhetens intresse. 
• Balansen me/Ian sektorspecifik reglering och 
konkurrensregler. En annan viktig fraga ar 
balansen mellan konkurrensregler och 
sektorspecifika bestammelser dar manga 
foresprakar tillampning av 
konkurrensreglerna i enskilda fall i en 
konvergerad miljo istallet for inforande av nya 
omfattande bestammelser. 
• Att finna fungerande losningar. Nar det finns 
bestammelser maste dessa vara tillampbara 
pa ett fungerande och smidigt satt. Det 
varldsomfattande Internet och de regionala 
satellittjansterna ger en antydan om 
svarigheterna att genomdriva regler trim en 
medlemsstat till andra lander, medan den 
snabba ftirandringstakten nar det galler varor 
och tjanster ( det ror sig om manader och 
veckor) innebar en verklig utmaning for alla 
som lagstiftningsvagen saker en losning pa 
nagot specifikt problem. For att finna 
losningar pa gemenskapsniva far man rakna 
med manader och ar. 
Problem med regelverkets enhetlighet 
En central egenskap hos en konvergerad miljb 
ar mojligheten att via vilket nat som heist 
leverera ett mycket mer omfattande spektrum av 
tjanster an vad som for narvarande ar rnbjligt. 
Detta innebar inte automatiskt att 
tillhandahallandet av olika tjanster over ett enda 
nat eller via en enda plattform gor att dessa 
tjanster ar likvardiga, inte heller att de mal som 
styrs av allmanhetens intressen och som ligger 
till grund for regleringen automatiskt galler trim 
den ena tjansten till den andra. 
Aven om t.ex. en film, en sang, en tagtidtabell 
och ett telefonsamtal alla kan overforas i digital 
form innebar detta inte att anvandaren behandlar 
dessa olika tjanster/aktiviteter som utbytbara. Pa 
samma satt ar det sannolikt att bestammelser for 
var och en av dessa tjanster aven i 
fortsattningen utformas med hansyn till 
tjansternas olika karaktar, men eventuellt med 
liknande allmanna principer som grund. 
Som tidigare namnts i kapitel Ill, kan olika 
bestammelser som i grunden ar lika, i synnerhet 
med avseende pa den teknik som anvands for 
att leverera tjansterna, dock innebara 
diskriminerande behandling vilket kan medfora 
att konkurrensen, investeringarna och 
tillhandahallandet av tjanster hindras. Ett 
exempel behandlingen av opm1ons­
undersOkningarna enligt den franska vallagen -
har redan tagits upp. Ett annat exempel ar den 
begransade rackvidden hos gallande 
bestammelser om samtrafik in om 
telekommunikationssektorn. Enligt dessa kan 
organisationer som driver allmanna 
telekommunikationsnat erhalla rattigheter till 
samtrafik men inte organisationer som driver ett 
radio/TV-nat. Hopkopplingen mellan dem kan 
vara av stor betydelse i samband med tjanster 
dar man anvander radio/TV-media for laddning 
av information och tjanster, men behaver 
telenatet for att fa en returlinje. 
Vid bedOmningen av dessa skillnader i 
behandling bade over olika sektorgranser och 
mellan medlemsstaterna behaver man inom 
samtliga analyser pa gemenskapsniva overvaga 
huruvida detta tillgodoser de mal som ar av 
allmant intresse enligt fOrdraget och enligt EG­
domstolen och om de gallande reglerna ar 
proportionella i fOrhallande till det efterstravade 
malet. Om svaret pa bada fragorna ar nej kan de 
ifragavarande reglerna tas upp infer EG­
domstolen. 
I de fall hindren ar ett resultat av atgarder som 
overensstammer med fOrdraget, och principerna 
om omsesidigt erkannande inte ar tillampbara, 
kan gemenskapsatgarder (t.ex. lagstiftning om 
harmonisering) vara motiverade. 
Foljder av globaliseringen 
Den nya miljOn kannetecknas av tjanster som 
tacker hela varlden. TV-sandningar via satellit ar 
ett exempel, men Internet ar det huvudsakliga 
globala natet. lnternets struktur och utbredning 
kan gora det svart att tillampa gallande nationell 
lagstiftning. 
I den nya globala miljOn kan olika reglering av 
nat och tjanster i olika regioner i vasentlig grad 
paverka investeringarna i dessa regioner. Alltfor 
strang eller olamplig reglering i en region kan 
medfOra att en ekonomisk verksamhet flyttar 
nagon annanstans med negativa fOljder for 
utvecklingen av informationssamhallet i den 
regionen. 
20 Problem som har att gora med andrade 
forhallanden vad giller knappa resurser 
Konvergensen kan innebara en utmaning mot 
gallande regler i synnerhet med avseende pa 
licensgivning for nat och resursfordelning, i de 
fall da reglerna grundar sig pa en forvantad brist 
nar det galler bade radiofrekvenser och innehall. 
De aktuella marknadstendenserna inom teknik, 
t.ex. de stora okningarna av natkapacitet, 
m6jligheten att innehall och tjanster kan 
levereras via flera olika plattformar, okningen av 
olika konkurrerande vagar fram till kunderna och 
f6rbattringarna av den digitala kompressionen 
g6r det tankbart att kapacitetsbrist i en fullt 
digital milj6 med tiden blir en mindre viktig fraga. 
Befintliga bestammelser b6r da ges en 6versyn. 
Att kapacitetsbristen hos 6verf6ringsnatet 
avhjalps innebar dock inte nodvandigtvis att 
mangden innehall och tjanster far en 
motsvarande 6kning (i synnerhet attraktiva 
innehall och tjanster som behovs tor att fylla upp 
dessa kanaler). I avvaktan pa en fullstandig 
overgang fran analoga till digitala tjanster inom 
radio!TV-sektorn ar det under alla forhallanden 
sannolikt att kapacitetsbristen kommer att besta 
under en overskadlig framtid. 
Svarigheter att skilja mellan offentlig och 
privat verksamhet 
Konvergensen har ingen inverkan pa 
genomforandet av bestammelser som gor en 
distinktion mellan privat och offentligt. Det ar 
dock mojligt att den medfor nya gransdragningar 
mellan dessa tva sektorer. Detta kan fa 
betydelse for vilken regleringsniva som galler for 
en viss tjanst. I den man sadana regler har 
utformats pa grundval av att vissa nat, tjanster 
eller verksamheter ar offentliga snarare an 
privata52 kan det kravas en oversyn for att 
faststalla om de nuvarande granserna mellan 
offentligt och privat kommer att besta mot 
bakgrund av den tekniska utvecklingen. Bland 
annat de nya leveranssatten tor tjanster, 
interaktiviteten och mojligheten att betala per 
transaktion gar det svarare att dra dessa 
granslinjer i framtiden. 
Ett annat praktiskt exempel aterspeglas i de tva 
senaste WIPO-fOrdragen som bl.a. avser 
upphovsratten. Hor faststalls att begreppet 
~i Ett exempel inom telekommunikationssektorn t:lr att 
medan de offentliga telekommunikationsnaten kan 
omfattas av villkor som rt>r bade allmanhetens intresse 
och tekniska krav kan de privata 
telekommunikationsnt:lten bara omfattas av tekniska 
krav. Nt:lr det gt:iller utsandningar innefattar 
definitionerna av utsandning i flera medlemsstater 
elementet "leverans till allmaheten" for att kategorisera 
tjanster som omfattas av utsandningsreglerna. 
"offentligt meddelande" vid tillampning av 
upphovsrattslagen skall omfatta situationer dar 
ett arbete finns tillgangligt for allmanheten (t.ex. 
via en webbsida) pa ett interaktivt satt. 
Problem i samband med regleringens 
struktur 
I avsnitt 111.2 beskrivs problemet med att 
regleringen ar fragmentarisk, komplex och av 
olika form for de konvergerande sektorerna. Om 
det finns en risk for t>verlappande bestammelser 
eller om det ar nOdvandigt att vanda sig till flera 
olika myndigheter i en eller flera medlemsstater, 
kan marknadsakt6rerna pakalla en ratio­
nalisering av den aktuella strukturen, for att 
undvika onodiga byrakratiska hinder. I de fall da 
tjansterna kan erbjudas via ett enda nat kan det 
t.ex. vara fOrdelaktigt for organisationerna att 
fOrhandla med en enda reglerande myndighet i 
en medlemsstat i fragor som avser det aktuella 
natet utan hansyn till vilka tjanster som erbjuds 
via natet. 
·f kaRf . ~:" ks de utma~i,*g.~fr~~m den 
.nuvarari, )ingeq: innebari,~f~~&:'.~alansen 
mellan ., ,ij~ '( konkurr~nst~fet:na och 
markna~e. · _::·;:.H~r <.· gOrs·-~-~·opks" en 
be,dOrrinfo' rtr,~··.Pn.·vef.gen. sp·r .. oce.·ssen kan 
pAver~~· · · ·r,yaom·' llgg,r· till grund for 
s~J.J!n~ ~"~;., ojlfer. inom telekom-
mun.1. · ,~fli~QehHT~sektorerna. 
A) Kraver den nuvarande utvecklingen mer 
eller mindre reglering inom de sektorer som 
paverkas av konvergensen, mer eller mindre 
fOrlitan pa konkurrensreglerna och mer eller 
mindre tilltro till marknadskrafterna for att uppna 
de mal som anges i de tidigare kapitlen? 
B) lnnebar konvergensen en utmaning mot 
de principer som ligger till grund den nuvarande 
regleringen inom telekommunikations-, media­
och IT-sektorerna och i sa fall i vilken 
omfattning? 
· l~;bJ11f;l,r'n ~·Fr4gc>r:,s<>m ror 
',:''.]:';;, ·~ ~'.: ,;, ;'· ' :, , ,. . ,! ' ' ;, '·\'~ t 
,::; > 
I detta avsnitt undersoks sju storre omraden dar 
fOljande potentiella hinder i form av reglering har 
konstaterats: 
• Definitioner 
• Tilltrade till marknaden och licensiering 
• Tillgang till nat, system med villkorad tillgang 
och innehall. 
• Tillgang till olika frekvensspektrum. 
• Standarder. 
21 • Prissattning. 
• Enskilda konsumentintressen 
Detta avsnitt utelamnar ett antal fragor som for 
narvarande ar foremal for sarskilda initiativ inom 
kommissionen. Det galler t.ex. agande av media, 
digitala signaturer och kryptering och, som 
namnts ovan, immateriella egendomsrattigheter, 
upphovsratt och liknande rattigheter. 
IV.2.1 Behovs nya definitioner? 
De nuvarande definitionerna bestammer 
granserna mellan regler for olika sektorer och 
olika regleringsorgan. Reglerna ar kopplade till 
definitionerna av aktiviteterna. Aven om en 
reglering kan vara neutral gentemot tekniken 
som t.ex. inom radio/TV-sektorn (och i okad 
omfattning inom telesektorn) kan den vara 
kopplad till den teknik som anvands for att kunna 
erbjuda tjanster liksom till omraden som ar 
reglerade och omraden som i star omfattning 
saknar narmare bestammelser. 
Konvergensprocessen kommer inte att avlagsna 
behovet av definitioner men osakerheten om 
vilka regler som ar tillampbara i fraga om viss 
verksamhet eller olika definitioner pa nationell 
niva kan ge upphov till hind.er mot investeringar 
och mot tillhandahallandet av tjanster. Samtidigt 
b6r papekas att det faktum att olika tjanster kan 
levereras pa samma nat inte i sig forandrar 
karaktaren hos tjansterna sa att de blir en och 
samma tjanst. 
Mot bakgrund av de potentiella hinder som 
anges ovan bor den nuvarande installningen till 
definitioner (och hur dessa definitioner tillampas 
av myndigheterna) undersokas for att bedoma 
om de 
• ar hallbara mot bakgrund av den tekniska 
utvecklingen, 
• innebar samma tjanst som omfattas av mer 
an ett regelsystem och, om sa ar fallet, om 
detta ar motiverat, 
• leder till diskriminering genom att man tillater 
att samma nat eller tjanster regleras pa olika 
satt. 
Ett antal medlemsstater har angivit definitioner 
f6r vissa nya aktiviteter. I Tyskland har man 
skapat nya begrepp sasom "teletjanster" och 
"mediatjanster" dar man inriktar sig pa 
verksamhetens art snarare an den 
bakomliggande tekniken. Lagstiftningen om 
audiovisuella fragor i Frankrike har ocksa inriktat 
sig tjanstens art snarare an dess bakomliggande 
plattform. 
Tlinkbara varlanter 
En mOjlighet skulle vara att fortsatta att arbeta 
med de nuvarande definitionerna och konstatera 
att de ar giltiga tor merparten av de tjanster som 
erbjuds och att dar det ar lampligt utvidga 
principerna for gallande bestammelser och 
samtidigt anpassa tillampningen for att ta hansyn 
till de sarskilda egenskaperna hos "nya" tjanster. 
Den andra mOjligheten ar att skapa en sarskild 
typ av "nya" tjanster vid sidan av de nuvarande 
definitionerna. 
En tredje mOjlighet ar att anta de definitioner 
som f6r narvarande anvands inom telekom­
munikationssektorn och/eller radio/TV-sektorn 
f()r att aterspegla aktuell~ tendenser och 
utveckling. 
IV.2.2 Tilltrlde till marknaden och 
licensiering 
Bland de potentiella hinder som angavs i kapitel 
Ill fanns ett antal hinder som kan uppsta pa 
grund av olika villkor for marknadstilltrade, 
licenser och drift inom de sektorer som berors av 
konvergensen. Detta ger upphov till ett antal 
fragor. 
Marknadstilltrade 
Att medlemsstaterna utfardar sarskilda och 
exklusiva rattigheter strider inte mot fordragets 
bestammelser i de fall rattigheterna ar 
motiverade tor att det berorda fOretaget skall 
kunna utf6ra en uppgift som ar av allmt3nt 
ekonomiskt intresse och som star i proportion till 
f6rverkligandet av det aktuella malet, aven om 
dessa rattigheter innebar en begransning av 
konkurrensen eller ett hinder mot den fria 
rorligheten for tjanster. 
Har skulle vissa havda att sa fort ett nat kan 
overfOra en viss tjanst bor de offentliga 
myndigheterna sakerstalla att regleringen inte 
satter stopp for att detta sker. De skulle gora 
gallande att om man tillater artificiella 
restriktioner mot anvandningen av nat eller om 
man bevarar monopolen medan andra delar av 
den konvergerade miljon ar helt oppna for 
konkurrens, skulle detta vara att neka 
anvandarna tillgang till innovativa tjanster och 
skapa en orattvis diskriminering. Det skulle 
strida mot den tekniska utveckling och de 
marknadstendenser som tidigare har redogjorts 
for. 
Hinder kan uppsta pa flera olika satt. 
(i) Beviljande av monopol eller sarskilda 
rattigheter till nat eller tjanster till ett eller ett 
f~tal f6retag som kan hindra andra fran att 
erbjuda samma tjanster. 
22 (ii) Begransning av vilka tjanster som kan 
erbjudas via ett visst nat (att t.ex. hindra en 
teleoperator frim att anvanda sitt nat for att 
erbjuda underhallning). 
(iii)Att krava att vissa tjanster (t.ex. fria 
utsandningar via radio/TV-kanaler) skall 
levereras vilket minskar mOjligheterna att 
tillhandahalla andra tjanster. 
Andra skulle havda att mojligheten att bevilja 
begransade rattigheter eller en begransning av 
anvandandet av ett nat for vissa andamal ar 
viktig far att framja investeringar. 
Vissa havdar ocksa att denna typ av restriktioner 
ar sarskilt viktiga dar konkurrensen befinner sig 
pa ett tidigt stadium eller dar en viss aktor har en 
mycket stark stallning (t.ex. inom ett 
konkurrerande nat eller i samband med ett 
attraktivt innehall). I sadana fall kan sarskilda 
skyddsatgarder sakerstalla att potentiella 
konkurrenter inte diskrimineras eller att det finns 
lampliga incitament for marknadstilltrade. Enligt 
detta synsatt skulle en lamplig skyddsatgard 
kunna besta i att ha separat redovisning eller 
krav pa insyn, strukturell separation eller t.o.m. 
fullstandiga restriktioner for olika branscher. 
Licensiering 
Flera verksamheter och omraden inom data-och 
IT-sektorn staller inte krav pa licensiering. 
Formodligen kommer inga torandringar att ske i 
framtiden och kommissionens ser ingen 
anledning att andra pa denna praxis forutsatt att 
de immateriella rattigheterna hanteras pa ett 
effektivt satt. 
Samtidigt ar licensieringen ett viktigt reglerande 
verktyg med vars hjalp de offentliga 
myndigheterna kan utova kontroll over sina 
inhemska marknader, i synnerhet nar det galler 
tillhandahallandet av telekommunikations- och 
radio/TV-nat och ljanster. 
Alla bedomningar av licensforfarandets existens­
berattigande och dess effektivitet skall i forsta 
hand ske i fOrhallande till den sektor inom vilken 
reglerna tillampas. Eftersom det finns potentiella 
hinder i samband med licensiering (se kapitel Ill) 
kan fragan behova undersokas narmare mot 
bakgrund av den tekniska utvecklingen och 
marknadstendenserna. 
Vissa havdar att en central malsattning maste 
vara att forenkla marknadstilltrade och att strava 
mot mindre betungande skyldigheter som 
tillampas pa ett konsekvent satt i alla de sektorer 
som berors av konvergensen. Detta bekrattas av 
exempel fran dataindustrin, Internet och 
f6rlagsindustrins onlineverksamhet dar en viss 
sjalvreglering, t.ex. nar det galler skadligt eller 
olagligt innehall pa Internet, kompletterar 
tillampningen av allman lag, genom t.ex. 
bestammelser om konkurrens och 
konsumentskydd som galler inom alla typer av 
ekonomisk verksamhet. Sjalvreglering ar dock 
inte helt utan risker tor den inre marknaden 
eftersom den kan utvecklas pa olika satt, om den 
inte i nagon man samordnas pa gemens­
kapsniva. 
Aven om ett licenssystem inte anses nOdvandigt, 
och man fOreslar IOsningar i form av 
sjalvreglering, kan konsumenterna fortfarande 
krava garantier tor att deras intressen tas tillvara 
pa ett adekvat satt, och att man identifierar det 
ansvar gentemot kunden som skall baras av 
tillhandahallare av tjanster respektive 
tjansteoperatorer. Konsumenterna bOr 
engageras i utveckling och genomfOrande av 
alla typer av sjalvreglerande arrangemang. 
lnternets och andra kommunikations- och 
radionv-tjansters varldsomfattande karaktar 
kommer att paverka den inriktning som viii 
uppratthalla licensieringen och ifragasatter det 
relevanta i att ha nationell licensiering for 
verksamheter som sker antingen inom en 
medlemsstat eller levereras av regionala 
plattformar, t.ex. via satellit. 
lnnovatlonsfrlimjande och effektlva;e drift 
med h}IJ/p av l/censlerlng 
De myndigheter som utfardar licenser kan 
overvaga att upphava licenssystemet om det 
verkar hammande pa innovationer eller 
fOrsamrar verksamhetens effektivitet. Ett 
exempel inom telekommunikationssektorn ar att 
binda leveransen av tjanster till en viss teknisk 
plattform, t.ex. genom att krava separat licens 
(utover tilldelning av frekvens) for en viss 
natoperator som viii anvanda tradlOsa system i 
lokalnatet. Det kanske behovs ett nytt synsatt 
nar det gaiter licensieringen av radio/TV-tjanster. 
ldag har radionv-bolagen generellt sett licenser 
eller tillstand som galler for varje enskild kanal 
som utfardas av de berOrda myndigheterna i 
varje medlemsstat. Dessa system ar ett resultat 
av tradition och historisk utveckling inom 
programutsandning. I en ny digital miljO med 
manga kanaler kan systemens roll behOva en 
Oversyn. En utvardering bOr gOras av sadana 
mojligheter som t.ex. att ge' licens for ett paket 
av tjanster (t.ex. ett satellitpaket eller 
markbundna multiplex) istallet for att licensiera 
enskilda kanaler. Storbritanniens "Broadcasting 
act" som fOreskriver om licenser for 
multiplextjanster nar det gaiter markbunden 
digital-TV ar ett exempel pa vad som kanske ar 
bOrjan pa en tendens som bOr uppmuntras. 
Gemensamma prlnciper for licensutfardande 
23 Som .namns i kapitel Ill kan olika utformade 
licensvillkor inom de konvergerande sektorerna 
fOrhindra marknadstilltrade och utgOra ett hinder 
mot en inre marknad. I de fall man upptacker 
sadana hinder maste de kunna motiveras med 
mal som ligger i allmanhetens intresse och vara 
proportionella i fOrhallande till detta mal. 
For att undvika sadana olikheter kan det finnas 
utrymme for att tillampa ett antal gemensamma 
principer i hela gemenskapen enligt tOljande: 
• De uttardande myndigheterna skall vara 
sjalvstandiga i tOrhallande till aktorerna inom 
sektorn. 
• FOrfarandena skall vara Oppna tor insyn och 
icke-diskriminerande, fOlja angivna tidsplaner 
och leda tram till beslut som skall vara 
mOjliga att overklaga. 
• Alla avgifter som ror licenser skall sta i 
proportion till det arbete som laggs ned tor att 
administrera licensieringsprocessen och inte 
tjana som en diskriminerande avgift pa 
forvantade vinster. 
• Nar det galler licensiering av radiofrekvenser 
kan avgifterna trots ovan angivna princip 
taststallas till en niva som uppmuntrar till en 
effektiv anvandning av de tordelade 
resurserna. 
IV.2.3 Tillgang till nat, system med 
villkorad tillgang och innehall 
Fragan ar om de regler om Oppen tillgang som 
for narvarande tillampas pa telekommunikationer 
och villkorad tillgang for digital-TV, bor utnyttjas i 
storre omfattning inom de sektorer som 
paverkas av konvergensen. Om mark­
nadstrenderna och teknikutvecklingen taljer 
beskrivningen i kapitel I och II i denna gronbok 
kommer konvergensen fOrmodligen att innebara 
en torandring i vardekedjan pa sa satt att 
tramstallning av innehall, sammanstallning och 
tillhandahallande av tjanster Okar i varde (om an 
inte nodvandigtvis i form av separata 
affarsverksamheter) medan leverans av tjanster 
via fasta eller tradlOsa nat kan bli en verksamhet 
som ger ett jamforelsevis lagt utbyte, vilket kan 
ses inom vissa fusionsverksamheter. Denna 
tendens kommer att atfOljas av fOrsOk trim 
dagens natoperatorer att utoka sina rorelser till 
affarsverksamheter som ger ett hOgre utbyte. 
MOjligheten till tillgang till naten kommer att vara 
av avgorande betydelse. Detta galler for 
OverfOringsnatens bada andar, dvs. dels 
leverans av en tjanst till anvandarens telefon, pc 
eller TV och dels mOjligheten att fran borjan ha 
tillgang till natet for att kunna erbjuda tjanster 
eller innehall. 
Generellt ar villkoren for tillgang till nat, system 
med villkorad tillgang eller visst innehall en fraga 
om kommersiella avtal mellan marknadens 
aktOrer. Konkurrensreglerna kommer aven 
fortsattningsvis att spela en central roll nar det 
galler att IOsa eventuella problem. 
Detta vacker fragan om de sektorspecifika 
reglernas roll pa gemenskapsniva vid sidan av 
de allmanna bestammelserna i fOrdraget som 
beframjar en konkurrens utan snedvridning och 
fri rOrlighet for tjanster. 
EG-lagstiftning finns nu pa plats med 
bestammelser om kommersiella avtal for 
samtrafik och driftskompatibilitet mellan 
telekommunikationsnat och -tjanster. En 
liknande lagstiftning finns nar det galler digital­
TV, i synnerhet i fraga om villkorad tillgang53 ft':'.>r 
radio/TV-bolag som ar tredje part. 
Den framvaxande marknaden kommer att besta 
av aktorer av mycket varierande storlek men, 
som tidigare namnts, kommer det ocksa att 
finnas starka vertikalt integrerade operatorer fran 
telekommunikationsindustrin, den audiovisuella 
industrin (framfOrallt radio/TV) och 
IT/programvaruindustrin dar de utnyttjar sina 
traditionellt starka sidor och finansiella resurser. 
Nagra av de fragestallningar som kan uppsta 
in om de olika sektorerna galler 
paketkombinationer av innehall och tjanster eller 
av natkapacitet och tjanster, orimliga 
prissattningar, korsvisa subventioner av tjanster 
eller utrustningar och diskriminering till forman 
for egna verksamheter. 
Vidare kommer de nuvarande fasta 
operatorernas dominerande stallning inom 
telekommunikationssektorn och radio/TV­
sektorn pa den etablerade marknaden att 
innebara att de inom overskadlig framtid kommer 
att kontrollera de natflaskhalsar som utgt>rs av 
den begransade tillgangen till anvandarna. 
FOrutom det lokala abonnentnatet omfattar de 
villkorad tillgang och navigeringssystem. 
Tlllgang ti/I niiten 
Som tidigare namnts galler allmant att fragor 
som ror tillgang till nat eller innehall regleras av 
kommersiella avtal som omfattas av 
bestammelserna i konkurrenslagstiftningen. Pa 
vissa omraden har dock bestammelser infC>rts i 
nuvarande regelverk i syfte att reglera den 
kommersiella processen. 
lnom telekommunikationssektorn sakerstaller 
bestammelserna om samtrafik att anvandarna 
kan kontakta vilken annan anvandare som heist, 
53 Direktiv 95/47/EG om tillampning av standarder f6r 
sandning av televisionssignaler, EGT L 281, 23.11.1995, 
s. 51. 
24 och att tjansteleverantorerna kan na kunderna 
pa rattvisa, icke-diskriminerande och rimliga 
villkor. Dessutom har de nationella reglerande 
myndigheterna makt att ingripa och IC>sa tvister 
nar det galler telekommunikationer och ett antal 
sakerhetsarrangemang har inrattas for att 
sakerstalla storre insyn och ett icke­
diskriminerande beteende. 
Som tidigare namnts i kapitel Ill kan det faktum 
att ett oppet regelverk tillampas ifraga om vissa 
infrastrukturer men inte andra skapa hinder och 
snedvrida investeringarna, i synnerhet om 
teknikkonvergensen sa smaningom utvidgas till 
industri, marknad och tjanster. Inter en eventuell 
konvergens ar fragan darter om det foreligger en 
situation som kraver en utvidgning av principen 
om fri tillgang pa samma satt som i fraga om 
f6rhallandet mellan telekommunikationer och 
andra nat, eller om det finns andra principer som 
kan utvecklas. 
Aven inom telekommunikationssektorn innebar 
utvecklingen av Internet att en rad fragor uppstar 
som sammanhanger med de villkor fC>r tillgang 
som tillhandahallarna av lnternettillgang ges till 
de nuvarande fasta och mobila naten. En fraga 
ar om de bOr ha tillgang till samma 
samtrafikrattigheter som andra aktorer och om 
de bor kunna fa tillgang till samma fristaende 
delar av pakettjanster, och en annan fraga galler 
huruvida de leverantorer som erbjuder flera olika 
telekommunikationstjanster bor dela vissa av de 
forpliktelser som galler vid tillhandahallandet av 
teletjanster. 54 
Fragan om tillgang till system med villkorad 
tillgang kan bli viktigare an fragan om kontroll 
6ver den ledning som leder tram till ett sadant 
system. 
Enligt gemenskapens politik inom telekom­
munikationssektorn kravs alltsa inte en 
fullstandig separation av lokalnatet eller en 
strukturell separation av motsvarande 
infrastruktur fran tillhandahallandet av tjanster 
som sker via detsamma. Detta utesluter inte att 
lampliga sakerhetsatgarder vidtas eller krav 
stalls enligt konkurrensreglerna. Fragan om 
separation av den lokala delen av 
overforingsnaten ar egentligen komplex och 
maste ses i nara samband med den allmanna 
konkurrensnivan pa den berorda marknaden, 
tillgangen till varaktiga alternativa 
distributionskanaler och startpunkten for 
konkurrensen inom en viss marknad. Vissa 
havdar att separering pa lang sikt kan strida mot 
54 F6r vidare diskussion, se ovan namnda OECD-rapport 
(fotnot 5). Flera fragor som hanger samman med telefoni 
via Internet behandlas i kommissionens kommande 
meddelande om situationen for telefonitjanster via 
Internet enligt direktiv 90/388/EG. 
konsumenternas intresse genom att man tar bort 
de ekonomiska incitamenten for organi­
sationerna att uppratta sina egna fasta eller 
tradlosa nat. 
Villkorad tillgang 
Villkorad tillgang ar de tekniska metoder 
varigenom de som tillhandahaller tjanster och 
innehall kan aterfa sina investeringar antingen 
genom prenumerationer eller avgifter for 
individuell konsumtion. Direktivet om TV­
standarder ar ett regelverk for villkorad tillgang 
for digitala TV-tjanster som baseras pa ett krav 
att de som driver dessa system skall erbjuda 
utsandarna tekniska tjanster pa rattvisa, rimliga 
och icke-diskriminerande grunder. Direktivet 
intar en medvetet balanserad stallning infor 
inledningsfasen inom denna nya industri. Dess 
krav ar tillrackligt milda fbr att uppmuntra till 
innovationer och investeringar i en snabbt 
utvecklande teknisk och kommersiell miljo och ar 
tillrackligt stranga for att sakerstalla en rattvis 
konkurrens och konsumenternas valfard. 
Kommissionen ser brister i medlemsstaternas 
genomfbrande av detta direktiv till nationell lag. 
Den anvander sig aktivt av den behorighet som 
den har fatt genom fordraget for att sakerstalla 
att genomfbrandet sker i ratt tid och pa ett 
korrekt satt. I de fall det har skett ett felaktigt 
genomforande har kommissionen agerat 
beslutsamt for att sakerstalla att fordraget foljs 
pa ett korrekt satt. 
Navigeringssystem har dykt upp pa 
marknaden. De ar ett redskap for att hjalpa 
anvandarna att hantera okningen och 
omfattningen av all information och alla tjanster 
som informationssamhallet kan erbjuda. Nagra 
exempel pa sadana navigeringssystem ar 
webblasare (browsers) (t.ex. Netscape, 
Microsoft Explorer), sokmotorer (Altavista, 
Yahoo, etc.) och elektroniska programguider 
(EPGs). 
ldag utgor de tva olika marknadssegment. 
Webblasarna och sokmotorerna ar redskap som 
kan anvandas pa lnternets webbsidor medan 
EPG representerar framtidens elektroniska 
"zappare" som kan vagleda tittarna genom ett 
myller av digitala TV-program och kanaler. Det 
finns manga som anser att denna nya typ av 
programurval kommer att leda till undergangen 
for det kanalkoncept som vi kanner till idag och 
som kommer att ersattas av stora "paraplyutbud" 
kompletterade med "a la carte"-menyer. 
Webblasarna och sokmotorerna ar i sig 
oberoende och kan anvandas fbr att utforskning 
av lnternetvarlden utan att vara bundna till nagra 
speciella informationskallor eller hard-eller 
programvaror. Nyligen har man dock ifragasatt 
om det ur konkurrenshanseende ar riktigt att 
25 gora paket av webblasare och andra program 
eller till och med integrera lasaren helt i sjalva 
program met. 
Villkorad tillgang och navigeringssystem ar 
beroende av ett samarbete mellan 
marknadsaktorerna inom olika delar av 
vardekedjan, vilket gor att vissa foretag kan fa 
stallningar som kan missbrukas, i synnerhet av 
vertikalt integrerade aktorer, for att utestanga 
andra fran intrade. Man bor overvaga en 
utvidgning av de principer som redan tillampas 
inom digital-TV for att sakerstalla att nya aktorer 
inte utesluts fran tillgang till dessa system. 
I motsats till webblasarna ar EPG kopplade till 
den "information" som man via dem far tillgang 
till. De fungerar som hjalpverktyg for sarskilda 
digitala grupper av tematiska TV-program, eller 
for erbjudanden om TV-tjanster och interaktiva 
tjanster. Fragor om programguidernas 
mojligheter att tillhandahalla fbrteckningar over 
tjanster eller program fran tredje part och 
kvaliteten hos dessa fbrteckningar kommer att 
vara av avgorande betydelse. 55 Exklusiva 
arrangemang som knyter sarskilda EPG till 
sarskilda tjanstepaket kan bli ett problem som 
kraver reglering fbr att sakerstalla att tredje part 
ges tillgang pa villkor som ar tydliga, rattvisa, 
och icke-diskriminerande. 
En nyhet nar det galler anvandarnas 
hemterminaler ar Application Programming 
Interface (API). API ar en samling programvaror 
i terminalen som liknar operativsystemet i en pc. 
Detta granssnitt anvands fbr att hantera 
interaktiva tillampningar, daribland EPG, och fbr 
att fa ett specificerat granssnitt for tillampningar 
som utvecklas av andra fbretag. Pc-industrins 
framgangar beror till stor del pa standardiserade 
API som har underlattat anvandningen av 
manga olika typer av programvara som har 
utvecklats av andra foretag. I skrivande stund 
finns det ett antal olika API som anvands i set­
top-boxar i Europa vilket innebar risk for en 
fragmentering av marknaden och 
kompatibilitetsproblem. Dessutom innebar den 
komoinerade anvandningen av pac~m~1 aae APi 
tillsammans med EPG och villkorad tillgang en 
okad risk fbr missbruk av operatorer som 
kontrollerar tillgangen till tjansterna. 
lnfbrandet av digital-TV pa marknaden sker vid 
en tidpunkt da det pagar snabba tekniska 
forandringar och slutresultatet annu inte ar klart. 
Synpunkter i denna fraga ar darfor till 
kommissionens hjalp for att den skall kunna 
55 Liknande problem har redan tagits upp enligt europeiska 
konkurrensregler, t..ex. nar det galler datasystem fbr 
reservation vid flygresor som regleras av radets 
fbrordningar 2299/89, 3089/93, andrade i KOM(97) 246 
slutligt, Bryssel, 9 juli 1997. 
bedoma om direktivet om TV-standarder ar 
avpassat for att kunna hantera dessa tekniska 
forandringar och dess inverkan pa marknaden. 
Tillgang till innehall 
Allmant galler att arrangemangen mellan dem 
som tillhandahaller innehall, rattig­
hetsinnehavare och de som overfor innehall ar 
en fraga om kommersiella avtal. Om nagon ger 
ensamratt till nagon annan ar detta en fraga tor 
konkurrensreglerna. Exklusiva avtal mellan dem 
som tillhandahaller innehall och dem som 
overfor detta kan begransa konsumenternas val 
genom att man utesluter tillgangen till ett innehall 
som tillhandahalls av konkurrenterna, i 
synnerhet innan det finns en effektiv konkurrens 
for tillhandahallandet av leveranskanaler till 
anvandaren. lnnehavet av rattigheter till sarskilt 
attraktivt innehall, t.ex. filmbibliotek eller viktiga 
sportevenemang kan ge marknadsaktorerna 
sarskilt stark kommersiell stallning. 
Aven om innehallsindustrin ar starkt 
skalberoende utnyttjar den i allmanhet 
stordriftsfordelarna genom noggrann fbrvaltning 
av distributionsvagar (t.ex. bio, videouthyrning, 
videoforsaljning, betalning per visning (pay-per­
view), betal-TV, fri TV). Ensamratten att 
distribuera ar ofta en faktor som sakerstaller 
denna process for dem som ager innehallet. 
Konvergensen kan inverka pa den nuvarande 
grundvalen for forvaltning av distributionsvagar 
och kan leda till ett okat beroende av icke­
exklusiv elektronisk distribution sasom ett 
effektivare satt att maximera intakterna. 
Pa samma satt kan konvergensen fa den 
effekten att den avhjalper den otillrackliga 
kapaciteten for overforing. Till exempel kommer 
de exklusiva distributionsrattigheter som ges till 
kabel-TV-bolagen kanske inte langre auto­
matiskt att innebara monopolstallning vad galler 
tjanster. Kabelbolagen kommer sannolikt att 
konkurrera med TV-bolag som har digitala 
satellit-eller marknat, lnternetleverantorer och 
telekommunikationsoperatorer. 
IV.2.4 Tillgang till frekvensspektrumet 
Trots det faktum att digitaliseringen bakom 
konvergensen i hog grad utokar kapaciteten hos 
overforingsnaten innebar den okade efterfragan 
bade nar det galler marknadsaktorer och 
bandvidd att resursfragorna aven i fortsattningen 
kommer att vara en viktig fraga for regleringen. 
Den viktigaste fragan galler tillgangen till 
radiospektrum. 
Frekvensspektrumet ar annu i det digitala 
tidevarvet en viktig men begransad resurs. Aven 
om slutresultatet av overgangen fran analog till 
digital teknik kommer att innebara stora fordelar 
bade for mobiltelefonsektorn och radio/TV 
26 kommer detta att ga langsamt. Betraffande 
tillgangen till Internet och andra onlinetjanster 
erbjuder de satellitbaserade overforingarna 
mojlighet till snabboverforingar till en pc eller TV 
och mojlighet att utnyttja fasta 
telekommunikationsnat for returlinjer. Dessutom 
pekar anvandningen av tradlosa lokala nat och 
inforandet av Universal Mobile Telekom­
munications Service (UMTS) i borjan av nasta 
arhundrade enhetligt pa en stabil tillvaxt av 
efterfragan av spektrumet. 
Pa grund av spektrumets betydelse kan de 
variationer som anges i kapitel 111 mellan olika 
sektorer med hansyn till hur mycket spektrum 
som finns tillgangligt och hur mycket detta 
spektrum kommer att kosta, att fa stor betydelse 
for utvecklingen av befintliga och nya 
leveranskanaler. Tilldelningen gors i allmanhet 
pa internationell och regional niva · och de 
nuvarande olikheterna mellan sektorerna i fraga 
om prissattningen av frekvenser kan skapa 
konkurrenssnedvridningar. Ett exempel kan vara 
att ett radio/TV-bolag som erbjuder multimedie­
eller onlinetjanster anvander ett spektrum som 
kan fas gratis eller till ett lagt pris konkurrerar 
med operatorer fran telekommunikationssektorn 
som har betalat ett pris som aterspeglar det 
kommersiella vardet av den tilldelade resursen. 
Manga havdar att prissattning av 
frekvensspektrum ur ekonomisk synvinkel kan 
uppmuntra till en effektivare anvandning och kan 
bidra till att sakerstalla att frekvenserna fordelas 
till de omraden dar de bast behovs. De skulle 
forespraka att samma kommersiella principer 
bor paverka frekvenspolitiken pa det stadium dar 
tilldelningen faststalls inom ramen for 
varldskonferensen for radiokommunikationer 
eller pa regional niva, sa att man vid 
tilldelningsbesluten kan prioritera viktiga 
anvandare. 
Om alla spektrum blir fbremal for en 
affarsmassig vardering kan detta fa en 
spridningseffekt som uppmuntrar de befintliga 
offentliga anvandarna, t.ex. militaren eller 
polisen, till att anvanda mer kostnadseffektiva 
tekniska losningar och frigora vissa 
frekvensband for nya tjanster. 
Auktionsfbrsaljning av frekvenser foredras av 
manga ekonomer sasom det basta sattet att 
sakerstalla ett resultat vilket ytterst ligger i 
konsumenternas intresse. Andra ger uttryck for 
sin oro over vad denna prissattning innebar for 
de avgifter som anvandarna kan fa betala. 
For en effektiv anvandning av spektrumet skulle 
en vag kunna vara att avvika fran nuvarande 
tillvagagangssatt dar man tilldelar vissa delar av 
spektrumet for vissa tjanster eller for 
anvandande av en viss teknik for att leverera 
dessa tjanster. I en sadan situation kommer det 
fortfarande att kravas vissa tekniska 
minimisakerhetsatgarder (t.ex. mot 
elektromagnetiska storningar mellan olika 
system). Detta ar en av de fragor som uppstod i 
samband med inforandet av UMTS men som 
kan tillampas i storre sammanhang. I praktiken 
kan detta innebara att istallet for att exklusivt 
tilldela ett spektrumband for tillhandahallande av 
mobilkommunikationer eller radio/TV kan 
anvandaren fit tillatelse att anvanda spektrumet 
efter eget val. 
Den Okade efterfragan av spektrum, i synnerhet 
for UMTS och satellitbaserade tjanster satter 
ytterligare press de befintliga mekanismerna for 
samordning av frekvenser pa regional niva. 
I kapitel I och II har illustrerats hur varje del av 
de konvergerande sektorerna overgar fran 
analog till digital teknik. Medlemsstaterna skulle 
kunna spela en viktig roll i denna process genom 
att utveckla tydliga tidsplaner for denna 
overgang for att forenkla planeringen av 
tjansterna. Andra havdar att detta ar en fraga om 
anvandarpreferenser som skall overlamnas till 
marknadskrafterna. Efterfragan pa spektrumen 
kommer hur som heist fOrmodligen att Overtraffa 
nuvarande tillgangliga frekvensresurser. 
Regeringarna kan darfor komma att spela en 
nyckelroll dar de maste omvardera nuvarande 
balans mellan telekommunikationer, radio/TV 
och civil/offentlig anvandning av tillgangliga 
resurser. 
Dessutom maste det kanske Overvagas huruvida 
· en sadan overgang i fraga om behoven behover 
samordnas. Man kan havda att en tydlig tidsplan 
for den fullstandiga overgangen fran analog till 
digital overforing av tjanster som utnyttjar 
frekvensspektrumet skulle innebara att man inte 
bara undviker en fragmentering av den inre 
marknaden utan ocksa drOjsmal vad galler 
frislappandet av vardefulla spektra som anvands 
av dagens analoga tjanster tor andra 
anvandares rakning. Det finna andra som menar 
att fragor om fordelning av frekvenser som t.ex. 
denna fraga faller under subsidiaritetsprincipen 
och bOr darfor inte hanteras av gemenskapen. 
IV.2.5 Standarder 
Det har i detta dokument havdats att en av de 
viktigaste fOljdverkningarna av att de tekniska 
granserna suddas ut mellan informationsteknik, 
telekommunikationer och konsumentelektronik 
ar den tilltagande globaliseringen av tjansterna. 
Den varldsomfattande karaktaren hos 
informationssamhallet innebar att alla 
standardiseringar som gors tor att understOdja 
dess utveckling pa motsvarande satt maste vara 
varldsomfattande. I en miljO med flera olika 
saljare viii anvandarna kunna komma at valfri 
27 tjanst fran valfri terminal oberoende av vilken 
teknik som anvands och oberoende av den 
geografiska punkt fran vilken anslutningen sker. 
Ett huvudmal tor standardiseringen ar darf6r att 
uppna driftskompatibilitet mellan nat och 
tjanster. Teknisk harmonisering ar inte ett mal i 
sig. Standardiseringen ar emellertid ett verktyg 
som kan fOrstarka bade de allmanna politiska 
malen, t.ex. upprattandet av en inre marknad tor 
kommunikationstjanster, och ett regelverk. 
Framjande av basta affarspraxis inom dataskydd 
och datasakerhet tor digitala signaturer kan 
stOdjas av standardisering och konsen­
susstravan inom en lamplig rattslig ram56. 
Det finns ett berattigat allmant intresse av att ge 
industrin, anvandarna och de offentliga 
myndigheterna effektiva plattformar for att bygga 
upp en enhetlighet bade pa europeisk och 
internationell niva. Aven om informations­
samhallet ar globalt kan standardiseringen starta 
pa regional niva forutsatt att aktorer tran andra 
regioner kan delta i verksamheterna. 
Workshopmekanismen har potential att erbjuda 
en plattform tor uppbyggnad av en enhetlighet 
samtidigt som det ocksa ger utrymme tor 
europeiska aktorer att Oka sitt inflytande inom 
internationell standardisering. 
IV.2.6 Prisslttning 
Marknaderna tor IT och online-utgivning fungerar 
i stort sett utan sarskilda priskontroller. lnom 
radio/TV-sektorn motiveras priskontrollerna (t.ex. 
nar det galler licensavgifterna), om sadana 
forekommer, av mal som ligger i allmanhetens 
intresse dar man forsoker sakerstalla att 
tjansterna prismassigt ar mOjliga att anskaffa tor 
tittarna och lyssnarna sa att genomslagskraften 
blir star tor kanalerna med fria utsandningar. 
Priskravet for de samhallsomfattande tjansterna 
inom telekommunikationssektorn baserar sig pa 
samma forutsattningar och innebar i ett antal 
medlemsstater ett maximipris tor ett paket 
detaljvaror och/eller affarstjanster och tor 
subventionerade sociala tariffer for sarskilda 
grupper av anvandare. Betalkanaler pa TV, bl.a. 
med attraktiva tjanster och kommersiella 
verksamheter hos dem som reglerar fria 
utsandningar ar i allmanhet inte foremal tor 
prisregleringar men daremot tor konkurrens fran 
andra marknadsaktOrer. 
Enligt sarskilda bestammelser tor 
telekommunikationssektorn och som en del av 
overgangen till marknader med full konkurrens 
galler kontrollen dessutom operatorer med stark 
marknadsstallning med krav att avgifterna for 
fOrbindelser, rosttjanster och inhyrda 
56 Se fotnot 60. 
infrastrukturer ar kostnadsorienterade. I den 
situationen fungerar prisregleringen som en 
stallforetradare for konkurrenseffekterna. Det har 
inte funnits nagon direkt parallel! i fraga om 
radio/TV-utsandningar fran en punkt till flera 
punkter men fragorna om samtrafik uppstar nu i 
samband med att interaktiva eller transaktionella 
element infors -villkorad tillgang ar det forsta 
omradet av denna typ. 
De innovativa prispaketen kommer att spela en 
viktig roll nar det gaiter att framja tjanster inom 
informationssamhallet. lnforandet av flera 
onlinetjanster och transaktionella tjanster 
paverkas direkt av kostnaderna for den 
bakomliggande infrastrukturen. . En viktig 
kommersiell signal maste vara att den innovativa 
prissattningen kommer att vara av central 
betydelse for ett mycket mer utbredd anvandning 
av onlinetjanster och andra tjanster. 
Det kan dessutom komma att kravas en 
utvardering av huruvida det finns risk for 
snedvridningar i de fall olika prissattningsregler 
tillampas for olika nat, trots att man inom alla nat 
har kapacitet att erbjuda alla typer av tjanster i 
en konvergerad miljO. Samtidigt ar det sannolikt 
att forekomsten av konkurrerande 
leveranskanaler begransar mOjligheterna till en 
prissattning av t.ex. nattillgang, som ar 
oberoende av konkurrenternas, sa reglering pa 
omradet behOver kanske inte infOras. 
Pa sikt kan konvergensen komma att utsatta 
offentliga radio/TV-bolag for kommersiella 
patryckningar. Erfarenheterna fran telekom­
munikationssektorn ar illustrativa pa grund av att 
operatorerna inom denna sektor med tiden 
overgatt till att prissatta sina tjanster pa ett satt 
som pa ett battre satt overensstammer med den 
allt mer konkurrensinriktade miljOn trots 
bestammelser som begransar sad an 
prissattning. Dessa erfarenheter visar att en 
sadan anpassning av prisstrukturen kan ske pa 
ett satt som inte paverkar den generella 
prissattningen negativt. Finansieringen av de 
offentliga radio/TV-bolagen (licensavgifter, 
annonsering, offentliga subventioner) gor att det 
inte gar att dra nagra direkta paralleller med 
telekommunikationssektorn. H uruvida detta 
skulle avhalla radio/TV-bolagen fran att infora 
olika prisstrukturer ar en diskussionsfraga, 
liksom vilka fOljder som en mer kommersiellt 
inriktad prissattning skulle fa for ratten till statlig 
finansiering eller mojligheten att fa tillgang till 
andra inkomstkallor genom t.ex. annonsering, 
abonnemang eller utnyttjande av rattigheter. 
28 Fraga .. s ··:. ~r,tskaff~~«tca::j'f; 'bi9'dr_,n .. -Att·ta 
~~~m>.«ttt. '~mp•1at:;:·r•s••¥ ,;:q~11, 
~~~~~m!tilt~;i· .. : ···· ,/··· ·· ·:: ··· ·· .. 
I avsnittiV.3 undersoks ett antalviktiga omrMen 
dar · det · kan beh()V(IS . ~egterinR f()r • att bortskaffa 
hindren· ~ch skydga:~9p.kurr:~~"n 
A) Ar definitionerna inom telekom­
munikations-, media-och IT-sektorerna inom 
den nationella lagstiftningen och/eller 
gemenskap-slagstiftningen anpassade till 
konvergens-processen? 
B) Kommer konvergensfenomenet att krava 
en anpassning av befintlig reglering eller 
antagande av nya bestammelser for tillampning 
nar det galler fragor om marknadstilltrade och 
licensiering, tillgang till nat, kunder (bl.a. 
villkorad tillgang), innehall och prissattning? 
C) Kommer konvergensen att krava 
forandringar av reglerna nar det galler tilldelning 
och prissattning av frekvensspektrumet? Vilka 
atgarder bOr vidtas mot bakgrund av 
konvergensen nar det galler fragan om att 
fullborda overgangen fran analoga till digitala 
tjt:inster? Behovs en tidsplan for avvecklingen av 
den analoga tekniken? 
D) Vilka mal bor standardiseringen ha mot 
bakgrund av konvergensen och vilket 
fOrhallande bor rada mellan regional och 
internationell standardisering? 
E) Vilka ytterligare (eventuella) atgarder 
kravs for att sakerstt:illa att konsumenternas och 
de funktionshindrade anvandarnas intressen 
respekteras mot bakgrund av konvergensen? 
IV.2.7 Enskilda konsumentintressen 
Malet att maximera nyttan och minimera riskerna 
innebt:ir ett behov av att skapa lampliga 
regleringsinstrument for att skydda 
konsumenternas grundlaggande rattigheter och 
skyldigheter genom den omfattande 
informationsspridningen inom de sektorer som 
paverkas av konvergensen. lntegritetsfragor, 
ansvar for innehall och skydd av minderariga, 
yttrandefrihet i forhallande till arekrankning, 
lamplig jurisdiktion och konsumentrepresentation 
ar nagra av de fragor som behaver tas upp i 
samband med den nya miljOn. 
IV .3 Att uppfyll• mil aom llgger 
allmlnhetens lntresae 
Regler som skall tillgodose uppfyllandet av vissa 
mal som ligger i allmanhetens intresse finns 
inom alla sektorer som paverkas av 
konvergensen. Som tidigare namnts ligger detta 
helt i linje med den betydelse som pa europeisk 
niva har lagts vid tjanster av allmant ekonomiskt 
intresse som faller inom ramen for 
gemenskapsbegreppet "det europeiska 
samhallef'. De tendenser som identifieras i 
kapitel I och II forandrar inte vardet hos 
bestammelserna om samhallsomfattande 
tjanster inom telekommunikationer, eller 
skyldighet att tillhandahalla allmanna tjanster 
inom radiorrv-omradet (public service). De 
mojligheter som nu erbjuds genom tekniken 
fOrstarker behovet av tydliga och effektiva regler 
rorande specifika mal sasom skydd av integritet 
och data, framjande av den kulturella 
mangfalden och behovet av ett ramverk for 
skydd av minderariga och den allmanna 
ordningen. 
Anda kan konvergensen mycket val inverka pa 
hur dessa mal uppnas och av vem. Som tidigare 
konstaterats i kapitel Ill kan de olika reglerna da 
de anpassas till de sarskilda egenskaperna hos 
varje sektor anda utgora potentiella hinder mot 
ett integrerat tillhandahallande av tjanster eller 
verksamheter som stracker sig over granserna. 
Behovet av tydllga definitioner av mil som 
ligger i allmlnhetens intresse 
FOrpliktelserna att tillhandahalla samhalls­
omfattande tjanster sakerstaller i allmanhet att 
det finns allman tillgang till definierade tjanster 
till rimliga priser medan radio/lV-bolagens 
skyldighet att tillhandahalla alllmanna tjanster 
stracker sig utover fragor om allman tillgang och 
priser och faststaller villkor rorande tjansternas 
innehall. Mot denna bakgrund maste 
utgangspunkten for alla analyser av de mal som 
ligger i allmanhetens intresse mot bakgrund av 
konvergensen vara behovet av att definiera 
dessa mal sa att marknadens aktOrer far en klar 
uppfattning om vilka fOrpliktelser de maste 
uppfylla. Vissa anser att en sadan bedomning ar 
viktig ocksa for att bedoma om dessa mal 
kommer att fortsatta att galla nar de stalls infor 
utvecklingen av kommunikations- och 
mediamiljOerna, medan andra pastar att malen 
fortfarande galler och att det bara ar sattet pa 
vilket de uppfylls som kan utvecklas. I bada 
fallen verkar det kravas ett klargorande av de 
bakomliggande malen for att det skall ga att gora 
en korrekt bedOmning. 
Nar det galler vissa mal inom de olika sektorerna 
har sarskilda ataganden alagts en eller flera 
operatOrer for att garantera dessa mal. Detta 
galler ifraga om dem som utfor vissa 
samhallsomfattande tjanster inom telekom­
munikationssektorn eller radio/lV-bolag som har 
fatt i uppdrag att leverera vissa tjanster till 
allmanheten. Nar det galler telekom­
munikationssektorn kan kostnaderna for dessa 
fOrpliktelser delas med andra marknadsaktOrer 
om de innebar en orattvis belastning for den 
berOrda aktOren. 
29 Vissa fOresprakar att om det finns ett sadant 
ramverk in om telekommunikationssektorn 
kommer bristen pa ett liknande ramverk for 
skyldigheten att tillhandahalla allmanna tjanster 
inom radio/lV att avskracka de bolag som viii 
operera pa en integrerad grundval eller gynna 
stallningen for dem som trader in pa 
telekommunikationsmarknaden fran mediasidan. 
Andra menar att konvergensen inte utmanar 
forekomsten av skillnader i bestammelserna om 
de bakomliggande motiven ar tamligen olika. De 
havdar ocksa att det helt enkelt inte ar mojligt att 
kostnadsberakna skyldighet att tillhandahalla 
allmanna tjanster pa ett meningsfullt satt och att 
jamtorelser med telesektorn ar fruktlosa i detta 
avseende. 
En annan fraga ar vem som i framtiden kan klara 
av att uppfylla en skyldighet att tillhanda 
allmanna tjanster eller erbjuda samhalls­
omfattande tjanster. Atagandena har traditionellt 
avilat en viss utsedd organisation (aven om 
detta nu andras i fraga om samhallsomfattande 
tjanster i vissa medlemsstater). Mojligheten att 
erbjuda rosttelefoni via en dator eller TV eller att 
utnyttja Internet tor att lasa, titta eller lyssna pa 
radio/lV-program ger en bild av vilken roll dessa 
nya plattformar kan spela nar det galler att 
uppfylla sadana fOrpliktelser. Fragan ar om detta 
ar ytterligare ett skal for korrekt identifiering av 
sadana skyldigheter. 
Vidare ar fragan om de befintliga ramverken 
skall andras tor att skapa ett sammahallet 
ramverk f6r bade privata och offentliga radio/lV­
organisationer sa att t.ex. olika organisationer 
kan lamna anbud att ata sig sadana forpliktelser, 
inklusive organisationer som verkar utanf6r den 
traditionella sektorn. I de fall det finns sarskilt 
stOd i form av finansiering fran industrin eller 
staten for tillhandahallandet av sadana tjanster 
uppstar bl.a. fragan om denna mekanism 
behover sta Oppen for alla organisationer som ar 
villiga att utses att ta pa sig skyldigheter i 
allmanhetens intresse. 
lnnehallsrelaterade mil 
Konvergensen leder redan till en omvardering av 
metoderna tor genomforande av malen vad 
galler innehallet. Detta har redan skett vad galler 
skadligt och olagligt innehall pa Internet (se 
avsnitt IV.1 ). Pa det mest grundlaggande planet 
ar den centrala fragan inte giltigheten hos vissa 
regler utan om teknikens inverkan pa vissa 
tjanster kraver en omvardering av metoderna for 
att uppna de aktuella malen. 
Detta ar i grund och botten en tillampning av 
proportionalitetsprincipen vilket innebar att 
nuvarande atgarder skall bedomas mot 
bakgrund av den berOrda tjanstens egenskaper. 
Detta innebar att det inte maste finnas en enda 
standard som ar tillamplig for samma innehall 
vilken kanal som an anvands for distributionen. 
lstallet kan olika standarder tillampas. Det ar 
t.ex. sannolikt att de kontroller som utovas av 
reklam vid fria radio/TV-utsandningar skulle 
anses vara oproportionerliga om de tillampades 
pa ett betal-TV-program eller en lnternettjanst pa 
grund av den berOrda tjanstens sarskilda 
karakteristik. 
Betydelsen av allmanna tjanster inom 
radio/TV 
Skyldigheten att tillhandahalla allmanna tjanster 
som har anfOrtrotts de offentliga radio/TV­
bolagen anses vara av kulturell betydelse och de 
organisationer som bar ansvaret i detta 
avseende ar berattigade till lampligt finansiellt 
stod forutsatt att detta ar forenligt med 
fOrdragets regler. Det nyligen utgivna protokollet 
om allmanna radio/TV-utsandningar som ar en 
bilaga till AmsterdamfOrdraget bekraftar detta. 57 
Konvergensen kan emellertid mOjliggOra att 
manga tier kallor till audiovisuell information kan 
na fram till tittarna. De offentliga myndigheterna 
maste IOpande kontrollera i vilken omfattning de 
Onskvarda politiska maler:t forverkligas genom 
normala marknadsaktiviteter, bl.a. genom 
inverkan fran andra media och om de 
skyldigheter som har alagts radio/TV-bolagen 
darfor kan lattas. 
De traditionella radio/TV-bolagen kommer att 
behOva omprova sin roll i en konvergerande 
miljO. A andra sidan kommer deras 
marknadsandel sannolikt att minska i och med 
att anvandarna far fler valmOjligheter pa en 
marknad som redan ar nara att mattas nar det 
galler den individuella konsumtionspotentialen 
for audiovisuella tjanster under dygnets 24 
timmar. Dessutom kan de stigande priserna for 
attraktivt innehall utsatta dem for pafrestningar 
pa budgeten vilket skulle kunna ga ut Over 
kapaciteten hos befintliga finansierings­
mekanismer. Fragan ar om de offentliga 
radio/TV-bolagen kan fortsatta att ha tillgang till 
ett attraktivt innehall infor den starka 
konkurrensen om programrattigheterna mot 
bakgrund av begransningarna for deras 
nuvarande finansieringsmekanismer. Manga 
fOrbereder sig for att utnyttja sitt rykte och sina 
kunders "markestrohet" for att konkurrera med 
nya betal-TV-bolag. 
A andra sidan erbjuder den tekniska 
konvergensen de offentliga radio/TV-bolagen en 
rad nya mOjligheter nar det galler bade 
aktiviteter och potentiella kanaler fram till tittarna 
och lyssnarna. Detta kan utoka deras nuvarande 
57 Protokoll nr 32 om system f6r offentliga radiofTV­
sandningar i medlemsstaterna, bilaga till EG-fOrdraget. 
30 roll och skapa nya vardefulla inkomstkallor vid 
sidan av den nuvarande finansieringen. 
Regelverket bor gora det mOjligt for radio/TV­
bolagen att dra tordel av dessa nya mojligheter. 
Det skulle ocksa kunna gora det mojligt for dem 
att dra nytta av stordriftsfordelar i de fall aven 
detta innebar fOrdelar for konsumenterna. Men 
om den statliga finansiering som skall 
understOdja ett offentligt radio/TV-bolag for att 
det skall uppfylla sin skyldighet att tillhandahalla 
allmanna tjanster anvands for att fa inflytande 
over och subventionera dessa nya verksamheter 
eller anvandandet av nya tekniska plattformar, 
t.ex. Internet, skulle detta fOrfarande bedomas 
enligt under fordragets regler om konkurrens och 
friheten att tillhandahalla tjanster. 
ovriga mal i allmanhetens intresse 
Skydd av integritet och data For att de 
konvergerande tjansterna skall kunna utvecklas 
behaver anvandarna fa garantier for att deras 
integritet skyddas pa ett lampligt satt och i 
synnerhet att de far fOrtroende for sakerheten 
kring den information som lamnas via de nat 
som de anvander. Lagstiftningen om dataskydd58 
har redan godkants pa gemenskapsniva och 
kommer snart att kompletteras med sarskilda 
regler om dataskydd och skydd av personlig 
integritet inom telekommunikationssektorn59. 
Kryptering och digitala signaturer I ett nyligen 
offentliggjort meddelande fran kommissionen om 
digitala signaturer och kryptering 
rekommenderas ett antal atgarder som skall 
garantera sakerheten och fortroendet nar det 
galler elektronisk kommunikation.60 Pa grund av 
den elektroniska handelns globala karaktar 
laggs tonvikten vid behovet av internationella 
produkter och tjanster som motsvarar de olika 
behov som finns hos fOretagen och enskilda 
manniskor. 
Kulturell mangfald EG-domstolen har i ett mal 
som ar en milstolpe inom mediasektorn ("TV1 O" 
REG 23/9 av den 9.10.94) angett att de 
kulturpolitiska malen ar sadana mal som ligger i 
allmanhetens intresse och som 
medlemsstaterna enligt lag bor efterstrava. De 
allmanna radio/TV-bolagen har traditionellt varit 
ett medel for att forverkliga detta. Det protokoll 
58 Europaparlamentets och radets direktiv 95/46/EG av den 
24 oktober 1995 om skydd fOr enskilda personer med 
avseende pa behandling av personuppgifter och om det 
fria flOdet av sadana uppgifter, EGT L 281, 23.11.1995. 
59 FOrslag till direktiv om behandling av personuppgifter 
och skydd f6r privatlivet inom telekom­
munikationsomradet, gemensam standpunkt antagen av 
radet den 12 september 1996, EGT 96/C 315/06, 
24.10.1996. 
6° Kommissionens meddelande Mot en europeisk ram for 
digitala signaturer och krypteringl, KOM(97) 503, oktober 
1997. 
om detta amne som kommer att bifogas EG­
fOrdraget och som har andrats genom 
AmsterdamfOrdraget understryker det faktum att 
"systemet med al/manna radioffV-sSndingar i 
medlemsstatema Sr direkt relaterat till de 
demokratiska, sociala och kulturella behoven 
hos varje samhlJlle och behovet av att bevara 
pluralismen inom media". 
PA gemenskapsnivA fOreskriver artikel 128 i 
fOrdraget att gemenskapen "ska/I bidra till 
kulturens utveckling i medlemsstaternar" vilket 
aven galler inom den audiovisuella sektorn och 
att gemenskapen ocksA skall "beakta de 
kulturella aspektema dll den handlar i enlighet 
med andra bestsmmelser i detta fOrdrag". 
Kommissionen avser att uppratta en gronbok 
under 1998 som sarskilt koncentrerar sig pa de 
kulturella aspekterna inom de nya audiovisuella 
tjansterna och informationstjansterna. 
Skydd av minderariga och av den al/manna 
ordningen Medan mAI som ar av allmant 
intresse och ror skydd av minderariga och den 
allmanna ordningen traditionellt har erkants pl:! 
nationell nivA och gemenskapsnivl:I Ofr. till 
exempel artikel 22 i direktivet om television utan 
granser) kommer den transaktionella karaktaren 
hos vissa konvergerande tjanster att innebara 
andringar av det satt pa vilket dessa ml:ll uppfylls 
for att sakerstalla att proportionalitetsprincipen 
respekteras pA vederbOrligt satt. 
Dessutom ar svarigheten att genomdriva 
sakerhetsAtgarder i samband med skadligt och 
olagligt innehall pA Internet ett annat exempel pa 
hur konvergensen utmanar traditionella 
bestammelser utan att samtidigt inkrakta pa 
principen att reglerna skall efterstrava att 
fungera som ett skydd61. Plattformens globala 
karaktar och svarigheten att utova kontroll i en 
viss medlemsstat leder till IOsningar som fOrlitar 
sig pA sjalvreglerande praxis inom industrin 
snarare an pa formella regler tillsammans med 
tekniska IOsningar for att sakerstalla att foraldrar 
tar ett storre ansvar. Det ar mot denna bakgrund 
som kommissionen har antagit ett fOrslag till 
radets rekommendation om skydd av 
minderariga och mansklig vardighet62. Detta 
skall framja gemensamma riktlinjer for att pa 
nationell niva genomfora ett ramverk for 
sjalvreglering for att skydda minderariga och den 
manskliga vardigheten nar det galler 
audiovisuella tjanster och informationstjanster 
oavsett vilken typ av konvergens som fOreligger. 
81 Kommissionens meddelande AtgSrdsplan for frSmjande 
av slJker anvSndning av Internet, KOM(97) 583, 
26.11.1997. 
82 FOrslag till r~dets rekommendation om skydd av 
mindeririga och den manskliga vardigheten, antaget 
den 18 november 1997, KOM(97) 570. 
31 Fl'AQ•;,61- ~·~41rltll~_ande ,a~ mll aom ligger I 
allmlnhetena:' _lntreue> rraed;· hlnsyn till 
konverg,nsen , 
Lagstiftningen pl gernenskapsniv~ tillgodoser ett 
antal mil som ligger · i allmanhetens intresse. 
Cetta togs ocksA upp i avsnitt IV.3. Den 
pAgAende utvecklingen kan mycket val resultera 
I nya vagar · for att,1JppnA dessa mAI. I de fall 
dessa' mAI idag tlllgodoses genom att ansvaret 
laggs p4 en eller , flera marknadsaktOrer (t.ex. 
samhallsomfattande: tjanster inom telekom­
munikation · eller skyldighet att tillhandahAHa 
allmanna tjanster for ·radie>/TV-bolag) kan nya 
tekniker och tjansterberika-det.tjansteutbud som 
finns. 
,::/~· .. -.. : ~:: 5:-:'~ ~~~;~ t ;:: ~: ::: /,:~:,; ~;i:'./~:~.i~;N~?;~&:~.:~;Z:'~:·t--
A) lnnebar konvergensfenomenet ett stOd tor 
eller en utmaning mot uppnaendet av de mal 
som ligger i allmanhetens intresse inom 
telekommunikations-, media-och IT-sektorerna? 
B) BOr dessa mal identifieras tydligare och, i de 
fall de innebar sarskilda skyldigheter, bOr en 
storre grupp aktOrer kunna ta pa sig dessa 
skyldigheter? 
IV~4 Alternatlv f6r framtlda lagatlftnlng 
Alternativ for struktur 
I kapitel 111 behandlades den osakerhet som kan 
bli resultatet av manga olika typer av lagstiftning. 
Sadan osakerhet kan betraktas som ett hinder 
for aktOrer som viii fOrlagga sin verksamhet till 
flera av de sektorer som berors av 
konvergensen, och tor mer omfattande 
tillhandahallande av tjanster som t.ex. 
elektronisk handel och finansiella tjanster (bank, 
fOrsakring, vardepapper etc.) over flera 
plattformar. 
Det finns vissa som accepterar att det finns 
hinder men de ser dem varken som ooverstigliga 
eller ofOrenliga med EG-fOrdraget. I praktiken 
foresprakar de helt enkelt normala uppdelningar 
mellan olika verksamheter vilket ar vanligt inom 
verksamheter som opererar inom ett antal 
ekonomiska sektorer. De skulle havda att det 
nuvarande vertikala synsattet pa regleringen ar 
hl:lllbart och att det skapar en hog sakerhetsniva 
for de fiesta marknadsaktorer. 
Enligt ett alternativt synsatt anser man att dessa 
hinder strider mot logiken hos den pagaende 
tekniska utvecklingen och marknads­
tendenserna. Enligt detta synsatt kravs en enda 
modell for reglering inom alla sektorer i en 
konvergerad miljO, vilken baseras pa 
gemensamma principer men eventuellt beaktar 
vissa bestamda bestandsdelar som ar inriktade 
pa den speciella tjanst som erbjuds. 
Andra havdar att alla horisontella inriktningar bor 
aterspegla den tekniska verkligheten att alla nat 
kan overfOra vilken tjanst som heist vilket darfor 
begransar utvecklingen av en horisontell 
inriktning till sadana fragor som paverkar den 
bakomliggande infrastrukturen. Detta skulle ge 
utrymme for en annorlunda behandling av de 
tjanster som tillhandahalls av det natet. De 
funktioner som utnyttjas pa tjanstenivan kan 
mOjligen fOlja nuvarande vertikala uppdelningar 
pa tjansteplanet eller sa kan uppdelningarna 
gOras om fOr att aterspegla fOrandringarna inom 
tekniken och pa marknaden. 
I bada dessa fall ar inriktningen i grund och 
batten att Overga fran en vertikal modell f6r 
sektorreglering mot en horisontell inriktning som 
f6rsoker skilja mellan natet eller overf6ringsledet 
inom de konvergerande sektorerna och de 
tjanster som Overfors via dessa nat. 
I tva undersokningar som har utforts for 
kommissionens63 rakning har kommit tram till att 
ersattandet av de nuvarande vertn<ala 
strukturerna med horisontella uppdelningar 
mellan tillhandahallande av tjanster/innehall och 
overfOring verkar vara en mojlig IOsning pa de 
problem som identifieras i kapitel 111. 
Definitionsfragor om vart vissa ljanster skall 
hanfOras kommer att finnas kvar men i framtiden 
bOr osakerhetsmomenten bli allt tarre pa grund 
av ett minskat beroende av den bakomliggande 
tekniken. Skillnaden mellan de tva horisontella 
nivaerna ger dock anda utrymme for vissa 
bestamda kriterier fC>r reglering som skall 
tillampas fC>r varje niva men med vederborlig 
hansyn till sambanden mellan de olika nivaerna. 
I kapitel Ill betonades hur fC>retagen paverkas av 
att de maste ta hansyn till ett antal olika 
reglerande organ i fraga om olika aspekter av 
sina integrerade verksamheter. Det ar viktigt att 
se till att dessa hinder reduceras fC>r att skapa ett 
bra klimat for innovationer och investeringar. 
Om iden om att C>verga fran en vertikalt reglerad 
uppdelning till en mer horisontell inriktning 
godkanns kan detta vara till fOrdel for foretagen 
eftersom resultatet blir en "one-stop-shop"­
modell. 
En viktig fraga ar om en sadan rationalisering 
kommer att leda tram till en enda reglerande 
enhet som behandlar alla aspekter, innehall 
saval som tillhandahallande av tjanster och 
leverans, eller om det kan vara lampligare med 
ett strukturuppdelat ansvar mellan tjanster och 
OverfOringsverksamheter eller flera reglerande 
organ pa var och en av dessa nivaer. Somliga 
anser att ett enda organ har battre 
83 Se fotnot 19. 
32 fOrutsattningar att kunna uppratthalla en mer 
sammanhallen inriktning som pa ett smidigare 
satt integrerar allmanhetens intressen och 
ekonomiska effektivitetsaspekter hos regleringen 
inom ett ramverk. Andra toredrar en fortlopande 
separation for att undvika risken att det gOrs 
kompromisser pa grund av ekonomiska 
prioriteringar som gar ut over allmanhetens 
intressen 
I sjalva konvergensiden ligger det faktum att en 
strikt uppdelning mellan tillhandahallandet av 
tjanster a ena sidan och overforingar och 
transporter a den andra kanske inte ar mOjlig 
och kan skapa svarigheter i samband med 
marknadsstallning och vertikal integration. 
Balansen mellan gemenskapens och 
medlemsstaternas ansvar 
Da man undersoker alternativen till en tankbar 
framtida regleringsmodell maste hansyn tas till 
det satt pa vilket ansvaret aven fortsattningsvis 
kommer att fOrdelas mellan gemenskapen och 
medlemsstaterna och inom medlemsstaterna 
mellan nationella, regionala och lokala 
myndigheter. Ur ett gemenskapsperspektiv 
definierar EG-fOrdraget de omraden dar 
gemenskapen har en roll att spela mot bakgrund 
av subsidiariteten. Sadana atgarder kan vidtas 
fOrutsatt att det ar ett omrade dar gemenskapen 
ar kompetent och "endast om och i den man 
malen tor den fOreslagna atgarden inte kan 
uppnas pa ett tillfredsstallande satt av 
medlemsstaterna och att gemenskapen dartor 
har lattare att uppna malet pa grund av den 
fOreslagna atgardens storlek eller fOljder". 
'<; 
A) Kraver den nuvarande utvecklingen en 
omvardering av det satt pa vilket reglerna 
tillampas inom telekommunikations-, radio/TV­
och IT-sektorerna? 
8) Ger fOrekomsten av flera olika 
reglerande myndigheter eller departement som 
ansvarar for olika aspekter inom telekom­
munikations-, media-och IT-verksamheterna en 
fungerande kontrollstruktur mot bakgrund av 
konvergensen? 
C) Kommer konvergensen innebara att det 
kravs en omvardering av det reglerande 
ansvaret pa nationell niva, gemenskapsniva eller 
internationell niva och i sa fall inom vilka 
omraden? 
Pa grund av den regionala och globala 
karaktaren hos flera av de tjanster som 
levereras kan detta subsidiaritetstest uppfyllas. 
Olika nationella inriktningar kan skada istallet for 
att framja anvandarnas intressen, undergrava 
den mangfald som den inre marknaden erbjuder 
och de kan mycket val orsaka snedvridningar 
som gynnar etablering av produktions­
anlaggningar i regioner dar man tillampar mindre 
stranga regler. 
.. ;.''IAA,Ot~tv-11~:t1~·(r .:·· :·;1 
Globaliseringen fOrstarker konvergensens inter­
nationella dimension. Ett tydligt exempel ar den 
fortlOpande snabba expansionen av Internet 
varlden Over vilket otvivelaktigen ger upphov till 
ytterligare tekniska och industriella omvandlingar 
och kulturella och slutligen kommersiella 
mOjligheter. Dess effekter kommer inte att 
inskrankas bara till Europeiska gemenskapen 
och Nordamerika. Det ar sannolikt att de 
kommer att skapa grundlaggande forandringar 
hos vara grannar i centrala och Ostra Europa 
och i ett storre perspektiv i u-landerna. Den 
globala rackvidden hos Internet har redan 
p~visat ett behov av internationella IOsningar av 
ett antal fragor, t.ex. sakerhet, immateriell 
aganderatt, tullar, integritet och cyberbrott. 
33 A andra sidan har flera regleringsfragor som ror 
telekommunikation och radio/TV-sandningar 
fram till nyligen varit koncentrerade pa nationella 
eller regionala nivaer i gemenskapen pa grund 
av den nationella tendensen att krava licenser 
inom dessa sektorer. 
En multilateral dialog om ramverken som 
omfattar olika aspekter av telekommunikations­
och informationstekniken och som beror 
regeringarna och naringslivet fOrs f6r narvarande 
i manga internationella fora. Kommissionen har 
genom en serie internationella toppm6ten om 
informationssamhallet aktivt framjat ett antal 
reglerande initiativ inom landerna i centrala och 
6stra Europa. 
Befintliga internationella organisationer, t.ex. 
varldsorganisationen for immateriell egendom 
(WIPO), ITU och Organisationen for ekonomiskt 
samarbete och utveckling (OECD) har uppfattat 
behovet av att beakta konvergensens potentiella 
betydelse och fora ut Internet och verksamheter 
med anknytning till den elektroniska handeln. 
Temat for ITU:s sjatte reglerande symposium64 
var konvergensen. I vissa fall har detta redan lett 
till avtal om principer eller minimiregler. Nagra 
exempel ar de tva WIPO-fordragen fran 
december 1996 om upphovsratt och vissa 
narliggande rattigheter ("WIPO-fOrdraget om 
upphovsrattigheter" och "WIPO-fOrdraget om 
konserter och fonogram") och 
Bonndeklarationen fran juli 1997. 
Europeiska radet arbetar just nu med olika 
aspekter pa informationssamhallet som r6r 
manskliga rattigheter, demokratiska varden och 
yttrandefrihet och f6rvantas anta resolutioner i 
dessa fragor vid den femte ministerkonferensen 
om massmediepolitiken i Tessaloniki i december 
1997. 
Globala avtal som utg6r milstolpar som t.ex. 
avtalet om informationsteknik (ITA), avtalet om 
omsesidigt erkannande av bedomningar av 
overensstammelse (MRA) och WTO/GATS­
avtalet om grundlaggande te1ekom­
munikationstjanster (februari 1997) har ocksa 
bidragit till ett nytt globalt perspektiv pa 
regleringsfragor. WTO-avtalet galler inte 
radio/TV-sandingar. 
Da dessa anstrangningar forstarks kan det bli 
uppenbart att man behover ta hansyn till nya 
faktorer som t.ex. konvergensen och 
globaliseringen och effekterna av dessa 
f6randringar pa ekonomierna utanf6r den 
64 Hur konvergensen inom telekommunikationssektorn 
paverkar regleringarna, ordfOrandens rapport fran det 
sj~tte reglerande symposiet om regeringarnas andrade 
roll i en tid av avreglering av telesektorn, ITU, Geneve, 
11-13 december 1996. 
industrialiserade varlden. Exempelvis Internet 
kan ge spill over-effekter i fragor som behandlas 
av olika organisationer och som for narvarande 
involverar viktiga nya och mindre konventionella 
aktOrer som t.ex. The Internet society65. 
Dessutom kommer alla formella principer och 
regler hogst sannolikt att i viss man behova 
fOrlita sig pa att naringslivets aktorer ar 
sjalvreglerande. 
I detta sammanhang kan det anses vara 
lampligare att inleda en internationell dialog i 
syfte att na fram till vissa Overenskomna 
IOsningar nar och om problemen uppstar i 
samband med den tekniska, sociala och 
industriella utvecklingen. En sadan process skall 
vara flexibel och Oppen. Den skulle inte ha 
nagon formell tidsram och vara Oppen for alla 
berOrda aktOrer, daribland internationella 
organisationer, olika lnternetorgan (t.ex. the 
Internet Engineering Task Force and the Internet 
Advisory Board) samt tekniska experter. En 
sadan internationell dialog skulle kunna ge 
upphov till sarskilda arbetsgrupper som inriktar 
sig pa speciella fragor som t.ex. digitala 
signaturer eller tullar och skatter. Det 
Overgripande malet for en sadan process kan, sa 
snart den har inletts, vara att utveckla ett 
internationellt fOrdrag om globala 
kommunikationer aven om det aterstar att 
definiera omfattningen och malen for ett sadant 
ford rag. 
A) Kravs 
internationell 
konvergensen? lnterl)atlonella 
ks}ett antal inte(nationella 
etei:~,om har anknytning till 
·~ t ~'vissa aspekter som 
:!!x. Internet, · 1mmateriella 
·. ~:·och elektronisk h~ndeL Har 
i1;'.,;.d;e". mojll~hetp~· · · som 
)~~a ·y~ra,· P~rte.Jli,:9,entrala 
· ~;l: e,tt<~torr · · ~~pe,~tiv 
J.,1{'V:.;'<:.':;:, ... ·· /-.·,; f~· '.'.~,; ·: .; 
-~·r¥i~ !L;; ::rr. s 
det ytterligare atgarder pa 
niva mot bakgrund av 
B) Vilka ytterligare (eventuella) steg kravs 
for att uppmuntra andra lander framfOrallt i 
centrala och Ostra Europa att skapa 
forutsattningar for att kunna utnyttja den 
pagaende utvecklingen? 
es The Internet society ar en icke-statlig 
branschorganisation som syftar till att utveckla 
konsensus kring frAgor som framjar utvecklingen av 
Internet. 
34 Ka'pJ!ftvM~N;, ·, · :Y> ·J-t · · 
·eil6~lii~f~:,a~ilJ;aii6~~-t1~401;tiarn.t1(ien~, 
Aven om malet for denna gronbok ar att inbjuda 
till synpunkter och stimulera debatten snarare an 
att ta stallning pa detta stadium anges i detta 
kapitel med ledning av den tidigare analysen ett 
antal principer som kan utgora en gemensam 
utgangspunkt fer framtida inriktningar inom de 
sektorer som paverkas av konvergensen. I 
avsnitt V.2 redog6rs for tre alternativ som 
kommissionen tror kan stimulera debatten om 
eventuell andring av nuvarande reglering mot 
bakgrund av konvergensfenomenet. 
V.1 Prlnciper f6r framtldens 
regleringspolltlk inom de sektorer som 
paverkas av konvergensen 
Oavsett om det sker en fullstandig konvergens 
eller ej, pekar den tekniska utvecklingen och 
marknadstendenserna, de potentiella hindren 
och de regleringsfragor som har identifierats i 
denna grbnbok alla mot en fbrandrad miljo i 
forhallande till vilken de politiska malen inom 
dessa sektorer maste bedomas. Framtida beslut 
beh6ver darf6r inte endast harledas fran den 
specifika regleringen av de berorda sektorerna. 
De bor ocksa kunna bygga pa en gemensam 
forstaelse av de principer som kan ligga till 
grund framtida atgarder. 
I detta avsnitt f6r lagger kommissionen tram fem 
preliminara forslag tor synpunkter. 
1. Regleringen bor begransas till vad som ar 
strikt nodvandigt for att uppna tydligt 
faststallda ma/. 
Pa grund av hastigheten, dynamiken och 
kraften hos innovationerna inom de sektorer 
som paverkas av konvergensen maste de 
offentliga myndigheterna undvika inriktningar 
som leder till 6verreglering eller helt enkelt 
, f6rs6ka att utvidga de befintliga reglerna inom 
telekommunikations- och mediasektorn till 
omraden och verksamheter som idag till star 
del ar oreglerade. 
Alla regler som har inforts bor vara 
skraddarsydda for att kunna uppfylla klart 
identifierade mal pa ett proportionellt satt. 
2. Framtida reglering bor tillgodose 
anvandarnas behov. 
En viktig prioritering for alla regelverk borde 
vara att f6rs6ka tillgodose anvandarnas 
behov genom att erbjuda dem tier 
valmbjligheter, forbattra servicenivan och 
sanka priserna, och samtidigt sakerstalla 
konsumenternas rattigheter och de allmanna 
offentliga intressena. En s~dan inriktning 
6verensstammer helt med de mer omfattande 
politiska mAlen som erkanner den viktiga roll 
som mAnga sektorer har nar det galler att 
infora informationssamhallet i medborgarnas 
dagliga liv. 
3. Reglerande beslut btir styras av behovet 
av ett tydl/gt och ftirutsllgbart ramverk. 
De som skapar reglerna bOr efterstrava att 
sakerstalla ett tydligt och fOrutsagbart 
ramverk inom vilket fOretagen kan investera. 
Om en fraga kan overlamnas till 
marknadsaktOrerna skall detta anges klart 
och tydligt. Om det finns osakerhet om 
huruvida nya verksamheter skall regleras och 
hur detta bOr goras, skall detta anges. 
Detta innebar inte att ramverket inte kan 
utvecklas, men att det bOr att fOlja vissa 
forutbestamda kriterier och i storsta mOjliga 
utstrackning bevara sin flexibilitet att kunna 
reagera pa forandringar en snabbt 
foranderlig marknad. 
4. Sllkerstlllla fullt deltagande en 
konvergerad ml/jti. 
Genom att grunda sig pa befintliga koncept 
for samhallsomfattande tjanster inom 
telekommunikationssektorn och skyldighet att 
tillhandahAlla allmanna tjanster for radio/TV, 
bOr de offentliga myndigheterna fOrsOka 
sakerstalla att alla kan delta i 
informationssamhallet. I detta sammanhang 
kommer konvergensen sannolikt att kunna 
erbjuda nya mOjligheter att medverka. 
5. Oberoende och effektiva reglerande organ 
kommer att vara av central betydelse for 
en konvergerande mi/jo. 
Medan den allmanna tendensen gar mot 
mindre strang reglering understryker den 
Okade konkurrens som konvergensen medfOr 
behovet av effektiva och reglerande organ. I 
de fall staten ar delagare tillsammans med 
nAgon av marknadens aktorer ar det sarskilt 
viktigt att de reglerande organen ar 
sjalvstandiga. 
JWllllifilfilAlk~e~t<llllct~v.·redltrlng;n 
Om konstateras att det fOreligger ett behov av 
att overvaga forandringar av den overgripande 
regleringen, mot bakgrund av sektorernas 
konvergering kan det finnas manga satt for att 
genomfora sadana andringar. 
Da man bedOmer mOjliga alternativ ar det 
sannolikt att ett framgangsrikt recept kraver mer 
an att man bara skapar ett flexibelt ramverk tor 
nya typer av tjanster. Det ar ocksa viktigt att 
kartlagger mOjligheterna for det befintliga 
ramverket att anpassa sig eller bli anpassat i en 
takt som aven i fortsattningen sakerstaller 
35 rattvisa, icke-diskriminerande marknadsvillkor 
och som ser till att anvandarnas intressen 
tillgodoses. 
Centrala fragor for overgangen ar pa vilket satt 
och hur snabbt forandringarna hanteras. 
GrOnboken kan inte fOresla nagon sarskild 
tidsplan. Kommissionen ser dock tram emot en 
debatt kring tre grundlaggande alternativ for en 
utveckling for regleringen, aven listan varken ar 
tankt att vara utte>mmande eller avslutad. 
Alternativ 1: Att bygga vidare pa nuvarande 
strukturer. 
I denna situation bOr den aktuella vertikala 
regleringen lamnas ifred. Detta innebar att olika 
regler galler for telekommunikationssektorn och 
den audiovisuella sektorn samt radio/TV-sektorn 
samt i mindre grad fOrlags-och IT-sektorn. 
Genom att bygga vidare pa etablerade principer 
kommer dessa befintliga regler pa EG-niva och 
nationell niva att utvidgas pa ad hocbasis, framst 
pa nationell niva, for att uppfylla kraven trim en 
marknad med fri konkurrens och utmaningarna 
fran ny teknik och nya tjanster. 
Normala tolkningsprinciper anvands fran fall till 
fall for att IOsa fragor om var vissa verksamheter 
skall insorteras. I den omfattning som kravs kan 
samordningen behOva fOrstarkas pa europeisk 
niva ft>r att minimera risken for fragmentering 
genom nationella regler som tillampas olika i 
olika medlemsstater for de framvaxande 
tjansterna. 
Forandringstakten styrs av hur snabbt 
innovationer tas tram och av hur effektiv 
konkurrensen ar. Detta ger utrymme for 
regelverket att anpassas efter marknads­
krafterna sa att behovet av en ny 
avreglering/reglering inte uppstar. 
En sadan inriktning skulle minimera behovet av 
forandringar under den narmaste framtiden och 
skulle pa ett effektivt satt kunna tillhandahalla ett 
forutsagbart regelverk for investeringar och 
samtidigt minska risken for att det uppstar 
omotiverade hinder pa den inre marknaden. 
Vissa missfOrhallanden som idag avskracker 
fran investering kan dock besta. 
Forandringarnas takt och omfattning kan, om de 
inte samordnas pa europeisk niva, innebara risk 
for att det skapas nya stora hinder mellan 
medlemsstaterna och att overgangen till 
informationssamhallet fordrojs. 
Alternativ 2: Att utveckla separata reg/er for 
nya verksamheter, vid sidan av regleringen 
av telekommunikations- och radio!TV­
sektorerna. 
Detta alternativ skulle innebara att 
medlemsstaterna skulle "skara bort" nya tjanster 
och verksamheter som overskrider de 
traditionella gransema och tagga dem under 
vissa bestamda regler i de fall det alls kravs 
nagra regler. Detta skulle ge utrymme for 
samordnade regler som kan utvecklas for manga 
av de verksamheter med hOgt mervarde som 
karakteriserar den konvergerande marknaden 
genom att man skapar en ny tjanstekategori vid 
sidan av befintliga bestammelser for 
telekommunikations- och radio/TV-sektorn. I 
grund och botten skulle resultatet bli att man 
avlagsnade sig fran tekniskt baserade eller 
plattformsbaserade marknadsgranser for manga 
olika tjanster och samtidigt gav ramverket for de 
traditionella telekommunikations- och radio/TV­
verksamhetema mOjlighet till en mer gradvis 
anpassning. 
Svarigheten med detta alternativ ar att faststalla 
granserna mellan de nya tjanster som skall 
omfattas av mindre strang reglering och det som 
skall omfattas av traditionell reglering. En 
IOsning skulle kunna vara att ge vissa typer av 
tjanster, t.ex. Webb-lV eller Internet eller 
villkorad tillgang en negativ definition sasom 
varken telekommunikationer eller radio/TV. 
Erfarenheter fran telekommunikationssektorn i 
fraga om avgransningen av avreglerade tjanster 
genom att man endast definierade vad som 
aterstod inom monopolsektorn, visar att det finns 
praktiska svarigheter med en sadan meted. 
Alternatlv 3: Ett gradvls lnforande av en ny 
reglerlngsmodell som omfattar al/a typer av 
beflntllga och nya tjilnster. 
Detta altemativ ar det mest langtgaende. Den 
kraver en grundlaggande omvardering och 
andring av dagens reglering. 
Cetta innebar inte nOdvandigtvis en helt ny 
uppsattning lagar utan snarare att man 
undersOker hur de befintliga bestammelserna 
kan anpassas for att framja flexibiliteten, hur 
inkonsekvenserna kan undanrojas, hur man 
undviker diskriminering inom och mellan 
sektorerna och kan fortsatta sakerstalla att mal i 
allmanhetens intresse uppnas lstallet for att 
avse bara vissa tjanster (som i alternativ 2) 
skapas genom detta alternativ ett ramverk som 
omfattar alla sektorer. 
Cetta alternativ kraver en bredare definition av 
kommunikationstjansterna for att ersatta 
definitionerna i gemenskapens lagstiftning inom 
telekommunikationssektorn och den audio­
visuella tjanstesektorn. Proportionalitets­
principen kommer att spela en viktig roll 
eftersom en sadan bred definition innebar att 
regleringsnivan maste anpassas efter tjanstens 
natur och konkurrensens intensitet.. 
36 Ett sadant alternativ kan anses alltfOr ambitiost. 
Det behOver dock inte nOdvandigtvis innebara en 
plOtslig och kraftig forandring. Regleringen kan 
inforas gradvis och i forsta hand koncentreras pa 
prioriterade omraden dar det kravs konsekventa 
bestammelser (t.ex. natdrift eller fragor om 
tillgang). En annan viktig fraga for detta 
alternativ ar att ge tillracklig tid for en overgang 
fran de gamla till de nya reglerna. 
FrA9a,,.e:\.:frlnclptr,: P:c~. ml)JIJga .. lnrik$nlrJQ~f;l 
· R10t,:1'kg)·~~d,,v k~P,~•JJl!~t·~n·. · ·.:;.··,:;A 
I kapitef V an~es ~.tt ilrl~~: vikti.S'-:· ~pli~ · ·".~' 
pripctp~r .som· ... s~un~ ··:~unqap~lbg~tI~)lf :gajn <·31,.J? 
1tern~ct8:;. , 'r~gletinsf~;, : mot/ .. ·· "b~grund.. '~ av~ 
/;f. Y <, :: -. i '·? : '·: . ·: .. : >~r ·~· : : :/.. < ,, • • ·:· ••• ; : : ~ ••• • : • • '~. ; • • • • -·• , .+ :'. . . . . . . , 
ko,nverg~hse,m:,~ifbeskrivning ,:ges av tre mojliga 
:¥,g~r# \{~(iQ~ri9m' r~~.lering~Q .·. inom de olika 
~~~tot,ma·,,:':'k4JIEt<,·~uQna .: ·anp~$sas' .tor att ·ta, 
~-n~y,d till deni p~gAen~e u~ecklin.gen~ · .. 
A) Vilken effekt kommer konvergensen ha 
pa de principer for framtida reglering av 
telekommunikations-, media-och IT-sektorerna 
och b6r dessa principer anpassas mot bakgrund 
av konvergensen? 
B) Om konvergensen kraver en anpassning 
av befintlig reglering, bOr denna anpassning 
(i) bygga vidare pa och, om det ar relevant, 
utvidga de befintliga ramverken snarare an att 
det skapas nya ramverk, 
(ii) skapa ett nytt ramverk for flera 
onlinetjanster och interaktiva tjanster vid sidan 
av nuvarande bestammelser for traditionella 
telekommunikations- och radio/TV-verksam­
heter, eller 
(iii) skapa ett Overgripande regelverk med 
likartade bestammelser for alla tre sektorer. 
V.3 Tlcl8pJ.-n··f6rJramtlda 6tglrder 
Tidsplan f6r olika atgarder: 
• En femmanadersperiod for offentligt samrad 
(december 1997 t.o.m. april 1998). 
• En rapport om detta offentliga samrad skall 
vara utarbetad i juni 1998. 
• Radet och Europaparlamentet forvantas anta 
alla resolutioner i denna fraga under det 
andra kvartalet 1998. 
• Som ett svar pa dessa resolutioner skulle 
kommissionen kunna forbereda en 
handlingsplan f6r konvergensen i slutet av 
1998. 
• Den redan paannonserade granskningen av 
telekommunikationssektorn kommer att 
utforas 1999. 
Melian dessa storre inslag kommer det att 
fOrekomma ett antal viktiga verksamheter inom 
mediaomradet. Orejas h6gnivagrupp om den 
audiovisuella politiken har sammantratt och 
forvantas avlagga rapport i september 1998. En 
storre konferens i denna fraga ar planerad att 
hallas i Birmingham som gemensamt understOds 
av det brittiska ordfOrandeskapet och 
kommissionen. 
denna grOnbok analyseras konvergens­
fenomenet och dess betydelse for befintlig 
reglering av telekommunikations··, media-och 
informationstekn iksektorn. 
Konsekvenserna av denna utveckling ar 
omfattande. Konvergensen handlar inte bara om 
teknik. Det ror sig aven om tjanster och om nya 
former for handel och f6r samverkan med 
samhallet. De forandringar som beskrivs i denna 
grOnbok har potential att avsevart fOrbattra 
livskvaliteten for Europas medborgare, att battre 
integrera Europas regioner med den europeiska 
ekonomin och att gora foretagen effektivare och 
konkurrenskraftigare pa varldsmarknaden och 
pa de nationella marknaderna. 
Uppkomst av nya tjanster och vidareutveckling 
av befintliga tjanster f6rvantas utvidga 
informationsmarknaden som helhet och skapa 
nya kanaler till medborgarna, baserat pa 
Europas rika kulturarv, dess innovationspotential 
och dess kreativitet. 
Den globala karaktaren hos dagens 
kommunikationsplattformar, i synnerhet Internet, 
ar en nyckel till en vidare integrering av 
varldsekonomin. Samtidigt m()jliggor den laga 
kostnaden for anslutning till World Wide Web att 
fOretag av alla storlekar kan na ut bade regionalt 
och globalt. Globaliseringen kommer att vara 
huvudtemat inom den framtida utvecklingen i 
och med att forandringarna i Europa aterspeglas 
i utvecklingen varlden over. 
Om Europa kan tillvarata dessa ft>randringar 
genom att skapa en miljO som understOdjer 
snarare an haller tillbaka forandringsprocessen 
kommer vi kunna astadkomma eti kraftfull 
drivkraft for sysselsattning och tillvaxt, okade 
valmOjligheter for konsumenterna och en storre 
kulturell mangfald. Om Europa misslyckas med 
detta eller inte klarar av att gora det tillrackligt 
snabbt, ar det stor risk att vara fOretag och 
medborgare kommer hamna pa efterkalken 
under den informationsrevolution som omfattar 
foretag, anvandare och regeringar varlden over. 
Den aktuella frAgan ar komplex och kommer att 
krava mc\nga diskussioner innan det gar att 
fOreslc\ nagra nya gemenskapsinitiativ. Avsikten 
ar att grOnboken skall vacka en diskussion och 
37 alla berOrda parter ar inbjudna att delta. 
FOrhoppningen ar att denna diskussion kommer 
att bli ingaende och omfattande. Resultatet av 
detta offentliga samrad kommer att rapporteras 
genom ett meddelande fran kommissionen i juni 
1998. 
Denna gronbok innebar ett steg pa vagen fbr att 
sakerstalla att den sociala och ekonomiska 
utvecklingen i Europa far del av konvergensens 
fOrdelar. Kommissionens junimeddelande 
kommer att gora det mojligt for 
Europaparlamentet, Ministerradet, Ekonomiska 
och sociala kommitten och Regionala kommitten 
att ta politisk stallning och faststalla tydliga mai 
infer framtidens politik. 
Gronboken inleder en ny fas i Europeiska 
unionens politik nar det galler 
kommunikationsmiljon. Den utgor en viktig 
bestandsdel i det overgripande ramverk som 
upprattas for att understOdja utvecklingen av ett 
informationssamhalle. Grunden utgors av de 
nuvarande starka sidorna hos reglenngen av 
telekommunikationssektorn (som inleddes 
genom 1987 ars banbrytande grdnbok om 
telekommunikationer66) och media (som 
inrattades genom olika lagstiftningsinitiativ inom 
gemenskapen) och grOnboken ger alla berorda 
parter mdjlighet att yttra sig 6ver hur framtidens 
regleringar skall se ut inom ramen for den 
kommunikationsmiljO som galler efter 1998 och 
inom de sektorer som paverkas av 
konvergensen. 
Detta forsta steg ar avsett att bana vagen tor 
utveckling av en lamplig reglering som kommer 
att gora det lattare att utnyttja de mojligheter 
som informationssamhallet kan erbjuda till 
fromma for Europa och dess medborgare 
samband med att vi gar in i 2000-talet. 
66 KOM(87) 290 slutlig. 
BILA GA 
BEtfintlig lagstiftning 
I denna bilaga redogors for Europeiska unionens 
reglering inom telekommunikations- och 
mediasektorerna. Franvaron av regleringar inom 
IT-sektorn uppmarksammas ocksa. 
Telekommunikationssektorn narmar sig 
fullstandig avreglering 
Ett tydligt ramverk for en effektiv konkurrens 
inom Europeiska gemenskapen har nu inrattats. 
Det befinner sig pa ett langt framskridet stadium 
vad galler genomforande i nationell lagstiftning i 
och med att vi narmar ass 1998 ars tidsfrist. I 
verkligheten har overgangen fran monopol till 
konkurrens kravt en grundlig reform av 
regleringen inom telekommunikationssektorn. 
Bestammelser har antagits vilka anger datum for 
avreglering av sektorn och vilka ger ett 
gemensamt regelverk som bl.a. omfattar 
foljande: 
Villkor for marknadstilltrade (t.ex. 
gemensamma bestammelser for 
licensiering -forfaranden, tidsfrister och 
eventuella villkor). 
Bevakning av allmanhetens intresse (t.ex. 
bestammelser som garanterar leverans av 
samhallsomfattande tjanster och som 
anger konsumenternas rattigheter i 
forhallande t.ex. till rosttelefonitjanster och 
regler om skydd av data och integritet). 
Samtrafikformaga och driftskom-patibilitet 
for tjanster och nat och en rattvis 
resursfordelning (t.ex. tillgang till nummer, 
tillhandahallande av radiofrekvens­
spektrum). 
En grundlaggande fraga har varit behovet att 
begransa regleringen till det minimum som kravs 
for att sakerstalla allmanhetens intresse och att 
mojliggora effektivt marknadstilltrade och hallbar 
konkurrens. 
Regleringen av telekommunikationssektorn har 
fokuserats pa nat och tillhandahallande av 
tjanster (bl.a. aspekter som sammanhanger med 
att ta tillvara allmanhetens intresse) och pa 
bestammelser for det innehall som finns pa 
dessa nat. Tre aspekter pa denna inriktning mot 
en inre marknad for telekommunikation kan 
framhavas. 
Bortskaffande av hinder mot investeringar 
och innovationer inom den inre 
marknaden. 
Sakerstallande av villkor som understOdjer 
de paneuropeiska naten och tjansterna. 
Uppratthallande av en faststalld niva for 
tjanster och anvandare. 
38 Det WTO/GATS-avtal om grundlaggande 
telekommunikationer som ingicks den 15 
februari 1997 ar helt i overensstammelse med 
EG:s bestammelser for denna sektor. Detta 
galler inte bara de datum som har faststallts for 
denna sektor utan ocksa de bakomliggande 
principerna for reglering. Overenskommelsen 
galler inte radio/TV och galler bara 
telekommunikationstjanster (transport). Detta 
innebar att det inte omfattar nagra 
"innehallstjanster"67 som kan overforas genom 
telekommunikationstjanster. 
Reglering av audiovisuella fragor 
Pa gemenskapsplanet syftar den nuvarande 
regleringen av audiovisuella fragor till att skapa 
fri rorlighet for tjanster enligt artikel 59 i 
fordraget. Den ar ett exempel pa tillampning av 
subsidiaritetsprincipen enligt . vilken 
gemenskapslagstiftning antas endast nar det ar 
absolut nOdvandigt for att uppna ovan namnda 
mal enligt fordraget. De nationella reglerna har 
samordnats i den omfattning som kravs for att 
undanroja de hinder som beror pa skillnader 
mellan dessa regler och i de fall det ar motiverat 
med hansyn till allmanhetens intressen. 
Historiskt sett har EG-domstolen erkant att i 
franvaro av harmonisering pa gemenskapsniva 
kan medlemsstaterna anvanda sina nationella 
regler i fraga om tjansteleverantorer fran andra 
medlemsstater om dessa regler tillgodoser mal 
av allmant intresse och ar proportionella for 
uppnaendet av detta mal68. Denna praxis ledde 
fram till antagandet av det huvudsakliga 
gemenskapsinstrumentet inom detta omrade, 
det sa kallade direktivet om television utan 
granser (TVWF) som samordnar de nationella 
bestammelserna inom ett antal omraden som ror 
tillhandahallandet av radio/TV-tjanster Uurisdik­
tionskriterier, annonsering, sponsorer, TV-shop, 
skydd av minderariga, allman ordning, ratt att 
svara, framjande av europeiska program). 
Detta direktiv grundar sig pa pnnc1pen 
"hemlandskontroll", dvs. kontroll av 
myndigheterna i ursprungslandet under vars 
jurisdiktion radio/TV-bolaget hor hemma. Det har 
bevisat sin effektivitet i den nuvarande radio/TV-
67 EG:s GATS-ataganden om grundlaggande 
telekommunikationstjanster avser inte sadan ekonomisk 
verksamhet som innebar tillhandahallande av innehall 
som kraver telekommunikationstjanster for sin transport. 
Sadant tillhandahallande av tjanster omfattas av 
sarskilda ataganden fran EG:s sida i andra berorda 
sektorer. EG har inte tagit pa sig nagra GATS­
ataganden vad galler audiovisuella tjanster eller 
radio/TV-tjanster. De finns ocksa nagra undantag fran 
mest-gynnad-nation-principen in om audiovisuella 
tjanster for att skydda de kulturella vardena. 
68 Arende nr C52/79 av den 18 mars 1980: Aklagaren mot 
Marc J.V.C. Debauve. 
milj0n69• Ett direktiv70 om andring av 1989 ars 
originaltext antogs nyligen for att anpassa 
bestammelserna till forandringar pa det 
audiovisuella omradet. Det nya direktivet maste 
vara infOrlivat med nationell lagstiftning i slutet 
av 1998. Kommissionen kommer att se till att 
denna process fortlOper pa ett korrekt satt. 
Det nya direktivet overlamnar vissa fragor till 
medlemsstaternas avgorande. En av fragorna ar 
licensieringen. Det ansags inte att skillnaderna 
inom dessa omraden skulle kunna skapa hinder 
mot den inre marknadens funktion, dvs. mot den 
fria rorligheten for TV-bolagen. Medlemsstaterna 
skall sakerstalla att radio/TV-bolagen inom sina 
jurisdiktioner uppfyller de minimiregler som ar 
faststallda i direktivet, men enligt artikel 189.3 i 
fOrdraget far de besluta hur dessa krav skall 
genomforas pa nationell niva. 
Ytterligare tva initiativ har inforts delvis for att 
komplettera direktivet om television utan granser 
vid inrattandet av bestammelser inom det 
europeiska audiovisuella omradet. 1993 antog 
radet ett direktiv om samordning av vissa 
bestammelser om upphovsratt och narstaende 
rattigheter avseende satellitsandningar och 
vidaresandning via kabel71. Darefter har 
kommissionen lagt fram fOrslag till ett direktiv om 
rattsligt skydd av tjanster med villkorad tillgang72. 
Forutom ovan namnda gemenskapsinitiativ ar 
lagstiftning om audiovisuella fragor 
huvudsakligen medlemsstaternas ansvar. 
lnriktningen for regleringen av audiovisuella 
tjanster ar i allmanhet antingen positiv (en 
fOrpliktelse att t.ex. tillhandahalla ett balanserat 
programutbud) eller negativ (regleringar som 
begransar vissa typer av material, t.ex. 
uppvigling till rashat). De positiva fOrpliktelserna 
uppfylls i praktiken ofta, i varierande grad frf:ln 
den ena medlemsstaten till den andra, av 
radio/TV-bolag som har skyldighet att 
tillhandahalla allmanna tjanster. Den befintliga 
regleringen grundar sig delvis pa TV:s 
omfattande tillganglighet (dess 
genomslagskraft). Det ar uppenbart att 
regleringen maste klara av ett 
proportionalitetstest och i en digital tidsalder bOr 
den definitivt utvecklas, vilket ocksa ar fallet. 
Detta innebar att mindre stranga regler skulle 
kunna vara lampliga i fOrhallande till tjanstens 
karaktar (t.ex. ar satellit-TV och betal-TV ar i 
allmanhet mindre strangt reglerade an 
119 Andra "rapporten om tillampningen av direktiv 
89/552/EEG" KOM (97)523 slutlig, 24.10.1997. 
10 Direktiv 97/36/EG om andring av direktiv 89/552/EEG, 
''Television utan granser", 30.6.1997, EGT L 202, 
30.7.1997, s. 60. 
71 Direktiv 93/83/EEG, EGT L 248, 6.10.1993 
72 KOM(97) 356 slutlig, 9.7.1997. 
39 markbundna fria TV-sandningar som kanske ar 
det medium som har storst genomslagskraft av 
alla). 
Forlagsverksamhet och IT 
FOrlagssektorn omfattas av en mer begransad 
sektorsspecifik reglering jamfOrt med 
telekommunikationssektorn och den audio­
visuella/radio-TV-sektorn, och det finns farre 
hinder mot tilltrade till marknaden i form av 
regler (formella licenskrav) aven om det finns 
vissa stranga regler inom denna sektor. 
Samtidigt finns det ett antal kontroller som ar 
tillampliga i fraga om radio/TV-media (t.ex. nar 
det galler pluralism, utlandskt agarskap och 
ratten att svara) som ocksa ar tillampliga i viss 
man inom fOrlagssektorn (i synnerhet pressen) 
vilket aterspeglar de mal som ligger i 
allmanhetens intresse och ar gemensamma for 
bada sektorerna. GenomfC>randet av vissa av 
dessa pnnc1per inom fC>rlagssektorn sker 
emellertid genom sjalvreglerande organ, t.ex. 
press eller industrirad, eller genom praxis, i 
motsats till den starkare betydelse som 
lagstadgade ingripanden har inom radio/TV­
sektorn. Dessutom ar manga av de allmanna 
regler som ror allman moral, reglerna om 
annonsering, arekrankning, skydd av immateriell 
egendom och tillgang till offentliga handlingar 
tillampliga ocksa inom fOrlagssektorn. 
lnformationstekniken och programvaru­
industrierna har i annu mindre grad nagon 
tradition av sektorspecifik reglering fast aven har 
tillampas horisontella regler i fragor som t.ex. 
exportkontroll, elektromagnetiska stOrningar eller 
konsumentskydd, liksom aven den allmt:inna 
konkurrenslagen. 
Internet ar narmare knutet till IT-och 
programvaruindustrierna an telekom­
munikationssektorn, vars infrastruktur det 
anvander. Medan det nat Over vilket en stor del 
av I nternettrafiken ror sig ar fOremal for 
detaljregleringar har organisationen, f~rvalt­
ningen och resursfOrdelningen inom Internet 
varit styrda av industri och anvandare. 
Gemenskapen har aktivt understott en 
industristyrd inriktning i sitt arbete mot skadligt 
och olagligt innehall pa Internet och mer allmant 
i media73. 
Samtidigt som inriktningarna kan andras, i 
synnerhet inom sadana nyckelomraden som 
namn och adresser har fOrekomsten av 
sektorspecifika regleringar av Internet i Europa 
varit liten74. 
73 Se fotnot 28. 
74 I motsats till Singapore, Vietnam och Kina d~r man har 
infOrt restriktioner. 
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 623 slutlig 
DOKUMENT 
sv 04 05 15 16 
Katalognummer CB-C0-97- 701-S V-C 
ISBN 92-78-29001-7 
Byran for Europeiska gemenskapemas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg