Bakgrund

Den ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska politiken i Grekland övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken och inom ramen för den förstärkta övervakningen i enlighet med förordning (EU) nr 472/2013(). Den förstärkta övervakningen av Grekland () vittnar om att Grekland måste fortsätta att vidta åtgärder för att komma till rätta med befintliga eller potentiella källor till ekonomiska och finansiella svårigheter och samtidigt genomföra strukturreformer som underbygger en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt.

Den förstärkta övervakningen ger en heltäckande ram för övervakning av den ekonomiska utvecklingen och den politik som behövs för att uppnå en hållbar ekonomisk återhämtning. Den gör det möjligt att regelbundet bedöma den senaste ekonomiska och finansiella utvecklingen i Grekland, övervaka villkoren för statens upplåning och uppdatera skuldhållbarhetsanalysen. Den förstärkta övervakningen utgör även en ram för bedömningen av Greklands allmänna åtagande vid Eurogruppens möte den 22 juni 2018 att fortsätta och slutföra de reformer som antagits inom ramen för ESM-programmet och se till att målen för de viktiga reformer som antagits inom ramen för programmen för ekonomiskt bistånd uppnås. Mot den bakgrunden bevakas inom ramen för den förstärkta övervakningen att de särskilda åtagandena om att slutföra de viktiga strukturreformer som inleddes inom ramen för programmet inom sex nyckelområden fullgörs inom de överenskomna tidsfristerna fram till mitten av 2022, dvs. när det gäller i) offentligfinansiella och finans-/strukturpolitiska åtgärder, ii) social välfärd, iii) finansiell stabilitet, iv) arbets- och produktmarknader, v) Hellenic Corporation of Assets and Participations (HCAP) och privatiseringar, och vi) modernisering av den offentliga förvaltningen ( ). Tio förfallna särskilda åtaganden bedöms i denna rapport tillsammans med uppföljningen av tidigare åtaganden.

Detta är den sjätte rapporten om förstärkt övervakning av Grekland. Den upprättas tillsammans med de landsspecifika rekommendationerna för Grekland inom den europeiska planeringsterminen och bedömningen av Greklands stabilitetsprogram 2020. Rapporten baseras på slutsatserna av det övervakningsuppdrag som genomfördes på distans den 8 och den 23 april 2020 och den regelbundna dialog som förs med myndigheterna. Övervakningsuppdraget genomfördes av Europeiska kommissionen i samverkan med Europeiska centralbanken(). Internationella valutafonden deltog inom ramen för sin övervakningscykel efter programperiodens slut, medan Europeiska stabilitetsmekanismen deltog inom ramen för sitt system för tidig varning och i linje med samförståndsavtalet av den 27 april 2018 om arbetsförbindelser mellan Europeiska kommissionen och Europeiska stabilitetsmekanismen.

Denna rapport kan utgöra en grund för Eurogruppens beslut om frigörande av nästa omgång politiskt villkorade skuldåtgärder motsvarande 748 miljoner euro. Åtgärderna överenskoms inom Eurogruppen den 22 juni 2018 och innefattar överföring av inkomstekvivalenta belopp från centralbankernas innehav av grekiska statsobligationer inom SMP (värdepappersmarknadsprogrammet) och ANFA (överenskommelsen om finansiella nettotillgångar) samt befrielse från en ökad räntemarginal för vissa lån från Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten. Den andra delen av politiskt villkorade skuldåtgärder betalades ut efter Eurogruppens möte den 4 december 2019, bl.a. på grundval av den bedömning av Greklands fullgörande av åtaganden för mitten av 2019 som gjordes i den rapport om förstärkt övervakning som kommissionen antog den 20 november 2019 ().

Samlad bedömning

Den grekiska regeringen reagerade snabbt och började redan i slutet av februari vidta åtgärder för att begränsa coronavirusets spridning. På samma sätt som i andra medlemsstater har åtgärderna för att begränsa smittspridningen kraftigt begränsat den ekonomiska aktiviteten och direkt eller indirekt påverkat en stor del av arbetskraften.The outbreak of the Coronavirus has fundamentally altered the social and economic reality in Greece, as in most other Member States.

Myndigheterna har på ett ansvarsfullt sätt anpassat sina politiska prioriteringar och snabbt mobiliserat omfattande inkomststöd- och likviditetsåtgärder, samtidigt som de har hållit fast vid reformer som ska stödja återhämtningen när de störningar som pandemin orsakat börjar klinga av. En rad olika offentligfinansiella åtgärder vidtogs omedelbart för att stötta hushållens inkomster och företag som påverkas av minskad efterfrågan, samt att tillföra likviditet till ekonomin genom bl.a. uppskov med betalning av skatt och garantier för affärsbanker för att främja kreditgivningen. Regeringen har även ökat finansieringen av hälso- och sjukvårdsystemet väsentligt och moderniserar arbetsrätten för att möjliggöra system för korttidsarbete.

Grekland kommer även att få stöd på EU-nivå. Europeiska centralbanken aviserade ett stödköpsprogram föranlett av pandemin värt 750 miljarder euro, vilket kommer att inkludera grekiska statsobligationer, och beslutade tillfälligt lätta på Eurosystemets krav på säkerheter samt vissa regelkrav för banksektorn för att stötta kreditförsörjningen. Grekland gynnas även av kommissionens initiativ om optimalt utnyttjande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera pandemin (investeringsinitiativet mot coronaeffekter), det planerade tillfälliga stödet för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) och stödet från Europeiska investeringsbanken för att minska effekterna på investeringar. Stöd till migrationshantering kommer att ges via handlingsplanen för omedelbara åtgärder till stöd för Grekland och via EU:s civilskyddsmekanism.

För att upprätthålla takten i reformarbetet och få igång en hållbar ekonomisk återhämtning efter coronavirusutbrottet har de grekiska myndigheterna gjort ett antal kompletterande åtaganden på flera politikområden. Dessa initiativ utgör ett komplement till myndigheternas befintliga ansträngningar att åtgärda kvarvarande strukturella svagheter och kommer att främja en mer välfungerande offentlig förvaltning och förbättra företagsklimatet. De kompletterande åtagandena omfattar bl.a. åtgärder på följande områden: i) Förbättra regelverket för näringsverksamhet. ii) Förbättra och modernisera ramen för individuell arbetsrätt. iii) Förbättra rättsväsendets funktion. iv) Förstärka kapaciteten hos Högsta rådet för rekrytering av civilanställda och stärka kontrollen över rekrytering av tillfälligt anställda. v) Anta och genomföra den nationella huvudplanen på transportområden och revidera regelverket för godkännande av planer för hållbar rörlighet i städer, samt gå vidare med upprättandet av planer för hållbar rörlighet i städer när det gäller de viktigaste tätorterna. vi) Utforma en helhetsstrategi för skydd, förvaltning och investeringsinriktad exploatering av offentligägda fastigheter. vii) Ta fram en fullständig strategisk projektkatalog som omfattar stora infrastrukturprojekt. viii) Utveckla och ta i bruk en förbättrad stöd- och leveransmekanism – en projektberedningsfond – för utformning och genomförande av offentliga infrastrukturprojekt och offentlig-privata partnerskap. ix) Anta en ny strategi för offentlig upphandling för perioden 2021–2025. x) Införa och utvidga e-hälsoprojekt. xi) Utveckla en nationell strategisk policyram för hälso- och sjukvård. xii) Förbättra planeringen inom hälso- och sjukvård genom att kartlägga vårdbehov och behov av långvarig vård och omsorg samt tillgängliga resurser. xiii) Förbättra utbildningssystemet genom reformer inom högre utbildning och yrkesutbildning samt inrätta ett utvärderingssystem. xiv) Genomföra digitaliseringsprojekt för att främja e-förvaltning. xv) Genomföra projekt för att digitalisera geospatiala data.

Slutsatsen i denna rapport är att Grekland, med tanke på det exceptionella läge som har uppstått till följd av coronavirusutbrottet, har vidtagit de åtgärder som krävs för att fullgöra sina särskilda reformåtaganden inom tidsfristen. Pandemin har lett till störningar i ekonomin som saknar historiskt motstycke och motiverat krishanteringsåtgärder från nationella myndigheters sida som stöds av EU-initiativ. Förutom att de åtgärder som var nödvändiga för att begränsa smittspridningen efter coronavirusutbrottet dirigerade resurser till omedelbara prioriteringar hade de som bieffekt att de kraftigt inverkade på förmågan att genomföra reformer, särskilt på områden som är beroende av arbetsintensiva processer men även på områden som är beroende av verksamheten i interministeriella arbetsgrupper, lagstiftningsåtgärder eller domstolsbeslut. De grekiska myndigheternas nära kontakter med institutionerna välkomnas och det råder fullständig medvetenhet om behovet av att prioritera insatser inriktade på de omedelbara behoven av att hantera coronavirusutbrottets effekter på hälsa och ekonomi. Det är också välkommet att de grekiska myndigheterna fortsätter arbetet med pågående reformer där det är möjligt och att de beslutade sig för att gå vidare med ett antal kompletterande politiska åtaganden. Framöver kommer det att vara viktigt för att stärka förtroendet och stötta en hållbar återhämtning att resurser mobiliseras för att intensifiera ansträngningarna på områden som drabbats av förseningar, t.ex. reformerna inom finanssektorn. De grekiska myndigheterna arbetar samtidigt vidare med de åtaganden med tidsfrist vid halvårsskiftet 2020 och som tillsammans med uppföljande åtgärder avseende tidigare åtaganden kommer att bedömas under årets andra hälft.

Makroekonomisk utveckling

Den ekonomiska effekten av åtgärder för att begränsa smittspridningen påverkar Grekland via flera kanaler. Precis som i andra medlemsstater har nedstängningen av icke samhällskritisk verksamhet och arbetskraftsproblem till följd av åtgärder för att begränsa smittspridningen som innebär att anställda måste stanna hemma haft en negativ inverkan på leveranser av varor och tjänster. Efterfrågan har samtidigt minskat till följd av minskade inkomster, som bara delvis mildras av myndigheternas krisåtgärder. och på grund av de begränsade konsumtionsmöjligheterna. Den ökade osäkerheten kommer i kombination med minskad likviditet och kreditgivning dessutom sannolikt slå hårt mot investeringarna.

Turism och sjötransporter – två mycket viktiga sektorer för Greklands ekonomi – kommer sannolikt att drabbas särskilt hårt. Turismen kommer ofrånkomligen drabbas på grund av reserestriktioner i Grekland och omvärlden och en minskning av bokningar som normalt skulle ha gjorts på våren inför sommarsäsongen innebär att pandemins effekter kommer att bli mer långvariga än i andra sektorer. Den blomstrande sektorn för turism i professionella syften kommer sannolikt också att drabbas hårt, eftersom den är beroende av konferenser med ett stort antal besökare. Sjötransporter, som är en annan viktig exportnäring, kommer att drabbas av den nedgång i global handel som förväntas 2020.

Arbetslösheten förväntas stiga 2020 och den ekonomiska krisen kan även upphäva den senaste tidens förbättringar av fattigdomstalen. Även om åtgärder rörande korttidsarbete och obetald semester under den period åtgärderna för att begränsa smittspridning är i kraft bidrar till att mildra chocken kommer arbetslösheten enligt kommissionens vårprognos 2020 uppgå till omkring 20 %, en ökning från 17,3 % år 2019, och därmed utradera förbättringarna under de senaste tre åren. Den ovanligt stora andelen egenföretagare och mikroföretag i Grekland samt det stora antalet säsongsarbetare innebär att hushåll står inför en utdragen period av låga inkomster, vilket kan leda till en markant ökning av andelen personer som riskerar fattigdom eller social utestängning under 2020 och därefter. Denna andel uppgick till 31 % år 2019 och var därmed långt över genomsnittet i euroområdet på 21 % men höll på att minska.

Extremt låga oljepriser och nedåtgående tryck på lönerna kommer att hålla inflationen nere. Nedåttrycket förväntas bero på minskade inkomster inom framför allt tjänstesektorn. Prisfallet på olja kommer samtidigt uppväga en del av effekterna på realinkomster.

Enligt kommissionens vårprognos 2020 kommer Greklands BNP i fasta priser att sjunka med omkring 10 % år 2020 och göra en relativt snabb återhämtning 2021. Prognosen omgärdas av stor osäkerhet. Prognosen förutsätter att åtgärderna för att begränsa smittspridningen gradvis avskaffas från mitten av maj, vilket skulle begränsa nedgången i ekonomisk aktivitet till andra kvartalet i de flesta näringar och till tredje kvartalet i turistrelaterade sektorer. Mer långvariga reserestriktioner, som gäller in på årets senare hälft, utgör en nedåtrisk med tanke på effekterna för turistnäringen. De politiska åtgärderna förväntas mildra effekterna av recessionen och stötta en markant återhämtning i BNP 2021. Prognosen omgärdas av stor osäkerhet kring hur länge åtgärderna för att begränsa smittspridningen kommer att vara, pandemins utveckling och chockens effekter för potentiell produktion, hushållens sparande och kvaliteten på bankernas tillgångar.

Offentligfinansiell utveckling och framtidsutsikter

Grekland hade en relativt gynnsam offentligfinansiell ställning när krisen började, med betydande likviditetsreserver, ett starkt primärt överskott och små behov på medellång sikt av att refinansiera sin höga offentliga skuld. Den exceptionella finanspolitiska anpassning som genomförts under och efter programmen har gjort att Grekland är bättre rustat att klara av coronavirusutbrottet än landet var i samband med den globala finanskrisen för ett decennium sedan. Budgeten har i flera år uppvisat höga strukturella överskott, samtidigt som offentligfinansiella mål har uppnåtts eller överträffats. Grekland har dessutom likviditetsreserver på nära 34 miljarder euro, vilka utgör en väsentlig tillgång med tanke på de minskade inkomsterna och de extraordinära utgifterna för att hantera krisen.