Förslag till RÅDETS BESLUT om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Estland

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Europeiska rådet beslutade vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 att partnerskapet för anslutning skall utgöra kärnan i den förstärkta strategin inför anslutningen genom att det samlar alla former av stöd till kandidatländerna inom en enhetlig ram. På så sätt inriktar gemenskapen sitt stöd enligt varje kandidatlands särskilda behov så att det bidrar till att lösa specifika problem inför anslutningen.

Det första partnerskapet för anslutning med Estland antogs i mars 1998. I enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 622/98 [1] uppdaterades partnerskapet första gången i december 1999 i syfte att beakta den senaste utvecklingen i Estland. På grundval av analysen i kommissionens återkommande rapport för 2001 om Estlands framsteg på vägen mot anslutning anser kommissionen att tiden är mogen för ytterligare en revidering av de prioriteringar och mellanliggande mål som fastställs i partnerskapet för anslutning. Detta förslag till en sådan revidering bygger på slutsatserna i kommissionens återkommande rapport för 2001 om Estlands framsteg på vägen mot anslutning.

[1] EGT L 85, 20.3.1998, s. 1.

Bifogade till beslut har inga budgetkonsekvenser.

Mot bakgrund av det ovanstående föreslår kommissionen att rådet antar bifogade till beslut.

Förslag till RÅDETS BESLUT om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Estland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 om stöd till ansökarstaterna inom ramen för föranslutningsstrategin och särskilt om upprättande av anslutningspartnerskap [2], särskilt artikel 2 i denna,

[2] EGT L 85, 20.3.1998, s. 1.

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

(1) Europeiska rådet fastslog vid sitt möte i Luxemburg att partnerskap för anslutning är ett nytt instrument som utgör kärnan i den förstärkta strategin inför anslutningen.

(2) Enligt förordning (EG) nr 622/98 skall rådet med kvalificerad majoritet och på förslag av kommissionen besluta om principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i de enskilda partnerskapen för anslutning när de läggs fram för varje ansökarstat samt om senare betydande anpassningar av dem.

(3) Gemenskapens stöd är beroende av att väsentliga förutsättningar föreligger, särskilt av att åtagandena i Europaavtalen fullgörs och att framsteg görs beträffande uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna. Om en väsentlig förutsättning inte föreligger får rådet, genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen, vidta lämpliga åtgärder avseende stödet inför anslutningen.

(4) Europeiska rådet beslutade vid sitt möte i Luxemburg att genomförandet av partnerskapet för anslutning och framstegen när det gäller att anta gemenskapens regelverk skall granskas av Europaavtalsorganen.

(5) I kommissionens återkommande rapport för 2001 görs en objektiv analys av Estlands förberedelser för medlemskap och fastställs ett antal prioriterade områden där ytterligare insatser bör göras.

(6) För att förbereda sig för medlemskapet bör Estland fortsätta att uppdatera sitt nationella program för antagande av gemenskapens regelverk. I detta program bör en tidsplan anges för när de prioriteringar och mellanliggande mål som fastställs i partnerskapet för anslutning skall uppnås.

(7) Estland bör säkerställa att landet hatde rättsliga och administrativa strukturer som behövs för programplaneringen, samordningen, förvaltningen, kontrollen och utvärderingen av EG:s stöd inför anslutningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 anges principerna, prioriteringarna, de mellanliggande målen och villkoren i Estlands partnerskap för anslutning i bilagan till detta beslut, vilken utgör en integrerad del av beslutet.

Artikel 2

Genomförandet av partnerskapet för anslutning skall granskas av Europaavtalsorganen och av rådets behöriga organ till vilka kommissionen regelbundet skall rapportera.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den tredje dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På rådets vägnar

Ordförande

[...]

BILAGA

1. Inledning

Europeiska rådet beslutade vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 att partnerskapet för anslutning skall utgöra kärnan i den förstärkta strategin inför anslutningen genom att det samlar alla former av stöd till kandidatländerna inom en enhetlig ram. På så sätt inriktar gemenskapen sitt stöd enligt varje kandidatlands särskilda behov så att det bidrar till att lösa specifika problem inför anslutningen.

Det första partnerskapet för anslutning med Estland antogs i mars 1998. I enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 622/98 uppdaterades partnerskapet första gången i december 1999 i syfte att beakta den senaste utvecklingen i Estland. Föreliggande revidering är grundad på ett förslag av kommissionen efter samråd med Estland och den bygger på analysen i kommissionens återkommande rapport för 2001 om Estlands framsteg på vägen mot anslutning.

2. Mål

Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa dels de prioriterade områden inom vilka ytterligare insatser bör göras och vilka identifieras i kommissionens återkommande rapport för 2001 om Estlands framsteg på vägen mot anslutning, dels de finansiella medlen för att hjälpa Estland att genomföra dessa prioriteringar och de villkor som gäller för stödet. Partnerskapet för anslutning utgör en ram för ett antal politiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatstaterna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat Estlands uppdaterade nationella program för antagande av gemenskapens regelverk, förfarandet för övervakning av de offentliga finanserna inför anslutningen, det ekonomiska programmet inför anslutningen, pakten mot organiserad brottslighet inför anslutningen samt den nationella utvecklingsplanen, planen för utveckling av landsbygden, en nationell sysselsättningsstrategi i överensstämmelse med den europeiska sysselsättningsstrategin, samt de sektorsplaner som behövs för deltagande i strukturfonderna efter anslutningen och för genomförande av ISPA och Sapard före anslutningen. Dessa instrument är alla till sin natur olika och förbereds och genomförs på olika sätt, och de kan beviljas stöd inför anslutningen. De utgör inte en integrerad del av detta partnerskap, men de prioriteringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet.

3. Principer

De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatstat rör dess förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande:

* Kandidatstaten skall ha stabila institutioner som garanterar demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter samt respekt för och skydd av minoriteter.

* En fungerande marknadsekonomi liksom kapacitet att hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen.

* Förmåga att uppfylla de skyldigheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till den politiska, ekonomiska och monetära unionens mål.

Vid sitt möte i Madrid 1995 underströk Europeiska rådet att kandidatstaterna måste anpassa sina administrativa strukturer så att gemenskapspolitiken kan fungera på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid mötet i Luxemburg 1997 framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvändigt, men inte i sig tillräckligt. Det är också nödvändigt att se till att regelverket verkligen tillämpas. Europeiska rådet underströk vid mötena i Feira 2000 och i Göteborg 2001 den avgörande betydelsen av ansökarländernas förmåga att effektivt genomföra gemenskapens regelverk och kontrollera dess efterlevnad och tillade att detta krävde att ansökarländerna gjorde stora ansträngningar för att stärka och reformera sina administrativa och rättsliga strukturer.

4. Prioriteringar och mellanliggande mål

Av kommissionens återkommande rapporter har framgått både vilka framsteg som redan har gjorts och vilka ansträngningar kandidatstaterna fortfarande måste göra på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Denna situation gör det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar och för varje prioritering ange bestämda mål vilka skall fastslås i samarbete med de berörda länderna och vilkas uppnående kommer att påverka vilken grad av stöd som beviljas och hur förhandlingarna med Estland utvecklas. Prioriteringarna i det reviderade partnerskapet för anslutning har valts ut mot bakgrund av att Estland realistiskt sett kan förväntas uppnå dem eller göra betydande framsteg under de kommande två åren (2002-2003). I förteckningen över prioriteringarna anges vilka frågor som kräver särskilt brådskande åtgärder. I den återkommande rapporten för 2001 görs en bedömning av de framsteg som gjorts när det gäller att uppfylla prioriteringarna i 1999 års partnerskap för anslutning. Denna bedömning har legat till grund när prioriteringarna för det nu aktuella partnerskapet fastlagts.

Estland lämnade den 12 april 2001 in en uppdaterad version av landets nationella program för antagande av gemenskapens regelverk. Programmet innehåller en tidsplan för uppnåendet av prioriteringarna och de mellanliggande målen på grundval av 1999 års partnerskap för anslutning. Vidare anges behovet av administrativa strukturer och finansiella resurser.

Av partnerskapet för anslutning framgår de områden som Estland bör prioritera i förberedelserna inför medlemskapet. Estland måste inte desto mindre ta itu med alla de problem som uppmärksammas i den återkommande rapporten för 2001. Det är också viktigt att Estland fullgör sina åtaganden att anpassa sin lagstiftning och genomföra gemenskapens regelverk i överensstämmelse med åtagandena enligt Europaavtalet och i samband med förhandlingsprocessen. Man bör hålla i minnet att det inte är tillräckligt att enbart införliva gemenskapens regelverk med lagstiftningen, utan att det också är nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de normer som gäller inom unionen. På alla de områden som anges nedan krävs ett trovärdigt och effektivt genomförande av gemenskapens regelverk och kontroll av att det faktiskt efterlevs.

Med ledning av analysen i kommissionens återkommande rapport för 2001 har följande prioriteringar och mellanliggande mål fastställts för Estland. Redovisningen av dessa prioriteringar följer dispositionen i den återkommande rapporten. [3]

[3] Framställningen följer den disposition som används från och med 2000 års återkommande rapporter.

Politiska kriterier

Demokrati och rättsstat

- Fortsätta att förbättra effektiviteten inom rättsväsendet och öka dess oberoende. Åtgärda i synnerhet domstolarnas arbetsbörda och eftersläpningen vad gäller oavgjorda mål; förbättra infrastrukturen och datoriseringen inom domstolarna; se till att efterlevnaden av domstolarnas beslut kontrolleras; förbättra medborgarnas tillgång till rättslig prövning; vidga tillgång till rättshjälp.

Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter

- Fortsätta integreringen av icke-estniska medborgare genom konkreta åtgärder, däribland språkutbildning för icke-estnisktalande; tillhandahålla det finansiella stöd som krävs för att åtgärderna skall kunna genomföras.

- Se till att genomförandet av språklagstiftningen följer både de internationella standarderna och Europaavtalet och att principerna om legitimt allmänt intresse och proportionalitet respekteras.

Ekonomiska kriterier

- Fortsätta insatserna för att öka arbetsmarknadens anpassningsförmåga, i synnerhet genom förbättrad utbildning, i syfte att minska arbetslösheten.

- Fortsätta insatserna för att förbättra villkoren för att privata företag skall kunna startas och utvecklas.

- Genomföra omstruktureringsplanen för oljeskiffersektorn.

- Slutföra markreformen, med särskild betoning av registreringen av jordbruksmark.

Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför

Fri rörlighet för varor

- Slutföra införlivandet och genomförandet av direktiven enligt den nya metoden och traditionell sektorslagstiftning.

- Förstärka det estniska systemet för ackreditering och marknadsövervakning; se till att metrologiorganisationen är helt och hållet funktionsduglig.

- Fortsätta anta EN-standarder.

- Fortsätta genomgången av lagstiftningen på det icke-harmoniserade området i syfte att uppnå överensstämmelse med artiklarna 28-30 i EG-fördraget och införa de administrativa ordningar som är nödvändiga för den övervakning som kommer att utövas på detta område.

Fri rörlighet för personer

- När det gäller yrkesbehörighet som uppnåtts före harmoniseringen bör Estland prioritera införandet av åtgärder för att se till att alla de personer I landet som har sådan behörighet uppfyller de krav som fastställs i direktiven vid anslutningen.

- Slutföra anpassningen av ömsesidigt erkännande av yrkesbehörighet och examensbevis och fortsätta insatserna i syfte att införa de administrativa strukturer och utbildningsprogram som krävs.

- Förstärka de administrativa strukturerna när det gäller samordningen av socialförsäkringssystemet.

Fri rörlighet för tjänster

- Slutföra anpassningen av lagstiftningen vad gäller finansiella tjänster.

- Skärpa övervakningen av sektorn för finansiella tjänster, i synnerhet värdepappersmarknaderna.

- Slutföra anpassningen av lagstiftningen om skydd av personuppgifter, stärka tillsynsorganet och säkerställa dess oberoende.

Fri rörlighet för kapital

- Särskilt brådskande: Anpassa lagstiftningen vad gäller betalningssystem och se till att den genomförs på ett effektivt sätt.

- Anpassa lagstiftningen om direktinvesteringar inom de sektorer för vilka det fortfarande finns restriktioner (värdepapperstjänster).

- Säkerställ att rekommendationerna från FATF (arbetsgruppen för finansiella åtgärder mot penningtvätt) följs.

Bolagsrätt

- Särskilt brådskande: Slutföra anpassningen när det gäller immateriella rättigheter och industriellt rättsskydd, och stärka den administrativa och rättsliga förmågan med sikte på att komma till rätta med piratkopiering och varumärkesförfalskning.

Konkurrenslagstiftning

- Se till att efterlevnaden av bestämmelserna om konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd kontrolleras; öka kännedomen om dessa bestämmelser bland alla marknadsaktörer och stödgivare; förbättra utbildningen inom rättsväsendet om konkurrensfrågor.

Jordbruk

- Förstärka de administrativa strukturer som krävs vid anslutningen för utformning, genomförande, förvaltning, övervakning, kontroll och utvärdering av EG-finansierade program för landsbygdsutveckling.

- Uppgradera jordbruksförvaltningens förmåga och slutföra förberedelserna för kontroll av efterlevnaden och den praktiska tillämpningen av förvaltningsmekanismerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, i synnerhet vad gäller det integrerade systemet för administration och kontroll och utbetalningsorganet.

- Slutföra moderniseringen, i överensstämmelse med EG:s normer för livsmedelssäkerhet, av bearbetningsanläggningarna inom livsmedelsindustrin, i synnerhet inom sektorerna för mejeri-, kött- och fiskprodukter; förstärka förvaltningen när det gäller livsmedelskontroll.

- Färdigställa systemet för identifiering av djur; genomföra kontrollsystem vad gäller livsmedelssäkerheten (riskanalys och kritiska kontrollpunkter), hantering av animaliskt avfall, program för kontroll av restprodukter och zoonoser.

- Slutföra anpassningen av lagstiftningen om veterinära och fytosanitära frågor och uppgradera inspektionsförfarandena, med särskild tonvikt på en förbättring av laboratoriekapaciteten med sikte på att uppfylla skyldigheterna vad gäller kontroll av den inhemska produktionen och vid de framtida yttre gränserna.

Fiske

- Slutföra uppbyggnaden av lämpliga administrativa strukturer med tillräcklig tillgång till institutionella resurser och utrustning på central och regional nivå för att se till att den gemensamma fiskeripolitiken kan genomföras, inbegripet resursförvaltning, inspektion och kontroll av fiskeverksamheten, marknadspolitik, strukturprogram som samfinansieras av Fonden för fiskets utveckling, ett register över fiskefartyg och en förvaltningsplan för flottans kapacitet i enlighet med tillgängliga resurser.

Transportpolitik

- Slutföra anpassningen av lagstiftningen på sjötransportområdet och i synnerhet skärpa tillämpningen av sjösäkerhetsnormerna.

- Slutföra anpassningen av lagstiftningen och förstärka den administrativa förmågan inom sektorn för inre vattenvägar, inom landsvägssektorn, i synnerhet när det gäller trafiksäkerhet, transport av farliga ämnen och beskattning, och inom järnvägstransportsektorn med sikte på att genomföra det reviderade regelverket om järnvägstransporter, i synnerhet genom att ett oberoende organ för kapacitetstilldelning och avgifter inrättas; slutföra anpassningen av lagstiftningen inom luftfarten och i synnerhet inrätta en oberoende undersökningsmyndighet för luftfartsolyckor.

Beskattning

- Slutföra anpassningen till gemenskapens regelverk på skatteområdet i fråga om mervärdesskatt (nollskattesatser samt övergångsordningen för mervärdesskatt), punktskatter och direkt beskattning.

- Se till att lagstiftningen överensstämmer med principerna i uppförandekoden för företagsbeskattning.

- Förbättra den administrativa förmågan och kontrollförfarandena, inbegripet det administrativa samarbetet och det ömsesidiga biståndet.

- Utveckla IT-system så att det kan ske ett utbyte av elektroniska data med gemenskapen och dess medlemsstater.

Statistik

- Ytterligare förbättra statistikens kvalitet och täckning; se till att det finns tillräckliga resurser för att ytterligare förbättra den statistiska kapaciteten, inbegripet på regional nivå.

Socialpolitik och sysselsättning

- Slutföra anpassningen till EG:s lagstiftning och se till att den genomförs på ett korrekt sätt, i synnerhet vad gäller likabehandling av kvinnor och män. Stärka förmågan hos de organ som har till uppgift att kontrollera att lagstiftningen efterlevs, i synnerhet den nationella yrkesinspektionen, och sörja för sammanhållning och samordning mellan dessa. Antag lagstiftning mot diskriminering och utarbeta en tidsplan för dess genomförande.

- Slutföra införlivandet och fortsätta genomförandet av gemenskapens regelverk på folkhälsoområdet samt utarbeta ett nationellt system för övervakning och kontroll.

- Fortsätta att stödja de insatser som görs av arbetsmarknadens parter i fråga om kapacitetsuppbyggnad, i synnerhet med sikte på deras framtida roll när det gäller utarbetandet och genomförandet av EU:s sysselsättnings- och socialpolitik, inbegripet Europeiska socialfonden, särskilt genom en självständig social dialog på tvåpartsnivå.

- Utarbeta en nationell strategi, inbegripet uppgiftsinsamling, med sikte på ett framtida deltagande i den europeiska strategin för social integrering.

Energi

- Fortsätta förberedelserna för en inre energimarknad och anpassningen av lagstiftningen till el- och gasdirektiven; fastställa en oberoende systemansvarig för överföringssystemet (inom elsektorn); avskaffa de återstående snedvridningarna av priser och se till att marknaden öppnas i överensstämmelse med gemenskapens regelverk.

- Stärka den administrativa förmågan hos det fristående tillsynsorganet inom energisektorn.

- Göra framsteg när det gäller uppbyggnaden av oljelager, inbegripet de investeringar som krävs, i riktning mot 90 dagars förbrukning och utveckla lämpliga administrativa strukturer.

- Öka den effektiva energianvändningen, främja användningen av förnybara energikällor och förstärka de institutioner som berörs inom detta område.

- Genomföra rekommendationerna i rådets rapport om kärnsäkerhet i samband med utvidgningen med vederbörligt beaktande av de prioriteringar som anges i rapporten.

Telekommunikation och informationsteknik

- Slutföra införlivandet med och genomförandet av gemenskapens regelverk, inbegripet tillgång till accessnätet; se till att den liberaliserade marknaden genom en effektiv samtrafikreglering fungerar på ett effektivt sätt och att det ges möjlighet till val av nätoperatörer.

Kultur och politik på det audiovisuella området

- Förstärka den administrativa förmågan hos och samordningen mellan de berörda myndigheterna för att se till att gemenskapens regelverk genomförs.

Regionalpolitik och samordning av instrument i strukturpolitiken

- Se till att det sker en effektiv samordning mellan ministerierna och att lämpliga partnerskap ingås både vad gäller programplanering och genomförande; utarbeta ett samlat programplaneringsdokument såsom krävs i strukturfondsförordningarna, inbegripet en förhandsbedömning.

- Se till att den förvaltningsmyndighet och de utbetalande myndigheter som utsetts gradvis bygger upp sin kapacitet så att de vid anslutningen kan påta sig det ansvar och utföra de arbetsuppgifter som de var och en för sig är ålagda enligt strukturfondsförordningarna.

- Inrätta system för övervakning och utvärdering; anpassa förfarandena för finansiell förvaltning och kontroll till de särskilda kraven i förordningarna om strukturfonderna.

- Utveckla den tekniska beredningen av projekt som kan komma i fråga för stöd från strukturfonderna och sammanhållningsfonden.

Miljö

- Slutföra införlivandet av gemenskapens regelverk, med särskild betoning på vattenkvalitet och avfallshantering.

- Fortsätta genomförandet av gemenskapens regelverk, i synnerhet vad gäller deponering av avfall (upprätta planer för avfallshantering och hitta varaktiga lösningar för hantering av avfall från utvinning, förbränning och förädling av oljeskiffer), utsläpp av farliga ämnen i vattenmiljön (upprätta program för en minskning av föroreningar) och nitratföroreningar från jordbruket; skärpa ansträngningarna att uppfylla de mikrobiologiska gränskraven när det gäller dricksvatten.

- Fortsätta att stärka den administrativa förmågan, i synnerhet på regional och lokal nivå.

- Fortsätta att integrera miljöskyddskraven i utformningen och genomförandet av politiken inom alla sektorer med sikte på att främja hållbar utveckling.

Konsumentskydd och hälsoskydd

- Slutföra anpassningen av lagstiftning och förstärka marknadsövervakningen och de myndigheter som har till uppgift att kontrollera att lagstiftningen efterlevs.

Samarbete i rättsliga och inrikes frågor

- Se till att Schengen-handlingsplanen genomförs.

- Förbättra samordningen mellan de rättsvårdande organen och rättsväsendet; fortsätta kampen mot den organiserade brottsligheten; förstärka förmågan att bekämpa penningtvätt.

- Fortsätta förberedelserna för det kommande deltagandet i Schengen-informationssystemet genom upprättande av olika nationella databaser och register.

- Vidta nödvändiga åtgärder för att se till att gemenskapsinstrumenten tillämpas inom det civilrättsliga samarbetet.

- Fortsätta bekämpningen av narkotika genom att vidareutveckla och genomföra den nationella narkotikastrategin och stärka de administrativa organ som deltar i genomförandet; förbereda fullständigt deltagande i arbetet inom det Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk.

- Anpassa lagstiftningen vad gäller viseringar, laglig invandring och asylfrågor; genomföra lagstiftning avseende gränsfrågor och invandring för att förhindra olaglig invandring; genomföra flyktinglagen helt och hållet.

- Fortsätta utstakningen av gränsen mot Ryssland; förbättra gränsförvaltningen och gränskontrollen, däribland övervakningen till havs.

- Slutföra anpassningen av lagstiftningen till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen och protokollen till denna konvention.

Tullunion

- Se till att tullar och tullrelaterade åtgärder tillämpas på ett effektivt sätt; ytterligare anpassa lagstiftningen om kulturföremål och prekursorer; fortsätta bekämpningen av bedrägeri och korruption; fortsätta att genomföra politiken vad gäller tulletik.

- Förbättra den administrativa och operativa förmågan, bland annat i fråga om gränskontroll; utveckla kapaciteten på uppbördsområdet och när det gäller alla tullförfaranden som rör tullar; förbättra samordningen mellan berörda organ när det gäller kontroll av reglernas efterlevnad samt uppbörd av tullar; förbättra kapaciteten vid tullaboratorierna.

- Fortsätta att genomföra den estniska tullförvaltningens IT-strategi; utveckla IT-system så att det kan ske ett utbyte av datoriserade uppgifter mellan EG och Estland.

Yttre förbindelser

- Vidta nödvändiga åtgärder för att se till att internationella avtal eller överenskommelser, däribland bilaterala investeringsavtal, som är oförenliga med gemenskapens regelverk omförhandlas eller upphör att gälla vid anslutningen.

Finansiell kontroll

- Se till att den nya lagstiftningen om intern finansiell kontroll inom den offentliga sektorn genomförs; fortsätta att utveckla interna revisions- och kontrollenheter vid kostnadsställena; förstärka ledningens ansvarsskyldighet och kontrollfunktionerna när det gäller de offentliga finanserna genom att lämplig personal, utbildning och utrustning tillhandahålls.

- Fullborda den rättsliga ramen vad gäller extern revision; formalisera arbetsförhållandet mellan det högsta revisionsorganet och parlamentet.

- Inleda ett effektivt samarbete med OLAF via den centrala kontaktpunkt som utsetts.

- Skärpa bedrägeribekämpningen.

- Fortsätta insatserna för att se till att gemenskapens stöd inför anslutningen används, kontrolleras, övervakas och utvärderas som avsett. Detta kan betraktas som en viktig indikator på Estlands förmåga att genomföra gemenskapens regelverk när det gäller finansiell kontroll.

5. Programplanering

Utöver stödet från Phare omfattar det finansiella stödet till Estland under perioden 2000-2006 stöd för åtgärder inför anslutningen beträffande jordbruk och utveckling av landsbygden genom instrumentet Sapard (rådets förordning (EG) nr 1268/1999, EGT L 161, 26.6.1999, s. 87) och stöd för infrastrukturprojekt på miljö- och transportområdet genom strukturinstrumentet ISPA (rådets förordning (EG) nr 1267/1999, EGT L 161, 26.6.1999, s. 73), genom vilket åtgärder liknande de som vidtas genom sammanhållningsfonden prioriteras under tiden fram till anslutningen. Estland kan också använda dessa nationella anslag för att till viss del finansiera sitt deltagande i gemenskapens program, inklusive ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling, program på utbildningsområdet och program för företagssektorn. Dessutom kommer Estland att ha tillgång till finansiering från program som omfattar flera länder och från övergripande program, vilka har direkt samband med gemenskapens regelverk. Ett krav som systematiskt ställs i samband med alla investeringsprojekt är att ansökarstaterna deltar i finansieringen. Kommissionen har sedan 1998 samarbetat med Europeiska investeringsbanken (EIB) och de internationella finansiella instituten, särskilt Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Världsbanken, för att underlätta samfinansiering av projekt med anknytning till prioriteringarna inför anslutningen.

6. Villkorlighet

Gemenskapens stöd för finansiering av projekt genom de tre föranslutningsinstrumenten Phare, ISPA och Sapard är beroende av att Estland fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet och av att landet gör ytterligare framsteg när det gäller att uppfylla Köpenhamnskriterierna och, framför allt, de särskilda prioriteringarna i detta reviderade partnerskap för anslutning. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att besluta att tills vidare inställa det finansiella stödet på grundval av artikel 4 i förordning (EG) nr 622/98.

7. Övervakning

Genomförandet av partnerskapet för anslutning övervakas inom Europaavtalets ram. Såsom framhölls av Europeiska rådet vid dess möte i Luxemburg är det viktigt att Europaavtalsorganen fortsatt utgör den ram inom vilken framstegen beträffande övertagandet och genomförandet av gemenskapens regelverk kan granskas. De olika delarna av partnerskapet för anslutning diskuteras i respektive behörig underkommitté. Associeringskommittén behandlar dels den allmänna utvecklingen, framsteg och problem när det gäller uppfyllandet av prioriteringarna och de mellanliggande målen i partnerskapet, dels mer specifika frågor som hänskjuts till kommittén från underkommittéerna.

Phares förvaltningskommitté ser till att de åtgärder som finansieras inom ramen för de tre föranslutningsinstrumenten Phare, ISPA och Sapard är förenliga med varandra och med partnerskapet för anslutning i enlighet med vad som anges i samordningsförordningen (rådets förordning (EG) nr 1266/1999, EGT L 161, 26.6.1999, s. 68).

Partnerskapet för anslutning kommer även i fortsättningen att vid behov ändras i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98.