P9_TA(2020)0307

Covid-19-åtgärdernas effekter på demokratin, de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen

Europaparlamentets resolution av den 13 november 2020 om covid-19-åtgärdernas inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna (2020/2790(RSP))

(2021/C 415/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra FN-fördrag och FN-instrument om mänskliga rättigheter, särskilt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

— med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallad Europakonventionen), med tillhörande protokoll,

— med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (nedan kallat EU-fördraget), fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

— med beaktande av den europeiska stadgan om patienträttigheter,

— med beaktande av förklaringarna från FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s särskilda rapportörer, FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och andra FN-organ om covid-19-åtgärdernas inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna,

— med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling,

— med beaktande av förklaringarna och dokumenten från Europarådets företrädare och organ, särskilt dess generalsekreterare, ordföranden och föredragandena för dess parlamentariska församling, kommissarien för mänskliga rättigheter, kommissionen för effektivisering av rättsväsendet (Cepej), kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT), kongressen för lokala och regionala myndigheter samt gruppen av stater mot korruption (GRECO), om covid-19-åtgärdernas inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna,

— med beaktande av Europarådets publikation av den 7 april 2020Respecting democracy, rule of law and human rights in the framework of the COVID-19 sanitary crisis – A toolkit for member states (”Respekten för demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i samband med covid-19-krisen – verktygslåda för medlemsstaterna”),

— med beaktande av relevanta dokument från Europarådets Venedigkommission, inbegripet sammanställningen av Venedigkommissionens yttranden och rapporter om undantagstillstånd (1), som offentliggjordes den 16 april 2020, rapporten av den 26 maj 2020Respekten för demokratin, de mänskliga rättigheterna och rättsstaten under undantagstillstånd – Reflektioner (2), observationscentrumet för nödsituationer i Venedigkommissionens medlemsstater (3) samt dess rapport om rättsstaten från 2011 (4) och dess checklista för rättsstatlighet från 2016 (5),

— med beaktande av talmannens begäran till Venedigkommissionen av den 1 juli 2020, till följd av förslaget från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE), och den därpå följande interimsrapporten av den 8 oktober 2020 om de åtgärder som vidtagits i EU:s medlemsstater till följd av covid-19-krisen och deras inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna (6),

— med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolutioner av den 13 oktober 2020 om demokratier som kämpar mot covid-19-pandemin (7) och om covid-19-pandemins inverkan på de mänskliga rättigheterna och rättsstaten (8),

— med beaktande av yttrandet från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) av den 27 april 2020 om utkastet till lag om särskilda regler för genomförande av det allmänna valet av Republiken Polens president 2020 (senatens dokument nr 99) och förklaringarna från OSSE:s representant för mediefrihet,

— med beaktande av uttalandet av den 27 mars 2020 om Ungern från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Rupert Colville,

— med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 13 maj 2020 om Bulgarien från FN:s särskilda rapportörer om samtida former av rasism och om minoritetsfrågor,

— med beaktande av publikationerna från Internationella institutet för demokrati och fria val (International IDEA) av den 11 maj 2020Parliaments in Crisis: Challenges and Innovations (”Parlament i kris. Utmaningar och innovationer”) (9) och av den 26 mars 2020Elections and COVID-19 (”Val och covid-19”) (10),

— med beaktande av den breda debatt som har ägt rum om covid-19-åtgärdernas inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna, med deltagande av allmänheten, den akademiska världen, det civila samhället och samhället i stort (11),

— med beaktande av kommissionens åtgärder mot covid-19, inom alla dess behörighetsområden, och dess insatser för att samordna en europeisk reaktion på pandemin inom områden som sträcker sig från Schengenområdet till desinformation om viruset och från dataskydd och appar till asyl-, återvändande- och vidarebosättningsförfaranden,

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (12),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (13),

— med beaktande av Europeiska dataskyddsstyrelsens riktlinjer 04/2020 om användning av lokaliseringsuppgifter och kontaktspårningsverktyg i samband med covid-19-utbrottet respektive 03/2020 om behandling av hälsodata för vetenskaplig forskning i samband med covid-19-utbrottet,

— med beaktade av kommissionens meddelande av den 16 april 2020Vägledning om appar till stöd för kampen mot covid-19-pandemin med avseende på dataskydd (C(2020)2523),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580) och dess 27 åtföljande landskapitel om rättsstaten i medlemsstaterna (SWD(2020)0300-0326), som behandlar effekterna av de covid-19-åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna,

— med beaktande av uttalandet av den 1 april 2020 från 19 medlemsstater där de uttryckte djup oro över ”risken för kränkningar av rättsstatsprincipen, demokratin och de grundläggande rättigheterna till följd av antagandet av vissa nödåtgärder” (14),

— med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (15),

— med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-utbrottet (16),

— med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om europeiskt skydd av gränsöverskridande arbetare och säsongsarbetare i samband med covid-19-krisen (17),

— med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om EU:s folkhälsostrategi efter covid-19 (18),

— med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om Covid-19: EU-samordning av hälsobedömningar och riskklassificering samt konsekvenserna för Schengen och den inre marknaden (19),

— med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (20),

— med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (21),

— med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Bulgarien (22),

— med beaktande av den briefing som parlamentets utredningsavdelning för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor offentliggjorde den 23 april 2020The Impact of COVID-19 Measures on Democracy, the Rule of Law and Fundamental Rights in the EU (”Covid-19-åtgärdernas inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i EU”) (23), med en sammanfattning av de viktigaste resultaten av den övervakning som inleddes genom de veckovisa översikterna av de covid-19-åtgärder som medlemsstaterna vidtagit,

— med beaktande av briefingarna från Europeiska centrumet för parlamentarisk forskning och dokumentation om parlamentarisk verksamhet under covid-19-utbrottet (24),

— med beaktande av briefingarna från Europaparlamentets utredningstjänst (EPRS) rörande undantagstillstånd som reaktion på coronakrisen i flera medlemsstater och andra relevanta briefingar om detta ämne (25),

— med beaktande av de fem bulletinerna från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) om coronaviruspandemins konsekvenser för de grundläggande rättigheterna i EU (26),

— med beaktande av uttalandet av den 18 juni 2020 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, om bekämpande av desinformation kring covid-19 och inverkan på yttrandefriheten,

— med beaktande av Europols hotbildsbedömning av internetstödd organiserad brottslighet (Iocta) 2020, offentliggjord den 5 oktober 2020,

— med beaktande av Europols rapport av den 19 juni 2020Exploiting Isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic (”Sexuella övergrepp mot barn på nätet under covid-19-pandemin”),

— med beaktande av Europols rapport av den 30 april 2020Beyond the pandemic – How COVID-19 will shape the serious and organised crime landscape in the EU (”Hur covid-19-pandemin kommer att påverka den grova och organiserade brottsligheten i EU”),

— med beaktande av det förberedande arbete för denna resolution som utförts av gruppen för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE), inbegripet dess rapport till LIBE-utskottet av den 10 juli 2020 (27),

— med beaktande av frågan till kommissionen om covid-19-åtgärdernas inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna (O-000065/2020 – B9-0023/2020),

— med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

— med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, och av följande skäl:

A. Covid-19-pandemin har vållat en nödsituation i hela EU och har drabbat befolkningen hårt. Många delar av världen, däribland EU, upplever en andra våg av covid-19-fall, och regeringar antar nu nya restriktiva åtgärder för att ta itu med den kraftiga ökningen av fall, bland annat nya nedstängningar och sanitära åtgärder, användning av ansiktsmasker och högre böter för brott mot restriktionerna.

B. Regeringarna behöver vidta nödåtgärder som respekterar rättsstatliga principer, grundläggande rättigheter och demokratisk ansvarsskyldighet för att bekämpa pandemin, och sådana åtgärder bör vara hörnstenen i alla insatser för att stävja spridningen av covid-19. Befogenheter i nödlägen kräver ytterligare granskning för att de inte ska användas som förevändning för att ändra maktbalansen mer permanent. De åtgärder som regeringarna vidtar bör vara nödvändiga, proportionerliga och tidsbegränsade. Befogenheter i nödlägen innebär en risk för maktmissbruk av den verkställande makten och riskerar att bli kvar i de nationella rättsliga ramarna när nödläget är över. Följaktligen måste lämplig parlamentarisk och rättslig tillsyn, både intern och extern, samt motvikter säkerställas för att begränsa dessa risker.

C. Covid-19-krisen saknar tidigare motstycke. I framtiden måste vi se över våra krishanteringsmetoder på både medlemsstats- och EU-nivå.

D. Ett antal EU-länder har utlyst undantagstillstånd (28) på grundval av sina författningar (29), vilket i vissa fall har gett upphov till juridiska betänkligheter, medan andra har tillgripit befogenheter i nödlägen enligt allmän lag (30) eller vanlig lagstiftning (31) för att snabbt anta restriktiva åtgärder i syfte att motverka covid-19-epidemin. Dessa åtgärder påverkar demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna eftersom de drabbar utövandet av individens fri- och rättigheter, såsom rörelsefriheten, mötes- och föreningsfriheten, yttrande- och informationsfriheten, religionsfriheten, rätten till familjeliv, asylrätten, principen om jämlikhet och icke-diskriminering, rätten till personlig integritet och uppgiftsskydd, rätten till utbildning och rätten till arbete. Åtgärderna får också följder för medlemsstaternas ekonomier.

E. Demokratiernas funktionssätt och det kontrollsystem som de omfattas av påverkas när en nödsituation på folkhälsoområdet leder till en förskjutning av maktfördelningen, såsom att den verkställande makten får nya befogenheter att begränsa individens rättigheter och behörigheter som vanligtvis är förbehållna lagstiftande och lokala myndigheter, samtidigt som det införs begränsningar för parlamentens, rättsväsendets, det civila samhällets och mediernas roll samt medborgarnas verksamhet och delaktighet. I de flesta medlemsstater finns det inga särskilda begränsningar för rättsväsendet, men nedstängningsåtgärder har gjort det nästan omöjligt för domstolarna att arbeta på ett normalt sätt.

F. Intern rättslig tillsyn, kompletterad med extern tillsyn, är fortfarande av grundläggande vikt, eftersom rätten till en rättvis rättegång och till effektiva rättsmedel fortsätter att gälla under ett undantagstillstånd, så att enskilda som påverkas av nödåtgärder har faktisk tillgång till rättsmedel i den händelse att statliga myndigheter inkräktar på deras grundläggande rättigheter, och som en garanti för att den verkställande makten inte överskrider sina befogenheter.

G. Venedigkommissionen stöder ett konstitutionellt undantagstillstånd de jure snarare än ett undantagstillstånd de facto på grundval av allmän lagstiftning, eftersom ”ett system med konstitutionella befogenheter i nödlägen de jure kan ge bättre garantier för de grundläggande rättigheterna, demokratin och rättsstaten och bättre tjäna principen om rättslig förutsebarhet, som härleds ur detta” (32).

H. Covid-19-krisen har varit, och fortsätter att vara, ett stresstest för demokratier och motståndskraften hos nationella skyddsåtgärder för rättsstaten och de grundläggande rättigheterna.

I. Förtroende för regeringarnas och staternas åtgärder är av största vikt för att säkerställa stödet för och genomförandet av de nödåtgärder som antas. För att uppnå detta i en demokrati är transparenta, vetenskapligt grundade och demokratiska beslut, liksom dialog med och deltagande av oppositionen, det civila samhället och berörda parter, av grundläggande vikt.

J. Kommissionen har övervakat de nödåtgärder som medlemsstaternas regeringar vidtagit under hela krisen. Kommissionens ordförande Ursula von der Leyen förklarade den 31 mars 2020 att ”alla nödåtgärder måste begränsas till vad som är nödvändigt och strikt proportionerligt. De får inte gälla på obestämd tid. Vidare måste regeringarna se till att sådana åtgärder blir föremål för regelbunden granskning. Europeiska kommissionen kommer, i en anda av samarbete, att noga övervaka tillämpningen av nödåtgärder i alla medlemsstater” (33). Kommissionsledamot Didier Reynders gjorde ett liknande uttalande den 26 mars 2020.

K. Nästan alla EU-medlemsstater har infört tillfälliga nödåtgärder (dvs. med en tidsgräns) för att hantera covid-19-krisen (34), huvudsakligen genom vanlig lagstiftning. De första nödåtgärderna infördes i allmänhet för en period på 15 dagar till ungefär en månad i alla EU:s medlemsstater och förnyades sedan minst en gång. Enligt Venedigkommissionen var det bara ett fåtal EU-medlemsstater som inte fastställde någon tidsgräns för tillämpningen av nödåtgärder (35).

L. Venedigkommissionen rekommenderar att undantagstillstånd eller åtgärder utan någon specifik tidsgräns, även sådana vars upphävande är beroende av man kommer till rätta med den exceptionella situationen, inte bör betraktas som lagliga om det inte sker någon regelbunden översyn av situationen. (36)

M. Nödåtgärder måste vara icke-diskriminerande, och regeringar får inte utnyttja undantagslagar för att driva igenom inskränkningar av de grundläggande rättigheterna. Regeringarna måste också vidta en rad ytterligare åtgärder för att minska de potentiella negativa konsekvenser som nödåtgärderna kan få för människors liv.

N. Undantagstillståndet har förlängts åtminstone en gång i nästan alla de medlemsstater där det har utlysts. Venedigkommissionen har understrukit att det är av avgörande betydelse med en översyn av utlysandet och förlängningen av undantagstillståndet, liksom aktiveringen och tillämpningen av befogenheter i nödlägen, och att parlamentarisk och rättslig kontroll bör vara möjlig (37).

O. Den parlamentariska granskningen har varit begränsad i de flesta medlemsstater på grund av tillämpningen av extraordinära verkställande befogenheter, och parlamenten i vissa medlemsstater har fått en underordnad roll, så att regeringarna snabbt kunnat införa nödåtgärder utan tillräcklig granskning.

P. Europaparlamentet, särskilt LIBE-utskottet och dess grupp för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, har kontinuerligt övervakat situationen inom EU sedan mars 2020 och har haft regelbundna diskussioner med berörda parter, såsom framgår av gruppens arbetsdokument om effekterna av covid-19 på demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (38).

Q. Ombudsmannainstitutioner och nationella människorättsinstitutioner spelar en viktig roll för att uppdaga problem med grundläggande rättigheter och utföra granskning, tillsyn och prövning, och därmed skydda medborgarna i samband med nödåtgärder.

R. Den fria rörligheten har begränsats i medlemsstaterna genom obligatorisk eller rekommenderad självisolering och förbud mot icke nödvändiga förflyttningar. Som en reaktion på covid-19-pandemin har de flesta Schengenländerna återinfört kontroller vid de inre gränserna eller stängt dem, antingen helt, delvis eller för vissa typer av resenärer, däribland EU-medborgare och deras familjemedlemmar eller tredjelandsmedborgare som är bosatta på deras eller en annan medlemsstats territorium. Det fanns en tydlig avsaknad av samordning mellan medlemsstaterna och med unionens institutioner när dessa åtgärder infördes (39). Vissa medlemsstater har infört olagliga och diskriminerande restriktioner genom att inte tillåta personer som är bosatta i ett annat EU-land att resa in på deras territorium.

S. Mötes- och föreningsfriheten är viktiga hörnstenar i demokratin. Möjligheten att utöva dessa rättigheter har begränsats på grund av nödvändiga regler för social distansering och folkhälsoskyddsåtgärder i de flesta medlemsstater. Vissa medlemsstater har beslutat att tillåta folksamlingar som uppfyller reglerna om social distansering, medan andra helt har förbjudit dem. I vissa medlemsstater har kontroversiella lagar och åtgärder som inte har något samband med undantagstillståndet utretts utan möjlighet för medborgarna att demonstrera fritt.

T. Yttrandefriheten har begränsats i vissa medlemsstater under förevändning att bekämpa desinformation. Gripanden har gjorts för ”injagande av rädsla” eller ”utsättande av allmänheten för fara” efter att kritiska tankar publicerats på sociala medier. Coronaviruspandemin har åtföljts av en våg av falsk och vilseledande information, lögner, konsumentbedrägerier, it-brottslighet och konspirationsteorier samt riktade desinformationskampanjer från utländska aktörer eller till och med offentliga myndigheter i medlemsstaterna, och allt detta utgör många potentiella hot mot EU-medborgarna, deras hälsa och deras förtroende för offentliga institutioner.

U. De brottsbekämpande myndigheterna har under de senaste månaderna sett en global ökning av mängden material med sexuella övergrepp mot barn som delas på nätet.

V. Den grova och organiserade brottsligheten gynnas av de förändringar som pandemin medför. Europols viktiga roll i övervakningen av covid-19-pandemins inverkan på grov och organiserad brottslighet och terrorism i EU ända från pandemins början måste erkännas.

W. Medierna spelar en grundläggande roll för granskning och tillsyn och är medborgarnas huvudsakliga informationskällor. Mediefriheten har kommit i kläm då direktsända presskonferenser har ställts in utan alternativ och vissa medlemsstater har begränsat tillgången till folkhälsoinformation och friheten att rapportera om folkhälsopolitiken. Det har framkommit många fall där frågor från mediekanaler till regeringar har avvisats eller ignorerats. Journalister och mediearbetare behöver skyddas när de bevakar demonstrationer och protester. Vissa medlemsstater har begränsat tillgången till information genom att antingen förlänga eller skjuta upp tidsfristerna för myndigheternas svar på förfrågningar med åberopande av informationsfriheten.

X. Medlemsstaterna bör säkerställa skyddet av visselblåsare under och efter covid-19-krisen, eftersom det har visat sig vara ett kraftfullt verktyg för att bekämpa och förhindra handlingar som undergräver allmänintresset (40).

Y. Vissa medlemsstater har tillgripit oproportionerligt repressiva åtgärder för att verkställa restriktioner, såsom kriminalisering av brott mot nedstängnings- och karantänsregler, vilket har lett till höga böter och långvariga registreringar i belastningsregister. (41)

Z. Rättssystemen har påverkats av de allmänna restriktionerna, med tillfälliga stängningar av många domstolar eller minskad verksamhet, vilket ibland lett till eftersläpningar och längre väntetider för förhandlingar. Misstänktas processuella rättigheter och rätten till en rättvis rättegång har hamnat under press i och med att det har blivit svårare att få tillgång till advokat på grund av de allmänna restriktionerna och eftersom domstolarna i allt högre grad använder sig av förhandlingar online.

AA. Åtgärder för att bekämpa pandemin vilka begränsar rätten till personlig integritet och uppgiftsskydd bör alltid vara nödvändiga, proportionerliga och tillfälliga till sin natur, med en solid rättslig grund. Ny teknik har spelat en viktig roll i kampen mot pandemin, men medför samtidigt betydande nya utmaningar och har gett upphov till invändningar. Regeringarna i vissa medlemsstater har tillgripit extraordinär övervakning av sina medborgare genom användning av drönare, övervakning från polisbilar utrustade med kameror, spårning med hjälp av lokaliseringsuppgifter från telekomleverantörer, patrullering av polis och militär, övervakning av obligatorisk karantän genom hembesök av polisen eller obligatorisk rapportering via en app. Vissa medlemsstater har infört kontaktspårningsappar, även om det inte råder enighet om deras effektivitet och det mest integritetsvänliga och decentraliserade systemet inte alltid används. I vissa medlemsstater har återöppnandet av offentliga platser åtföljts av insamling av uppgifter genom obligatoriska temperaturkontroller och enkäter och en skyldighet att dela kontaktuppgifter, ibland utan vederbörlig hänsyn till de skyldigheter som följer av den allmänna dataskyddsförordningen.

AB. Nedstängningsåtgärder och stängningen av gränser har haft en djupgående inverkan på tillgången till asylförfaranden. Många medlemsstater har tillfälligt begränsat eller till och med skjutit upp handläggningen av asylansökningar, och de flesta har ställt in överföringar, återvändanden och vidarebosättning enligt Dublinförordningen. Vissa medlemsstater har förklarat sina hamnar osäkra eller inte tillåtit landsättning av migranter som räddats i sök- och räddningsinsatser, vilket har försatt dessa i ett ovisst läge under en obegränsad tid till sjöss och utsatt dem för livsfara. De flesta medlemsstater har nu återupptagit denna verksamhet. Utbrott av covid-19 har rapporterats i flera asylmottagningscentrum, vilket har lett till att sårbara grupper direkt utsätts för fara. Överbefolkade läger vid EU:s yttre gränser utgör fortfarande en särskild risk för ett massivt utbrott eftersom regler för social distansering inte kan tillämpas, samtidigt som tillgången till tak över huvudet, mat, vatten, sanitetsanläggningar samt psykisk och fysisk hälso- och sjukvård, även för dem som har insjuknat i covid-19, är mycket begränsad.

AC. Fängelser löper särskilt stor risk att drabbas av covid-19-utbrott eftersom det ofta är omöjligt att verkställa regler om social distansering och hygien, och sanitära åtgärder har lett till begränsning av tiden utomhus samt förbud mot besök, vilket påverkar fångars rätt att kommunicera med sina familjer. Fängelsepersonalens hälsa har varit särskilt hotad under denna pandemi. I vissa medlemsstater har vissa särskilda kategorier av fångar frisläppts i syfte att minska hälsoriskerna under pandemin.

AD. Verkställandet av covid-19-restriktioner bör vara proportionerligt och icke-diskriminerande så att de inte inriktas på personer som tillhör etniska minoriteter och marginaliserade grupper. Pandemin drabbar romerna i oproportionerligt hög grad, och kvinnor och barn är ofta de mest utsatta grupperna, särskilt de som lever i socialt utestängda och marginaliserade miljöer utan tillgång till dricksvatten eller sanitära tjänster, där det nästan är omöjligt att följa regler om social distansering eller att tillämpa strikta hygienåtgärder. Det har rapporterats om fall av rasism och främlingsfientlighet i flera medlemsstater där personer med en viss bakgrund eller nationalitet har diskriminerats. Personer av asiatisk härkomst och romer har blivit måltavlor för hatpropaganda och attacker. Somliga politiker i vissa medlemsstater har använt medierapporter om massåtervändanden av romska migrerande arbetstagare från länder med hög förekomst av covid-19 för att underblåsa rädsla för virusspridning, vilket förstärker negativa attityder och stereotyper.

AE. Barn löper en oproportionerligt stor risk för social och ekonomisk utslagning på grund av nedstängningsåtgärderna och en ökad risk att få sina grundläggande rättigheter kränkta på grund av övergrepp, våld, utnyttjande och fattigdom. I många medlemsstater har våldet i hemmet ökat på grund av nedstängningsåtgärderna. Kvinnor och flickor (42), barn och hbti+-personer löper oproportionerligt stor risk under nedstängningar, eftersom de kan bli utsatta för övergrepp under lång tid och kan vara avskurna från socialt och institutionellt stöd. Samhällets stöd till dessa sårbara grupper har inskränkts kraftigt på grund av de åtgärder som vidtagits som reaktion på pandemin.

AF. Lika tillgång till hälso- och sjukvård, en rättighet som fastställs i artikel 35 i stadgan om de grundläggande rättigheterna, är potentiellt hotad på grund av åtgärder som vidtagits för att stoppa spridningen av covid-19, särskilt för grupper av människor i utsatta situationer såsom äldre eller kroniskt sjuka personer, personer med funktionsnedsättning, hbti+-personer, barn, föräldrar, gravida kvinnor, hemlösa, alla migranter, däribland papperslösa migranter, asylsökande, flyktingar samt etniska och andra minoriteter. Tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har påverkats negativt under hälsokrisen. I vissa medlemsstater har tillgången till reproduktiv hälsa och rättigheter, inklusive rätten till abort, begränsats kraftigt, vilket lett till ett de facto-förbud som tvingat demonstranter att gå ut på gatorna mitt i en pandemi. Brist på läkemedel, omfördelning av resurser från andra sjukvårdsområden och ett abrupt inställande av vissa behandlingar, däribland provrörsbefruktning och transitionsbehandlingar, kan utgöra en risk för patienter som lider av andra sjukdomar (43). Dödsfall, isolering, de ytterligare påfrestningarna på balansen mellan arbete och privatliv för föräldrar och arbetstagare i frontlinjen, inkomstbortfall och rädsla utlöser eller förvärrar befintlig psykisk ohälsa, vilket leder till en ökad efterfrågan på tjänster för psykisk hälsa och framkallar ett akut behov att öka finansieringen av dessa tjänster.

AG. Många medlemsstater senarelade val (44), och en medlemsstat en folkomröstning (45), på grund av nedstängningar som infördes i den första fasen av hälsokrisen. Val har hållits igen sedan pandemin gick in i sin andra fas. Frågan om att hålla eller skjuta upp val är en känslig avvägning som Venedigkommissionen har tagit fram reflektioner och riktlinjer om (46). Allmänna, fria, hemliga och direkta val är möjliga bara om öppna och rättvisa valkampanjer, yttrandefrihet, mediefrihet samt mötes- och föreningsfrihet för politiska ändamål garanteras.

AH. Bestämmelserna i fördragen på området med frihet, säkerhet och rättvisa får inte påverka medlemsstaternas ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten, inom gränserna för unionens värden demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, så som stadgas i artikel 2 i EU-fördraget.

AI. Enligt fördragen styrs gränserna för unionens befogenheter av principen om tilldelade befogenheter, och utövandet av unionens befogenheter styrs av principerna om subsidiaritet och proportionalitet.

1. Europaparlamentet påminner om att de grundläggande principerna om rättsstaten, demokratin och respekten för de grundläggande rättigheterna måste ha företräde även i ett undantagstillstånd, och att alla nödåtgärder, undantag och begränsningar är underkastade tre allmänna villkor: nödvändighet, proportionalitet i strikt mening och tidsbegränsning; villkor som regelbundet har tillämpats och tolkats i rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen), Europeiska unionens domstol (EU-domstolen) samt olika konstitutionella (och andra) domstolar i medlemsstaterna ( 47 )

2. Europaparlamentet anser att reaktionerna på krisen på det hela taget har visat de nationella demokratiska systemens styrka och motståndskraft. Parlamentet betonar att extraordinära åtgärder bör åtföljas av en intensivare kommunikation mellan regeringar och parlament. Parlamentet efterlyser en intensivare dialog med berörda parter, däribland medborgare, det civila samhället och den politiska oppositionen, i syfte att bygga upp ett brett stöd för extraordinära åtgärder och se till att de genomförs så effektivt som möjligt, samtidigt som man undviker repressiva åtgärder och säkerställer obehindrad tillgång till information för journalister.

3. När åtgärder som kan begränsa de demokratiska institutionernas funktion, rättsstaten eller de grundläggande rättigheterna antas, utvärderas eller ses över uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att se till att dessa åtgärder följer rekommendationerna från internationella organ såsom FN och Europarådet, inbegripet Venedigkommissionen, och kommissionens rapport om rättsstatssituationen i EU. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att inte missbruka befogenheter i nödlägen för att anta lagstiftning som inte har något att göra med covid-19-krisen i syfte att kringgå den parlamentariska tillsynen.

4. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att — överväga att upphäva undantagstillstånd eller på annat sätt begränsa deras inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna, — utvärdera gällande konstitutionella och institutionella regler i sina inhemska rättsordningar i ljuset av Venedigkommissionens rekommendationer, till exempel genom att gå över från ett undantagstillstånd de facto på grundval av allmän lagstiftning till ett konstitutionellt undantagstillstånd de jure, och därmed ge bättre garantier för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i händelse av ett nödläge (48), i en rättsakt uttryckligen fastställa mål, innehåll och omfattning för delegering av befogenheter från den lagstiftande makten till den verkställande makten, om ett de facto-undantagstillstånd bibehålls, — se till att både utlysandet och en eventuell förlängning av undantagstillståndet, å ena sidan, och aktiveringen och tillämpningen av befogenheter i nödlägen, å andra sidan, blir föremål för verklig parlamentarisk och rättslig kontroll, såväl intern som extern, och se till att parlamenten har rätt att avbryta undantagstillståndet (49), — se till att alla rättsakter som utfärdas av den verkställande makten – om lagstiftningsbefogenheter överförs till denna – blir föremål för parlamentets efterföljande godkännande och upphör att ha verkan om de inte erhåller ett sådant godkännande inom en viss tidsperiod (50), ta itu med den överdrivna användningen av påskyndad lagstiftning och undantagslagar, en fråga som kommissionen också pekade på i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen (COM(2020)0580), — undersöka hur man bättre kan garantera parlamentens centrala roll i kris- och nödsituationer, i synnerhet deras roll för att övervaka och kontrollera situationen på nationell nivå, — beakta Venedigkommissionens åsikt att parlamenten behöver hålla sina plenarsammanträden och att de inte bör tillåta tillfällig ersättning av ledamöter eller minska deras närvaro (även om det görs proportionellt) (51), — analysera Venedigkommissionens reflektioner om val och titta på möjligheten att använda metoder för omröstning på distans, såsom poströstning, röstning via internet, mobila valurnor och röstning med fullmakt, liksom förtidsröstning, särskilt i händelse av en pandemi.

5. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att verkställa de covid-19-relaterade åtgärderna med vederbörlig hänsyn till proportionaliteten i verkställighetsåtgärderna. Verkställigheten av covid-19-relaterade åtgärder måste respektera EU:s grundläggande rättigheter och rättsstaten, och likabehandling av personer är avgörande i detta avseende.

6. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvärdera de åtgärder som de har genomfört och som har begränsat den fria rörligheten, och att visa största möjliga återhållsamhet och säkerställa fullständig respekt för EU-rätten, särskilt kodexen om Schengengränserna och direktivet om fri rörlighet, när de överväger att införa nya begränsningar av den fria rörligheten. Enligt kodexen om Schengengränserna bör bedömningen av nödvändigheten av inre gränskontroller och en förlängning av dessa, när de införs som en omedelbar åtgärd, övervakas på unionsnivå. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att på lämpligt sätt granska tillämpningen av Schengenregelverket – och framför allt utvärdera de åtgärder som redan vidtagits av medlemsstaterna och kontrollera att de anmälningar som medlemsstaterna gör kommer in i tid och har rätt kvalitet – samt att noga övervaka utvecklingen, vid behov påminna medlemsstaterna om deras rättsliga skyldigheter och anta yttranden. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utnyttja sina befogenheter att begära ytterligare information från medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas att förbättra sin rapportering till parlamentet om hur den utövar sina befogenheter enligt fördragen. Parlamentet påminner om vikten av ytterligare integration av Schengenområdet, på grundval av kommissionens utvärderingar och rekommendationer.

7. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera rätten till familjeliv, i synnerhet för familjer som bor och arbetar i olika medlemsstater och i andra länder, och att tillåta restriktioner endast där det är strikt nödvändigt och proportionerligt. Medlemsstaterna uppmanas att tillåta återförening av par och familjer som separerats på grund av covid-19-relaterade åtgärder, oavsett deras civilstånd, och att avstå från att införa onödigt höga beviskrav för förhållandet.

8. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inskränka mötesfriheten endast när det är strikt nödvändigt och motiverat mot bakgrund av den lokala epidemiologiska situationen och när det står i proportion till sitt syfte, och att inte utnyttja förbudet mot demonstrationer för att anta kontroversiella åtgärder, även utan samband med covid-19, som är värda en ordentlig offentlig och demokratisk debatt.

9. Europaparlamentet insisterar på att medlemsstaterna avstår från att anta åtgärder som skulle ha en djupgående inverkan på de grundläggande rättigheterna, såsom kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter, särskilt i en situation där folkhälsoproblem gör det omöjligt att hålla en ordentlig demokratisk debatt och protestera på ett säkert sätt, vilket tvingar demonstranter att äventyra sin hälsa och sina liv för att försvara sina rättigheter.

10. Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att säkerställa rätten till utbildning under denna pandemi. Med tanke på pandemins återkommande vågor uppmanas medlemsstaterna att tillhandahålla medel och säkra ramar för att garantera att undervisningen fortsätter och att se till att alla studerande har faktisk tillgång till den.

11. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera rätten till personlig integritet och uppgiftsskydd och att se till att alla nya övervaknings- eller spårningsåtgärder som antas i fullständigt samråd med dataskyddsmyndigheterna är strikt nödvändiga och proportionerliga, har en solid rättslig grund, är begränsade i förhållande till sina syften och är av tillfällig natur. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka dessa åtgärder, särskilt i ljuset av sin egen rekommendation (EU) 2020/518 av den 8 april 2020 om en unionsgemensam verktygslåda för användningen av teknik och data för att bekämpa och komma ut ur covid-19-krisen, särskilt när det gäller mobilapplikationer och användning av anonymiserade rörlighetsdata ( 52 )

12. Europaparlamentet påminner om att det bästa sättet att bekämpa desinformation är att skydda och säkerställa rätten till information och yttrandefrihet och tillhandahålla stöd för att säkerställa mediepluralism och oberoende journalistik. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att säkerställa öppenhet och insyn när de antar åtgärder och att ge sina medborgare omfattande, uppdaterad, exakt och objektiv information och data om folkhälsosituationen och de åtgärder som vidtas för att få kontroll över den och att bekämpa desinformation som syftar till att misskreditera eller snedvrida vetenskaplig kunskap om hälsorisker och som rör statliga åtgärder som är motiverade i kampen mot spridningen av covid-19, på ett balanserat sätt och med stor omsorg om att inte skapa en avkylande effekt på yttrandefriheten och på journalister, hälso- och sjukvårdspersonal eller andra genom att ta till kriminalisering eller oproportionerliga påföljder. Parlamentet betonar att pandemin har ökat stigmatiseringen av migranter och lett till en ökning av fallen av diskriminering som har förvärrats av felaktig information och falska nyheter ( 53 ) – inklusive rasistiska och främlingsfientliga incidenter mot personer som tillhör etniska minoriteter – och hatpropaganda mot personer med funktionsnedsättning och flyktingar ( 54 ) . Parlamentet betonar att desinformation är en föränderlig utmaning som potentiellt kan ha ett negativt inflytande på demokratiska processer och samhällsdebatter med påverkan på alla politikområden, undergräva medborgarnas förtroende för demokratin och motverka samarbete och solidaritet i Europa. Parlamentet påminner om att det redan arbetar på en uppsättning möjliga åtgärder genom sitt särskilda utskott för frågor om utländsk inblandning i EU:s demokratiska processer (INGE), inklusive desinformation.

13. Europaparlamentet efterlyser ytterligare betydande satsningar på EU:s förmåga till strategisk kommunikation, i linje med handlingsplanen mot desinformation, för att intensifiera samarbetet och samordningen med medlemsstaterna och fullt ut utnyttja befintliga mekanismer i syfte att underlätta konkret samarbete med medlemsstaterna och internationella partner kring strategisk kommunikation.

14. Europaparlamentet anser att journalisternas arbete har blivit svårare till följd av åtgärder i samband med covid-19-pandemin, till exempel på grund av begränsningar av det fysiska tillträdet till presskonferenser, uteblivna eller otillräckliga svar på frågor till offentliga myndigheter och slopade eller uppskjutna tidsfrister för förfrågningar med åberopande av informationsfriheten eller tillgång till handlingar. Samtidigt som kvalitetsjournalistik behövs mer än någonsin, särskilt med tanke på dess roll i kampen mot den alltmer dominerande desinformationen, påverkar de ekonomiska konsekvenserna av krisen även den ekonomiska bärkraften för medieföretagen, och i synnerhet för oberoende medier och journalister, vilket ytterligare undergräver mediepluralismen i EU. Parlamentet är bekymrat över bristen på transparens i vissa medlemsstater när det gäller annonsering och fördelning av subventioner till medierna och över den tilltagande koncentrationen av medieägandet i vissa medlemsstater. Parlamentet understryker att väsentliga förändringar inom mediesektorn inte bör införas under ett undantagstillstånd, de facto eller de jure .

15. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera tilltalades rättigheter, inbegripet obehindrad tillgång till försvarare, och att utvärdera möjligheten till onlineförhandlingar som en lösning och ett alternativ till domstolsförhandlingar eller överföring av misstänkta till andra EU-medlemsstater inom ramen för den europeiska arresteringsordern. Medlemsstaterna uppmanas att se till att alla styrande principer för rättsliga förfaranden följs, inbegripet rätten till en rättvis rättegång. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att värna rättigheter och hälsa för alla personer i fängelse, i synnerhet deras rätt till sjukvård, besök, tid utomhus samt utbildnings-, yrkes- och fritidsaktiviteter.

16. Europaparlamentet konstaterar att de flesta medlemsstater har återupptagit sina asylförfaranden och att vissa har utnyttjat den senaste perioden med färre nya ansökningar för att minska eftersläpningen med ansökningar under behandling. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut garantera tillgång till ett asylförfarande och att bevara den individuella rätten till asyl, i enlighet med stadgan om de grundläggande rättigheterna, och att genomföra förfaranden för vidarebosättning och värdigt återvändande med full respekt för internationell rätt. Parlamentet begär vidare att de som ansöker om asyl ska få, eller återfå, tillgång till översättare så snart som möjligt. Medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att tillhandahålla lämpliga anläggningar för fysisk och psykisk hälsa i mottagningscentrumen, med tanke på de dåliga sanitära förhållandena, högriskmiljön och flyktingbefolkningarnas utsatthet under covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en effektiv plan, med fokus på folkhälsan, för att på ett övergripande sätt ta itu med deras situation, även vid de yttre gränserna, genom att garantera rätten till asyl och tillhandahålla lämpliga mottagningsvillkor för flyktingar och asylsökande. Parlamentet påminner om att covid-19-åtgärder aldrig bör leda till frihetsberövande. Parlamentet begär skyndsam familjeåterförening, omedelbar evakuering av lägren på de grekiska öarna och omplacering av asylsökande till andra medlemsstater, med prioritet åt de mest utsatta, ensamkommande minderåriga och familjer med barn. Medlemsstaterna uppmanas att tillåta landstigning och att se till att landstigningen endast sker på säkra platser, i enlighet med relevant internationell rätt och unionsrätt, och så snart som möjligt.

17. Europaparlamentet anser att diskrimineringen har ökat under pandemin och att vissa grupper har blivit måltavla för hatpropaganda och diskriminering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att motverka sådan hatpropaganda och att sätta stopp för och komma till rätta med sådan diskriminering. Parlamentet uppmanar nationella och i synnerhet lokala myndigheter att kraftsamla för att bekämpa antiziganism, bryta negativa stereotyper och engagera människor som själv har romsk bakgrund i arbetet med att identifiera och genomföra åtgärder för att bekämpa pandemin. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att fortsätta sina insatser för att bekämpa homofobi och transfobi, eftersom pandemin har förvärrat den diskriminering och ojämlikhet som hbti+-personer utsätts för.

18. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera en säker och snabb tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) samt nödvändig hälsovård för alla kvinnor och flickor under covid-19-pandemin, i synnerhet tillgång till preventivmedel, inklusive akutpreventivmedel, och till abortvård. Parlamentet betonar vikten av att fortsätta med bästa praxis och hitta innovativa sätt att tillhandahålla tjänster för SRHR, inbegripet telemedicin, online-konsultationer och tillgång till tidig medicinsk abort från hemmet. Parlamentet uppmanar kommissionen att organisera forum för utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och berörda parter i detta avseende och att stödja åtgärder som säkerställer tillgång till SRHR i medlemsstaterna.

19. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid behov involvera oberoende experter på demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i beslutsfattandet. Medlemsstaterna uppmanas att utnyttja sakkunskapen hos och proaktivt samråda med ett brett spektrum av experter och berörda parter, däribland nationella människorättsinstitutioner, ombudsmannainstitutioner och det civila samhället, när de vidtar nya åtgärder.

20. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att slå vakt om rätten till fria och rättvisa val. Parlamentet påminner om Venedigkommissionens rekommendation att reformer av vallagar under denna period bör äga rum endast efter en bred debatt och på grundval av ett omfattande samförstånd, som en garanti mot missbruk och för förtroendet för valprocessen och dess legitimitet. Parlamentet understryker att partier som konkurrerar om väljarnas stöd måste ha samma rättigheter att bedriva valrörelse och att det kan ifrågasättas om val som hålls under ett undantagstillstånd blir rättvisa ( 55 ) . Medlemsstaterna uppmanas att beakta de institutionella konsekvenserna av varje beslut om att skjuta upp ett val. Enligt Venedigkommissionen bör de specifika bestämmelserna om uppskjutande av val inte antas av den verkställande makten eller med enkel majoritet i parlamentet, utan fastställas i konstitutionen eller i en grundlag, och beslutet att skjuta upp ett val bör helst fattas av parlamentet i rimlig tid före valet, om möjligt innan den officiella valrörelsen inleds ( 56 )

21. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast beställa en oberoende och omfattande utvärdering av de åtgärder som vidtagits under covid-19-pandemins ”första våg” i syfte att dra lärdomar, utbyta bästa praxis och förbättra samarbetet, se till att de åtgärder som vidtas under efterföljande vågor av pandemin är verkningsfulla, målinriktade, väl motiverade på grundval av den specifika epidemiologiska situationen, strikt nödvändiga och proportionella samt begränsa deras inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna. Det är positivt att en första sådan bedömning av medlemsstaternas covid-19-åtgärder ingår i kommissionens första årsrapport om rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att delta i förhandlingarna om ett interinstitutionellt avtal om en verkningsfull övervakningsmekanism för rättsstatlighet, demokrati och grundläggande rättigheter – så som efterlystes i parlamentets resolution av den 7 oktober 2020 om inrättandet av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter – som skulle bedöma situationen i alla medlemsstater omsorgsfullt och rättvist samt bidra till ett bättre skydd av rättsstaten och unionens värden under extraordinära situationer såsom den pågående pandemin.

22. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU-institutionerna och medlemsstaterna att dra de rätta lärdomarna av covid-19-krisen och att inleda ett mycket närmare samarbete på hälsoområdet, med tanke på de enorma påfrestningar det inneburit för människor att försöka klara sin fysiska och psykiska hälsa under denna pandemi, bland annat genom inrättandet av en europeisk hälsounion, så som föreslogs i resolutionen av den 10 juli 2020 om EU:s folkhälsostrategi efter covid-19 ( 57 )

23. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sin övervakning av de åtgärder som vidtagits, intensifiera arbetet för samordning mellan medlemsstaterna, proaktivt vägleda myndigheterna i deras hantering av pandemin i enlighet med demokratiska rättsstatsprinciper och grundläggande rättigheter, vidta rättsliga åtgärder och använda andra tillgängliga verktyg när så krävs samt överväga vilka alternativ som står till buds för att slå vakt om respekten för unionens grundläggande värden, liksom att ta ledningen för att se till att restriktiva åtgärder upphävs så snart det är möjligt. Parlamentet uppmanar byrån för grundläggande rättigheter att fortsätta att rapportera om covid-19-åtgärdernas inverkan på de grundläggande rättigheterna.

24. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt FN.

(1) Compilation of Venice Commission opinions and reports on states of emergency, 16 april 2020, CDL-PI(2020)003.

(2) Respect for democracy, human rights and the rule of law during states of emergency – Reflections (CDL-PI(2020)005rev).

(3) Observatory of situations of emergency in Venice Commission member states.

(4) Report on the rule of law (CDL-AD(2011)003rev).

(5) Rule of law checklist (CDL-AD(2016)007).

(6) Venedigkommissionen, Interim report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the rule of law and fundamental rights, 8 oktober 2020, (CDL-AD(2020)018).

(7) Europarådets parlamentariska församling, resolution 2337 (2020).

(8) Europarådets parlamentariska församling, resolution 2338 (2020).

(9) International IDEA, Parliamentary Primer No. 1, 11 maj 2020. https://www.idea.int/publications/catalogue/parliaments-and-crisis-challenges-and-innovations

(10) International IDEA, Technical Paper 1/2020, 26 mars 2020. https://www.idea.int/publications/catalogue/elections-and-covid-19

(11) Se t.ex. de akademiska artiklarna om covid-19 och undantagstillstånd på Verfassungsblog, Michael Meyer-Resende, The Rule of Law Stress Test: EU Member States’ Responses to COVID-19, with Table and Map, Joelle Grogan, States of emergency; Fondation Robert Schuman, Le contrôle parlementaire dans la crise sanitaire; Impacts of COVID-19 – The Global Access to Justice Survey: https://verfassungsblog.de/impacts-of-covid-19-the-global-access-to-justice-survey/; Oxford COVID-19 Government Response Tracker (OxCGRT), som mäter hur stränga restriktiva åtgärder är; ICNL COVID-19 Civic Freedom Tracker; Grogan, Joelle & Weinberg, Nyasha (augusti 2020): Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (”Principer för att upprätthålla rättsstaten och god samhällsstyrning i folkhälsokriser”), RECONNECT Policy Brief; det internationella uppropet ”A Call to Defend Democracy”, ett öppet brev.

(12) EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(13) EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(14) Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien, Sverige, Tyskland, Bulgarien, Cypern, Estland, Lettland, Litauen och Rumänien:

https://www.government.nl/documents/diplomatic-statements/2020/04/01/statement-by-belgium-denmark-finland-france-germany-greece-ireland-italy-luxembourg-the-netherlands-portugal-spain-sweden

(15) Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(16) Antagna texter, P9_TA(2020)0175.

(17) Antagna texter, P9_TA(2020)0176.

(18) Antagna texter, P9_TA(2020)0205.

(19) Antagna texter, P9_TA(2020)0240.

(20) Antagna texter, P9_TA(2020)0225.

(21) Antagna texter, P9_TA(2020)0251.

(22) Antagna texter, P9_TA(2020)0264.

(23) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/651343/IPOL_BRI(2020)651343_EN.pdf

(24) Briefing nr 27 – mars 2020 Adjustment of Parliamentary Activity to COVID-19 Outbreak and the prospect of remote sessions and voting (”Anpassning av parlamentarisk verksamhet till covid-19-utbrottet och möjligheterna till sammanträden och omröstning på distans”); briefing nr 28 – mars 2020 Preventive and sanitary measures in Parliaments (”Förebyggande och sanitära åtgärder i parlamenten”); briefing nr 29 – juli 2020 Emergency Laws and Legal measures against Covid-19 (”Undantagslagar och rättsliga åtgärder mot covid-19”).

(25) EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States (Belgium, France, Germany, Hungary, Italy, Poland, Spain) (”Undantagstillstånd som reaktion på coronakrisen: situationen i vissa medlemsstater (Belgien, Frankrike, Italien, Polen, Spanien, Tyskland, Ungern)”), 4 maj 2020; EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States II (Bulgaria, Estonia, Latvia, Malta, Austria, Romania, and Slovenia) (”Undantagstillstånd som reaktion på coronakrisen: situationen i vissa medlemsstater II (Bulgarien, Estland, Lettland, Malta, Österrike, Rumänien och Slovenien)”), 13 maj 2020; EPRS, Tracking mobile devices to fight coronavirus (”Spårning av mobila enheter för att bekämpa coronaviruset”), 2 april 2020; EPRS, Tackling the coronavirus outbreak: Impact on asylum-seekers in the EU (”Bekämpning av coronavirusutbrottet: inverkan på asylsökande i EU”), 22 april 2020; EPRS, The impact of coronavirus on Schengen borders (”Inverkan av coronaviruset på Schengengränserna”), 27 april 2020; EPRS, The impact of coronavirus on media freedom (”Inverkan av coronaviruset på mediefriheten”), 8 maj 2020; EPRS, Coronavirus and elections in selected Member States, (”Coronaviruset och val i utvalda medlemsstater”), 17 juni 2020; EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States IV (”Undantagstillstånd som reaktion på coronakrisen: situationen i vissa medlemsstater IV”), 7 juli 2020; EPRS, Coronavirus and prisons in the EU: Member-State measures to reduce spread of the virus (”Coronaviruset och fängelser i EU: medlemsstatsåtgärder för att minska spridningen av viruset”), 22 juni 2020; EPRS, States of emergency in response to the coronavirus crisis: Situation in certain Member States IV (”Undantagstillstånd som reaktion på coronakrisen: situationen i vissa medlemsstater IV”), 7 juli 2020.

(26) FRA, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental Rights Implications – Bulletin 1 och undersökning per land, 7 april 2020; FRA, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental Rights Implications – Bulletin 2: With a focus on contact-tracing apps (med fokus på kontaktspårningsappar), och undersökning per land, 28 maj 2020; FRA, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental rights Implications – Bulletin 3: With a focus on older people (med fokus på äldre personer), och undersökning per land, 30 juni 2020; FRA, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental Rights Implications – Bulletin 4, focusing on racism, asylum and migration, disinformation, privacy and data protection (med fokus på rasism, asyl och migration, desinformation, personlig integritet och uppgiftsskydd), 30 juli 2020; FRA, Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers (inverkan på romer och resande) – Bulletin 5, 29 september 2020.

(27) LIBE/9/02808, rapport av den 10 juli 2020.

(28) Compilation of Venice Commission opinions and reports on states of emergency, CDL-PI(2020)003.

(29) Konstitutionellt undantagstillstånd de jure, våren 2020: Bulgarien, Finland, Estland, Lettland, Luxemburg, Portugal, Rumänien, Spanien, Tjeckien och Ungern.

(30) Lettland, Frankrike, Italien, Slovakien och Tyskland.

(31) Undantagstillstånd de facto på grundval av allmän lagstiftning: 13 medlemsstater har inte utlyst något de jure-undantagstillstånd under covid-19-krisen, nämligen följande: Belgien, Cypern, Danmark, Grekland, Irland, Kroatien, Litauen, Malta, Nederländerna, Polen, Slovenien, Sverige och Österrike, plus Storbritannien.

(32) Venedigkommissionen, Interim report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the rule of law and fundamental rights, 8 oktober 2020, (CDL-AD(2020)018), punkt 57.

(33) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/statement_20_567

(34) Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Italien, Irland, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland och Österrike; Venedigkommissionens yttrande, Interim report on the measures taken in the EU Member States as a result of the COVID-19 crisis and their impact on democracy, the rule of law and fundamental rights, yttrande nr 995/2020 (CDL-AD(2020)018), punkt 46.

(35) Kroatien, Ungern; Venedigkommissionen, interimsrapport, punkt 47.

(36) Venedigkommissionen, interimsrapport, punkt 48.

(37) Venedigkommissionen, interimsrapport, punkt 49.

(38) LIBE/9/02808, rapport av den 10 juli 2020.

(39) Antagna texter, P9_TA(2020)0175.

(40) https://www.ecpmf.eu/coalition-to-make-whistleblowing-safe-during-covid-19/

(41) LIBE/9/02808, rapport av den 10 juli 2020.

(42) https://www.ohchr.org/en/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx? NewsID=26083&LangID=E

(43) https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-coronavirus-pandemic-eu-bulletin_en.pdf, Bulletin No 1, s. 26.

(44) Tyskland, Frankrike, Italien, Spanien, Österrike, Tjeckien, Polen och Lettland (extraval i Rigas stadsfullmäktige).

(45) Italien.

(46) Compilation of Venice Commission opinions and reports on states of emergency, CDL-PI(2020)003.

(47) Venedigkommissionen, interimsrapport av den 8 oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), punkterna 19 och 21.

(48) Venedigkommissionen, interimsrapport av den 8 oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), punkterna 29–31.

(49) Venedigkommissionen, interimsrapport av den 8 oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), punkterna 59–62.

(50) Venedigkommissionen, interimsrapport av den 8 oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), punkt 63.

(51) Venedigkommissionen, interimsrapport av den 8 oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), punkt 75.

(52) EUT L 114, 14.4.2020, s. 7.

(53) Internationella organisationen för migration, COVID-19 Analytical Snapshot #19: Misinformation on migration & migrants, 20 april 2020.

(54) FRA, Coronavirus pandemic in the EU – Fundamental Rights Implications – Bulletin nr 1, 8 april 2020.

(55) Venedigkommissionen, Report on respect for democracy, human rights and the rule of law during states of emergency: Reflections, 19 juni 2020, (CDL-AD(2020)014), punkt 96.

(56) Venedigkommissionen, interimsrapport av den 8 oktober 2020 (CDL-AD(2020)018), punkterna 101, 114, 119, 122 och 123.

(57) Antagna texter, P9_TA(2020)0205.