[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 1.3.2011

KOM(2011) 83 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Rapport om halvtidsutvärderingen av programmet Ett Europa för medborgarna 2007–2013

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

Rapport om halvtidsutvärderingen av programmet Ett Europa för medborgarna 2007–2013

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. INLEDNING 4

1.1. Programmet 4

1.2. Halvtidsutvärdering 7

2. HUVUDSAKLIGA SLUTSATSER AV UTVÄRDERINGEN 7

2.1. Relevans 7

2.2. Programmets övergripande effektivitet 8

2.3. Programmets övergripande effektivitet och inverkan 8

2.4. Hållbarhet och spridning av resultat 9

3. UPPFÖLJNING AV REKOMMENDATIONERNA 9

3.1. Öka förståelsen och känslan av delaktighet i EU 9

3.2. Ytterligare förbättra och anpassa genomförandet av programmet 9

3.3. Uppnå större jämvikt i deltagandet 9

3.4. Öka de politiska och mediala effekterna av verksamhet som stöds av programmet 9

4. SLUTSATSER 9

INLEDNING

I detta dokument presenteras de främsta resultaten och rekommendationerna från halvtidsutvärderingen av programmet Ett Europa för medborgarna 2007–2013, tillsammans med kommissionens reaktioner och slutsatser angående dessa rekommendationer.

1.1 Programmet

EU:s åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap upprättades av Europaparlamentet och rådet i december 2006[1]. Programmet har följande generella mål:

1. Att ge medborgarna möjlighet att samarbeta och delta i uppbyggandet av ett allt närmare Europa, som är demokratiskt och öppet mot omvärlden och som enas och berikas genom sin kulturella mångfald, och därigenom utveckla unionsmedborgarskapet.

2. Att utveckla en känsla av europeisk identitet, grundad på gemensamma värderingar och gemensam historia och kultur.

3. Att främja medborgarnas känsla av delaktighet i Europeiska unionen.

4. Att öka toleransen och den ömsesidiga förståelsen mellan Europas medborgare och respektera och främja den kulturella och språkliga mångfalden och samtidigt bidra till den interkulturella dialogen.

Programmet Ett Europa för medborgarna har följande specifika mål:

5. Att föra samman människor från lokalsamhällen i hela Europa för att de ska framföra och utbyta erfarenhet, åsikter och värderingar, lära av historien och bygga för framtiden.

6. Att genom samarbete inom det civila samhällets organisationer på europeisk nivå främja verksamhet, debatt och reflektion med koppling till europeiskt medborgarskap, demokrati, gemensamma värderingar och en gemensam historia och kultur.

7. Att föra Europa närmare medborgarna genom främjande av Europas värderingar och landvinningar, samtidigt som minnet av det förflutna värnas.

8. Att uppmuntra samverkan mellan medborgare och det civila samhällets organisationer från alla deltagande länder, bidra till interkulturell dialog och framhäva såväl Europas mångfald som dess enighet, med särskild uppmärksamhet på verksamhet vars syfte är att utveckla närmare band mellan medborgare från de medlemsstater som ingick i Europeiska unionen den 30 april 2004 och medborgare från medlemsstater som har anslutit sig efter detta datum.

Programmet har en budget på 215 miljoner euro[2] och bygger på fyra åtgärder:

9. Aktiva medborgare för Europa, bestående av

10. vänorter,

11. medborgarprojekt och stödåtgärder.

12. Aktivt civilt samhälle i Europa, bestående av

13. strukturellt stöd till organisationer för forskning om europeisk offentlig politik (tankesmedjor),

14. strukturellt stöd till det civila samhällets organisationer, föreningar och nätverk på europeisk nivå,

15. stöd till projekt som det civila samhällets organisationer tar initiativet till.

16. Tillsammans för Europa, bestående av

17. mycket synliga evenemang, exempelvis minneshögtider, prisutdelningar, konstnärliga evenemang, konferenser som omfattar hela Europa,

18. studier, undersökningar och opinionsmätningar,

19. verktyg för information och spridning.

20. Aktivt europeiskt ihågkommande, bestående av

21. bevarande av de viktigaste platserna och arkiven med anknytning till deporteringar och minnet av offren.

Förväntade resultat av programmet:

- Verksamhetsprogram för organisationer som får stöd i form av verksamhetsbidrag, bland annat möten, dialog med EU:s institutioner, skriftliga ståndpunkter, nätverksarbete, utbyte av god praxis och medvetandehöjande åtgärder.

- Möten, utbildningsprogram och utbildningsverktyg, publikationer, informationsspridning som anordnas av organisationer i det civila samhället.

- Möten mellan medborgare, konferenser, informationskampanjer och utbildningsevenemang för vänortsansvariga.

- Mycket synliga evenemang på EU-nivå under respektive ordförandeskap i EU, studier inom fältet aktivt medborgarskap (medborgardeltagande), volontärverksamhet, rörlighet och medborgarskap.

Programmet Ett Europa för medborgarna föregicks av gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (medborgardeltagande) 2004–2006. Programmet, som hade en budget på 72 miljoner euro, bekräftade behovet av att främja en kontinuerlig dialog med det civila samhällets organisationer och med lokalsamhällen och att stödja medborgarnas aktiva engagemang[3].

Programmet Ett Europa för medborgarna omfattar EU:s 27 medlemsstater. Dessutom anslöt sig Kroatien till programmet under 2007, följt av Albanien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien under 2009. Organisationer etablerade i de nya medlemsstaterna deltog i ökad omfattning under de tre första åren som programmet genomfördes. Denna trend var särskilt stor vad gäller Ungern och Polen.

Programmet styrs centralt av Europeiska kommissionen med hjälp från genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur. Kommissionen ansvarar för den strategiska förvaltningen av programmet, bland annat fastställandet av prioriteringar och målsättningar, budgetförvaltning, vägledning och övervakning av hur programmet genomförs och kontroll av utvärderingen. Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur ansvarar för förvaltningen av vissa delar av programmet under överinseende av kommissionen. Detta innebär att genomförandeorganets uppgifter är knutna till att bevilja bidrag, samla in, analysera och föra vidare all nödvändig information till kommissionen för genomförandet av programmet Ett Europa för medborgarna[4].

Dessutom upprättades nationella kontaktpunkter[5] i de flesta av de deltagande länderna. De nationella kontaktpunkternas uppgift består i att sprida information om programmet Ett Europa för medborgarna till ett brett spektrum av potentiella stödmottagare, att stödja projektsökande och följa utvecklingen inom området aktivt medborgarskap på nationell nivå samt meddela vad som händer till Europeiska kommissionen.

1.2 Halvtidsutvärdering

Halvtidsutvärderingen genomfördes av kommissionen med stöd från nationella experter[6]. De övergripande syftena och målen med utvärderingen var

22. att ge en överblick över resultaten efter programmets tre första år,

23. att bedöma genomförandets kvalitativa och kvantitativa aspekter, och

24. att ge rekommendationer och vägledning för hur genomförandet kan förbättras under de år som återstår av programmet.

Utvärderingen kretsade kring programmets relevans, effektivitet och förenlighet med andra ingripanden till stöd för framväxten av ett aktivt europeiskt medborgarskap.

Utvärderingen genomfördes under 2010 och utgick från uppgifter från 2007, 2008 och 2009[7].

2. HUVUDSAKLIGA SLUTSATSER AV UTVÄRDERINGEN

2.1 Relevans

Halvtidsutvärderingen bekräftade att programmet Ett Europa för medborgarna är relevant, särskilt när det gäller att uppnå programmets överordnade mål, ”att ge medborgarna möjlighet att samarbeta och delta i uppbyggandet av ett allt närmare Europa och därigenom utveckla unionsmedborgarskapet”.

Den verksamhet som stöds av programmet ser ut att kunna skapa positiva effekter för medborgarna som till exempel en starkare känsla av samhörighet och en europeisk identitet. Verksamheten har potential att leda till attitydförändringar hos programdeltagare gentemot andra EU-invånare och uppmuntra dem att medverka mer i demokratiska processer samt förbättra deras kunskaper om och intresse för Europeiska unionen och andra EU-institutioner.

Av utvärderingen framgår att det nuvarande programmet Ett Europa för medborgarna har potential att stärka medborgarnas roll i utformningen av nya politiska program och strategier, som Europa 2020. För att detta ska ske krävs att programmets prioriterade områden anpassas till kommissionens politiska målsättningar, att projekt alstrar förslag som kan fungera som underlag för att testa nya politiska initiativ, att en bättre spridning av projektresultaten säkras och att starkare kopplingar skapas till andra EU-program och initiativ.

Programmet har ett tydligt mervärde vad gäller verksamhetens omfattning och innehållet i den verksamhet som drivs av organisationer som stöds av programmet. Det mest påfallande mervärdet vad gäller EU:s engagemang tycks vara påverkan på det civila samhällets kapacitet och nätverk som kommer att påverka den framtida politiska processen.

2.2 Programmets övergripande effektivitet

Det framgår av utvärderingen att efterfrågan på programmet är fortsatt stark, och att döma av antalet inkomna ansökningar och andelen godkända ansökningar är programmets budget för låg i förhållande till den faktiska efterfrågan.

I utvärderingen påpekas också att efterfrågan har tillgodosetts i mindre utsträckning vad gäller insatser och åtgärder såsom Aktivt europeiskt ihågkommande, verksamhetsbidrag och åtgärder för rörlighet.

Det nuvarande programmet har en god balans och en god kostnadseffektivitet; programmet kombinerar insatser som når ut till småskaliga aktörer och aktörer som stöder kapacitetsbyggande.

Det verkar finnas en generell tillfredställelse med genomförandet av programmet, bland annat uppdelningen av ansvarsområden mellan Europeiska kommissionen och Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur. Det delade ansvaret mellan kommissionen och genomförandeorganet har lett till större möjligheter till synergieffekter i och med anpassningen av ansökningsprocedurerna till andra program som sköts av genomförandeorganet, och en ökad effektivitet i fråga om hanteringen av ansökningar och förfrågningar om information från stödmottagarna.

Vad gäller de kontaktpunkter för programmet Ett Europa för medborgarna som upprättats inom ramen för programmet tyckte majoriteten av de tillfrågade stödmottagarna att deras tjänster var mycket användbara (77–78 %). Utvärderingen tyder på att det finns utrymme för ytterligare förbättringar i form av starkare kopplingar mellan kontaktpunkterna för programmet Ett Europa för medborgarna och nätverket av samordnare i vänortsverksamheten. Man skulle också behöva utvidga täckningsområdet och stärka profilen i enskilda länders kontaktpunkter för programmet Ett Europa för medborgarna.

För att förvaltningen av programmet ska bli ännu bättre är de mest centrala åtgärderna enligt utvärderingen behovet av ökad konsekvens vad gäller riktlinjerna och förenklade formulär, färdigställandet av ansökningsformulär och liknande material i god tid före sista ansökningsdag samt kvalitativ respons på inkomna ansökningar.

2.3 Programmets övergripande effektivitet och inverkan

Av halvtidsutvärderingen framgår att både de operativa målen för genomförandet av programmet och stödmottagarnas förväntningar på programmet är uppfyllda.

Resultaten från utvärderingen visar att programmet når ut till ett betydande antal initiativtagare till nya projekt – nästan hälften av de granskade projekten. Andelen nya sökanden verkar vara högst bland programmets projekt för ihågkommande (63 %), och lägre bland projekt för vänortssamarbete (cirka 33 %), även om andelen nya sökanden fortfarande är betydande.

Vad gäller initiativtagarnas geografiska fördelning verkar de bäst representerade länderna ligga i Centraleuropa, Västeuropa och i Italien. De underrepresenterade länderna tycks ligga i norra, södra och sydöstra Europa. Det ska dock understrykas att spridningen är betydligt större och den geografiska täckningen betydligt jämnare om hänsyn tas till projektpartnernas ursprung och projektdeltagarnas nationalitet.

Enligt utvärderingen är könsfördelningen i programverksamheten jämn, men minoritetsgrupper, personer med funktionshinder och marginaliserade grupper är i allmänhet underrepresenterade.

Programmets inverkan kan sammanfattas i följande kategorier:

25. Stöd till och kapacitetsbyggande i det civila samhällets organisationer och rörelser.

26. Det civila samhällets organisationer spelar en viktig roll som mellanhänder mellan offentliga beslutsfattare och allmänheten – utvärderaren noterade att dessa organisationer utför verksamhet som skapar betydelsefulla multiplikatoreffekter genom att de informerar den stora allmänheten om EU-relaterade frågor och tar initiativ till en välinformerad debatt om aktuella politiska frågor.

27. Stimulera vänortssamarbetet

28. Av halvtidsutvärderingen framgår att programmet har sporrat möjliga stödmottagare till att tänka mer på att åstadkomma större tematisk täckning och upprätta förbindelser med nya ämnen eller politikområden som miljöfrågor eller ihågkommande.

29. Positiv inverkan på omfånget och räckvidden av verksamhet som bedrivs av organisationer för politisk forskning (tankesmedjor)

30. Utvärderingen visar att tack vare finansiering från programmet kunde organisationer som beviljats stöd stärka verksamhetens europeiska fokus, utveckla partnerskap och nätverk runtom i Europa och nå ut till en europeisk allmänhet.

31. Positiva effekter på deltagare i verksamhet som stöds av programmet när det gäller lärande, ömsesidig förståelse och identifiering med EU

32. Halvtidsutvärderingen ger en tydlig signal om positiva effekter på deltagarna, bland annat när det gäller att skapa nya kontakter med människor i hela EU, utveckla nya färdigheter och intressen och mer aktivt vara med och anordna evenemang eller projekt på EU-nivå.

Utvärderingen ger således belägg för att programmet har haft positiv inverkan i överensstämmelse med programmets mål.

2.4 Hållbarhet och spridning av resultat

Enligt utvärderingen kan programmet uppnå långsiktig hållbarhet genom att utveckla det civila samhällets kapacitet och uppmuntra deltagare att bli framtida aktörer och multiplikatorer. 53 % av de deltagare som tillfrågats i samband med halvtidsutvärderingen hade planer på att engagera sig och själva anordna eller främja evenemang, och 45 % hade planer på att utveckla idéer för egna evenemang.

Enligt den undersökning som gjorts bland programmets stödmottagare skulle huvudeffekten av en minskning eller sänkning av finansieringsnivån vara negativ i bemärkelsen att verksamhetens omfattning skulle begränsas, antalet deltagare skulle minska, den internationella dimensionen skulle försvagas, och nätverksarbetet och rörligheten skulle minska. Framtiden för projekt inom det civila samhället skulle vara mer oviss.

Vad gäller spridningen av resultat framgår av utvärderingen att den stora majoriteten av initiativtagare till projekt menar att de har använt en rad olika kommunikationsmetoder, särskilt evenemang och olika former av sociala/interaktiva medier eller multimedia som tryckta publikationer och dvd:er.

I utvärderingen pekar man på ett antal hinder för en mer omfattande spridning. Bland annat nämns bristen på särskild finansiering för kommunikation, kostnaderna för annonsering och översättning, behovet av experter och i viss mån brist på intresse från nationella medier.

3. UPPFÖLJNING AV REKOMMENDATIONERNA

Rekommendationerna i halvtidsutvärderingen kan delas in i fyra huvudkategorier. Europeiska kommissionen planerar att genomföra lämpliga åtgärder som reaktion på dessa rekommendationer under återstoden av nuvarande program och ta hänsyn till dessa i arbetet med förberedelserna inför nästa programgeneration.

3.1 Öka förståelsen och känslan av delaktighet i EU

Först och främst rekommenderar halvtidsutvärderingen en förstärkning av programmets koppling till viktiga samhällsfrågor och frågor som allmänheten anser vara av direkt och aktuellt intresse.

För det andra bör man beakta om programmet i framtiden ska ange metoder för hur EU:s viktigaste strategiska mål och politiska prioriteringar som Europa 2020-strategin kan stödjas, samtidigt som programmet ska vara kopplat till Europaåret för frivilligarbete för främjande av ett aktivt medborgarskap. Projekt med starka kopplingar till dessa EU-prioriteringar ska främjas.

För det tredje bör dessa rekommendationer komma till uttryck i den roll och den funktion som de fasta och årligt prioriterade områdena har i programmet.

Det nuvarande programmet gör det redan möjligt att stärka profilen i de projekt som är inriktade på aktuella EU-politiska frågor. Under urvalsprocessen ska insatser göras för att bättre identifiera och stödja projekt som på ett effektivt sätt främjar förståelsen och känslan av delaktighet i EU.

I samband med att ett årligt fokus bestäms för programmets fasta prioriterade områden ska större uppmärksamhet riktas mot den rådande politiska kontexten. Hänsyn ska tas till de behov och intressen som berörda parter ger uttryck för, och till synergieffekter med andra liknande EU-stödda program och initiativ.

3.2 Ytterligare förbättra och anpassa genomförandet av programmet

Rekommendationerna avseende genomförandet av det nuvarande programmet och eventuella anpassningsåtgärder omfattar följande:

- En lämplig balans ska uppnås mellan att ge stöd till de viktigaste berörda parterna med strukturellt värde och nå ut till och ge stöd (genom kapacitetsbyggande) till småskaliga och/eller nya deltagare.

- Finansieringsnivån ska höjas för åtgärderna Aktivt Europeiskt ihågkommande och Aktivt civilt samhälle i Europa.

- Det ska finnas en balans mellan behovet att nå ut till ett betydande antal deltagare och upprätthålla kvaliteten och det innovativa innehållet i den verksamhet som stöds.

- Effekterna av kontaktpunkterna för programmet Ett Europa för medborgarna ska kontrolleras och deras kapacitet ska stärkas ytterligare.

- Utbildning, kapacitetbyggande och stöd för multiplikatorer ska spela en större roll inom alla åtgärder.

- En kontinuerlig översyn ska ske av strukturen och innehållet i ansökningsformulären. Dessa ska om möjligt förenklas.

- Ansökningar ska behandlas på flera EU-språk (utöver de tre arbetsspråken i EU).

Europeiska kommissionen har, i samarbete med Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur, redan gjort ett antal omarbetningar för att löpande förbättra genomförandet av det nuvarande programmet. Man har bland annat uppmuntrat till regelbunden respons från stödmottagare (genom den strukturerade dialogen och andra metoder) och från kontaktpunkterna för programmet Ett Europa för medborgarna. Responsen används i syfte att anpassa och förenkla genomförandet av programmet. Införandet av enhetskostnader för vänortsprojekt 2010 är ett exempel på detta.

Stödåtgärderna infördes för att öka kapacitetsbyggandet bland initiativtagare till projekt, särskilt vad gäller vänortssamarbete. Sådana åtgärder kan också gynna andra av programmets stödmottagare, som det civila samhällets organisationer.

Man ska fundera över en eventuell omfördelning av det ekonomiska stödet i överensstämmelse med programmets samlade anslag, vilka är öronmärkta i den ekonomiska planeringen för 2011–2013 för olika insatser i programmet Ett Europa för medborgarna. Omfördelningen kan komma att införas under 2011.

Stödet till kontaktpunkterna för programmet Ett Europa för medborgarna i fråga om utbildning och regelmässigt utbyte av information ska också fortsätta under 2011. Europeiska kommissionen uppmanar alla EU:s medlemsstater och samtliga länder som deltar i programmet att upprätta kontaktpunkter för programmet Ett Europa för medborgarna.

3.3 Uppnå större jämvikt i deltagandet

I halvtidsutvärderingen betonas att de ledande partnerna i projekt som stöds av programmet inte är jämnt fördelade i hela Europeiska unionen sett till partnernas härkomst. Dessutom når inte projekt i samma utsträckning ut till alla samhällsgrupper.

Åtgärder för att komma till rätta med den geografiska obalansen har redan vidtagits och kommer att fortsätta i framtiden. Man ska bland annat satsa mer på att stärka profilen för programmet Ett Europa för medborgarna genom kontaktpunkter för programmet i länder med ett färre antal initiativtagare till projekt. Vidare fortsätter kommissionen att arbeta för att nationella kontaktpunkter upprättas i alla deltagande länder.

Mycket synliga evenemang, till exempel i samband med ordförandeskapet och det årliga priset Gyllene stjärnor (Golden Stars; för särskilt framgångsrika projekt som finansierats genom programmet), ger programmet större uppmärksamhet i alla deltagande länder. Vidare ska man under urvalsprocessen se till att det blir en jämnare geografisk balans bland projekten, till exempel genom att skärpa kvalitetskraven för de länder som i hög grad överskrider den genomsnittliga deltagarfrekvensen i programmet.

Vad gäller de grupper som är svåra att nå har programmet Ett Europa för medborgarna inriktat sig särskilt på få ett jämnt deltagande i programverksamheten sett till kön, ålder och funktionshinder. Främjandet av kvinnors deltagande i demokrati på lokal nivå har fått särskild prioritet. Ett större deltagande av grupper som är svåra att nå ska säkras genom att man delar de erfarenheter som gjorts och bästa praxis från projekt som har varit särskilt framgångsrika inom detta område. Deras erfarenheter kommer att ingå i programmet som helhet.

3.4 Öka de politiska och mediala effekterna av verksamhet som stöds av programmet

Av halvtidsutvärderingen framgår att det finns risk att det utnyttjas för att öka programmets politiska påverkan genom verksamhet, till exempel genom att

- kopplingar utnyttjas mellan verksamhet avseende kapacitetuppbyggande för lokala myndigheter och vänortssamarbete som stöds av programmet,

- möjligheten undersöks att anordna evenemang, presskonferenser, partnerskap och runda bordsdiskussioner som samlar beslutsfattare, ämnesexperter och organisationer som gynnas av programmet, och deras nätverk, för att undersöka särskilda politiska frågor,

- när det är möjligt bedöms projektens effekt i media och deras påverkan under beslutsfattandeprocessen,

- kopplingar stärks till andra EU-program och initiativ som Grundläggande rättigheter och medborgarskap, Aktiv ungdom, Kultur, e-demokrati och e-deltagande,

- för de projekt som får stöd uppmuntras genomförandet av en analys av effekten av verktygen för informationsspridning,

- man utvecklar en mer omfattande analys av effektiviteten i åtgärd 3, Tillsammans för Europa, särskilt vad gäller täckningen i media och påverkan på deltagarna.

Kommissionen ska arbeta för att garantera en bättre analys och värdering av enskilda projekts påverkan i slutrapporterna genom att anpassa slutrapporternas struktur.

4. SLUTSATSER

Utvärderingen bekräftar hur viktigt programmet Ett Europa för medborgarna är för att medborgarnas deltagande i samhället ska främjas, samhörighetskänslan ska stärkas och tolerans och ömsesidig förståelse ska öka. Programmet har hittills gett 2,8 miljoner europeiska medborgare och deras organisationer möjlighet att ingå i ett samspel och delta i den europeiska uppbyggnaden, att ge uttryck för sina synpunkter och bidra till den politiska processen. Programmet har fört samman människor och lokala samhällen från olika länder. Utvärderingen har också betonat vari fortsatt utveckling kan bestå.

Utvärderingen visar att det finns ett starkt behov av programmet och att programbudgeten är lägre än vad som faktiskt efterfrågas. För att nå ut till framtida initiativtagare till projekt och ytterligare stärka programmets påverkan bör man allvarligt överväga en omfördelning av det ekonomiska stödet inom den nuvarande programbudgeten.

Om beslut fattas om att fortsätta programmet under nästa fleråriga budgetram kan erfarenheterna från halvtidsutvärderingen ingå i övervägandena och arbetet med förberedelserna inför programmet 2014–2020. Av halvtidsutvärderingen framgår i synnerhet att programmets politiska påverkan behöver stärkas. Det eventuella kommande programmet bör därför ha fler kopplingar till de viktigaste frågorna på EU:s dagordning. Det måste vara väl sammanhängande och sträva efter att förbättra styrelseformerna i EU och utnyttja synergieffekter med andra EU-program och politiskområden.

[1] Europaparlamentets och rådets beslut 1904/2006/EG av den 12 december 2006, EUT L378, 27.12.2006 , s. 32.

[2] Budgetmyndigheten avsatte ytterligare medel inom de årliga budgetarna under 2009 (3 miljoner euro) och 2010 (1,775 miljoner euro). Programmets totala budget ökade därmed till 219,775 miljoner euro.

[3] En fullständig rapport av den externa utvärderingen av gemenskapens åtgärdsprogram för att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap finns tillgängligt på följande webbplats: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader.

[4] Kommissionens beslut 2009/336/EG av den 20 april 2009 om inrättande av ”Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur” för att förvalta gemenskapsprogram inom utbildning, audiovisuella medier och kultur enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 (EUT L 101, 21.4.2009, s. 26).

[5] Under 2009 och 2010 upprättade 17 medlemsstater sina kontaktpunkter för programmet Ett Europa för medborgarna, och begärde ekonomiskt stöd från Europeiska kommissionenFem andra länder tillhandahöll tjänster för kontaktpunkterna för programmet Ett Europa för medborgarna på tillfällig basis och utan att begära ekonomiskt stöd. Insatser görs för att inrätta kontaktpunkter för programmet Ett Europa för medborgarna i samtliga länder som deltar i programmet. En förteckning över nuvarande kontaktpunkter för programmet Ett Europa för medborgarna finns tillgänglig på http://ec.europa.eu/citizenship/how-to-participate/doc714_en.htm.

[6] Vänligen notera att från och med den 4 oktober 2010 bytte ECOTEC Research and Consulting Ltd. Namn till ECORYS UK Limited ( www.ecotec.com ) .

[7] 113 verksamhetsbidrag, 366 projekt genomförda av det civila samhället, 141 projekt för ihågkommande, 9 innovativa åtgärder, 29 medborgarprojekt, 255 nätverksarbeten inom vänortsverksamhet och 2 927 möten för vänortssamarbeten.