[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION | Bryssel den 7.8.2008 KOM(2008) 509 slutlig 2008/0163 (AVC) Förslag till RÅDETS BESLUT om undertecknande på gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring med provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (framlagda av kommissionen) MOTIVERING 1. Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (nedan kallat jordbruksavtalet ) trädde i kraft den 1 juni 2002[1]. I artikel 5 i rådets och, i fråga om avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete, kommissionens beslut av den 4 april 2002 om ingående av sju avtal med Schweiziska edsförbundet[2] anges hur gemenskapen ska företrädas och anta gemensamma ståndpunkter i de båda kommittéer som inrättats genom jordbruksavtalet, nämligen den gemensamma jordbrukskommittén och den gemensamma veterinärkommittén. 2. I bilagorna 1–3 till jordbruksavtalet föreskrivs vissa ömsesidiga tullättnader för jordbruksprodukter och i bilagorna 4–11 avlägsnandet av en serie tekniska handelshinder. Den gemensamma jordbrukskommittén har ansvaret för att administrera jordbruksavtalet. Den gemensamma veterinärkommittén tar hand om bilaga 11 om sanitära och zootekniska åtgärder när det gäller handeln med levande djur och animalieprodukter. Enligt artikel 11 i jordbruksavtalet får den gemensamma jordbrukskommittén besluta om ändringar av bilagorna 1 och 2 och av tilläggen till de övriga bilagorna till avtalet. I enlighet med artikel 19 i bilaga 11 får gemensamma veterinärkommittén befogenhet att ändra tilläggen till bilaga 11. 3. Sedan 2002 har ett antal ändringar gjorts i jordbruksavtalet genom beslut i den gemensamma jordbrukskommittén och den gemensamma veterinärkommittén för att anpassa jordbruksavtalet till utvecklingen av gemenskapens regelverk och schweizisk lag, EU:s utvidgning och de fördjupade bilaterala förbindelser som jordbruksavtalet ger möjlighet till. Mot bakgrund av utvecklingen av gemenskapens regelverk och den schweiziska lagstiftningen och de fördjupade bilaterala förbindelser som jordbruksavtalet ger möjlighet till, samt konsekvenserna av EU:s utvidgning, krävs det emellertid ytterligare ändringar av jordbruksavtalet som går utöver kommittéernas behörighet. Den 25 oktober 2004 gav rådet kommissionen i uppdrag att inleda förhandlingar med Schweiziska edsförbundet i syfte att ändra jordbruksavtalet genom att såväl uppdatera som ändra dess bestämmelser. 4. Arbetet med några av de ändringarna har pågått sedan 2005 med hjälp av kommittéerna och de bilaterala arbetsgrupper som inrättats av kommittéerna. Företrädare för kommissionens enheter och den schweiziska federala förvaltningen paraferade det godkända protokollet den 2 maj 2007. Diskussionerna fortsätter emellertid om ändringarna till bilaga 11 till jordbruksavtalet. För närvarande är avsikten att ändra artikel 11 i jordbruksavtalet och bilagorna 4, 6, 7, 8 och 9 till det. (a) Artikel 11 i jordbruksavtalet ersätts så att kommitténs beslutanderätt utvidgas till att omfatta ändringar av alla bilagor, med undantag av bilaga 11. De frågor som avser bilaga 11 behandlas av den gemensamma veterinärkommittén, vilket fastställs i artikel 19 i bilaga 11 till och artikel 5.2 i jordbruksavtalet. (b) Artikel 1 i bilaga 4 ändras så att den omfattar produkter som ligger utanför jordbruksavtalets tillämpningsområde enligt artikel 1. (c) Artikel 2 i och tillägg 3 till bilaga 4 om växtskydd ändras så att hänsyn tas till den kontinuerliga uppdateringen av förteckningen över behöriga myndigheter med ansvar för växtpassen. (d) Artikel 1 i bilaga 5 ändras så den omfattar produkter som ligger utanför jordbruksavtalets tillämpningsområde enligt artikel 1. (e) Artiklarna 5 och 6 i bilaga 6 om utsäde ersätts i syfte att upprätta den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter. (f) Artiklarna 2, 5, 6, 7 och 16 i och tilläggen 1, 2, 3 och 4 till bilaga 7 om handel med vin och vinprodukter måste ändras eller har lagts till som resultat av utvecklingen av respektive lagstiftning, förstärkning av kontrollsamarbetet och EU:s utvidgning. (g) Artiklarna 2 och 4 i och tilläggen 1, 2 och 5 till bilaga 8 om ömsesidigt erkännande och skydd av beteckningar för spritdrycker och aromatiserade vinbaserade drycker måste ändras eller har lagts till som resultat av utvecklingen av respektive lagstiftning och EU:s utvidgning. (h) Artikel 3 i bilaga 9 om ekologiskt producerade jordbruksprodukter och livsmedel måste ändras för att göra det möjligt att avskaffa det ömsesidiga kravet på att uppvisa kontrollintyg för produkter som kommer från parternas egna territorier eller från tredje land, eftersom kontrollsystemen betraktas som likvärdiga. 5. Det föreslagna beslutet om undertecknande och provisorisk tillämpning genomför ändringarna av jordbruksavtalet från och med den första dagen i den andra månaden efter dagen för undertecknandet. Den provisoriska tillämpningen innebär att ändringar av jordbruksavtalet kan beaktas omedelbart, framför allt ändringar till följd av EU:s utvidgning. 6. Kommissionen överlämnar därför till rådet förslaget till två beslut om undertecknande med provisorisk tillämpning respektive ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter, enligt bilagan. 7. Budgetkonsekvenser: inga. Förslag till RÅDETS BESLUT om undertecknande på gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring med provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300.2 första meningen, med beaktande av kommissionens förslag[3], och av följande skäl: (1) Den 25 oktober 2004[4] bemyndigade rådet kommissionen att på gemenskapens vägnar förhandla med Schweiziska edsförbundet om ett avtal om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter, för att uppdatera och anpassa avtalets bestämmelser. (2) Resultaten av förhandlingarna återspeglar de förhandlingsdirektiv som rådet utfärdat och utökar befogenheterna för den gemensamma jordbrukskommittén när det gäller förvaltningen av avtalet om handel med jordbruksprodukter. (3) Det här avtalet kommer att tillämpas provisoriskt från och med den första dagen i den andra månaden efter dagen för undertecknandet. (4) Det bifogade avtalet bör undertecknas, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Undertecknandet på gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter godkänns härmed, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. Texten till avtalet åtföljer detta beslut. Artikel 2 Rådets ordförande bemyndigas att utse den (eller de) person(er) som ska ha rätt att på gemenskapens vägnar underteckna avtalet, med förbehåll för att det ingås. Artikel 3 Avtalet ska tillämpas provisoriskt i enlighet med artikel 4.3 i det bifogade avtalet, från och med den första dagen i den andra månaden efter dagen för undertecknandet. Artikel 4 Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning . Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 2008/0163 (AVC) Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300.3 andra stycket, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets samtycke, och av följande skäl: (1) Kommissionen har på Europeiska gemenskapens vägnar förhandlat om ett avtal för att ändra avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter. (2) I enlighet med rådets beslut xx/xxx/EG av den xx.xx.2008 undertecknades avtalet på Europeiska gemenskapens vägnar den xx.xx.2008[5], med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. (3) Avtalet bör godkännas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter godkänns härmed på Europeiska gemenskapens vägnar. Texten till avtalet åtföljer detta beslut. Arti kel 2 Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning . Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande BILAGA AVTAL mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad gemenskapen , och SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET, nedan kallat Schweiz , nedan kallade parterna , SOM BEAKTAR att avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet, om handel med jordbruksprodukter, nedan kallat jordbruksavtalet , trädde i kraft den 1 juni 2002, SOM BEAKTAR att det genom artikel 6 i jordbruksavtalet inrättas en gemensam jordbrukskommitté som ansvarar för avtalets förvaltning och korrekta tillämpning, nedan kallad kommittén , SOM BEAKTAR att artikel 11, jämförd med artikel 5.2, fastställer att kommittén kan besluta om att ändra bilagorna 1 och 2 och tilläggen till övriga bilagor, förutom bilaga 11, och att kommittén, sedan jordbruksavtalet trädde i kraft, har beslutat om ett antal ändringar som gäller förvaltningen av bilagorna till jordbruksavtalet och deras tillägg, framför allt för att ta hänsyn till de uppdateringar och ändringar som krävs för att fördjupa de bilaterala förbindelserna på det sätt som anges i jordbruksavtalet, SOM BEAKTAR att vissa uppdateringar och ändringar som krävs för att ta hänsyn till utvecklingen av gemenskapens respektive schweizisk lagstiftning går utöver den behörighet som getts kommittén och att det därför är nödvändigt att ändra bilagorna till jordbruksavtalet och att utvidga kommitténs behörighet genom att ersätta artikel 11 för att underlätta ytterligare uppdateringar och ändringar av jordbruksavtalets bilagor, SOM BEAKTAR att ändringar som beror på Europeiska unionens utvidgning också måste göras, framför allt i förteckningen över skyddade namn på viner och spritdrycker, och att en fördjupning av de bilaterala förbindelserna måste omfattas enligt följande: specificering av tillämpningsområdena för bilagorna 4 och 5, förstärkt samarbete på området för vinkontroll (bilaga 7), likvärdighet när det gäller respektive inspektionssystem för ekologiska produkter (bilaga 9) och upprättandet av en gemensam sortlista för arter av lantbruksväxter (bilaga 6), HAR ENATS OM FÖLJANDE: Artikel 1 Jordbruksavtalet ska ändras på följande sätt: 1. Artikel 11 ska ersättas med följande: ”Artikel 11 Ändringar Kommittén får fatta beslut om ändring av jordbruksavtalets bilagor och tilläggen till bilagorna.” 2. I artikel 1 i bilaga 4 ska följande punkt 2 läggas till: ”2. Genom ett undantag från artikel 1 i jordbruksavtalet ska denna bilaga gälla för alla växter, växtprodukter och andra objekt som anges i tillägg 1 på det sätt som anges i punkt 1.” 3. Artikel 2.3 i bilaga 4 ska ersättas med följande: ”3. Parterna erkänner ömsesidigt de växtpass som utfärdats av de organisationer som har godkänts av respektive myndigheter. En regelbundet uppdaterad förteckning över dessa organisationer kan erhållas från de myndigheter som anges i tillägg 3. Dessa växtpass intygar att de båda parternas lagstiftning, vilken förtecknas i det tillägg 2 som avses i punkt 2, följs och ska anses uppfylla de krav på dokumentation som fastställs i parternas lagstiftning för handel inom deras respektive territorium med växter, växtprodukter och andra föremål som förtecknas i det tillägg 1 som avses i artikel 1.” 4. Tillägg 3 till bilaga 4 ska ersättas med det nya tillägg 3 som återfinns i bilaga I. 5. I artikel 1 i bilaga 5 ska följande punkt 2a införas: ”2a Genom ett undantag från artikel 1 i jordbruksavtalet ska denna bilaga gälla för alla produkter som omfattas av de bestämmelser som anges i tillägg 1 som anges i punkt 2.” 6. Artiklarna 5 och 6 i bilaga 6 ska ersättas med följande: ”Artikel 5 Sorter 1. Schweiz ska inom sitt territorium tillåta saluföring av utsäde av de sorter som godkänts i gemenskapen för de arter som anges i den lagstiftning som avses i avsnitt 1 i tillägg 1, utan att detta ska påverka tillämpningen av punkt 3. 2. Gemenskapen ska inom sitt territorium tillåta saluföring av utsäde av de sorter som godkänts i Schweiz för de arter som anges i den lagstiftning som avses i avsnitt 1 i tillägg 1, utan att detta ska påverka tillämpningen av punkt 3. 3. Parterna ska gemensamt upprätta en sortlista för de arter som anges i lagstiftningen som anges i avsnitt 1 till tillägg 1 i de fall där gemenskapen kräver en gemensam sortlista. Parterna ska tillåta saluföring av utsäde av de sorter som anges i den gemensamt upprättade sortlistan på sitt eget territorium. 4. Punkterna 1, 2 och 3 ska inte gälla för genetiskt modifierade sorter. 5. Parterna ska underrätta varandra om ansökningar om godkännande och tillbakadragande av sådana ansökningar, registreringar av nya sorter på nationella listor samt om varje ändring av sådana listor. De ska på begäran till den andra parten lämna en kort beskrivning av de viktigaste kännetecknen när det gäller användandet av varje ny sort och de kännetecken som gör det möjligt att skilja en sort från andra kända sorter. Parterna ska ge varandra tillgång till de handlingar i vilka det för varje godkänd sort ges en kort beskrivning av sorten vid sidan av en lättfattlig sammanfattning av alla de fakta på vilka godkännandet grundas. När det gäller genetiskt modifierade sorter ska parterna underrätta varandra om resultaten av utvärderingen av de risker som är förknippade med att införa dessa sorter i miljön. 6. Parterna kan genomföra tekniska samråd för att utvärdera de fakta på vilka godkännandet av en viss sort grundas hos endera parten. I förekommande fall ska arbetsgruppen för utsäde informeras om resultaten av dessa samråd. 7. För att underlätta det informationsutbyte som avses i punkt 5 ska de båda parterna använda befintliga databehandlingssystem eller system som håller på att utvecklas. Artikel 6 Undantag 1. De undantag som gemenskapen och Schweiz medger och som anges i tillägg 3 ska godkännas av Schweiz respektive gemenskapen inom ramen för handeln med utsäde av de arter som omfattas av den lagstiftning som anges i avsnitt 1 i tillägg 1. 2. Parterna ska underrätta varandra om alla de undantag avseende saluföring av utsäde som de avser att införa inom sitt territorium eller delar av sitt territorium. När det gäller undantag som tillämpas under kort tid eller som måste införas omedelbart ska ett meddelande om detta i efterhand vara tillräckligt. 3. I form av ett undantag från artikel 5.1 och 5.3 kan Schweiz besluta att förbjuda saluföring på schweiziskt territorium av utsäde av sorter som godkänts i gemenskapens gemensamma sortlista. 4. I form av ett undantag från artikel 5.2 och 5.3 kan gemenskapen besluta att förbjuda saluföring på gemenskapens territorium av utsäde av sorter som godkänts i Schweiz nationella sortlista. 5. Bestämmelserna i punkterna 3 och 4 ska tillämpas i de fall som avses i de båda parternas lagstiftning som förtecknas i avsnitt 1 i tillägg 1. 6. Båda parter kan tillämpa punkterna 3 och 4 - inom tre år efter det att denna bilaga träder i kraft när det gäller sorter som godkänts i gemenskapen eller Schweiz innan denna bilaga trädde i kraft, - inom tre år efter mottagandet av den information som anges i artikel 5.5, när det gäller sorter som godkänts i gemenskapen eller Schweiz efter det att denna bilaga trädde i kraft. 7. Bestämmelserna i punkt 6 ska parallellt gälla för sorter av arter som omfattas av bestämmelser vilka, enligt artikel 4, lagts till i listan i avsnitt 1 till tillägg 1 efter det att denna bilaga har trätt i kraft. 8. Parterna kan genomföra tekniska samråd för att utvärdera konsekvenserna för denna bilaga av de undantag som anges i punkterna 1–4. 9. Bestämmelserna i punkt 8 ska inte gälla då behörigheten att fatta beslut om undantag tillfaller gemenskapens medlemsstater i enlighet med den lagstiftning som anges i avsnitt 1 i tillägg 1. De ska inte heller gälla undantag som Schweiz beviljar i liknande fall.” 7. Artikel 2 i bilaga 7 ska ersättas med följande: ”Artikel 2 Denna bilaga ska gälla för produkter inom vinsektorn enligt definitionen i den lagstiftning som anges i tillägg 4.” 8. Artikel 5, 6 och 7 i bilaga 7 ska ersättas med följande: ”Artikel 5 1. Parterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder i enlighet med denna bilaga till ömsesidigt skydd för de beteckningar som avses i artikel 6 och som används för beskrivning och presentation av vin och vinprodukter enligt artikel 2 med ursprung inom parternas territorier. Parterna ska i det syftet sörja för lämpliga rättsmedel som gör det möjligt att säkerställa ett effektivt skydd och att förhindra att en geografisk beteckning eller ett traditionellt uttryck som betecknar en vinprodukt används för vin och vinprodukter som inte omfattas av beteckningen eller uttrycket. 2. I enlighet med punkterna 3–8 ska parternas skyddade beteckningar uteslutande förbehållas produkter som har sitt ursprung i den part till vilken beteckningen hör och får användas enbart på de villkor som föreskrivs i den partens lagar och andra författningar. 3. Det skydd som anges i punkterna 1–2 utesluter framför allt användningen av de skyddade beteckningar för vin och vinprodukter som anges i artikel 2, förutom för sådana produkter som beteckningen är avsedd, även om - produktens verkliga ursprung anges, - den geografiska beteckningen är översatt till ett annat språk, - beteckningen står tillsammans med uttryck som ”motsvarande”, ”typ”, ”stil”, ”imitation”, ”metod” eller liknande. 4. För homonyma geografiska beteckningar ska följande gälla: a) Om två beteckningar som skyddas i enlighet med denna bilaga är identiska, ska båda beteckningarna skyddas, förutsatt att konsumenterna inte vilseleds om vinproduktens verkliga ursprung. b) Om en beteckning som skyddas i enlighet med denna bilaga är identisk med namnet på ett geografiskt område utanför parternas territorier, får detta namn användas för att beskriva och presentera ett vin som framställs i det geografiska område som namnet hänvisar till, förutsatt att namnet har använts traditionellt och konsekvent, att ursprungslandet har fastställt bestämmelser om dess användning och att konsumenterna inte felaktigt bibringas uppfattningen att vinet har sitt ursprung inom den berörda partens territorium. 5. Skyddet av ett traditionellt uttryck ska bara gälla det eller de språk på vilket den anges i tillägg 2. 6. Skyddet av ett traditionellt uttryck ska enbart gälla användningen av densamma för den typ eller de typer av vin som benämningen kopplas till i tillägg 2. 7. För homonyma traditionella uttryck ska följande gälla: a) Om två uttryck som skyddas i enlighet med denna bilaga är identiska, ska båda uttrycken skyddas, förutsatt att konsumenterna inte vilseleds om vinproduktens verkliga ursprung. b) Om ett uttryck som skyddas i enlighet med denna bilaga är identisk med en beteckning som används på en vinprodukt som inte har sitt ursprung inom parternas territorium, får denna beteckning användas för att beskriva och presentera en vinprodukt, förutsatt att beteckningen har använts traditionellt och konsekvent, att ursprungslandet har fastställt bestämmelser om dess användning och att konsumenterna inte felaktigt bibringas uppfattningen att vinet har sitt ursprung inom den berörda partens territorium. 8. Kommittén kan vid behov fastställa praktiska regler för hur de homonyma beteckningar eller uttryck som anges i punkterna 4 och 7 ska särskiljas från varandra, under beaktande av behovet av att se till att berörda producenter behandlas lika och att konsumenterna inte vilseleds. 9. Parterna avstår härmed från att åberopa bestämmelserna i artikel 24.4, 24.6 och 24.7 i TRIPs-avtalet i syfte att vägra den andra parten skydd för en beteckning. 10. Det exklusiva skydd som avses i punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel gäller för beteckningen ”Champagne” som anges i gemenskapens förteckning i tillägg 2. Detta exklusiva skydd hindrar dock inte att ordet Champagne, under en övergångsperiod på två år från och med den tidpunkt då denna bilaga träder i kraft, används i märkningen och presentationen av vissa viner med ursprung i kantonen Vaud i Schweiz, förutsatt att dessa viner inte saluförs inom gemenskapens territorium och att konsumenterna inte vilseleds om vinets verkliga ursprung. Artikel 6 Följande beteckningar ska skyddas: 1. Vad avser vinprodukter med ursprung inom gemenskapen: 2. Beteckningar som avser den medlemsstat i vilken produkten har sitt ursprung. 3. De specifika uttryck som anges i tillägg 2. 4. De geografiska beteckningar som anges i tillägg 2. 5. De traditionella uttryck som anges i tillägg 2. 6. Vad avser vinprodukter med ursprung i Schweiz: 7. Beteckningen ”Suisse”, ”Schweiz”, ”Svizzera”, ”Svizra” eller andra beteckningar som hänvisar till detta land. 8. De specifika uttryck som anges i tillägg 2. 9. De geografiska beteckningar som anges i tillägg 2. 10. De traditionella uttryck som anges i tillägg 2.” Artikel 7 1. Registrering av ett varumärke för vin och vinprodukter enligt artikel 2 som innehåller eller består av en geografisk beteckning eller ett traditionellt uttryck som skyddas i enlighet med denna bilaga ska avslås om produkten i fråga inte har sitt ursprung - på den plats som anges i den geografiska beteckningen, eller - på den plats där det traditionella uttrycket lagenligt används. Varumärken som registrerats i strid mot första stycket ska ogiltigförklaras på en berörd parts begäran. 2. Varumärken vars användning motsvarar någon av situationerna i punkt 1 och som är föremål för en ansökan eller som registrerats eller etablerats genom användning i ärligt uppsåt i en part (inbegripet gemenskapens medlemsstater) innan den andra partens geografiska beteckning eller traditionella uttryck blev skyddat enligt det här avtalet får även fortsättningsvis användas utan hinder av det skydd som beviljats den geografiska beteckning eller det traditionella uttryck som kan användas parallellt med det berörda varumärket.” 9. I artikel 16 i bilaga 7 ska följande punkt 7 läggas till: ”7. Informationen i varje parts analytiska databank som innehåller uppgifter som erhållits genom att analysera deras respektive vinprodukter, ska vara tillgängliga för de laboratorier som utsetts särskilt för detta syfte av parterna, om de så önskar.Rapportering av uppgifter får bara omfatta de relevanta analysuppgifter som behövs för att tolka en analys som gjorts på ett prov med liknande egenskaper och ursprung.” 10. Tillägg 1 till bilaga 7 ska ersättas med det nya tillägg 1 som återfinns i bilaga II. 11. I tillägg 2 A I till bilaga 7 ska hänvisningarna till rådets förordning (EEG) nr 823/87 och rådets förordning (EEG) nr 4252/88 ersättas med följande: Rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (EGT L 179, 14.7.1999, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 av den 20 november 2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1). 12. Tillägg 2 A II till bilaga 7 ska ändras i enlighet med bilaga III[6]. 13. Tillägg 2 B till bilaga 7 ska ersättas med det nya tillägg 2 B som återfinns i bilaga IV. 14. Tillägg 3 till bilaga 7 ska ersättas med det nya tillägg 3 som återfinns i bilaga V[7]. 15. Tillägg 4, som återfinns i bilaga VI, ska läggas till i bilaga 7. 16. Artikel 2 i bilaga 8 ska ersättas med följande: ”Artikel 2 Denna bilaga ska gälla spritdrycker och aromatiserade drycker (aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter) enligt definitionen i den lagstiftning som anges i tillägg 5.” 17. I artikel 4 i bilaga 8 ska punkt 2 ersättas med följande: ”2. Beteckningen ”grape marc” eller ”grape marc spirit” kan ersättas av namnet ”Grappa” på spritdrycker som tillverkas i de italienskspråkiga delarna av Schweiz från druvor från de regionerna och som anges i listan i tillägg 2, i enlighet med den förordning som anges i första strecksatsen i tillägg 5 a.” 18. Artikel 5.4 i bilaga 8 ska ersättas med följande: ”4. Parterna avstår härmed från att åberopa bestämmelserna i artikel 24.4, 24.6 och 24.7 i TRIPs-avtalet i syfte att vägra den andra parten skydd för en beteckning.” 19. Tillägg 1 till bilaga 8 ska ersättas med det nya tillägg 1 som återfinns i bilaga VII. 20. Tillägg 2 till bilaga 8 ska ersättas med det nya tillägg 2 som återfinns i bilaga VIII. 21. Tillägg 5, som återfinns 8 i bilaga IX, ska läggas till i bilaga 8. 22. I artikel 3 i bilaga 9 ska följande punkt 3 läggas till: ”3. Import mellan parterna av ekologiska produkter som har sitt ursprung i, eller som godkänts för fri distribution i endera parten och som omfattas av de likvärdighetsarrangemang som anges i punkt 1 ska inte kräva något uppvisande av inspektionsintyg.” Artikel 2 1. Bilagorna I–IX till detta avtal ska utgöra en integrerad del av detta. 2. Detta avtal ska utgöra en integrerad del av jordbruksavtalet. Det ska gälla under samma tid och på samma villkor som jordbruksavtalet. Artikel 3 1. De bulgariska, estniska, lettiska, litauiska, maltesiska, polska, rumänska, slovakiska, slovenska, tjeckiska och ungerska språkversionerna av avtalet, inbegripet alla bilagor, protokoll och slutakten, ska vara lika giltiga. 2. Den gemensamma kommitté som inrättas genom artikel 6 i jordbruksavtalet ska godkänna de nya giltiga språkversionerna av avtalet. Artikel 4 1. Detta avtal ska ratificeras eller godkännas av de avtalsslutande parterna, i enlighet med deras egna förfaranden. 2. De avtalsslutande parterna ska till varandra anmäla slutförandet av dessa förfaranden. 3. Detta avtal träder i kraft den första dagen efter dagen för den sista underrättelsen om godkännande. Avtalet ska tillämpas provisoriskt från och med den första dagen i den andra månaden efter dagen för undertecknandet. Artikel 5 Detta avtal är upprättat i två exemplar på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga. Utfärdat i … den … …. tjugohundraåtta. För Europeiska gemenskapen För Schweizska edsförbundet BILAGA I TILLÄGG 3 TILL BILAGA 4 MYNDIGHETER SOM PÅ BEGÄRAN SKA TILLHANDAHÅLLA EN LISTA ÖVER OFFICIELLA ORGAN MED ANSVAR FÖR ATT UTFÄRDA VÄXTPASS A. EUROPEISKA GEMENSKAPEN: En enda ansvarig myndighet för varje medlemsstat, enligt artikel 1.4 i rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000[8]. Belgien: Federal Public Service of Public HealthFood Chain Security and EnvironmentDG for Animals, Plants and FoodstuffsSanitary Policy regarding Animals and PlantsDivision Plant ProtectionEuro station II (7° floor)Place Victor Horta 40 box 10B-1060 BRYSSEL Bulgarien: NSPP National Service for Plant Protection17, Hristo Botev, blvd., floor 5BG - SOFIA 1040 Tjeckien: State Phytosanitary AdministrationBubenská 1477/1CZ - 170 00 PRAHA 7 Danmark: Ministeriet for Fødevarer, Lantbrug og FiskeriPlantedirektoratet Skovbrynet 20DK - 2800 Kgs. LYNGBY Tyskland: Bundesministerium für Verbraucherschutz, Ernährung und LandwirtschaftRochusstraße 1D - 53123 BONN 1 Estland: Plant Production InspectorateTeaduse 2EE - 75501 SAKU HARJU MAAKOND Irland: Department of Agriculture and FoodMaynooth Business CampusCo. KildareIRL Grekland: Ministry of AgricultureGeneral Directorate of Plant ProduceDirectorate of Plant Produce ProtectionDivision of Phytosanitary Control150 Sygrou AvenueGR – 176 71 ATEN Spanien: Subdirectora General de Agricultura Integrada y Sanidad VegetalMinisterio de Agricultura, Pesca y AlimentaciónDirección General de AgriculturaSubdirección General de Agricultura Integrada y Sanidad Vegetalc/ Alfonso XII, n° 62 – 2a plantaE - 28071 MADRID Frankrike: Ministère de l'Agriculture et la PêcheSous Direction de la Protection des Végétaux251, rue de VaugirardF - 75732 PARIS CEDEX 15 Italien: Ministero delle Politiche Agricole e Forestali (MiPAF)Servizio FitosanitarioVia XX Settembre 20I – 00187 ROM Cypern: Ministry of Agriculture, Natural Resources and EnvironmentDepartment of AgricultureLoukis Akritas Ave.CY - 1412 LEFKOSIA Lettland: State Plant Protection ServiceRepublikas laukums 2LV – 1981 RIGA Litauen: State Plant Protection ServiceKalvariju str. 62LT – 2005 VILNIUS Luxemburg: Ministère de l'AgricultureAdm. des Services Techniques de l'AgricultureService de la Protection des Végétaux16, route d'Esch - BP 1904L - 1019 LUXEMBURG Ungern: Ministry of Agriculture and Rural DevelopmentDepartment for Plant Protection and Soil ConservationKossuth tér 11HU – 1860 BUDAPEST 55 Pf. 1 Malta: Plant Health SectionPlant Biotechnology CenterAnnibale Preca StreetMT - LIJA, BZN 10 Nederländerna: Plantenziektenkundige DienstGeertjesweg 15/Postbus 9102NL – 6700 HC WAGENINGEN Österrike: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und WasserwirtschaftReferat III 9 aStubenring 1A - 1012 WIEN Polen: The State Plant Health and Seed Inspection Service30, Wspólna StreetPL – 00-930 WARSZAWA Portugal: Direcção-Geral de Agricultura e Desenvolvimento Rural (DGADR)Avenida Afonso Costa, 3PT – 1949-002 LISSABON Rumänien: Phytosanitary DirectionMinistry of Agriculture, Forests and Rural Development24th Carol I Blvd.Sector 3RO – BUKAREST Slovenien: MAFF – Phytosanitary Administration of the Republic of SloveniaPlant Health DivisionEinspielerjeva 6SI – 1000 LJUBLJANA Slovakien: Ministry of AgricultureDepartment of plant commoditiesDobrovicova 12SK - 812 66 BRATISLAVA Finland: Ministry of Agriculture and ForestryUnit for Plant Production and Animal NutritionDepartment of Food and healthMariankatu 23P.O. Box 30FI - 00023 GOVERNMENT FINLAND Sverige: JordbruksverketSwedish Board of AgriculturePlant Protection ServiceS - 55182 JÖNKÖPING Förenade kungariket: Department for Environment, Food and Rural AffairsPlant Health DivisionFoss HouseKing's PoolPeasholme GreenUK - YORK YO1 7PX B. SCHWEIZ: Office fédéral de l'agricultureCH-3003 BERNE BILAGA II TILLÄGG 1 TILL BILAGA 7 Förteckning över rättsakter avseende vinprodukter som nämns i artikel 4 [9] A. Rättsakter tillämpliga på Schweiz' import och saluföring av vin och vinprodukter med ursprung inom gemenskapen Hänvisning till rättsakter 1. Rådets direktiv 75/106/EEG av den 19 december 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om färdigförpackning av vissa vätskor efter volym(EGT L 42, 15.2.1975, s. 1), senast ändrat genom direktiv 89/676/EEG (EGT L 398, 30.12.1989, s. 18). 2. Rådets direktiv 89/107/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om livsmedelstillsatser som är godkända för användning i livsmedel (EGT L 40, 11.2.1989, s. 27), rättat i EGT L 100, 1.4.1998, s. 72 och senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1). 3. Rådets direktiv 89/396/EEG av den 14 juni 1989 om identifikationsmärkning av livsmedelspartier (EGT L 186, 30.6.1989, s. 21), senast ändrat genom direktiv 92/11/EEG (EGT L 65, 11.3.1992, s. 32). 4. Europaparlamentets och rådets direktiv 94/36/EG av den 30 juni 1994 om färgämnen för användning i livsmedel (EGT L 237, 10.9.1994, s. 13), rättat i EGT L 259, 7.10.1994, s. 33, EGT L 252, 4.10.1996, s. 23 och EGT L 124, 25.5.2000, s. 66. 5. Europaparlamentets och rådets direktiv 95/2/EG av den 20 februari 1995 om andra livsmedelstillsatser än färgämnen och sötningsmedel (EGT L 61, 18.3.1995, s. 1), rättat i EGT L 248, 14.10.1995, s. 60 och senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1). 6. Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (EGT L 109, 6.5.2000, s. 29), ändrat genom direktiv 2003/89/EG (EUT L 308, 25.11.2003, s. 1). 7. Kommissionens direktiv 2002/63/EG av den 11 juli 2002 om fastställande av gemenskapens provtagningsmetoder för den offentliga kontrollen av bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om upphävande av direktiv 79/700/EEG (EGT L 187, 16.7.2002, s. 30). 8. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 av den 27 oktober 2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel och om upphävande av direktiven 80/590/EEG och 89/109/EEG (EUT L 338, 13.11.2004, s. 4). 9. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1). 10. Rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (EGT L 37, 13.2.1993, s. 1), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1). 11. Rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (EGT L 179, 14.7.1999, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1791/2006 av den 20 november 2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1). 12. Kommissionens förordning (EEG) nr 1907/85 av den 10 juli 1985 om förteckningen över druvsorter och regioner som levererar importerat vin för framställning av mousserande vin inom gemenskapen (EGT L 179, 11.7.1985, s. 21). 13. Kommissionens förordning (EEG) nr 2676/90 av den 17 september 1990 om fastställande av gemensamma analysmetoder för vin (EGT L 272, 3.10.1990, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1293/2005 (EGT L 205, 6.8.2005, s. 12). 14. Kommissionens förordning (EG) nr 1227/2000 av den 31 maj 2000 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, särskilt beträffande produktionskapacitet (EGT L 143, 16.6.2000, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1216/2005 (EGT L 199, 29.7.2005, s. 32). 15. Kommissionens förordning (EG) nr 1607/2000 av den 24 juli 2000 om fastställande av vissa tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, särskilt rörande kvalitetsvin framställt inom specificerade områden (EGT L 185, 25.7.2000, s. 17). 16. Kommissionens förordning (EG) nr 1622/2000 av den 24 juli 2000 om vissa tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1493/1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin och införandet av en gemenskapskodex för oenologiska metoder och behandlingar (EGT L 194, 31.7.2000, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1507/2006 (EGT L 280, 12.10.2006, s. 9). 17. Kommissionens förordning (EG) nr 884/2001 av den 24 april 2001 om tillämpningsföreskrifter för följedokument vid transport av vinprodukter och för register som ska föras inom vinsektorn (EGT L 128, 10.5.2001, s. 32), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1507/2006 (EUT L 280, 12.10.2006, s. 9). I denna bilaga ska förordningen anpassas på följande sätt: a) Om dokumentet intygar riktigheten i en ursprungsbeteckning enligt artikel 7 i förordningen ska uttrycken bekräftas i de fall som omfattas av artikel 7.1 c första strecksatsen: - på exemplar nr 1, 2 och 4 för det dokument som avses i förordning (EEG) nr 2719/92, eller - på exemplar nr 1 och 2 för det dokument som avses i förordning (EEG) nr 3649/92. b) När det handlar om transport enligt artikel 8.2 ska följande regler tillämpas: i) för det dokument som avses i förordning (EEG) nr 2719/92: - exemplar nr 2 ska åtfölja produkten från lastningsorten till lossningsorten i Schweiz och lämnas till mottagaren eller dennes företrädare, - exemplar nr 4 eller en bestyrkt kopia av exemplar nr 4 ska lämnas till de behöriga schweiziska myndigheterna av mottagaren. ii) för det dokument som avses i förordning (EEG) nr 3649/92: - exemplar nr 2 ska åtfölja produkten från lastningsorten till lossningsorten i Schweiz och lämnas till mottagaren eller dennes företrädare, - en bestyrkt kopia av exemplar nr 2 ska lämnas till de behöriga schweiziska myndigheterna av mottagaren. c) Utöver den information som anges i artikel 3 ska dokumentet innehålla en uppgifter som gör det möjligt att identifiera det parti som vinet härrör från, i enlighet med rådets direktiv 89/396/EEG (EGT L 186, 30.6.1989, s. 21). 18. Kommissionens förordning (EG) nr 753/2002 av den 29 april 2002 om vissa tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller beteckning, benämning, presentation och skydd av vissa vinprodukter (EGT L 118, 4.5.2002, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1951/2006 (EGT L 367, 22.12.2006, s. 46). B. Rättsakter tillämpliga på gemenskapens import och saluföring av vin och vinprodukter med ursprung i Schweiz Hänvisning till rättsakter: 1. Den federala lagen om jordbruk av den 29 april 1998, senast ändrad den 24 mars 2006 (RO 2006 3861). 2. Förordningen om vinodling och import av vin av den 7 december 1998 (RO 2005 2159). 3. Förordningen från federala kontoret för jordbruk (OFAG) av den 7 december 1998 om förteckningen över vinsorter och undersökning av nya sorter (RO 1999 535). 4. Förordningen om övervakning av vinhandeln av den 28 maj 1997, senast ändrad den 8 november 2006 (RO 2006 4705). 5. Den federala lagen om livsmedel och bruksföremål (Livsmedelslagen, LDAl) av den 9 oktober 1992, senast ändrad den 16 december 2005 (RO 2006 2363). 6. Förordningen om livsmedel och bruksföremål (ODA1OU) av den 15 november 2006, senast ändrad den 15 november 2006 (RO 2006 4909). 7. Förordningen från det federala departementet för inrikes frågor (DFI) om alkoholhaltiga drycker av den 23 november 2005, senast ändrad den 15 november 2006 (RO 2006 4967). Trots vad som sägs i artikel 10 i förordningen ska reglerna om beskrivning och presentering vara desamma som för produkter som importeras från tredje land, enligt vad som anges i följande förordningar: (1) Rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (EGT L 179, 14.7.1999, s. 1), kapitel II i avsnitt V och bilagorna VII och VIII, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1795/2003 (EUT L 262, 14.10.2003, s. 1). I denna bilaga ska förordningen anpassas på följande sätt: aa) Trots vad som sägs i bilaga VII A 2 a och b får termerna ” vin de table ” och ”vin de pays”, inklusive översättningar, användas för schweiziska viner (viner i kategori 2) enligt de villkor som anges i schweizisk lag. bb) Om det schweiziska vinet förvars i behållare med en nominell volym av högst 60 liter får importörens namn, enligt andra strecksatsen i bilaga VII A 3 b, ersättas av namnet på den schweiziske tillverkaren, cavisten, vinhandlaren eller buteljeraren. (2) Kommissionens förordning (EG) nr 753/2002 av den 29 april 2002 om vissa tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller beteckning, benämning, presentation och skydd av vissa vinprodukter (EGT L 118, 4.5.2002, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 316/2004 av den 20 februari 2004 (EGT L 55, 24.2.2004, s. 16). I denna bilaga ska förordningen anpassas på följande sätt: aa) Trots vad som sägs i artikel 12.4 i förordningen får alkoholstyrkan anges i tiondels volymprocent. bb) Trots vad som sägs i artikel 16.1 får begreppen ”demi-sec” (halvtorrt) och ”moelleux” (halvsött) ersättas av ”légèrement doux” (aningen sött) respektive ”demi-doux” (halvsött). cc) Trots vad som sägs i artikel 18 i förordningen ska angivande av skördeår vara tillåten för ett vin i kategori 1 eller 2 om vinet till minst 85 procent är framställt av druvor som skördats under det angivna året. dd) Trots vad som sägs i artikel 19 i förordningen får namnet på en eller flera vinsorter användas om sorten eller sorterna som nämns svarar får minst 85 procent av de druvor som används för att tillverka det schweiziska vinet. Om flera sorter anges ska det ske i proportionell ordning med den dominerande sorten först. Hänvisningarna till ”producentmedlemsstat(er)” ska även anses omfatta Schweiz. 8. Förordningen från det federala departementet för inrikes frågor (DFI) om märkning och marknadsföring av livsmedel (OEDAI) av den 23 november 2005, senast ändrad den 15 november 2006 (RO 2006 4981). 9. Förordning från det federala departementet för inrikes frågor (DFI) om tillåtna livsmedelstillsatser (Förordningen om tillsatser, Oadd) (RO 2005 6191). 10. Förordning om främmande ämnen och komponenter i livsmedel av den 26 juli 1995 (Förordningen om främmande ämnen och komponenter, OSEC), senast ändrad den 29 september 2006 (RO 2006 4099). 11. Rådets direktiv 75/106/EEG av den 19 december 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om färdigförpackning av vissa vätskor efter volym (EGT L 42, 15.2.1975, s. 1), senast ändrat genom direktiv 89/676/EEG (EGT L 398, 30.12.1989, s. 18). 12. Kommissionens förordning (EG) nr 884/2001 av den 24 april 2001 om tillämpningsföreskrifter för följedokument vid transport av vinprodukter och för register som ska föras inom vinsektorn (EGT L 128, 10.5.2001, s. 32), senast ändrad genom förordning (EG) nr 908/2004 (EUT L 163, 30.4.2004, s. 56). I denna bilaga ska förordningen anpassas på följande sätt: a) Alla vinprodukter från Schweiz som importeras till gemenskapen ska åtföljas av ett dokument som utformats i enlighet med kommissionens beslut av den 29 december 2004 (EUT L 4, 6.1.2005, s. 12). b) Detta följedokument ersätter dokument VII som anges i kommissionens förordning (EG) nr 883/2001 av den 24 april 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1493/1999 när det gäller handeln med produkter inom vinsektorn med tredje land (EGT L 128, 10.5.2001, s. 1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 908/2004 (EUT L 163, 30.4.2004, s. 56). c) Hänvisningarna i förordningen till ”medlemsstat(er)” eller ”nationella bestämmelser eller gemenskapsbestämmelser” (eller ”nationella regler eller gemenskapsregler”) ska även anses omfatta Schweiz eller schweizisk lagstiftning. BILAGA III TILLÄGG 2 A II TILL BILAGA 7 Skyddade beteckningar som avses i artikel 6 A. Skyddade beteckningar för vinprodukter med ursprung inom gemenskapen II. Geografiska beteckningar och traditionella uttryck per medlemsstat ändras enligt följande: (1) Följande tabeller ska läggas till: X. Viner med ursprung i Tjeckiska republiken XI. Viner med ursprung i Cypern XII. Viner med ursprung i Ungern XIII. Viner med ursprung i Malta XIV. Viner med ursprung i Slovakien XV. Produkter med ursprung i Slovenien XVI. Viner med ursprung i Belgien XVII. Viner med ursprung i Bulgarien XVIII. Viner med ursprung i Rumänien (2) Punkt I (Viner med ursprung i Tyskland) ändras enligt följande: - Punkt A 1.2.14. utgår. - Punkt B ersätts av följande: B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Qualitätswein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q.g.U | Kvalitetsvin fso | Tyska | Qualitätswein mit Prädikat/ Q.b.A.m.Pr eller Prädikatswein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Qualitätsschaumwein garantierten Ursprungs/Q.g.U | Mousserande kvalitetsvin fso | Tyska | Auslese | Kvalitetsvin fso | Tyska | Beerenauslese | Kvalitetsvin fso | Tyska | Eiswein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Kabinett | Kvalitetsvin fso | Tyska | Spätlese | Kvalitetsvin fso | Tyska | Trockenbeerenauslese | Kvalitetsvin fso | Tyska | Landwein | Bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Affentaler | Kvalitetsvin fso | Tyska | Badisch Rotgold | Kvalitetsvin fso | Tyska | Ehrentrudis | Kvalitetsvin fso | Tyska | Hock | Bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Klassik eller Classic | Kvalitetsvin fso | Tyska | Liebfrau(en)milch | Kvalitetsvin fso | Tyska | Moseltaler | Kvalitetsvin fso | Tyska | Riesling-Hochgewächs | Kvalitetsvin fso | Tyska | Schillerwein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Weissherbt | Kvalitetsvin fso | Tyska | Winzersekt | Mousserande kvalitetsvin fso | Tyska | (3) Punkt II B (Viner med ursprung i Frankrike) ersätts av följande: B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Appellation d'origine contrôlée | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Franska | Appellation contrôlée | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Franska | Appellation d'origine vin délimité de qualité supérieure | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Franska | Vin doux naturel | Kvalitetslikörvin fso | Franska | Vin de pays | Bordsvin med geografisk beteckning | Franska | Ambré | Kvalitetslikörvin fso Bordsvin med geografisk beteckning | Franska | Château | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Franska | Cinquième cru classé | Kvalitetsvin fso | Franska | Clairet | Kvalitetsvin fso | Franska | Claret | Kvalitetsvin fso | Franska | Clos | Kvalitetsvin fso | Franska | Cru artisan | Kvalitetsvin fso | Franska | Cru bourgeois | Kvalitetsvin fso | Franska | Cru classé | Kvalitetsvin fso | Franska | Deuxième cru classé | Kvalitetsvin fso | Franska | Edelzwicker | Kvalitetsvin fso | Tyska | Grand cru | Kvalitetsvin fso | Franska | Grand cru classé | Kvalitetsvin fso | Franska | Hors d’âge | Kvalitetslikörvin fso | Franska | Passe-tout-grains | Kvalitetsvin fso | Franska | Premier cru | Kvalitetsvin fso | Franska | Premier cru classé | Kvalitetsvin fso | Franska | Premier grand cru classé | Kvalitetsvin fso | Franska | Primeur | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Franska | Quatrième cru classé | Kvalitetsvin fso | Franska | Rancio | Kvalitetslikörvin fso | Franska | Schillerwein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Sélection de grains nobles | Kvalitetsvin fso | Franska | Sur lie | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Franska | Troisième cru classé | Kvalitetsvin fso | Franska | Tuilé | Kvalitetslikörvin fso | Franska | Vendange tardive | Kvalitetsvin fso | Franska | Villages | Kvalitetsvin fso | Franska | Vin de paille | Kvalitetsvin fso | Franska | Vin jaune | Kvalitetsvin fso | Franska | (4) Punkt III (Viner med ursprung i Spanien) ersätts av följande: A. Geografiska beteckningar 1. Kvalitetsviner från specificerade områden: 1.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Abona 1.2. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Alella 1.3.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Alicante 1.3.2. Namn på delområden: Marina Alta 1.4. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Almansa 1.5. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Ampurdán-Costa Brava 1.6. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Arabako Txakolina-Txakolí de Alava eller Chacolí de Álava 1.7. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Arlanza 1.8. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Arribes 1.9. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Bierzo 1.10. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Binissalem-Mallorca 1.11. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Bullas 1.12. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Calatayud 1.13. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Campo de Borja 1.14. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Cariñena 1.15. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Cataluña 1.16. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Cava 1.17. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina 1.18. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina 1.19. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Cigales 1.20. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Conca de Barberá 1.21. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Condado de Huelva 1.22.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Costers del Segre 1.22.2. Namn på delområden: Raimat Artesa Valls de Riu Corb Les Garrigues 1.23. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Dominio de Valdepusa 1.24. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: El Hierro 1.25. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Guijoso 1.26. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Jerez-Xérès-Sherry eller Jerez eller Xérès eller Sherry 1.27. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Jumilla 1.28. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: La Mancha 1.29.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: La Palma 1.29.2. Namn på delområden: Hoyo de Mazo Fuencaliente Norte de la Palma 1.30. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Lanzarote 1.31. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Málaga 1.32.: Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Manchuela 1.33. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Manzanilla 1.34. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda 1.35. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Méntrida 1.36. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Mondéjar 1.37.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Monterrei 1.37.2. Namn på delområden: Ladera de Monterrei Val de Monterrei 1.37. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Montilla-Moriles 1.38. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Montsant 1.39.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Navarra 1.39.2. Namn på delområden: Baja Montaña Ribera Alta Ribera Baja Tierra Estella Valdizarbe 1.40. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Penedés 1.41. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Pla de Bages 1.42. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Pla i Llevant 1.43. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Priorato 1.44.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Rías Baixas 1.44.2. Namn på delområden: Condado do Tea O Rosal Ribera do Ulla Soutomaior Val do Salnés 1.45.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Ribeira Sacra 1.45.2. Namn på delområden: Amandi Chantada Quiroga-Bibei Ribeiras do Miño Ribeiras do Sil 1.46. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Ribeiro 1.47. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Ribera del Duero 1.48.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Ribera del Guardiana 1.48.2. Namn på delområden: Cañamero Matanegra Montánchez Ribera Alta Ribera Baja Tierra de Barros 1.49. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Ribera del Júcar 1.50.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Rioja 1.50.2. Namn på delområden: Alavesa Alta Baja 1.51. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Rueda 1.52.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Sierras de Málaga 1.52.2. Namn på delområden: Serranía de Ronda 1.53. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Somontano 1.54.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Tacoronte-Acentejo 1.54.2. Namn på delområden: Anaga 1.55. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Tarragona 1.56. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Terra Alta 1.57. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Tierra de Léon 1.58. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Tierra del Vino de Zamora 1.59. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Toro 1.60. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Uclés 1.61. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Utiel-Requena 1.62. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Valdeorras 1.63. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Valdepeñas 1.64.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Valencia 1.64.2. Namn på delområden: Alto Turia Clariano Moscatel de Valencia Valentino 1.65. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Valle de Güímar 1.66. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Valle de la Orotava 1.67. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Valles de Benavente (Los) 1.68.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Vinos de Madrid 1.68.2. Namn på delområden: Arganda Navalcarnero San Martín de Valdeiglesias 1.69. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Ycoden-Daute-Isor 1.70. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Yecla 2. Bordsviner med geografisk beteckning: Vino de la Tierra de Abanilla Vino de la Tierra de Bailén Vino de la Tierra de Bajo Aragón Vino de la Tierra de Betanzos Vino de la Tierra de Cádiz Vino de la Tierra de Campo de Belchite Vino de la Tierra de Campo de Cartagena Vino de la Tierra de Cangas Vino de la Terra de Castelló Vino de la Tierra de Castilla Vino de la Tierra de Castilla y León Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra Vino de la Tierra de Córdoba Vino de la Tierra de Desierto de Almería Vino de la Tierra de Extremadura Vino de la Tierra Formentera Vino de la Tierra de Gálvez Vino de la Tierra de Granada Sur-Oeste Vino de la Tierra de Ibiza Vino de la Tierra de Illes Balears Vino de la Tierra de Isla de Menorca Vino de la Tierra de La Gomera Vino de la Tierra de Laujar-Alpujarra Vino de la Tierra de Los Palacios Vino de la Tierra de Norte de Granada Vino de la Tierra Norte de Sevilla Vino de la Tierra de Pozohondo Vino de la Tierra de Ribera del Andarax Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas Vino de la Tierra de Ribera del Queiles Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz Vino de la Tierra de Valdejalón Vino de la Tierra de Valle del Cinca Vino de la Tierra de Valle del Jiloca Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense Vino de la Tierra Valles de Sadacia B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Denominación de origen (DO) | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Spanska | Denominacion de origen calificada (DOCa) | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Spanska | Vino dulce natural | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Vino generoso | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Vino generoso de licor | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Vino de la Tierra | Bordsvin med geografisk beteckning | Spanska | Aloque | Kvalitetsvin fso | Spanska | Amontillado | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Añejo | Kvalitetsvin fso Bordsvin med geografisk beteckning | Spanska | Chacoli/Txakolina | Kvalitetsvin fso | Spanska | Clásico | Kvalitetsvin fso | Spanska | Cream | Kvalitetslikörvin fso | Engelska | Criadera | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Criaderas y Soleras | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Crianza | Kvalitetsvin fso | Spanska | Dorado | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Fino | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Fondillon | Kvalitetsvin fso | Spanska | Gran Reserva | Kvalitetsvin fso Mousserande kvalitetsvin fso | Spanska | Lágrima | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Noble | Kvalitetsvin fso Bordsvin med geografisk beteckning | Spanska | Oloroso | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Pajarete | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Pálido | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Palo Cortado | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Primero de cosecha | Kvalitetsvin fso | Spanska | Rancio | Kvalitetslikörvin fso Kvalitetsvin fso | Spanska | Raya | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Reserva | Kvalitetsvin fso | Spanska | Sobremadre | Kvalitetsvin fso | Spanska | Solera | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Superior | Kvalitetsvin fso | Spanska | Trasañejo | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Vino Maestro | Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Vendimia inicial | Kvalitetsvin fso | Spanska | Viejo | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning Kvalitetslikörvin fso | Spanska | Vino de tea | Kvalitetsvin fso | Spanska | (5) Punkt IV (Viner med ursprung i Grekland) ersätts av följande: A. Geografiska beteckningar 1. Kvalitetsviner från specificerade områden: Σάμος Μοσχάτος Πατρών Μοσχάτος Ρίου – Πατρών Μοσχάτος Κεφαλληνίας Μοσχάτος Λήμνου Μοσχάτος Ρόδου Μαυροδάφνη Πατρών Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας Σητεία Νεμέα Σαντορίνη Δαφνές Ρόδος Νάουσα Ρομπόλα Κεφαλληνίας Ραψάνη Μαντινεία Μεσενικόλα Πεζά Αρχάνες Πάτρα Ζίτσα Αμύνταιο Γουμένισσα Πάρος Λήμνος Αγχίαλος Πλαγιές Μελίτωνα | Samos Patras Muscatel Rio Patron Muscatel Cephalonia Muscatel Lemnos Muscatel Rhodes Muscatel Mavrodaphne of Patras Mavrodaphne of Cefalonia Sitia Nemea Santorini Dafnes Rhodos Naoussa Robola från Cefalonia Rapsani Mantinia Messenikola Peza Archanes Patra Zitsa Amynteo Goumenissa Paros Lemnos Anchialos Cotes de Melitone | 2. Bordsviner med geografisk beteckning: Ρετσίνα Μεσογείων, eventuellt följt av Αττικής Ρετσίνα Κρωπίας eller Ρετσίνα Κορωπίου, eventuellt följt av Αττικής Ρετσίνα Μαρκοπούλου, eventuellt följt av Αττικής Ρετσίνα Μεγάρων, eventuellt följt av Αττικής Ρετσίνα Παιανίας eller Ρετσίνα Λιοπεσίου, eventuellt följt av Αττικής Ρετσίνα Παλλήνης, eventuellt följt av Αττικής Ρετσίνα Πικερμίου, eventuellt följt av Αττικής Ρετσίνα Σπάτων, eventuellt följt av Αττικής Ρετσίνα Θηβών, eventuellt följt av Βοιωτίας Ρετσίνα Γιάλτρων, eventuellt följt av Ευβοίας Ρετσίνα Καρύστου, eventuellt följt av Ευβοίας Ρετσίνα Χαλκίδας, eventuellt följt av Ευβοίας Βερντεα Ζακύνθου Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αναβύσσου Αττικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βίλιτσας Τοπικός Οίνος Γρεβενών Τοπικός Οίνος Δράμας Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Επανομής Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κισσάμου Τοπικός Οίνος Κρανιάς Κρητικός Τοπικός Οίνος Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος Μακεδονικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Νέας Μεσήμβριας Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος Παιανίτικος Τοπικός Οίνος Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα Κορινθιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας Τοπικός Οίνος Πυλίας Τοπικός Οίνος Τριφυλίας Τοπικός Οίνος Τυρνάβου ΤοπικόςΟίνος Σιάτιστας Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδας Τοπικός Οίνος Λετρίνων Τοπικός Οίνος Σπάτων Toπικός Οίνος Πλαγιών Πεντελικού Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου Τοπικός Οίνος Τεγέας Τοπικός Οίνος Αδριανής Τοπικός Οίνος Χαλικούνας Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής Καρυστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πέλλας Τοπικός Οίνος Σερρών Συριανός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού Τοπικός Οίνος Γερανείων Τοπικός Οίνος Οπούντιας Λοκρίδος Tοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδας Τοπικός Οίνος Αγοράς Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης Τοπικός Οίνος Αρκαδίας Τοπικός Οίνος Παγγαίου Τοπικός Οίνος Μεταξάτων Τοπικός Οίνος Ημαθίας Τοπικός Οίνος Κλημέντι Τοπικός Οίνος Κέρκυρας Τοπικός Οίνος Σιθωνίας Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων Ισμαρικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αβδήρων Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας Toπικός Οίνος Πλαγίες Αίνου Θρακικός Τοπικός Οίνος eller Τοπικός Οίνος Θράκης Τοπικός Οίνος Ιλίου Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κορωπίου Τοπικός Οίνος Φλώρινας Τοπικός Οίνος Θαψανών Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πισάτιδος Τοπικός Οίνος Λευκάδας Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βελβεντού Λακωνικός Τοπικός Οίνος Tοπικός Οίνος Μαρτίνου Aχαϊκός Tοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ηλιείας Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης Τοπικός Οίνος Κραννώνος Τοπικός Οίνος Παρνασσού Τοπικός Οίνος Μετεώρων Τοπικός Οίνος Ικαρίας Τοπικός Οίνος Καστοριάς | Retsina of Mesogia, eventuellt följt av Attika Retsina of Kropia eller Retsina Koropi, eventuellt följt av Attika Retsina of Markopoulou, eventuellt följt av Attika Retsina of Megara, eventuellt följt av Attika Retsina of Peania eller Retsina of Liopesi, eventuellt följt av Attika Retsina of Pallini, eventuellt följt av Attika Retsina of Pikermi, eventuellt följt av Attika Retsina of Spata, eventuellt följt av Attika Retsina of Thebes, eventuellt följt av Viotias Retsina of Gialtra, eventuellt följt av Evvia Retsina of Karystos, eventuellt följt av Evvia Retsina of Halkida, eventuellt följt av Evvia Verntea Zakynthou Regional wine of Mount Athos Agioritikos Regional wine of Anavyssos Regional wine of Attiki-Attikos Regional wine of Vilitsa Regional wine of Grevena Regional wine of Drama Regional wine of Dodekanese - Dodekanissiakos Regional wine of Epanomi Regional wine of Heraklion - Herakliotikos Regional wine of Thessalia - Thessalikos Regional wine of Thebes - Thivaikos Regional wine of Kissamos Regional wine of Krania Regional wine of Crete - Kritikos Regional wine of Lasithi - Lasithiotikos Regional wine of Macedonia - Macedonikos Regional wine of Nea Messimvria Regional wine of Messinia - Messiniakos Regional wine of Peanea Regional wine of Pallini - Palliniotikos Regional wine of Peloponnese - Peloponnisiakos Regional wine of Slopes of Ambelos Regional wine of Slopes of Vertiskos Regional wine of Slopes of Kitherona Regional wine of Korinthos - Korinthiakos Regional wine of Slopes of Parnitha Regional wine of Pylia Regional wine of Trifilia Regional wine of Tyrnavos Regional wine of Siatista Regional wine of Ritsona Avlidas Regional wine of Letrines Regional wine of Spata Regional wine of Slopes of Pendeliko Regional wine of Aegean Sea Regional wine of Lilantio Pedio Regional wine of Markopoulo Regional wine of Tegea Regional wine of Adriani Regional wine of Halikouna Regional wine of Halkidiki Regional wine of Karystos - Karystinos Regional wine of Pella Regional wine of Serres Regional wine of Syros - Syrianos Regional wine of Slopes of Petroto Regional wine of Gerania Regional wine of Opountia Lokridos Regional wine of Sterea Ellada Regional wine of Agora Regional wine of Valley of Atalanti Regional wine of Arkadia Regional wine of Pangeon Regional wine of Metaxata Regional wine of Imathia Regional wine of Klimenti Regional wine of Corfu Regional wine of Sithonia Regional wine of Mantzavinata Regional wine of Ismaros - Ismarikos Regional wine of Avdira Regional wine of Ioannina Regional wine of Slopes of Egialia Regional wine of Slopes of Enos Regional wine of Thrace - Thrakikos eller Regional wine of Thrakis Regional wine of Ilion Regional wine of Metsovo - Metsovitikos Regional wine of Koropi Regional wine of Florina Regional wine of Thapsana Regional wine of Slopes of Knimida Regional wine of Epirus - Epirotikos Regional wine of Pisatis Regional wine of Lefkada Regional wine of Monemvasia - Monemvasios Regional wine of Velvendos Regional wine of Lakonia – Lakonikos Regional wine of Martino Regional wine of Achaia Regional wine of Ilia Regional wine of Thessaloniki Regional wine of Krannona Regional wine of Parnassos Regional wine of Meteora Regional wine of Ikaria Regional wine of Kastoria | B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) (appellation d’origine controlée) | Kvalitetsvin fso | Grekiska | Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος (ΟΠΑΠ) (appellation d’origine de qualité supérieure) | Kvalitetsvin fso | Grekiska | Οίνος γλυκός φυσικός (vin doux naturel) | Kvalitetslikörvin fso | Grekiska | Οίνος φυσικώς γλυκός (vin naturellement doux) | Kvalitetsvin fso | Grekiska | Ονομασία κατά παράδοση (Onomasia kata paradosi) | Bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Τοπικός Οίνος (vin de pays) | Bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Αγρέπαυλη (Agrepavlis) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Αμπέλι (Ampeli) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Αμπελώνας (ες) (Ampelonas ès) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Aρχοντικό (Archontiko) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Κάβα[10](Cava) | Bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru) | Kvalitetslikörvin fso | Grekiska | Ειδικά Επιλεγμένος (Grand réserve) | Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Grekiska | Κάστρο (Kastro) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Κτήμα (Ktima) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Λιαστός (Liastos) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Μετόχι (Metochi) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Μοναστήρι (Monastiri) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Νάμα (Nama) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Νυχτέρι (Nychteri) | Kvalitetsvin fso | Grekiska | Ορεινό κτήμα (Orino Ktima) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Πύργος (Pyrgos) | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve) | Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Grekiska | Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve) | Kvalitetslikörvin fso | Grekiska | Βερντέα (Verntea) | Bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Vinsanto | Kvalitetslikörvin fso och kvalitetsvin fso | Grekiska[11] | (6) Punkt V B (Viner med ursprung i Italien) ersätts av följande: B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Denominazione di origine controllata | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning | Italienska | Denominazione di origine controllata e garantita | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning | Italienska | Vino dolce naturale | Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Italienska | Indicazione geografica tipica (IGT) | Bordsvin, lantvin, vin av övermogna druvor och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning | Italienska | Landwein | Bordsvin, lantvin, vin av övermogna druvor och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning | Tyska | Vin de pays | Bordsvin, lantvin, vin av övermogna druvor och delvis jäst druvmust med geografisk beteckning | Franska | Alberata o vigneti ad alberata | Kvalitetsvin fso och mousserande kvalitetsvin fso | Italienska | Amarone | Kvalitetsvin fso | Italienska | Ambra | Kvalitetslikörvin fso | Italienska | Ambrato | Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Italienska | Annoso | Kvalitetsvin fso | Italienska | Apianum | Kvalitetsvin fso | Latin | Auslese | Kvalitetsvin fso | Tyska | Barco Reale | Kvalitetsvin fso | Italienska | Brunello | Kvalitetsvin fso | Italienska | Buttafuoco | Kvalitetsvin fso och pärlande kvalitetsvin fso | Italienska | Cacc’e mitte | Kvalitetsvin fso | Italienska | Cagnina | Kvalitetsvin fso | Italienska | Cannellino | Kvalitetsvin fso | Italienska | Cerasuolo | Kvalitetsvin fso | Italienska | Chiaretto | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Italienska | Ciaret | Kvalitetsvin fso | Italienska | Château | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso, mousserande kvalitetsvin fso och pärlande kvalitetsvin fso | Franska | Classico | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och pärlande kvalitetsvin fso | Italienska | Dunkel | Kvalitetsvin fso | Tyska | Est !Est ! !Est ! ! ! | Kvalitetsvin fso och mousserande kvalitetsvin fso | Latin | Falerno | Kvalitetsvin fso | Italienska | Fine | Kvalitetslikörvin fso | Italienska | Fior d’Arancio | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Italienska | Falerio | Kvalitetsvin fso | Italienska | Flétri | Kvalitetsvin fso | Italienska | Garibaldi Dolce (eller GD) | Kvalitetslikörvin fso | Italienska | Governo all’uso toscano | Kvalitetsvin fso Bordsvin med geografisk beteckning | Italienska | Gutturnio | Kvalitetsvin fso och pärlande kvalitetsvin fso | Italienska | Italia Particolare (eller IP) | Kvalitetslikörvin fso | Italienska | Klassisch eller Klassisches Ursprungsgebiet | Kvalitetsvin fso | Tyska | Kretzer | Kvalitetsvin fso | Tyska | Lacrima | Kvalitetsvin fso | Italienska | Lacryma Christi | Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Italienska | Lambiccato | Kvalitetsvin fso | Italienska | London Particolar (eller LP eller Inghilterra) | Kvalitetslikörvin fso | Italienska | Morellino | Kvalitetsvin fso | Italienska | Occhio di Pernice | Kvalitetsvin fso | Italienska | Oro | Kvalitetslikörvin fso | Italienska | Pagadebit | Kvalitetsvin fso och pärlande kvalitetsvin fso | Italienska | Passito | Kvalitetslikörvin fso, kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Italienska | Ramie | Kvalitetsvin fso | Italienska | Rebola | Kvalitetsvin fso | Italienska | Recioto | Kvalitetsvin fso Mousserande kvalitetsvin fso | Italienska | Riserva | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Italienska | Rubino | Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Italienska | Sangue di Giuda | Kvalitetsvin fso och pärlande kvalitetsvin fso | Italienska | Scelto | Kvalitetsvin fso | Italienska | Sciacchetrà (eller Sciac-trà) | Kvalitetsvin fso | Italienska | Sforzato, Sfurzat | Kvalitetsvin fso | Italienska | Spätlese | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Soleras | Kvalitetslikörvin fso | Italienska | Stravecchio | Kvalitetslikörvin fso | Italienska | Strohwein | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Superiore | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Italienska | Superiore Old Marsala (eller SOM) | Kvalitetslikörvin fso | Italienska | Torchiato | Kvalitetsvin fso | Italienska | Torcolato | Kvalitetsvin fso | Italienska | Vecchio | Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Italienska | Vendemmia Tardiva | Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Italienska | Verdolino | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Italienska | Vergine | Kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Italienska | Vermiglio | Kvalitetslikörvin fso | Italienska | Vino Fiore | Kvalitetsvin fso | Italienska | Vino Nobile | Kvalitetsvin fso | Italienska | Vino Novello o Novello | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Italienska | Vin santo/Vino Santo/Vinsanto | Kvalitetsvin fso | Italienska | Vivace | Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Italienska | (7) Punkt VI B (Viner med ursprung i Luxemburg) ersätts av följande: B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Marque nationale | Kvalitetsvin fso och mousserande kvalitetsvin fso | Franska | Appellation contrôlée | Kvalitetsvin fso och mousserande kvalitetsvin fso | Franska | Appellation d’origine contrôlée | Kvalitetsvin fso och mousserande kvalitetsvin fso | Franska | Vin de pays | Bordsvin med geografisk beteckning | Franska | Grand premier cru | Kvalitetsvin fso | Franska | Premier cru | Kvalitetsvin fso | Franska | Vin classé | Kvalitetsvin fso | Franska | Château | Kvalitetsvin fso och mousserande kvalitetsvin fso | Franska | (8) Punkt VII (Viner med ursprung i Portugal) ersätts av följande: A. Geografiska beteckningar 1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: 1.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Alenquer 1.2.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Alentejo 1.2.2. Namn på delområden Borba Évora Granja-Amareleja Moura Portalegre Redondo Reguengos Vidigueira 1.3. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Arruda 1.4. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Bairrada 1.5.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Beira Interior 1.5.2. Namn på delområden Castelo Rodrigo Cova da Beira Pinhel 1.6. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Biscoitos 1.7. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Bucelas 1.8. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Carcavelos 1.9. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Colares 1.10.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Dão 1.10.2. Namn på delområden Alva Besteiros Castendo Serra da Estrela Silgueiros Terras de Azurara Terras de Senhorim 1.11.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Douro 1.11.2. Namn på delområden Baixo Corgo Cima Corgo Douro Superior 1.12.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Encostas d’Aire 1.12.2. Namn på delområden Alcobaça Ourém 1.13. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Graciosa 1.14. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Lafões 1.15. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Lagoa 1.16. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Lagos 1.17. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Lourinhã 1.18. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Madeira eller Madère eller Madera eller Vinho da Madeira eller Madeira Weine eller Madeira Wine eller Vin de Madère eller Vino di Madera eller Madeira Wijn 1.19. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Madeirense 1.20. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Óbidos 1.21. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Palmela 1.22. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Pico 1.23. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Portimão 1.24. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Port eller Porto eller Oporto eller Portwein eller Portvin eller Portwijn eller Vin de Porto eller Port Wine eller Vinho do Porto 1.25.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Ribatejo 1.25.2. Namn på delområden Almeirim Cartaxo Chamusca Coruche Santarém Tomar 1.26. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Setúbal 1.27. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Tavira 1.28. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Távora-Varosa 1.29. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Torres Vedras 1.30.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Trás-os-Montes 1.30.2. Namn på delområden Chaves Planalto Mirandês Valpaços 1.33.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Vinho Verde 1.33.2. Namn på delområden Amarante Ave Baião Basto Cávado Lima Monção Paiva Sousa 2. Bordsviner med geografisk beteckning: 2.1. Region: Azores 2.2. Region: Alentejano 2.3. Region: Algarve 2.4.1. Region: Beiras 2.4.2. Delområde Beira Alta Beira Litoral Terras de Sicó 2.5. Region: Duriense 2.6.1. Region: Estremadura 2.6.2. Delområde Alta Estremadura 2.7. Region: Minho 2.8. Region: Ribatejano 2.9. Region: Terras Madeirenses 2.10. Region: Terras do Sado 2.11. Region: Transmontano B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Denominação de origem (DO) | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Denominação de origem controlada (DOC) | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Indicação de proveniencia regulamentada (IPR) | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Vinho doce natural | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Vinho generoso | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Vinho regional | Bordsvin med geografisk beteckning | Portugisiska | Canteiro | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Colheita Seleccionada | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Portugisiska | Crusted/Crusting | Kvalitetslikörvin fso | Engelska | Escolha | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Portugisiska | Escuro | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Fino | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Frasqueira | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Garrafeira | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Lágrima | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Leve | Bordsvin med geografisk beteckning Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Nobre | Kvalitetsvin fso | Portugisiska | Reserva | Kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Portugisiska | Reserva velha (or grande reserva) | Mousserande kvalitetsvin fso Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Ruby | Kvalitetslikörvin fso | English | Solera | Kvalitetslikörvin fso | Portugisiska | Super reserva | Mousserande kvalitetsvin fso | Portugisiska | Superior | Kvalitetsvin fso, kvalitetslikörvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Portugisiska | Tawny | Kvalitetslikörvin fso | Engelska | Vintage, eventuellt med uppgiften Late Bottle (LBV) eller Character | Kvalitetslikörvin fso | Engelska | (9) Punkt VIII B (Viner med ursprung i Förenade kungariket) ersätts av följande: B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Regional wine | Bordsvin med geografisk beteckning | Engelska | (10) Punkt IX B (Viner med ursprung i Österrike) ersätts av följande: B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Qualitätswein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Qualitätswein besonderer Reife und Leseart eller Prädikatswein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer | Kvalitetsvin fso | Tyska | Ausbruch eller Ausbruchwein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Auslese eller Auslesewein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Beerenauslese (wein) | Kvalitetsvin fso | Tyska | Eiswein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Kabinett or Kabinettwein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Schilfwein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Spätlese eller Spätlesewein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Strohwein | Kvalitetsvin fso | Tyska | Trockenbeerenauslese | Kvalitetsvin fso | Tyska | Landwein | Bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Ausstich | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Auswahl | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Bergwein | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Klassik eller Classic | Kvalitetsvin fso | Tyska | Erste Wahl | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Hausmarke | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Heuriger | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Jubiläumswein | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Reserve | Kvalitetsvin fso | Tyska | Schilcher | Kvalitetsvin fso och bordsvin med geografisk beteckning | Tyska | Sturm | Delvist jäst druvmust med geografisk beteckning | Tyska | (11) Följande punkt ”X. VINER MED URSPRUNG I TJECKISKA REPUBLIKEN” ska läggas till: A. Geografiska beteckningar 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden: Morava 1.1.1. Namn på delområden: Mikulovská (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Slovácká (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Velkopavlovická (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Znojemská (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) 1.2. Kvalitetsviner från specificerade områden: Čechy 1.2.1. Namn på delområden: Mělnická (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Litoměřická (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) 2.1. Bordsviner med geografisk beteckning české zemské víno moravské zemské víno B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | pozdní sběr | Kvalitetsvin fso | Tjeckiska | archivní víno | Kvalitetsvin fso | Tjeckiska | panenské víno | Kvalitetsvin fso | Tjeckiska | (12) Följande punkt ”XI. VINER MED URSPRUNG PÅ CYPERN" läggs till: A. Geografiska beteckningar 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden: Κουμανδαρία (Commandaria) Λαόνα Ακάμα (Laona Akama) Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτης (Vouni Panayia – Ambelitis) Πιτσιλιά (Pitsilia) Κρασοχώρια Λεμεσού (Krasohoria Lemesou), eventuellt följt av namet på delområdet: Αφάμης (Afames) Λαόνα (Laona) 2.1. Bordsviner med geografisk beteckning: Λεμεσός (Lemesos) Πάφος (Pafos) Λευκωσία (Lefkosia) Λάρνακα (Larnaka) B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης (ΟΕΟΠ) | Kvalitetsvin fso | Grekiska | Τοπικός Οίνος (Regional Wine) | Bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Μοναστήρι (Monastiri) | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Κτήμα (Ktima) | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Αμπελώνας (-ες), (Ampelonas (-es)) | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | Μονή (Moni) | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Grekiska | (13) Följande punkt ”XII. VINER MED URSPRUNG I UNGERN” ska läggas till: A. Geografiska beteckningar 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden: Csongrád(-i) 1.1.1. Namn på delområden: Kistelek(-i) Pusztamérges(-i) Mórahalom (Mórahalmi) 1.2. Kvalitetsviner från specificerade områden: Hajós-Baja(-i) 1.3. Kvalitetsviner från specificerade områden: Kunság(-i) 1.3.1. Namn på delområden: Bácska(-i) Cegléd(-i) Jászság(-i) Monor(-i) Duna mente (Duna menti) Kecskemét-Kiskunfélegyháza (Kecskemét-Kiskunfélegyházi) Kiskőrös(-i) Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) Tisza mente (Tisza menti) Izsák(-i) 1.4. Kvalitetsviner från specificerade områden: Ászár-Neszmély(-i) 1.4.1. Namn på delområden: Ászár (-i) Neszmély (-i) 1.5. Kvalitetsviner från specificerade områden: Badacsony(-i) 1.6. Kvalitetsviner från specificerade områden: Balatonfüred-Csopak(-i) 1.6.1. Namn på delområden: Zánka(-i) 1.6.1.1. Namn på vinodlarkommuner: Tihany(-i) 1.7. Kvalitetsviner från specificerade områden: Balatonfelvidék(-i) 1.7.1. Namn på delområden: Kál(-i) Balatonederics-Lesence(-i) Cserszeg(-i) 1.8. Kvalitetsviner från specificerade områden: Etyek-Buda(-i) 1.8.1. Namn på delområden: Etyek(-i) Buda(-i) Velence(-i) 1.9. Kvalitetsviner från specificerade områden: Mór(-i) 1.10. Kvalitetsviner från specificerade områden: Pannonhalma (Pannonhalmi) 1.11. Kvalitetsviner från specificerade områden: Somló(-i) 1.11.1. Namn på delområden: Kissomlyó-Sághegyi 1.12. Kvalitetsviner från specificerade områden: Sopron(-i) 1.12.1. Namn på delområden: Kőszegi 1.13. Kvalitetsviner från specificerade områden: Balatonboglár(-i) 1.13.1. Namn på delområden: Balatonlelle(-i) Marcali 1.14. Kvalitetsviner från specificerade områden: Pécs(-i) 1.14.1. Namn på delområden: Versend(-i) Szigetvár(-i) Kapos(-i) 1.15. Kvalitetsviner från specificerade områden: Villány(-i) 1.15.1. Namn på delområden: Siklós(-i) 1.15.1.1. Namn på vinodlarkommuner: Kisharsány(-i), Nagyharsány(-i), Palkonya(-i), Villánykövesd(-i), Bisse(-i), Csarnóta(-i), Diósviszló(-i), Harkány(-i), Hegyszentmárton(-i), Kistótfalu(-i), Márfa(-i), Nagytótfalu(-i), Szava(-i), Túrony(-i), Vokány(-i) 1.16. Kvalitetsviner från specificerade områden: Bükkalja(-i) 1.17. Kvalitetsviner från specificerade områden: Eger (Egri) 1.17.1. Namn på delområden: Debrő(-i) 1.17.1.1. Namn på vinodlarkommuner: Andornaktálya(-i), Demjén(-i), Egerbakta(-i), Egerszalók(-i), Egerszólát(-i), Felsőtárkány(-i), Kerecsend(-i), Maklár(-i), Nagytálya(-i), Noszvaj(-i), Novaj(-i), Ostoros(-i), Szomolya(-i), Aldebrő(-i), Feldebrő(-i), Tófalu(-i), Verpelét(-i), Kompolt(-i), Tarnaszentmária(-i) 1.18. Kvalitetsviner från specificerade områden: Mátra(-i) 1.18.1. Namn på delområden: Síkvidéki 1.19. Kvalitetsviner från specificerade områden: Tokaj(-i) 1.19.1. Namn på vinodlarkommuner: Abaújszántó(-i), Bekecs(-i), Bodrogkeresztúr(-i), Bodrogkisfalud(-i), Bodrogolaszi, Erdőbénye(-i), Erdőhorváti, Golop(-i), Hercegkút(-i), Legyesbénye(-i), Makkoshotyka(-i), Mád(-i), Mezőzombor(-i), Monok(-i), Olaszliszka(-i), Rátka(-i), Sárazsadány(-i), Sárospatak(-i), Sátoraljaújhely(-i), Szegi, Szegilong(-i), Szerencs(-i), Tarcal(-i), Tállya(-i), Tolcsva(-i), Vámosújfalu(-i) 1.20. Kvalitetsviner från specificerade områden: Balatonmelléke (Balatonmelléki) 1.20.1. Namn på delområden: Muravidéki 1.21. Kvalitetsviner från specificerade områden: Tolna(-i) 1.21.1. Namn på delområden: Völgység(-i) Tamási B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategorier | Språk | minőségi bor | Kvalitetsvin fso | Ungerska | különleges minőségű bor | Kvalitetsvin fso | Ungerska | fordítás | Kvalitetsvin fso | Ungerska | máslás | Kvalitetsvin fso | Ungerska | szamorodni | Kvalitetsvin fso | Ungerska | aszú … puttonyos, kompletteras med siffrorna 3–6 | Kvalitetsvin fso | Ungerska | aszúeszencia | Kvalitetsvin fso | Ungerska | eszencia | Kvalitetsvin fso | Ungerska | tájbor | Bordsvin med geografisk beteckning | Ungerska | bikavér | Kvalitetsvin fso | Ungerska | késői szüretelésű bor | Kvalitetsvin fso | Ungerska | válogatott szüretelésű bor | Kvalitetsvin fso | Ungerska | muzeális bor | Kvalitetsvin fso | Ungerska | siller | Kvalitetsvin fso, bordsvin med geografisk beteckning | Ungerska | (14) Följande punkt ”XIII. VINER MED URSPRUNG PÅ MALTA” ska läggas till: A. Geografiska beteckningar 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden: Malta 1.1.1. Namn på delområden: Rabat Mdina (Medina) Marsaxlokk Marnisi Mgarr Ta' Qali Siggiewi 1.2. Kvalitetsviner från specificerade områden: Gozo 1.2.1. Namn på delområden: Ramla Marsalforn Nadur Victoria Heights 2.1. Bordsviner med geografisk beteckning : Maltese Islands - Gzejjer Maltin (15) Följande punkt ”XIV. VINER MED URSPRUNG I SLOVAKIEN” ska läggas till: A. Geografiska beteckningar 1.1. Kvalitetsviner framställda i specificerade områden , följt av uttrycket ”vinohradnícka oblast”: Malokarpatská 1.1.1. Namn på delområden, följt av beteckningen ”vinohradnícky rajón” Skalický Záhorský Stupavský Bratislavský Pezinský Modranský Doľanský Orešanský Senecký Trnavský Hlohovecký Vrbovský 1.2. Kvalitetsviner framställda i specificerade områden, följt av uttrycket ”vinohradnícka oblast” : Južnoslovenská 1.2.1. Namn på delområden, följt av beteckningen ”vinohradnícky rajón” : Šamorínsky Dunajskostredský Galantský Palárikovský Komárňanský Hrubanovský Strekovský Štúrovský 1.3. Kvalitetsviner framställda i specificerade områden, följt av utrycket ”vinohradnícka oblast” : Stredoslovenská 1.3.1. Namn på delområden, följt av beteckningen ”vinohradnícky rajón” : Ipeľský Hontiansky Vinický Modrokamenský Fiľakovský Gemerský Tornaľský 1.4. Kvalitetsviner framställda i specificerade områden, följt av utrycket ”vinohradnícka oblast” : Nitrianska 1.4.1. Namn på delområden, följt av beteckningen ”vinohradnícky rajón” : Šintavský Nitriansky Radošinský Zlatomoravský Vrábeľský Žitavský Želiezovský Tekovský Pukanecký 1.5. Kvalitetsviner framställda i specificerade områden, följt av utrycket ”vinohradnícka oblast” : Východoslovenská 1.5.1. Namn på delområden, följt av beteckningen ”vinohradnícky rajón” : Moldavský Sobranský Michalovský Kráľovskochlmecký 1.6. Kvalitetsviner framställda i specificerade områden, följt av utrycket ”vinohradnícka oblast” : Tokaj/-ská/-ský/-ské 1.6.1. Namn på delområden, följt av beteckningen ”vinohradnícky rajón” : Malá Tŕňa Veľká Tŕňa Čerhov Slovenské Nové Mesto Viničky Veľká Bara Černochov B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | forditáš | Kvalitetsvin fso | Slovakiska | mášláš | Kvalitetsvin fso | Slovakiska | samorodné | Kvalitetsvin fso | Slovakiska | výber … putňový, kompletteras med siffrorna 3–6 | Kvalitetsvin fso | Slovakiska | výberová esencia | Kvalitetsvin fso | Slovakiska | esencia | Kvalitetsvin fso | Slovakiska | (16) Följande punkt ”XV. VINER MED URSPRUNG I SLOVENIEN” ska läggas till: A. Geografiska beteckningar 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden: Maribor eller Mariborčan (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Radgona – Kapela, eller Kapela Radgona (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Ljutomer-Ormož eller Ormož-Ljutomer (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Haloze eller Haložan (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Srednje Slovenske gorice (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Prekmurje eller Prekmurčan (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Šmarje-Virštanj eller Virštanj-Šmarje (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Bizeljsko-Sremič eller Sremič-Bizeljsko (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Dolenjska (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Dolenjska, cviček (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Bela krajina eller Belokranjec (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Goriška Brda eller Brda (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Vipavska dolina eller Vipavec eller Vipavčan (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) Koper eller Koprčan (eventuellt följt av namnet på en vinodlarkommun eller en vingård) B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Penina | Kvalitetsvin fso | Slovenska | pozna trgatev | Kvalitetsvin fso | Slovenska | Izbor | Kvalitetsvin fso | Slovenska | jagodni izbor | Kvalitetsvin fso | Slovenska | suhi jagodni izbor | Kvalitetsvin fso | Slovenska | ledeno vino | Kvalitetsvin fso | Slovenska | Arhivsko vino | Kvalitetsvin fso | Slovenska | mlado vino | Kvalitetsvin fso | Slovenska | Cviček | Kvalitetsvin fso | Slovenska | Teran | Kvalitetsvin fso | Slovenska | (17) Följande punkt ”XVI. VINER MED URSPRUNG I BELGIEN” ska läggas till: A. Geografiska beteckningar 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden: Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn Heuvellandse wijn Vlaamse mousserende kwaliteitswijn 1.2. Bordsviner med geografisk beteckning: Vin de pays des jardins de Wallonie Vlaamse landwijn (18) Följande punkt ”XVII. VINER MED URSPRUNG I BULGARIEN” ska läggas till: A. Geografiska beteckningar 1.1. Kvalitetsviner från specificerade områden: Асеновград ( Asenovgrad ) 1.2. Kvalitetsviner från specificerade områden: Черноморски район ( Svartahavsområdet ) 1.3. Kvalitetsviner från specificerade områden: Брестник ( Brestnik ) 1.4. Kvalitetsviner från specificerade områden: Драгоево ( Dragoevo ) 1.5. Kvalitetsviner från specificerade områden: Евксиноград ( Evksinograd ) 1.6. Kvalitetsviner från specificerade områden: Хан Крум ( Han Krum ) 1.7. Kvalitetsviner från specificerade områden: Хърсово ( Harsovo ) 1.8. Kvalitetsviner från specificerade områden: Хасково ( Haskovo ) 1.9. Kvalitetsviner från specificerade områden: Хисаря ( Hisarya ) 1.10. Kvalitetsviner från specificerade områden: Ивайловград ( Ivaylovgrad ) 1.11. Kvalitetsviner från specificerade områden: Карлово ( Karlovo ) 1.12. Kvalitetsviner från specificerade områden: Карнобат ( Karnobat ) 1.13. Kvalitetsviner från specificerade områden: Ловеч ( Lovech ) 1.14. Kvalitetsviner från specificerade områden: Лозица ( Lozitsa ) 1.15. Kvalitetsviner från specificerade områden: Лом ( Lom ) 1.16. Kvalitetsviner från specificerade områden: Любимец ( Lyubimets ) 1.17. Kvalitetsviner från specificerade områden: Лясковец ( Lyaskovets ) 1.18. Kvalitetsviner från specificerade områden: Мелник ( Melnik ) 1.19. Kvalitetsviner från specificerade områden: Монтана ( Montana ) 1.20. Kvalitetsviner från specificerade områden: Нова Загора ( Nova Zagora ) 1.21. Kvalitetsviner från specificerade områden: Нови Пазар ( Novi Pazar ) 1.22. Kvalitetsviner från specificerade områden: Ново село ( Novo Selo ) 1.23. Kvalitetsviner från specificerade områden: Оряховица ( Oryahovitsa ) 1.24. Kvalitetsviner från specificerade områden: Павликени ( Pavlikeni ) 1.25. Kvalitetsviner från specificerade områden: Пазарджик ( Pazardjik) 1.26. Kvalitetsviner från specificerade områden: Перущица ( Perushtitsa ) 1.27. Kvalitetsviner från specificerade områden: Плевен ( Pleven ) 1.29. Kvalitetsviner från specificerade områden: Пловдив ( Plovdiv ) 1.30. Kvalitetsviner från specificerade områden: Поморие ( Pomorie ) 1.31. Kvalitetsviner från specificerade områden: Русе ( Ruse ) 1.32. Kvalitetsviner från specificerade områden: Сакар ( Sakar ) 1.33. Kvalitetsviner från specificerade områden: Сандански ( Sandanski ) 1.34. Kvalitetsviner från specificerade områden: Септември ( Septemvri ) 1.35. Kvalitetsviner från specificerade områden: Шивачево ( Shivachevo ) 1.36. Kvalitetsviner från specificerade områden: Шумен ( Shumen ) 1.37. Kvalitetsviner från specificerade områden: Славянци ( Slavyantsi ) 1.38. Kvalitetsviner från specificerade områden: Сливен ( Sliven ) 1.39. Kvalitetsviner från specificerade områden: Южно Черноморие (Södra Svartahavskusten) 1.40. Kvalitetsviner från specificerade områden: Стамболово ( Stambolovo ) 1.41. Kvalitetsviner från specificerade områden: Стара Загора ( Stara Zagora ) 1.42. Kvalitetsviner från specificerade områden: Сухиндол ( Suhindol ) 1.43. Kvalitetsviner från specificerade områden: Сунгурларе ( Sungurlare ) 1.44. Kvalitetsviner från specificerade områden: Свищов ( Svishtov ) 1.45. Kvalitetsviner från specificerade områden: Долината на Струма ( Strumadalen ) 1.46. Kvalitetsviner från specificerade områden: Търговище ( Targovishte ) 1.47. Kvalitetsviner från specificerade områden: Върбица ( Varbitsa ) 1.48. Kvalitetsviner från specificerade områden: Варна ( Varna ) 1.49. Kvalitetsviner från specificerade områden: Велики Преслав ( Veliki Preslav ) 1.50. Kvalitetsviner från specificerade områden: Видин (Vidin) 1.51. Kvalitetsviner från specificerade områden: Враца ( Vratsa ) 1.52. Kvalitetsviner från specificerade områden: Ямбол ( Yambol ) 2. Bordsviner med geografisk beteckning : Дунавска равнина ( Donauslätten ) Тракийска низина ( Trakiska låglandet ) B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Гарантирано наименование за произход (ГНП) (guaranteed appellation of origin) | Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Bulgariska | Гарантирано и контролирано наименование за произход (ГКНП) (guaranteed and controlled appellation of origin) | Kvalitetsvin fso, pärlande kvalitetsvin fso, mousserande kvalitetsvin fso och kvalitetslikörvin fso | Bulgariska | Благородно сладко вино (БСВ) (noble sweet wine) | Kvalitetslikörvin fso | Bulgariska | регионално вино (Regional wine) | Bordsvin med geografisk beteckning | Bulgariska | Ново (young) | Kvalitetsvin fso Bordsvin med geografisk beteckning | Bulgariska | Премиум (premium) | Bordsvin med geografisk beteckning | Bulgariska | Резерва (reserve) | Bordsvin med geografisk beteckning Kvalitetsvin fso | Bulgariska | Премиум резерва (premium reserve) | Bordsvin med geografisk beteckning | Bulgariska | Специална резерва (special reserve) | Kvalitetsvin fso | Bulgariska | Специална селекция (special selection) | Kvalitetsvin fso | Bulgariska | Колекционно (collection) | Kvalitetsvin fso | Bulgariska | Премиум оук, или първо зареждане в бъчва (premium oak) | Kvalitetsvin fso | Bulgariska | Беритба на презряло грозде (vintage of overripe grapes) | Kvalitetsvin fso | Bulgariska | Розенталер (Rosenthaler) | Kvalitetsvin fso | Bulgariska | (19) Följande punkt ”XVIII. VINER MED URSPRUNG I RUMÄNIEN” ska läggas till: A. Geografiska beteckningar 1. Kvalitetsviner från specificerade områden: 1.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Aiud 1.2. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Alba Iulia 1.3. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Babadag 1.4.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Banat 1.4.2. Namn på delområden: Dealurile Tirolului Moldova Nouă Silagiu 1.5. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Banu Mărăcine 1.6. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Bohotin 1.7. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Cernăteşti - Podgoria 1.8. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Coteşti 1.9. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Cotnari 1.10.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Crişana 1.10.2. Namn på delområden: Biharia Diosig Şimleu Silvaniei 1.11. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Dealu Bujorului 1.12.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Dealu Mare 1.12.2. Namn på delområden: Boldeşti Breaza Ceptura Merei Tohani Urlaţi Valea Călugărească Zoreşti 1.13. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Drăgăşani 1.14.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Huşi 1.14.2. Namn på delområden: Vutcani 1.15. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Iana 1.16.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Iaşi 1.16.2. Namn på delområden: Bucium Copou Uricani 1.17. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Lechinţa 1.18.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Mehedinţi 1.18.2. Namn på delområden: Corcova Golul Drâncei Oreviţa Severin Vânju Mare 1.19. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Miniş 1.20.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Murfatlar 1.20.2. Namn på delområden: Cernavodă Medgidia 1.21. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Nicoreşti 1.22. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Odobeşti 1.23. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Oltina 1.24. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Panciu 1.25. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Pietroasa 1.26. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Recaş 1.27. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Sâmbureşti 1.28.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Sarica Niculiţel 1.28.2. Namn på delområden: Tulcea 1.29. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Sebeş – Apold 1.30. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Segarcea 1.31.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Ştefăneşti 1.31.2. Namn på delområden: Costeşti 1.32.1. Kvalitetsviner framställda i ett specificerat område: Târnave 1.32.2. Namn på delområden: Blaj Jidvei Mediaş 2. Bordsviner geografiska beteckningar: Colinele Dobrogei Dealurile Crişanei Dealurile Moldove , eller Dealurile Covurluiului eller Dealurile Hârlăului eller Dealurile Huşilor eller Dealurile laşilor eller Dealurile Tutovei eller Terasele Siretului Dealurile Munteniei Dealurile Olteniei Dealurile Sătmarului Dealurile Transilvaniei Dealurile Vrancei Dealurile Zarandului Terasele Dunării Viile Caraşului Viile Timişului B. Traditionella uttryck Traditionella uttryck | Produktkategori/-er | Språk | Vin cu den