EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
Brysselden27.9.2000
KOM(2000) 597 slutlig
KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET
Europa och rymden: Ett nytt kapitelinleds
2KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET
Europa och rymden: Ett nytt kapitelinleds
År 1999 uppmanade EU:s ministrar1,2Europeiska kommissionen och Europeiska rymdbyråns
exekutiva organ att utarbeta en sammanhållen europeisk strategi för rymden.
Europaparlamentet3välkomnade detta initiativ och betonade vikten av att för första gången
införa en gemenskapsdimension i Europas politiska strategi för rymden. Europeiska unionens
och Europeiska rymdbyråns råd på ministernivå utgjorde en bas för gemensamt samråd
mellan alla intresserade berörda parter och detta gjorde det möjligt att utarbeta ett
övergripande dokument med en rymdstrategi som alla europeiska stater kan stödja, oavsett
omde är medlemmar iEuropeiska rymdbyråneller EU.
Delar av vårt samhälle har i hög grad blivit beroende av användningen av satelliter och
rymdbaserad teknik. En autonom och konkurrenskraftig förmåga att utveckla och förvalta
rymdbaserad infrastrukturoch samla in och använda information från sådana system är en allt
viktigare tillgång för en union, som håller på att utvidgas och integreras ytterligare samtidigt
s o md e ng l o b a l ts e t tf å t ts t ö r r ep o l i ti s kv i k t .
Rymdbaserad information kommer att vara en viktig framgångsfaktor i morgondagens
kunskapsbaserade ekonomi. Inom den offentliga sektorn på EU-nivå kommer sådan
information förmodligen att få ökad betydelse för EU:s politiska strategier inom många olika
områden, t.ex. miljö, transporter, telekommunikation, kultur, forskning, jordbruk, fiske,
regionalutveckling och internationella relationer.
De framväxande nya marknaderna för satelliter och särskilt för följdverksamheter och
användarutrustning ökar möjligheterna att generera intäkter. Både utvecklingen av dessa
marknader och den europeiska industrins ställning på dem är beroende av regelverk och
tillgång till lämplig rymdinfrastruktur. I den globala konkurrensen skulle industrin vid
utvecklingen och regleringen av dessa marknader gagnas av EU:s politiska och ekonomiska
tyngd.
Rymden har en säkerhetsdimension som på gemenskapsnivå hittills endast hanterats inom
ramen för Västeuropeiska unionen (VEU). VEU:s kommande integrering med EU och de nya
åtgärder som vidtogs vid Europeiska rådets möte i Helsingfors mot utvecklingen av en
gemensam europeisk säkerhets- och försvarspolitik föranleder Europeiska unionen att ta
hänsyn till rymdkapaciteten, exempelvis när beslut skall fattas som gäller planering och
övervakning avPetersberguppdragen4(förebyggande av konflikter och krishantering).
1Resolution från Europeiskarymdbyrånsministerråd, Bryssel den 11-12maj1999.
2EU:s 2112:erådsmöte– Forskning(Bryssel den 2d ecember1999).
3Europaparlamentets resolution av den 18 maj 2000 om kommissionens meddelande om kommissionens
arbetsdokument "Mot ett samordnat europeiskt förhållningssätt i rymdfrågor" (SEK(1999) 789 - C5-0336/1999-1999/2213(COS).
4Petersbergdeklarationen, VEU:s ministerråd, Bonn den 19juni1992.
3Mot bakgrund av detta har kommissionen tillsammans med Europeiska rymdbyrån utarbetat
ett övergripande dokument om en europeisk strategi för rymden. I detta meddelande
presenteras detta gemensamma dokument, somstrukturerats kring följande tre mål:
•Att stärka rymdverksamhetens grund genom att möjliggöra oberoende tillgång till rymden
ett rimligt pris och säkerställa en bred teknisk bas med industriell kapacitet för
konstruktion, tillverkning och drift av satellitsystem och tillhörande markbunden
infrastruktur.
•Att förbättra den vetenskapliga kunskapsbasen för att öka förståelsen av jorden och dess
atmosfär, solsystemet ochuniversum.
•Att skörda de samhälls- och marknadsvinster som kan uppnås genom ett efterfrågestyrt
utnyttjande av rymdsektorns tekniska kapacitet. Detta förutsätter att slutanvändarna deltar i
en konstruktiv dialog mellan samtliga berörda parter från offentliga och privata sektorn på
nationell och europeisk nivå. Denna dialog bör inledas redan under planeringsfasen och
pågå också då systementas idrift.
Hittills har rymdverksamheten i Europa i hög grad inriktats på de första två målen, även om
det finns kapacitet för att uppfylla alla tre målen, som i stort sett är omöjliga att särsk ilja från
varandra. Utmaningen är att på ett sammanhållet sätt organisera olika verksamheter i olika
rättsliga och institutionella miljöer. Utmaningen är särskilt stor när det gäller att förverkliga
Galileo5, ett civilt globalt system för satellitnavigering, när det gäller att ge området en
tillräckligt stor politisk tyngd för att kunna rationalisera olika satellitinitiativ och -projekt i
Europa och skapa europatäckande möjligheter för användning av satelliter för global
övervakning av miljö och säkerhet (Global Monitoring for Environment and Security -
GMES).
Strategin och kommissionens roll
Den strategi som föreslås i detta meddelande är ytterligare en milstolpe på vägen mot
fastställandet av en sammanhållen europeisk strategi för rymden. Den är inte avsedd att
fungera som en detaljplan för de närmaste årens rymdverksamhet. Den skall snarare ge ett
starkt politiskt stöd åt offentliga och privata aktörers aktivitet inom inom rymdområdet och
utgöra en referens för deras individuella och gemensamma insatser för att bygga en
sammanhängande och effektiv rymdinfrastrukturoch tillhörande tjänster. Den bör också ge en
bas för samråd med och mobilisering av samhället i stort när det gäller de fördelar som
rymdbaserad informationochkunskap kange.
En förutsättning för att strateginskallkunna bli framgångsrik är att denfår stödav alla aktörer
i Europa och att dessa aktivt engagerar sig i genomförandet och vidareutvecklandet av den,
ochdettagäller isynnerhet medlemsstaterna.
Kommissionen avser att spela en aktiv roll i genomförandet av strategin genom att göra
följande:
•Skapa rätt politiska och regleringsmässiga villkor för rymdverksamhet, som är förenliga
medgemenskapenspolitikochstärker denna.
5Galileo-Europas deltagande i en ny generation av satellitbaserade navigationstjänster, KOM(1999) 54
slutlig,10.2.1999.
4•Fungera som katalysator för gemensamma forsknings- och utvecklingsinsatser för alla
aktörerienlighet med målen för ett europeiskt område för forskning.
•Samla alla aktörer och kompetenser kring gemensamma politiska mål i projekt av intresse
för hela Europa. Denna roll får sitt konkreta uttryck i initiativ med en
gemenskapsdimension, somGalileo ochså småningomen kapacitet för global övervakning
av miljö ochsäkerhet.
Kommissionen kommer dessutom att leda utvecklingsscenariot för Galileo i samarbete med
Europeiska rymdbyrån, medlemsstaterna och industrin. Den kommer att bereda vägen för ett
politiskt initiativ för GMES sombör resultera idefinitionenav ett system för information och
övervakningsomintegrerarobservationssatelliterochsvararmotEuropaspolitiska behov.
Europeiska rymdbyrån kan bygga vidare på sina prestationer och sin tekniska expertis, och
därför kommer den även i fortsättningen att vara den viktigaste byrån för program och
finansiering, som medlemsstaterna kan utnyttja för att förverkliga gemensamma forsknings-
ochutvecklingsprojekt inomrymdområdet.
Kommissionen är beredd att upprätta en ny typ av operativt band till Europeiska rymdbyrån
för ett arbeta tillsammans inom sina kompetensområden för genomförandet av denna strategi.
Därför avser kommissionen och Europeiska rymdbyråns exekutiva organ att fortsätta att
gemensamt utveckla strateginochårligenutarbeta engemensamrapport omrymden.
Därför kommer kommissionen och Europeiska rymdbyråns exekutiva organ att inrätta en
gemensam arbetsgrupp. Arbetsgruppen kommer, bland annat, att titta på möjligheterna att
skapa en enhetlig ram för en regelbunden översyn av strategin och dess genomförande av
medlemsstaterna, för att sedan föreslå ett permanent system före utgången av nästa år.
Dessutom kommer den att utarbeta förslag till ramar för förvaltningen av gemensamma
projekt ochutarbetaensammanhållenstrategimed hänsyn tillkandidatländerna.
Det åligger nu beslutsfattarna på nationell nivå samt inom EU och Europeiska rymdbyrån att
tillhandahålla riktlinjer för hur strategin skall genomföras praktiskt och vidareutvecklas.
KommissionenochEuropeiskarymdbyrånser framemot diskussionerna isina respektive råd.
5Gemensamt dokument från kommissionen och Europeiska rymdbyrån om en europeisk
strategi för rymden
1. Rymden idag __________________________________________________________6
2. Morgondagens Europa ___________________________________________________73. Rymdensomenstrategisk komponent för vår gemensamma framtid _______________84. Enstrategisomfyller behovenochtarvara på möjligheterna _____________________94.1.Att stärkagrunden_______________________________________________________104.2.Att förbättra denvetenskapliga kunskapsbasen ________________________________114.3.Att skörda marknads- ochsamhällsvinsterna __________________________________124.3.1. Satellitkommunikation _______________________________________________134.3.2. GALILEO_________________________________________________________144.3.3. Övervakning av miljö ochsäkerhet _____________________________________154.3.4. Aspekter somrör dengemensamma europeiska säkerhets- ochförsvarspolitiken__165. Genomförande_________________________________________________________175.1.Samarbete _____________________________________________________________175.2.Industriella aspekter _____________________________________________________185.3.Internationella aspekter___________________________________________________19
61. R YMDENIDAG
Rymden betraktas ofta som det sista gränsområdet för människans nyfikenhet, ett område
präglat av banbrytande teknisk utveckling kopplad till vetenskap, utforskning, försvar och
internationell prestige. I dag har satellitbaserade kommunikationstjänster och tevesändningar,
satellitnavigering och positionsbestämning samt världstäckande väderleksprognoser med
hjälp av globala satellitsystem blivit en del av vardagslivet. Satellittillämpningar och -tjänster
för resor och transporter, miljöövervakning, markanvändning, sök- och räddningstjänst och
verifiering av internationella avtalär några exempel på nya motiv för rymdverksamhet.
Europa har byggt upp en vetenskaplig och teknisk kompetens samt en konkurrenskraftig
industri, vilket har resulterat i en imponerande serie rymduppdrag och kommersiella
framgångar. Bärraketen Ariane har tagit 50 % av den kommersiella uppskjutningsmarknaden
och ses ofta som en symbol för Europa i världen. Europeiska rymdbyrån har haft en central
betydelse för dessa framgångar.
Marknader förbundna med satelliter, bärraketer och satellittjänster har utvecklats eller håller
på att utvecklas. Enligt aktuella beräkningar kommer omsättningen för 2002, inklusive
följdverksamheter på marknader i efterföljande led, att uppgå till 60-100 miljarder euro för
telekommunikation via satellit, 5-10 miljarder euro för mottagare för satellitnavigering och
positionsbestämningstjänster, 2 miljarder euro för kommersiella uppskjutningstjänster samt
0,5-2 miljarder euro för satellitbilder6. Den årliga omsättningen i hela världen för satelliter och
bärraketer beräknas till 40 miljarder euro. Den sammanlagda konsoliderade årliga
omsättningen för den europeiska rymdindustrin uppgår till omkring 6 miljarder euro, och den
skapar högkvalificerad direkt sysselsättning åt 40 000 personer iEuropa7.
Rymdindustrin ägnar en avsevärd del av sina insatser åt forskning och teknisk utveckling,
som är en integrerad del av den industriella processen. För världens ledande rymdnationer
finansieras huvuddelen av omsättningen för bärraketer och satelliter med offentliga medel.
Bara kontraktsvolymen för USA:s försvarsdepartement är tre gånger större än de
sammanlagda offentliga utgifterna i Europa, och de sammanlagda offentliga utgifterna i USA
är mer än fem gånger så stora. Detta ger den amerikanska industrin en drivkraft för teknisk
utveckling och genererar en bred, offentligt finansierad teknisk bas somsaknar motsvarighet i
Europa.
Mot denna bakgrund uppmanade de europeiska ministrarna kommissionen och Europeiska
rymdbyråns exekutiva organ att tillsammans utveckla ett moderniserat synsätt på rymden och
utarbeta en europeisk strategi för rymden. Denna begäran stöddes av Europaparlamentet, som
erkände att det var viktigt att lägga en ny dimension tillde europeiska insatserna genom att ta
upp rymdfrågor också inomEU:s politiska kontext.
Denna strategi, som skall godkännas av Europeiska unionens råd, Europaparlamentet och
Europeiska rymdbyråns råd, bör vara inledningen på ett nytt kapitel för den europeiska
rymdstrateginochutgöra referensramför europeisk rymdverksamhet.
6Siffrorna har sammanställts från flera olika källor, bl.a. State of the Space I ndustry, 1999 Report, Euroconsult
och Eucosats databas 1999.
7Siffrorna har sammanställts från flera olika källor, bl.a.Euroconsult och Eurospace.
72. M ORGONDAGENS EUROPA
EU har framträtt som en ekonomisk världsmakt och står inför utmaningen att omdefiniera de
egna gränserna genom utvidgning, vilket i slutänden kommer att leda till en union med över
en halv miljard människor. Samtidigt konfronteras Europa med globaliseringen och behovetav att bevara sin kulturella identitet, mångfald och sina värdesystem.
När det gäller globaliseringen gjorde EU:s ledare ett kraftfullt åtagande vid Europeiska rådets
möte i Lissabon i mars 2000. EU:s nya strategiska mål för nästa årtionde är att "bli världens
mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi" för att därigenom
"återskapaförutsättningar förfullsysselsättningochförenstärktsocialsammanhållning".
EU:s utvidgning kommer att stärka Europas inflytande globalt och göra det nödvändigt för
unionen att agera som sammanhållen kraft i världspolitiken. Genom utvidgningen skapar EU
en större gemensam marknad och samtidigt ökas Europas politiska tyngd inom utrikes- och
säkerhetspolitiken med en befolkning som är dubbelt så stor som USA:s och fyra gånger så
stor som Japans. Det beslut som fattades av Europeiska rådet i Helsingfors
8om att utöka
antalet kandidatländer för EU-medlemskap till 13 innebär en betydande förändring av
strategiska situationen i världen. En utvidgad union måste svara mot de ökande
förväntningarna på dess gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik till gagn för både
européerna själva ochderas samarbetspartner.
I en tid då den allmänna opinionen är allt känsligare för globaliseringens inverkan på miljö,
hälsa, arbetsförhållanden och kulturell mångfald håller EU på att utreda den globala
säkerhetens politiska, ekonomiska och sociala dimensioner. EU:s modell för regional
integrering somengarant för fred gör unionentillenpositiv fredsfaktorihela världen.
För att hantera de sociala och ekonomiska dimensionerna av denna utmaning måste Europa
också behärska kunskap och teknik. Forskning, teknisk utveckling och utbildning är de
viktigaste faktorer som driver fram konkurrenskraft och sysselsättning. I ett kunskapsbaserat
samhälle är det mer än någonsin dessa saker som genererar framgång och lägger grunden för
ekonomisk ochsocialstabilitet.
Den europeiska integreringen har i många år huvudsakligen varit en ekonomisk process, men
nu har EU också engagerat sig i en politisk process, och det finns en ökande medvetenhet om
behovet att sprida den egna samhällsmodellen i världen.
Detta innebär att man inte kan överlämna åt andra att tillhandahålla de nödvändiga
instrumenten för ekonomisk utveckling, kommunikation, infrastruktur för transport och
energi, miljöskydd och fredsbevarande arbete. Europa måste vara med och utveckla innehållet
och medlen för dessa instrument och se till att både de egna medborgarna och resten av
världen får tillgång till dem, i ett heltäckande och öppet samarbete med alla tänkbara
samarbetspartner.
8Europeiska rådet i Helsingfors, december 1999.
83. R YMDENSOMENSTRATEGISKKOMPONENT FÖRVÅRGEMENSAMMAFRAMTID
Kunskapssamhällets nervsystem utgörs av global information och kommunikation. Satelliter,
som har förmågan att täcka och koppla samman i stort sett varenda punkt på jorden, har en
centralbetydelse för att detta nät avnerver skallkunna fungera.
•Satellitsystem för kommunikation ger ekonomiska alternativ till markbunden infrastruktur
för olika tjänster i hela världen och erbjuder en lösning till områden som saknar tillräckligt
med markbunden infrastruktur. Gränser kan stoppa markbundna
kommunikationsförbindelser medan satellitsystem gör det möjligt att överföra
gränsöverskridande information. Satellitsystemen kan därmed tillhandahålla
Europatäckande eller till och med globala informationstjänster vilket skapar en möjlighet
att effektivt samarbetaomsamhällsutvecklingen inomochutanför Europa.
•Satellitsystem för navigering och positionsbestämning bildar en innovativ och gränslös
global infrastruktur för resor, transporter, tillhörande tjänster och många andra
tillämpningar inomolika sektorer. Deger också mycket exakta ochtillförlitliga tidssignaler
som i allt högre grad kommer att utgöra en global referens för synkronisering av nät för
telekommunikation, energi, transporterochekonomiska transaktioner m.m.
•Satellitsystem för observation levererar ett kontinuerligt flöde av data i näst intill realtid
från alla delar av jordklotet och i enlighet med internationell lag. Detta har en avgörande
betydelse för meteorologi och undersökningar om globala förändringar, verifiering av
avtal, identifiering av miljöproblem på regional och global nivå, jordbruksövervakning,
förvarning om kriser samt nedrustning. När det gäller detta är satelliterna en unik
informationskälla som kan ha en central betydelse för EU:s beslutsfattande när det gäller
planering och övervakning av Petersberguppdragen (förebyggande av konflikter och
krishantering).
Dessutom lägger rymden ytterligare en dimension till många vetenskaps- och teknikområden
och bidrar till en ökad förståelse av den värld somvi lever i. Forskning i rymden har blivit en
självklar delav det moderna samhällets vetenskapliga framsteg.
I alla dessa fall har satellitbaserade tjänster ett strategiskt värde för Europa när ekonomiska,
samhälleliga och politiska faktorer blandas på ett oskiljbart sätt:
•En ekonomisk faktor, som beror på att rymdsegmentet har en stark hävstångseffekt. Även
n ä rd e th a n d l a ro ms t o r aa f f ä r e rä ri n v e s t e r i n g e nf ö rs j ä l v ar y m d h å r d v a r a nr e l a t i v tl i t e ni
densammanlagda värdekedjan för kommunikations- och informationstjänster – men den är
icke desto mindre dendelsommöjliggör hela systemet.
•En samhällelig faktor, när delar av samhället blir beroende av satellittjänster, som
exempelvis kommunikation, navigation och positionsbestämning. Detta gäller både
områden som saknar tillräcklig markbunden infrastruktur och tätbefolkade områden i
världen.
•En politisk faktor för säkerhet samt ett instrument för globalt inflytande, eftersom en
oberoende satellitkapacitet ger kontrollöver användningenav insamlad information.
Satellitsystemen har visat sig vara en strategisk tillgång för export och främjande av EU-
utvecklad teknik. De har också bidragit till t.ex. världsomfattande framgångar för DVB-
standarden(DigitalVideo Broadcasting).
9Aspekter som rör dubbel användning (civil-militär) av satellitsystem har hittills inte
uppmärksammats så mycket i Europa. Genom Västeuropeiska unionens (VEU) satellitcenter
har man i Europa fått en viss erfarenhet av dubbel användning. En integrering av VEU:s
satellitcenter med EU skulle kunna skapa nya möjlighetertilldelad användning.
Utan tvivel kommer satellitkommunikationer och informationssystem att få en allt större
betydelse i det informations- och kunskapsbaserade samhället. För att bevara
handlingsfriheten måste Europa aktivt delta när sådana system definieras och utformas och
likaså delta i arbetet med att fastställa regler och standarder för framtiden. Detta kommer att
ge inflytande över hur systemen skall användas och stimulera efterfrågan i samhället (t.ex. när
det gäller telemedicin, distansutbildning ochdistansarbete).
Om man betraktar rymden som en helhet avslöjar det hur allmän den tillämpade tekniken är
och det starka bandet mellan olika rymdrelaterade verksamheter. En effektiv rymdstrategi bör
därföromfattaföljandedelar:
•En oberoende tillgång tillrymden tillrimligt pris.
•En bred forsknings- och teknikbas med den industriella kapaciteten att konstruera, tillverka
och driva satellitsystem.
•En lämplig infrastruktur påmarken.
•Ett regelverk för en harmoniserad utveckling av informationssamhället, inbegripet aspekter
somrörfrekvensförvaltningochutrymme iomloppsbanor.
•Ett organiserat marknadstillträde ochenordning för exportkontroll.
4. E NSTRATEGI SOMFYLLERBEHOVENOCHTARVARAPÅMÖJLIGHETERNA
På grund av rymdens strategiska betydelse inom ekonomi, samhälle och politik och dess
bidrag till vetenskapliga framsteg investerar stater kontinuerligt i rymden. Denna typ av
investering har två centrala syften, nämligen att fylla samhälleliga och politiska behov
rörande t.ex. försvar, forskning och offentliga tjänster och att utveckla infrastrukturen för ett
modernt samhälle, vilket isintur stimulerar nya marknader ochtjänster.
Den snabba integreringen av satellitsystemoch -tjänster i vårt samhälle har skapat möjligheter
att generera intäkter på marknaderna för satellit- och uppskjutningstjänster. Dessa intäkter
genereras genom ett komplext samspel mellan beslutsfattare som behöver rymdverktyg för
politiska syften, industrin som tillverkar rymdsystem åt sina kunder och aktörer somtillhandahåller utrustning och tjänster för vilka satelliterna är instrument som gör
verksamheten möjlig.
En betydande omsättning på marknader i efterföljande led tyder på att det är dags för de
offentliga myndigheterna att minska sitt deltagande. Rymdens strategiska dimension och de
aspekter som rör dubbel användning innebär emellertid att tekniken inte utvecklas på en helt
fri marknad. Följaktligen kräver rymdsektorns fortsatta utveckling ett förnyat offentligt
åtagande och ett fortsatt deltagande av de offentliga myndigheterna. Detta gäller både
nationella, multinationella och mellanstatliga bidrag, samt EU:s politiska engagemang.
Med tanke på de förbättrade möjligheterna till avkastning på investerat kapital måste man
emellertid när det är möjligt locka ytterligare investeringar till rymden genom att stimulera
10engagemanget inom industrin och den privata sektorn genom offentlig-privata partnerskap. I
övergången till en konkurrenskraftig, dynamisk och kunskapsbaserad ekonomi måste Europa
skapa förutsättningar för olika aktörer att samarbeta och ta vara på möjligheter som motsvarar
marknadens ochsamhällets behov.
För öppnandet av nya marknader krävs ett konstruktivt samarbete mellan samarbetsparterna i
det offentlig-privata partnerskapet. Detta kan endast initieras genom att man etablerar och
vårdar endialog för att utveckla de strategiska aspekterna av rymdbaserade kommunikationer,
informationssystemochtjänsterinominformationssamhälletsram.
Alla dessa hänsyn leder till slutsatsen att en övergripande rymdstrategi måste utformas med
ta n k ep åf öl j an d etr em ål :
1) Att stärkagrunden.
2) Att förbättra denvetenskapliga kunskapsbasen.
3) Att skördamarknads- ochsamhällsvinsterna.
Dessa tre mål kan inte särskiljas utan man måste sträva efter att uppnå alla tre. Europas
utmaning är att organisera detta på ett sammanhållet sätt i olika juridiska och institutionella
miljöer.
4.1. Att stärka grunden
Rymdteknik
En bred teknisk bas som stöds av teknik- och demonstrationsprogram är en förutsättning för
att nya tjänster skall kunna utvecklas irätt tid och för den europeiska rymdindustrins fortsatta
globala konkurrenskraft. "Tid till marknaden" och "marknadsdrivna standarder" är två
faktorer somär centrala för framgång. Skillnaderna mellan tidscyklerna för teknisk utveckling
och den snabbt föränderliga marknaden innebär att rymdtekniken måste definieras och
utvecklas för framtida behov.
Med tanke på klyftan mellan den europeiska rymdsektorns och konkurrenternas investeringar
i rymdsystem och markbundna lösningar måste en kraftfull och innovativ strategi antas.
Denna strategi måste baseras på en fruktbar dialog mellan leverantörer av teknik, användare
och exempelvis aktörer inom informationssamhällets område. I vissa fall kan rymdteknik leda
till att nya tjänster utvecklas, medan det i andra fall är de nya tjänsterna som leder till
utvecklingen av ny teknik. En sådan dialog bör göra det möjligt att synkronisera tiden till
marknaden med de olika drivkrafterna, för att säkerställa sammanhållningen i hela
teknikkedjanfrånrymdentillmarken.
Tack vare Europeiska rymdbyrån, EU och nationella program för forskning och teknisk
utveckling existerar det idag ensolid teknisk bas inomEuropas industri, forskningscenter och
akademiska värld. Ansträngningarna för att samordna dessa program bör uppmuntras. Vidare
bör dialogen med användarna stärkas för att säkerställa att man inte missar möjligheterna till
nya tjänster, med beaktande av Europas starka sidor - i synnerhet den världsledande
ställningen inom mobil kommunikation och införandet av nya mobiltjänster och
multimedietillämpningar.
Därför bör den tekniska utvecklingsprocessen fortsätta genom genomförandet av följande tre
samordnade åtgärder.
11•Utveckling avbasteknik, huvudsakligen med offentligt stöd.
•Tidiga demonstrationer av teknik som utvecklats, genom pilotprojekt och
valideringsaktiviteter där den offentliga sektorn och kommersiella operatörer deltar
tillsammans.
•Utveckling av tillämpningar och tjänster som drivs av marknadshänsyn och användarnas
efterfrågan.
Dessa olika typer av tekniska åtgärder kommer att utvecklas med beaktande av de olika
graderna av deltagande från industrin på olika nivåer samt de små och medelstora företagens
särskilda roll i innovationsprocessen.
Tillträdetillrymden
Tillträde till rymden är ett krav och en faktor som gör det möjligt för Europa att starta projekt
och utveckla tjänster som bygger på rymdtillgångar. Priset måste också förbli rimligt.
Europeiska aktörer som sysslar med uppskjutningstjänster måste bibehålla en
konkurrenskraftig ställning på världsmarknaden för uppskjutningstjänster, som hela tiden är i
snabb förändring.
Det faktum att nya bärraketer dyker upp på den globala scenen gör det nödvändigt med en
kontinuerlig anpassning av det europeiska utbudet. En prioriterad fråga är därför att
upprätthålla konkurrenskraften för Ariane 5, framför allt genom förbättringar av bärraketen
som syftar till att minska kostnaderna för varje enskild uppskjutning. På medellång sikt bör
europeisktillverkade små och medelstora bärfarkoster komplettera de befintliga
uppskjutningstjänsterna. När det gäller förberedelserna inför framtiden bör man i rätt tid
utveckla de nya system som kan krävas för konkurrenskraft på längre sikt samt genomföra
förberedande demonstrationsflygningar. Bibehållandet av en adekvat standard vid den
europeiska rymdhamnen iKourou ären fråga somär oupplösligt förbunden med detta.
Utvecklingen av innovativ teknik, nya fordon och stadier och den därmed förbundna
infrastrukturen på marken kommer även i fortsättningen att behöva offentligt stöd. Villkoret
att det inte får bli för dyrt för Europa gör det också nödvändigt att söka kompletterande
privata investeringar ide falldå investeringarna kange avkastning inomrimlig tid.
4.2. Att förbättra den vetenskapliga kunskapsbasen
Rymdsystemger en unik möjlighet att utforska solsystemet och universum, tillhandahåller ett
kontinuerligt flöde av direkt jämförbara globala data för förståelse av jorden och dess
atmosfär samt ger tillgång till mikrogravitet. Rymdsystemen har stor effekt och
dragningskraft när det gäller utbildning av studenter och forskare inom olika tekniska
områden, och de utgör en väsentlig del av forskarvärldens instrument. Rymdforskningen
bidrar därmed ocksåtillteknisk utveckling, industriellkonkurrenskraft ochutbildning.
Därför ärdet viktigt att man iEuropatarsig an följande viktiga ämnen inomrymdforskningen
ochry m db as eradebi dragti l lf örs tåel s enavkl im atetochv årpl an et.
•Solens egenskaper och dess påverkan på jorden; solsystemets ursprung och utvecklingen
av dess planeter inbegripet vår egen; ursprung och utveckling för stjärnor, solsystem och
planeter som liknar jorden - inbegripet möjligheterna att upptäcka liv på dem; universums
struktur, utveckling ochframtid samt de grundläggande lagar somstyr universum.
12•Undersökning av fenomenet global förändring och alla centrala ämnen inom
geovetenskaperna, som jordens innanmäte, fysiska klimat och geosfär/biosfär samt
atmosfären och havsmiljön och dessa faktorers inverkan på människan. Dessa områden får
allt större betydelse.
Europa har utvecklat kapacitet inom alla rymdområden, inbegripet rymdfärder med
människor. Europa deltar som samarbetspartner i den internationella rymdstationen, som är
ett vettigt alternativ tillatt med egna medel utveckla en komplett mark- och rymdinfrastruktur
för rymdfärder med människor. Man bör nu koncentrera sig på att optimera användningen av
den internationella rymdstationen som europeisk forskningsinfrastruktur för alla delar av
rymdforskningen - särskilt biovetenskap, fysik, tillämpad forskning, teknisk utveckling och
validering - som kraftfulla utbildningsverktyg och för att pröva nästa steg i människans
utforskande avrymden: utforskandet avsolsystemet.
Europeiska rymdbyråns program- Horizons 2000 for Space Science, Living Planet for Space-
based Earth Science – och användningen av den internationella rymdstationen, i synnerhet för
biovetenskaper och fysik, anses vara programmets referensramar för rymdbaserad
forskningsverksamhet i Europa. Verksamheterna drivs av forskare, och medlemsstaterna gör
prioriteringarna på grundval av välorganiserade granskningar av sakkunniga. De framstående
europeiska forskningsinsatserna kan ingå idet europeiska området för forskning, somen följd
av Europaparlamentets åsikt att Europeiska unionen måste anta en mer välbalanserad strategi
för rymden genom att ge ett starkt stöd åt både den vetenskapliga och den praktiska
användningenavrymdforskning.
4.3. Att skörda marknads- och samhällsvinsterna
Det nya, viktiga elementet i strategin rör utnyttjandet av de tekniska utvecklingsmöjligheter
som ligger i rymdverksamheten när det gäller att ta vara på marknadsmöjligheterna och fylla
de nya behovsomuppstår ivårt samhälle.
En optimal kombination av rymdbaserade system och konventionell markbunden
infrastruktur, samt en integrering av framtida rymdbaserade informations- och
kommunikationssystem och -tjänster, skapar nya perspektiv. Sådana framsteg är centrala
tillgångar för varje politisk enhet i den moderna världen som söker säkra en hållbar
utveckling.
För ett effektivt utnyttjande är det nödvändigt att slutanvändarna deltar redan under
planeringsfasen och under hela processen framtill dess att systemen tas i drift. Framgångarna
kommer att vara beroende av en konstruktiv dialog mellan alla berörda parter från offentlig
ochprivat sektorpånationellocheuropeisknivå.
Satellitkommunikation - inbegripet försäljning av satelliter, markstationer och transpondertid,
kommunikationstjänster samt upphandling av uppskjutningar - utgör den största enskilda
källantill intäkter inomdenkommersiella rymdsektorn. Det finns goda utsikter till avkastning
på investerat kapital, och detta innebär att industrin och de privata investerarna kan förväntas
se möjligheterna och göra strategiska val. För andra satellittillämpningar med begränsade
utsikter till avkastning, eller där sådana endast finns på mycket långt sikt, krävs initiativ från
politiskt håll för att samla den existerande men spridda efterfrågan. Här måste de offentliga
myndigheterna ta ledningenochse tillatt deneuropeiska industrinengagerar sig.
13Meteorologins utveckling är ett konkret exempel på ett sådant tillvägagångssätt. För
väderleksprognostjänster har satelliterna en etablerad roll. Eumetsat står för det europeiska
bidraget, ochdet är ensant globaltjänst för tillhandahållande avdata.
Galileoprojektet, som för närvarande är i sin definitionsfas, är ett exempel på ett konkret
projekt som bör ge Europa ett civilt globalt system för satellitnavigation. Europa måste nu
utveckla en samordnad strategi för observationsbehov, och man börjar skissera ett initiativ för
Global övervakning av miljö och säkerhet (GMES). Detta initiativ omfattar aspekter som rör
global miljö och civilförsvar, samtidigt som det erbjuder möjligheter att uppfylla krav som
ingår iEU:s gemensamma utrikes- ochförsvarspolitik.
4.3.1. Satellitkommunikation
Det finns nu ett antal starka och framgångsrika operatörer inom EU inom sektorn för
telekommunikation och informationsteknik, som omfattar ett antal fasta och mobila
tillämpningar samt rundradiotillämpningar, har industrin tagit på sig att kartlägga och
definiera kommersiella marknadsmöjligheter iutvecklingenavrymdbaserad infrastruktur.
Operatörer och industrikan idag bygga vidare på den ställning de fått genomatt arbeta aktivt
med att förbereda de system som behövs för att konkurrera på de nya marknader som öppnas
genom den mycket snabba ökningen av antalet Internetbaserade tillämpningar. Denna
utveckling kommer att ge bredbandstillgång till Internet och interaktiva tjänster genom
förbättradesystemförsatellitsändning.
Satellitsektorns framgångar vilar emellertid på bräcklig grund. Efter den starka
konsolideringsvåg som rymdindustrin under det senaste decenniet upplevt i hela världen,
finns det endast kvar en handfull satellittillverkare som är aktiva och klarar att leverera
kompletta nyckelfärdiga system. För satellitoperatörerna är urvalet av leverantörer därmed
begränsat, och när det gäller ordningar för exporttillstånd kan det också påverkas av politiska
beslut som fattas utanför Europa. I detta sammanhang krävs det en stark europeisk industri
omenhållbar konkurrens skallkunna skapas på denkommersiella marknaden - vilket isin tur
kräver att ett tydligt europeiskt åtagande görs å alla aktörers vägnar om att rationalisera
FoTU-verksamheten inomdettaområde.
Även om satellitkommunikation har en kommersiell marknadsinriktning bör Europa fortsätta
att främja utvecklingen av tillämpningar i efterföljande led. EU:s sociala/gemensamma politik
(utbildning, hälsa, regionalutveckling, samarbete med tredje land, e-Europe) kan vara en ram
inomvilkensatellitkommunikationaktivt kanbidra tilluppnående av målen.
Satellitkommunikationen är utsatt för en knivskarp konkurrens från markbundna tjänster när
det gäller kommersiella tillämpningar. Även om den fullständiga liberaliseringen av
telemarknaden inom EU har skapat möjligheter för användning av alternativ teknik så är
satellitsystementillsin naturtransnationella och förutsätter att det finns en starkt hamoniserad
europeisk tillståndsordning för att rättsliga incitament skall ge positiva effekter. Det kan alltså
finnas ett behov av en harmoniserad europeisk strategi för att definiera vilken roll och plats
satellitkommunikationstjänsterna skall ha jämfört med den markbundna nätinfrastrukturen.
Kommissionens initiativ till en förbättrad ram för spektrumpolitiken i Europa bör betraktas
somett stegidenna riktning9.
9Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska
gemenskapen, KOM(2000) 407, 12.7.2000.
14Dessutom finns det ett behov av att övervaka det fullständiga genomförandet av
Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om grundläggande telekommunikationstjänster
(inbegripet referensdokumentet om dessa tjänster). I kommande förhandlingar - som
exempelvis GATS 2000 - kommer det finnas möjligheter att få fram fler åtaganden om
satellittjänster och att uppmana tredje land att undanröja existerande undantag för mest
gynnad nationinomdessaområden.
På gemenskapsnivå ger satellithandlingsplanen10, som genomförs i nära samarbete med
operatöreravsatellitkommunikation, enramfördessaochandra frågor .
4.3.2. GALILEO
Tack vare de erfarenheter som gjorts med EGNOS 11när det gäller utveckling av ett system
för utbyggnad av GPS och GLONASS har man i Europa insett betydelsen av ett globalt
systemför satellitnavigering somutvecklas somett civilt system. Därför har Galileoprojektets
definitionsfas inletts.
Galileo har en avgörande betydelse för skapandet av ett integrerat europeiskt system, som
säkerställer lämplig prestanda och ett ekonomiskt värde inom olika områden, t.ex. transport,
tidmätning, energi och telekommunikation. Galileo kommer att användas inom alla
transportsätt för tillämpningar som rör navigering, trafikledning och förvaltning av
vagnparker, spårning, övervakning, nödtjänster och infomobilitet. Galileo har bättre prestanda
än dagens system genom överlägsna tekniska och operativa parametrar, och detta är en stor
fördel. Galileo kommer att ge Europa en ledande ställning när det gäller säkerhetskänsliga
tillämpningar ochtelematikinfrastruktur.
Galileo för samman den starka politiska vilja och det ekonomiska engagemang som finns i
Europa. Projektet ger en möjlighet att mobilisera den privata sektorn genom offentlig-privata
partnerskap och kombinera kommissionens politiska och lagstiftningsmässiga roll,
Europeiska rymdbyråns tekniska kapacitet och kunskaper om program samt rymdindustrins
och tjänsteleverantörernas engagemang. Den uppgift som ligger framför oss är att göra detta
ekonomiskt ochstrategiskt hållbart iett internationellt sammanhang.
Om definitionsfasen skall kunna slutföras med framgång måste det inrättas ett enda offentligt
organ som kan sköta de organisatoriska aspekterna. Dessutom kommer en organisatorisk och
institutionell ram för Galileoprojektets offentlig-privata partnerskap att upprättas och få en
sådan utformning att den offentliga och den privata sektorns funktioner har utrymme att
utvecklas efter hand för att skydda de egna intressena. Denna ram förväntas knyta samman
den offentliga sektorn, privata investerare och användare så att en ekonomiskt livskraftig
infrastruktur kangaranteras samtidigt somenskyddad tjänst kan levereras tillkonsumenterna.
Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt internationellt samarbete, i synnerhet
möjligheterna till ett samarbete med Ryska federationen, som kan bidra med frekvensdelning
och omfattande expertis inomdetta område. Likaså har USA mycket att erbjuda när det gäller
samarbete om frekvensdelning, erfarenhet, standardisering och stimulerande konkurrens.
10Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och
regionkommittén - EU:s handlingsplan: Satellitkommunikation i informationssamhället, KOM(97) 91 slutlig,5.3.1997.
11EGNOS: the European GeostationaryNavigation OverlaySystem.
15Flera andra länder har uttryckt intresse för att delta i Galileoprojektet, ett öppet system inom
eneuropeisk ram.
Somcivil infrastruktur ger Galileo upphov till säkerhetsfrågor förbundna med upprättandet av
ett globalt system för satellitnavigering som skall vara tillgängligt för hela världen. Dessa
frågorkommerattbehandlasunderdefinitions-ochvalideringsfasen.
4.3.3. Övervakning av miljö och säkerhet
Under det senaste årtiondet har Europa visat sitt ledarskap inom områdena miljö och hållbar
utveckling. Riokonferensens tioårsjubileum närmar sig, och nu är gemenskapen inriktad12på
att fastställa en strategi som integrerar begreppet hållbar utveckling med EU:s politik för
samtliga områden. Samtidigt har den ökade betydelsen av EU:s gemensamma utrikes- och
säkerhetspolitik lett till en fokusering på samspelet mellan miljöpolitikens mänskliga
dimension och det breda spektrum av frågor som rör Europas säkerhet, både i ett geopolitiskt
sammanhang ochnär det gäller de enskilda medborgarnas välstånd.
"Miljö och säkerhet" berör ett stort antal politiska frågor och ett spektrum av miljöeffekter,
både på europeisk ochglobal nivå, sombör hanteras genomsamarbete inomen integrerad och
sammanhållen ram. Det ökade ansvar som ett större Europa kommer att få i ett globalt
sammanhang kommer att skapa ett behov av att utveckla en oberoende kapacitet för stöd till
regional miljö- och säkerhetspolitik. Europa kan då bygga vidare på de erfarenheter som
gjorts i olika sammanhang för att utarbeta en strukturerad strategi för insamling, analys och
spridning av data. En annan fråga rör fastställandet av en strategi för sammanhållen
informationsverksamhet och förvaltning.
Genom rymdbaserad information får man en gedigen grund till utveckling av övervakning av
både miljö-ochsäkerhetsproblemochstödtillanalys avenskilda frågor ochderas förhållande
till varandra. Definitionsfaserna har även inletts för ett antal initiativ till konkurrerande och
kompletterande rymdsystem som skulle kunna konfigureras till att tillhandahålla
övervaknings- och informationstjänster.
Ett initiativ för Global övervakning av miljö och säkerhet (GMES) bör möjliggöra en
sammankoppling av Europas politiska krav, å ena sidan, och den avancerade tekniska och
operativa kapacitet som observationssatelliter tillhandahåller, å andra sidan. Definitionen av
de europeiska kraven på miljö- och säkerhetsinformation inom den bredare ramen av GMES
kan ge starka politiska impulser till att rationalisera satellitinitiativ och projekt i Europa som
genomförs av Europeiska rymdbyrån eller på nationell eller bilateral nivå. Samtidigt blir det
nödvändigt att kartlägga klyftor och mobilsera resurser för nya initiativ kopplade till
användningen av rymdbaserad information och inleda en rörelse mot en effektiv samordning
och en övergripande, sammanhållen handlingsplan.
Den förberedande verksamheten inomGMES har fört samman företrädare för kommissionen,
Europeiska rymdbyrån, de nationella rymdbyråerna, Eumetsat och industrin i syfte att
upprätta en grund för en oberoende tillgång till rymdbaserad information. Detta kan endast
åstadkommas genomsamarbete mellansamtliga europeiska aktörer ochmed beaktande av
12Europeiska rådets slustatser om miljö och hållbar utveckling, Europeiska rådet i Helsingfors, den 10-
11december 1999.
16•politiska aspekter, som grundas på miljö-, säkerhets- och forskningspolitik, men som även
påverkas av EU:s politik för utvidgning, yttre förbindelser, humanitärt stöd och utveckling
itredj eland,
•tekniska aspekter, sombl.a. omfattar engemensam syn på frågor kopplade till kartläggning
av informationsprodukter om miljön, insamling av rymdbaserade data, behandling och
distribuering av information samt säkerställande av den satellitinfrastruktur som behövs,
och
•institutionella och organisatoriska aspekter för att undersöka hur uppgifterna kan fördelas
mellan aktörer iEuropa och på den internationella scenen, inbegripet ekonomiska aspekter
somrör demöjligheter somfinns ioffentlig-privata partnerskap.
Tre konkreta teman för att initiera de praktiska aspekterna av utvecklingen av ett sådant
initiativhar identifierats, nämligen
•globalförändring,
•påfrestningar på miljön, och
•naturkatastrofer ochstörreolyckor orsakade av människan.
Ramen innefattar både det informationsbehov som övergripande tematiska frågor (t.ex.
vatten) ger upphov till och politiska hänsynstaganden (t.ex. säkerhet när det gäller de
europeiska medborgarnasallmänna intressen).
Frågans komplexitet gör att det behövs ett konkret initiativ, som bygger på den förberedande
verksamheten, för att föra samman alla aktörer för att se till att det i Europa utvecklas en
sammanhållen strategi för rymdbaserad observation. I inledningsskedet bör denna
samarbetsinsats resultera i ett informationsmaterial och en övergripande översyn över initiativ
som rör rymdsystem. Man bör också undersöka frågan om en gemensam mekanism för data
ochinformation.
Dessa åtgärder bör erhålla fullt stöd genom kommissionens och Europeiska rymdbyråns
existerande program och genomföras med aktivt deltagande från medlemsstaternas sida. De
bör snabbt resultera ikonkreta förslag somett led ieneuropeisk handlingsplan.
4.3.4. Aspekter som rör den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken
Europeiska rådet i Helsingfors var ett viktigt steg på vägen mot utvecklingen av en ny
gemensam europeisk säkerhets- och försvarspolitik. Upprättandet av en styrka under EU:s
politiska ansvar för särskilt brådskande insatser har lett till skapandet av nya strukturer för
beslutsfattande ochkräver enoptimering avEuropas underrättelseförmåga.
För att uppfylla målen för den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken bör
EU kunna utnyttja en mängd militära (genom VEU) och civila (genom EU) kanaler för
underrättelseverksamhet och krishantering. Utnyttjandet av möjligheter till dubbel
användning och konsolideringen av medlemsstaternas planer på satelliter för kommunikation,
underrättelseverksamhet och observation kan ge stora fördelar. Genom att upprätta en
fokuserad ram för samordning av relevanta forsknings- och utbildningsinsatser, som grundas
på den politiska strategin, kan GMES bidra till att ge Europa en sammanhållen global
kapacitet förobservationochövervakning.
17I och med den kommande integreringen av VEU kommer dess satellitcenter att överföras till
Europeiska unionen. Det kommer att bli en verklig tillgång om centret behåller sina dubbla
uppgifter och sin kapacitet för civila tjänster. Centret kan också på begäran utföra nya
uppgifter och delta i äkta underrättelseverksamhet i syfte att t illämpa de rymdrelaterade
aspekterna av den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken på grundval av
arrangemang somåterstår att definiera.
5. G ENOMFÖRANDE
5.1. Samarbete
Under åren har Europeiska rymdbyrån, somregleras genomsin konvention, allt mer utvecklat
sin relation till Europeiska kommissionen. Byrån samarbetar nu med kommissionen om en
europeisk strategi för rymden och håller på att bliEuropas rymdbyrå i en bredare bemärkelse.
Detta omfattar en socioekonomisk dimension som kommer att tvinga den att ta på sig
ytterligare uppgifter.
Det är därför nödvändigt att kommissionen och Europeiska rymdbyrån utvecklar en lämplig
operativramför samarbeteomgenomförandet av denna strategi. Det finns helt klart ett behov
av formella band mellan EU och Europeiska rymdbyrån, som skulle möjliggöra ett
okomplicerat praktiskt genomförande av gemensam verksamhet. Även om ad hoc-lösningar
(trepartsavtalet13och det gemensamma programkontoret för Galileo14) möjliggör
gemensamma projekt bör man hitta en mer hållbar lösning för genomförandet av en
gemensameuropeisk strategi.
I dag omfattar den europeiska strategin för rymden två projekt som skiljer sig från
traditionella rymdprojekt: det globala satellitnavigeringssystemet Galileo och en infrastruktur
för insamling och behandling av information för Global övervakning av miljö och säkerhet.
Det är viktigt att bevara och anpassa den flexibilitet och kunskap som Europeiska rymdbyrån
besitter när det gäller rymdverksamhet, men genomförandet av dessa projekt gör det
nödvändigt för byrånattta påsig ytterligare uppgifter.
Bl.a. handlar det omförmåganatt hantera ett europeiskt initiativ som finansieras av flera olika
källor och genomförs inom olika ramar och under olika institutionella villkor. De
gemensamma målenkommer självklart att förutsätta att entydlig operativ ramupprättas så att
Europeiska rymdbyrån, vid sidan om sin verksamhet som medlemsstaternas rymdbyrå, kan
agera som genomförandeorgan för utveckling och upphandling av rymdsegment och
marksegment förbundna med sådana initiativ. Kommissionen och Europeiska rymdbyrån är
beredda att inleda ett nytt operativt förhållande för att inom sina respektive
kompetensområden samarbeta om genomförandet av denna strategi. Därför avser
kommissionen och Europeiska rymdbyråns exekutiva organ att tillsammans fortsätta att
13Ett formellt avtal på grundval av f.d. artikel 228 i EG-fördraget slöts den 18 juni 1998 mellan Europeiska
gemenskapen, Europeiska rymdbyrån och Eurocontrol om utveckling av det europeiska bidraget till ett globaltsystem för satellitnavigering (GNSS) (rådets beslut, 18.6.1998, EGT L 194, 10.7.98, s. 15). Detta möjliggjordeen sammanställning av de olika bidragen med tankepå ett enda europeiskt program.
14Programkontoret för Galileo utgör en tillfällig struktur som syftar till att konsolidera resultaten från de olika
industriverksamheter som krävs för definitionen av Galileo. Det upprättades gemensamt av kommissionen ochEuropeiskarymdbyrånsexekutiva organ den 4maj2000.
18utveckla strategin för rymden, övervaka dess genomförande och årligen ge ut en gemensam
rapport omrymden.
Av denna anledning kommer kommissionen och Europeiska rymdbyråns exekutiva organ att
inrätta en gemensam arbetsgrupp. Arbetsgruppen kommer bland annat att främja
överväganden om att eventuellt skapa en enhetlig miljö som gör det möjligt för
medlemsstaterna att regelbundet granska strategin och dess genomförande, för att före nästa
års utgång kunna föreslå permanenta arrangemang för detta. Den kommer dessutom att
utarbeta förslag till ramar för förvaltningen av gemensamma projekt och skissera en
sammanhängande strategiför kandidatländerna.
Påteknisk nivå har Europeiska rymdbyråns och de nationella rymdbyråernas forskningscenter
ochtekniska center ennyckelroll för genomförandet av strategin. Dessa center har bidragit till
de europeiska framgångarna i rymden och där finns den erfarenhet och de kunskaper som
möjliggör en optimal användning av de europeiska resurserna. Detta kommer att ha en
avgörande betydelse vid fastställandet av formerna för samarbete och samordning samt
fördelningenavarbetet med rymdprogrammen.
Utvecklingen av Europeiska rymdbyråns nya roll kommer att gagnas av upprättandet av mer
intima band mellan rymdbyråerna när det gäller deras förmåga att utarbeta och genomföra
rymdprogram. Denna nya förbindelse är föremål för diskussioner mellan Europeiska
rymdbyrånochde nationella rymdbyråerna.
Ett viktigt steg är det beslut som Europeiska rymdbyråns råd fattat om att verka för ett nät av
tekniska center för att öka effektiviteten hos rymdforskningscentren i Europa. Den
progressiva strategin illustreras av att två pilotnät av center startas år 2000 (för
flygoperationer ochöversyn av projekt). Målet är att de tekniska centrens samtliga funktioner
skall vara integrerade ilämpliga nät senast 2003.
Omolika verksamheter och ansvarsområden fördelas på rätt sätt mellan olika center kommer
det att möjliggöra ett fruktbart och dynamiskt kunskapsutbyte och en optimal användning av
resurser, utrustning och anläggningar i Europa. Detta tillvägagångssätt är särskilt viktigt för
den framtida utvecklingen av Galileo och GMES. Inom ramen för initiativet "Mot ett
europeiskt område för forskning" kan kommissionen när så är lämpligt spela en aktiv roll och
understödja skapandet och genomförandet av nät som omfattar projekt och initiativ inom
ramen för EU.
5.2. Industriella aspekter
Rymdindustrin är en strategisk tillgång för Europa och därför krävs en politisk strategi. Den
europeiska rymdindustrin håller på att konsolideras genom skapandet av stora rymdbolag för
att möta utmaningen från USA:s industriella jättar inom denna sektor, och därigenom
bekräftas behovet avatt skapa enenhetlig europeisk strategiför rymden.
Det är viktigt att man samtidigt med den pågående utvecklingen från uppbyggnad till
konsolidering av industriell kapacitet, som är nödvändig för framgång i den globala
konkurrensen, upprättar en fortlöpande dialog mellan beslutsfattare och industri inom
befintliga forumsomanvänts med framgång.
Denna dialog bör öka medvetenheten om industrins prioriteringar och bekymmer samtidigt
som den bidrar till att säkerställa en lämplig balans mellan de olika intressen som innehas avsystemintegrerare, operatörer, stora leverantörer, små och medelstora företag och
19mervärdesindustri i efterföljande led. I detta sammanhang har politiken inom många olika
områden, t.ex. konkurrensreglerna, direkt relevans.
De små och medelstora företagen måste uppmärksammas särskilt, eftersom de har en central
betydelse när det gäller innovationer. Den lågkostnadsstruktur och marknadsorientering som
de har är nödvändig om man snabbt skall kunna utnyttja marknadsmöjligheterna och
konkurrera på ett effektivt sätt. De skulle kunna gynnas av en samordnad åtgärd mellan
Europeiska rymdbyråns program för tekniköverföring och gemenskapens
innovationsprogram.
Finansieringen från flera olika källor innebär att man måste fastställa upphandlingsprinciper
för att säkerställa att källornas regler följs och att de övergripande förfarandena är
konsekventa och sammanhängande.
Offentlig-privata partnerskap som ett led i enindustripolitisk strategi
Det faktum att möjligheterna att få tillbaka investeringar i rymden har ökat skapar en ökad
efterfrågan på privata investeringar i rymdrelaterade projekt, framför allt när det gäller
utvecklingsfasenochdenoperativa fasen.
I det hänseendet utgör offentlig-privata partnerskap en modell som kan bidra till att engagera
både den offentliga sektorn och hela den industriella kedjan i ett operativt projekt. Galileo är
Europas pionjärexempel, och på grundval av det kan liknande konstruktioner utvecklas för
informationssystemochtjänster sombygger på observationssatelliter isamband med GMES.
Arrangemangen för offentlig-privata partnerskap för projekt avseende användning av stora
infrastrukturer som bygger på satellittillämpningar sträcker sig betydligt längre än till de
finansiella åtagandena. Partnerskapen rör själva etableringen av både den tekniska och den
politiska basen för projekten. Ett engagemang från offentligt håll kan inbegripa en anpassning
av regelverket som gör det möjligt för investerare och samarbetspartner från industrin att få
avkastning på investerat kapital (t.ex. kan den signalkryptering som krävs för en
kraftfull/garanterad signal motivera en avgiftsmekanism för kommersiell användning av
systemet).
5.3. Internationella aspekter
Rymdverksamheten har en global dimension och utvecklas i ett sammanhang med en mängd
internationella frågor,t.ex. följande:
•Samarbetsprojekt somrör vetenskapliga rymdexpeditioner.
•Olika aspekter av internationell handel ("konkurrens på lika villkor") och marknadstillträde
genom regleringsmiljön (WTO, exportkontroll, licenser, ITU:s fördelning av frekvenser
och utrymme iomloppsbanor).
•Samordning avEuropas ståndpunkter när det gäller USA.
Europa måste uppträda sammanhållet gentemot tredje land. Europeiska unionen
tillhandahåller enpolitisk ramför samarbetsåtgärder,t.ex. för strategiska åtgärder somGalileo
och så småningom GMES. Detta fungerar redan inom flera andra områden av europeisk
verksamhet, t.ex. harmoniseringenavtelekommunikationer.
20Kanadas associering tillEuropeiska rymdbyrån, EU:s och Rysslands dialog om rymden15,d e t
långvariga samarbetet med USA om rymdforskning och den internationella rymdstationen är
några specifika exempel på särskilda relationer med tredje land som måste beaktas när man
avgör det effektivaste sättet att innefattarymden iEU-politiken för internationellt samarbete.
15Enligtartikel67iavtalet ompartnerskapoch samarbetemedEU-stöd tillFoTUinomrymdområdeti Ryssland
via ISTC (International Science and TechnologyCenter), fastställt genom ett avtal undertecknat den 27.11.92 avEU, J RF, US. Seäven rådets förordning (EEG) 3955/92 (EGT L 409, 31.12.92) och Euratoms förordning EEG-2053/93(EGTL187, 29.7.93, s. 11).
21FINANSIERINGSÖVERSIKT
1. Å TGÄRDENSBETECKNING
Kommissionens meddelande: "Europaochrymden: ett nytt kapitelinleds".
2. B ERÖRDABUDGETPOSTER
B6-1, B6-2 särskilt FoTU-program inom ramen för GFC (medel för personal och
EG-medel).
3. R ÄTTSLIGGRUND
Rådets beslut 1999/174/EG av den 25 januari 1999 (om ett särskilt program för
forskning, teknisk utveckling, inbegripet demonstration, som skall genomföras av
Gemensamma forskningscentrat (GFC) genomdirekta åtgärder).
4. B ESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN
4.1 Allmänt mål
I meddelandet föreslås en strategi för rymden som strukturerats kring följande tre
mål:
1.- Att stärka rymdverksamhetens grund genom att bibehålla en oberoende tillgång
tillrymdenett rimligt pris ochsäkerställa en bred teknisk bas.
2.- Att förbättra den vetenskapliga kunskapsbasen för att öka förståelsen av jorden
ochdessatmosfär, solsystemetochuniversum.
3.- Att skörda de samhälls- och marknadsvinster som kan uppnås genom ett
efterfrågestyrt utnyttjandeavrymdsektornstekniskakapacitet.
De nationella och europeiska rymdbyråerna arbetar framgångsrikt med att uppfylla
de första två målen. Det nya i denna strategi är det tredje målet, som innebär att en
EU-dimension för första gången införs när det gäller rymden, med EU-politiken som
endrivande kraft.
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller
förlängning
Detta meddelande syftar till inrättandet av en gemensam arbetsgrupp med
Europeiska rymdbyrån. Denna arbetsgrupp bör lägga fram sina slutsatser före
december 2001.
225. K LASSIFICERING AV UTGIFTER OCHINKOMSTER
5.1 Obligatoriska/Icke-obligatoriska utgifter
5.2 Differentierade anslag/Icke-differentierade anslag
5.3 Typ av inkomstersomavses
6. T YP AV UTGIFTER OCHINKOMSTER
Medelför atttäcka kostnaderna för personalsomskallutföra GFC-verksamhet.
7. B UDGETKONSEKVENSER
7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda
kostnaderna och den totala kostnaden)
Arbetsgruppen kommer att utnyttja de befintliga personalresurserna vid GFC:s enhet
för samordning av rymdverksamhet (1A, 1B, 1C och 3 END) och ingen ytterligare
personalkommer att krävas. Enhetens uppgifter liknar i hög grad de som föreslås, så
den kommer endast att bredda sin verksamhet. Europeiska rymdbyrån kommer att
täcka deltagandet med egna resurser.
7.2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar
Åtagandebemyndiganden imiljoner euro (löpande priser)
Fördelning 2000 2001 2002 Totalt
Personalkostnader pm pm pm pm
Tjänsteresor pm 60 pm 60
Undersökningar pm 100 pm 100
Totalt pm 160 pm 160
Den årliga fördelningen av medel är preliminär och kommer att bero på hur
arbetsgruppenutvecklas. Arbetet bör inledas islutet avdecember.
8. B ESTÄMMELSEROM BEDRÄGERIBEKÄMPNING
De bestämmelser om bedrägeribekämpning som ingår i vart och ett av de instrument
somföreslås för finansiering avde olika åtgärderna kommer att gälla. Några exempel
är inspektioner, rapporter, uppföljning ochutvärdering.
239. A NALYSAVKOSTNADSEFFEKTIVITET
9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp
Kommissionen avser att aktivt delta i genomförandet av strategin genom att göra
följande:
•Skapa rätt politiska och regleringsmässiga villkor för rymdverksamhet, som är
förenliga med gemenskapens politik ochstärker denna.
•Fungera somkatalysator för gemensamma forsknings- och utvecklingsinsatser för
alla aktörer ienlighet med målen för ett europeiskt område för forskning.
•Samla alla aktörer och kompetenser kring gemensamma politiska mål i projekt av
intresse för hela Europa. Denna roll får sitt konkreta uttryck i initiativ med en
gemenskapsdimension, som Galileo och så småningom en kapacitet för global
övervakning av miljö ochsäkerhet.
Kommissionen är beredd att upprätta en ny typ av operativt band till Europeiska
rymdbyrån för ett arbeta tillsammans inom sina kompetensområden för
genomförandet av denna strategi. Därför avser kommissionen och Europeiska
rymdbyråns exekutiva organ att fortsätta att gemensamt utveckla strategin och
årligenutarbeta engemensamrapport omrymden.
Därför kommer kommissionen och Europeiska rymdbyråns exekutiva organ att
inrättaengemensamarbetsgrupp. Arbetsgruppenkommer också, bland annat, att titta
på möjligheterna att skapa en enhetlig ram för en regelbunden översyn av strategin
och dess genomförande av medlemsstaterna, för att sedan föreslå ett permanent
system före utgången av nästa år. Dessutom kommer den att utarbeta förslag till
ramar för förvaltningen av gemensamma projekt och utarbeta en sammanhållen
strategimedhänsyntillkandidatländerna.
9.2 Skäl föråtgärden
År 1999 uppmanade EU:s ministrar Europeiska kommissionen och Europeiska
rymdbyråns exekutiva organ att utarbeta en sammanhållen europeisk strategi för
rymden. Europaparlamentet välkomnade detta initiativ och betonade vikten av att för
första gången införa en gemenskapsdimension i Europas politiska strategi för
rymden.
Europeiska unionens ochEuropeiska rymdbyråns råd på ministernivå utgjorde en bas
för gemensamt samråd mellan alla intresserade berörda parter och detta gjorde det
möjligt att utarbeta ett övergripande dokument med en rymdstrategi som alla
europeiska stater kan stödja, oavsett om de är medlemmar i Europeiska rymdbyrån
eller EU.
Delar av vårt samhälle har i hög grad blivit beroende av användningen av satelliter
ochrymdbaserad teknik. Enautonomochkonkurrenskraftig förmåga att utveckla och
förvalta rymdbaserad infrastrukturoch samla in och använda information från sådana
system är en allt viktigare tillgång för en union, som håller på att utvidgas och
integreras ytterligare samtidigt somdenglobalt sett fått störrepolitisk vikt.
24Rymdbaserad information kommer att vara en viktig framgångsfaktor i
morgondagens kunskapsbaserade ekonomi. Inom den offentliga sektorn på EU-nivå
kommer sådan information förmodligen att få ökad betydelse för EU:s politiska
strategier inom många olika områden, t.ex. miljö, transporter, telekommunikation,
kultur, forskning, jordbruk, fiske, regionalutveckling och internationella relationer.
De framväxande nya marknaderna för satelliter och särskilt för följdverksamheter
och användarutrustning ökar möjligheterna att generera intäkter. Både utvecklingen
av dessa marknader och den europeiska industrins ställning på dem är beroende av
regelverk och tillgång till lämplig rymdinfrastruktur. I den globala konkurrensen
skulle industrinvid utvecklingenochregleringenavdessa marknader gagnas av EU:s
politiska ochekonomiska tyngd.
Rymden har en säkerhetsdimension som på gemenskapsnivå hittills endast hanterats
inom ramen för Västeuropeiska unionen (VEU). VEU:s kommande integrering med
EU och de nya åtgärder som vidtogs vid Europeiska rådets möte i Helsingfors mot
utvecklingen av en gemensam europeisk säkerhets- och försvarspolitik föranleder
Europeiska unionen att ta hänsyn till rymdkapaciteten, exempelvis när beslut skall
fattas som gäller planering och övervakning av Petersberguppdragen (förebyggande
avkonflikterochkrishantering).
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden
Verksamhetenkommer att uppföljas ochutvärderas på grundvalav följande kriterier:
– En årlig rapport om genomförandet av strategin tillsammans med Europeiska
rymdbyrån.
– Förslag till en permanent enhetlig ram för en regelbunden översyn av strategin
ochdess genomförande av medlemsstaterna.
Den organisatoriska struktur som föreslås är utformad för att säkerställa en
kostnadseffektiv förvaltning av projektet, inbegripet en effektiv uppföljning och
utvärdering.
– Somresultatindikatorerharvalts
*output-indikatorer(mått påanvända resurser), och
* effektindikatorer (mått på prestationerna iförhållande till målen).
– Detaljer och intervallför de planerade utvärderingarna.
– Bedömning av de uppnådda resultaten (om verksamheten skall förlängas eller
förnyas).
10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER ( DELAAVSNITTIIII BUDGETEN )
Ejtillämplig. Det kommer inte att finnas några utgifter inomramen för del A i b udgeten.