GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 47/98 antagen av rådet den 24 juli 1998 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr . . ./98/EG av den . . . om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" för åren 2005 till 2019 (98/C 285/02)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 128 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Regionskommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 189b i fördraget (3), och

av följande skäl:

(1) Europa har genom hela sin historia varit säte för ett utomordentligt rikt och mångsidigt kulturliv. Städerna har spelat en mycket viktig roll för de europeiska kulturernas utveckling och betydelse.

(2) Gemenskapen har genom fördragets artikel 128 givits befogenheter på det kulturella området. Alla gemenskapsaktiviteter för att främja kulturaktiviteter bör därför vila på denna rättsliga grund, i enlighet med de mål och medel som anges för gemenskapen i fördraget.

(3) Den 13 juni 1985 antog kulturministrarna, församlade i rådet, en resolution om att varje år arrangera evenemanget "Europeisk kulturstad" (4), vars huvudsyfte var att uppmärksamma den europeiska allmänheten på särskilda kulturella aspekter hos staden, området eller landet i fråga, och gemenskapen har tillhandahållit ekonomiskt stöd för detta evenemang.

(4) Den undersökning som har genomförts av de resultat som de europeiska kulturstäderna har uppnått visar att evenemanget har en positiv verkan när det gäller uppmärksamhet i medierna, utveckling av kultur och turism och invånarnas insikt om betydelsen av att deras stad har blivit vald.

(5) De positiva effekterna har emellertid inte alltid givit resultat som varat längre än projektet som sådant. Även om de offentliga beslutsfattarna i de utvalda städerna har befogenhet att besluta om innehållet i sitt projekt, bör de uppmärksammas på att det är nödvändigt att integrera det kulturella projektet i en dynamisk process på medellång sikt.

(6) Detta initiativ är viktigt både för att stärka den lokala och regionala identiteten och för att främja den europeiska integrationen.

(7) Under de diskussioner som föregick dess yttrande av den 7 april 1995 (5) om Kalejdoskop-programmet, upprättat genom beslut nr 719/96/EG (6) begärde Europaparlamentet att kommissionen, på grundval av artikel 128 i fördraget, skall lägga fram ett särskilt program för evenemanget "Europeisk kulturstad" efter år 2000.

(8) Kulturstadsevenemangets vikt och inverkan gör att ett turordningssystem för utnämning behöver skapas som garanterar att varje medlemsstat regelbundet får en av sina städer vald. Det bästa sättet att uppnå ett förutsägbart och konsekvent turordningssystem som är öppet för insyn är att fatta ett enda beslut där ordningen för när medlemsstaterna skall hålla evenemanget fastställs.

(9) Det är lämpligt att rådet utser kulturhuvudstäderna med tanke på det stora symbolvärde utnämningen har i medlemsstaterna.

(10) Varje gemenskapsinitiativ som främjar "Europeisk kulturstad" måste uppfylla på förhand uppställda mål och använda sig av de medel som anges i fördraget.

(11) Hittills har gemenskapens bidrag till evenemangen "Europeisk kulturstad" och "Europeisk kulturmånad" lämnats inom ramen för Kalejdoskop-programmet, som kommer att upphöra att gälla 1998.

(12) Den 22 september 1997 antog rådet ett beslut om den europeiska kulturella verksamhetens framtid (7) där man med stöd av artikel 152 i fördraget uppmanade kommissionen att senast i maj 1998 lägga fram förslag för att inrätta ett enda program på kulturområdet, vilket kommer att inbegripa en åtgärd avseende "Europeisk kulturhuvudstad", jämte finansieringsbestämmelser.

(13) Kommissionen har för Europaparlamentet och rådet lagt fram ett meddelande om Europeiska gemenskapens första ramprogram till stöd för kulturen, med ett förslag till beslut om att inrätta ett enda finansierings- och programplaneringsinstrument för kulturellt samarbete.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En gemenskapsåtgärd kallad "Europeisk kulturhuvudstad" skall inrättas. Dess mål skall vara att framhäva de europeiska kulturernas rikedom och mångfald och deras gemensamma drag samt bidra till att Europas medborgare får ökad kunskap om varandra.

Artikel 2

Varje medlemsstat får i tur och ordning enligt bilaga I nominera en stad till europeisk kulturhuvudstad. Varje sådan nominering skall anmälas till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén senast fyra år innan evenemanget i fråga skall börja.

Utan att det påverkar de berörda medlemsstaternas möjlighet att gemensamt komma överens om ändringar av den kronologiska ordningen som anges i bilaga I skall rådet, på rekommendation från kommissionen, officiellt utse varje stad till europeisk kulturhuvudstad för det år då den har nominerats.

Artikel 3

Europeiska tredje länder får delta i denna åtgärd. Varje sådant land får nominera en stad till europeisk kulturhuvudstad och bör underrätta Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén om nomineringen. Rådet skall enhälligt, på rekommendation av kommissionen, officiellt utse en av dessa nominerade städer till europeisk kulturhuvudstad för varje år och därvid ha i åtanke att en förberedelseperiod på fyra år är önskvärd.

Artikel 4

Varje stad som utses bör ordna ett program med kulturevenemang som framhäver både stadens egen kultur och kulturarv och dess plats i det gemensamma kulturarvet och som engagerar personer inbegripna i kulturaktiviteter från andra europeiska länder i syfte att upprätta ett varaktigt samarbete. Ett sådant program bör i princip pågå i ett år, men undantagsvis får de städer som utses välja en kortare period. Städerna får välja om de vill ta med den omgivande regionen i sitt program. Programmen i de städer som utses under samma år bör ha ett visst samband.

Artikel 5

För att säkerställa åtgärdens kulturella värde bör följande beaktas:

- Städerna bör i så hög grad som möjligt ta hänsyn till förteckningen över kriterier för planering och utvärdering i bilaga II när de planerar sitt program.

- De städer som utses bör lämna in en sammanfattning av sitt program till Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén senast sex månader innan evenemanget skall börja.

- Kommissionen bör i sin utvärdering av varje stads program även ta hänsyn till kriterierna som avses i den första strecksatsen.

Kommissionen skall inrätta en vägledande panel bestående av personer som är välkända i kulturkretsar. Två av panelens medlemmar skall utses av Europaparlamentet, två av rådet, två av kommissionen och en av Regionkommittén. Den vägledande panelen skall ge kommissionen råd om genomförandet av detta beslut. Om berörda medlemsstater eller tredje länder så begär kan panelen ge dem råd om vilken stad de skall välja att nominera.

Artikel 6

Kommissionen skall varje år lägga fram en rapport, där resultaten från det föregående årets evenemang utvärderas, och där även organisatörernas analys ingår. Denna rapport skall överlämnas till Europaparlament, rådet och Regionkommittén. Kommissionen kan även lägga fram förslag till översyn av detta beslut om den anser att det är nödvändigt för att åtgärden skall fungera smidigt.

Utfärdad i . . .

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

(1) EGT C 362, 28.11.1997, s. 12.

(2) EGT C 180, 11.6.1998, s. 70.

(3) Europaparlamentets yttrande av den 30 april 1998 (EGT C 152, 18.5.1998, s. 58), rådets gemensamma ståndpunkt av den 24 juli 1998 och Europaparlamentets beslut av den . . . (ännu ej offentliggjort i EGT).

(4) EGT C 153, 22.6.1985, s. 2.

(5) EGT C 109, 1.5.1995, s. 281.

(6) Europaparlamentets och rådets beslut nr 719/96/EG av den 29 mars 1996 om upprättandet av ett program för stöd till konstnärliga och kulturella aktiviteter på Europanivå (Kalejdoskop) (EGT L 99, 20.4.1996, s. 20).

(7) EGT C 305, 7.10.1997, s. 1.

BILAGA I

>Plats för tabell>

BILAGA II

FÖRTECKNING ÖVER KRITERIER FÖR PLANERING OCH UTVÄRDERING

Tänkbara inslag i de utsedda städernas program:

- Att främja gemensamma kulturströmningar och stilar för vars utveckling staden har spelat en särskild roll.

- Att organisera kulturevenemang (musik, dans, teater, bildkonst, film, osv.) och bättre främja kulturen och förvaltningen av den.

- Att främja den europeiska allmänhetens medvetenhet om de personligheter och händelser som har präglat stadens historia och kultur.

- Att organisera särskilda aktiviteter för att uppmuntra kulturell förnyelse och skapa nya former för kulturell verksamhet och dialog.

- Att vidta åtgärder som leder till ökad tillgång till och medvetenhet om fasta och rörliga kulturtillgångar och kulturell produktion som är utmärkande för staden.

- Att organisera särskilda kulturprojekt som är avsedda att locka ungdomar till kulturen.

- Att organisera särskilda kulturprojekt som är avsedda att öka den sociala sammanhållningen.

- Att ge en bredare publik möjlighet att ta del av den verksamhet som planeras, särskilt genom användning av multimedia och audiovisuella hjälpmedel samt flerspråkighet.

- Att bidra till att ekonomisk verksamhet utvecklas, särskilt sysselsättning och turism.

- Behovet att utveckla en nyskapande kulturturism av hög kvalitet, med vederbörlig hänsyn till vikten av en hållbar förvaltning av kulturarvet och av att besökarnas önskemål är förenliga med lokalbefolkningens.

- Att organisera projekt avsedda att uppmuntra utvecklingen av förbindelserna mellan det arkitektoniska arvet och strategier för ny stadsutveckling.

- Gemensamt organiserade initiativ avsedda att främja dialogen mellan Europas och andra världsdelars kulturer.

RÅDETS MOTIVERING

I. INLEDNING

1. Den 31 oktober 1997 förelade kommissionen rådet ett förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättandet av ett gemenskapsinitiativ till förmån för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad".

2. Regionkommittén avgav sitt yttrande den 13 mars 1998.

3. Europaparlamentet avgav sitt yttrande den 29 april 1998.

4. Den 28 maj 1998 lade kommissionen fram ett ändrat förslag.

5. Den 24 juli 1998 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 189b i EG-fördraget.

II. FÖRSLAGETS SYFTE

Förslaget gäller genomförandet på gemenskapsnivå av ett initiativ som avser att stödja ett stort årligt evenemang "Europeisk kulturhuvudstad" som har till uppgift att främja den kulturella rikedomen och mångfalden i Europas städer och samtidigt framhäva deras gemensamma kulturella arv och det kulturella skapandets vitalitet.

1. Allmänna anmärkningar

Rådet delade kommissionens uppfattning om syftet med förslaget men införde ett antal ändringar i den gemensamma ståndpunkten som det ansåg önskvärda.

2. Särskilda anmärkningar

2.1 Av rådet gjorda ändringar till kommissionens förslag

2.1.1 Beslutets referensperiod och det sätt på vilket städerna utses

Rådet ställdes först och främst inför frågan om valet av kulturhuvudstad för år 2001, med sju nominerade städer (1), medan andra nomineringar hade lagts fram för åren 2002, 2003 och 2004 (2).

I denna svåra situation valde rådet att gå till väga på två olika sätt. Först utsågs genom ett mellanstatligt beslut (företrädare för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet) de europeiska kulturhuvudstäderna för 2001 till 2004 (3).

Samtidigt anmodades de kandidatstäder som inte hör till gemenskapen att organisera en europeisk kulturmånad (4). På så sätt kan man lösa den besvärliga frågan med de tretton städerna många av dem har redan gjort omfattande förberedelser som var nominerade för 2001 2004 genom att fördela tio av städerna på de fyra åren.

Dessutom, för att kringgå de svårigheter som alltid uppstår när det gäller ett urvalssystem som bygger på enhällighet (svårigheter som i stor utsträckning kom till uttryck redan 1995 då kulturhuvudstäderna för år 2000 skulle utses och som sedan utgjorde ett hinder för en lösning för år 2001), har rådet utarbetat ett urvalssystem som bygger på att ordförandeskapet automatiskt roterar mellan medlemsstaterna enligt rådets beslut av den 1 januari 1995 (om ordningen för utövande av ordförandeskapet i rådet) enligt vilket olika medlemsstater varje år under perioden 2005 till 2019 kan nominera en stad.

Härigenom ändrar rådet å ena sidan referensperioden för beslutet jämfört med kommissionens förslag enligt vilket att gemenskapsåtgärden skulle påbörjas 2002 och ersätter å andra sidan den föreslagna beslutsmekanismen med ett neutralt rotationssystem som är avsett att undvika de dödlägen och blockeringar som uppstår när enhällighet erfordras. På så sätt tas beslutet om rådets formella utnämnande av de föreslagna städerna med enkel majoritet på rekommendation av kommissionen efter det att nomineringarna har anmälts till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén senast fyra år innan evenemanget skall börja.

Det bör slutligen noteras att en ändring av den kronologiska ordningsföljden kan ske enligt överenskommelse mellan medlemsstaterna i fråga och att ett sådant byte redan ägt rum mellan Nederländerna och Grekland.

2.1.2 Tredje land

Europeiska tredje länder får delta i åtgärden utan de specifikationer som återfinns i artikel 4 i kommissionens förslag (EES-länder, länderna i Central- och Östeuropa, Cypern, europeiskt tredje land med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal som inbegriper en kulturklausul).

Varje sådant land får nominera en stad till europeisk kulturhuvudstad och skall underrätta Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén om nomineringen. Rådet skall, på rekommendation av kommissionen, genom enhälligt beslut officiellt utse en av dessa nominerade städer till europeisk kulturhuvudstad för varje år och därvid ha i åtanke att en förberedelseperiod på fyra år är önskvärd.

2.1.3 Antal städer som utses per år

I enlighet med ovanstående bestämmelser har rådet i sin gemensamma ståndpunkt föreskrivit att två städer deltar i evenemanget varje år (en från en medlemsstat och en från ett europeiskt tredje land).

2.1.4 Evenemangets benämning

Efter att ha konstaterat bruket i flera medlemsstater har rådet ändrat namnet på evenemanget från "europeisk kulturstad" till "europeisk kulturhuvudstad".

2.1.5 Evenemangets längd

Med hänsyn till vissa städers eventuella önskemål har rådet infört möjligheten att göra ett undantag när det gäller evenemangets längd, i princip ett år, men som undantagsvis kan förkortas om de utsedda städerna så önskar.

2.1.6 Möjlighet för regionen, där den utsedda staden är belägen, att delta

Rådet har föreskrivit att de utsedda städerna får välja att låta sin region delta i programmet.

2.1.7 Styrkommitté

Rådets gemensamma ståndpunkt föreskriver att kommissionen skall inrätta en styrkommitté bestående av kända kulturpersonligheter för att råda denna institution när det gäller att genomföra beslutet. På begäran av medlemsstaterna eller ett europeiskt tredje land kan denna kommitté ge dessa råd i valet av den stad som de nominerar. Två medlemmar utses av Europaparlamentet, två av rådet, två av kommissionen och en av Regionkommittén.

2.2 Europaparlamentets ändring

2.2.1 Av kommissionen godtagna ändringsförslag

Kommissionen godtog ordagrant, delvis eller i en omgjord version åtta av Europaparlamentets 14 ändringsförslag. Ändringsförslagen är de följande: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 9 (delvis), 11.

2.2.2 Av rådet godtagna ändringsförslag

Rådet godtog ordagrant, delvis eller till innebörden fyra av de ändringsförslag som har lagts fram av parlamentet och godtagits av kommissionen. Ändringsförslagen är de följande: 1, 2, 3, 6.

2.2.3 Av rådet inte godtagna ändringsförslag

Ändringsförslag 4

Evenemangets genomslagskraft: dess betydelse för medelstora städer

Att uttryckligen nämna den betydelse evenemanget skulle ha för en medelstor stad skulle enligt rådet medföra en risk för bristande klarhet eftersom definitionen av en "medelstor stad" varken är lätt eller entydig.

Ändringsförslag 5, 11 (andra stycket) och 12 (första stycket)

Projektets urvalskriterier

Rådet godtog inte ändringarna 5 och 11 (andra stycket) samtidigt som det anser att förteckningen över kriterier för planering och utvärdering i bilaga II till den gemensamma ståndpunkten på ett övergripande sätt motsvarar de krav som parlamentet uttrycker i sina ändringsförslag.

Rådet godtog inte heller ändringsförslag 12 (första stycket) eftersom det anser att den lösning som föreslås för europeiska tredje länder i artikel 3 i den gemensamma ståndpunkten utan att det påverkar de initiativ som gemenskapen redan tagit i dessa länder erbjuder dem flera möjligheter till deltagande.

Ändringsförslag 7 och 14

Finansiering av evenemanget

Rådet ansåg att det är för tidigt att hänvisa till evenemangets finansiering eftersom det är avsett att utgöra en integrerande del av Europeiska gemenskapens ramprogram för kultur vilket nyligen förelagts Europaparlamentet och rådet.

Ändringsförslag 8, 11 (första stycket) och 12 (andra stycket)

Kandidatstädernas framläggande av sina kandidaturer

Rådet anser att stöd från de behöriga staterna är ett nödvändigt villkor för evenemangets framgång och vill undvika kandidaturer som, eftersom de inte har några verkliga utsikter att erhålla evenemanget, skulle bli dyrbara för de sökande städerna och leda till besvikelse.

Ändringsförslag 9 och 10

Förfarande för urval av kandidaturer

Rådet har, enligt motivering i punkt 2.1.1, antagit ett förfarande som grundar sig på en automatisk rotation för att undvika de svårigheter som är förenade med ett val baserat på enhällighet. Rådet föreskriver emellertid i sin gemensamma ståndpunkt inrättandet av en styrkommitté bestående av sju medlemmar (2 utsedda av Europaparlamentet, två av kommissionen, 2 av rådet och 1 av Regionkommittén) i syfte att bistå kommissionen med råd i genomförandet av beslutet och medlemsstaterna och de berörda länderna i valet av den stad som de avser att nominera.

Rådet kunde varken godta Europaparlamentets ändringsförslag 9 och 10 som avser juryns sätt att fungera enligt kommissionens förslag eller förfaranderna för val av stad (enhällighet samt förfarande enligt artikel 189b för året i fråga) med hänsyn till att en jury och ett årligt val i enlighet med förslaget inte längre utgör en del av den gemensamma ståndpunkten.

Ändringsförslag 13

Europeisk kulturmånad

Rådet har inte godtagit detta ändringsförslag. Rådet ansåg att, efter den mellanstatliga etappen av evenemanget, under vilken "den europeiska kulturmånaden" tilldelats flera städer i Europeiska tredje länder, inom ramen för det beslut som avser fastställandet av ett gemenskapsinitiativ till förmån för evenemanget, det finns skäl att genomföra samma typ av åtgärd för alla deltagare.

Rådet har emellertid i artikel 4 i sin gemensamma ståndpunkt föreskrivit att de utsedda städerna undantagsvis kan välja en programperiod som är kortare än ett år. Detta bör ge städerna möjlighet att organisera evenemanget på ett smidigare sätt.

(1) Det gäller Basel, Genua, Lille, Oporto, Riga, Rotterdam och Valencia.

(2) Det gällde Brygge och Salamanca (2002), Graz, Granada och Sankt Petersburg (2003), Barcelona (2004).

(3) Nämligen 2001 Rotterdam och Oporto, 2002 Brygge och Salamanca, 2003 Graz, 2004 Genua och Lille.

(4) Riga och Basel 2001 samt Sankt Petersburg 2003.