EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 08.01.1997 
KOM(96) 691 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET 
SLUTSATSER OCH FRAMTIDSUTSIKTER VAD GÄLLER INTERNATIONELLT 
CENTRUM FÖR VETENSKAP OCH TEKNIK (CIST) I MOSKVA 

1. Det internationella centrumet för vetenskap och teknik (CIST) är ett praktiskt exempel 
på framgångsrikt internationellt samarbete på ett mycket känsligt område. 
Då det kalla kriget upphörde och de administrativa strukturerna i f.d. Sovjetunionen upplöstes 
ledde detta till att forskning och utveckling inom området vapen och massförstörelsevapen i 
f.d. Sovjetunionen abrupt upphörde. Levnadsstandarden för forskare inom detta område 
sänktes kraftigt samtidigt som möjligheterna att utnyttja deras kunskaper minskade. Detta 
medför en allvarlig risk för massutvandring av ryska vetenskapsmän till länder med instabila 
regimer som innehar eller håller på att utveckla kärnvapen. 
Den ryska regeringen insåg mycket snabbt det allvarliga i situationen. Vid ett möte i 
Washington i november 1991 med den amerikanske utrikesministern föreslog den ryske 
utrikesministern att en internationell fond för vetenskaplig forskning skulle inrättas för att 
förhindra vissa ryska vetenskapsmän och ingenjörer att falla för förmånliga erbjudanden och 
sprida sina kunskaper om massförstörelsevapen till olika oroshärdar i världen. Den 27 
november 1992 undertecknade Förenta staterna, Japan, Europeiska gemenskaperna och Ryska 
federationen ett avtal om inrättande av ett internationellt centrum för vetenskap och teknik 
(CIST) i Moskva. 
Vid det första styrelsemötet i mars 1994 antogs stadgarna för CIST och finansieringen av de 
första projekten godkändes. 
De mer än femhundra förslag som behandlats av CIST under de två första verksamhetsåren 
visar tydligt på hur betydelsefullt de militära institutioner och statliga institutioner som 
centrumet beror av anser det vara. 
Det kunnande som CIST byggt upp i samband med denna omställning gör det möjligt för de 
militära institutionerna att gradvis anpassa sig till den internationella vetenskapliga miljön utan 
att förlora sitt mänskliga kapital. Utvecklingen av nya vetenskapliga idéer inom den civila 
forskningen och införandet av moderna metoder för att förvalta projekt innebär en unik 
möjlighet för vetenskapsmännen på det militära området att anpassa sin begreppsvärld till 
behoven i det civila samhället och att öka sin internationella konkurrensförmåga. 
Kvaliteten på de föreslagna projekten och omfattningen av det antal områden som täcks visar 
på forskargruppernas kompetens och den höga nivån vad gäller forskning och utveckling. 
Dessa faktorer vittnar även om att parterna i CIST tar allvarligt på sina åtaganden. Att varje 
finansierat projekt i genomsnitt erhåller 0,31 miljoner ecu visar på långivarnas vilja att 
medverka i väldefinierade och målinriktade projekt som är tillräckligt omfattande för att 
verkligen åstadkomma en omskolning av vetenskapsmännen på det militära området. 
2. Gemenskapernas åtaganden är av stor betydelse för CIST 
Gemenskapernas roll i detta initiativ är att bidra till återuppbyggnaden av forskning och 
utveckling inom den militära sektorn i de nya oberoende staterna genom att delta i 
genomförandet av civila projekt där man använder vetenskapsmän som tidigare arbetade med 
utveckling av massförstörelsevapen. Det innebär även att genom CIST välja ut projekt som kan 
vara intressanta för vetenskapsmän, forskare och industrin i Europa. Som framgår av tabell 1 
är Europa en lika betydelsefull långivare för CIST som Förenta staterna. 
Tabell 1: CIST-
1994 
1995 
1996 
TOTALT parternas budgetåtaganden (i mil 
Förenta 
staterna 
20 
19 
12 
51 EG 
20 
10 
15 
45 oner ecu) 
Sverige 
3,1 
3,1 Finland 
1 
1 Japan 
14,1 
14,1 
CIST utgör en av de viktigaste aspekterna av gemenskapernas samarbete med de nya oberoende 
staterna inom området forskning och utveckling. Övriga viktiga aspekter av detta samarbete är: 
INCO-Copernicus som syftar till att bevara möjligheterna till forskning och utveckling i 
Central- och Östeuropa och i de nya oberoende staterna, 
att bidra till att lösa de sociala, ekonomiska och miljömässiga problemen och att öka 
samarbetet inom området forskning och utveckling, 
Internationella sammanslutningen för främjandet av samarbete med forskare i de nya 
oberoende staterna (INTAS) som huvudsakligen syftar till att finansiera forskningsprojekt 
som genomförs av forskare både från de nya oberoende staterna och INTAS-länder, och 
att finansiera seminarier och stipendier för att främja forskarnas rörlighet. 
Gemenskaperna har för 1996 bidragit med 15 miljoner ecu till CIST, 14 miljoner ecu till INCO-
Copernicus i de nya oberoende staterna och 14 miljoner ecu till INTAS. Vad som särskiljer 
CIST-programmet från övriga program är att man finansierar projekt som helt och hållet 
genomförs av forskare från de nya oberoende staterna och att även Förenta staterna, Sverige, 
Finland och Japan bidrar till finansieringen samt att Ryska federationen lämnar bidrag i natura. 
De belopp som parterna i CIST investerat i programmet uppgår i oktober 1996 till sammanlagt 96 
miljoner ecu. Detta belopp fördelar sig på 324 projekt med en genomsnittlig varaktighet av två till 
tre år som berör 15 000 forskare. I slutet av 1996 kommer INTAS-parternas investeringar i detta 
program att uppgå till 60 miljoner ecu, fördelat på 1 200 program. 
HUR CIST ÄR ORGANISERAT OCH HUR DESS VERKSAMHET DRIVS 
CIST skapades med det långsiktiga målet att omorientera ryska vetenskapsmäns och ingenjörers 
forskning och utvecklingsarbete från det militära till det civila området. Även om CIST faller 
inom ramen för det allmänna omställningsarbetet så har det huvudsakligen till syfte att förhindra 
att kunskaper och teknik avseende massförstörelsevapen sprids. 
CIST styrs av en den rättsliga ram som anges i dess stadgar och enligt vilken den immateriella 
äganderätten tillfaller uppfinnaren under det att långivarna ges oåterkallelig ensamrätt att använda 
uppfinningen kostnadsfritt på sitt territorium. 
CIST består av ett sekretariat, en styrelse, en samordningskommitté och en vetenskaplig 
kommitté. CIST väljer ut, finansierar och övervakar projekt på det tekniska och vetenskapliga 
området. Särskiljande för CIST är att det inte bara betalar institutioner och laboratorier utan även 
betalar forskarna och detta direkt i amerikanska dollar både för att vinna deras förtroende och för 
att uppmuntra dem. 
CIST är öppet för alla nya oberoende stater. Arménien, Georgien, Kazakstan, Kirgizistan, 
Ryssland och Vitryssland har undertecknat CIST-avtalet. Ukraina har av politiska skäl valt att 
inrätta sitt eget centrum. CIST har sitt huvudkontor i Moskva och lokalkontor i Minsk 
(Vitryssland) och Alma-Ata (Kazakstan). Gemenskapens finansiering av CIST går genom 
Tacisprogrammet som är ett program för tekniskt bistånd till de nya oberoende staterna och 
Mongoliet för att underlätta övergången till marknadsekonomi och demokrati. CIST-projekten 
kompletterar de program för kärnsäkerhet, energi, miljö och telekommunikationer som redan 
bidrar till omskolningen av många vetenskapsmän och ingenjörer, oavsett om de tidigare arbetat 
med tillverkningen av massförstörelsevapen eller ej. 
RESULTATET AV CISTrs VERKSAMHET 
I en omgivning som är så komplex som forskning om f.d. Sovjetunionens taktiska och strategiska 
vapen är det en obestridlig framgång att CIST inrättats, överlevt och utvecklats smidigt. 
Framgången är lika mycket på den ryska regeringens förtjänst som de internationella långivarnas 
(gemenskaperna, Förenta staterna och Japan). Att CIST är en framgång bevisas av mängden 
projekt, projektens natur, det stora antal sektorer som berörs och det samarbetsnät som byggts 
upp. 
Antal projekt som finansierats och storleken på dessa 
I oktober 1996 då verksamheten varit igång i två och ett halvt år hade 96 miljoner ecu 
investerats i 324 projekt som direkt berör 15 000 vetenskapsmän som tidigare arbetade 
med utveckling av massförstörelsevapen, varav 3 000 ur den inre cirkeln av forskare på 
det militära området. 
2. Områden som projekten avser 
CIST täcker ett stort antal vetenskapliga och tekniska områden som låter skönja 
konturerna av en utvecklingsstrategi som grundar sig på kunskapsutbyte och införandet av 
nya metoder vad gäller produktion, säkerhet och kvalitet. Detta gäller särskilt på 
kärnvapenområdet som svarar för nästan hälften av CIST:s verksamhet till följd av det 
historiska arvet från f.d. Sovjetunionen. Verksamheten omfattar säkerhetsanalyser särskilt 
vad gäller hastiga fenomen, återvinning av plutonium med militärt ursprung, lagring av 
avfall, rapporter om havs- och landföroreningar, införandet av övervaknings- och 
säkerhetsförfaranden för klyvbara material, transporter av material och utveckling av 
seismiska mätinstrument. 
CIST-projekt på området grundforskning bidrar till anpassning till de internationella 
vetenskapliga miljön. Exempel på detta är CIST-projekt inom ramen för Europeiskt 
centrum för atomforskning (CERN), projekt avseende rymdforskning och projekt på 
området termonukleär fusion, särskilt vad gäller Internationella termonukleära 
försöksreaktorn (ITER). 
På sjukvårdens område finns det möjligheter för specialister på biologisk krigföring att 
använda sina kunskaper till att utveckla nya vaccin och införa moderna 
produktionsmetoder i den farmaceutiska sektorn. 
Kemister arbetar på att utveckla metoder för att förstöra kemiska vapen som kan spela en 
betydelsefull roll i framtiden samt metoder för att bekämpa bränder i industrianläggningar 
eller på oljefält. 
Specialister på området startlavetter har hittat en naturlig plats inom den civila 
rymdsektorn. Detta området svarar emellertid endast för 5 % av CIST:s verksamhet och 
förbättringar bör kunna ske med hjälp av Europeiska rymdorganisationen (ESA) och 
rymdindustrin. 
CIST har även en observatörsfunktion när det gäller att identifiera särskilt intressanta 
områden för rysk vetenskap, en programfunktion vad gäller att främja projekt och en 
katalysatorsfunktion vad gäller nya verksamheter. 
Diasram 1: CIST-proiekt fördelade på sektorer 
Finansiering fördelad på sektorer 
Juli 1996 
Material 
14% Rymd/Flyg 
Instrument 
13% Grund.forskn. 
9% 
Elektronik 
5% 
Med. tekn. 
7% 
Energiprod. 
Miljö 
Kärnmiljö 
18% Kärnsäkerhet 
7% 
Det nätverk som bildats 
Då mer än 150 forskare på det militära området berörs av CIST:s projekt håller omställningen på 
att bli en del av vardagen, särskilt för de framstående institutioner som ansvarar för en del av 
projekten såsom till exempel i Arzamas (37 projekt), Chelyabinsk (24 projekt), Bochvar (11 
projekt), Kurtchatov (12 projekt), Lebedev (8 projekt), Ioffe (7 projekt), Institutet för fysik i 
Moskva MIFI (8 projekt), NPO Vector etc. Efter perestrojkan är CIST den första internationella 
organisation som vunnit tillträde till de stängda städer där vetenskapsmän arbetade med att 
utveckla massförstörelsevapen i en väl övervakad miljö präglad av isolering. 
CIST är ett effektivt internationellt instrument för att främja utvecklingen av forskning och teknik 
i de nya oberoende staterna och ingår numera i den breda ramen för forskningspolitiken i de nya 
oberoende staterna. 
Ett annat mått på CIST:s framgång är det omfattande samarbetet mellan forskargrupper från de 
nya oberoende staterna och gemenskaperna. Ungefår tvåhundra europeiska forskningsinstitut, 
universitet och företag deltar i olika utsträckning i projekten. Som exempel kan nämnas 
Forsehungszentrum Karlsruhe, Rossendorf, CEA, BNFL, ENEA, Siemens, Ansaldo, Framatome, 
Airbus, Cogema och Gemensamma forskningscentret. Europeiska företag och institutioner ser 
CIST som en möjlighet att arbeta med institutioner som tidigare var oåtkomliga för dem och som 
de visste var framstående vad gäller avancerad teknik. De är även inkörsporten till den nya Ryska 
federationen som gör det möjligt att inleda ett långsiktigt samarbete med laboratorier med 
anknytning till den militära sektorn och alla industrier på de områden som berörs av CIST-
projekt en. 
Genom att systematiskt främja samarbete med Europeiska organisationer från fall till fall bidrar 
kommissionen till tankeutbyte på områdena avancerad och tillämpad forskning och utveckling. De 
samlade kunskaperna hos de militära institutionerna i f.d. Sovjetunionen tillsammans med de 
europeiska vetenskapsmännens kunnande bidrar till att skapa varaktiga förbindelser till ömsesidig 
nytta inom den internationella vetenskapliga och industriella miljön. 
Det tar ofta lång tid att bygga upp detta slags samarbete men det står modell för det framtida 
samarbetet mellan gemenskaperna och de nya oberoende staterna, särskilt Ryska federationen. 
FRAMTIDSUTSIKTER FOR CIST 
1. Allmänna framtidsutsikter 
Trots framgångarna får man inte glömma de anpassningar som är nödvändiga för göra CIST ännu 
effektivare. De olika förvaltningarna måste erkänna dess internationella status och det måste ges 
ökat tillträde till de stängda städerna till vilka det fortfarande tar mer än trettiofem dagar för att få 
ett inresetillstånd. De skattefria lönerna blir mindre attraktiva med tiden och om de inte anpassas 
till den rådande ekonomiska situationen kan detta leda till att omställningsprocessen försinkas, 
särskilt i Moskva. 
I Ryska federationen ses inte alltid bilaterala program på det vetenskapliga och tekniska området 
med blida ögon eftersom det råder viss oklarhet om hur principfrågor ska behandlas, särskilt vad 
gäller immaterialrätten. Detta gäller inte för CIST som tvärtom borde kunna skaffa sig en image 
som samarbetsinriktat, laglydigt och till nytta för nationen. Detta bör bättre klargöras för de 
politiska makthavarna som till exempel duman som alltmer intresserar sig för CIST. På grund av 
det nuvarande politiska läget i Ryssland är dumans och presidentens stöd avgörande faktorer för 
CIST framgång. 
Gemenskapernas politiska vilja att stödja CIST visar sig genom ett ökat deltagande i dess 
finansiering sedan 1996. Detta har lett till att gemenskaperna har blivit en viktig samtalspartner 
för Ryska federationen. Detta sammanfaller i tiden med kommissionens och Förenta staternas 
beslut att ändra besättningen av två nyckelposter, vilket skulle innebära att gemenskaperna byter 
ordförandeskapet i styrelsen mot den verkställande ledningen av centrumet. 
Förmågan att organisera uppföljning av projekt, särskilt vad gäller tillämpning av resultaten är 
det verksamhetsmål som CIST nu bör inrikta sig på. Man måste i fortsättningen arbeta med att 
organisera effektiva partnerskap med västerländska och japanska institutioner som kan och är 
villiga att delta på allvar i projekten. 
Under de kommande månaderna kommer CIST troligen mest att inrikta sitt arbete på att 
organisera sådana partnerskap och utarbeta stringenta metoder för den vetenskapliga styrningen 
av projekten. CIST:s sekretariat håller nu på att utarbeta en mer dynamisk informationspolitik. 
Vad gäller gemenskaperna så måste kommissionen och medlemsstaterna fortsätta med sitt 
informationsarbete och använda de konkreta exempel som nu finns tillgängliga. 
CIST har inte resurser nog att både fullfölja denna politik och att säkra att de projekt som denna 
politik skall främja överlever. Andra privata eller offentliga finansieringskällor bör nu kunna 
användas efter det att man avslutat projekt som gjort det möjligt att utvärdera och bekräfta de 
vetenskapliga och tekniska kunnandet hos flera hundra forskargrupper. CIST-märket kommer att 
göra det enklare för dem som genomför projekten att skaffa nödvändiga medel, oavsett om det 
gäller ryska offentliga medel eller kontrakt med ryska och utländska företag 
2. Gemenskapernas bidrag 
Gemenskaperna måste därför sträva efter att organisera ett långsiktigt samarbete med europeiska 
företag och institutioner för forskning. I detta syfte måste kommissionen och medlemsstaterna 
satsa på CIST och stödja utvecklingen av teknik och kunnande på olika känsliga framtidsområden. 
Följaktligen måste fortsatta ansträngningar göras vad gäller CIST. CIST ska användas till 
följande: 
Att organisera samarbete inom de civila sektorerna mellan europeiska organisationer, 
institutioner för forskning på det militära området i Ryssland och de nya oberoende 
staterna. 
Att främja utbytespolitik och sprida kunskap om de forskningsmetoder som används i 
Ryssland och de nya oberoende staterna i syfte att inhämta nödvändiga kunskaper för att 
genomföra andra industriella och kommersiella företag. 
Att främja harmonisering i syfte att införa gemensamma metoder och normer (inom 
områdena sjukvård, energi, miljö). 
Ett annat sätt att främja CIST-projekten är att knyta dem till internationella program eller stora 
projekt. Ett typiskt exempel är CIST-projekten till förmån för ITERS:s verksamhet. CIST skulle 
kunna göra ännu mer i denna riktning om det samarbetade i ökad utsträckning med Gemensamma 
forskningscentrets institut för att stödja projekt som annars inte skulle kunna utvecklas inom 
ramen för ett internationellt program. 
Kunskaperna hos de vetenskapsmän som arbetar i centrum för forskning och utveckling på det 
militära området skulle kunna användas vid tillämpningen av internationella avtal om förstörelse 
av kemiska och biologiska vapen och förbud mot kärnvapenprov. 
Inom ramen för Tacisprogrammet kan nya samordningsfördelar skapas mellan CIST-projekt och 
Tacisprojekt inom områdena omställning av den militära sektorn, omstrukturering av industrin, 
telekommunikationer, kärnsäkerhet, miljö och energi. Till exempel kan ett Tacisprojekt som 
syftar till att omstrukturera en industrianläggning för militärt bruk där det arbetar vetenskapsmän 
som är specialister på utveckling av massförstörelsevapen kopplas till ett CIST-projekt där dessa 
specialister arbetar med tillämpningar som kan avsättas kommersiellt antingen direkt eller indirekt 
under förutsättning att de relevanta myndigheterna i landet gett sitt samtycke till projektet. 
Nyckelfaktorerna i denna politik är 
att det sker en reell ökning av anslaget till CIST i Tacisprogrammet, 
att man främjar samarbete med möjliga europeiska partners, laboratorier och företag på 
det civila eller militära området i Ryssland och de nya oberoende staterna, 
att villkoren för den vetenskapliga styrningen av projekt skärps, 
att den europeiska närvaron i CISTrs sekretariat ökas genom två nya projektansvariga, 
att gemenskaperna formellt deltar i Ukrainas nya centrum för vetenskap och teknik, 
att CIST:s verksamhet införlivas i politiken för vetenskapligt och tekniskt samarbete med 
de nya oberoende staterna, 
att CIST-projekt ges tillträde till program för samarbete och bistånd (Tacis, COST, 
Eureka fjärde ramprogrammet etc.) i syfte att skapa ett ekonomiskt partnerskap på lång 
sikt, och 
att dra nytta av projektresultaten genom att använda patenträttigheterna i Europa och 
resten av världen. 
SLUTSATSER 
De två första verksamhetsåren för CIST har varit framgångsrika på grund av den metod som 
centrumet följt. Denna metod innebär att CIST är ett multilateralt centrum som mottar, väljer ut, 
utvecklar och genomfor vetenskapliga och tekniska projekt som syftar till att ge vetenskapsmän 
från de nya oberoende staterna som är specialister på utveckling av massförstörelsevapen 
möjlighet att arbeta med civila projekt med långsiktiga möjligheter, vilket innebär att CIST 
uppfyller sitt huvudsakliga mål. 
Framgångarna får emellertid inte leda till att man bortser från hur mycket som återstår att göra. 
CIST går nu in i en fas där dess verksamhet ska befästas vilket innebär att de många projekt som 
inletts sedan 1994 ska utvärderas och framförallt måste man dra nytta av projektresultaten. Detta 
är även en övergångsperiod för de forskargrupper som arbetat med dessa projekt och de måste nu 
tillsammans med CIST identifiera och införa strukturer som gör det möjligt för dem att sälja sitt 
arbete på de relevanta marknaderna. På sikt ska projekten frikopplas från CIST och istället tas 
över av forskningsinstitut och företag. Först när denna process slutförts har CIST uppfyllt sitt mål 
att omskola vetenskapsmän som tidigare arbetade på det militära området till civilt arbete. 
CIST-projekt måste därför väljas ut mot bakgrund av vilka möjliga industriella 
tillämpningsområden de har och redan från början måste man leta efter privata partners. Så snart 
finansieringen genom CIST upphör måste medlemsstaterna bilateralt överta finansieringen av 
projekten. Gemensamma forskningscentret måste aktivt delta i CIST:s projekt. Gemensamma 
forskningscentret skulle kunna bidra till att stärka banden med institutioner i OSS och till att 
inrikta projekten på industrins behov genom att låta CIST använda dess samarbetsnät. 
CIST-parterna måste därför bemöda sig om att finna partners vilket innebär att gemenskaperna 
måste uppbåda resurser som är tillräckliga för att klara denna uppgift. Kommissionen kommer 
följaktligen att förstärka de befintliga strukturerna, dels på politisk, administrativ och ekonomisk 
väg (Tacis) och dels på vetenskaplig och teknisk väg genom att samordna sina åtgärder med 
industrin i medlemsstaterna och ansvariga europeiska organ. 
*? 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 691 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 11 
Katalognummer : CB-CO-96-713-SV-C 
ISBN 92-78-13854-1 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg