[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 31.3.2010

KOM(2010) 135 slutlig VOL. I

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT REGIONKOMMITTÉN

Kommissionens arbetsprogram för 2010Tid för handling

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning: en ny epok 3

2. Att hantera krisen och slå vakt om Europas sociala marknadsekonomi 4

2.1. Vägen ut ur krisen 4

2.2. Att driva huvudinitiativen inom Europa 2020-strategin framåt 5

2.3. Att arbeta bort flaskhalsar och andra brister 6

3. En agenda för EU-medborgarna – att sätta människan i centrum för EU-politiken 7

3.1. Att skapa ett medborgarnas Europa 7

3.2. Ett öppet och säkert Europa 8

3.3. Att möta de utmaningar som samhället står inför på lång sikt 8

4. Dagordning för EU:s yttre politik: en väl sammanhållen politik ger ökat internationellt inflytande 9

4.1. En enhetlig och ändamålsenlig yttre representation – EU som global aktör 9

4.2. En fördjupning av den europeiska handelspolitiken 10

4.3. Att skapa resultat inom EU:s grannskaps- och biståndspolitik och i utvidgningsprocessen 10

5. Att modernisera EU:s olika verktyg och arbetssätt 10

5.1. "Smart lagstiftning" – politiken måste ge konkreta resultat 11

5.2. Att förmedla kunskaper om EU till medborgarna 12

5.3. Att anpassa EU:s fleråriga budgetram efter de politiska prioriteringarna 12

6. Slutsats – huvudlinjer i det fortsatta arbetet 14

INLEDNING: EN NY EPOK

År 2010 börjar en ny epok i EU:s historia.

Krisen har slagit hårt. Samhällen, företag och enskilda runtom i Europa har fått känna av konsekvenserna, och den europeiska solidariteten har satts på hårda prov. Vårt inbördes beroende inom EU har blivit tydligt för alla, och genom att hålla samman lyckades vi bemöta krisen med kraft och beslutsamhet. Nu måste vi visa samma beslutsamhet inför framtiden.

Att "fortsätta som tidigare" är inget alternativ. De utmaningar vi nu står inför är ännu större än före konjunkturnedgången. Manöverutrymmet har krympt, och övriga aktörer i världsekonomin står inte passiva. Vi måste därför dra lärdom av krisen och omforma vår politik.

Något som krisen tydligt har visat är att EU kan nå framgång genom att arbeta tillsammans, som en union. Det krävs insatser både på kort sikt för att hantera krisen och på längre sikt för vi ska kunna gripa oss an utmaningar som globaliseringen, klimatförändringen och befolkningens ökande medelålder, så att vi kan kompensera för det som gått förlorat i den ekonomiska nedgången, återvinna vår konkurrenskraft och sätta EU på rätt spår mot hållbar tillväxt.

I och med att Lissabonfördraget har trätt i kraft och vi har fått ett nytt Europaparlament och en ny kommission förfogar EU över de politiska verktyg som behövs.

Det är nu en fråga om politisk vilja, och Europeiska kommissionen är redo att ta sig an utmaningen. De politiska riktlinjer som kommissionens ordförande Barroso presenterade i september 2009 blev startskottet för en debatt om vilken väg EU bör ta och vilka åtgärder som ska prioriteras. Europaparlamentets utfrågningar och omröstning om att godkänna de nya kommissionsledamöterna var bra exempel på hur EU:s demokrati fungerar i praktiken och på våra gemensamma värderingar, och bidrog samtidigt till att säkra en bred delaktighet i framtida initiativ. Parallellt fortsätter ett nära samarbete med Europeiska rådet och övriga EU-institutioner för att nå samförstånd om vägen framåt.

Den nya kommissionen kommer att koncentrera sina insatser på fyra huvudteman.

- Att hantera krisen och slå vakt om Europas sociala marknadsekonomi.

- Att skapa en agenda för medborgarna, där människan står i centrum för EU:s arbete.

- Att utveckla en väl sammanhållen utrikespolitik med högt satta mål och ett globalt perspektiv.

- Att modernisera EU:s olika verktyg och arbetssätt.

I detta första arbetsprogram redovisas först och främst de strategiska initiativ som ska läggas fram under 2010. Dessutom ges ett antal exempel på initiativ som kommissionen överväger för de kommande åren. Programmet underlättar på så sätt för Europaparlamentet, rådet och andra berörda parter att förutse kommande initiativ, samtidigt som det lämnar ett tillräckligt handlingsutrymme för ändrade förutsättningar. De initiativ som tas upp handlar både om att möta utmaningar på kort sikt och nå snabba resultat, och om att bidra till Europas framtida utveckling till förmån för dess medborgare. Genom att driva detta arbete framåt kommer kommissionen att ange en färdriktning för EU under det kommande årtiondet, vilket också tagit sig uttryck i Europa 2020-strategin och det pågående arbetet för att förbereda den framtida EU-budgeten.

ATT HANTERA KRISEN OCH SLÅ VAKT OM EUROPAS SOCIALA MARKNADSEKONOMI

Den nya kommissionen började sitt politiska arbete med att presentera sitt centrala initiativ "Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla"[1]. Kommissionens förslag visar hur EU kan ta sig ur den ekonomiska krisen och utvecklas i riktning mot en mer och hållbar och dynamisk tillväxt som främjar sysselsättningen, produktiviteten och den sociala sammanhållningen.

Vid sitt vårmöte förra veckan godtog Europeiska rådet huvuddelarna i strategin Europa 2020, och manade samtidigt till ett starkt europeiskt ledarskap och en bred delaktighet i det fortsatta arbetet med strategin. Detta arbete ska vägledas av klara och tydliga mål både på EU-nivå och medlemsstatsnivå, en ny ekonomisk styrning och nya ambitiösa initiativ som anger färdriktningen för EU:s och medlemsstaternas gemensamma insatser inom nyckelområdena[2]. Vid junimötet förväntas Europeiska rådet bekräfta grundstenarna i strategin, och det blir sedan kommissionens och medlemsstaternas roll att tillsammans skapa resultat. De kommande månaderna och åren kommer att se att antal konkreta steg för att omsätta strategin i praktiken, och kommissionens insatser under 2010 kommer att koncentreras kring tre huvudteman.

Vägen ut ur krisen

Kommissionen har föreslagit en rad strategiska åtgärder för att hantera den nuvarande ekonomiska och finansiella situationen:

- Stärka ekonomisk övervakning och samordning och förbättra styrningen inom euroområdet: Inför Europeiska rådets möte i juni kommer kommissionen att lägga fram sina förslag till förbättrad samordning av politiken för att stärka den finanspolitiska bevakningen under stabilitets- och tillväxtpakten, bättre hantera makroekonomiska obalanser – inklusive stora klyftor i konkurrenskraft – genom mer kraftfulla politiska rekommendationer, samt arbeta för minskad finansiell sårbarhet genom ett samlat tillvägagångssätt (strategiskt initiativ 1).

- Bidra till en återgång till mer hållbara offentliga finanser: Kommissionen har nyligen redovisat sina bedömningar av medlemsstaternas stabilitets- och konvergensprogram inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, och i det sammanhanget föreslagit olika sätt att främja en konsolidering av den offentliga finanserna. Man kommer att fortsätta bevaka utvecklingen, och under hösten planeras insatser för att bättre samordna detta arbete med uppföljningen av Europa 2020-strategin.

- Garantera stabila och ansvarspräglade finansmarknader som gagnar ekonomin som helhet: Kommissionen samarbetar intensivt med andra EU-institutioner för att få den nya europeiska tillsynsstrukturen på plats senast i början av 2011. Denna nya struktur ska bl.a. vara bättre anpassad till gränsöverskridande finansmarknader och snabbt kunna spåra systemrisker. Förslag om kapitalkrav i banker och om förvaltare av alternativa investeringsfonder bör också kunna antas av medlagstiftarna före sommaren. Detta arbete behöver kompletteras med nya förslag, för att slutföra arbetet inom områden som derivatmarknader (strategiskt initiativ 2), blankning och kreditsvappar (strategiskt initiativ 3), insättningsgarantisystem (strategiskt initiativ 4), marknadsmissbruk (strategiskt initiativ 5), effektiva redskap för krishantering (strategiskt initiativ 6) och tillkommande kapitalkrav (strategiskt initiativ 7). Kommissionen kommer också att föreslå vissa riktlinjer för upprättandet av bankstödsfonder som möjliga verktyg för krishantering. Dessa förslag kommer även att innehålla alternativ som avgifter för finansinstitut (strategiskt initiativ 8). Samtidigt kommer kommissionen att förbereda en utfasning av undantagsåtgärderna allteftersom återhämtningen blir mer stabil.

Att driva huvudinitiativen inom Europa 2020-strategin framåt

Kommissionen kommer att samarbeta med de rådskonstellationer och de övriga parter som berörs för att få igång det konkreta arbetet för att förverkliga ovan nämnda huvudinitiativ redan under de närmast följande månaderna.Den kommer att redogöra för sina förslag i form av följande meddelanden:

- "En digital agenda för Europa" (strategiskt initiativ 9). Detta initiativ kommer att staka ut prioriteter för en snabbare utbyggnad av höghastighetsinternet och bidra till att ta vara på mer av den potential som den digitala tekniken medför såväl för hushåll som för företag.

- "Industripolitik för en globaliserad tid" (strategiskt initiativ 10). Detta initiativ kommer att innehålla prioriteringar för arbetet med att förbättra företagsklimatet, särskilt för små och medelstora företag, och främja utvecklingen av en stark och hållbar industribas med internationell konkurrenskraft.

- "Europeisk plan för forskning och innovation" (strategiskt initiativ 11). Denna plan utgör ett led i "innovationsunionen", och kommer att redogöra för de viktigaste åtgärderna för bättre ramvillkor för forskning och innovation inom EU, inklusive miljöinnovation. Den kommer också att utgöra en del av diskussionsunderlaget för Europeiska rådet i höst.

- "Unga på väg" (strategiskt initiativ 12) ska bidra till bättre resultat i utbildningssystemen, göra den högre utbildningen inom EU mer attraktiv samt öppna fler utbytesprogram för unga. De unga har drabbats särskilt hårt av krisen. Ett meddelande om "arbete för unga" (strategiskt initiativ 13) kommer att innehålla förslag till politiska åtgärder för att öka jobbmöjligheterna för unga människor och främja lärlingsutbildningar och yrkesutbildning, samt för att underlätta övergången från utbildning till arbetsliv.

- "En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen" (strategiskt initiativ 14). Detta initiativ syftar till att modernisera arbetsmarknaderna för att underlätta arbetskraftens rörlighet och främja enskildas kontinuerliga utveckling av färdigheter och kvalifikationer. Målet är att öka deltagandet på arbetsmarknaden och bättre anpassa tillgången och efterfrågan på arbetskraft.

- "Europeisk plattform mot fattigdom" (strategiskt initiativ 15). Detta initiativ ska bidra till att fördelarna av ökad tillväxt och sysselsättning kommer många till del och att människor som lever i fattigdom kan delta aktivt i samhället. Arbetet kommer bland annat att bygga på erfarenheterna från Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning 2010.

- Arbetet inom initiativet "Ett resurseffektivt Europa" kommer också att fortsätta. Syftet med detta initiativ är att bättre frikoppla tillväxt från resursförbrukning och på så sätt ge Europa en komparativ fördel. Genom en sådan strategi vill EU nå framgång i en värld med låga koldioxidutsläpp och ansträngda resurser, och bekämpa klimatförändring, miljöförstörelse och förlust av biologisk mångfald, samtidigt som man befrämjar mer hållbara transporter. Kommissionen kommer att utarbeta en plan för de huvudsakliga åtgärder som behöver vidtas för att uppnå energibesparingspotentialen på 20 %, särskilt inom byggsektor och transporter, så att en säker, långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning kan garanteras för både hushåll och företag. Kommissionen kommer också att förbereda en ändring av energiskattedirektivet, för att i högre grad kunna beskatta energiprodukter på grundval av deras energiinnehåll och de koldioxidutsläpp de orsakar. Under 2010 kommer kommissionen att göra följande:

- Utveckla sin vision för hur Europa ska bli en koldioxidsnål, resurseffektiv och klimattålig ekonomi till år 2050, särskilt i fråga om utsläppen inom energi- och transportsektorerna, och redogöra för hur långsiktiga ramar för politiska åtgärder och investeringar bör se ut, vilka åtgärder som behövs för att få till stånd en 30-procentig minskning 2020 samt vilka scenarion som bör förberedas för 2030.

- Verka för att en hållbar, produktiv och konkurrenskraftig jordbrukssektor ska kunna ge ett värdefullt bidrag till Europa 2020-strategin, med hänsyn tagen till sysselsättningspotentialen i landsbygdsområden och kravet på sund konkurrens. Jordbruket är en mycket viktig faktor bakom ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, och är en garant för en tryggad livsmedelsförsörjning. Detta arbete kommer att omfatta frågor som produktionsbasen för mat och förnybara energiresurser och dynamiken i landsbygdsområden, och kommer att fungera som underlag för diskussionerna om framtida utvecklingsvägar för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiskt initiativ 33).

- Lägga grunderna för en framtida reform av sammanhållningspolitiken, med avsikt att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i samklang med målen för Europa 2020-strategin och i partnerskap med aktörer på nationell, regional och lokal nivå. I samband med detta kommer alternativen för utvecklingen av detta politikområde efter år 2013 att diskuteras i den femte sammanhållningsrapporten (strategiskt initiativ nr 34).

- Förbereda arbetet med en genomgripande reform av den gemensamma fiskeripolitiken, för att skapa förutsättningarna för en verkligt livskraftig och hållbar fiskerinäring inom EU och för utvecklingen av en integrerad havspolitik.

Att arbeta bort flaskhalsar och andra brister

För att skapa framsteg med huvudinitiativen inom Europa 2020-strategin och svara på Europeiska rådets uppmaning från vårmötet kommer kommissionen att arbeta hårt för att avhjälpa brister och få bort flaskhalsar som hämmar utvecklingen i Europa. Under 2010 kommer denna ambition framför allt att omsättas i följande strategiska initiativ:

- Ett meddelande om nystart för den inre marknaden (strategiskt initiativ 16): Meddelandet kommer att bygga på slutsatserna från den rapport som ordförande Barroso beställt från professor Monti, och ska lägga grunden för ett mer omfattande paket bestående av initiativ för framtidens inre marknad i samband med dess tjugoårsjubileum år 2012.

- En förordning om översättningskrav för det framtida EU-patentet ska lösa de viktiga återstående översättningsfrågorna, så att EU-patentet kan omsättas i praktiken (strategiskt initiativ 17).

- En vitbok om transporter (strategiskt initiativ 18) ska ange huvudlinjerna för en strategi och en handlingsplan för transportpolitiken och transportinfrastrukturen under den kommande tioårsperioden. Målet är att göra transportsystemet mer långsiktigt hållbart, bland annat genom att arbeta bort de flaskhalsar som hämmar konkurrenskraften, påskynda arbetet för ett transportsystem som är mindre beroende av fossila bränslen och förbättra säkerhet, skydd och arbetsförhållanden.

- Ett åtgärdspaket för energiinfrastruktur (strategiskt initiativ 19) kommer att ange prioriteterna för sammankoppling av nät och utveckling av intelligenta energinät inom EU.

Som ett led i detta arbete kommer kommissionen att sträva efter att koncentrera de medel och redskap den har till sitt förfogande på att förverkliga visionen för 2020. Ett korrekt genomförande av EU-lagstiftningen är också av central betydelse för att EU:s politiska mål ska kunna förverkligas och för att skydda de europeiska medborgarnas och företagens rättigheter på ett likvärdigt sätt. Att genomföra och tillämpa lagstiftningen om den inre marknaden mer effektivt är därför ett centralt mål, och omfattar också ett fullständigt genomförande av tjänstedirektivet.

EN AGENDA FÖR EU-MEDBORGARNA – ATT SÄTTA MÄNNISKAN I CENTRUM FÖR EU-POLITIKEN

Att förbättra medborgarnas välbefinnande och främja deras intressen är kärnan i EU:s uppdrag. I en värld stadd i snabb förändring kan individuella behov och frågor som intresserar eller oroar skilja sig mycket från person till person. Lissabonfördraget innehåller därför flera bestämmelser som ska garantera att medborgarnas intressen står i centrum för EU:s verksamhet och bidra till att göra EU-medborgarskapet mer konkret.

En viktig komponent i denna politik är det s.k. Stockholmsprogrammet för "ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd", som antogs av Europeiska rådet vid dess möte i december 2009. Kommissionen kommer nu att lägga fram en detaljerad handlingsplan för genomförandet av detta program under 2010–2014 (strategiskt initiativ 20), för att se till att fördelarna med området med frihet, säkerhet och rättvisa blir tydligare och mer konkreta för medborgarna.

Att skapa ett medborgarnas Europa

Den nya kommissionen har redan tagit viktiga initiativ på detta område med stöd av Lissabonfördraget, t.ex. genom att föreslå ett "medborgarinitiativ" som ska göra det möjligt för medborgarna att uppmana EU-institutionerna till handling, och genom att förbereda Europeiska unionens anslutning till Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, vilket ytterligare bör stärka de grundläggande rättigheterna i Europa. Dessutom planeras ett meddelande om EU:s politik för grundläggande rättigheter under 2010.

Kommissionen kommer att komplettera den senaste tidens förslag med ytterligare förslag till förbättring av medborgarnas processuella rättigheter.

Under 2010 kommer kommissionen att fortsätta arbeta för att de förslag som redan lagts fram för EU:s lagstiftare ska antas, och för att komplettera sin agenda för medborgarna med följande initiativ:

- Ett förslag om domstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område (strategiskt initiativ 21), som kommer att medföra förbättringar i fråga om erkännande av domstolsavgöranden från andra medlemsstater.

- Ett förslag om ändring av arbetstidsdirektivet (strategiskt initiativ 22), som kommer att sammanställas på grundval av erfarenheterna från det pågående samrådet med arbetsmarknadens parter, med syftet att förtydliga och modifiera den befintliga lagstiftningen.

- Utveckling av ett europeiskt rättsligt område, inklusive en gemensam referensram för avtalsrätt (strategiskt initiativ 23) samt analys av återstående hinder för den fria rörligheten för personer (strategiskt initiativ 24).

Kommissionen kommer också att lägga fram förslag om att förtydliga tillämpningen av direktivet om utstationering av arbetstagare, samt förslag om nya utmaningar som rör t.ex. skyddet av personuppgifter (strategiskt initiativ 25). Parallellt med detta kommer kommissionen under 2010 att inleda en djupgående analys av samordningsaspekter på politiken för grupptalan, samt anordna ett offentligt samråd om gemensamma rättsliga principer och konkreta frågor på området, som ska tjäna som underlag för alla framtida förslag till EU-lagstiftning om grupptalan. Kommissionen kommer också att förbereda förslag som ska syfta till ett bättre skydd för brottsoffer.

Ett öppet och säkert Europa

Handlingsplanen för genomförandet av Stockholmsprogrammet kommer särskilt att handla om bekämpning av gränsöverskridande brottslighet och konsolidering av den gemensamma invandrings- och asylpolitiken. Det handlar i synnerhet om åtgärder på följande områden:

- Bekämpa organiserad brottslighet, terrorism och andra hot genom ett bättre polissamarbete och rättsligt samarbete, bland annat i form av en intern säkerhetsstrategi för EU (strategiskt initiativ 26).

- Fokusera invandringspolitiken på integration, samtidigt som man måste kunna hantera migrationsrörelser och problemet med olaglig invandring, inte minst genom ett integrerat arbetssätt vid förvaltningen av EU:s yttre gränser.

Att möta de utmaningar som samhället står inför på lång sikt

Det europeiska samhället kännetecknas av en rad långsiktiga trender som direkt kommer att påverka enskilda människors liv. Det gäller t.ex. spridningen av ny teknik och effekterna av invandring och demografiska förändringar (befolkningens ökande medelålder) samt konsekvenser av klimatförändring och miljöhot. Politiken måste därför utformas med hänsyn till dessa trender, både för att mildra risker och ta vara på möjligheter. Var och en av de aktuella trenderna kräver därför noggrann analys, med bidrag från de många parter som berörs. Kommissionen kommer att ta initiativ till öppna diskussioner och inleda arbete i följande frågor:

- Pensionssystemens framtid. Inom detta område planeras en grönbok (strategiskt initiativ 27), som kommer att handla om olika möjligheter att garantera att pensionerna förblir ekonomiskt hållbara och rimliga mot bakgrund av befolkningens ökande medelålder, mönstren för människors rörlighet inom Europa och finansmarknadernas funktionssätt.

- Behovet av att vidareutveckla politiken för laglig invandring, begränsa det tryck på samhället som följer av den åldrande befolkningen och stärka Europas konkurrenskraft, parallellt med en förnyelse av integrationspolitiken.

- En ny EU-strategi för biologisk mångfald. Inom detta område kommer kommissionen att lägga fram ett meddelande (strategiskt initiativ 28) med förslag till konkreta åtgärder som EU bör överväga för att kunna fullgöra sina internationella åtaganden och mot bakgrund av trycket på ekosystemen.

- En mekanism för snabba insatser på EU-nivå. Inom detta område förbereds ett meddelande om förbättrad katastrofberedskap inom EU (strategiskt initiativ 29).

Det kommer också att organiseras offentliga debatter mot bakgrund av de vetenskapliga framstegen på områden som djurkloning, bioteknik och nanoteknik.

DAGORDNING FÖR EU:S YTTRE POLITIK: EN VÄL SAMMANHÅLLEN POLITIK GER ÖKAT INTERNATIONELLT INFLYTANDE

Europeiska unionen är en viktig politisk och ekonomisk maktfaktor och en central aktör i den internationella handeln, och det är av yttersta vikt att dess internationella agerande svarar upp mot dessa egenskaper. För att EU ska kunna tala med en röst och få gehör för sina synpunkter krävs det såväl ambition som samordning och disciplin. Lissabonfördraget ger nya redskap som kan användas för att främja Europas intressen internationellt, och det är viktigt att EU utnyttjar dessa så effektivt som möjligt.

En enhetlig och ändamålsenlig yttre representation – EU som global aktör

Under 2010 kommer den nya struktur för den yttre representationen som skapas genom Lissabonfördraget att träda i funktion. Den nya posten som hög representant, den tydligare strukturen för den yttre representationen och inrättandet av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder kommer att bidra till bättre dynamik och fokus i EU:s utrikespolitik. Kommissionen förblir EU:s företrädare utåt i de sammanhang som inte faller inom Gusp eller den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken, och har ansvar för att föreslå och följa upp efterlevnaden av åtgärder inom en rad områden. Den har därför ett stort ansvar när det gäller att förverkliga målen för EU:s yttre politik.

En av de viktigaste lärdomarna av den globala krisen är att EU och euroområdet genom sin storlek har ett betydande inflytande över det globala beslutsfattande som behövs för att bemöta en sådan kris. Lissabonfördraget borgar för en mer sammanhållen yttre representation, med syftet att unionens internationella roll ska stå i paritet med dess ekonomiska betydelse. Kommissionen kommer också att föreslå att EU:s representation vid de internationella finansinstituten ska konsolideras.

En fördjupning av den europeiska handelspolitiken

Den internationella handeln är en viktig faktor för tillväxt, sysselsättning och investeringar inom Europeiska unionen, och ligger därför i högsta grad i allmänhetens intresse. Det hör till EU:s uppdrag att främja öppna samhällen och öppna marknader, och att försvara europeiska intressen. Ansträngningarna för att reducera hindren för internationell handel och investeringar kommer att fortsätta.

Kommissionen kommer att lägga fram ett meddelande om en handelsstrategi för Europa inför 2020 (strategiskt initiativ 30). Målen är framför allt att fullborda pågående multilaterala och bilaterala handelsförhandlingar, att förbättra efterlevnaden av befintliga avtal och lansera nya initiativ som öppnar för handel inom framtidssektorer som högteknologiska produkter och tjänster, miljöteknik och tjänster inom miljöområdet samt internationell standardisering. Man kommer också att prioritera förslag som syftar till strategisk dialog på hög nivå inom områden som marknadstillträde, regelverk, globala obalanser, åtgärder i klimat- och energifrågor, miljöfrågor, tillgång till råvaror och internationell standardisering. Kommissionen kommer vidare att sträva efter starkare bilaterala förbindelser med viktiga handelspartner som Förenta staterna, Kina, Japan och Ryssland.

Att skapa resultat inom EU:s grannskaps- och biståndspolitik och i utvidgningsprocessen

Fördraget ger EU ett särskilt ansvar för att främja frihet, stabilitet och välstånd i de angränsande regionerna. Kommissionen är starkt engagerad i arbetet för att utveckla EU:s särskilda förbindelser med grannländerna, med utgångspunkt i Europeiska unionens värderingar och med ett omfattande ekonomiskt samarbete som mål. Kommissionens avdelningar kommer i dessa frågor att driva ett nära samarbete med den nya europeiska avdelningen för yttre åtgärder.

Kommissionen har också åtagit sig en samordnande roll i utvidgningsprocessen. Framstegen i förhandlingarna kommer i hög grad att vara kopplade till kandidatländernas egna framsteg, i synnerhet i fråga om respekten för rättsstatsprincipen.

En annan prioritet för kommissionen är det fortsatta arbetet med den internationella utvecklingsagendan inför 2015 års toppmöte om millennieutvecklingsmålen (strategiskt initiativ 31). Kommissionen strävar också efter ytterligare framsteg inom ramen för Monterreymålen för offentligt utvecklingsbistånd samt Parisförklaringen och Accra-handlingsplanen för biståndseffektivitet. Särskilda åtgärder har inletts för att främja effektivitet, ansvarsskyldighet och bestående synergier mellan utvecklingspolitiken och andra politikområden såsom migration, säkerhet, klimat och energi, tryggad livsmedelsförsörjning, tillgång till sjukvård och utbildning.

ATT MODERNISERA EU:S OLIKA VERKTYG OCH ARBETSSÄTT

Ett viktigt syfte med detta handlingsprogram är att presentera nya initiativ, men man får samtidigt inte glömma att en stor del av kommissionens arbete under 2010 kommer att handla om att använda befintliga politiska verktyg effektivt och där så krävs arbeta för modernisering av dessa verktyg.

"Smart lagstiftning" – politiken måste ge konkreta resultat

Det är EU-institutionernas och medlemsstaternas gemensamma ansvar att skapa ett regelverk av hög kvalitet, till fördel för medborgare och företag. Om ett initiativ ska tas på EU-nivå måste man kunna visa att det finns ett europeiskt mervärde, och de föreslagna åtgärderna måste vara proportionella till sin natur och sin räckvidd. Kommissionen har infört ett antal mekanismer som ska garantera att ovan nämnda villkor är uppfyllda, vilket borgar för en s.k. smart lagstiftning. De praktiska aspekterna av detta arbete ska nu vidareutvecklas och påskyndas, särskilt genom att de mekanismer kommissionen skapat sammankopplas och integreras fullt ut under hela lagstiftningsprocessen, så att strävan mot bättre lagstiftning också leder till mer verkningsfulla åtgärder i praktiken. När strategiska initiativ förbereds kommer den interna samordningen att kompletteras med arbetsgrupper med företrädare från flera olika avdelningar. Dessa arbetsgrupper får på så sätt möjlighet att följa de föreslagna initiativen hela vägen från konsekvensbedömningen via utformningsfasen till färdigställandet.

Konsekvensbedömning

Vårt system för konsekvensbedömningar står sig väl i förhållande till bästa internationella praxis i fråga om insyn och ändamålsenlighet. Vi måste nu framför allt sträva efter att utnyttja systemets fulla potential, både i fråga om räckvidd och innehåll. Alla initiativ från kommissionen som kan förväntas få betydande konsekvenser, inklusive förslag till genomförandeakter eller delegerade akter, bör därför åtföljas av en konsekvensbedömning. I det nuvarande ekonomiska läget är inverkan på sysselsättningen och konsekvenser av social karaktär särskilt viktiga, och kommissionen har föresatt sig att förbättra sin analys av dessa aspekter.

För att förtydliga hur arbetet med konsekvensbedömningar fungerar kommer kommissionen att ställa samman "färdplaner" för alla initiativ som förväntas få betydande konsekvenser. Den uppmuntrar också övriga berörda parter att dra nytta av dessa färdplaner då de förbereder sina bidrag till den politiska processen.

Utvärdering i efterhand och löpande kontroll av bestämmelsernas ändamålsenlighet

När bestämmelser väl införts måste de systematiskt utvärderas i efterhand, så att man kan vara säker på att åtgärderna fungerar i samklang och effektivt bidrar till de mål de är avsedda för. På sikt kommer fullständig efterhandsutvärdering att bli ett villkor för ändringar i de centrala lagstiftningsakter som kommer att tas upp i kommissionens framtida arbetsprogram.

För att bevaka att befintliga bestämmelser fortfarande uppfyller sina syften kommer kommissionen med början i år att se över hela lagstiftningen inom vissa utvalda politikområden, genom särskilda kontroller av ändamålsenligheten (" fitness checks" ). Syftet är att spåra fall där det med tiden visat sig att reglerna utgör en onödig börda för användarna, överlappar varandra eller innehåller luckor, inkonsekvenser eller föråldrade inslag. Under 2010 kommer försöket inledas inom fyra områden, nämligen miljö, transport, sysselsättning och socialpolitik samt industripolitik.

Förenkling, minskning av den administrativa bördan och tillbakadragande av förslag

Att förenkla lagstiftningen och reducera den administrativa bördan kommer att fortsätta att prioriteras förblir av hög prioritet och kommer att vara en integrerad del i arbetet för smart lagstiftning. Kommissionen har redan lagt fram förslag som går utöver målet att minska den administrativa bördan med 25 % till år 2012, och har för avsikt att fortsätta dessa ansträngningar under de kommande åren. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt uppföljningen av det arbete som har bedrivits av Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna, eftersom företagen inte kommer att känna av resultaten av dessa ansträngningar förrän lagstiftaren har antagit förslagen och de har genomförts på nationell nivå. Kommissionen kommer också att lägga fram 46 förslag till förenklingar under de kommande åren (se bilaga III). Därutöver avser kommissionen att dra tillbaka ett antal förslag (se bilaga IV).

Genomförande

Kommissionen har ett centralt ansvar för att se till att EU-lagstiftningen får önskad verkan överallt inom unionen. När så krävs kommer kommissionen även i fortsättningen att ingripa, även genom rättsliga åtgärder, för att garantera att den befintliga lagstiftningen tillämpas korrekt och fullt ut. Den kommer också att öka sina ansträngningar för att hjälpa medlemsstaterna att genomföra nya bestämmelser i tid och på rätt sätt.

Att förmedla kunskaper om EU till medborgarna

För att medborgarna ska kunna delta i den demokratiska processen inom EU och vara medvetna om de möjligheter som unionens politik medför är det av yttersta vikt att kunskaperna om EU förmedlas på ett öppet och tillgängligt sätt. Detta ett ansvar som måste delas mellan alla nivåer, men kommissionens roll är givetvis viktig. Förutom de allmänna informations- och kommunikationsinsatserna kommer kommissionen särskilt att prioritera tre områden: insatserna för att driva på den ekonomiska återhämtningen och främja nya källor till tillväxt, klimat- och energipolitiken och arbetet för att omsätta nyheterna i Lissabonfördraget i konkreta fördelar för medborgarna.

Att anpassa EU:s fleråriga budgetram efter de politiska prioriteringarna

EU:s budget måste avspegla de huvudsakliga utmaningar som Europa står inför och konkret bidra till unionens politiska mål. Som ett led i sin bredare politiska vision kommer kommissionen i år att lägga fram ett förslag till översyn av budgeten (strategiskt initiativ 32). Syftet med översynen är att kartlägga hur förändringar i budgetens balanser, prioriteringar och förfaranden kan skapa bäst valuta för pengarna för EU:s skattebetalare, samt att förbereda den process som ska leda fram till nästa fleråriga budgetram.

Inom ramen för arbetet med den kommande fleråriga budgetramen kommer kommissionen under 2010 att hålla ingående samråd med berörda parter, där man kommer att diskutera den framtida inriktningen på EU:s resursanvändning, bland annat i fråga om den gemensamma jordbrukspolitiken, sammanhållningspolitiken och forskningspolitiken. Syftet är att värdera de resultat som uppnåtts så här långt och de utmaningar som unionen står inför efter 2013, att få in berörda parters synpunkter på hur den framtida politiken bör utformas samt bedöma EU-budgetens roll när det gäller att skapa konkreta resultat inom dessa politikområden runtom i unionen. Detta arbete kommer att bygga på huvudlinjerna i budgetöversynen och ingå i underlaget då kommissionen 2011 lägger fram sitt förslag till den kommande fleråriga budgetramen.

Det bör också omfatta en reflektion över de befintliga verktygen för ekonomisk utveckling, vilken också bör tjäna som förberedelse för förslagen till nästa budgetram, samt en diskussion om nya möjligheter att skapa en hävstångseffekt för privata och offentliga investeringar inom EU, t.ex. via Europeiska investeringsbanken.

Parallellt med detta strategiska arbete kommer kommissionen att fortsätta sträva efter förbättrad ekonomisk förvaltning, förenkla ramverket för budgetens genomförande och lägga stark tonvikt vid att EU:s utgifter ska ge konkreta resultat, mervärde och valuta för pengarna. Dessutom bedrivs ett löpande arbete med att befästa sunda, solida, väl sammanhållna och kostnadseffektiva administrations- och kontrollsystem och att förbättra dessa system där så är möjligt, såväl inom kommissionen som i medlemsstaterna. Kommissionen kommer också att fortsätta sina diskussioner om bedrägeribekämpningsbyrån Olafs framtid.

SLUTSATS – HUVUDLINJER I DET FORTSATTA ARBETET

Detta är den nya kommissionens första arbetsprogram, och sammanfattar dess åtaganden och ambitioner både för 2010 och för följande år. Arbetsprogrammet tar upp både sådana problem som behöver lösas på kort sikt och allmänna politiska riktlinjer för hur framtida utmaningar bör bemötas, och lägger sålunda en grund för resten av denna kommissions mandatperiod.

För att underlätta dialog och förbättra öppenheten och förutsebarheten i kommissionens arbete, bifogas också följande dokument till detta handlingsprogram:

- En förteckning över de strategiska initiativ som kommissionen planerar att lägga fram under 2010 (bilaga I).

- Viktiga förslag som är under övervägande för 2010 och följande år, och som således ger en vägledning om planerade initiativ för resten av mandatperioden (bilaga II).

- En förteckning över förslag till förenklingar och förslag som dragits tillbaka (bilagorna III och IV).

Kommissionen kommer att se över sitt handlingsprogram varje år, införa nya årliga strategiska initiativ och anpassa de fleråriga komponenterna till nya omständigheter, inklusive resultaten av det förberedande arbetet och övervakningen av genomförandet.

För att försäkra sig om att både den allmänna ansatsen och de enskilda initiativen har ett brett och aktivt stöd kommer kommissionen att fortsätta sitt nära samarbete såväl med Europaparlamentet och rådet som med övriga berörda parter. Målet med detta arbetsprogram är att det ska tjäna som en hörnpelare för den fortsatta interinstitutionella planering som föreslås på grundval av artikel 17.1 i Lissabonfördraget. Kommissionen kommer därför att föra en kontinuerlig dialog med övriga EU-institutioner och berörda parter för att omsätta 2010 års arbetsprogram i praktiken.

[1] KOM(2010) 2020, 3.3.2010.

[2] Sju huvudinitiativ har presenterats inom ramen för Europa 2020: ”Innovationsunionen”, ”Unga på väg”, ”En digital agenda för Europa”, ”Ett resurseffektivt Europa”, ”Industripolitik för en globaliserad tid”, ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen” och ”Europeisk plattform mot fattigdom”.