P9_TA(2022)0045

Ge unga människor i EU makt över sina liv: sysselsättning och social återhämtning efter pandemin

Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2022 om att ge makt åt unga människor i EU: Sysselsättning och social återhämtning efter pandemin (2021/2952(RSP))

(2022/C 342/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av artiklarna 2, 3 och 5.3 i fördraget om Europeiska unionen,

— med beaktande av artikel 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

— med beaktande av artiklarna 14, 15, 32 och 34 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

— med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, i synnerhet principerna 1, 3 och 4,

— med beaktande av FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess ikraftträdande den 21 januari 2011 i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, en konvention som undertecknats och ratificerats av EU och alla dess medlemsstater (1), och särskilt dess artikel 27 om arbete och sysselsättning,

— med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2),

— med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om ungdomsgarantin (3),

— med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om hur covid-19 påverkar ungdomar och idrott (4),

— med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om parlamentets rätt till information om den pågående bedömningen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens (5),

— med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar,

— med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel: dags att uppfylla medborgarnas förväntningar (6),

— med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om Europaparlamentets granskning av kommissionens och rådets pågående bedömning av de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna (7),

— med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om den europeiska barngarantin (8),

— med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden+ (ESF+) (9),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (10),

— med beaktande av Internationella arbetsorganisationens rapport av den 21 oktober 2021Youth Employment in Times of Covid-19 (ungdomssysselsättning under covid-19),

— med beaktande av rapporten från det europeiska ungdomsevenemanget 2021 Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe (ungdomsidérapport till konferensen om Europas framtid),

— med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om Europaåret för ungdomar 2022,

— med beaktande av Eurofounds rapport av den 9 november 2021Impact of COVID-19 on young people in the EU (hur covid-19 påverkar ungdomar i EU),

— med beaktande av Europeiska ungdomsforumets rapport av den 17 juni 2021Beyond Lockdown: the ”pandemic scar” on young people (11),

— med beaktande av resolutionen från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (12), särskilt delen om de europeiska ungdomsmålen,

— med beaktande av kommissionens rapport från den 12 oktober 2021 om sysselsättning och social utveckling i Europa Towards a strong social Europe in the aftermath of the COVID-19 crisis: Reducing disparities and addressing distributional impacts (på väg mot ett starkt socialt Europa i efterdyningarna av covid-19-krisen: att minska skillnaderna och ta itu med fördelningseffekter),

— med beaktande av rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti (13),

— med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om situationen för kulturarbetare och den kulturella återhämtningen i EU (14),

— med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (15),

— med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 16 September 2021 om rättvisa arbetsvillkor, rättigheter och socialt skydd för plattformsarbetare – nya anställningsformer kopplade till den digitala utvecklingen (16),

— med beaktande av rapporten från det europeiska ungdomsevenemanget 2021 Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe (ungdomsidérapport till konferensen om Europas framtid),

— med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om egemakt till Europas ungdomar: sysselsättning och social återhämtning efter pandemin (O-000075 – B9-0002/2022 och O-000077 – B9-0003/2022),

— med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

— med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, och av följande skäl:

A. Covid-19-pandemin har haft förödande konsekvenser för unga människors sysselsättning och sociala situation i Europa, med minskade eller tillfälligt avstannade möjligheter till personlig utveckling, sjunkande sysselsättningsgrad och antalet unga som varken arbetar eller studerar (UVAS) har följaktligen ökat. Unga människors personliga inkomster har avsevärt sjunkit och risken för fattigdom och social utestängning har ökat. Deras möjligheter att i framtiden komma in på arbetsmarknaden har råkat i farozonen. Det behövs omedelbara åtgärder för att trygga och förbättra ungdomarnas framtid och välbefinnande. Ungdomsarbetslösheten ligger på 15,9 %, vilket är 2,5 gånger högre än den allmänna arbetslösheten.

B. Fattigdomen förutsägs öka till följd av covid-19-pandemin. Länder som drabbades särskilt hårt under finanskrisen 2007–2008har återigen drabbats av en övergenomsnittlig ökning av ungdomsarbetslösheten. Kvinnor, ungdomar, äldre personer, personer med funktionsnedsättning och stora familjer är mer utsatta för risk på grund av den här utvecklingen. Kommissionens ekonomiska prognos för hösten 2022 uppvisar lovande siffror, med sjunkande arbetslöshet och arbetsmarknader som förväntas expandera för att under 2022 nå den nivå de hade före pandemin. Krisen drabbar fortsättningsvis särskilt unga människor. Antalet unga arbetstagare gick ned jämfört med första kvartalet 2021 och under 2022 och 2023 förväntas det tillkomma 3,4 miljoner arbetstillfällen (17), och man kommer att nödgas säkerställa att unga människor får ta del av dessa nya sysselsättningsmöjligheter. Allt fler ungdomar bor kvar i sina barndomshem för att skydda sig mot fattigdom. 29 % av alla hushåll där det bor tre generationer riskerar fattigdom och 13 % lever i allvarlig fattigdom.

C. Landskluster som fanns redan före covid-19 kvarstår i stor utsträckning även när det gäller UVAS.

D. Under 2020 fanns det i snitt 1,3 gånger fler UVAS bland kvinnor än bland män. Skillnaderna i fråga om UVAS bland män respektive kvinnor är särskilt stora i de östeuropeiska länderna på grund av familjeansvar. Sannolikheten att bli UVAS fortsätter att minska i takt med att utbildningsnivån ökar. I de sydeuropeiska länderna och i länderna i Medelhavsområdet är andelen långtidsarbetslösa och andelen uppgivna arbetare högre inom gruppen UVAS.

E. Ungdomar utgör grunden för hållbart ekonomiskt och socialt välstånd i Europa och är en nyckelprioritering för EU, såsom det bekräftas i EU:s ungdomsstrategi och den förstärkta ungdomsgarantin, och förtjänar därför prioriterade åtgärder för att stödja, skydda, vägleda och inkludera dem samt skapa möjligheter för dem.

F. Antalet förlorade arbetstillfällen till följd av covid-19-pandemin var högre i åldersgruppen 15–24 år än i åldersgruppen 25–29 år, särskilt bland unga kvinnor. Ungdomar drabbades särskilt hårt av att antalet arbetstimmar minskade mer än vad sysselsättningen överlag gjorde. Arbetslöshetssiffrorna återspeglar bara en liten del av de arbeten som gått förlorade under covid-19-krisen, eftersom många av de ungdomar som blev arbetslösa inte var berättigade till arbetslöshetsunderstöd eller annat inkomststöd.

G. Att förbättra ungdomars medborgardeltagande är ett mål för den europeiska ungdomsstrategin (2019–2027).

H. Atypiska arbeten är mycket vanliga bland ungdomar, och 43,8 % av EU:s unga har tidsbegränsade anställningar.

I. I september 2021 tillkännagav kommissionsordförande Ursula von der Leyen ett förslag om att utse 2022 till Europaåret för ungdomar för att reflektera över framtidsutsikterna för ungdomar i Europa och fokusera på politik och lagstiftningsförslag på europeisk, nationell, regional och lokal nivå som skapar möjligheter för ungdomar runtom i EU. Detta förslag bör ge ett genuint och verkningsfullt incitament till att förbättra arbetsvillkoren för unga människor i EU.

J. Ungdomars psykiska hälsa har försämrats avsevärt under pandemin, och problemen med psykisk ohälsa har fördubblats i flera medlemsstater jämfört med nivåerna före krisen. 64 % av alla unga människor i åldersgruppen 18–34 år löpte risk för depression under våren 2021, dels på grund av sin brist på sysselsättning eller på långsiktiga framtidsutsikter beträffande ekonomi och utbildning, dels till följd av ensamhet och social isolering. Nio miljoner ungdomar i Europa (10–19 år) lever med psykisk ohälsa, där ångest och depression står för mer än hälften av fallen. Den försämrade psykiska hälsan kan också tillskrivas störningar i tillgången till psykisk vård och en tyngre arbetsbörda samt arbetsmarknadskrisen, som i oproportionerligt hög grad har påverkat unga människor. 19 % av alla pojkar i åldern 19–19 år i Europa lider av psykisk ohälsa, och andelen flickor i samma ålder är 16 %. Självmord är den näst största dödsorsaken bland ungdomar i Europa

K. Barn som växer upp med bristande resurser och i otrygga familjesituationer brukar oftare bli fattiga och socialt utestängda, vilket får långtgående konsekvenser för deras utveckling och därefter för deras vuxenliv, och sakna tillgång till lämpliga färdigheter samt har begränsade sysselsättningsmöjligheter, vilket leder till en ond cirkel av fattigdom från generation till generation. Unionen kan spela en viktig roll när det gäller att generellt bekämpa barnfattigdom och social utestängning av barn. Den europeiska barngarantin syftar till att förebygga och bekämpa fattigdom och social utestängning genom att garantera fri och faktisk tillgång för behövande barn till grundläggande tjänster såsom förskoleverksamhet och barnomsorg, utbildning och verksamhet med anknytning till skolan, hälso- och sjukvård, hälsosam kost och minst en hälsosam måltid per skoldag, samt lämpliga bostäder.

L. En global undersökning som leddes av universitetet i Bath och offentliggjordes i september 2021 och genomfördes i tio länder visade att nästan 60 % av alla unga uppgav att de kände sig mycket oroliga eller extremt oroliga över klimatkrisen. Mer än 45 %av deltagarna uppgav att deras känsloupplevelser av klimatet påverkade deras dagliga liv, och tre fjärdedelar uppgav att de tyckte att framtiden var skrämmande. 83 % höll med om att vi har misslyckats med att ta hand om vår jord, medan 65 % ansåg att de styrande sviker de unga.

M. Medborgardeltagande är bevisligen till fördel för en persons välbefinnande emedan det utvidgar det sociala nätverket, ger fler möjligheter att vara ekonomiskt, socialt och fysiskt aktiv och minskar risken för psykisk ohälsa.

N. Mot bakgrund av pandemins konsekvenser kommer en hel generation unga konstnärer och kulturarbetare att få kämpa för att hitta sin plats i våra samhällen. Konstnärer och arbetstagare i den kulturella och kreativa sektorn brukar ha atypiska arbetsmönster och saknar ofta tillräckligt socialt skydd, särskilt i gränsöverskridande sammanhang, vilket ofta leder till att de inte får pension, sjukpenning och arbetslöshetsersättning. Bristen på kollektivförhandlingar för konstnärer och yrkesutövare som är egenföretagare i den kulturella och kreativa sektorn bidrar ytterligare till att undergräva deras ställning på arbetsmarknaden och leder till bristande socialt skydd.

O. Konstnärer och kulturarbetare från minoritetsgrupper, däribland kvinnor, unga, företrädare från rasmässiga, etniska och geografiska minoriteter, personer med sårbar socioekonomisk bakgrund, personer med funktionsnedsättning och hbtqi+-personer, har svårare att göra en konstnärlig och kulturell karriär och är de som drabbas hårdast av följderna av pandemin.

P. Europeiska socialfonden+ (ESF+) är den viktigaste europeiska fond som syftar till att förbättra ungdomars tillgång till sysselsättning, främja lika tillgång till och slutförande av inkluderande utbildning av god kvalitet, genom allmän utbildning och yrkesutbildning, och upp till högre utbildning, bland annat genom att främja livslångt lärande och underlätta rörlighet i utbildningssyfte, samt främja den sociala integrationen av ungdomar som riskerar att drabbas av fattigdom eller social utestängning, inbegripet de ungdomar som har det sämst ställt.

Q. Kärnan i NextGenerationEU, alltså faciliteten för återhämtning och resiliens, utgör ett historiskt EU-instrument som ska hjälpa medlemsstaterna att mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna av covid-19 genom reformer och investeringar inom sex pelare, varav en är inriktad på reformer och investeringar i barn och ungdomar.

R. Ungdomars integration på arbetsmarknaden och sociala delaktighet handlar om att de på lika villkor kan få varaktig och välavlönad sysselsättning av hög kvalitet, ordentliga och överkomligt prissatta bostäder, lämplig kost, hälso- och sjukvårdstjänster av hög kvalitet och förebyggande tjänster, däribland förebyggande mentalvård, och minimistandarder i fråga om digital infrastruktur. Utbildnings- och kompetensutvecklingsinitiativ, frivilligarbete, praktikplatser av hög kvalitet och program för livslångt lärande är avgörande för att säkerställa lika möjligheter och tillträde till arbetsmarknaden, och ger ungdomar chansen att steget in i vuxenlivet med tillförsikt.

S. Den föregående ekonomiska krisen visade att om ungdomar inte får praktikplatser och anställningar av hög kvalitet – på grundval av skriftliga avtal och anständiga arbetsvillkor, inbegripet en lön som går att leva på, yrkesvägledning, rådgivning och fortbildning – kommer det än en gång att finnas en stor risk för att de tvingas acceptera osäkra anställningar, lämna sitt land för att hitta arbete eller gång på gång anmäla sig till utbildning eller yrkesutbildning, trots att de söker ett heltidsarbete med fast anställning.

T. Det är känt att investeringar i ungdomar, särskilt investeringar med social inverkan, är bra för ungdomars sysselsättning och deltagande i samhället och ger mätbar social och ekonomisk avkastning på investerade medel, vilket främjar ekonomisk utveckling samtidigt som sociala mål uppnås. Befintliga verktyg och mekanismer måste genomföras parallellt med att nya instrument övervägs.

U. Silotänkande inom politiken för ungdomsarbete och social delaktighet kan leda till utgiftsfördubbling så länge samordningen mellan medlemsstaterna och berörda aktörer håller på att utvecklas och det inte finns några stadigvarande strukturer som kan samordna olika aktörer, maximera effekterna, säkerställa att det inte finns några luckor i täckningen eller driva på innovationen.

V. Befintliga initiativ och befintlig politik såsom den förstärkta ungdomsgarantin, EU:s ungdomsdialog, Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren, och nya förslag såsom Alma-initiativet (Aim, Learn, Master, Achieve), måste nå ut till ungdomar och arbeta med ungdomsutmaningar under 2022, exempelvis ungdomsarbetslösheten. Dessa initiativ och denna politik bör omfatta aktiv och passiv arbetsmarknadspolitik och effektiv tillgång till åtgärder för social delaktighet och till sociala tjänster, hälso- och sjukvårdstjänster samt bostadstjänster för unga. Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning har kommit fram till att inte alla lärlingsplatser och yrkesutbildningar är av hög kvalitet samt att inte alla lärlingar har rätt till anställning eller socialt skydd. I sin resolution av den 8 oktober 2020 oroade sig Europaparlamentet över den låga kvaliteten på erbjudanden inom ramen för ungdomsgarantin och betonade att praktik och arbeten som tillhandahålls inom ramen för nya och befintliga program och initiativ måste vara avlönade och begränsade i längd och antal, så att ungdomar inte fastnar i upprepade praktiktjänstgöringar som aldrig upphör och utnyttjas som billig eller till och med gratis arbetskraft, och utan socialt skydd och pensionsrättigheter. Studier visar att den nuvarande generationen ungdomar får sitt första riktiga arbete de första åren efter att de fyllt trettio.

W. En kontinuerlig utveckling av nya övergripande färdigheter bland ungdomar, såsom digitala färdigheter, samt utveckling av färdigheter med ekonomisk potential, såsom grön kompetens eller företagarfärdighet, är avgörande för en sund, inkluderande och framtidsinriktad europeisk arbetsmarknad, och bör ge alla europeiska ungdomar tillgång till sysselsättning av hög kvalitet. Detsamma gäller för yrkesutbildning samt handels- och livskunskap. 40 % av arbetsgivarna kan inte hitta personer med rätt kompetens för att tillsätta sina lediga tjänster. EU måste överbrygga alla former av kompetensglapp för att effektivt kunna använda sitt humankapital. Ungdomsarbetslösheten har blivit ett allvarligt ekonomiskt och samhälleligt problem i många EU-länder (18). Det bör finnas tillgång till lämplig digital infrastruktur och utbildning i digitala färdigheter för alla, för att överbrygga klyftan i fråga om digitala färdigheter bland de unga och säkerställa lika möjligheter för alla, såväl inom utbildningssystemet som på arbetsmarknaden. Mjuka färdigheter såsom kritiskt tänkande, lagarbete och interkulturella färdigheter är lika viktiga för ett hälsosamt liv och för unga människors balans mellan arbete och privatliv.

X. Ungdomars engagemang i ungdomsarbete, sociala rörelser, ungdomsorganisationer och socialt entreprenörskap är avgörande för att skapa nya lösningar. Privata aktörer, företag och näringslivet behöver involveras för att förbättra övergången från utbildning till arbetsmarknaden och för att bereda ungdomar fortsatt tillgång till kompetensutveckling och omskolning samt livslångt lärande.

Y. Diskriminering av ungdomar i allmänhet är fortfarande ett problem i EU, där unga kvinnor och ungdomar från utsatta grupper ofta upplever att de diskrimineras på grund av såväl kön, etnisk bakgrund (t.ex. romer), sexuell läggning och identitet, funktionsnedsättning eller missgynnad socioekonomisk bakgrund, och löper mycket större risk att drabbas av arbetslöshet, fattigdom bland förvärvsarbetande och social utestängning.

Z. Europas ungdomar och deras företrädare och organisationer, inklusive fackföreningar, arbetar aktivt med att organisera ett meningsfullt deltagande av ungdomar och ta fram politiska rekommendationer med lösningar för att förbättra deras integration på arbetsmarknaden och sociala delaktighet, bland annat genom sitt engagemang som en del av konferensen om Europas framtid. De måste betraktas som viktiga partner i det gemensamma skapandet, genomförandet och utvärderingen av Europaåret för ungdomar och därefter.

AA. Sysselsättningsmöjligheterna för många av de ovannämnda grupperna, särskilt ungdomar med funktionsnedsättning och ungdomar som tillhör romska eller resande folkgrupper, begränsas kraftigt av svårigheterna att få den utbildning av god kvalitet som de behöver för att på ett lämpligt sätt kunna förbereda sig för den moderna arbetsmarknaden.

AB. Ungdomar är en viktig tillgång för återhämtningen och utvecklingen i alla EU-regioner, särskilt de yttersta randområdena. I Mayotte är hälften av befolkningen under 18 år, och i Franska Guyana är varannan invånare under 25 år.

AC. Under 2016 var en tredjedel av jordbruksföretagarna i EU 65 år eller äldre, och endast 11 % var unga jordbrukare under 40 år.

AD. Jordbrukssektorn och jordbruken i EU är ryggraden i vår ekonomi. För att trygga livsmedelsförsörjningen och bidra till den gröna omställningen är det viktigt att locka unga människor till jordbruket.

AE. Flykten från landsbygden och ungdomars massinflyttning till stadsområden visar att vi måste hitta lösningar och överväga strategier på kort, medellång och lång sikt för att få ungdomar att stanna kvar på landsbygden.

AF. Alltför många ungdomar med funktionsnedsättning erbjuds arbete endast inom skyddad sysselsättning, medan de i vissa medlemsstater inte erbjuds samma arbetstagarrättigheter eller lönerättigheter som människor på den öppna arbetsmarknaden.

AG. I rapporten från det europeiska ungdomsevenemanget 2021 Youth Ideas Report for the Conference on the Future of Europe dras följande slutsatser: — De unga kräver stöd till utbildning av experter på psykisk hälsa inom skolor och befogenheter för dem. — EU bör prioritera ungdomsarbetslösheten och det måste bli slut på oavlönad praktik, oavsett de berörda personernas utbildningsbakgrund och sociala status. Ungdomsorganisationer och arbetsgivare bör samarbeta för att nå ut till potentiella ”skolavhoppare” och undervisa dem om vilka möjligheter de har. Medlemsstaterna bör också få hjälp med att inrätta lärlingsplatser för asylsökande. — Ingen bör lämnas utanför i den digitala världen, och alla generationer måste lära sig att vara försiktiga på nätet. Digital kompetens bör tas med i skolornas läroplaner. — EU bör dels anslå mer medel för att alla unga européer ska kunna delta i icke-formell utbildning, dels skapa en plattform för kontaktskapande mellan lärare och tjänsteleverantörer som kan tillhandahålla sakkunskap i ämnen som är relevanta för livet i våra dagar.

1. Europaparlamentet ser positivt på att kommissionsordförande Ursula von der Leyen utsåg 2022 till Europaåret för ungdomar. Parlamentet anser att 2022 bör ge ytterligare stimulans till ett korrekt och fullständigt genomförande av EU:s ungdomsstrategi genom ambitiösa åtgärder för att ta itu med de utmaningar som ungdomar ställs inför, särskilt de negativa effekterna av den pågående covid-19-pandemin, och genom ett konkret genomförande av andra befintliga verktyg, såsom den förstärkta ungdomsgarantin för att bekämpa arbetslösheten och de sociala effekterna till följd av covid-19. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att säkerställa att all politik som riktar sig till ungdomar blir sektorsövergripande, med beaktande av ungdomars mångfald i hela Europa och de utmaningar de står inför. Parlamentet anser att Europaåret för ungdomar bör bidra till genomförandet av principerna 1 och 3 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

2. Europaparlamentet betonar att covid-19-krisen redan har gjort många människor arbetslösa, särskilt unga som oftare har otrygga anställningar, löper större risk att arbeta med visstidskontrakt eller deltid och saknar besparingar. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens planer på att stärka ungdomsgarantin och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera kampen mot ungdomsarbetslösheten.

3. Europaparlamentet noterar med stor oro den höga ungdomsarbetslösheten i ett antal medlemsstater och de bräckliga anställningsavtal som unga arbetstagare har, särskilt i sektorer som är hårt drabbade av covid-19. Parlamentet efterlyser ett stärkt ungdomsgarantiinstrument som syftar till att minska långtids- och ungdomsarbetslösheten med minst 50 % fram till 2030, inklusive kriterier för att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet i enlighet med mål 8 för hållbar utveckling i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling. Parlamentet anser att det är dags att göra ungdomsgarantin både bindande och inkluderande för alla medlemsstater, inbegripet genom aktiva åtgärder för att nå ut till långtidsarbetslösa UVAS och ungdomar med missgynnad socioekonomisk bakgrund, såsom ungdomar med funktionsnedsättning, unga hbtqi+-personer och unga romer.

4. Europaparlamentet berömmer att psykisk hälsa tagits med som en av prioriteringarna i ungdomsmålen inom ramen för Europaåret för ungdomar, och uppmanar kommissionen att i EU:s kommande vård- och omsorgsstrategi också prioritera psykisk hälsa. Parlamentet understryker att kopplingen mellan socioekonomiska faktorer, såsom arbetslöshet, bostadsosäkerhet, psykisk hälsa och välbefinnande måste tas upp till behandling för att säkerställa en allsidig helhetssyn på psykisk hälsa på EU-nivå. Parlamentet framhåller att osäkerheten om framtiden, inbegripet effekterna av klimatförändringarna, har en negativ inverkan på ungdomars psykiska hälsa. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att göra psykisk hälsa till en integrerad del av EU:s socioekonomiska återhämtning från pandemin och en arbetsmiljöprioritering, särskilt i utbildningsmiljöer och på arbetsplatser. Parlamentet vill att alla åldersgrupper ska kunna få psykhälsovård till överkomliga priser, framför allt ungdomar och barn, och att ojämlikhet i hälsa ska åtgärdas genom att utsatta grupper bland ungdomarna får lämpligt stöd. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en grundlig studie om de olika orsakerna till psykiskt lidande bland ungdomar i Europa.

5. Europaparlamentet betonar vilken viktig roll ungdomar måste spela i utformningen av sysselsättnings- och socialpolitiken i Europa. Parlamentet välkomnar EU:s ungdomsdialog och det ungdomsarbete och de ungdomsorganisationer som för EU närmare ungdomar, förutsatt att processerna med ungdomsdeltagande åtföljs av konkreta initiativ från beslutsfattare. Parlamentet uppmuntrar främjandet av principen om samförvaltning i utvecklingen av ungdomspolitiken, så att ungdomar och företrädare för dem får medverka vid denna utvecklingsprocess. Parlamentet uppmanar kommissionen att erkänna de positiva effekterna av den tredje sektorn, inbegripet ungdomsorganisationer, och de möjligheter till icke-formellt och informellt lärande som de erbjuder genom frivilligarbete och ungdomars deltagande, och formellt erkänna de kunskaper och färdigheter som ungdomar förvärvat inom den tredje sektorn, i syfte att hjälpa ungdomar att stärka sina utsikter på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmuntrar till erkännande av samhällsengagemang som meriterande arbetslivserfarenhet i samband med anställningsprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att stödja projektet Europeiska ungdomshuvudstäder som en fortsättning på Europaåret för ungdomar 2022. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga en ungdomsklausul som bedömer vilka konsekvenser ett initiativ får för ungdomar, när de lägger fram initiativ i inom alla politikområden.

6. Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna måste fortsätta att investera tillräckliga medel från ESF+ i åtgärder till stöd för ungdomars sysselsättning. Parlamentet understryker att medlemsstaterna därför måste anslå minst 15 % av sina ESF+-medel inom ramen för delad förvaltning till riktade åtgärder och strukturreformer för att stödja sysselsättning av hög kvalitet för ungdomar. Parlamentet påminner om att det behövs en bindande, effektivare och inkluderande ungdomsgaranti som ska ha en tydlig ram för kvalitetskriterier och erbjuda avlönad praktik och lärlingsutbildning för alla UVAS.

Investera i den unga generationen

7. Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att dra maximal och optimal nytta av de medel som finns i den fleråriga budgetramen 2021–2027, utan att det påverkar de program som redan inrättats inom ramen för ESF+, till följd av strukturella problem som är kopplade till arbetslöshet och fattigdom bland unga. Parlamentet påminner om att de yttersta randområdena är särskilt drabbade av dessa problem och därför behöver särskilt stöd. Parlamentet välkomnar här att det finns medel tillgängliga inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens för åtgärder för barn och ungdomar, och förväntar sig att det kommer att leda till betydande möjligheter för ungdomar i Europa. Parlamentet vill att arbetsmarknadens parter och ungdomsorganisationerna ska få delta i övervakningen och utvärderingen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att Fonden för en rättvis omställning och ESF+ stöder integrerade planer på lokal nivå för att bidra till kompetenshöjning och omskolning, i synnerhet för de mest utsatta grupperna som är drabbade av omställningen.

8. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, utgående från sina egna behov och nationella omständigheter, säkerställa att åtgärderna inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens, andra EU-program såsom den förstärkta ungdomsgarantin, den europeiska barngarantin och nationella investeringar och åtgärder för att främja kompetens, utbildning och arbetsmarknadsintegration kompletterar varandra. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka investeringar och utgifter för ungdomsprioriteringar inom Next GenerationEU, faciliteten för återhämtning och resiliens och ESF+ och att hålla parlamentet nära involverat. Parlamentet påminner om vilken möjlighet som InvestEU:s politikområde ”Sociala investeringar och kompetens” erbjuder till investeringar med social inverkan. Parlamentet noterar den allt större uppmärksamhet som ägnats åt konceptet med samhällspåverkande obligationer och sociala utfallskontrakt som riktar sig till ungdomar, samtidigt som den privata sektorn involveras i utformningen och genomförandet av dem.

9. Europaparlamentet välkomnar det ökade stödet till unga jordbrukare inom ramen för nästa gemensamma jordbrukspolitik.

10. Europaparlamentet välkomnar utvidgningen av den förstärkta ungdomsgarantin till att omfatta åldersgruppen 15–29 år. Parlamentet påminner om att den förstärkta ungdomsgarantin bör säkerställa riktiga arbetstillfällen snarare än bristfälliga praktikplatser eller utbildning som aldrig tar slut.

Ungdomars integration på arbetsmarknaden

11. Europaparlamentet noterar med oro att ungdomsgarantin hittills inte har uppnått sina mål helt och hållet, och efterlyser förstärkta åtgärder, inbegripet genom att dra maximal nytta av de möjligheter som ESF+ erbjuder, för att främja sysselsättningen genom aktiva insatser för arbetsmarknadsintegration och skapande av hållbara ingångsjobb som säkerställer ungdomars tillgång till social trygghet och skälig ersättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att begära att medlemsstaterna lägger fram uppdaterade system för den förstärkta ungdomsgarantin och inför en ram med tydliga och bindande kvalitetsstandarder för erbjudanden som tillhandahålls inom initiativen, för att främja positiva och hållbara resultat för ungdomar och en framgångsrik övergång till arbetsmarknaden för dem. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra företag att spela en aktiv roll i den förstärkta ungdomsgarantin. Parlamentet påminner om att ett av målen för ESF+ är att främja en jämn könsfördelning på arbetsmarknaden genom åtgärder som syftar till att säkerställa bland annat lika arbetsvillkor, bättre balans mellan arbete och privatliv samt tillgång till barnomsorg, inbegripet förskoleverksamhet. Parlamentet påminner vidare om att ESF+ också bör syfta till att tillhandahålla en hälsosam och väl anpassad arbetsmiljö för att hantera hälsorisker i samband med förändrade arbetsformer och behoven hos den åldrande arbetskraften.

12. Europaparlamentet påminner om att partnerskap med intressenter är en viktig del av den förstärkta ungdomsgarantin, men att det för närvarande inte finns något formellt organ eller någon formell mekanism på EU-nivå för deras deltagande i övervakningen och genomförandet av ungdomsgarantisystemen. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av systemen för den förstärkta ungdomsgarantin genom sysselsättningskommittén och att regelbundet rapportera till kommittén om genomförandet och resultaten av ungdomsgarantisystemen och samtidigt hålla parlamentet underrättat. Parlamentet uppmanar kommissionen att för genomförandet av den förstärkta ungdomsgarantin inrätta en arbetsgrupp som sammanför relevanta intressenter, inbegripet medborgarpartner, ungdomsorganisationer och arbetsmarknadsparter, i sysselsättningskommitténs arbete för att underlätta samordning och utbyte av bästa praxis mellan EU och nationella myndigheter, tillsammans med medborgarpartner och ungdomsorganisationer, samt att regelbundet utvärdera dess inverkan och föreslå rekommendationer om förbättringar.

13. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att de offentliga arbetsförmedlingarna arbetar tillsammans med lokala myndigheter, utbildningssektorn, ungdomsorganisationer och den privata sektorn genom Europeiska nätverket för offentliga arbetsförmedlingar för att främja stabil och välavlönad sysselsättning av hög kvalitet liksom ett skräddarsytt stöd till ungdomar när det gäller utbildning, arbetssökande och rådgivning, och uppmuntrar medlemsstaterna att på lämpligt sätt utrusta arbetsförmedlingarna så att de kan tillhandahålla resurser och utbildning för bevarande av psykisk hälsa trots ett osäkert ekonomiskt klimat och under alla utmaningar som arbetssökande innebär.

14. Europaparlamentet rekommenderar att psykhälsovården starkare inriktar sig på sysselsättning, särskilt genom att betona det positiva bidrag som kvalitativt arbete kan utgöra för att man ska återfå sin psykiska hälsa.

15. Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra det lättare för ungdomar att få avlönade och inkluderande praktikplatser och lärlingsplatser av hög kvalitet. Parlamentet efterlyser en förstärkning av övervakningssystemen för att säkerställa att ungdomar får adekvata och högkvalitativa förstagångserfarenheter av arbetslivet samt möjligheter till kompetenshöjning och nya kvalifikationer eller behörigheter. Parlamentet fördömer oskicket med obetalda praktikplatser som en form av utnyttjande av unga arbetstagare och en kränkning av deras rättigheter, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i samarbete med parlamentet och under iakttagande av subsidiaritetsprincipen, föreslå en gemensam rättslig ram som säkerställer skälig ersättning för praktiktjänstgöring i syfte att förhindra metoder som innebär utnyttjande. Parlamentet fördömer tillämpningen av nolltidskontrakt, och uppmanar medlemsstaterna att ge stöd till arbetsgivare som tillhandahåller praktik- och lärlingsplatser för ungdomar med funktionsnedsättning.

16. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över befintliga europeiska instrument såsom kvalitetskriterierna för praktikprogram och den europeiska ramen för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet samt att införa kvalitetskriterier för de erbjudanden som ges till unga, inklusive principen om skälig ersättning till praktikanter, tillgång till socialt skydd, hållbara arbetstillfällen och sociala rättigheter.

Arbetskraftens rörlighet och färdigheter för framtiden

17. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att det nya Alma-initiativet hjälper ungdomar, särskilt ungdomar som varken arbetar eller studerar (UVAS), att få arbetslivserfarenhet från ett tillfälligt arbete av hög kvalitet i en annan medlemsstat. Parlamentet insisterar på att Alma-programmet måste uppfylla kvalitetsstandarder som upprätthåller ungdomars arbetstagarrättigheter, såsom skälig ersättning, goda arbetsvillkor och tillgång till socialt skydd.

18. Europaparlamentet understryker att digitala färdigheter är avgörande för ungdomar och alla branscher i det 21:a århundradet, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga att utveckla permanent, certifierad och kostnadsfri tillgång för ungdomar till kurser (både online och offline) för digitala färdigheter och digital kompetens på alla EU-språk i partnerskap med offentliga organ och privata företag. Parlamentet efterlyser inrättandet av utbytesplatser för e-lärande och e-undervisning. Parlamentet insisterar på att EU och medlemsstaterna utvecklar fler program såsom eTwinning och webbplattformen för vuxenutbildning i Europa. Parlamentet noterar att allvarliga begränsningar måste överbryggas i flera medlemsstater när det gäller tillgång till hårdvara, utrustning, lämpliga utbildare och lämplig digital infrastruktur. Parlamentet påminner därför om behovet av att koppla tillgången till onlinekurser till de förstärkta initiativen för att åtgärda bristen på tillgång till internet och digitala verktyg så att ingen lämnas utanför, och insisterar på att kurserna bör vara upplagda på ett tillgängligt sätt för att inte ungdomar med funktionsnedsättning ska uteslutas.

19. Europaparlamentet betonar vikten av utveckling av grön kompetens och gröna arbetstillfällen av god kvalitet i en klimatneutral, energieffektiv och cirkulär ekonomi, särskilt i de regioner som påverkas mest av den gröna omställningen, t.ex. de som är starkt jordbruksberoende och de med anknytning till kampen mot klimatförändringar, produktion av energi från förnybara energikällor, minskade koldioxidutsläpp, ökad energieffektivitet, avfallshantering och vattenvård, förbättrad luftkvalitet samt återställande och bevarande av den biologiska mångfalden. Parlamentet uppmanar arbetsgivarna att säkerställa kompetenshöjning och omskolning för sin personal och att öka utbudet av ändamålsenliga lärlingsplatser i enlighet med den europeiska ramen för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet.

20. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2022 föreslå nya verktyg och initiativ för att utveckla ungt företagande och sociala investeringar för ungdomar i handlingsplanen för den sociala ekonomin.

21. Europaparlamentet beklagar djupt att det inte finns ett tillräckligt samband mellan å ena sidan reformer och investeringar i utbildning och å andra sidan åtgärder som säkerställer integration på arbetsmarknaden för ungdomar, särskilt för UVAS. Parlamentet uppmuntrar flexibla, inkluderande, tillgängliga och öppna utbildningsvägar genom individuella utbildningskonton och mikromeriter för ungdomar, ungdomsarbetare, utbildare och yrkesverksamma, inbegripet genom färdigheter och kompetenser som förvärvats genom icke-formell utbildning och informellt lärande. Parlamentet understryker att en intensivare yrkesvägledning från tidig ålder, tillsammans med stöd till lika tillgång till information och vägledning för studerande och vuxenstuderande, kan hjälpa ungdomar att välja lämpliga utbildnings- och yrkesvägar som leder till sysselsättningsmöjligheter som passar dem.

22. Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och rådet att ytterligare uppmuntra utvecklingen av yrkesutbildning och att bättre främja handelskompetens, genom att arbeta för att förebygga de vrångbilder av icke-formell utbildning som är utbredda i flera medlemsstater, och samtidigt göra yrkesutbildningen mer attraktiv, genom kommunikations- och upplysningskampanjer, genom läroplaner, yrkeskompetenscentrum för ungdomar, särskilda ekosystem för yrkesutbildning i lokalsamhällen, system för varvad utbildning och långsiktig rörlighet för lärlingar. Parlamentet välkomnar i detta avseende initiativet med europeiska kompetenscentrum för yrkesutbildning i syfte att tillhandahålla yrkesfärdigheter av hög kvalitet och stödja entreprenörsverksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa ett fristående yrkesutbildningsområde och en europeisk lärlingsstadga. Parlamentet upprepar att praktikplatser bör ingå i utbildnings- och yrkesutvecklingen och därför ha en pedagogisk dimension. Parlamentet betonar att mekanismerna för gränsöverskridande erkännande av färdigheter och kvalifikationer måste förbättras och insisterar på att man ska främja och stödja metoder såsom solidaritet mellan generationerna och mentorskap, för att minska ojämlikheter och säkerställa stöd till ungdomar.

23. Europaparlamentet vill att förteckningen över de aktiviteter som i arbetslivet betraktas som gynnsamma för arbetstagares, särskilt unga arbetstagares, personliga och yrkesmässiga utveckling ska byggas ut med aktiviteter som är anknutna till medborgardeltagande.

24. Europaparlamentet understryker att det skydd som erbjuds av minimilöner har visat sig vara ett effektivt sätt att bekämpa fattigdom bland förvärvsarbetande. Parlamentet betonar att unga arbetstagare i vissa medlemsstater i praktiken får en ersättning som är lägre än den lagstadgade minimilönen på grund av nuvarande variationer, vilket innebär att det fortsatt råder en situation med strukturell diskriminering på grund av ålder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa likabehandling av ungdomar på arbetsmarknaden, även när det gäller lagstadgad minimilön, i förslaget till direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (COM(2020)0682).

25. Europaparlamentet betonar att ungdomar i många medlemsstater till följd av åldersbaserade berättigandekriterier inte har full tillgång till minimiinkomstsystem eller att är helt uteslutna från dem. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att ungdomar lättare ska kunna omfattas av dessa system i rådets kommande rekommendation om minimiinkomster.

Bekämpa utestängning av ungdomar och förhindra en förlorad generation

26. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rekommendation för att säkerställa att praktiktjänstgöring, lärlingsutbildning och arbeten via arbetsförmedling räknas som arbetslivserfarenhet och följaktligen ger tillgång till sociala förmåner. Parlamentet efterlyser en minskning av den minimiperiod för avgiftsbetalning som krävs för att få tillgång till sociala förmåner. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ om att inrätta en högnivåexpertgrupp för att undersöka välfärdsstatens framtid och de viktigaste utmaningar som ungdomar står inför när det gäller att få socialt skydd.

27. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se efter om det skulle gå att sammanföra de nuvarande plattformarna Europeiska ungdomsportalen, Europass och Eures till ett enda digitalt område med uppgift att erbjuda varje ung europé upplysningar om och möjligheter till utbildning, arbeten, praktikplatser, erbjudanden om yrkesutbildning, ekonomiskt stöd, mobilitetsprogram, råd om att starta eget, mentorsprogram, system för frivilligarbete, rättigheter till följd av unionsmedborgarskapet, tillgång till kultur etc. Parlamentet föreslår att ansökningar som hänför sig till olika erbjudanden och program skulle kunna göras centralt genom denna enda plattform som också skulle kunna hänvisa till alla de möjligheter som EU erbjuder de unga européerna utgående från deras personliga situation. Parlamentet välkomnar att det inrättats gemensamma kontaktpunkter i ett antal medlemsstater och stöder att tjänster utanför internet sammanförts på detta sätt, något som är utslagsgivande för att man ska kunna nå ut till stödmottagare och ge dem vägledning och bistånd, varjämte parlamentet stöder inrättandet av sådana kontaktpunkter i olika städer i alla medlemsstater, för att man ska nå ut till de mest utsatta grupperna av ungdomar.

28. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att det nya Alma-initiativet kommer att hjälpa ungdomar, särskilt UVAS, till social delaktighet och arbetsmarknadsdeltagande i sina hemländer, genom att hitta tillfälliga arbeten av hög kvalitet och arbetslivserfarenhet som respekterar de kvalitetsstandarder som upprätthåller ungdomars arbetstagarrättigheter i en annan medlemsstat, såsom skälig ersättning och tillgång till socialt skydd. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att följa och ge vägledning till ungdomar före, under och efter deltagandet i programmet. Parlamentet betonar att Alma-initiativet måste främja verklig rörlighet och högkvalitativa program för kompetensutveckling, yrkesutbildning eller sysselsättning för alla deltagare, inbegripet ungdomar med funktionsnedsättning eller ungdomar från missgynnade miljöer, och måste inbegripa en integrationsstrategi som utformats tillsammans med det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter för att säkerställa lika tillgång, förebygga diskriminering och ta itu med hinder som kan uppstå och som inte blir ett instrument som skapar otrygga anställningsvillkor för ungdomar. Parlamentet noterar att stöd bör ges till de nationella offentliga arbetsförmedlingarna för dess genomförande med hjälp av budgetposten ESF+, i samordning med privata och offentliga partner, och samtidigt skapa synergier med det europeiska området för utbildning. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att säkerställa Almas mervärde utöver de befintliga möjligheterna inom Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren samt att virtuellt lärande och samarbete fortsätter att kombineras med fysisk rörlighet inom ESF+. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma om Alma skulle kunna ingå som en av rörlighetskomponenterna i den förstärkta ungdomsgarantin.

29. Europaparlamentet anser att offentliga och privata aktörer har ett gemensamt ansvar för ungdomars välfärd. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta tillsammans med europeiska och nationella arbetsgivare för att genomföra rekommendationerna om företagens sociala ansvar för att hjälpa utsatta ungdomar och att inkludera bestämmelser om ungdomar i framtida initiativ för företagens sociala ansvar.

30. Europaparlamentet påminner om att unga kvinnor löper ökad risk för diskriminering på arbetsplatsen ( 19 ) , något som förvärras av intersektionella ojämlikheter, arbetslöshet och ställning som ensamstående föräldrar och anhörigvårdare på lång sikt, vilket ofta gör att de utestängs från arbetskraften eller fastnar under fattigdomsgränsen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga vägledande minimimål för stöd och skräddarsydda stödsystem för unga kvinnor i riskzonen i ungdoms- och sysselsättningsinitiativ från och med 2022. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att integrera nationella handlingsplaner för barngarantin med arbetsmarknadsintegrationsåtgärder på nationell, regional och lokal nivå för att stödja unga ensamstående föräldrar.

31. Europaparlamentet upprepar vikten av tillgång till ordentliga och överkomligt prissatta bostäder och skräddarsydda sociala tjänster för utsatta ungdomar, särskilt för utsatta ungdomar, såsom ungdomar med funktionsnedsättning och ungdomar från stora familjer. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna med program för bostad först till ungdomar (Housing First for Youth), kompletterat av arbetsförmedlingstjänster, sociala tjänster och hälsostödtjänster. Parlamentet betonar vikten av privata och offentliga investeringar i social infrastruktur för ungdomar. Parlamentet välkomnar den europeiska plattformen för åtgärder mot hemlöshet, som lanserats av kommissionen, och dess slutgiltiga mål om att få ett slut på hemlösheten senast 2030 och den potential som detta innebär för ungdomar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta åtgärder och genomföra program för ungdomar som fyller 18 år och riskerar att bli hemlösa, särskilt utsatta grupper såsom hemlösa hbtqi+-personer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att den förstärkta ungdomsgarantin bidrar till att ta itu med ungdomars hemlöshet, som ökar i många EU-länder.

32. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de huvudsakliga hinder som gör att ungdomar inte börjar i jordbruket, såsom tillgång till mark, finansiering, kunskap och innovation.

33. Europaparlamentet noterar med oro de försämrade villkoren för många ungdomar i allmänhet och i synnerhet utsatta ungdomar som redan lider av långvarig arbetslöshet och social utestängning, såsom romska ungdomar, ungdomar med funktionsnedsättning, unga hbtqi+-personer och ungdomar som är migranter, och efterlyser en samordnad strategi för att skapa och erbjuda dem möjligheter till social delaktighet inom ramen för den förstärkta ungdomsgarantin, ESF+ och faciliteten för återhämtning och resiliens.

34. Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att säkerställa en icke-diskriminerande ram för all politik som riktar sig till ungdomar, med beaktande av den mångfald av unga människor som finns i Europa och de utmaningar de står inför.

o

o o

35. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

(1) EUT L 23, 27.1.2010, s. 35.

(2) EUT C 316, 6.8.2021, s. 2.

(3) EUT C 395, 29.9.2021, s. 101.

(4) EUT C 465, 17.11.2021, s. 82.

(5) EUT C 15, 12.1.2022, s. 184.

(6) EUT C 202, 28.5.2021, s. 31.

(7) EUT C 67, 8.2.2022, s. 90.

(8) EUT C 506, 15.12.2021, s. 94.

(9) EUT C 67, 8.2.2022, s. 186.

(10) EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(11) 12 Moxon, D., Bacalso, C, och Șerban, A. M., Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe, European Youth Forum, Bryssel, 2021.

(12) EUT C 456, 18.12.2018, s. 1.

(13) EUT C 372, 4.11.2020, s. 1.

(14) Antagna texter, P9_TA(2021)0430.

(15) EUT C 465, 17.11.2021, s. 110.

(16) Antagna texter, P9_TA(2021)0385.

(17) Generaldirektoratet för ekonomi och finans, European Economic Forecast – Autumn 2021, Europeiska kommissionen, 2021.

(18) Eichhorst, W., Hinte H. och Rinne, U., IZA Policy Paper No. 65: Youth Unemployment in Europe: What to Do about It? Intereconomics, 2013, 48 (4), ss. 230-235.

(19) Baptista, I., Marlier, E., et al., Social protection and inclusion policy responses to the COVID-19 crisis – An analysis of policies in 35 countries, Europeiska nätverket för socialpolitik, Bryssel 2021.