Förslag till RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 /* COM/2012/0634 final - 2012/0300 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET · Motiv och syfte Detta förslag rör tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen) i samband med översynen vid giltighetstidens utgång avseende den gällande antidumpningstullen på sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina. · Allmän bakgrund Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som genomförts i enlighet med grundförordningens formella och materiella krav. · Gällande bestämmelser En slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 4114 10 10 och 4114 10 90, med ursprung i Folkrepubliken Kina, infördes genom rådets förordning (EG) nr 1338/2006 (EUT L 251, 14.9.2006, s. 1). · Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR · Samråd med berörda parter De parter som berörs av förfarandet har i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen getts möjlighet att tillvarata sina intressen under undersökningen. · Extern experthjälp Någon extern experthjälp har inte behövts. · Konsekvensbedömning Förslaget är en följd av tillämpningen av grundförordningen. Grundförordningen innehåller inga bestämmelser om en allmän konsekvensbedömning, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER · Sammanfattning av den föreslagna åtgärden På en styrkt begäran från två unionstillverkare inledde kommissionen den 13 september 2011 en översyn vid giltighetstidens utgång av den gällande antidumpningstullen på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina. Vid översynsundersökningen konstaterades att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt kommer att fortsätta, om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla. Det fastställdes vidare att fortsatta åtgärder inte strider mot unionens intresse. Rådet föreslås därför anta det bifogade förslaget till förordning om förlängning av de gällande åtgärderna, vilken bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning senast den 12 december 2012. · Rättslig grund Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen. · Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där unionen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. · Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och lämnar inget utrymme för nationella beslut. Det är inte tillämpligt att ange på vilket sätt den ekonomiska och administrativa börda som faller på unionen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i proportion till förslagets mål. · Val av regleringsform Föreslagen regleringsform: förordning. Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga av följande skäl: Det föreskrivs inga andra alternativ i grundförordningen. 4. BUDGETKONSEKVENSER Förslaget påverkar inte unionens budget. 2012/0300 (NLE) Förslag till RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av sämskläder med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4 och 11.2, med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: A. FÖRFARANDE 1. Gällande åtgärder (1) Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1338/2006[2] en slutgiltig antidumpningstull (nedan kallade de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna) på import av sämskläder, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 4114 10 10 och 4114 10 90, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina eller det berörda landet). Åtgärderna infördes i form av en värdetull på 58,9 %. 2. Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång (2) Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande[3] om att de gällande slutgiltiga antidumpningsåtgärderna snart skulle upphöra att gälla mottog kommissionen den 14 juni 2011 en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran om översyn ingavs av UK Leather Federation (nedan kallad sökanden), som företräder unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av unionens sammanlagda tillverkning av sämskläder. (3) Begäran motiverades med att dumpningen och skadan för unionsindustrin sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphör att gälla. 3. Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (4) Efter samråd med rådgivande kommittén slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att inleda en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 13 september 2011 i Europeiska unionens officiella tidning[4] ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). 4. Undersökning 4.1. Översynsperiod och skadeundersökningsperiod (5) Undersökningen av fortsatt dumpning omfattade perioden 1 juli 2010–30 juni 2011 (nedan kallad översynsperioden eller i tabeller ÖP). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2008 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). 4.2. Parter som berörs av undersökningen (6) Kommissionen underrättade officiellt sökanden, andra kända unionstillverkare, exporterande tillverkare i det berörda landet, icke-närstående importörer, användare i unionen som man visste var berörda och företrädarna för exportlandet om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. (7) Eftersom det föreföll finnas ett stort antal unionstillverkare, exporterande tillverkare och icke-närstående importörer, ansågs det lämpligt att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen undersöka om ett stickprovsförfarande borde användas. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads de ovannämnda parterna att i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ge sig till känna inom 15 dagar efter det att översynen hade inletts och till kommissionen lämna de uppgifter som begärts i tillkännagivandet om inledande. (8) Ett stickprovsförfarande tillämpades avseende unionstillverkarna, och av tre kända unionstillverkare utsågs två grupper av tillverkare att ingå i urvalet. (9) Sex kända exporterande tillverkare i Kina kontaktades. Inget av dessa företag samarbetade emellertid i undersökningen. (10) När det gäller importörer identifierades 35 icke-närstående importörer av sämskläder i unionen och dessa uppmanades att lämna in uppgifter för ett stickprovsförfarande. Endast två av dem gav sig till känna och var villiga att samarbeta vid översynen. Ett stickprovsförfarande var följaktligen inte nödvändigt för icke-närstående importörer. (11) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till dem som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Svar inkom från de utvalda grupperna av unionstillverkare och de två icke-närstående importörer som samarbetade. Ingen av de exporterande tillverkarna i Kina samarbetade vid översynen och ingen relevant konsumentorganisation lämnade in uppgifter till kommissionen eller gav sig till känna under undersökningen. (12) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt dumpning och därav följande skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande berörda parter: Unionstillverkare – Hutchings&Harding Ltd, Cambridge, Förenade kungariket, och – Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turin, Italien. B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT (13) Den produkt som är föremål för denna översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen, det vill säga sämskläder och kombinationssämskläder, även tillskuret i stycken, inbegripet sämskläder och kombinationssämskläder som crust, med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den berörda produkten) och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 4114 10 10 och 4114 10 90. (14) Liksom i den ursprungliga undersökningen bekräftades det i denna undersökning att den berörda produkten och de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina samt de produkter som unionstillverkarna tillverkar och säljer i unionen har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden, och att de således utgör likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. C. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING (15) I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de gällande åtgärderna upphörde att gälla. 1. Inledande anmärkningar (16) Som det anges i skäl 9 var ingen av de sex kinesiska exporterande tillverkare som kontaktades villig att samarbeta i undersökningen, och slutsatserna om sannolikheten för att dumpningen skulle fortsätta måste grundas på tillgängliga uppgifter, särskilt de uppgifter som lämnats av sökanden, inbegripet uppgifter i begäran om översyn, och statistik, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. 2. Dumpning av import under översynsperioden 2.1. Jämförbart land (17) I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet bestämmas på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet) eller priset från ett jämförbart land till andra länder, inbegripet unionen, eller om detta inte är möjligt, på någon annan skälig grund, exempelvis det pris som faktiskt betalades eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. (18) I den ursprungliga undersökningen användes Förenta staterna som jämförbart land för att fastställa normalvärdet. Den enda tillverkare av sämskläder som var verksam i Förenta staterna vid tiden för den ursprungliga undersökningen har sedan dess stängt sin produktionsanläggning. Denna tillverkare har sedan dess importerat sitt sämskläder från ett konsortium i Turkiet. Eftersom det inte längre finns någon betydande tillverkning av sämskläder i Förenta staterna, uppgavs i tillkännagivandet om inledande att andra länder, nämligen Nya Zeeland, Turkiet och Indien, skulle användas som jämförbara länder vid översynen. Potentiella tillverkare i Indien, Turkiet och Nya Zeeland kontaktades, men ingen av dem var villig att samarbeta. (19) Eftersom det inte fanns någon tillverkare i de jämförbara länderna som var villig att samarbeta, bestämdes normalvärdet på grundval av uppgifter om genomsnittspriset på den indiska importen till unionen, vilka hämtades ur Eurostats importstatistik för översynsperioden. Indien var nämligen det land som hade störst importvolym till unionen. Eftersom de exporterande tillverkarna i Kina inte samarbetade, fastställdes exportpriset på grundval av uppgifter om det genomsnittliga priset på den kinesiska importen till unionen, vilka hämtades ur Eurostats importstatistik för översynsperioden. På denna grundval fastställdes dumpningsmarginalen som skillnaden mellan det genomsnittspris på den indiska importen till unionen som användes som normalvärde och det genomsnittspris på den kinesiska importen som användes som exportpris. Dumpningsberäkningen resulterade i en dumpningsmarginal på 64 %. 2.2. Utveckling av importen om åtgärderna upphävs (20) Utöver undersökningen av huruvida dumpning förekom under översynsperioden, undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphävas. Eftersom ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade i denna undersökning, bygger slutsatserna nedan på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. uppgifter som lämnats i begäran om översyn, uppgifter som lämnats av sökanden och uppgifter från Eurostat. (21) Följande aspekter undersöktes: utvecklingen av importen från Kina, de exporterande tillverkarnas produktionskapacitet och outnyttjade kapacitet samt unionsmarknadens attraktionskraft i fråga om priser och volymer. (22) Som det anges i skäl 32 visar en jämförelse mellan importen från Kina och unionsindustrins priser att det under översynsperioden förelåg ett betydande prisunderskridande (51,6 %). Unionsmarknaden är fortfarande attraktiv för kinesiska exporterande tillverkare när det gäller såväl pris som volymer. Denna omständighet förstärks av att det sedan åtgärderna infördes och importen från Kina minskade finns en betydande tillgänglig produktionskapacitet i Kina. Redan innan åtgärderna infördes tredubblade Kina sin marknadsandel för denna produkt på unionsmarknaden – från 10,7 % 2001 till 31,7 % 2004. Dessutom är de kinesiska exportpriserna till unionen fortfarande högre än på marknaderna i vissa andra tredjeländer, vilket gör unionsmarknaden attraktiv för kinesiska exporterande tillverkare. (23) Analysen ovan visar att den kinesiska exporten fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser, med mycket höga dumpningsmarginaler. Särskilt mot bakgrund av analysen av prisnivåerna i unionen och den tillgängliga kapaciteten i Kina kan slutsatsen dras att dumpningen sannolikt kommer att fortsätta om åtgärderna upphävs. D. SKADA 1. Unionsindustrin (24) I unionen tillverkas den likadana produkten av tre (grupper av) företag. Två av dessa företräds av sökanden och har sitt säte i Förenade kungariket respektive Italien, med viss bearbetning i Polen och Rumänien. En tredje tillverkare har sitt säte i Italien och stöder begäran om översyn. Alla övriga tillverkare av sämskläder rapporteras ha stängt sina produktionsanläggningar sedan 2006, när de ursprungliga åtgärderna infördes. (25) Unionens sammanlagda tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen fastställdes på grundval av de utvalda unionstillverkarnas svar på frågeformuläret samt grundläggande makrodata som den tredje tillverkaren lämnade i samband med förfarandet för att fastställa unionsindustrins ställning och stickprovsförfarandet. Dessa företag utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas i det följande unionsindustrin. De två utvalda tillverkarna svarar för 80 % av tillverkningen i unionen. (26) Eftersom de mikroekonomiska skadeindikatorerna grundar sig på uppgifter från endast två företag, presenteras de i indexerad form i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. 2. Förbrukningen på unionsmarknaden (27) Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importuppgifter från Eurostat. (28) Det bör påpekas att sedan 2010 har betydande volymer av billigt sämskläder exporterats till den övriga unionen via Spanien (denna export har en marknadsandel på omkring 31 %). Spanien har inte längre någon tillverkning av den likadana produkten, men försäljningen av sämskläder från Spanien till den övriga unionen överstiger importen. Dessa volymer har räknats med i förbrukningen. Mellan 2008 och översynsperioden ökade förbrukningen i unionen med 26 % och den huvudsakliga ökningen inträffade mellan 2009 och 2010. Tabell 1 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Total förbrukning i unionen (i tusen kvadratfot)* || 22 107 || 22 300 || 28 434 || 27 827 Index (2008=100) || 100 || 101 || 129 || 126 * Uppgifter från Eurostat och svar på frågeformulär 3. Importen från Kina a) Volym och marknadsandel (29) När åtgärderna infördes 2006 minskade den kinesiska importen betydligt och är fortfarande ganska begränsad, motsvarande en marknadsandel på omkring 4 % under översynsperioden. Detta oaktat ökade importvolymen från Kina med 9 procentenheter under skadeundersökningsperioden och uppgick till 1 103 330 kvadratfot under översynsperioden. Den kinesiska importen ökade emellertid inte i samma takt som förbrukningen i unionen, och därför minskade dess marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Tabell 2 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Importvolym från det berörda landet (i tusen kvadratfot)* || 1 010,00 || 786,67 || 883,33 || 1 103,33 Index (2008=100) || 100 || 78 || 87 || 109 Marknadsandel för importen från det berörda landet* || 5 % || 4 % || 3 % || 4 % * Uppgifter från Eurostat b) Pris i) Prisutveckling (30) Genomsnittspriset på den kinesiska importen varierade under skadeundersökningsperioden. Jämfört med 2008 ökade priset inledningsvis 2009, men föll med 13 % 2010, för att under översynsperioden åter nå samma nivå som 2008. Tabell 3 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Pris på importen från det berörda landet (euro/kvadratfot)* || 0,45 || 0,61 || 0,39 || 0,46 Index (2008=100) || 100 || 136 || 87 || 102 * Uppgifter från Eurostat ii) Prisunderskridande (31) I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder på unionsmarknaden med de kinesiska exportörernas motsvarande vägda genomsnittliga priser cif. Unionsindustrins försäljningspriser justerades i synnerhet för kreditkostnader, leveranskostnader, förpackning och provisioner till nivån fritt fabrik. Priserna cif för exporten från Kina erhölls från Eurostat och justerades för att täcka alla kostnader för tullklarering, dvs. tull och kostnader efter importen (landningspris). (32) Jämförelsen visade att importen av den berörda produkten under översynsperioden underskred unionsindustrins priser med omkring 51,6 %. 4. Unionsindustrins ekonomiska situation (33) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för unionsindustrins situation under skadeundersökningsperioden. (34) För skadeanalysen fastställdes skadeindikatorer på följande två nivåer: – De makroekonomiska indikatorerna (produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, genomsnittliga enhetspriser och dumpningsmarginalernas storlek samt återhämtning från effekterna av tidigare dumpning) bedömdes för hela unionsindustrin, på grundval av uppgifter som hämtades från de utvalda företagens fullständiga svar på frågeformuläret och makrodata som lämnades av den tredje unionstillverkaren. – Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (lager, löner, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) grundade sig på uppgifter som hämtades från de utvalda företagens vederbörligen kontrollerade svar på frågeformuläret. Dessa uppgifter anses vara representativa för hela unionsindustrin. Eftersom dessa indikatorer endast avser två företag, kan kommissionen enligt artikel 19 i grundförordningen av sekretesskäl inte lämna ut de absoluta siffrorna, och därför anges endast index nedan. a) Makroekonomiska indikatorer 4.1. Produktion (35) Sedan 2008 har produktionen i unionen minskat kontinuerligt och var under översynsperioden 12 % lägre än 2008, trots att förbrukningen samtidigt hade ökat med 26 %. Tabell 4 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Produktion (i tusen kvadratfot)* || 7 659 || 7 223 || 7 100 || 6 753 Index (2008=100) || 100 || 94 || 93 || 88 * Uppgifter från svar på frågeformulär 4.2. Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (36) Produktionskapaciteten var oförändrad mellan 2008 och översynsperioden. Kapacitetsutnyttjandet var lågt redan 2008, men sjönk med ytterligare 7 procentenheter mellan 2008 och översynsperioden, på grund av den minskande produktionen mellan 2008 och översynsperioden. Tabell 5 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Produktionskapacitet (i tusen kvadratfot)* || 13 290 || 13 290 || 13 290 || 13 290 Index (2008=100) || 100 || 100 || 100 || 100 Kapacitetsutnyttjande* || 58 % || 54 % || 53 % || 51 % Index (2008=100) || 100 || 94 || 93 || 88 * Uppgifter från svar på frågeformulär 4.3. Försäljningsvolym (37) Unionsindustrins försäljning till icke-närstående kunder på unionsmarknaden ökade med 5 % mellan 2008 och 2009, men föll med 2 % 2010, för att åter öka under översynsperioden. Försäljningsvolymen ökade med totalt 9 % under skadeundersökningsperioden. Tabell 6 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i tusen kvadratfot)* || 5 144 || 5 393 || 5 324 || 5 627 Index (2008=100) || 100 || 105 || 103 || 109 * Uppgifter från svar på frågeformulär 4.4. Marknadsandel (38) Mellan 2008 och 2009 lyckades unionsindustrin öka sin marknadsandel med 1 % från en redan låg nivå på 23 % 2008, men därefter minskade marknadsandelen med 4 procentenheter och var endast 20 % under översynsperioden. Tabell 7 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Unionsindustrins marknadsandel* || 23 % || 24 % || 19 % || 20 % Index (2008=100) || 100 || 104 || 80 || 87 * Uppgifter från Eurostat och svar på frågeformulär 4.5. Tillväxt (39) Mellan 2008 och översynsperioden, samtidigt som förbrukningen i unionen ökade med 26 %, ökade unionstillverkarnas försäljningsvolym på unionsmarknaden med endast 9 % och deras marknadsandel minskade med 3 procentenheter. Unionstillverkarna kunde alltså inte dra nytta av marknadens tillväxt. 4.6. Sysselsättning (40) Efter en inledande kraftig minskning av sysselsättningen med 9 % mellan 2008 och 2009 fortsatte sysselsättningsnivån i unionsindustrin att minska. Av 74 anställda 2008 fanns endast 59 kvar under översynsperioden, vilket innebär en total minskning med 19 %. Tabell 8 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Sysselsättning avseende den berörda produkten (personer)* || 74 || 67 || 62 || 59 Index (2008=100) || 100 || 91 || 84 || 81 * Uppgifter från svar på frågeformulär 4.7. Produktivitet (41) Produktiviteten hos de anställda i unionsindustrin, mätt som produktion per anställd och år, ökade med 9 % mellan 2008 och översynsperioden. Detta speglar den omständigheten att sysselsättningen minskade i en snabbare takt än produktionen. Tabell 9 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Produktivitet (kvadratfot per anställd) || 104 031 || 107 536 || 114 512 || 113 655 Index (2008=100) || 100 || 103 || 110 || 109 * Uppgifter från svar på frågeformulär 4.8. Försäljningspriser och faktorer som påverkar de inhemska priserna (42) Unionsindustrins försäljningspriser per enhet var oförändrade mellan 2008 och översynsperioden. Som det anges ovan underskred den dumpade kinesiska importen avsevärt unionsindustrins priser. Prisnivån bibehölls på bekostnad av att unionsindustrin förlorade en del av sin marknadsandel. Tabell 10 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Enhetspris på unionsmarknaden (euro/kvadratfot)* || 1,01 || 0,97 || 1,01 || 1,01 Index (2008=100) || 100 || 96 || 100 || 100 * Uppgifter från svar på frågeformulär 4.9. Dumpningsmarginalens storlek (43) Med hänsyn till volymen, marknadsandelen och priserna på importen från Kina kan den faktiska dumpningsmarginalens effekt på unionsindustrin inte anses vara försumbar. 4.10. Återhämtning från effekterna av tidigare dumpning (44) Indikatorerna ovan visar att unionsindustrins ekonomiska och finansiella situation fortfarande är bräcklig och sårbar, trots de antidumpningsåtgärder som infördes 2006. Någon egentlig återhämtning från den tidigare dumpningen kunde således inte konstateras och unionsindustrin anses fortfarande vara sårbar för de skadliga effekterna av eventuell dumpad import på unionsmarknaden. b) Mikroekonomiska indikatorer 4.11. Lager (45) Unionsindustrins utgående lager ökade med 31 % mellan 2008 och översynsperioden. Genom ytterligare analys var det möjligt att noggrannare bedöma utvecklingen av antalet månaders produktion i lager. Tillverkarna i urvalet höll omkring fem månaders produktion i lager 2008 (43 %), men trycket från den dumpade importen tvingade dem att under översynsperioden öka lagren till mer än sju månaders produktion (motsvarande 63 % av den totala årsproduktionen). Detta bekräftar slutsatsen att lagerutvecklingen visar att det föreligger en skadevållande situation. Tabell 11 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Utgående lager (kvadratfot)* || Konfidentiella affärsuppgifter Index (2008=100) || 100 || 116 || 135 || 131 * Uppgifter från svar på frågeformulär 4.12. Löner (46) Den genomsnittliga lönen per anställd var oförändrad mellan 2008 och 2009 samt mellan 2010 och översynsperioden. Den kraftiga ökningen med 20 % mellan 2009 och 2010 beror på att arbetskostnaderna för två av företagen i urvalet ökade kraftigt, trots att antalet anställda minskades. Tabell 12 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Årlig arbetskostnad per anställd (i tusen euro)* || Konfidentiella affärsuppgifter Index (2008=100) || 100 || 100 || 120 || 120 * Uppgifter från svar på frågeformulär 4.13. Investeringar (47) De utvalda företagens årliga investeringar i tillverkningen av den likadana produkten avsåg huvudsakligen underhåll och ökade med 21 % mellan 2008 och översynsperioden. Den kraftiga ökningen mellan 2010 och översynsperioden beror på att ett av företagen i urvalet köpte in viss utrustning 2011. Tabell 13 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Nettoinvesteringar (euro)* || Konfidentiella affärsuppgifter Index (2008=100) || 100 || 102 || 72 || 121 * Uppgifter från svar på frågeformulär 4.14. Lönsamhet och räntabilitet (48) Unionsindustrin gick med förlust under hela skadeundersökningsperioden. Mellan 2008 och översynsperioden mer än fördubblades förlusterna (både i absoluta tal och uttryckt i procent av omsättningen). (49) Även räntabiliteten var negativ under hela skadeundersökningsperioden och försämrades med -131 procentenheter mellan 2008 och översynsperioden. Tabell 14 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Nettovinst av försäljningen i EU till icke-närstående kunder (i procent av nettoförsäljningen)* || Konfidentiella affärsuppgifter Index (2008=100) || -100 || -95 || -73 || -203 Räntabilitet (nettovinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde)* || Konfidentiella affärsuppgifter Index (2008=100) || -100 || -95 || -73 || -231 * Uppgifter från svar på frågeformulär 4.15. Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga (50) Nettokassaflödet från den löpande verksamheten var negativt under hela skadeundersökningsperioden och försämrades med närmare -300 procentenheter mellan 2008 och översynsperioden. Tabell 15 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Kassaflöde (i euro)* || Konfidentiella affärsuppgifter Index (2008=100) || -100 || -115 || -77 || -398 * Uppgifter från svar på frågeformulär (51) Det fanns inga indikationer på att unionsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital. c) Verkningar av den dumpade importen och andra faktorer 4.16. Verkningar av den dumpade importen (52) Efter det att åtgärderna hade införts minskade den kinesiska importen avsevärt och den är fortfarande ganska begränsad, motsvarande en marknadsandel på omkring 4 % under översynsperioden. Prisjämförelsen mellan denna import och unionsindustrins priser visar emellertid att det föreligger ett betydande prisunderskridande (51,6 %). Eftersom sämskläder är en standardiserad produkt, produktdefinitionen är mycket snäv och de kinesiska varorna ur kvalitetssynpunkt liknar de europeiska varorna, pekar den kinesiska importens relativt ringa marknadsandel i kombination med det avsevärda prisunderskridandet på att den kinesiska importen har en betydande inverkan på unionsindustrins situation. 4.17. Import från andra länder (53) Det finns en betydande import från Indien, Turkiet och Nya Zeeland samt viss import från andra länder, och dessa innehade tillsammans en marknadsandel på 46 % under översynsperioden (jämfört med 60 % 2008). (54) När det gäller importen från Indien bör det påpekas att volymen är betydande och att marknadsandelen ökade från 11 % 2008 till 16 % under översynsperioden. Samtidigt är genomsnittspriserna på den indiska importen något lägre än unionstillverkarnas genomsnittspriser. Mot bakgrund av de betydande volymerna och prisskillnaden anses den indiska importen i viss mån bidra till unionsindustrins negativa ekonomiska situation. Samtidigt bör det påpekas att priserna på den indiska importen är mer än 60 % högre än på den dumpade kinesiska importen. Det anses därför inte troligt att denna begränsade inverkan på unionsindustrins aktuella situation skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan vid en ökning av den dumpade kinesiska importen och en därav följande ytterligare försämring av unionsindustrins situation, som ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till. Tabell 16 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Importvolym från Indien (i tusen kvadratfot)* || 2 330,00 || 2 123,33 || 4 276,67 || 4 436,67 Marknadsandel för importen från Indien* || 11 % || 10 % || 15 % || 16 % Genomsnittspris på importen från Indien (euro/kvadratfot) || 0,79 || 0,82 || 0,66 || 0,75 * Uppgifter från Eurostat och svar på frågeformulär (55) Det finns också en betydande import från Turkiet och denna innehade en marknadsandel på 10 % under översynsperioden (jämfört med 18 % 2008). Genomsnittspriserna på denna import är mycket högre än på sämskläder från Kina och ligger mycket nära unionsindustrins prisnivå. Mot bakgrund av den nedåtgående tendensen för importen från Turkiet och dess relativt höga priser anses det att den inte skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan vid en ökning av den dumpade kinesiska importen och en därav följande ytterligare försämring av unionsindustrins situation, som ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till. Tabell 17 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Importvolym från Turkiet (i tusen kvadratfot)* || 4 063,33 || 2 623,33 || 2 933,33 || 2 700,00 Marknadsandel för importen från Turkiet* || 18 % || 12 % || 10 % || 10 % Genomsnittspris på importen från Turkiet (euro/kvadratfot) || 0,77 || 0,89 || 1,05 || 1,20 * Uppgifter från Eurostat och svar på frågeformulär (56) Även importen från Nya Zeeland är betydande och denna import innehade en marknadsandel på 7 % under översynsperioden, en ökning från 3 % 2008. Genomsnittspriserna på denna import är emellertid mycket högre än på sämskläder från Kina och till och med högre än unionsindustrins prisnivå. Mot bakgrund av de relativt höga priserna på importen från Nya Zeeland anses det att inte heller denna import skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan vid en ökning av den dumpade kinesiska importen och en därav följande ytterligare försämring av unionsindustrins situation, som ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till. Tabell 18 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Importvolym från Nya Zeeland (i tusen kvadratfot)* || 716,67 || 2 426,67 || 1 966,67 || 1 883,33 Marknadsandel för importen från Nya Zeeland* || 3 % || 11 % || 7 % || 7 % Genomsnittspris på importen från Nya Zeeland (euro/kvadratfot) || 1,29 || 1,43 || 1,43 || 1,48 * Uppgifter från Eurostat och svar på frågeformulär (57) Importen från resten av världen innehade en marknadsandel på 13 % under översynsperioden (jämfört med 27 % 2008). Genomsnittspriserna på denna import är mycket högre än på sämskläder från Kina och ligger nära unionsindustrins prisnivå. Mot bakgrund av den nedåtgående tendensen för importen från resten av världen och dess relativt höga priser jämfört med importen av sämskläder från Kina anses det att inte heller denna import skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan vid en ökning av den dumpade kinesiska importen och en därav följande ytterligare försämring av unionsindustrins situation, som ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till. Tabell 19 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Importvolym från resten av världen (i tusen kvadratfot)* || 5 896,67 || 4 013,33 || 4 480,00 || 3 556,67 Marknadsandel för importen från resten av världen* || 27 % || 18 % || 16 % || 13 % Genomsnittspris på importen från resten av världen (euro/kvadratfot) || 0,63 || 0,84 || 0,81 || 0,84 * Uppgifter från Eurostat och svar på frågeformulär (58) Den sammanlagda importen från alla övriga tredjeländer innehade en marknadsandel på 46 % under översynsperioden (jämfört med 60 % 2008). Genomsnittspriserna på denna import är mycket högre än på sämskläder från Kina och ligger mycket nära unionsindustrins prisnivå. Mot bakgrund av den nedåtgående tendensen för importen från tredjeländer och dess relativt höga priser anses det att inte heller denna sammanlagda import skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan vid en ökning av den dumpade kinesiska importen och en därav följande ytterligare försämring av unionsindustrins situation, som ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till. Tabell 20 || 2008 || 2009 || 2010 || ÖP Importvolym från övriga länder (kvadratfot)* || 13 006,67 || 11 186,67 || 13 656,67 || 12 576,67 Index (2008=100) || 100 || 86 || 105 || 97 Marknadsandel för importen från övriga länder* || 60 % || 51 % || 49 % || 46 % || || || || Genomsnittspris på importen från övriga länder (euro/kvadratfot) || 0,74 || 0,98 || 0,91 || 0,98 5. Slutsats om unionsindustrins situation (59) Det finns endast tre tillverkare kvar i unionen (alla tre är små eller medelstora företag). Alla övriga tillverkare av sämskläder rapporteras ha stängt sina produktionsanläggningar sedan 2006, när de ursprungliga åtgärderna infördes. Denna utveckling kan anses bero på det allt större tryck som den kinesiska dumpade importen har utövat på unionsmarknaden, trots en situation med ökande förbrukning. (60) Skadeanalysen visar att unionsindustrins situation försämrades under skadeundersökningsperioden. Framför allt sjönk produktionen med omkring 12 %, och även om försäljningen ökade något, ökade den mindre än förbrukningen, och unionstillverkarnas marknadsandel minskade följaktligen med 3 procentenheter. (61) Samtidigt visar analysen av de mikroekonomiska indikatorerna att unionsindustrins lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde var negativa under hela skadeundersökningsperioden och försämrades ytterligare under översynsperioden. (62) Importen från Indien, Turkiet, Nya Zeeland och resten av världen har analyserats. Det anses att dessa importflöden inte, varken var för sig eller tillsammans, skulle bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan vid en ökning av den dumpade kinesiska importen och en därav följande ytterligare försämring av unionsindustrins situation, som ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till. (63) Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin har fortsatt att lida väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen samt att dess situation är mycket bräcklig och sårbar och långt ifrån de nivåer som man kunde förvänta sig, om den hade återhämtat sig från den skada som konstaterades i den ursprungliga undersökningen. (64) Slutsatsen dras också att den skadevållande situationen för unionsindustrin till övervägande del har orsakats av en fortsatt dumpad lågprisimport från Kina (om än i mindre kvantiteter). E. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT SKADA 1. Den prognostiserade importvolymens och prisernas inverkan om åtgärderna upphävs (65) Även om importvolymerna från Kina har minskat betydligt efter det att åtgärderna infördes 2006, anses det att det fortfarande finns en betydande produktionskapacitet i Kina (se skäl 22). Denna outnyttjade kapacitet kan enkelt styras om mot unionsmarknaden, om åtgärderna upphävs. (66) Det anses att om åtgärderna upphävs, kommer de kinesiska exporterande tillverkarna med största sannolikhet att försöka återvinna eventuella förlorade marknadsandelar i unionen. Det betydande prisunderskridande som fastställdes vid undersökningen visar att prisnivåerna i unionen gör unionen till en mycket intressant marknad för den kinesiska importen (se skäl 22). 2. Slutsats om fortsatt skada (67) Mot denna bakgrund dras slutsatsen att skadan för unionsindustrin med all sannolikhet kommer att fortsätta, om åtgärderna mot importen från Kina upphävs. F. UNIONENS INTRESSE 1. Inledning (68) I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det skulle strida mot unionens intresse som helhet att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. å ena sidan unionsindustrins intresse och å andra sidan importörernas och användarnas intresse. (69) Det bör erinras om att i den ursprungliga undersökningen ansågs införandet av åtgärder inte strida mot unionens intresse. Eftersom den aktuella undersökningen är en översyn, och därmed består av en analys av en situation där antidumpningsåtgärder redan har varit i kraft, är det möjligt att bedöma de gällande antidumpningsåtgärdernas eventuella negativa, oönskade effekter för de berörda parterna. (70) Mot denna bakgrund undersöktes det om man, trots slutsatserna om sannolikheten för fortsatt skadevållande dumpning, entydigt kan sluta sig till att det inte ligger i unionens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall. 2. Unionsindustrins intresse (71) Unionsindustrin, som består av små och medelstora företag, förlorade marknadsandelar och led väsentlig skada under hela skadeundersökningsperioden. Om åtgärderna upphävs, kommer unionsindustrins situation med all sannolikhet att försämras ytterligare. 3. Importörernas intresse (72) Två icke-närstående importörer samarbetade i undersökningen. Verksamheten avseende sämskläder står för endast en begränsad del av deras respektive omsättning. Det finns inga indikationer på att fortsatta åtgärder skulle ha någon betydande negativ inverkan på deras verksamhet. 4. Användarnas och konsumenternas intresse (73) Inga användar- eller konsumentorganisationer gav sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om inledande, vilket var fallet även i den ursprungliga undersökningen. Med beaktande av att det i den ursprungliga undersökningen ansågs att åtgärderna i fråga inte orimligt skulle påverka dessa parters intressen och mot bakgrund av deras fortsatta ovilja att samarbeta, kan slutsatsen dras att deras intressen inte kommer att påverkas av att åtgärderna bibehålls. Eftersom det finns en betydande import till konkurrenskraftiga priser från andra källor, kommer användarna och konsumenterna även i fortsättningen att ha ett brett urval av leverantörer som erbjuder produkten i fråga till rimliga priser. 5. Slutsats (74) Mot bakgrund av de omständigheter som beskrivs ovan dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som hindrar att de gällande antidumpningsåtgärderna bibehålls. G. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER (75) Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de befintliga åtgärderna bibehålls. Parterna gavs även möjlighet att lämna synpunkter inom en viss tid efter meddelandet av uppgifter. Alla inlagor och synpunkter beaktades noga när så var berättigat. (76) Av det ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av sämskläder med ursprung i Kina bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. Det erinras om att åtgärderna består av en värdetull på 58,9 %. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sämskläder och kombinationssämskläder, även tillskuret i stycken, inbegripet sämskläder och kombinationssämskläder som crust, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 4114 10 10 och 4114 10 90, med ursprung i Folkrepubliken Kina. 2. En slutgiltig antidumpningstullsats på 58,9 % ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1. 3. Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande [1] EUT L 343, 22.12.2009, s. 51. [2] EUT L 251, 14.9.2006, s. 1. [3] EUT C 19, 20.1.2011, s. 9. [4] EUT C 270, 13.9.2011, s. 6.