[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 27.2.2008

KOM(2008) 113 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET

om innovativa och hållbara skogsbruksbaserade industrier i EU Ett bidrag till EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi {SEK(2008) 262}

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Nya utmaningar för EU:s skogsbruksbaserade industrier 3

3. Ett samordnat tillvägagångssätt för att stärka den hållbara konkurrenskraften hos EU:s skogsbruksbaserade industrier 6

3.1. Övergripande mål 6

3.2. Åtgärder för att stärka konkurrenskraften hos EU:s skogsbruksbaserade industrier 7

1. Inledning

De industrier som framställer pappersmassa, papper och pappersförpackningar samt träbearbetningsindustrierna, som sågverk och tillverkare av träbaserade skivor, har gemensamma nämnare i den huvudsakliga råvaran: trä eller returpapper och returträ. Därför används begreppet ”skogsbruksbaserade industrier”. Det omfattar även specialiserade sektorer som kork- och tryckeriindustrierna. I värdekedjan från skog till slutprodukter gagnar de mellanliggande produktionsfasernas konkurrenskraft de andra stegen i produktionsprocessen. Till exempel ökar en konkurrenskraftig skogsbruksproduktion trä- och pappersindustriernas konkurrenskraft.

De skogsbruksbaserade industrierna, som har ett produktionsvärde på 365 miljarder euro och ett mervärde på runt 120 miljarder euro, står för mer än 3 miljoner jobb i 344 000 företag. Många delar av dessa industrier har en mycket viktig roll för att bibehålla hållbar sysselsättning i landsbygdsområden.

De skogsbruksbaserade industrierna i EU är generellt sett konkurrenskraftiga, med mycket goda tekniska och kommersiella resultat. Pappersmasse- och pappers-, träbearbetnings- och tryckerisektorerna är världsledande på många områden. Sektorn står dock inför flera utmaningar, särskilt när det gäller tillgången till råvaror, behovet av minskade utsläpp av växthusgaser, innovation, handel och information om skogsbruksbaserade produkter. För träbearbetnings- och tryckerisektorerna är dessutom småföretagsperspektivet mycket viktigt.

Detta meddelande om de skogsbruksbaserade industriernas konkurrenskraft, innovation och hållbarhet är ett ytterligare steg i genomförandet av EU:s industripolitiska strategi, som beskrevs i kommissionens meddelande från oktober 2005[1], där ett flertal branschspecifika initiativ aviserades, inklusive ett meddelande om dessa industrier.

De åtgärder som föreslås kompletterar handlingsplanen för skog[2], som kommissionen antog i juni 2006, och dess mål att stärka den skogsbruksbaserade sektorns långsiktiga konkurrenskraft. Förslagen har genomgått ett offentligt samråd och har granskats av rådgivande kommittén för gemenskapspolitik i fråga om skogsbruk och skogsbruksbaserade industrier.

2. Nya utmaningar för EU:s skogsbruksbaserade industrier

a) Tillgång till råvaror

Eftersom de skogsbruksbaserade industrierna använder stora mängder trä, är tillgången på trä till ett konkurrenskraftigt pris en avgörande faktor för deras utveckling. Trä utgör den största kostnaden för flera av dessa industrier. Vid papperstillverkning utgör trä mer än 30 % av de sammanlagda kostnaderna, och i sågverksindustrin 65–70 %. Det är därför mycket viktigt att man främjar det inhemska utbudet och undviker begränsningar av importen av trä.

De skogsbruksbaserade industriernas basråvara trä förnyas genom omplantering och naturlig regenerering i skogen. Det finns möjlighet att öka utbudet av inhemskt trä genom hållbart skogsbruk[3]. Trämarknaderna måste fungera effektivt och utbudet bör ökas genom aktivt deltagande, även av skogsägare. Samtidigt är det viktigt att handeln med träråvaror underlättas, eftersom rundvirkesimporten utgör ungefär 10 % av det sammanlagda utbudet av trä för EU:s skogsbruksbaserade industrier.

Med det ökande trycket på primära råvaror, ökar användningen av returråvaror ständigt. I dag baseras ungefär hälften av EU:s pappersproduktion på returpapper, vilket innebär en ökning med 25 % sedan 1998. Pappersinsamling och pappersåtervinning har, tillsammans med effektivare bearbetning, möjliggjort en väsentlig produktionsökning utan att mer nytt trä används. Ett partnerskap mellan industrier för papperstillverkning, förpackningstillverkning och pappersåtervinning, förlag, tryckerier och tillverkare av bläck och lim[4] syftar till att öka graden av pappersåtervinning ytterligare samt förbättra returpapperets kvalitet och återanvändbarhet. Även effektivare insamling som stöds av offentliga myndigheter kommer att stärka utvecklingen mot ekonomiskt effektivare och miljövänligare verksamheter och bidra till att stärka EU:s konkurrenskraft på detta område. Många typer av träskivor, särskilt spånskivor och torrtillverkade träfiberskivor, kan framställas av returträ. Trä samlas emellertid inte in i samma utsträckning som papper till följd av att trä används längre och kasseras på många olika sätt.

Vidare måste man ta hänsyn till den ökande konkurrensen om råvaran trä i olika politiska sammanhang, till exempel trä för förnybar energi, behovet av biologisk mångfald och fritidsfunktioner och andra sociala funktioner. Den växande efterfrågan på förnybar energi ökar ständigt konkurrensen om trä, särskilt i träskive- och pappersmassesektorerna. Ökad efterfrågan medför inte alltid en motsvarande ökning av utbudet, vilket leder till högre kostnader. Med anledning av Europeiska rådets möte i mars 2007 behandlas denna fråga i kommissionens förslag av den 23 januari 2008 om främjande av användningen av förnybar energi[5]. I förslaget erkänns till fullo att biomassa inte enbart används för produktion av förnybar energi, utan också för andra syften, och medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att i de nationella handlingsplanerna och den allmänna övervakningen och rapporteringen ta hänsyn till de olika användningarna.

Olaglig avverkning och åtföljande bearbetning av och handel med träprodukter underminerar laglydiga skogsbruksbaserade industrier och näringar genom att skapa miljöproblem och sociala problem, undergräva priserna och försämra bilden av sektorn. EU:s handlingsplan för skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (FLEGT) behandlar dessa frågor genom åtgärder på utbuds- och efterfrågesidan.

b) Klimatförändringspolitikens påverkan

En hållbar och effektiv skogspolitik ökar skogarnas bidrag till minskning av växthusgaser. Dessutom binder pappers- och träprodukter det kol som skogar avlägsnar, och ökad återvinning av papper och trä – istället för att materialet lämnas till deponi – förlänger träprodukternas förmåga att binda kol.

Samtidigt påverkar EU:s klimatförändringspolitik starkt pappersmasse- och papperstillverkningen och viss träskivetillverkning, till följd av deras energiintensiva processer. Bränsle och elektricitet utgör mellan 13 och 18 % av tillverkningskostnaden för pappersmassa och papper i EU. Pappersbruk är stora energiförbrukare, men kemiska massafabriker kan vara nettoenergiproducenter. Ungefär hälften av den primärenergi som används framställer dessa industrier av träbiomassa. I sågverk och vid träskivetillverkning finns även högenergetisk självförsörjning av värme, men elektricitet kommer ofta från externa leverantörer. Omvänt är mekaniska massafabriker och papperstillverkningsindustrin i hög grad beroende av extern elektricitet och gas. Den senaste tidens höjda priser på dessa har påverkat dessa industrier starkt.

Några orsaker till högre prisnivåer är högre kostnader för primärbränsle, behovet av att bidra till minskade utsläpp av växthusgaser och utvecklingen av förnybara energikällor[6]. Höga kostnader minskar industriernas konkurrenskraft och ökar behovet av ytterligare marknadsliberalisering och strategier för effektiv energianvändning så att Europa blir en attraktivare plats för sektorn att investera i. Det tredje energipaketet[7] från september 2007 för en konkurrenskraftig och effektiv el- och gasmarknad i EU är ett viktigt bidrag.

De skogsbruksbaserade industrierna svarar för betydande koldioxidutsläpp och kommer därför att behöva göra stora förändringar för att bidra till minskad klimatförändring. Dessa industrier måste uppnå höga miljöprestanda och hög energieffektivitet utan att förlora i konkurrenskraft. Det ligger inte i EU:s intresse att tillverkningen i framtiden flyttas till länder med mindre hårda utsläppsgränser (så kallat koldioxidläckage) eftersom detta skulle ha negativa följder för miljön och ekonomin. Därför erkänner och behandlar kommissionen de energiintensiva industriernas särskilda situation i sitt paket för klimatåtgärder och förnybar energi av den 23 januari 2008[8]. I paketet finns tydliga kriterier för identifiering av de energiintensiva industrier som hotas av koldioxidläckage. Kommissionen kommer att fastställa vilka sektorer eller delsektorer som denna kategori omfattar, och dessa kommer att tilldelas gratis utsläppsrätter för upp till 100 procent av sina utsläpp om de använder den effektivaste tekniken. I detta sammanhang kommer kommissionen att bedöma om de skogsbruksbaserade industrierna uppfyller villkoren för denna behandling. Mot bakgrund av de internationella förhandlingarna om ett globalt klimatförändringsavtal för perioden efter 2012, kommer kommissionen att fortsätta att bedöma de energiintensiva industriernas situation och eventuellt föreslå justeringar, särskilt i fråga om gratis tilldelning eller inkludering av importerade produkter i gemenskapens system för handel med utsläppsrätter.

Sektorsavtal grundade på industrispecifika villkor kan stimulera åtgärder för att minska utsläpp på internationell nivå. Sådana sektorsavtal bör leda till globala utsläppsminskningar i den omfattning som krävs för att bekämpa klimatförändringarna effektivt, och de bör kunna övervakas och kontrolleras samt vara föremål för bindande genomförandebestämmelser.

Redan i dag och i större utsträckning i framtiden kommer de skogsbruksbaserade industrierna att spela en viktig roll som leverantörer av värme och elektricitet och tillverkare av träbaserade biobränslen, samt bidra till effektivare användning av trä för såväl energi som skogsprodukter. Biobränslen, träbaserade kemikalier och andra produkter kan framställas genom bioraffinering. Det arbete som arbetsgruppen för bioraffinering under teknikplattformen för den skogsbaserade sektorn utför ger ett viktigt bidrag till att identifiera nyckelprojekt som behövs inom detta område. Industrin har den erfarenhet, teknik och försörjningskedja som krävs för att vara en del av lösningen för förnybar energi.

c) Innovation samt forskning och utveckling

Ökade investeringar i forskning och teknisk utveckling samt innovativ användning av tekniska och kommersiella kunskaper krävs för att ytterligare utveckla de skogsbruksbaserade industriernas konkurrenskraft.

Teknikplattformen för den skogsbaserade sektorn är ett viktigt instrument för koordination av industrins, kommissionens och medlemsstaternas forskningsinsatser och bör spela en viktig roll i stärkandet av sektorns innovativa kapacitet. Genom teknikplattformen har en strategisk forskningsagenda utarbetats som syftar till att öka EU:s konkurrenskraft genom utveckling av innovativa produkter och tjänster och effektivare användning av råvaror och energi.

Pappersmasse-, pappers- och träindustrierna har dragit nytta av tekniska utvecklingar inom kemiindustrin. En liknande synergi finns även inom maskinindustrin och pappersmasse- och pappersindustrierna. Sådana fördelaktiga klusterförhållanden bör bibehållas.

d) Handel och samarbete med tredjeländer

Större delen av de skogsbruksbaserade industrierna är utsatta för internationell konkurrens. Antalet tillverkare av pappersmassa, papper och träskivor, sågverk och tryckerier som konkurrerar på världsmarknaden ökar stadigt. Den skogsbruksbaserade kedjan har anpassat sig till denna situation genom att inrikta sig på ökad produktivitet och ökade investeringar i produktutveckling, innovation och forskning. Många EU-företag är globala aktörer.

Trots det konkurrerar inte trä- och pappersprodukter från EU på lika villkor i fråga om tillgång till marknader i tredjeländer, eftersom vissa handelspartner tillämpar höga tullar och icke-tariffära hinder.

e) Kommunikation och information

Efterfrågan på tryck- och förpackningspapper ökar sedan länge, vilket har ett nära samband med inkomstökningen per capita. På många marknader möter pappers- och tryckeriindustrierna växande konkurrens från bland annat elektroniska media, vilket leder till viss överkapacitet. Elektroniska och tryckta produkter kan också komplettera varandra. Pappersförpackningar möter växande konkurrens, särskilt från plaster.

Efterfrågan på träprodukter är mycket lägre per capita i EU än i Nordamerika och Japan, vilket till stor del beror på att byggnader med trästomme inte är lika vanligt förekommande. Det finns dock ett mycket stort utrymme för tillväxt inom detta område utanför de traditionella regionerna.

Det finns ett generellt behov av förbättrad information om skogar och skogsbruksbaserade industrier samt om skogsprodukters egenskaper. Yrkesmässiga användare och konsumenter måste informeras om de ekonomiska, tekniska och miljömässiga egenskaperna hos trä, en förnybar, återanvändbar och klimatvänlig råvara.

3. Ett samordnat tillvägagångssätt för att stärka den hållbara konkurrenskraften hos EU:s skogsbruksbaserade industrier

3.1. Övergripande mål

Inom ramen för EU:s industripolitik och dess strategi för hållbar utveckling, som syftar till att skapa bättre ramvillkor för tillverkningsindustrier, är de skogsbruksbaserade industrierna ett exempel på en sektor som håller jämna steg med utvecklingen i EU:s politik. Dessa industrier moderniseras stadigt och kunskap och innovation utnyttjas på ett bra sätt, vilket gör att industriernas hållbarhet befästs samtidigt som de möter konkurrenskraftsutmaningar.

Till följd av de skogsbruksbaserade industriernas beroende av råvaror, deras roll i minskning av klimatförändringar och energiförsörjning samt deras höga energiintensitet, är kommissionens samordnade energi- och klimatförändringspaket av den 23 januari 2008 direkt relevant för dem.

De strategiska målen nedan säkerställer således ett samlat tillvägagångssätt för att stärka de skogsbruksbaserade industriernas konkurrenskraft samtidigt som klimatförändrings- och energimål integreras i sektorns industriella strategi:

- Att utnyttja kunskaperna från näraliggande sektorer och upprätthålla en hög nivå av innovation, forskning och teknisk utveckling.

- Att bidra till hållbar energiförsörjning och främja hållbart skogsbruk.

- Att främja ett hållbart utbud av råvaror samtidigt som sund konkurrens garanteras.

- Att ytterligare förbättra effektivt utnyttjande av resurserna vid användning av råvaror.

- Att underlätta de skogsbruksbaserade industriernas fulla deltagande i marknader för förnybara energikällor och för leverans av värme, elektricitet och träbaserade biobränslen.

3.2. Åtgärder för att stärka konkurrenskraften hos EU:s skogsbruksbaserade industrier

a) Tillgång till råvaror

- Ett hållbart utbud av träråvaror för de skogsbruksbaserade industrierna bör främjas så att utbud och efterfrågan avpassas till varandra på ett bättre sätt. Utbudet av träråvaror för industrin och energisektorn kan förbättras genom en aktiv strategi för hållbart skogsbruk. Det logistiska förhållandet mellan skogsägare och industrin måste förbättras för att öka utbudet.

- Den möjliga klyftan mellan utbud och efterfrågan skulle kunna minskas om den totala skogsytan och virkesvolymen ökades genom skogsplantering, återplantering och ökat resursutnyttjande.

- Ytterligare utveckling av marknaden för returpapper och returträ bör uppmuntras, inklusive en ytterligare breddning av industrideltagande, med syfte att öka användningen av returpapper och returträ.

- Medlemsstaterna och industrin bör främja kostnadseffektiva lösningar med separata insamlingssystem för använt papper och använda träprodukter.

- Det är viktigt att uppmuntra industrin att vidta ytterligare åtgärder för att minska den olagliga skogsavverkningen och den relaterade handeln med olagliga timmerprodukter[9]. Hållbart skogsbruk bör uppmuntras ytterligare, till exempel genom användning av skogsbrukscertifiering eller motsvarande system och samordnade förfaranden för kontroll av produktkedjan som gör det möjligt för konsumenterna att aktivt välja produkter från hållbara och lagliga källor.

- Användningen av skogsresurser för olika syften bör vara balanserad. I kommissionens förslag om främjande av användningen av förnybar energi[10] erkänns därför till fullo att biomassa inte enbart används för produktion av förnybar energi, utan också för andra syften, och medlemsstaterna och kommissionen uppmanas således att i de nationella handlingsplanerna och den allmänna övervakningen och rapporteringen ta hänsyn till de olika användningarna.

Åtgärder 1. Medlemsstaterna, industrin och skogsägarna uppmuntras att – inom ramen för de nationella skogsprogrammen och liknande åtgärder och i enlighet med handlingsplanen för skog – underlätta och främja skogsplantering, återplantering och aktivt hållbart skogsbruk för att bidra till att minska klimatförändringarna och återställa den biologiska mångfalden, och samtidigt öka utbudet av trä. 2. I samarbete med ständiga kommittén för skogsbruks tillfälliga arbetsgrupp för ökat resursutnyttjande kommer rådgivande kommittén för skogsbruk och skogsbruksbaserade industrier att utforska andra lösningar än ökat resursutnyttjande när det gäller den möjliga klyftan mellan utbud och efterfrågan på trä. 3. Rådgivande kommittén för gemenskapspolitik i fråga om skogsbruk och skogsbruksbaserade industrier kommer att följa utvecklingen av marknaderna och insamlingssystemen för returpapper för att ge råd i syfte att ytterligare främja och utvidga kostnadseffektiva och högkvalitativa insamlingssystem. 4. För att öka returnivån för träprodukter kommer kommissionen att inleda en studie för att hitta lösningar för förbättring av insamlingsrutinerna och stimulering av returnering bland konsumenter och producenter. 5. En rundabordskonferens med industrierna, timmerimportörer och distributörer av skogsbruksbaserade produkter och andra berörda parter kommer att anordnas under rådgivande kommittén för skogsbruk och skogsbruksbaserade industrier för att vidareutveckla åtgärder från den privata sektorns sida, som uppförandekoder för att förhindra handel med och användning av olagligt avverkat timmer och produkter från sådant timmer, i enlighet med FLEGT-handlingsplanen. 6. Industrierna och skogsägarna uppmuntras att ta initiativ till att förhindra olaglig skogsavverkning och främja hållbart skogsbruk. Initiativ från deras sida i fråga om certifiering och motsvarande system samt märkning uppmuntras. 7. Kommissionen och medlemsstaterna kommer att förtydliga tillämpningen av direktiven om offentlig upphandling för trä- och pappersprodukter genom utbyte av idéer om och erfarenheter av de nationella kriterierna för offentlig upphandling för lagligt och hållbart timmer. 8. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att i de nationella handlingsplanerna och den allmänna övervakningen av och rapporteringen om förnybar energi ta hänsyn till de olika användningarna av biomassa. |

b) Klimatförändringspolitik och miljölagstiftning

- Skogarna och de skogsbruksbaserade industrierna har en strategisk roll för att minska klimatförändringar, och denna roll bör stärkas.

- Kolbindning i produkter från avverkad skog kan förlänga det kolupptag som skogarna ger, så dessa produkters roll för att minska klimatförändringarna bör utvecklas.

- Den effekt som klimatförändringspolitiken och systemet för handel med utsläppsrätter har på vissa delar av pappersmasse- och pappersindustrin är betydande. Sådana åtgärder kan stimulera innovation och ge de nödvändiga ekonomiska signalerna för att uppnå en hållbar ekonomi med låga koldioxidutsläpp på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt och samtidigt uppmuntra andra länder med höga utsläpp att vidta ambitiösa åtgärder för utsläppsminskning från 2012. I kommissionens förslag av den 23 januari om översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter anges de nödvändiga åtgärderna, som nu måste utarbetas.

- Den del av gemenskapens miljölagstiftning som gäller för de skogsbruksbaserade industrierna bör baseras på principen om hållbar aktiv användning av skogsresurser och produktionsprocesser enligt bästa tillgängliga teknik, samtidigt som utrymme ges för flexibla lösningar.

- Direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC) och de relaterade referensdokumenten har spelat en viktig roll i utvecklingen av åtgärder för att förebygga och begränsa utsläppen i de skogsbruksbaserade industrierna. Det är viktigt för hållbar produktion i EU att medlemsstaterna genomför detta direktiv konsekvent. I kommissionens förslag till ett direktiv om industriutsläpp, där IPPC-direktivet och anknytande sektorsspecifika direktiv slås samman, förstärks ”bästa tillgängliga teknik” och ”ny teknik”, vilket är nödvändigt för att förena hållbarhet och konkurrenskraft.

Åtgärder 9. Fördelarna med och utmaningarna i att föreslå att inkludera kolbindning i produkter från avverkad skog som ett ytterligare ämne i de internationella förhandlingarna om klimatförändringspolitik efter 2012 kommer att undersökas. 10. Kommissionen kommer, tillsammans med berörda parter och tredjeländer, att undersöka hur sektorsavtal kan utnyttjas så att de leder till globala utsläppsminskningar i den omfattning som krävs för att bekämpa klimatförändringarna effektivt, och de bör kunna övervakas och kontrolleras samt vara föremål för bindande genomförandebestämmelser. Detta kommer att omfatta bästa metoder för datainsamling och centrala resultatindikatorer. 11. Kommissionen kommer att utarbeta de åtgärder för energiintensiva industrier som finns i dess paket för klimatåtgärder och förnybar energi av den 23 januari 2008, särskilt fastställandet av sektorer eller delsektorer som berörs av koldioxidläckage och den lämpliga tilldelningen. I detta sammanhang kommer kommissionen att bedöma om de skogsbruksbaserade industrierna uppfyller villkoren för denna behandling. Mot bakgrund av de internationella förhandlingarna om ett globalt klimatförändringsavtal för perioden efter 2012, kommer kommissionen att fortsätta att bedöma de energiintensiva industriernas situation och eventuellt föreslå justeringar, särskilt i fråga om gratis tilldelning eller inkludering av importerade produkter i gemenskapens system för handel med utsläppsrätter. 12. Vid kommissionens granskning av referensdokumenten för pappersmasse- och pappersindustrierna kommer industrin att uppmanas att bidra till informationsutbyte. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att identifiera flexibla tekniska lösningar och främja konsekvent genomförande från medlemsstaternas sida. |

c) Innovation samt forskning och utveckling

- Nivån av kunskap, innovation, forskning och teknisk utveckling inom de skogsbruksbaserade industrierna, samt informationen om träprodukters egenskaper, bör förbättras.

- Den strategiska forskningsagendan i teknikplattformen för den skogsbaserade sektorn integrerar ett samlat tillvägagångssätt i fråga om forskningsprioriteringar över hela värdekedjan, från trä och returråvara till tillverkning i pappersmasse-, pappers- och träbearbetningsindustrierna.

- Sektorn skulle kunna dra nytta av klusterbildningsmetoder för att främja ett nära samarbete mellan företag, forskargrupper och slutanvändare, vilket skulle ge en plattform för att övervinna resursbegränsningar till följd av industrins fragmenterade struktur och bidra till att förbättra små och medelstora företags innovations- och tillväxtpotential.

- Dessa industriers tillväxt- och sysselsättningspotential ger särskilda möjligheter för utvecklingen av mindre utvecklade regioner, landsbygdsregioner och randregioner i EU, där specialkunskaper på området ofta finns.

Åtgärder 13. Medlemsstaterna och industrin bör beakta den strategiska forskningsagendan i sina program för forskning och teknisk utveckling och sörja för tillräckliga resurser för utbildning i den skogsbruksbaserade sektorn. 14. De skogsbruksbaserade industrierna har stora möjligheter i EU:s sjunde ramprogram. I synnerhet metoder för framställning av biobränslen och biobaserade kemikalier från trä och ökad effektivitet i användningen av fibrer och massivt trä, såväl nya som insamlade, uppmuntras, liksom produkt- och processutvecklingar för förpacknings-, tryckeri- och byggindustrierna. 15. Medlemsstaterna och regionerna uppmuntras att anta och utveckla ”klusterkonceptet” för att stärka befintliga, och skapa nya, synergier som stärker konkurrenskraften i skogsbrukets värdekedja, särskilt i fråga om små och medelstora företag. Detta kan stödjas genom programmet för konkurrenskraft och innovation för gränsöverskridande klustersamarbete och utveckling av klusterstrategier på sektorsnivå. 16. Stöd inom ramen för sammanhållningspolitiken under 2007–2013 bistår vid förbättringar av sektorns konkurrenskraft och hållbarhet, i synnerhet i EU:s mest missgynnade regioner. Verksamheter som stöds omfattar till exempel investeringar i utveckling av förnybar energiteknik eller förbättring av kapaciteten för forskning och teknisk utveckling samt innovation. |

d) Handel och samarbete med tredjeländer

- Tillgång till råvaror och lika villkor vid utrikeshandel är grundläggande förutsättningar för att säkra en lämplig ram och miljö för att EU-företag ska kunna konkurrera globalt.

- Framsteg i fråga om internationella minimikrav på områdena miljöskydd samt hälsa och säkerhet skulle bidra till mer balanserade globala förutsättningar för europeiska aktörer.

- Standardisering underlättar handel med trä- och pappersprodukter. Enligt direktivet om byggprodukter[11] möjliggör harmoniserade europeiska produktstandarder en rättvis bedömning i hela EU av byggprodukters tekniska prestanda, inklusive produkter av inhemskt och importerat trä.

- Samarbete med tredjeländer om standarder för byggprodukter av trä är också viktigt, i synnerhet med länder med ökande efterfrågan på högkvalitativa träprodukter. Således kan även tredjeländer erkänna europeiska standarder.

Åtgärd 17. Kommissionen kommer att fortsätta sina insatser för att skapa och genomföra en marknadstillträdesstrategi som överensstämmer med dess mål för tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling genom att säkra tillgången till råvaror internationellt och stödja avlägsnandet av tullhinder och icke-tariffära hinder. 18. Kommissionen kommer att inleda en dialog med intresserade tredjeländer för att behandla tekniska, rättsliga och andra relaterade frågor. |

e) Kommunikation och information

- Kommunikation och image är viktiga faktorer som bidrar till de skogsbruksbaserade industriernas konkurrenskraft. Kunskapen om skogsprodukter och skogsbruksbaserade industrier bör förbättras.

- Kommunikationsåtgärder som stöds och genomförs av industrisektorn är nödvändiga för att framhäva den skogsbruksbaserade sektorns särdrag.

- Offentliga institutioner, universitet och industrin kan bidra till att analysera och bygga upp kunskap om dessa industrier.

Åtgärd 19. Medlemsstaterna, regionala myndigheter, akademiska institutioner och utbildningsinstitutioner kommer att inbjudas att samarbeta inom multinationella nätverk för att undersöka och säkerställa uppföljningen av de långsiktiga förändringarna i de skogsbruksbaserade industrierna. |

[1] KOM(2005) 474 slutlig.

[2] KOM(2006) 302 slutlig.

[3] Enligt definitionen från ministerkonferensen om skydd av skogarna i Europa – resolutioner från Lissabon och Wien om hållbart skogsbruk.

[4] European Declaration on Paper Recovery.

[5] KOM(2008) 19 slutlig.

[6] KOM(2006) 841 slutlig.

[7] KOM(2007) 528, KOM(2007) 529, KOM(2007) 530, KOM(2007) 531 och KOM(2007) 532.

[8] Särskilt KOM(2008) 16 slutlig.

[9] Tillverkarna av dryckeskartonger åtog sig i juli 2007 att uppnå en 100-procentig spårbarhet av allt trä som används i dess globala tillverkning.

[10] KOM(2008) 19 slutlig.

[11] Direktiv 89/106/EEG.