[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel, den 16.5.2007

SEK(2007) 620 slutlig

Rekommendation till

RÅDETS BESLUT

om upphävande av beslut 2004/917/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland

(framlagd av kommissionen)

MOTIVERING

1. BAKGRUND

I artikel 104 i fördraget fastslås att medlemsstaterna skall undvika alltför stora underskott och ett förfarande införs för att identifiera och korrigera sådana underskott. I rådets förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[1], som utgör en del av stabilitets- och tillväxtpakten, redogörs mer ingående för detta förfarande. Enligt artikel 104.2 i fördraget skall kommissionen på grundval av följande två kriterier övervaka att budgetdisciplin iakttas: a) huruvida det förväntade eller faktiska underskottet i den offentlig sektorns finanser överstiger referensvärdet 3 % av BNP (såvida inte detta procenttal har minskat väsentligt och kontinuerligt och nått en nivå som ligger nära referensvärdet, eller, referensvärdet endast undantagsvis och övergående överskrids och procenttalet fortfarande ligger nära referensvärdet. och b) huruvida skuldsättningen i den offentliga sektorn överstiger referensvärdet 60 % av BNP (såvida inte detta procenttal minskar i tillräcklig utsträckning och närmar sig referensvärdet i tillfredsställande takt).

Enligt protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som fogats till fördraget, skall kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som skall användas för tillämpningen av detta protokoll. Som en del av tillämpningen av protokollet är medlemsstaterna skyldiga att lämna uppgifter om underskott och skuldkvot och därmed sammanhängande nyckeltal två gånger om året, före den 1 april och 1 oktober, i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93[2],[3].

Den 19 maj 2004 inledde kommissionen ett underskottsförfarande beträffande Grekland genom att anta en rapport i enlighet med artikel 104.3 mot bakgrund av att underskottet i den offentliga sektorn år 2003 uppgick till 3,2 % av BNP och den offentliga skulden till 103 % av BNP[4]. Den 5 juli 2004 fastslog rådet, efter en rekommendation från kommissionen och i enlighet med artikel 104.6[5], att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland. Samtidigt, och också på grundval av en rekommendation från kommissionen, utfärdade rådet rekommendationer[6] enligt artikel 104.7 till Grekland som syftade till att få det alltför stora underskottet att upphöra snarast möjligt och senast 2005. Den 18 januari 2005 fastslog rådet enligt artikel 104.8 och på grundval av en rekommendation från kommissionen att inga effektiva åtgärder hade vidtagits inom den fastställda tidsfristen som svar på den rekommendation som avgivits enligt artikel 104.7[7]. Den 17 februari 2005 beslutade rådet, på en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.9[8] att förelägga Grekland att vidta åtgärder för att minska underskottet som rådet anser nödvändiga för att komma tillrätta med situationen med ett alltför stort offentligt underskott och förlängde tidsfristen för att korrigera underskottet med ett år till 2006.

I sitt beslut enligt artikel 104.9 beslutade rådet att Grekland skall få den rådande situationen med ett alltför stort underskott att upphöra så snart som möjligt och senast år 2006 genom följande åtgärder : i) ett ytterst noggrant genomförande av 2005 års budget såsom den godkänts av dess parlament, och ii) genomförandet under 2006 av anpassningsåtgärder av varaktigt slag som leder till en korrigering av underskottet på minst 0,6 procentenheter av BNP. Rådet krävde vidare att Grekland skulle fullfölja ansträngningarna att " kartlägga och kontrollera andra faktorer än nettoupplåning som bidrar till förändringen i skuldnivåer, med sikte på att säkerställa att den offentliga bruttoskuldkvoten minskar i tillräcklig utsträckning och i tillfredsställande takt närmar sig referensvärdet i linje med korrigeringen av det alltför stora underskottet" och " förbättra insamlingen och behandlingen av statistiska uppgifter över den offentliga sektorn ". Rådet krävde att Grekland senast den 21 mars 2005 skulle inkomma med en rapport som beskrev de beslut som fattats för att efterleva rådets rekommendationer och därefter inkomma med ytterligare löpande lägesrapporter.

Därutöver uppmanade rådet enträget "Grekland att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att en budgetkonsolidering som syftar till att uppnå en situation på medellång sikt med nära balans eller överskott i de offentliga finanserna upprätthålls genom en minskning av det konjunkturrensade underskottet med minst 0,5 % av BNP per år efter det att det alltför stora underskottet har korrigerats" .

Tabell 1: Anpassning godkänd av rådet den 17 februari 2005

% av BNP, om inte annat anges | 2004 | 2005 | 2006 |

Saldo i de offentliga finanserna förändring i konjunkturrensat saldo förändring av strukturellt saldo Offentlig bruttoskuld Anm.: Real BNP-tillväxt (%) | -5.5 cirka 112 3.8 | -3.6 +1.7 cirka 112 3.3 | Underskott <3 minst + 0,6 cirka 110 3.3 |

Anmärkning : Strukturellt saldo= konjunkturrensat saldo frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

Källa : Rådets föreläggande enligt artikel 104.9 till Grekland, med hänvisning till 2004 års höstprognos från kommissionens avdelningar.

På grundval av den reviderade uppdateringen av Greklands stabilitetsprogram från mars 2005 samt de grekiska myndigheternas offentliga åtagande av den 29 mars att nå ett offentligt underskott som understeg 3 % av BNP i utkastet till 2006 års budget, vilken betraktades som den genomföranderapport som krävdes i rådets beslut, antog kommissionen ett meddelande till rådet[9], där slutsatsen var att de beslut som Grekland dittills hade fattat var förenliga med rådets beslut och att inga ytterligare åtgärder enligt förfarandet vid alltför stora underskott var nödvändiga på det stadiet. Rådet delade denna bedömning på sitt möte den 12 april 2005.

I enlighet med artikel 104.12 skall ett rådsbeslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas, på grundval av en rekommendation från kommissionen, när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

2. Den senaste tidens utveckling

Baserat på faktiska statistiska uppgifter som kommissionen (Eurostat) tillhandahållit efter de av Grekland i april 2007 inrapporterade uppgifterna enligt rådets förordning (EG) nr 3605/93[10] ,samt på grundval av 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar, uppgick underskottet för 2006 till 2,6 % av BNP[11]. I denna underskottssiffra ingår tillfälliga åtgärder med 0,6 % av BNP, bland annat betalningar och förskottsbetalningar från banker i utbyte mot att socialförsäkringssektorn övertar deras pensionsåtaganden. Detta utfall ligger i linje med rådets beslut enligt artikel 104.9 om att det nominella underskottet senast 2006 skall minskas så att det understiger referensvärdet 3 % av BNP och är identiskt med det mål som angavs i uppdateringen av det grekiska stabilitetsprogrammet från december 2005.

På inkomstsidan gällde de viktigaste åtgärderna som vidtogs under 2006 bekämpande av skattefusk, en reform av fastighetsbeskattningen och en höjning av punktskatterna på drivmedel och tobaksvaror. En rad ytterligare inkomstförstärkande åtgärder genomfördes också under det årets andra halvår för att garantera genomförandet av 2006 års budget, bland annat en ökning av den del av inkomstskatten för företag och banker som skall betalas in i förskott, ytterligare höjningar av punktskatten på drivmedel och tobaksvaror och en höjd skatt på mobilfakturor. De viktigaste åtgärderna på utgiftssidan var att begränsa både den offentliga lönebudgeten och de löpande offentliga utgifterna, införa en ny ram för offentliga företag och organisationer (DEKO) i syfte att rationalisera offentlig utgifter och fördela offentliga medel mer effektivt, samt införa en ny lagstiftning för företag med både offentligt och privat ägande som underlättade investeringar i infrastrukturprojekt i såväl liten som stor skala utan att anstränga budgeten. De ursprungligen budgeterade tillfälliga åtgärderna på motsvarande 0,4 % av BNP betraktades som underskottsreducerande. De visade sig emellertid vara oförenliga med ENS95 och beaktades inte i den underskottsstatistik som Eurostat rapporterade in i april 2007. Detta bör ha ökat underskottsutfallet med motsvarande belopp. Lägre tillfälliga intäkter har emellertid fullt ut kompenserats av en uppräkning av swappavtal[12],[13].

Inkomstsidan och utgiftssidan bidrog i nästan lika stor utsträckning till den nominella justeringen på nästan 3 procentenheter av BNP i förhållande till 2005 års underskott på 5½ %. Uttryckt som andel av BNP ökade de totala intäkterna med 1½ procentenhet, varav indirekta skatter stod för ½ procentenhet av BNP. Den återstående 1 procentenheten beror på ökade socialavgifter och andra inkomster, inklusive kapitaltransfereringar (EU-transfereringar). De totala utgifterna minskade med 1¼ procentenhet av BNP, främst till följd av minskade primära utgifter (med ½ % av BNP) och av ränteutgifter (¼ % av BNP). Investeringsutgifterna sjönk också med omkring ½ procentenhet av BNP. Det strukturella saldot (dvs. konjunkturrensat saldo frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) förbättrades med 2¼ procentenheter av BNP, i linje med rådets beslut.

Totalt sett är 2006 års underskott 3½ procentenheter av BNP lägre än underskottet 2003, det år som utgjorde basåret för inledandet av förfarandet vid alltför stora underskott, och 5¼ procentenheter av BNP lägre än 2004, det år då underskottet nådde en högsta nivå på 7,9 % av BNP. De motsvarande förbättringarna i det primära saldot var 2¾ respektive närmare 4½ procentenheter av BNP. Trots den finanspolitiska justeringen under denna period var BNP-tillväxten kraftig. Mätt som den uppskattade förändringen av det strukturella saldot innebar förbättringen av saldot i de offentlig finanserna en finanspolitisk åtstramning på 4½ procentenhet av BNP mellan 2004 och 2006. Om man räknar bort effekterna av den minskande räntebördan uppgår den finanspolitiska åtstramningen till 3¾ procentenheter av BNP. Dessa sifferuppgifter överstiger med råge den justering som rådet rekommenderade i sitt beslut enligt artikel 104.9, vilket är berättigat mot bakgrund av uppräkningen av de senare årens serie av underskottsutfall efter det att rådets beslut antogs.

Underskottskvoter revideras ofta – antingen uppåt eller nedåt – efter offentliggörandet av det första utfallet i den anmälan av uppgifter som lämnas in på våren. För EU:s medlemsstater totalt sett är revideringar normalt förekommande, ofta relativt obetydliga och som i genomsnitt inte leder till någon väsentlig avvikelse i förhållande till tidigare inlämnade uppgifter. De betydande revideringar av de offentliga räkenskaperna sedan 2004 (se faktaruta), som i Greklands fall gjordes efter det att Eurostat hade uttryckt reservationer beträffande uppgifter som lämnades in, var resultatet av åtgärder som vidtogs för att förbättra insamlingen och behandlingen av statistiska uppgifter om de offentliga finanserna som svar på kraven i rådets rekommendation av den 5 juli 2004 och i beslutet av den 17 februari 2005. Dessa åtgärder har gjort det möjligt för Eurostat att godkänna de statistiska uppgifter om offentligt underskott och offentlig skuld som den grekiska regeringen lämnade in i oktober 2006 och april 2007. Även om man inte kan utesluta framtida uppskrivningar av underskottet i de grekiska offentliga finanserna, med hänsyn till avståndet mellan det nu rapporterade underskottet och referensvärdet för underskottet, är sannolikheten relativt låg för att eventuella framtida revideringar av offentliga räkenskaper kommer att höja underskottskvoten för 2006 över 3 % av BNP. Denna sannolikhet kommer att vara än lägre om den serie reviderade BNP-uppgifter som Grekland lämnade in i oktober 2006 och april 2007 godkänns av Eurostat senare i år.

3. UNDERSKOTTSBERÄKNINGAR FÖR 2007 OCH DÄREFTER

Enligt kommissionens vårprognos 2007 beräknas underskottet i de offentliga finanserna 2007 att uppgå till 2,4% av BNP[14] med en real BNP-tillväxt på 3¾ %. I denna siffra ingår utgiftsbesparande åtgärder av varaktigt slag som uppgår till omkring ¼ % av BNP liksom ytterligare engångsintäkter på motsvarande belopp, båda enligt vad finansministern aviserade vid periodavgränsningsdatumet för 2007 års vårprognos[15] från kommissionens avdelningar. Enligt uppdateringen av Greklands stabilitetsprogram från december 2006 var det officiella underskottsmålet för 2007 likaledes 2,4 % av BNP. I denna officiella underskottssiffra ingick emellertid inte de ovan nämnda åtgärderna. Totalt ingår engångsinkomster på omkring ½ % av BNP i 2007 års vårprognos, jämfört med inga engångsinkomster alls i stabilitetsprogrammet. Utan engångsinkomster skulle underskottet enligt 2007 års vårprognos fortfarande ligga under referensvärdet och hamna på 2,9 % av BNP. För 2008, baserat på ett scenario med oförändrad politik, skulle underskottet öka något till 2¾ % av BNP, dock fortfarande utan att hjälp av ytterligare engångsåtgärder. Underskottsberäkningarna pekar på en trovärdig och varaktig korrigering av det alltför stora underskottet.

Trots de ytterligare varaktiga åtgärder och engångsåtgärder som aviserades i april är det beräknade underskottet i 2007 års vårprognos identiskt med, snarare än bättre än, stabilitetsprogrammets mål. Effekterna av dessa nya åtgärder beräknas nämligen uppvägas av i) vårprognosens mer försiktiga tillväxtantaganden och ii) det faktum att de varaktiga åtgärderna enligt kommissionens uppfattning är otillräckliga för att fullt ut uppväga minskningen av engångsinkomster från 0,6 % av BNP 2006 (med undantag av de åtgärder som aviserades i april) till ½ % av BNP 2007.

De viktigaste åtgärder som planeras i 2007 års budget är, på inkomstsidan, en reform av inkomstskatten för fysiska personer och en ytterligare höjning av punktskatten på drivmedel under 2007, samtidigt som myndigheterna står fast vid sitt åtagande att intensifiera kampen mot skattefusk. På utgiftssidan beräknas den årliga ökningen i primära utgifter vara lägre än den nominella BNP-tillväxten och bör, tillsammans med en ytterligare minskning av räntekostnaderna, leda till en minskning av de totala utgifterna som andel av BNP. Minskningen kommer att underlättas av en långsammare ökningstakt för den offentliga sektorns totala lönekostnader (som utgör cirka 25 % av de totala primära utgifterna), som enligt budgeten inte kommer att överstiga 6 %, samt av betydande nedskärningar i intermediär offentlig förbrukning (särskilt administrativa kostnader och upphandling).

Underskottsberäkningen för 2007 skulle motsvara en minskning av underskottet i nominella termer på ¼ procentenhet av BNP jämfört med 2006. Denna anpassning beräknas nästan helt tillskrivas de varaktiga åtgärder som aviserades vid periodavgränsningsdatumet för 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar. De totala inkomsterna beräknas minska med knappt ¼ procentenhet. Högre indirekta skatter skulle endast delvis uppväga minskade inkomster genom övertagande av pensionsfonder, och i mindre utsträckning, minskade direkta skatteinkomster till följd av de genomförda inkomstskattesänkningarna. De totala utgifterna beräknas minska med ½ procentenhet av BNP, främst på grund av lägre ränteutgifter, offentlig konsumtion och bruttoinvesteringar. Den strukturella förbättringen skulle bli omkring ¼ % av BNP, vilket skulle ge ett strukturellt underskott på omkring 3¾ % år 2007.

Enligt 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar ligger takten i anpassningen år 2007 under den förbättring på minst 0,5 % i strukturella termer som angavs i rådets beslut enligt 104.9 för perioden efter korrigeringen och ligger inte i linje med stabilitets- och tillväxtpakten. I sitt yttrande i december 2006 om det uppdaterade stabilitetsprogrammet[16] konstaterade rådet att programmet inte planerade at uppnå det medelfristiga målet för de offentliga finanserna inom programperioden (som avslutas i slutet av 2009)[17]. Rådet tillade att takten i anpassningen till målet på medellång sikt som förutses i programmet bör höjas under de år som följer på korrigeringen av det alltför stora underskottet, särskilt efter 2007 för att ligga i linje med stabilitets- och tillväxtpakten.

4. Skuldutveckling och skuldprognoser

Bruttoskuldkvotens utveckling under perioden 2003-2006 avspeglade inte fullt ut utvecklingen av saldot i de offentliga finanserna och ekonomins övergripande resultat. I en situation med stark nominell BNP-tillväxt (mer än 7½ % per år i genomsnitt, det vill säga under en rad år högre än EU-genomsnittet), fallande ränteutgifter och förbättrade primära saldon har skuldkvoten minskat med endast 3¾ procentenheter mellan 2003 och 2006.

Den nominella BNP-tillväxten utgjorde den främsta drivkraften bakom skuldminskningen, som mer än väl uppvägde ränteutgifternas skuldökande effekt. Den samlade effekten av nominell BNP-tillväxt och ränteutgifter ("snöbollseffekten") bidrog till att minska skulden med 8¾ procentenheter av BNP. Det primära saldot bidrog fram till 2005 till en ökning av skulden (med 3 procentenheter av BNP), medan saldot för första gången sedan 2003 vändes till ett överskott 2006, vilket bidrog till att minska skuldkvoten med omkring 2 procentenheter.

De betydande skuldökande stock-/flödesjusteringarna på totalt omkring 4¼ procentenheter mellan 2004 och 2006 hindrade en snabbare takt i skuldminskningen, trots privatiseringsintäkter på motsvarande 1½ % av BNP. Stock-/flödesjusteringarna under de senaste åren har dock varit betydligt mindre än de var några år tidigare. Det finns dessutom nu mycket mer detaljerade uppgifter om var och en av komponenterna i dessa justeringar och mindre statistiska skiljaktigheter vilket bidrar till att göra de inrapporterade uppgifterna mer solida. Under 2004 berodde den skuldökande stock-/flödesjusteringen på 1 % av BNP i huvudsak på ackumuleringen av centralregeringens insättningar hos banker. År 2005 sammanhängde det faktum att emissionen av skuld översteg det årets underskott med regleringen av förfallna ännu ej betalda hälsovårdsutgifter. Stock-/flödesjusteringarna på 2,3 % av BNP under 2006 härrörde bland annat från en fortsatt ackumulering insättningar hos banker (0,6 % av BNP), det faktum att en stor del av inkomsterna i samband med den ovan nämnda överföringen av pensionsårtaganden till socialförsäkringen ännu inte har inkasserats (0,5 % av BNP),[18] utestående betalningar från EU:s budget (0,6 % av BNP), betalningar i samband med köp av militär utrustning som kommer att spä på underskottet när den levereras (0,4 % av BNP), försäljning av kapitalandelar (-1,4 % av BNP), statistiska avvikelser (0,6 % av BNP) liksom en rad andra mindre variabler[19].

I Greklands uppdaterade stabilitetsprogram från december 2006 är målsättningen en gradvis betydande ökning av takten i minskningen av skuldkvoten från och med 2006, med totalt 12¾ procentenheter fram till 2009. Den sammanlagda effekten av ökande primära överskott (med 7¼ procentenheter) och en skuldminskande "snöbollseffekt" (av motsvarande storleksordning tack vare en kraftig nominell BNP-tillväxt), skulle utgöra de främsta drivkrafterna. I uppdateringen räknar man också med en väsentlig minskning av de skuldökande stock-/flödesjusteringarna, som beräknas uppgå till 1¾ procentenheter av BNP för perioden 2007-2009. Rådet noterade i sitt yttrande om programmet att skuldkvoten kan komma att utvecklas mindre gynnsamt efter 2007 än vad som beräknades i programmet till följd av de gynnsamma tillväxtberäkningarna och riskerna för att underskottsmålen inte uppfylls. Rådet tillade att skuldkvoten trots detta föreföll att minska tillräckligt i riktning mot referensvärdet under programperioden.

Enligt 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar skulle skuldminskningstakten kunna bli något lägre än i stabilitetsprogrammet och skulden ligga på 97½ % av BNP 2008 med ett antagande om oförändrad politik. Med hänvisning till dessa trender över skuldens utveckling förefaller skuldkvoten minska i tillräckligt snabb takt i riktning mot referensvärdet.

5. SYNPUNKTER PÅ DE GREKISKA STATISTISKA UPPGIFTERNAS TILLFÖRLITLIGHET

Enligt rådets rekommendation av den 5 juli 2004 och beslut av den 17 februari 2005 bör Grekland "förbättra insamlingen och bearbetning av statistiska uppgifter om den offentliga sektorn".

Greklands nationella statistikmyndighet (NSSG) vidtog en rad åtgärder för att förbättra kvaliteten på de statistiska uppgifter om offentligt underskott och offentlig skuld som inrapporteras till kommissionen. Detta inbegrep bland annat en ny enkät för att kvartalsvis och utan dröjsmål samla in uppgifter från socialförsäkringssystemet, lokala myndigheter och centrala myndigheter som inte utgör staten. Den tidigare enkäten var årlig och resultaten förelåg ofta först två till tre år senare. Resultaten från den finansiella delen av enkäten jämfördes dessutom systematiskt med tillgängliga uppgifter över bankstatistik som insamlades av Greklands centralbank. NSSG gjorde också en mer detaljerad analys av kapitaltillskott till offentliga företag för att kunna redovisa dem korrekt antingen som underskott eller som finansiella transaktioner i linje med Eurostats kriterier. Bokföringen av hälso- och sjukvårdsutgifter lades om enligt periodiseringsprincipen (bokföringsmässiga grunder) i stället för som tidigare enligt kontantprincipen. Militärutgifter, överföringar från EU:s budget, skatter och överföringar inom den offentliga sektorn utgjorde också områden där NSSG ändrade sina bokföringsprinciper i linje med Eurostats förslag. Flera andra av Eurostats tekniska rekommendationer, som angavs i rapporten från besöken för att kontrollera statistiska metoder (metodbesöken), genomfördes av de grekiska statistikmyndigheterna. Dessa förbättringar ledde till en väsentlig minskning i statistiska avvikelser för perioden 2002-2005. Detta gjorde att Eurostat den 23 oktober 2006 tog tillbaka sin reservation beträffande kvaliteten på de statistiska uppgifter om offentligt underskott och offentlig skuld som Grekland rapporterat in och beträffande godkännandet av dessa uppgifter. Detta godkännande bekräftades i april 2007. Trots att oförklarade avvikelser kvarstår är de betydligt lägre än tidigare.

Faktaruta: Revidering av de grekiska finansräkenskaperna sedan 2004

I september 2004, två månader efter det att rådet hade beslutat att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland, inkom Grekland med en ny anmälan med reviderade statistiska uppgifter som visade att det offentliga underskottet hade överstigit 3 % av BNP sedan år 2000. Särskilt för perioden 2002-2003 reviderades underskotten upp med mer än två procentenheter av BNP för vart och ett av åren (se tabell). Den offentliga skuldkvoten reviderades också upp med mer än 7 procentenheter av BNP. De planerade sifferuppgifterna för 2004 innebar en uppskrivning av siffrorna för det offentliga underskottet och den offentliga skulden med 2,3 respektive 14 % av BNP[20].

Denna revidering av sifferuppgifterna genomfördes på grundval av ny information som tillhandahållits av de grekiska myndigheterna, på Eurostats begäran, för perioden 2000-2003, och grundades på en mer noggrann tillämpning av redovisningsramen i ENS95. Efter att ha företagit en detaljgranskning av de sifferuppgifter som lämnats in godkände Eurostat den 23 september 2004 de nya sifferuppgifterna för perioden 2000-2003[21].

I anmälan från mars 2005 reviderades sifferuppgifterna ytterligare, särskilt underskotten för perioden 2002-2003. De främsta skälen var i) det faktum att de oreglerade hälso- och sjukvårdsutgifterna inte hade bokförts korrekt när utgifterna hade uppkommit och ii) nedskrivningen av överskotten socialförsäkringssektorn med 0,1 % 2002 respektive 0,2 % 2003. Uppgifterna över den offentliga skulden för åren 2002 och 2003 nedreviderades också något, främst till följd av omklassificeringen av en värdepappersfond inom socialförsäkringssektorn. Eurostat godkände inte de uppgifter som inrapporterades i mars 2005, september 2005 och april 2006, trots upprepade revideringar av de rapporterade underskotts- och skulduppgifterna[22] .

Från den 29 maj till den 2 juni och från den 27 till den 29 september 2006 genomförde Eurostat en ett metodbesök[23] i Grekland. Besöket resulterade i ett avtal mellan Eurostat och de grekiska myndigheterna, som klargjorde de utestående frågor som nämndes i Eurostats pressmeddelande av den 26 september 2005 och den 24 april 2006, beträffande bokföringen av transaktioner med EU:s budget, socialförsäkringssektorns räkenskaper och kortfristiga fordringar och skulder för åren 2002-2005. Den 29 september 2006 kom Eurostat överens med de grekiska myndigheterna om en nedrevidering av överskotten hos andra statliga organ och socialförsäkringsfonder (korrigeringar för transfereringar från den ordinarie budgeten under perioden 2002-2005, samt om en förändring av uppgiftskällor under 2005). Revideringarna uppgick till ¾ procentenhet av BNP under 2004 och 2005. Särskilt nedrevideringen av överskotten i socialförsäkringssektorn motsvarade ungefär ¼ % av BNP för vart och ett av åren. Detta resulterade i att uppgifterna om underskott och skuld ytterligare reviderades. Eurostat tog tillbaka sina reservationer om de det grekiska offentliga underskottet och den grekiska offentliga skulden och godkände de rapporterade uppgifterna[24].

Genom anmälan från april 2007 reviderades underskotten upp ytterligare för 2004 och särskilt för 2005. Ökningen avseende 2004 berodde främst på ny information om tidpunkten för bokföringen av transfereringar med EU:s budget som delvis kompenserades av en upprevidering av skatteinbetalningarna. Ökningen under 2005 berodde i huvudsak på en minskning av överskotten i andra statliga myndigheter.

[pic]

6. Slutsatser

Underskottet i den offentliga sektorns finanser sjönk från en högsta notering på 7,9 % av BNP 2004 till 2,6 % 2006, vilket låg under referensvärdet på 3 procent av BNP. De åtgärder som ligger bakom minskningen av underskottet under denna period är i huvudsak av varaktig natur, även om man under 2006 förlitade sig på engångsåtgärder på motsvarande 0,6 % av BNP. Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot netto frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, förbättrades med 4½ % av BNP mellan 2004 och 2006, mer än vad rådet hade rekommenderat, vilket är berättigat med tanke på den uppräkning av de senaste årens underskottsutfall som ägt rum efter det att rådet antog sina rekommendationer. Enligt 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar förväntas inflationen att minska till 2,4 % av BNP under 2007 (fortfarande inklusive engångsåtgärder på 0,5 % av BNP, utan vilka underskottet trots allt skulle komma att understiga 3 %) och, med antagande om oförändrad ekonomisk politik, svagt öka till 2,7 % av BNP 2008, men utan att engångsåtgärder behövde tillgripas, med en ytterligare marginell förbättring av det strukturella saldot. Det innebär att underskottet på ett trovärdigt och varaktigt sätt har tagits ner till en nivå under tröskeln 3 % av BNP.

Den offentliga sektorns bruttoskuld minskade från 108½ % av BNP 2004 till 104½ % 2006 och förväntas enligt 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar att sjunka ytterligare till 97½ % av BNP till 2008 (med antagande om oförändrad politik). Skuldkvoten kan anses minska i tillräckligt snabb takt mot referensvärdet 60 % av BNP.

De grekiska statistikmyndigheterna har förbättrat sina arbetsmetoder, vilket ledde till en minskning av de statistiska avvikelserna och en på det hela taget förbättrad kvalitet på de statistiska uppgifterna. Detta ledde till att Eurostat drog tillbaka sina reservationer om kvaliteten på de faktiskt rapporterade statistiska uppgifterna.

Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Grekland har korrigerats. Kommissionen rekommenderar därför rådet att upphäva sitt beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott i Grekland.

Tabell 3: De offentliga finansernas utveckling 2003–2008

Saldo i de offentliga finanserna | -6.2 | -7.9 | -5.5 | -2.6 | -2.4 | -2.4 | -2.7 | -1.8 |

– Totala intäkter | 43.0 | 42.1 | 41.6 | 43.2 | 43.0 | 43.2 | 42.5 | 43.6 |

– Totala utgifter | 49.5 | 49.8 | 47.3 | 46.1 | 45.5 | 45.6 | 45.3 | 45.4 |

Varav: | – ränteutgifter | 5.5 | 5.5 | 4.9 | 4.6 | 4.4 | 4.4 | 4.2 | 4.2 |

– fasta bruttoinvesteringar | 4.0 | 4.2 | 3.5 | 3.6 | 3.5 | 3.5 | 3.5 | 3.5 |

Primärt saldo | -0.7 | -2.4 | -0.6 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 1.5 | 2.4 |

Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.6 | 0.5 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |

Strukturellt saldo(1) | -6.5 | -8.5 | -6.1 | -3.9 | -3.6 | -2.8 | -3.5 | -2.3 |

Strukturellt primärsaldo(1) | -1.0 | -3.0 | -1.2 | 0.7 | 0.8 | 1.6 | 0.7 | 1.9 |

Offentlig bruttoskuld(4) | 107.8 | 108.5 | 107.5 | 104.6 | 100.9 | 100.1 | 97.6 | 95.9 |

Förändring i skuldkvot (a)= (b) + (c) + (d)) | -2.9 | 0.7 | -1 | -2.9 | -3.7 | -4.0 | -3.3 | -4.2 |

Bidrag: | - strukturellt primärsaldo (b) | 0.7 | 2.4 | 0.6 | -2.0 | -2.0 | -2.0 | -1.5 | -2.4 |

-”Snöbollseffekt" (c) | -3.1 | -2.8 | -2.7 | -3.2 | -2.4 | - | -2.6 | - |

Stock-/flödesjustering (d) | -0.5 | 1.0 | 1.1 | 2.3 | 0.7 | 0.6 | 0.7 | 0.6 |

Pm Real BNP-tillväxt (%) | 4.8 | 4.7 | 3.7 | 4.3 | 3.7 | 3.9 | 3.7 | 4.0 |

Pm Produktionsgap | 0.6 | 1.5 | 1.4 | 1.7 | 1.5 | 0.9 | 1.6 | 1.1 |

(1) (1) Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. (2) (2) Konjunkturrensat saldo, strukturellt saldo och produktionsgap enligt programmet som kommissionen beräknat på grundval av uppgifterna i programmet. För 2007 inkluderades inte i programmet de engångsåtgärder på ¼ procentenhet av BNP liksom varaktiga åtgärder som också uppgick till ¼ procentenhet av BNP som aviserades I april 2007. Totala inkomster och totala utgifter har justerats enligt de harmoniserade definitionerna i ENS95. (3) Med antagande om oförändrad politik. (4) Förändringen i bruttoskuldkvoten kan brytas ned enligt följande ekvation: [pic] där t står för tid; D, PD, Y och SF motsvarar den offentliga skulden, primärt underskott, nominell BNP respektive stock-/flödesjustering, och i och y står för den genomsnittliga kostnaden för skulden och nominell BNP-tillväxt. Termen inom parentes motsvarar ”snöbollseffekten”. Källor: 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar (KOM) och uppdateringen av stabilitetsprogrammet från december 2006. |

Rekommendation till

RÅDETS BESLUT

om upphävande av beslut 2004/917/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Grekland

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.12,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

1. På rekommendation av kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget fastställdes genom rådets beslut 2004/917/EG[25] att det förelåg ett alltför stort underskott i Grekland. Rådet konstaterade att underskottet i den offentliga sektorns finanser var 3,2 % av BNP år 2003, vilket översteg fördragets referensvärde 3 % av BNP, medan den offentliga sektorns bruttoskuld uppgick till 103 % av BNP, vilket betydligt översteg fördragets referensvärde 60 % av BNP[26] .

2. I enlighet med artikel 104.7 i fördraget och artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott[27] utfärdade rådet den 6 juli 2004 en rekommendation riktad till Grekland, på grundval av en rekommendation från kommissionen, i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra före utgången av 2005. Rekommendationen offentliggjordes.

3. I enlighet med artikel 104.8 beslutade rådet beslutade den 19 januari 2005, på grundval av en rekommendation från kommissionen, att Grekland inte hade vidtagit effektiva åtgärder som svar på rådets rekommendation enligt artikel 104.7[28] . Den 17 februari 2005 beslutade[29] rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, att i enlighet med artikel 104.9 förelägga Grekland att vidta åtgärder för att minska underskottet som rådet anser nödvändiga för att komma tillrätta med situationen med ett alltför stort offentligt underskott och förlängde tidsfristen för att korrigera underskottet, med ett år, till 2006.

4. I enlighet med artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas när ett underskott i den berörda medlemsstaten enligt rådets mening har rättats till.

5. Enligt det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som fogats till fördraget skall kommissionen tillhandahålla det statistiska underlag som skall användas för tillämpningen av förfarandet. Som en del av tillämpningen av detta protokoll skall medlemsstaterna två gånger per år – före den 1 april och den 1 oktober – lämna uppgifter om budgetunderskott och skuldkvot och därmed sammanhängande nyckeltal i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen[30].

6. På grundval av de statistiska uppgifter som kommissionens statistikbyrå Eurostat har tillhandahållit i enlighet med artikel 8g.1 i förordning (EG) nr 3605/93 efter Greklands anmälan av uppgifter till kommissionen (som enligt bestämmelserna gjordes före 1 april 2007), och på grundval av 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar, kan följande slutsatser dras:

7. Underskottet i den offentliga sektorns finanser har reducerats från 7,9 % av BNP[31] 2004 till 2,6 % av BNP 2006, vilket understiger referensvärdet 3 % av BNP. Detta är identiskt med det mål som angavs i det uppdaterade stabilitetsprogrammet från december 2005.

8. Inkomstsidan och utgiftssidan bidrog i nästan lika stor utsträckning till den nominella justeringen på nästan 3 procentenheter av BNP i förhållande till 2005 års underskott på 5½ %. Uttryckt som andel av BNP ökade de totala intäkterna med 1½ procentenhet, varav indirekta skatter stod för ½ procentandel av BNP. Den återstående 1 procentenheten beror på ökade socialförsäkringsavgifter och andra inkomster, inklusive kapitaltransfereringar (EU-transfereringar). De totala utgifterna minskade med 1¼ procentenhet av BNP, främst till följd av minskningar av primära utgifter (med ½ % av BNP) och av ränteutgifter (¼ % av BNP). Kapitalutgifterna sjönk också med omkring ½ procentenhet av BNP. Engångsinkomster motsvarade 0,6 % av BNP. Förbättringen av det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) uppskattas för 2006 till 2¼ % av BNP.

9. I 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar beräknas underskottet för 2007 att minska ytterligare till 2,4 % av BNP. Detta ligger i linje med det officiella underskottsmålet på 2,4 % av BNP som fastställdes i det uppdaterade konvergensprogrammet från december 2006. I prognosen från kommissionens avdelningar inräknas emellertid ytterligare engångsinkomster uppgående till ¼ % av BNP liksom varaktiga utgiftsbesparande åtgärder som uppgår till omkring ¼ % av BNP, som båda tillkännagavs vid periodavgränsningsdatumet för 2007 års vårprognos från kommissionens avdelningar och således inte avspeglas i det officiella målet från december 2006. Trots detta är inte vårprognosens beräkning av underskottet 2007 bättre än målet, eftersom effekten av dessa nya åtgärder uppvägs av i) mer försiktiga tillväxtantaganden och ii) det faktum att de varaktiga åtgärder som aviseras för 2007 enligt kommissionens uppfattning inte fullt ut kan ersätta de lägre engångsinkomsterna. Utan engångsinkomster skulle underskottet fortfarande ha legat kvar under referensvärdet och uppgått till 2,9 % av BNP. Underskottet 2008 beräknas i vårprognosen uppgå till 2,7 % av BNP med antagande om oförändrad politik (inga engångsåtgärder har medräknats för 2008). Detta innebär att underskottet på ett trovärdigt och varaktigt sätt har tagits ner till en nivå under tröskeln 3 % av BNP. Det strukturella saldot beräknas under 2007 att förbättras med omkring ¼ procentenhet av BNP och, med antagande om oförändrad politik, med ett marginellt belopp 2008. Detta måste ställas mot behovet att göra framsteg i riktning mot det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, vilket i Greklands fall är en budgetställning i balans i strukturella termer.

10. Den offentliga skulden har minskat från 108 ½ % av BNP 2004 till 104½ % 2006. Enligt 2007 års vårprognos beräknas skuldkvoten att minska ytterligare till omkring 97½ % vid slutet av 2008, vilket fortfarande betydligt överstiger referensvärdet 60 % av BNP. Skuldkvoten kan anses minska i tillräckligt snabb takt mot referensvärdet 60 % av BNP.

11. De grekiska statistikmyndigheterna har förbättrat sina arbetsmetoder, vilket ledde till en väsentlig minskning av de statistiska avvikelserna och en på det hela taget förbättrad kvalitet på de statistiska uppgifterna. Detta ledde till att Eurostat drog tillbaka sina reservationer om kvaliteten på de faktiskt rapporterade statistiska uppgifterna.

12. Rådet anser att det alltför stora underskottet i Grekland har korrigerats och att beslut 2004/917/EG därför skall upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det framgår av en allsidig bedömning att det alltför stora underskottet i Grekland har korrigerats.

Artikel 2

Beslut 2004/917/EG skall upphävas.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Hellenska republiken.

Utfärdat i Bryssel

På rådets vägnar

Ordförande

[1] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).

[2] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordning senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).

[3] Greklands senaste anmälan återfinns på följande webbplats:

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.

[4] SEK (2004) 623 slutlig. Sifferuppgifter avseende det offentliga underskottet och den offentliga bruttoskulden för 2003 reviderades vid ett flertal tillfällen (se faktaruta). Enligt de senaste statistiska uppgifterna motsvarade underskottet och skulden under 2003 6,2 % av BNP respektive 107,8 % av BNP.

[5] EGT L 389, 30.12.2004, s. 25.

[6] Alla handlingar som rör det alltför stora underskottet i Grekland återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.

[7] EUT L 107, 28.4.2005, s. 24.

[8] EUT L 153, 16.6.2005, s. 29.

[9] SEK(2005) 443.

[10] Eurostat News Release 55/2007 av den 23 april 2007.

[11] BNP i detta dokument hänför sig till de oreviderade BNP-serier som de grekiska myndigheterna lämnade in i form av en bilaga till anmälan från april 2007 enligt förfarandet vid alltför stora underskott och inte de "reviderade" uppgifter som de grekiska myndigheterna lämnade in i oktober 2006, vilka skulle kunna leda till en uppskrivning av nominell *BNP med omkring 26 % per år sedan 2000. Med hänsyn till revideringens storlek och komplexitet är den fortfarande föremål för Eurostats undersökning.

[12] I ENS95 kontraktsmässiga arrangemang mellan två parter som kommer överens om att utbyta, över tid och enligt förhandsbestämda regler, betalningsströmmar från likvärdiga skuldbelopp. De vanligaste varianterna är ränteswappar, valutaswappar och crosshandelsvalutaswappar ("cross-currency interest swaps"). Inga av de resulterande betalningarna betraktas som inkomst av egendom och alla avvecklingar skall redovisas i den finansiella balansen.

[13] Enligt förordning nr 2558/2001 (EGT L 344, 28.12.2001, s. 1), genom vilken ENS95 ändrades, är swapprelaterade flöden finansiella transaktioner och skall därför inte inkluderas vid beräkningen av offentliga underskott. Enligt samma förordning skall emellertid sådana flöden, för tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott, fortfarande redovisas som ränta. I Greklands fall har swaprelaterade flöden bidragit till att minska underskottet i de offentliga finanserna för 2006, som är relevant för förfarandet vid alltför stora underskott, med 0,29 % av BNP.

[14] I september 2006 anmälde de grekiska myndigheterna en uppskrivning av de nominella BNP-siffrorna med 26 %. Denna uppskrivning skulle kunna betyda att denominatoreffekten av en högre BNP kan komma att minska underskottet till strax under 2 %. Enligt preliminära uppskattningar skulle emellertid den medföljande uppskrivningen av bruttonationalinkomsten kunna leda till en varaktig ökning av Greklands bidrag till EU:s budget med knappt ¼ % av BNP, liksom till en engångsbetalning av resterande belopp på ett sådant bidrag på omkring ¾ % av BNP, vilket skulle belasta 2007 års budgetsaldo. Detta skulle kunna resultera i ett underskott nära men dock under 3 % av BNP. Det bör emellertid understrykas att dessa uppskattningar endast grundas på uppgifterna i Greklands anmälan. I oktober 2006 sköt BNI-kommittén upp sitt yttrande om de nya statistiska uppgifter som Grekland lämnat in och kommer att avge sitt yttrande senare under 2007 när väl Eurostats grundliga analys av de grekiska statistikuppgifterna har slutförts. Endast därefter kan kommissionen avgöra vilken BNP-nivå som bör gälla och de faktiska följderna med avseende på Greklands bidrag till EU:s budget".

[15] Dessa åtgärder hade ratificerats i den rapport av den 30 april 2007 om förfarandet vid alltför stora underskott som Grekland lämnade in i överensstämmelse med rådes rekommendation enligt artikel 104.9.

[16] EUT C 70, 27.3.2007, s. 9.

[17] Greklands finansminister deklarerade offentligt den 24 april att den grekiska regeringen hade beslutat att flytta fram tidsfristen för att uppnå det medelfristiga målet med en budget i balans eller som uppvisar överskott från 2012 till 2010, dvs. två år tidigare än vad som planerades i uppdateringen i december 2006 av det grekiska stabilitets- och tillväxtprogrammet. Dessa åtgärder hade ratificerats i den rapport av den 30 april 2007 om förfarandet vid alltför stora underskott som Grekland lämnade in i överensstämmelse med rådes rekommendation enligt artikel 104.9.

[18] Detta belopp skall betalas i tio delbetalningar.

[19] Se not från Eurostat om "Stock-flow adjustment (SFA) for the Member States, the euro area and the EU27 for the period 2003-2006, as reported in the April 2007 EDP notification" på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.

[20] Se även Europeiska kommissionen, Offentliga finanser i EMU – 2005, European Economy, 3, särskilt faktaruta I.1.

[21] Eurostats pressmeddelande (Eurostat News Release) nr 117/2004.

[22] Pressmeddelande från Eurostat nr 39/2005, 120/2005 och 48/2006.

[23] Metodbesök infördes genom artiklarna 8d och 8e i rådets förordning nr 3605/93. Dessa besök syftar till att övervaka de förfaranden och de nationalräkenskaper som ligger till grund för de rapporterade faktiska uppgifterna och till att dra detaljerade slutsatser om kvaliteten om de rapporterade uppgifternas kvalitet. De äger rum "om väsentliga risker eller potentiella problem i fråga om uppgifternas kvalitet konstateras, särskilt om de rör de metoder, begrepp och klassificeringar som använts för att ta fram de uppgifter som medlemsstaterna är skyldiga att rapportera". Rapporten från det metodiska besöket finns på följande webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.

[24] Eurostats pressmeddelande (Eurostat News Release) nr 139/2006.

[25] EUT L 389, 30.12.2004, s. 25.

[26] Sifferuppgifterna om det offentliga underskottet och den offentliga bruttoskulden för 2003 reviderades vid ett flertal tillfällen. Enligt de senaste statistiska uppgifterna motsvarade underskottet och skulden under 2003 6,2 % av BNP respektive 107,8 % av BNP.

[27] EGT L 209, 2.8.1997, s. 6. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1056/2005 (EUT L 174, 7.7.2005, s. 5).

[28] EUT L 107, 28.4.2005, s. 24.

[29] EUT L 153, 16.6.2005, s. 29.

[30] EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordning senast ändrad genom förordning (EG) nr 2103/2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 1).

[31] BNP i detta beslut hänför sig till de oreviderade BNP-serierna och inte till de "reviderade" BNP-uppgifter som de grekiska myndigheterna lämnade in i oktober 2006 och april 2007.