Den selektiva skattebehandlingen av Apple i Irland är olaglig enligt EU:s regler om statligt stöd, eftersom den ger Apple en betydande fördel över företag som omfattas av vanliga nationella skatteregler. Kommissionen kan kräva återbetalning av olagligt statligt stöd för en period på tio år fram till kommissionens första begäran om upplysningar, vilken gjordes 2013. Irland måste nu återkräva de obetalda skatterna i Irland från Apple för åren 2003–2014, som uppgår till 13 miljarder euro plus ränta.

Kommissionen fann att två förhandsbesked om beskattning utfärdade av Irland till Apple avsevärt och på konstgjord väg sänkte den skatt som Apple betalat i Irland sedan 1991. Förhandsbeskeden byggde på en metod för att fastställa den skattepliktiga vinsten för två irländska bolag som ingick i Apple-koncernen (Apple Sales International och Apple Operations Europe) i Irland, som inte motsvarade den ekonomiska verkligheten: Nästan all vinst från de båda företagens redovisade försäljning hänfördes internt utanför Irland till ett ”huvudkontor” som bara fanns på papperet, eftersom det inte existerade fysiskt och inte hade några anställda någonstans i världen, och aldrig skulle ha kunnat generera dessa vinster. Till följd av vinstfördelningsmetoden i förhandsbeskeden om beskattning, betalade Apple väsentligt lägre skatt än andra företag i Irland på sina rörelseresultat. Denna selektiva behandling gjorde att Apple betalade en effektiv bolagsskattesats på 1 % av sin vinst under 2003, en sats som sjönk till 0,005 % 2014.

En av de centrala uppgifterna för kommissionen, och särskilt för kommissionsledamoten med ansvar för konkurrens, är att se till att EU:s regler tillämpas på ett rättvist sätt för alla företag som är verksamma på EU:s inre marknad – oavsett storlek, bransch eller nationalitet. Detta är det enda sättet att säkerställa verkligt lika villkor och skälet till att kommissionens drivit igenom reglerna om statligt stöd under de senaste årtiondena.

I april antog kommissionen ett förslag till direktiv som ålägger multinationella grupper inom och utanför EU att offentliggöra landsspecifik rapportering över resultat och skatter som betalats, tillsammans med annan information. Denna typ av rapporter gör det möjligt för medborgarna att bedöma beskattningsstrategierna och de multinationella företagens bidrag till välfärden, och banar vägen mot större insyn i företagsbeskattningen.

Ökad insyn och rättssäkerhet med slutförandet av moderniseringsinitiativet för statligt stöd

Insyn är viktig eftersom den främjar att skattebetalarnas pengar används på bästa sätt, och har varit en hörnsten även i moderniseringsinitiativet för det statliga stödet, som lanserades 2012 för att klargöra rättsläget och minska den onödiga byråkratin för offentliga myndigheter och företag. Ett sätt att främja insyn är att ge marknadsaktörerna relevant information om statliga stödåtgärder som beviljats av medlemsstaterna.

Enligt de nya bestämmelserna är beviljande myndigheter på alla nivåer skyldiga att lämna uppgifter om varje beviljat individuellt stöd som överstiger 500 000 euro. Sedan juli 2016 och med början från dagen för beviljandet har myndigheterna sex månader på sig att offentliggöra, i en sökbar databas, uppgifter om de enskilda stödmottagarnas identitet och det stöd de tilldelats. Öppenheten går hand i hand med den förenklade tillämpningen av reglerna om statligt stöd som gör det lättare för medlemsstaterna att bevilja stöd utan att anmäla dem till kommissionen i förväg.

För att hjälpa offentliga myndigheter och företag att fastställa när de offentliga utgifterna faller inom och utanför ramen för EU:s kontroll av statligt stöd, offentliggjorde kommissionen i maj tillkännagivandet om begreppet stöd som en av byggstenarna i dess initiativ för modernisering av statligt stöd. Tillkännagivandet ger tydliga riktlinjer om alla aspekter av definitionen av statligt stöd. Det är särskilt viktigt att underlätta offentliga investeringar, eftersom det hjälper medlemsstater och företag att utforma den offentliga finansieringen på ett sätt som inte snedvrider konkurrensen på den inre marknaden eller tränger ut privata investeringar. Detta bidrar till att maximera investeringarnas effekt i ekonomisk tillväxt och sysselsättning, i linje med kommissionens investeringsplan för Europa.

3. Främja konkurrens och innovation inom den digitala inre marknaden

Marknaden för digitala tjänster har snabbt blivit ett av de områden som betyder mest för konsumenterna i EU. Den digitala tekniken kan tillhandahålla låga priser, ett brett utbud och snabb innovation, men om konsumenterna faktiskt får del av dessa förmåner är beroende av hur marknaden fungerar. Syftet med konkurrenspolitiken är att säkerställa att konsumenter behandlas rättvist och att mäktiga företag hindras från att sluta avtal som höjer priserna eller hämmar innovationen, eller hindrar människor från friheten att välja vilka produkter de vill ha.

På detta sätt handlar den digitala inre marknaden om mycket mer än att bara göra ekonomin mer effektiv. Den ger alla en skälig möjlighet att dra nytta av den tekniska utvecklingen och är ett sätt att ge konsumenterna kontrollen.

Ett aktuellt ämne är e-handel: De flesta vuxna i EU beställde vid något tillfälle konsumentvaror eller tjänster via internet under 2015, och i vissa medlemsstater hade så många som drygt åtta av tio gjort det. E-handeln har blivit en viktig drivkraft för öppenhet i fråga om priser och priskonkurrens, vilket ökar konsumenternas valmöjligheter och deras förmåga att hitta de bästa erbjudandena och driver på konkurrensen och innovationen. Samtidigt som den även medför nya möjligheter för företag, är det inte alltid lätt att hantera de snabba förändringarna på e-handelsmarknaden. Alla företag som är verksamma på internet, t.ex. återförsäljare och distributörer, men också skapare av innehåll, står nu inför nya och betydande utmaningar. Kommissionens branschutredning av e-handeln, som inleddes under 2015 inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden, bidrar till en bättre förståelse av dessa utmaningar och möjligheter.

Branschutredningen av e-handeln: första resultat och uppföljning I september 2016 offentliggjorde kommissionen de första resultaten av denna branschutredning. Under utredningen samlade kommissionen in bevismaterial från nästan 1 800 företag som är verksamma inom e-handel med konsumentvaror och digitalt innehåll, och analyserade omkring 8 000 distributionsavtal. Den preliminära rapporten bekräftar e-handelns växande betydelse, men identifierar även vissa affärsmetoder som kan begränsa konkurrensen på webben, särskilt när det gäller onlineförsäljning av konsumentvaror och licensavtal för upphovsrätt. Kommissionen kan inleda fallspecifika utredningar av affärsmetoder som kan ge upphov till konkurrensproblem. Den preliminära rapporten var föremål för ett offentligt samråd som avslutades den 18 november 2016. I mars offentliggjorde kommissionen sina första resultat om geografisk blockering, som fastställde att denna metod är allmän praxis inom e-handeln i hela EU, i synnerhet när det gäller digitalt innehåll. Nästan 60 % av de svarande digitala innehållsleverantörerna uppgav att de avtalat med rättighetsinnehavare att geoblockera. Om geografisk blockering följer av avtal mellan leverantörer och distributörer, kan den begränsa konkurrensen på den inre marknaden i strid med EU:s regler om konkurrensbegränsande samverkan. Precis som för all verksamhet som rör verkställande av konkurrenslagstiftningen måste en rättslig och ekonomisk bedömning utföras i utredningar som gäller geografisk blockering, som även omfattar en analys av möjliga skäl som berättigar de hinder som identifierats.

De flesta fall av geografisk blockering grundar sig på detaljhandlarnas ensidiga beslut att inte sälja gränsöverskridande och är alltså oberoende av kommersiella avtal med eller tryck från leverantörer, och omfattas därmed inte av EU:s konkurrensregler. Inom ramen för strategin för den digitala inre marknaden antog kommissionen i maj 2016 även ett förslag till förordning för att ta itu med geografisk blockering och andra former av diskriminering baserad på kundernas nationalitet, hemvist eller etableringsort, i vilket de situationer identifieras där särbehandling av kunder på grund av deras geografiska läge inte på något sätt kan motiveras.

Bevarande av innovation i mötet med dominerande aktörer på internet

Vissa affärsmetoder kan begränsa konsumenternas valmöjligheter, men ett ännu större problem är nya produkter som hindras från att nå ut på marknaden. Tillämpning av konkurrenslagstiftningen är väsentligt för att säkerställa att dominerande företag inte hindrar andra från att komma med nästa generations innovativa idéer.

Sökmotorer har en central roll när det gäller att styra konsumenterna i hela den digitala miljön, och för kommissionen är denna marknad prioriterad för verkställighetsåtgärder. I juli skickades två meddelanden om invändningar till Google och dess moderbolag, Alphabet. Kommissionen förstärkte, i ett meddelande om invändningar som kompletterade det som utfärdades i samma mål i april 2015, sin preliminära slutsats att Google har missbrukat sin dominerande ställning genom att systematiskt främja sin egen prisjämförelseprodukt i sina sökresultat. Kommissionen befarar att användarna inte nödvändigtvis ser de mest relevanta resultaten av sina sökningar, vilket är till nackdel för konsumenterna och hämmar innovationen på marknaden. Genom att utfärda ett kompletterande meddelande om invändningar förstärkte kommissionen sin preliminära slutsats samtidigt som Googles rätt till försvar skyddas genom att företaget ges tillfälle att svara formellt på de ytterligare bevisen. Kommissionens pågående undersökningar ska aldrig påverka det slutliga beslut som fattas av kommissionen i ärendet.

Kommissionen skickade även ett separat meddelande om invändningar till Google om de begränsningar som Google har infört när det gäller vissa externa webbplatsers möjligheter att visa sökannonser från Googles konkurrenter. Google placerar sökannonser direkt på Googles söksida, men också som mellanhand på externa webbplatser för exempelvis näthandel, telekomoperatörer och tidningar, genom sin plattform AdSense for Search. Kommissionens preliminära uppfattning är att dessa metoder har gjort det möjligt för Google att förhindra befintliga och potentiella konkurrenter, inklusive andra söktjänsteleverantörer och reklamplattformar på internet, från att ta sig in i detta affärsmässigt viktiga område.

Smarttelefoner och surfplattor står för mer än hälften av den globala internettrafiken, en andel som väntas öka ännu mer i framtiden. En konkurrensutsatt sektor för mobilt internet blir allt viktigare för konsumenter och företag i Europa, och kommissionen har varit oerhört uppmärksam på att främja en sund och dynamisk konkurrens på detta område.

I april skickade kommissionen ett meddelande om invändningar som informerade Google om dess preliminära uppfattning att företaget, i strid med EU:s regler om konkurrensbegränsande samverkan, hade missbrukat sin dominerande ställning genom restriktiva villkor i avtal med Android-tillverkare och mobilnätsoperatörer.

Kommissionens preliminära slutsatser visar att som en följd av Googles beteende har konkurrerande sökmotorer, mobila operativsystem och webbläsare inte haft möjlighet att konkurrera på sina meriter, utan snarare på ett konstlat sätt uteslutits från vissa affärsmöjligheter. Samtidigt kan konsumenterna ha gått miste om ett större utbud av mobila applikationer, webbtjänster och innovativa plattformar, i strid med EU:s regler om konkurrensbegränsande samverkan.