[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 30.3.2007

KOM(2007) 146 slutlig

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

i2010 – Årsrapport om informationssamhället 2007 {SEK(2007) 395}{Volumes 1, 2, 3}

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN

i2010 – Årsrapport om informationssamhället 2007

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1. Inledning 3

2. Informationssamhällets utveckling under 2006 3

3. i2010 genomförande 2006 och åtgärder för 2007/2008 4

3.1. Informationsområde 4

3.2. Innovation och forskning och utveckling inom IKT 6

3.3. Integration, bättre offentliga tjänster och livskvalitet 7

4. Att identifiera de framtida trenderna 10

5. Vägkarta för framtida åtgärder med tanke på halvtidsöversynen av i2010 11

In LEDNING

i2010 är kommissionens initiativ för informationssamhället och mediepolitiken. Den skall säkerställa att kommissionens politik avseende informationssamhället och medier är enhetlig och bidra till att stärka den viktiga roll som informations- och kommunikationstekniken (IKT) spelar för våra ekonomiers prestanda och den förnyade Lissabonstrategin. i2010 verkar i en snabbt föränderlig miljö och kräver därför regelbunden uppdatering och finjustering. Denna rapport är den andra av dessa uppdateringar och lägger grunden för en mer omfattande halvtidsöversyn 2008.

Resultaten för 2006 är på det hela taget positiva.[1] De viktigaste indikatorerna rör sig i rätt riktning och IKT fortsätter att vara en viktig faktor som fungerar som en drivkraft för tillväxten och innovation. Den tveksamhet som påverkade IKT-investeringarna negativt för fyra eller fem år sedan har ersatts av ett ökat förtroende för vår förmåga att utveckla och utnyttja IKT-tillämpningarna till vår fördel i ekonomiskt och socialt hänseende. Vad gäller politiska åtgärder har de olika initiativ på EU-nivå som tillkännagavs vid lanseringen av i2010 i juni 2005 kommit långt. På medlemsstatsnivå betonas det i 2006 års nationella reformprogram ytterligare hur viktigt det är att IKT-politiken är enhetlig.

Kommissionen genomför i2010 i nära samarbete med medlemsstaterna genom högnivågruppen i2010. Som en del av sin industripolitik startade den under 2006 en arbetsgrupp för IKT (ICT Task Force)[2] som företräder näringslivet och det civila samhället för att kontrollera om dess politik gynnar IKT-sektorns konkurrenskraft eller om det behövs en del justeringar. Detta arbete och i synnerhet arbetsgruppens rapport ledde kommissionen till slutsatsen att dagens strategi i stort sett fungerar. Kommissionen kommer att följa upp arbetsgruppens rekommendationer, i de fall de inte överensstämmer med de existerande strategierna, med förslag till särskilda åtgärder.

INFORMATIONSSAMHÄLLETS UTVECKLING UNDER 2006

Sex år efter det att Internetbubblan brast uppvisar informationssamhället en stadig tillväxt. Ett årtionde av investeringar i IKT håller på att bära frukt, understödjer innovation inom IKT-områden och håller på att förvandla EU till en kunskapsbaserad ekonomi. Sedan 2005 drivs IKT-sektorn i ökad grad av mjukvarumarknadens expansion och i mindre omfattning av det elektroniska kommunikationssegmentet. Detta speglar innovationstrender som kräver mer genomgripande mjukvaruprodukter. Stor försäljning inom områdena systemmjukvara och tillämpningar för e-företagande är ett tecken på att företagen håller på att anta nya och mer mogna lösningar för e-företagande, även om dessa nya investeringar fortfarande är begränsade till stora företag eller tidiga användare av avancerade lösningar för e-företagande.

Användarna är snabba med att anamma tjänster som kommit tack vare konvergens. I många medlemsstater används bredband i hög utsträckning och detta stimulerar i sin tur utvecklingen av innovativa avancerade tjänster. Förvandlingen av innehållsmarknaden är redan tydlig genom tillväxten av musikförsäljning via Internet och nya digitala tjänster. Distributionen av filmer och TV via Internet går också framåt. Rörelsen från traditionell distribution av innehåll till tillgång till innehåll via Internet åtföljs av en explosion av användarskapat innehåll.

Den offentliga sektorn ligger inte efter. De offentliga Internettjänsterna blir mer mogna och leder till synbara effektivitetsökningar: alltfler tjänster finns tillgängliga på nätet, de tillgängliga tjänsterna har blivit mer sofistikerade och alltfler européer har kontakt med den offentliga sektorn via Internet. Den offentliga administrationen leder utvecklingen och hälso- och utbildningssektorerna blir alltmer aktiva.

EU kan bygga vidare på dessa landvinningar för att fullfölja sina strategier för tillväxt och innovation och alla medlemsstater erkänner IKT:s nyckelroll för att uppnå Lissabonmålen. Jämfört med 2005 betonas det i medlemsstaternas nationella reformprogram för 2006 i ökad grad att IKT-politiken måste vara enhetlig.[3] IKT anses ha stor betydelse som drivkraft för innovation, som verktyg för att förvandla administrations- och affärsmodeller och som instrument för att förbättra vår livskvalitet. Bredband, e-förvaltning och digital kompetens – de prioriterade områden som fastställdes 2005 – visar att medlemsstaterna gör goda, om än ojämna, framsteg. Frågor som har att göra med forskning och utveckling, förtroende och säkerhet och åtgärder för att minska de administrativa kostnaderna för företag och myndigheter har dykt upp som nya prioriteringar i ett antal länder. Det finns fortfarande skillnader mellan medlemsstaterna, men på en del områden, till exempel bredbandsanvändning, uppkomsten av nya tjänster eller e-förvaltning, är de ledande EU-länderna också världsledande.

I2010 GENOMFÖRANDE 2006 OCH ÅTGÄRDER FÖR 2007/2008

Informationsområde

Digital konvergens håller äntligen på att mogna. Även om processen långt ifrån är fullbordad är konvergens en verklighet idag. Beslutsfattarna måste se till att den lagstiftning som påverkar de konvergerande sektorerna tillhandahåller den rättsliga säkerhet som behövs för att aktörerna skall satsa på innovation. Syftet är att svara på tekniska förändringar på ett sådant sätt som främjar konkurrens, stärker den inre marknaden och gagnar användarna. En granskning av de viktigaste politiska frågor som står på spel visar att den övergripande lagstiftningen och det övergripande regelverket är gynnsamt för att konvergensen skall utvecklas ytterligare.[4]

De flesta av de åtgärder som planeras i första pelaren i i2010, att skapa ett gemensamt europeiskt informationsområde, har dragits igång. Under 2006 granskades regelverket för elektroniska kommunikationer och ändringar kommer att läggas fram vid mitten av 2007. Diskussionerna kommer att fortsätta under 2007 med en grönbok om samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. En bättre och effektivare användning av radiospektrum som en viktig del av översynen av regelverket har främjats inbegripet införandet av mer flexibilitet[5]. Detta kommer att fortsätta med förslag om gemensamma strategier för kollektiv användning av spektrum och den digitala utdelningen. Kommissionen kommer också att ta upp de bekymmer för och hot mot integriteten som kom fram vid dess offentliga samråd 2006 om fastställande av radiospektrum (RFID) .

Kommissionen kommer att bygga vidare på politiken på det audiovisuella området, och främja debatten om mediemångfald och mediekompetens. Det nya programmet Media 2007, som omfattar perioden 2007–2013, kommer att fortsätta att bidra med ekonomiskt stöd till den europeiska audiovisuella sektorn. Kommissionen kommer dessutom att ta fram riktlinjer för åtgärder för att stödja införandet och användningen av mobil-TV i hela EU.

Med ankomsten av nya Internettjänster går marknadsaktörerna in i en inlärningsprocess för att utveckla nytt och innovativt innehåll på flera språk . Film Online Charter, som kommissionen tog initiativet till och som företagsledare kom överens om 2006, är en första milstolpe i detta hänseende. Kommissionen håller nu på att undersöka hur Film Online Charter kan bereda vägen för en bredare strategi om innehåll på nätet för att uppmuntra utvecklingen av innovativt innehåll på nätet med hög kvalitet.

På strategisidan är nästa utmaning att säkerställa att användarna har förtroende för användningen av de nya tjänsterna. Under 2006 föreslog kommissionen en förordning om att begränsa de internationella roamingavgifterna för användare av mobila tjänster och i februari 2007 drog den igång ett offentligt samråd om granskningen av regelverket för konsumentskydd på europeisk nivå.[6]

Slutligen kompletterade kommissionen sin nya strategi för ett säkert informationssamhälle genom ett meddelande om bekämpning av skräppost, spionprogram och sabotageprogram och den kommer att ta itu med IT-brottslighet under 2007. Den kommer att utvärdera hur Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (ENISA) fungerar för att besluta om byråns mandat bör utvidgas och övervaka genomförandet av säkerhetsåtgärder för att utvärdera behovet av ytterligare åtgärder senast 2008.

Under 2007–2008 skall kommissionen göra följande:

- Lägga fram förslag för granskning av regelverket för elektroniska kommunikationer, dra igång en debatt om framtiden för samhällsomfattande tjänster och fortsätta att utveckla en samordnad ram för en flexibel och effektiv spektrumförvaltning, särskilt vad gäller den kollektiva användningen av spektrum och den digitala utdelningen.

- Utvärdera strategibehoven för mediekompetens och föreslå övergripande strategier för RFID och mobil-TV.

- Främja en övergripande strategi för utvecklingen av innovativt innehåll med hög kvalitet.

- Följa upp säkerhetsstrategin med ett meddelande om IT-brottslighet, utvärdera ENISA för att besluta om en förlängning av dess mandat och utvärdera behovet av ytterligare åtgärder inom säkerhetsområdet (2008).

Innovation och forskning och utveckling inom IKT

Att öka forskning och innovation är det viktigaste målet för kommissionens strategi för tillväxt och sysselsättning. EU har som mål att 3 % av dess BNP skall gå till FoU, och 2 % av detta belopp bör komma från den privata sektorn. EU är fortfarande långt ifrån målet då ca 1,9 % av dess BNP används för FoU. I den årliga lägesrapporten om Lissabonstrategin från 2006 betonas att alla medlemsstater har fastställt ett nationellt mål för FoU-investeringar och att om alla dessa mål uppfylls kommer EU att nå en FoU-nivå på 2,6 % av sin BNP år 2010.

IKT-sektorn står för en stor del av näringslivets sammanlagda FoU-utgifter (26 % 2003[7]). Såsom betonats i arbetsgruppen för IKT är ökade utgifter för forskning och utveckling inom IKT nyckeln om EU skall nå målet på 3 %. Den europeiska forskningen och innovationen får ett stort uppsving med lanseringen av sjunde ramprogrammet för forskning (FP7) som kommer att löpa under åren 2007–2013. EU kommer att investera över nio miljarder euro i IKT, vilket är den största enskilda posten i FP7. Kommissionen kommer att fortsätta att samarbeta med de nio europeiska teknikplattformar för IKT som har inrättats för att stärka partnerskapet med näringslivet och uppnå en kritisk forskningsmassa inom strategiska områden. Två av plattformarna kommer att vara grunden för gemensamma teknikinitiativ, en ny typ av initiativ som kommer att göra att medel från EU, medlemsstaterna och näringslivet sammanförs i offentlig-privata forskningspartnerskap för att främja europeisk spetsforskning.

EU har också åtagit sig att förbättra ramvillkoren för innovation[8], och har fastställt 10 nyckelåtgärder i detta syfte.[9] Kommissionen arbetar med att hitta brister i strategierna för att säkerställa att EU:s standardiseringspolitik för IKT-sektorn kan möta utmaningarna i dagens snabbt föränderliga marknader. Den kommer också att uppmuntra de offentliga myndigheterna att samarbeta och förstärka den roll som EU:s offentliga sektor har som förste köpare av innovation och/eller produkter och tjänster i den förkommersiella fasen , vilket leder till att det öppnas nya möjligheter på föregångsmarknaderna för bland annat IKT-baserade produkter och tjänster.

Innovation uppstår inte bara från forskning, utan dess drivkraft kommer i ökad grad från teknikanvändare eller organisationsförändringar. Stödprogrammet för informations- och kommunikationsteknik (ICT PSP) i programmet för konkurrenskraft och innovation (CIP) stimulerar innovation och konkurrenskraft genom att främja en bredare användning och bästa utnyttjande av IKT av medborgare, myndigheter och företag, särskilt små och medelstora företag. Under 2007 kommer ICT PSP att fokusera på den offentliga sektorns roll som användare och i programmet kommer följande tre viktiga prioriteringar att tas upp: effektiva och interoperabla tjänster inom e-förvaltning; IKT för tillgänglighet, åldrande och social integrering; samt IKT för hållbara och interoperabla hälsotjänster. Under 2007 kommer kommissionen fortsätta att granska strategins behov för att främja och underlätta e-företagande inom ramen för eBusiness W@tch och eBSN[10]. Den kommer att reagera på de uppmaningar som har kommit från ICT Task Force för att ta fram en långsiktig strategi för e-kompetens , inklusive kopplingen till utbildning.

Medlemsstaterna och regionerna uppmanas att stödja spridningen av IKT i enlighet med sina behov både för utvecklingen av IKT-produkter, -tjänster och -infrastruktur. EU har anslagit ca 7 miljarder euro för 2000–2006 för IKT-relaterade projekt genom strukturfonderna. IKT är också en av prioriteringarna i EU:s strategiska riktlinjer för sammanhållning 2007–2013.[11]

Under 2007-2008 skall kommissionen göra följande:

- Föreslå gemensamma teknikinitiativ om nanoelektronik (ENIAC) och inbyggda system (ARTEMIS) för beslut i rådet.

- Granska standardiseringen för IKT.

- Ta itu med den potential som förkommersiell upphandling har för att förbättra kvaliteten på de offentliga tjänsterna och Europas innovationsprestanda.

- Fortsätta att arbeta med den politiska samordningen av IKT-användningen, granska politiken och trenderna vad gäller -företagande och definiera eventuella politiska åtgärder som är nödvändiga.

- Ta itu med behovet för åtgärder inom området e-kompetens och anställbarhet som en del av uppföljningen till ICT Task Force.

Integration, bättre offentliga tjänster och livskvalitet

Integration

I takt med att innovation förvandlar användarrollen finns det ett ökat behov av att se till att alla användare känner sig delaktiga. Vid konferensen om e-integration i Riga inleddes denna reflektionsprocess, med en ministerdeklaration i vilken de politiska riktlinjerna för ytterligare åtgärder fastställs. Som ett nästa steg kommer kommissionen att dra upp riktlinjerna för sin vision av initiativet år 2008 om e-integration , som baseras på omfattande samråd. Den kommer att granska framstegen inom området e-tillgänglighet och beakta behovet av ytterligare åtgärder, inklusive förslag till rättsliga åtgärder.[12]

Kommissionen kommer att fortsätta sitt stöd för att alla européer skall få tillgång till bredband . Detta kommer att gynna kommissionens ambitiösa initiativ ”Regioner för ekonomisk förändring” som lanserades under strukturfonderna.[13] Som ytterligare ett bevis på åtagandena i Rigadeklarationen skall kommissionen granska åtgärderna och politiken vad gäller digital kompetens, i nära koppling till utbildning.

Under 2007–2008 skall kommissionen göra följande:

- Lägga fram en vision om en övergripande strategi vad gäller e-integration (2007) och förbereda det europeiska initiativet om e-integration för 2008.

- Granska framstegen om e-tillgänglighet och föreslå ytterligare åtgärder, om sådana behövs.

- Stödja ökat medvetande (ett stort evenemang om bredband för landsbygdssamhällen kommer att äga rum 2007) och utbyte av bästa praxis (webbplats) för att alla européer skall få tillgång till höghastighetsbredband.

- Lansera de regionala näten ”Bättre IKT-förbindelser mellan regionerna” och ”Att föra e-förvaltningen närmare regionerna och företagen” som en del av regionernas initiativ för att åstadkomma ekonomisk förändring.

- Att granska mätning av och strategier för digital kompetens.

Bättre offentliga tjänster

Under 2006 blev de offentliga tjänsterna på nätet mer sofistikerade vilket var mest synligt inom områdena e-förvaltning och e-hälsa. Medlemsstaterna gör framsteg med sina nationella initiativ för e-förvaltning och samarbetar om åtgärder på gemensam EU-nivå för att nå ambitiösa mål vad gäller åtgärdsplanen för e-förvaltning till 2010. Under 2006 lanserades EU:s portal e-hälsa. Alla medlemsstater har genomfört sina strategier avseende e-hälsa och en sammanställning över nationell god praxis inom området e-hälsovård kommer att göras tillgänglig.

Medlemsstaterna inser betydelsen av den europeiska dimensionen för IKT-baserade tjänster och har identifierat grundförutsättningar för att uppnå interoperabilitet över gränserna. Inom ramen för IDABC-programmet kommer kommissionen att revidera den europeiska interoperabilitetsramen under 2007.[14] Kommissionen kommer också att utfärda en rekommendation om interoperabilitet inom e-hälsvård att vidta åtgärder till stöd för en innovationsvänlig marknad för e-hälsovård inom området övervakning och förvaltning av den personliga hälsan. Målet är att det skall finnas nät för hälsoinformation på plats 2008 som är baserade på fast och trådlöst bredband, samt mobil infrastruktur och grid-teknik.

Under 2007-2008 kommer storskaliga pilotprojekt inom ramen för stödprogrammet för informations- och kommunikationsteknik att fortsätta att stödja bättre offentliga tjänster inom områden som e-ID, säker dokumentöverföring mellan myndigheter, e-upphandling, e-deltagande, patientuppgifter för akutvård och elektroniska recept. De storskaliga pilotprojekten inom området e-upphandling och e-ID kommer också att stödjas genom det pågående arbetet i IDABC-programmet inom dessa områden.

Under 2007–2008 skall kommissionen göra följande:

- Fortsätta att stödja genomförandet av handlingsplanen för e-förvaltning, även genom att fullfölja sina ansträngningar för att integrera och förvandla sin egen administration och revidera den europeiska interoperabilitetsramen.

- Utfärda en rekommendation om interoperabilitet för e-hälsa, främja en innovationsvänlig marknad för e-hälsovård och inrätta ett interoperabelt nät för hälsoinformation (2008).

- Lansera storskaliga pilotprojekt inom CIP.

Livskvalitet

IKT fungerar inte bara som en drivkraft för innovation och konkurrenskraft, utan förändrar också det sätt på vilket människor lever och kommunicerar. i2010 fokuserar på områden där tekniska innovationer på ett markant sätt kan förbättra livskvaliteten: åldrande, kulturell mångfald, intelligenta bilar och klimatförändring.

Under 2007 kommer kommissionen att lansera ett viktigt initiativ Att åldras på ett bra sätt i informationssamhället . Detta kommer att utgöras av ett forskningsinitiativ om IT-stöd i boendet (Ambient Assisted Living – AAL) som är baserat på artikel 169 i EU-fördraget, som skall införliva tekniken i produkter och tjänster för att säkerställa att det finns en sammanhängande helhet från avancerad forskning till spridning. Detta kommer att kompletteras av långsiktig forskning i FP6 och FP7 och spridningsverksamhet inom ramen för CIP, till exempel hemtjänst för gamla.

Initiativerna Digitala bibliotek och Den intelligenta bilen håller på att genomföras. Kommissionen har utfärdat riktlinjer om digitalisering, elektronisk tillgång till och digitalt bevarande av kulturellt innehåll och av vetenskapliga resurser. Medlemsstaterna uppmanades att få eCall tillbaka på rätt kurs. Under 2007 kommer kommissionen att utvärdera de framsteg som gjorts inom initiativet Den intelligenta bilen och förhandlingarna om det frivilliga införandet av eCall i fordon.

Ny IKT-baserad teknik är nödvändig, inte bara för att få en större resurseffektivitet, utan också för att uppnå kvalitativa förändringar mot radikalt annorlunda och lämpligare mönster för ekonomisk och social konsumtion. Under 2007 kommer ett viktigt i2010-initiativ att utvecklas som kommer att ta itu med prioriteringar såsom energieffektivitet och miljöhållbarhet .

Under 2007–2008 skall kommissionen göra följande:

- Lansera det viktiga initiativet ”Att åldras på ett bra sätt i informationssamhället”, föreslå AAL-initiativet som är baserat på artikel 169 och lansera pilotprojekt inom ramen för CIP som fokuserar på självständigt boende och övervakning av kroniska sjukdomar.

- Granska genomförandet av rekommendationen om digitalisering och elektronisk tillgång till och digitalt bevarande av kulturellt material (2008).

- Utvärdera genomförandet av det viktiga initiativet Den intelligenta bilen och eCall.

- Ta fram ett viktigt initiativ om IKT för hållbar tillväxt.

ATT IDENTIFIERA DE FRAMTIDA TRENDERNA

Genom Lissabonstrategin har innovation fått högsta prioritet och EU har tagit fram en omfattande politisk dagordning för detta ändamål. IKT erkänns allmänt som en grundförutsättning för innovation. Om EU skall kunna bygga vidare på de framsteg i i2010 som uppnåddes under 2005 och 2006 måste unionens strategi bli mer framtidsinriktad och IKT-politiken och Lissabonprioriteringarna måste kopplas närmare varandra. Beslutsfattarna måste också förstå hur den nya utvecklingen inom ekonomi och samhälle kan vidga informationssamhällets fördelar till nya grupper och främja konkurrenskraft och ett europeiskt industriellt ledarskap samtidigt som samhället i stort kan inbegripas. Följande tre frågor bör därför tas upp i granskningen efter halva tiden av i2010 under 2008.

En ny våg av innovationer på näten och på Internet

Informationssamhället håller på att bli verklighet. Nät med låga kostnader som utvidgas genom mobila eller trådlösa nät, möjliggör en skarvfri sammankoppling och användning av tillämpningar och tjänster som är integrerade i nätet och används alltmer i samhället.

Denna rörelse stöds genom de kommande tekniska trenderna som migreringen mot nät med mycket höga hastigheter, allmänt utbredd trådlös teknik, web 2.0, ”Internet of Things”, ”Grids”, ny nätverksarkitektur, webb-baserade tjänster, användargränssnitt, användarskapat innehåll och social interaktion på Internet. Dessa trender påverkar affärs- och arbetsmiljön, tillhandahåller nya möjligheter för näringslivet och nya lösningar för e-företagande och sysselsättning, vilket leder till en förbättrad balans mellan arbetsliv och fritid. De kommer också att innebära att användarnas roll som innovatörer utvidgas. Detta är redan synligt med den explosion av användarskapat innehåll som äger rum.

Även om många aspekter av de framtida näten och Internet inte kommer att förverkligas på länge kan man redan identifiera hinder för utvecklingen av informationssamhället. Dessa gäller frågor som sträcker sig från investeringar i större brandbredd, nätneutralitet, till spektrumtillgänglighet och säkerhet. I de tidiga diskussionerna med de berörda aktörerna om den långsiktiga utvecklingen bör behovet av eventuella strategiåtgärder tas upp.

Ett användarperspektiv på innovation

Med uppkomsten av nya tjänster handlar nästa utmaning om användaren. Ökningen av användarskapat innehåll öppnar upp ytterligare möjligheter för ett mer kreativt och innovativt informationssamhälle. På samma sätt som användarna utnyttjade mjukvara med öppen källkod för att utveckla nya samarbetsprocesser, använder de nu IKT för att skapa och byta sitt eget innehåll på innovativa sätt. Detta leder till nya utmaningar, särskilt vad gäller det rättsliga ansvaret för innehållsdistribution, återanvändning av upphovsrättsskyddat material och integritetsskydd.

Som en följd av detta kommer den traditionella synen på användarna att förändras i informationssamhället. Strategier som syftar till att ta bort hindren för en bredare användning av IKT – såsom det definieras i i2010 – kommer emellertid inte att bli föråldrade. Tack vare initiativet om e-integration 2008, har i2010 ett inbyggt fokus på användare och konsumentens intressen tas redan upp i kommissionens IKT-politik. Ett färskt exempel är kommissionens förslag om roaming för att avskaffa omotiverade avgifter för konsumenterna.

Nya befolkningssegment använder IKT-tjänster och -produkter. Användarna oroar sig i ökad grad för integritet, bristande interoperabilitet, bristande öppenhet vad gäller kontraktsvillkor och prissättning, överdrivet komplicerade tillämpningar och ineffektivitet vad gäller rättstvister. Beslutsfattarna måste nu beakta detta.

Att förbättra ramvillkoren

I EU:s innovationsstrategi beskrivs vägen framåt som genomförandet av den inre marknaden för att säkerställa konkurrensen och tillhandahålla tillräckliga stordriftsfördelar för att hjälpa stora företag och många små och medelstora företag att konkurrera på den internationella marknaden. Kommissionen har därför planerat en revidering av strategin för den inre marknaden som syftar till att öka innovationen och genomföra en bättre reglering.

Ett av de viktigaste målen för i2010 är att skapa ett enda informationsområde. Hittills har betoningen legat på reglering av nät och innehåll. Även om framsteg har gjorts ligger EU, med sina 27 separata marknader, fortfarande långt bort från ett enda informationsområde. Marknaderna för Internettjänster är redan internationella, men många EU-konsumenter undviker att köpa varor och tjänster via Internet från en annan medlemsstat. Rättsliga problem är fortfarande ett hinder för företag att engagera sig i e-företagande och i en del områden måste de rättsliga hinder som kan leder till potentiella hinder för konkurrensen identifieras.[15]

Vi behöver ett bredare perspektiv som tar hänsyn till nya trender. Genom Internet är det till exempel möjligt för patienter att se sig omkring för behandling överallt i EU och även i andra länder, och på liknande sätt kan läkare tillhandahålla tjänster på distans. Detta påverkar organisationen av tjänster och har följder för de offentliga finanserna. Funderingarna om den inre marknaden bör därför gå utöver bedömningen av rättsliga hinder som tas upp i granskningen av regelverket om elektroniska kommunikationer och direktivet om audiovisuella medietjänster. Genom att bygga vidare på det arbete som ICT Task Force har gjort, måste funderingarna handla om hinder för alleuropeiska Internettjänster, hur IKT kan stärka den inre marknaden och hur utvärderingen av kostnaderna och riskerna med en fragmentering av det europeiska informationssamhället skall ske.

VÄGKARTA FÖR FRAMTIDA ÅTGÄRDER MED TANKE PÅ HALVTIDSÖVERSYNEN AV I2010

Som förberedelse för diskussionerna om halvtidsöversynen av i2010 som kommer att äga rum 2008, föreslår kommissionen att medlemsstaterna, högnivågruppen för i2010, näringslivet, det civila samhället och andra berörda parter engagerar sig djupare i utvecklingen av de olika ämnena. Kommissionen skall göra följande:

- Utveckla de ämnen som identifierats i kapitel 4 ovan i samarbete med högnivågruppen för i2010.

- Dra igång ett offentligt samråd som omfattar alla berörda aktörer för att godkänna de strategier som föreslås för att utveckla de viktigaste ämnena.

- Ta itu med de viktigaste frågorna för halvtidsöversynen vid en konferens på hög nivå för i2010 under 2008.

Resultaten av dessa diskussioner kommer att inspirera Europeiska rådets vårmöte 2008 då de frågor som gäller nästa generation av nät och Internet skall tas upp. Genom granskningen av i2010 efter halva tiden bör det säkerställas att i2010 fortsätter att vara en giltig referensram för Europas informationssamhälle och mediepolitik, vilket gör det möjligt för Europa att dra full nytta av utvecklingen för att genomföra Lissabonstrategins tillväxt- och sysselsättningsagenda.

[1] Denna utvärdering grundar sig på uppgifter om EU25. Uppgifter om EU27 kommer att vara tillgängliga från 2007.

[2] http://ec.europa.eu/enterprise/ICT/taskforce.htm

[3] Genomförandet av den förnyade Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning, KOM(2006) 816, 12.12.2006.

[4] ”The challenges of convergence”, arbetsdokument för högnivågruppen för i2010, 12.12.2006.

[5] Trådlösa elektroniska kommunikationstjänster – snabbare tillträde till spektrum genom ökad flexibilitet, KOM(2007) 50, 8.2.2007.

[6] Grönbok om översynen av konsumentregelverket, KOM(2006) 744, 8.2.2007, http://ec.europa.eu/consumers/cons_int/safe_shop/acquis/index_en.htm

[7] Uppskattning gjord av kommissionen som baseras på OECD/Eurostat-undersökningen av FoU-utgifter 2003.

[8] Ett innovationsvänligt, modernt Europa, KOM(2006) 589, 12.10.2006.

[9] Kunskap i praktiken: en brett upplagd innovationsstrategi för EU, KOM(2006) 502, 13.9.2006.

[10] http://www.ebusiness-watch.org/ och http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html

[11] KOM (2006) 386, 13.7.2006.

[12] Kommissionen kommer till exempel inkludera en bestämmelse som syftar till att göra de audiovisuella medietjänsterna tillgängliga för människor som har syn- och hörselskador i sina ändrade förslag för direktivet om audiovisuella medietjänster.

[13] Regioner för ekonomisk förändring, KOM(2006) 675, 8.11.2006.

[14] http://ec.europa.eu/idabc/en/document/6227

[15] http://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm