SV

Bryssel den 11.9.2007

KOM(2007) 511 slutlig

KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om dialogen mellan offentlig och privat sektor om forskning och innovation inom säkerhet

{SEK(2007) 1138}

{SEK(2007) 1139}

KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET

om dialogen mellan offentlig och privat sektor om forskning och innovation inom säkerhet

Inledning

De säkerhetshot som riktar sig mot Europa är mångfacetterade, kopplade till varandra, komplicerade och i ökad utsträckning gränsöverskridande till sina verkningar och i fråga om att inre och yttre säkerhet i ökad utsträckning inte kan särskiljas [1]. Ingen enda medlemsstat kan ensam uppnå säkerhet. Nära nio av tio av Europeiska unionens medborgare anser att säkerhetsfrågor inte bör behandlas endast på nationell nivå utan också på EU-nivå [2]. Ett av Europas viktigaste mål är i detta sammanhang att bevara värdet av det öppna samhället och de medborgerliga fri- och rättigheterna samtidigt som det ökade hotet mot säkerheten angrips. Europa skall samtidigt säkra sin ekonomi och konkurrenskraft mot ett ökat störningshot mot dess grundläggande ekonomiska infrastrukturer, bl.a. industritillgångar samt transport-, energi- och informationsnät.

Att genomföra en effektiv säkerhetspolitik i Europa fordrar en omfattande rad medel som omfattar brottsbekämpning, underrättelseverksamhet samt juridiska, ekonomiska, finansiella och tekniska synpunkter. I en ständigt föränderlig värld som i ökad utsträckning är teknikberoende är det nästan omöjligt att garantera säkerhet utan stöd av kunskap och teknik. Forskning och innovation inom säkerhet tillhandahåller praktiska åtgärder och lösningar som stöd för politikens genomförande. Nya säkerhetslösningar bör ge metoder för att öka säkerheten för våra medborgare utan att ytterligare onödiga bördor läggs på deras dagliga liv.

Tekniken underlättar upptäckt av handel med farliga ämnen. Detta gäller också gränskontroller i syfte att hindra illegala invandrare, människosmugglare, narkotikasmugglare och terrorister att dra nytta av att inre gränskontroller avskaffats inom Schengen-området. Innovativa och sofistikerade lösningar och system skall, bl.a. genom biometri i viseringar, pass, uppehållstillstånd och andra dokument, bidra till att hindra falska identitetshandlingar.

Kommissionen har betydligt ökat de resurser som avsatts för forskning och innovation inom säkerhet. I EU:s sjunde ramprogram för forskning och teknisk utveckling betonas säkerhetsfrågan starkt inför utvecklingen av den teknik som behövs för att garantera medborgarnas säkerhet mot hot som terrorism och brott, naturkatastrofer och industriolyckor, samtidigt som grundläggande mänskliga rättigheter respekteras och samhälleliga aspekter beaktas. Programmet skall också bidra till att utforma och samordna europeiska och nationella forskningsinsatser. I det finansiella ramprogrammet för rättvisa, frihet och säkerhet ”Säkerhet och skydd av friheter” behandlas operativt samarbete och strategiska undersökningar inom området för förebyggande och bekämpning av brottslighet och terrorism. Offentliga investeringar är grundläggande inom säkerhetssektorn. Offentliga organ och regeringsorgan skall ofta bli slutanvändare av utrustning och teknik för säkerhet. Den offentliga sektorn i allmänhet behöver delta mer aktivt när en organiserad och effektiv säkerhetsmarknad utvecklas.

Den privata sektorn spelar också en viktig roll: att utveckla lämplig säkerhetskapacitet kräver en stark och konkurrenskraftig industriell bas som i sig är beroende av att behoven fastställs hos de kunder för vilka nya produkter, system och tjänster utvecklas. Det finns ett antal sektorsövergripande politiska frågor som behöver besvaras för att utveckla en sådan konkurrenskraftig industriell bas och för att möta den offentliga sektorns och medborgarnas säkerhetsbehov. Detta innebär att det sätt på vilket systemen fungerar tillsammans och är förbundna inbördes förbättras, huvudsakligen genom att utveckla gemensamma standarder, utbyta bästa metoder och bidra till tankar om hur upphandlingsförfarandena kan förbättras, samordna europeiska och nationella säkerhetsforskningsprogram, främja små och medelstora företags insatser i försörjningskedjan, göra slutanvändarna delaktiga och utforma en internationell samarbetsstrategi.

Att utveckla och genomföra en effektiv säkerhetsforskningsstrategi kräver därför att alla berörda parter inom privata och offentliga sektorer deltar på såväl nationell som europeisk nivå.

I detta sammanhang utgörs de särskilda politiska målen i dialogen mellan offentlig och privat sektor om forskning och innovation inom säkerhet av att:

– sammanföra alla berörda parter för att diskutera övergripande frågor av gemensamt intresse, underlätta bedömningen av deras olikartade fördelar och resurser, kartlägga eventuella synergieffektområden eller gemensam planering,

– redovisa förslag om att upprätta en strategisk dagordning för forskning och innovation inom säkerhet, där nationella och europeiska parter deltar, för att få en gemensam och tydlig uppfattning om den europeiska säkerhetsforskningens behov och prioriteringar,

– utbyta ideer, uppfattningar och bästa metoder för att dra större nytta av befintlig kapacitet och för att gynna användningen av teknik inom säkerhetsrelaterade områden, t.ex. genom att på bästa möjliga sätt använda olika investeringsinstrument under pågående budgetperiod.

– Kommissionen förväntar att upprättandet av ett forum för utveckling av en offentlig-privat dialog inom EU:s område för forskning och innovation inom säkerhet kommer att bli det viktigaste medlet för att nå dessa mål. Detta Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation avses bygga på det arbete som redan utförts av högnivågruppen [3] och Europeiska säkerhetsforskningsrådet [4].

Syftet med detta meddelande är att skissera principerna för en europeisk dagordning för säkerhetsforskning och betona vikten av en gedigen offentlig-privat dialog inom området för europeisk forskning och innovation inom säkerhet. Meddelandet söker lägga en grund för ömsesidigt förtroende och utstaka en väg för att närmare integrera säkerhetsrelaterade gemenskapsinitiativ.

1. Behovet av gemensamma och tydliga synpunkter på den europeiska säkerhetsforskningens behov och prioriteringar

Europeiska unionen har mött behovet av ytterligare säkerhetsforskning med två sjuåriga ramprogram [5] inom säkerhetsområdet för perioden 2007-2013 med en sammanlagd budget av 2,135 miljarder euro. Dessa är det sjunde ramprogrammet där ett temaområde för säkerhet och EU:s ramprogram om säkerhet och skydd av friheter ingår. Ett konsekvent samband mellan dessa båda program upprätthålls för att säkerställa samverkan mellan olika slags forskningsverksamhet. Två slags säkerhetsverksamhet kan för närvarande urskiljas:

Med en budget av 1,4 miljarder euro syftar temaområdet för säkerhet inom det sjunde ramprogrammet till att utveckla teknik som skall bygga den kapacitet som krävs för skydd mot terrorism och brottslighet, gränskontroll, skydd av viktig infrastruktur och krishantering. Temaområdet för säkerhet utgår från högnivågruppens [6] och Europeiska säkerhetsforskningsrådets [7] rekommendationer. Europeiska säkerhetsforskningsrådet byggde redan på en uppfattning om offentlig-privat dialog som omfattade slutanvändare och som bidrog till att utforma forskningsverksamheten inom det sjunde ramprogrammet. Det är en uppföljning av den treåriga ”Förberedande åtgärd för säkerhetsforskning” som år 2004 infördes av kommissionen med en sammanlagd budget av 45 miljoner euro.

Betydande verksamhet inom säkerhetsforskningsområdet äger också rum inom ramprogrammets temaområde för informations- och kommunikationsteknik. Budgeten för forskning inom informations- och kommunikationssäkerhet inom det sjätte ramprogrammet uppgick till 150 miljoner euro och 90 miljoner euro har redan avsatts för det sjunde ramprogrammets första två år.

Säkerhetsrelaterad verksamhet omfattas nu av ramprogrammet om säkerhet och skydd av friheter där två särskilda program ingår, nämligen:

– Förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism och andra säkerhetsrelaterade risker

och

– Förebyggande och bekämpande av brott.

Den planerade budgeten för åren 2007-13 för dessa program är 745 miljoner euro.

Politikinriktade kortfristiga undersökningar har utförts med de investeringsinstrument som varit tillgängliga för säkerhetspolitiken. Dessa innehöll tidigare det ramprogram för polissamarbete och samarbete inom straffrätten där brottsbekämpningsorgan, rättsväsende och andra yrkesverksamma i EU:s medlemsstater och kandidatländerna fick stöd i fråga om brott och brottsbekämpning. Det löpte från 2003 till slutet av 2006 med en budget av ca 59 miljoner euro.

- Internationellt samarbete

Europeisk säkerhetsforskning befinner sig i ett globalt sammanhang vilket betyder att Europa måste vara öppet för en dialog med tredjeländer inom området för forskning och innovation inom säkerhet.

Det sjunde ramprogrammet svarar för att fler forskare och forskningsinstitutioner från alla partnerskapsländer för internationellt samarbete och industriländer deltar men med begränsningar i fråga om vissa konfidentialitetsaspekter.

Rättsliga enheter från associerade länder kan dessutom delta i sjunde ramprogrammets säkerhetsforskning med samma rättigheter och skyldigheter som medlemsstaterna [8].

Tredjeländernas medverkan kommer att medföra andra infallsvinklar och säkerställa konsekvens mellan den gemensamma säkerhetsforskningen, dagordningen för innovation samt säkerhetsforskningsverksamhet i andra delar av världen.

Genom att EU:s båda ramprogram träder i kraft ökar de resurser som avsatts för säkerhet och säkerhetsforskning och samarbetet och den ömsesidig nyttan skall stärkas. |

2. Säkerhetsforskning gynnar ett EU-område av rättvisa, frihet och säkerhet

Ett av de viktigaste målen för EU:s säkerhetspolitik är att förebygga, upptäcka, bemöta och återhämta sig från hot mot säkerheten inom EU:s territorium, mot dess befolkning eller mot viktiga infrastrukturer. EU driver ett antal säkerhetsrelaterade verksamheter inom olika politikområden som rättvisa, frihet och säkerhet, forskning, transport och energi, informationssamhälle, miljö, hälsa och konsumentskydd samt yttre förbindelser. Samtidigt som unionen skyddar EU-medborgarnas rätt till säkerhet främjas och skyddas friheten att arbeta och resa inom hela EU, rättsstaten, yttrande- och föreningsfriheten, rätten till privatliv och uppgiftsskydd samt rätten till en opartisk rättegång. Säkerhetsforskningen kan bidra till att stärka både säkerhet och uppgiftsskydd. En dialog mellan offentlig och privat sektor inom säkerhetsforskningsområdet kan vara särskilt relevant inom följande områden.

- Att öka infrastrukturernas och de allmännyttiga tjänsternas säkerhet

Utmaningen består av att skydda viktiga infrastrukturer och allmännyttiga tjänstesystem från att skadas, förstöras eller störas genom planerade terrordåd, naturkatastrofer, försummelse, olyckor eller dataintrång, brottslig verksamhet och sabotage. Effektiva tekniska lösningar behöver utvecklas. Den 12 december 2006 antog Europeiska kommissionen ett meddelande om ett europeiskt program för skydd av viktig infrastruktur [9] och ett förslag till ett direktiv om fastställande och klassificering av den europeiska kritiska infrastrukturen.

- Organiserad brottslighet och terrorism

För att avslöja och uppspåra terrorism och organiserad brottslighet måste säkra metoder för att utbyta information och tillgångar utvecklas. Dessa metoder omfattar säkra kommunikationer och kontroll av informationsinfrastrukturer, bl.a. Internet. I fråga om terroristvapen prioriteras upptäckt, sökning, spårning, identifiering och oskadliggörande av vapen (kemiska, biologiska, radiologiska och radioaktiva ämnen och sprängämnen) samt högfrekvensvapen. Offentliga och privata aktörer skall verka för att öka säkerheten hos lagligt tillverkade sprängämnen så att terrorister hindras att använda improviserade sprängämnen. Kommissionen skall inom kort anta en handlingsplan för EU om säkerhet hos sprängämnen och detonatorer.

- Säkerhet och samhälle

Tekniken är ett viktigt medel för att förebygga, reagera på, hantera och begränsa potentiella hot mot de europeiska samhällenas säkerhet. Den fungerar emellertid endast med hjälp av insatser av organisation och personal. Forskning inom politiska, sociala och mänskliga områden krävs således för att komplettera teknikorienterad forskning.

Databehandlingssystemen är utformade för att stå till medborgarnas tjänst. De skall, oberoende av enskilda personers nationalitet eller bostadsort, iaktta dessas grundläggande fri- och rättigheter, i synnerhet rätten till privatliv, och bidra till ekonomiska och sociala framsteg, handelns utveckling och enskilda personers välfärd. Genom den framtida tekniska utvecklingen bör skydd av personuppgifter och privatliv stärkas samtidigt som metoder tillhandahålls för en öppen och ansvarsfull brottsbekämpning. I detta hänseende är utvecklingen av integritetsfrämjande teknik [10] ett sätt att fullfölja en offentlig-privat dialog.

- Rationell övervakning och förstärkt gränskontroll

Gränssäkerheten skall hanteras i samband med den integrerade gränsförvaltning som säkerställer seriös handel och enskilda personers rörelser och därigenom stödja Schengen-systemet samt de nationella myndigheternas och Europeiska unionens gränsförvaltningsbyrås insatser. Informationsbehandlingssystemens konvergens, driftskompabilitet, utbildning och spridning av bästa metoder måste fortsätta. Kopplingen till standardisering, reglering och lagstiftning och därtill hörande provning, utvärdering och certifiering är avgörande. I fråga om olaglig invandring är målet att utveckla nya, tillförlitliga och flexibla lösningar för att kartlägga illegala rörelser samtidigt som flödet av det stora flertalet legitima resenärer och fordon inte onödigtvis hindras.

I fråga om smuggling av narkotika, vapen och olagliga ämnen är målet att spränga nätverken samtidigt som spårbarhet, distributionskedjornas säkerhet och logistiknätens standardisering samt mer realistiska störningståliga lösningar behandlas och metoderna att minska kostnaden per enhet och kontrolltiderna undersöks.

Befintlig teknik täcker inte övervakningen av vissa delar av de yttre gränserna, t.ex. kustområden och lämpar sig inte för upptäckt och spårning av sådana små fartyg som används för att smuggla människor, narkotika osv. in i Schengen-området. Forskning och teknisk utveckling bör inriktas på tekniska övervakningsmetoder (t.ex. obemannade luftfarkoster, satelliter).

- Att återställa säkerheten efter en kris

Vi måste säkerställa att regeringar, räddningstjänster och samhällen blir bättre förberedda för att hantera oförutsedda katastrofer med användning av nya, innovativa och realistiska lösningar. Utmaningen består också i att förbättra metoder, infrastrukturer, förfaranden och organisationsramar för effektivare reaktion och återhämtning såväl under som efter en incident.

3. Den europeiska industrins konkurrenskraft inom säkerhetsforskningsområdet

Säkerhetsmarknaden är en komplicerad och heterogen marknad med både civil och militär tillämpning. Teknik och lösningar inom säkerhet utgör i realiteten delar av och utvecklas inom ett brett fält av industrier som omfattar t.ex. transport, energi, miljö, informationsamhälle, telekommunikation och hälsa. Detta skall också göra det möjligt för små och medelstora företag att komma in på den växande säkerhetsmarknaden.

Teknik och lösningar inom säkerhet är själva olikartade och omfattar sådana delar som positionsbestämning, autentisering, identifiering, riskbedömning och situationsmedvetenhet. En effektiv industripolitik för att stödja säkerhetsmarknaden bör innehålla reglering, standardisering, tillgång till riskkapital och en konsekvent forskningsstrategi samt långsiktig finansiering.

Standardisering som utförs i enlighet med berörda konkurrensbestämmelser [11] har visat sig vara ett effektivt medel för konsekvent och effektivt genomförande av den europeiska lagstiftningen inom många olika former av EU:s politik.

Standarder är effektiva medel för alla berörda parter, inkl. den offentliga sektorn som avnämare av varor och tjänster, då de ger den driftskompabilitet och varaktighet som uppfyller slutanvändarnas krav. Som upphandlingsinstrument är standarder en avgörande del för att upprätta en marknad inom säkerhetsområdet på europeisk och internationell nivå.

Europeiska standardiseringsorganisationen har inrättat en arbetsgrupp, ’Protection and Security of the Citizen’ (BT/WG161), med inriktning på:

– samordning av standardiseringsarbetet inom detta område, i synnerhet med Internationella standardiseringsorganisationen,

– eventuellt nytt standardiseringsarbete,

– svar på parternas frågor, i synnerhet från EU:s institutioner.

Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation kan bidra till att kartlägga prioriterade områden för att fastställa standarder på europeisk nivå, med beaktande av behovet av att de skall vara tillgängliga för små och medelstora företag. Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation bör alltså kartlägga hela den civila säkerhetsteknikens distributionskedja och analysera de ekonomiska aspekterna på säkerhet genom att främja initiativ som identifierar och fastställer kvantifierbara mål.

En dagordning för gemensam säkerhetsforskning där alla offentliga och privata europeiska parter inom både utbuds- och efterfrågesidor ingår och som är användarstyrd skall ge tillfällen till en mer sammanhängande planering och finansiering av forskning vilket bör leda till förbättrad innovation. Dagordningen bör också leda till finansiella investeringar från den privata sektorn som komplement till de offentliga investeringarna. Detta motsvarar dessutom det allmänna målet att upprätta ett verkligt europeiskt område för forskningsverksamhet, i synnerhet genom att främja ett förbättrat samband mellan investeringar i forskning och den tillväxt som är spridd på nationella, regionala och europeiska nivåer [12]. Detta skall till sist stärka EU:s säkerhetsmarknad samt konkurrenskraften inom industri och andra leverantörer av teknik och lösningar.

En starkare och mer sammanhängande säkerhetsmarknad skall bidra till tillväxt och stödja Lissabonprocessen.

4. Behovet av att anknyta säkerhetsforskningen till offentliga och privata parter

Det finns ett antal frågor som behöver besvaras här:

– Dialogen mellan utbud och tillgång på teknik och lösningar för säkerhet behöver stärkas för att erhålla en gemensam och tydlig uppfattning om behov och prioriteringar inom den europeiska säkerhetsforskningen.

– Säkerhetsforskningens resurser är spridda på europeiska, nationella och regionala nivåer såväl som offentliga och privata parter: en förbättrad samordning skall bidra till bästa möjliga utnyttjande av befintlig kapacitet, ökat informationsutbyte för att undvika onödigt dubbelarbete och stärkt samarbete, t.ex. inom gränsöverskridande områden som flygplatssäkerhet, uppspårande av flytande sprängämnen osv.

– Det finns ett behov av förstärkt internationellt samarbete inom vissa områden.

– Det finns ett behov av samarbete med europeiska organ som Europol, Europeiska gränsförvaltningsbyrån, Europeiska försvarsbyrån samt internationella organ (t.ex. Förenta nationernas interregionala forskningsinstitut för brottslighet och rättskipning).

– Synergieffekterna mellan olika delar av den europeiska säkerheten (politik, genomförande, standardisering, forskning och annan hithörande verksamhet) på europeisk och nationell nivå skall stärkas.

– Slutanvändarna deltar ibland endast i forskningsprojektens slutskede: forskningen bör vara tvärvetenskaplig där slutanvändare och leverantörer deltar redan från början.

– Resultatens spridning och utnyttjande måste förbättras.

– Tillgången och tillträdet till forskning av hög kvalitet på EU-nivå bör förbättras.

– Forskningen inom säkerhetsområdet skall leda till att nya system och förfaranden utvecklas. Användningen av dessa skall främjas av att sådana europeiska standarder utvecklas för vilka standardiseringsuppdrag bör åläggas de europeiska standardiseringsorganisationerna där så befinns lämpligt.

– Dessa mål bör tydligt anges i en färdplan och ges starkt politiskt stöd och insyn.

Användningen av befintliga databaser som Gemenskapens informationstjänst för forskning och utveckling (http://cordis.europa.eu) skall snabbt göra det möjligt att stödja målen inom Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation om att utbyta idéer, sprida information och främja forskningsresultat.

Säkerhetsforskning kan bli ett avgörande bidrag till dagordningen för tillväxt och sysselsättning då europeisk industri får möjlighet att bli en större aktör på den globala säkerhetsmarknaden.

Det finns ett behov av att sammanföra efterfråge- och utbudssidorna för teknik och lösningar, EU:s institutioner samt medlemsstaterna för att angripa ett antal särskilda frågor och problem inom säkerhetsforskningen. |

5. Med förenade krafter: Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation inrättas

1. Uppgift och mål

· Målet för Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation är att med en lämplig teknik- och kunskapsbas stödja beslutsfattandet inom den civila säkerheten genom att på medellång och lång sikt inrätta och driva en dagordning för gemensam säkerhetsforskning där alla europeiska parter skall delta, inkl. det sjunde ramprogrammets associerade länder, från både utbuds- och efterfrågesidor, industri, universitetsvärld och andra. Denna dagordning bör innehålla en forskningsfärdplan som utgår från offentliga och privata slutanvändarbehov och från det aktuella forskningsläget för säkerhetstekniken. Genomförandet bör noga följas av alla parter. Genom att sammanföra säkerhetsforskningens utbuds- och efterfrågesidor skall detta forum säkerställa att forskningen är relevant och att den ingår i beslutsfattandet för säkerhet. Detta forum skall också bidra till att lägga en gemensam grund för forskningsverksamheten, i synnerhet genom nationella program och EU-program. Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation skall endast spela en rådgivande roll. Detta ligger i linje med Europeiska säkerhetsforskningsrådets rekommendationer.

Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation förväntas utveckla sin verksamhet under fullständigt iakttagande av grundläggande rättigheter, i synnerhet skydd av personuppgifter och samtidigt följa säkerhetsbestämmelserna i kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (inkl. 2006/548/EG, EKSG, Euratom om industrisäkerhet).

· Närmare bestämt är målet för Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation att bistå den europeiska säkerhetssektorn genom att:

– stärka och betona vikten av en dialog mellan offentlig och privat sektor inom det europeiska säkerhetsforskningområdet, sammanföra säkerhetsteknikens efterfråge- och utbudssidor, framlägga nya synpunkter på teknikanvändning och skapa en atmosfär av ömsesidigt förtroende och samarbete,

– uppmuntra innovativt tänkande för att angripa uppkommande hot och uppmuntra att framtida möjligheter och framsteg inom vetenskap, teknik och andra områden (sociologi, kultur, ekonomi osv.) utvecklas,

– i ljuset av nuvarande och framtida hot fortlöpande analysera framtida behov inom säkerhetskapacitet, med utgångspunkt i systematiska sårbarhetsbedömningar och i utbudssidans kapacitet att leverera relevant teknik och relevanta lösningar bl.a. genom att gemensamma användarbehov definieras (både offentliga och privata),

– främja integrering av fullständiga distributionskedjor för innovation över hela Europa (slutanvändare, forskning och industri, inkl. små och medelstora företag). Det är viktigt att effektiva system för teknikövervakning inrättas för att integrera den lämpligaste kostnadseffektiva tekniken med säkerhetslösningarna.

2. Uppbyggnad

Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation skall inrättas i samråd med medlemsstaterna och organiseras av dess parter.

Forumet skall ha en enda plenarförsamling med en välavvägd representation av alla parter inom säkerhetsforskningen, offentliga och privata sektorer, dvs. industri, forskningsinstitutioner, offentliga och privata slutanvändare, civilsamhällets organisationer, EU-institutioner, i synnerhet Europaparlamentet, och europeiska organisationer [13].

Ett antal arbetsgrupper skall inrättas av Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation efter dess konstituerande och skall omfatta sammanlagt ca 200-300 bidragsgivare tillsammans med mindre ad-hoc-grupper som skall bedriva särskild verksamhet.

En grupp kan inrättas för att i vissa stadier följa förfarandet på politisk nivå, i synnerhet för att utarbeta slutrapporten från Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation.

Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation skall ha som mål att formulera en EU-dagordning för gemensam säkerhetsforskning och följa dess genomförande. Detta forum skall också bidra till den europeiska offentliga debatten om säkerhets-, teknik- och innovationsfrågor. |

6. Slutsatser och viktigaste åtgärder

1. En stabil dialog mellan den offentliga och privata sektorn på området för forskning och innovation inom europeisk säkerhet är avgörande för att säkerställa ömsesidigt förtroende mellan alla berörda parter. Det kan lägga en stabil grund för säkerställande av långsiktiga säkerhetslösningar till fördel för EU:s medborgare.

Det huvudsakliga medlet för att nå dessa mål bör vara ett forum för utveckling av en offentlig-privat dialog på området för forskning och innovation inom europeisk säkerhet dvs. Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation.

2. Det inledande mötet med Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation är planerat till september 2007 och detta forum väntas bli fullt operativt senare under året. Detta forum skall upprättas för en tidsbegränsad period, dvs. till slutet av 2009.

3. Kommissionen skall delta aktivt i detta forums arbete. Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation skall redovisa de framsteg som gjorts under 2008 och kommissionen skall bedöma dessa inledande resultat och svara med ett meddelande under hösten 2008.

4. Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation skall mot slutet av 2009 framlägga en dagordning för gemensam säkerhetsforskning. Denna skall, där så är lämpligt, innehålla rekommendationer till de offentliga myndigheterna.

5. Forum för europeisk säkerhetsforskning och innovation skall bli det första steget i en dialog mellan offentlig och privat sektor som är avsedd att på ett varaktigare och bättre strukturerat sätt sammanföra parterna inom säkerhetsområdet.

ANNEX

The Security theme under FP7 and

security activities under the EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’

1. In March 2004, the Commission launched a three-year “Preparatory Action” in the field of Security Research. With three annual budgets of €15 million, the Preparatory Action was a first step towards the Security theme of FP7.

Participants included companies in the aerospace, information & communication technologies, system integrators and defence sectors. Under the Preparatory Action, 39 projects have been launched covering the areas of situation awareness, protection of networked systems, protection against terrorism, crisis management and interoperability of control and communications systems.

The Security theme in FP7 will develop the technologies for building capabilities needed to ensure the security of citizens from threats such as terrorism and crime, natural disasters and industrial accidents, while having due regard for fundamental human rights and societal aspects;. It will also be an instrument to structure and coordinate European and national research efforts. Its budget is € 1.4 billion over seven years (2007-2013).

The Security theme work programme is based on the ESRAB report [14]. It is structured on the basis of four security missions of high political relevance which relate to specific security threats.

Missions:

(1) Security of citizens

(1) Security of infrastructures and utilities

(2) Intelligence surveillance and border security

(3) Restoring security and safety in a crisis

Three domains of cross-cutting interest were selected as well:

Cross cutting:

(4) Security systems integration, interconnectivity and interoperability

(5) Security and society

(6) Security research coordination and structuring

The governance of the FP7 Security theme is organised in close cooperation between Member States' authorities and the Commission. On this basis, mutual information on national security research activities and results can be exchanged and common strategies developed.

2. The EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’

· AGIS (2003-2006) was set up to help legal practitioners, law enforcement officials and representatives of victim assistance services from the EU Member States and Candidate Countries to set up Europe-wide networks, as well as to exchange information and best practices. It also aimed at encouraging Member States to step up co-operation with applicant and third countries.

The EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’ (2007-2013) consists of two financial instruments encompassing the following specific programmes: "Prevention of and Fight against Crime" [15] and "Prevention, Preparedness and Consequence management of Terrorism and other Security related risks" [16]

Budget 2007-2013

| Total amount over the 2007-2013 period |

Framework programme: Security and safeguarding LibertiesIncluding: | € 745.00 million |

- Specific programme: Prevention of and fight against crime | € 597.60 million |

- Specific programme: Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks | € 137.40 million |

As a follow-up to AGIS, the framework programme is concerned with effective operational co-operation in the fight against, and prevention of, crime and terrorism.

The objectives of the Specific programme: Prevention of and fight against crime are:

(a) to stimulate, promote and develop horizontal methods and tools necessary for strategically preventing and fighting crime and guaranteeing security and public order, such as the work carried out in the European Union Crime Prevention Network, public-private partnerships, best practices in crime prevention, comparable statistics, applied criminology and an enhanced approach towards young offenders

(b) to promote and develop coordination, cooperation and mutual understanding among law enforcement agencies, other national authorities and related Union bodies in respect of the priorities identified by the Council, in particular as set out by Europol's Organised Crime Threat Assessment

(c) to promote and develop best practices for the protection of and support for witnesses

(d) to promote and develop best practices for the protection of crime victims

The objectives of the Specific programme: Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks are to stimulate, promote and develop measures on prevention, preparedness and consequence management based, inter alia, on comprehensive threat and risk assessments, subject to supervision by Member States and with due regard for existing Community competence in that matter, and aiming to prevent or reduce risks linked with terrorism and other security related risks.

The most recent examples of research projects financed by AGIS include:

· Police Detention in Europe: a comparative study of the provision of services for problematic drug and alcohol users

· Implementation study for an international child sexual exploitation image database

· Optimisation of methods for identifying persons in photographs (photo identification): a contribution to combating and preventing crime in Europe

· Study on Corruption within the Public Sector

· Cyber crime Investigation (developing an international training programme for the future / delivering an intermediate level accredited modular international training programme (two projects)

· Training in efficient amphetamine comparison using a harmonised methodology and sustainable database.

Calls for proposals for action and operating grants are regularly published for these specific programmes. Information is available at:

http://ec.europa.eu/justice_home/funding/intro/funding_security_en.htm

[1] Kommissionen kommer att ytterligare analysera i vilken utsträckning och med vilka metoder resultaten av den verksamhet som utförs enligt detta meddelande kan bidra till och komplettera utåtriktade åtgärder och relevanta instrument. Kommissionen förbereder för närvarande ett meddelande om förbättrad samordning av EU:s roll för yttre stöd i fråga om säkerhet.

[2] Särskild Eurobarometerundersökning, ”The role of the European Union in Justice, Freedom and Security policy areas”, Fältarbete: juni – juli 2006, offentliggjord i februari 2007.

[3] ’Högnivågruppen’ bildades 2003. I dess slutrapport (Forskning för ett säkrare Europa: Rapport från högnivågruppen för säkerhetsfrågor av den 15 mars 2004 http://ec.europa.eu/enterprise/security/doc/gop_en.pdf.) rekommenderade högnivågruppen att ett temaområde för säkerhetsforskning införs i det sjunde ramprogrammet med ett lägsta tröskelbelopp av 1 miljard euro per år samt att ’Europeiska säkerhetsforskningsrådet’ inrättas.

[4] Europeiska säkerhetsforskningsrådets styrelse tillsattes genom kommissionens beslut 2005/516/EG av den 22 april 2005 och offentliggjorde sin slutrapport den 22 september 2006. Där rekommenderas att tvärvetenskaplig uppgiftsinriktad forskning bör bedrivas. I denna bör användare och leverantörer sammanföras för att definiera och genomföra projekten. I rapporten redovisades ett antal områden som stimulerar innovation och förbättrar användningen av forskning om upphandlade produkter och tjänster. Slutligen föreslogs också i Europeiska säkerhetsforskningsrådets rapport att en europeisk säkerhetsstyrelse skall inrättas för främja en mer omfattande dialog om och en gemensamt syn på europeiska säkerhetsbehov. Styrelsen bör på ett obyråkratiskt sätt sammanföra officiella företrädare på hög nivå från offentliga och privata organ för att gemensamt utforma en strategisk dagordning för säkerhet och verka som ett möjligt referensorgan vid genomförandet av befintliga program och initiativ.

[5] I ett ramprogram sammanförs de olika finansiella program inom EU som rör ett särskilt ämne under ett gemensamt paraply.

[6] Forskning för ett säkrare Europa: Rapport från högnivågruppen för säkerhetsfrågor av den 15 mars 2004. ”Säkerhetsforskning: Nästa steg”, 9 september 2004.

[7] I Europeiska säkerhetsforskningsrådets rapport av år 2006 rekommenderas att tvärvetenskaplig uppgiftsinriktad forskning bör bedrivas. I denna bör användare och leverantörer sammanföras för att definiera och genomföra projekten. I rapporten redovisades ett antal områden som stimulerar innovation och förbättrar användningen av forskning om upphandlade produkter och tjänster.

[8] De nio nuvarande associerade länderna inom det sjunde ramprogrammet är: Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Island, Israel, Liechtenstein, Norge, Serbien, Schweiz och Turkiet.

[9] KOM(2004) 702.

[10] Se ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om främjande av dataskydd genom integritetsfrämjande teknik,” KOM(2007) 228.

[11] Se i synnerhet kommissionens riktlinjer för tillämpningen av artikel 81 i EG-fördraget på horisontella samarbetsavtal - EGT C 3, 6.1.2001 s. 2, kapitel 6.

[12] I Europeiska kommissionens grönbok ”Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter” av den 4 april 2007 föreslås ett förfarande med gemensam forskningsplanering mellan medlemsstater, regioner och andra berörda parter rörande ett antal samhälleliga utmaningar – KOM(2007) 161.

[13] Forumets ursprungliga ledamöter har föreslagits av medlemsstaterna och de associerade länderna efter en formell inbjudan från kommissionen.

[14] The ESRAB Board was created by Commission decision (2005/516/EC) on 22 April 2005 and published its final report on 22 September 2006.

[15] Council Decision 2007/125/JHA of 12 February 2007 establishing for the period 2007 to 2013, as part of General Programme on Security and Safeguarding Liberties, the Specific Programme ‘Prevention of and Fight against Crime’.

[16] Council Decision 2007/124/EC of 12 February 2007 establishing for the period 2007 to 2013, as part of General Programme on Security and Safeguarding Liberties, the Specific Programme ‘Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks’.

--------------------------------------------------