EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 16.04.1997 
KOM(97) 153 slutlig 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN 
TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, 
EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN 
OCH REGIONKOMMITTÉN 
BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN 
INFÖRANDET AV ETT VERKTYG TILL AKTÖRERNAS OCH DE 
OFFENTLIGA MYNDIGHETERNAS FÖRFOGANDE 

INNEHÅLLSFÖRTECKNING 
1. BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN: ETT VERKTYG FÖR ATT 
FRÄMJA FÖRÄNDRINGAR OCH EN FORTLÖPANDE FÖRBÄTTRING AV 
EUROPAS KONKURRENSKRAFT 2 
2. TRE NIVÅER PÅ BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN 4 
3. EN GEMENSKAPSRAM 8 
BILAGA 
OMRÅDEN SOM KAN KOMMA I FRÅGA FÖR PILOTPROJEKTEN FÖR 
BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN 10 
1. BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN: ETT VERKTYG FÖR 
ATT FRÄMJA FÖRÄNDRINGAR OCH EN FORTLÖPANDE 
FÖRBÄTTRING AV EUROPAS KONKURRENSKRAFT 
Integreringen av gemenskapens inre marknad, utsikten till Ekonomiska monetära 
unionen samt internationaliseringen gör att den europeiska industrin oavbrutet måste 
förbättra sin konkurrenskraft. 
I sitt meddelande "Genomförande av benchmarking av den europeiska industrins 
konkurrenskraft" KOM(96)463 av den 9 oktober 1996 påvisade kommissionen vissa 
brister i den europeiska ekonomin, särskilt en svag ökning av den totala 
faktorproduktiviteten, en alltför långsam omställning av den ekonomiska strukturen 
mot nya marknader och ny teknik och en stor arbetslöshet hos befolkningen i 
arbetsför ålder. 
Dessa handikapp för den europeiska ekonomin är särskilt oacceptabla med hänsyn till 
världsekonomins allt snabbare förändringstakt, under den kombinerade drivkraften 
av internationaliseringen och den snabba spridningen av ny teknik, särskilt 
informations- och kommunikationstekniken. 
För att anta denna utmaning och återställa en snabb ökning av sysselsättningen och 
produktiviteten måste Europa systematiskt och beslutsamt ta itu med de faktorer som 
försvagar dess tillväxtförmåga. 
Kommissionen har för detta ändamål föreslagit att man i stor utsträckning skall 
använda sig av benchmarking av konkurrenskraften i ekonomin och samhället för 
att jämföra resultaten avseende de nyckelområden och nyckelfaktorer som avgör den 
ekonomiska framgången. Däri inbegrips, förutom ovannämnda initiativ, utveckling 
och användning av benchmarking av konkurrenskraften inom ramen för en europeisk 
sysselsättningsstrategi. 
-2-
En anhållan från industrin 
Industrin har flera gånger uppmanat kommissionen och medlemsstaterna att använda 
sig av benchmarking av konkurrenskraften som ett verktyg för att optimera den 
politik som påverkar konkurrenskraften. 
Rådgivande gruppen för konkurrenskraft har förordat en omfattande användning av 
benchmarking av konkurrenskraften beträffande ramvillkoren, särskilt vad gäller de 
offentliga infrastrukturerna, arbetsmarknaden och den europeiska ekonomins 
internationalisering. 
I sin rapport med titeln "Benchmarking for policy-makers - The way to 
competitiveness, growth and job creation" (oktober 1996) har European Round Table 
of Industrialists (ERT) uppmärksammat ministerrådet och kommissionen på de 
möjliga bidrag som benchmarking av konkurrenskraften kan ge till fullföljandet av 
målen för tillväxt och skapandet av sysselsättning. ERT har särskilt uppmanat de 
offentliga myndigheterna att diskutera prioriteringarna, målen och metoderna för 
benchmarking av konkurrenskraften, samt möjligheterna att omsätta resultaten i 
politiken. 
En uppmaning från rådet 
Rådet har i sina slutsatser om benchmarking av konkurrenskraften (14 november 
1996) uppmanat kommissionen att lägga fram förslag som syftar till att utveckla 
användningen av detta verktyg som ett medel för att förbättra den europeiska 
industrins konkurrenskraft. Vid sitt möte i Dublin den 13 och 14 december 1996 
ansåg Europeiska rådet att "det finns anledning att regelbundet övervaka och 
utvärdera unionens konkurrenskraft i förhållande till de bästa resultaten i världen". 
Ett verktyg för konkurrenskraften 
Enligt kommissionens meddelande till Europeiska rådet i Dublin om de ömsesidiga 
fördelama med en ökad samordning av den ekonomiska och strukturella politiken 
(Europa som en ekonomisk enhet) CSE(96)8 slutlig, kan EU:s, regionernas, 
sektorernas, företagens och till och med enskilda personers konkurrenskraft på lång 
sikt ökas endast om företagens och de anställdas produktivitet ökar. 
Konkurrenskraften utvecklas inte mellan länder utan mellan företag, både inom och 
mellan länder. Benchmarking av konkurrenskraften är ett viktigt instrument för att 
förbättra konkurrenskraften, och det bygger på 
- jämförelse av samhälleliga beteenden, handelsrutiner, marknadsstrukturer och 
offentliga myndigheter i länder, regioner, branscher och företag, för att kunna 
fastställa de bästa metoderna, och 
- användning av en hänvisning till de bästa metoderna som ett verktyg för att 
fastställa förändringens kurs och för att oavbrutet stimulera alla aktörer inom 
ekonomi och samhälle att röra sig i denna riktning. 
Första etappen kräver att alla berörda aktörer accepterar att de existerande metoderna 
ifrågasätts. I detta avseende lyckas benchmarking av konkurrenskraften bara om den 
belyser svagheterna och ineffektiviteten. Därför riskerar denna process att till en 
början ge upphov till ökat motstånd till förändringen. Dess fördelar kan emellertid 
vara betydande: bättre service både for de enskilda och för företagen, lägre kostnader, 
öppnare förvaltningar, bättre ekonomisk utveckling, mer arbete, bättre förutsättningar 
för säkerhet och hygien, och skapande av rikedom. Den kan också bidra till ett 
närmande av resultaten i unionen, genom att minska produktivitetsskillnaderna och 
den ekonomiska ojämlikheten. 
Jämförelser mellan affärspraxis och marknadsstrukturer kräver att 
jämförelseindikatorer tas fram. Om detta skall vara till gagn för den europeiska 
industrins konkurrenskraft får det inte leda till konkurrensbegränsande verksamhet i 
form av att företagen privata uppgifter om priser, producerade kvantiteter, sålda 
kvantiteter, marknadsandelar, kapacitet och investeringar. All benchmarking av 
konkurrenskraften som leder till att statistiska jämförelseindikatorer tas fram måste 
ske på ett sådant sätt att företagen inte får tillgång till uppgifter om konkurrenters 
verksamhet. 
Den andra etappen kräver av alla berörda aktörer att de tar itu med de nödvändiga 
förändringarna, vilket inte enbart innebär att vara redo att anpassa sig till den bästa 
metoden utan också att det fortlöpande sökandet efter det bästa sättet att göra saker på 
ständigt måste prägla beslutsprocessen för företagen, institutionerna och de offentliga 
förvaltningarna. 
2. TRE NIVÅER PÅ BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN 
Benchmarking av konkurrenskraften kan införas på företagsnivå, branschnivå och på 
nivån för ekonomins och samhällets ramvillkor. Oavsett på vilken nivå införandet 
sker tjänar detta verktyg den europeiska industrins konkurrenskraft. Det kommer till 
användning i förbättringen av företagens och industribranschernas konkurrenskraft, 
samt förbättringen av den miljö där människor och företag verkar och av samhällets 
verksamhet. 
på företagsnivå 
Benchmarking av konkurrenskraften på företagsnivå är framförallt ett "kvalitets"-
redskap som syftar till en fortlöpande förbättring av företagens industriella processer 
eller förvaltning. Benchmarking är en del av den världsomspännande strategin för de 
företag som har integrerat kvalitén som en avgörande del för förstärkningen av deras 
konkurrenskraft. Så definieras benchmarking inom ramen för Europeiska 
Kvalitetspolitiken. 
Att bestämma vilka processer som skall analyseras, fastställa de bästa 
världsomfattande metoderna för dessa processer, utvärdera resultatsskillnaderna 
jämfört med dessa och förstå orsakerna är de etapper som skall göra det möjligt för 
företaget ifråga att anpassa sig för att förbättra sina resultat, förbättra sin 
konkurrenskraft och på så sätt gå om konkurrenterna. 
4-
Benchmarking av konkurrenskraften på företagsnivå är framför allt industrins eget 
ansvar. De offentliga myndigheterna kan likväl med fördel bidra till att främja 
benchmarking för en större publik, särskilt för de små och medelstora företagen som 
inte har de nödvändiga resurserna eller erfarenheten för att själva ta itu med detta. På 
denna nivå har kommissionen föreslagit att tillsammans med alla berörda aktörer 
undersöka möjligheten att skapa ett europeiskt nätverk för benchmarking av 
företagens konkurrenskraft. Ett sådant nätverk skulle således garantera att 
sammanhängande, pålitliga och likvärdiga tjänster är tillgängliga i hela unionen, 
särskilt för de små och medelstora företagen. För detta mål stödjer kommissionen för 
närvarande två initiativ (se det inramade nedanför). 
Exempel på benchmarking av företagens konkurrenskraft 
Kommissionen stödjer två initiativ inom detta område: 
- Ett projekt som leds av Forbairt (Irland) som syftar till att identifiera de 
erfarenheter, tjänster och de metoder som för närvarande utvecklas i Europa, och 
att utarbeta en handlingsplan för att skapa ett europeiskt nätverk för benchmarking 
av företagens konkurrenskraft. 
- Ett projekt från Eurochambres som syftar till att stödja sig mot det existerande 
nätverket av europeiska handels- och industrikammare för att främja 
informationskampanjer om kvalitet riktade mot de små och medelstora företagen 
och att uppmuntra dessa att genomföra benchmarking av konkurrenskraften 
genom pilotförsöken samt att skapa gynnsamma villkor för de små och medelstora 
företagen för att de skall få tillgång till det ovannämnda europeiska nätverket. 
Brittiska handels- och industriministeriet (DTI) stödjer ett nationellt system för 
benchmarking av konkurrenskraften som möjliggör utbyte av statistik och 
fastställande av den bästa metoden på nationell nivå. 
- Detta system skapades genom ett initiativ av London Business School som 
skapade en urvalsgrupp av industriföretag, varav flera små och medelstora företag, 
och med dem utvecklade en modell för benchmarking av konkurrenskraften på 
nivån för nyckelområden för företagens skötsel och organisation. 
- Då det visade sig vara värdefullt och med hänsyn till det ökande intresse hos 
deltagarna, varibland även utländska företag ingick, har försöket fått stöd av 
Confederation of British Industries (CBI). 
- DTI bestämde sig då för att godkänna och stödja försöket genom offentliga 
meddelanden och hjälpa det genom att inrätta ett nationellt nätverk av kontor där 
företagen skulle kunna få tillgång till urvalsgruppen. Med utvidgningen av 
urvalsgruppens omfattning, har dess representativitet som en referens också ökat. 
Vissa medlemsstater och privata organ har också lanserat program för att gynna 
spridandet av de bästa metoderna för miljön (till exempel, programmet 
Environmental Technology Best Practice i Storbritannien). 
-5 
på branschnivå 
Benchmarking av konkurrenskraften på branschnivå är särskilt förenad med 
specifika faktorer från en viss bransch: således påverkar vissa miljölagstiftningar 
nästan enbart vissa branscher (emissioner från bilar, farliga preparat, etc). 
Exempel på benchmarking på branschnivå 
Pilotprogrammen som drivs tillsammans av kommissionen och MITI - för 
leverantörer av delar i konsumentelektronikbranschen och i bilbranschen har haft som 
mål att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft jämfört med de bästa 
japanska metoderna. 
Andra initiativ har eller är på gång att lanseras av den kemiska industrin och 
bilindustrin. Benchmarking av den europeiska kemiska industrins konkurrenskraft 
består av en kontinuerlig uppföljning av förbättringar av konkurrenskraften, av en 
jämförelse av läget för den europeiska konkurrenskraften i förhållande till de bästa 
metoderna i världen, och av genomförandet av åtgärder som syftar till ett närmande 
mot dessa bästa metoder. 
En gemensam arbetsgrupp från industrin och kommissionen bildades i juli 1996 för 
att ombesörja denna benchmarking av konkurrenskraften. Arbetsgruppen beslutade 
att till en början inrikta benchmarkingen av konkurrenskraften mot den kemiska 
industrin i sin helhet och därefter mot de olika under-branscherna som till exempel 
den petrokemiska. 
Fastän detta arbete med benchmarking av konkurrenskraften inte gäller företagsnivån, 
skulle ändå en distinktion kunna göras med hänsyn till företagens storlek. På detta 
sätt skulle de särskilda problem som uppstår för de stora företagen å ena sidan och för 
de små och medelstora företagen å andra sidan kunna undersökas. 
Likaså om benchmarking av gemenskapens politik i sig inte är ett mål för denna 
verksamhet, skulle funktionsdugliga förslag rörande ramvillkoren kunna formuleras. 
Arbetsgruppen bedömer ett begränsat antal indikatorer för de mest relevanta 
konkurrenskraftsfaktorerna för den kemiska industrin. De indikatorer för vilka det 
finns data som går att jämföra prioriteras. Insamlingen av data är svår särskilt på 
grund av hemlig statistik, de olika definitionerna på parametrarna och av avsaknaden 
av data om tredje länder. 
Nederländerna har också företagit sig att utvärdera den europeiska IKT-industrins 
konkurrenskraft genom benchmarking av dess konkurrenskraft jämfört med dess 
viktigaste konkurrenter. 
på ramvillkorsnivå 
Benchmarking av konkurrenskraften på ramvillkorsnivå - särskilt kostnaderna för 
faktorerna, infrastrukturerna, kvalifikationerna, innovation, miljön - gör det möjligt 
att utvärdera effektiviteten av den offentliga politiken som påverkar 
konkurrenskraften och hur man om möjligt kan förbättra den. Dess viktigaste mål bör 
-6-
vara att utvärdera ramvillkoren som direkt påverkar den europeiska industrins 
konkurrenskraft. 
Benchmarking av konkurrenskraften på ramvillkorsnivå bygger på en fullständig 
utvärdering av industrins konkurrenskraftsläge och en diagnos över de viktigaste 
områden som skall utvärderas. Sedan blir den ett redskap för att åtgärda de svaga 
punkter som har identifierats. 
Även om de makroekonomiska indikatorer, som gör det möjligt att mäta 
svängningarna i hela ekonomins konkurrenskraft, är lätttillgängliga är detta inte fallet 
för de mer detaljerade indikatorer som hänför sig till de olika ramvillkoren som 
påverkar konkurrenskraften. Metodsvårigheterna och avsaknaden av tillförlitlig och 
jämförbar statistik är akut för vissa indikatorer som hänför sig till dessa variabler som 
ömsom har en direkt uppskattbar inverkan på konkurrenskraften, och ömsom 
slutpåverkan på lång sikt. 
För att med framgång genomföra benchmarking av konkurrenskraften på 
ramvillkorsnivå, vilket är mycket komplicerat eftersom det kan vara svårt att skilja 
mellan effekterna av en viss politik och effekterna av annan politik, är det nödvändigt 
att vissa principer tillämpas, såsom att 
- mäta resultaten och produktionselementen (till exempel marknadsandelarna och 
utgifterna för FoU som är en viktig indikator i sammanhanget), 
- mäta orsakerna och inte symtomen (till exempel läget på arbetsmarknaden och 
inte arbetslöshetsnivån), 
- mäta processerna såväl som resultaten (till exempel förmågan för ett 
utbildningssystem att tillhandahålla kompetens samt nivån på kompetensen). 
Exempel på benchmarking av konkurrenskraften på ramvillkorsnivå 
Kommissionen har åtagit sig att undersöka försöken med benchmarking av 
konkurrenskraften på ramvillkoren som medlemsstaterna genomför. Kommissionen 
och medlemsstaterna har också inlett benchmarking av konkurrenskraften inom 
ramen för Kommittén för sysselsättning och arbetsmarknad. 
Det nederländska ekonomiministeriet har bland annat offentliggjort en rapport med 
titeln "Benchmarking av Nederländernas konkurrenskraft: en undersökning av 
konkurrenskraften" som undersöker olika tillvägagångssätt av benchmarking av 
konkurrenskraften på ramvillkoren. Analysen avsåg sådana områden som arbetet, 
kapitalet, skatterna, utbildningen och infrastrukturen. Resultaten har fastställt den 
nederländska ekonomins starka sidor men även de handikapp som hindrar den från att 
utnyttja hela sin potential. Med detta som underlag har den nederländska regeringen 
satt igång med reformer för att korrigera dessa handikapp. Dessa korrigeringar 
kommer att fortsätta under 1997 baserat på genomförandet av benchmarking av 
konkurrenskraften. 
Inom ramen för Industrikommittén har OECD inrättat en arbetsgrupp med ansvar för 
att utvärdera kriterierna för benchmarking av konkurrenskraften på ramvillkorsnivå. 
-7-
OECD har fastställt åtta parametrar med betydelse för industrins konkurrenskraft: 
infrastruktur för FoU, utbildning och arbetskraft, företagsledning, arbetsregler, 
arbetskostnader, företagsbeskattning, energikostnader, samt kostnader och 
infrastrukturer för telekommunikationer. 
3. EN GEMENSKAPSRAM 
Initiativet om åtgärder för benchmarking av konkurrenskraften tillkommer alla 
aktörerna i det ekonomiska livet. Mervärdet av gemenskapsdimensionen är att 
förbereda expertis som är kapabel att utveckla och utnyttja de mest utvecklade 
metoderna, att ta vara på erfarenheterna och att dela på kunskapen om de olika 
nationella systemen, och samtidigt fungera som en sporre för medlemsstaterna. 
Det är detta som kommissionen vill genomföra inom området för benchmarking av 
konkurrenskraft på ramvillkorsnivå genom utvecklingen av pilotprojekt. 
Dessa pilotprojekt kommer att göra det möjligt att å ena sidan prova samarbetet 
mellan ett begränsat antal medlemsstater för särskilda ämnen men i gemenskapens 
samlade intresse och å andra sidan upprätta mekanismerna för samarbete och 
öppenhet och expertisnätverken på vilka de framtida åtgärderna kommer att baseras. 
- Alla medlemsstater har inte nödvändigtvis samma intresse av benchmarking av 
konkurrenskraften. Detta bör emellertid inte inverka negativt på de 
medlemsstater som är intresserade eller på det rådande företagsklimatet i 
gemenskapen samt dess effektivitet. Därför bör de som är intresserade av 
benchmarking fa tillgång till den expertis och dialogmöjligheter som finns 
inom gemenskapen. 
- Alla medlemsstater förfogar heller inte nödvändigtvis över en analys- och 
forskningskapacitet som möjliggör benchmarking av konkurrenskraften så att 
man kan erhålla lämpliga jämförelsefaktorer och tolkningsmöjligheter för 
dessa, för att utforma den politik som behövs för att förbättra företagsklimatet. 
Särskilt inom de ämnen som anges i bilagan kommer kommissionen att införa ett 
visst antal pilotprojekt, där så är möjligt med budgetbidrag inom ramen för de 
existerande budgettillgångarna. Detta införande kommer att ske på ett sätt som 
främjar införandet av en arbetsmetod som garanterar öppenhet, dialog och kunnande. 
Utifrån denna arbetsmetod kommer annan benchmarking av konkurrenskraften sedan 
att kunna ske på ramvillkorsnivå, särskilt när det gäller den ofta betungande 
lagstiftningen för små och medelstora företag, skydd av immateriella tillgångar samt 
innovation. 
I den utsträckning som denna åtgärd är avsedd att förbättra det ekonomiska 
klimatets konkurrenskraft, måste samtliga aktörer kunna avgöra inriktningarna 
och prioriteringarna för benchmarking av konkurrenskraften. Det är därför som 
kommissionen kommer att införa en högnivågrupp för benchmarking av 
konkurrenskraften, bestående av företagsledare, företrädare för 
handelskammare, fackliga organisationer, konsumenter och det civila 
samhället. Kommissionen kommer att se till att företrädare för samhällets olika 
intressen och särskilt de små industri- och hantverksföretagen är representerade. 
Högnivågruppen skall hjälpa kommissionen att fastställa prioriteringar för 
benchmarking av konkurrenskraften, organisera industrins deltagande i 
processen, samarbeta med kommissionen för att tolka resultat av betydelse för 
gemenskapen och styra resultaten i industrins riktning. 
- Ledningsgruppen för industrin kommer att följa upp allt arbete och 
kommer att garantera den politiska samstämmigheten av tillvägagångssättet. 
Den kommer att göra det möjligt att från fall till fall bestämma nivån på 
medlemsstaternas delaktighet i de projekt som fastställs i ledningskommittén. 
Denna grupp kommer också att bistå kommissionen med att utnyttja de resultat 
som man får i var och en av studierna för benchmarking av konkurrenskraften. 
- Med utgångspunkt från erfarenheterna från benchmarking av konkurrenskraften 
för medlemsstaternas ramvillkor kommer kommissionen att uppmana de 
statliga eller privata ekonomiska forskningscentra som har tillgång till expertis 
inom detta område att upprätta ett expertisnätverk för att underlätta 
genomförandet av benchmarking av konkurrenskraften. När det gäller reglerna 
för de offentliga marknaderna kommer detta nätverk att tas i anspråk för 
genomförandet av benchmarking av konkurrenskraften baserat på 
referenstermer som är utarbetade mellan deltagarna i projektet och på 
samfinansiering. Allteftersom pilotprojekten genomförs kommer detta 
expertisnätverk att förstärkas genom att befästa dess synlighet och följaktligen 
dess självständighet att ta initiativ. 
Resultaten kommer att ställas till förfogande för alla medlemsstater och 
gemenskapens institutioner samt andra berörda parter. De kommer att hålla de 
regelbundna debatterna om industriell konkurrenskraft vid liv. I dessa debatter 
kommer kommissionen att tillkännage sina egna kommentarer och de erfarenheter 
som den själv drar av dessa resultat. 
Införandet av denna arbetsmetod bör också medge en kontinuitet i åtgärden. Av 
försöket kommer att framgå huruvida åtgärdens kontinuitet är förenlig med budgetens 
ettårsperspektiv eller om man behöver införa ett flerårigt program. 
BILAGA 
OMRÅDEN SOM KAN KOMMA I FRÅGA FÖR PILOTPROJEKTEN FÖR 
BENCHMARKING AV KONKURRENSKRAFTEN 
Nytt tekniskt och organisatoriskt sammanhang 
Det nya tekniska och organisatoriska sammanhang som är ett resultat av 
internationaliseringen och spridningen av ny teknik ställer den europeiska industrin 
inför en rad utmaningar. Under dessa förhållanden kommer benchmarkingen av 
konkurrenskraften huvudsakligen att inrikta sig på spridning och användning av ny 
informations- och kommunikationsteknik i företagen. Denna verksamhet kommer att 
baseras antingen på existerande fakta eller på nya undersökningar från ett 
representativt urval av företag. 
Finansiering av innovationer, särskilt immateriella rättigheter 
Finansieringen av innovationer är ytterst viktigt i den meningen att den möjliggör att 
resultaten från FoU omsätts i varor och tjänster. Benchmarkingen av 
konkurrenskraften inom detta område kommer att utföras i nära samarbete med 
industrin och de andra ekonomiska aktörerna. Vid ett första påseende borde 
benchmarkingen av konkurrenskraften inriktas på några huvudindikatorer nämligen 
tillgången till riskkapital, dess kostnader, dess kvalitet, kostnaden för patentansökan, 
osv... 
Logistik och transport 
Med hänsyn till EU:s tyngd i den internationella handeln och det perifara läget för 
vissa medlemsstater är logistiken som gäller administrationen av flödet av råvaror, 
information och produkter mellan leverantörer och kunder en väsentlig faktor för den 
europeiska konkurrenskraften. Det är svårt att anta ett tillvägagångssätt som är 
inriktat på benchmarking av konkurrenskraften för detta område som av naturliga 
skäl är omfattande. Detta borde hellre göras etappvis. 
Utveckling av mänskliga resurser 
Inom området for yrkesutbildning kan benchmarking av konkurrenskraften för 
kvalifikationer bidra till att analysera systemen för yrkesutbildning och därigenom 
förbättra företagens utbildningspolitik och förvaltning. Pilotprojektet kommer att göra 
det möjligt att bedöma utformningen av vissa av industrins system för 
yrkesutbildning, dvs. såväl genomförandet av utbildningen vid företaget som 
bedömningen av utbildningsbehovet med avseende på ekonomiska och tekniska 
förändringar. Tyngdpunkten i pilotprojektet kommer att ligga på yrkesutbildning i de 
små och medelstora företagen. 
10-
ISSN 1024-4506 
KOM(97) 153 slutlig 
DOKUMENT 
SV 15 
Katalognummer : CB-C0-97-158-SV-C 
ISBN 92-78-18721-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg