År 2016 togs 33,1 miljoner euro i anspråk från solidaritetsfonden av två ansökningar, nämligen för jordbävningen i Grekland och översvämningarna i Tyskland. Beslut om de fyra övriga ansökningarna som lämnades in under 2016 fattades i början av 2017.

Enligt artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad förordningen) ska en rapport om fondens verksamhet under det föregående året läggas fram för Europaparlamentet och rådet. I den här rapporten beskrivs verksamheten för Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad solidaritetsfonden) under 2016. Rapporten sammanfattar de mottagna ansökningarna och de ärenden som avslutades 2016. De ansökningar som lämnats in till kommissionen 2016 bedömdes enligt kriterierna i förordningen sedan dess ändring 2014 .

Förenade kungariket lämnade in en ansökan om ett finansiellt bidrag från solidaritetsfonden den 26 februari 2016 med det sammanlagda värdet av de direkta skadorna uppskattade till 2 300 miljoner euro. De brittiska myndigheterna påpekade i ansökan att skadebedömningen fortfarande pågick och att det rapporterade beloppet var preliminärt. Den slutliga ansökan med den uppdaterade siffran 2 412,042 miljoner euro lämnades in den 22 september 2016. Katastrofen betraktades som en regional katastrof eftersom den totala direkta skadan motsvarade 5,77 % av de 11 berörda Nuts 2-regionernas genomsnittliga viktade BNP, vilket tydligt överskred tröskelvärdet på 1,5 % av viktad genomsnittlig regional BNP enligt förordningen.

Den 5 december 2015 drabbades Förenade kungariket av omfattande översvämningar i 11 regioner. Översvämningskatastrofen drabbade mer än 16 000 hushåll och 4 985 företag, och omkring 3 600 hushåll tvingades att evakueras till alternativa boenden. Under räddningsarbetet sattes 1 700 militärer in, varav ungefär 700 var på plats samtidigt. Katastrofen fick stor inverkan på turismsektorn (t.ex. hotellavbokningar, färre turister) där 35 % av turismen är belägen i områden som drabbats av översvämningarna i norra England. Bondgårdarna drabbades också av produktionsförluster.

(3)Kroatien, översvämningar 2012: det finansiella bidraget från solidaritetsfonden uppgick till 286 587 euro. Genomföranderapporten och giltighetsförklaringen lämnades in i juni 2015. På begäran av kommissionen lämnade Kroatien in ytterligare upplysningar varefter ärendet avslutades i juli 2016.

(4)Österrike, översvämningar 2013: det finansiella bidraget från solidaritetsfonden uppgick till 21 662 miljoner euro. I augusti 2015 lade Österrike fram genomföranderapporten och giltighetsförklaringen. Det bedömdes att rapporten var fullständig och uppfyllde kraven i förordningen, och kommissionen kunde avsluta ärendet i augusti 2016.

Under 2016 mottog kommissionen också tre genomföranderapporter och giltighetsförklaringar från Rumänien för torkan och bränderna 2012, från Tyskland med anledning av översvämningarna 2013 och från Tjeckien med anledning av översvämningarna 2013. Dessa ärenden håller på att avslutas.

5.Slutsatser

Antalet nya ansökningar till solidaritetsfonden som lämnats till kommissionen under 2016 var begränsat, och två av ansökningarna gällde katastrofer som inträffat redan i november och december 2015 (jordbävning på Lefkada och översvämningar i Förenade kungariket). Detta tycks bekräfta att den översyn och det klargörande av kriterierna för regionala katastrofer i förordningen genom ändringarna som gjordes 2014 har det förväntade resultatet, särskilt att icke bidragsberättigande ansökningar inte längre lämnas in.

I augusti och oktober drabbades Italien återigen av förödande jordskalv som – tillsammans med ytterligare ett kraftigt skalv i januari 2017 – visade sig vara den i särklass största katastrof som solidaritetsfonden har behövt bevilja stöd till sedan den inrättades 2002. Med en summa på 22 miljarder euro var beloppet för skadorna nästan dubbelt så stort som i det nästa största ärendet, jordbävningen i Emilia Romagna 2012. Dessa händelser bekräftar det mönster som har identifierats tidigare: medan översvämningar överlägset står för det största antalet katastrofer som leder till ansökningar om bidrag från solidaritetsfonden (ungefär två tredjedelar av alla ärenden) är jordbävningar bland de mest ovanliga men också de mest skadliga och kostsamma. Dessutom de mänskliga förlusterna i form av antalet människor som omkommit, skadats eller tvingats lämna sina hem under en lång tid.

Det låga antalet ansökningar under 2016 och det faktum att Italiens ansökan efter jordskalvet slutfördes först under 2017 var ett lyckosamt sammanträffande i budgethänseende. De utnyttjande av medel från solidaritetsfonden som gjordes 2016 betalades från den outnyttjade delen från det årliga anslaget 2015 som förts över till 2016. Hela anslaget för 2016 förblev därmed orört och fördes över till 2017, vilket gjorde att det gick att betala ut det största beloppet någonsin från solidaritetsfonden till Italien 2017. Detta scenario visar att möjligheten att föra över ett år av outnyttjade belopp från föregående år är till stor hjälp för att hålla solidaritetsfonden aktiv i budgettermer, även om dess årliga anslag i den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 har minskats från 1 miljard euro i löpande priser till 500 miljoner euro i 2011 års priser. Det kommer att vara viktigt att denna flexibilitet upprätthålls efter 2020. Dock visar händelserna under 2016 också att det ekonomiska underlaget för solidaritetsfonden är tämligen litet och lätt kan leda till svårigheter om ett antal allvarliga katastrofer inträffar under en relativt kort tid, framför allt när det inte varit möjligt att föra över några betydande summor från det föregående året. I sådana fall kan det vara svårt att upprätthålla fastställda stödbelopp som skulle undergräva principen om likabehandling.

Möjligheten att göra förskottsutbetalningar, som infördes i förordningen vid 2014 års översyn, har visat sig vara mycket användbar. Även om inte alla de ansökande länderna begärde en förskottsutbetalning kunde kommissionen i alla utom ett fall betala ut det begärda förskottet inom en månad efter det att en fullständig ansökan lämnats in. Det är värt att reflektera över om en ökning av förskottsutbetalningarna från nuvarande 10 % av det förväntade bidraget från solidaritetsfonden (högst 30 miljoner euro) kan vara en hållbar lösning för att förbättra solidaritetsfondens reaktionsförmåga, då det för närvarande fortfarande tar många månader att utnyttja fonden fullt ut genom ett budgetförfarande i varje enskilt fall.