[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 24.10.2006

KOM(2006) 641 slutlig

RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET

om uppföljningen av besluten om ansvarsfrihet 2004 (sammanfattning) - Europaparlamentets resolutioner {SEK(2006) 1376}

INNEHÅLL

INGRESS 3

I – KOMMISSIONENS SVAR PÅ EUROPAPARLAMENTETS SVAR I RESOLUTIONEN OM ANSVARSFRIHET FÖR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN 4

a) Övergripande frågor 4

b) Sektorsfrågor 5

II – EUROPAPARLAMENTETS BESLUT OM ANSVARSFRIHET FÖR EUF 9

III – Rekommendationer i resolutionerna med avseende på enskilda organ 10

INGRESS

På grund av nuvarande översättningsrestriktioner offentliggörs kommissionens rapport om uppföljningen till Europaparlamentets rekommendationer för räkenskapsåret 2004[1] på alla officiella gemenskapsspråk i form av en sammanfattning. Kommissionens fullständiga svar på Europaparlamentets alla specifika rekommendationer finns även i ett arbetsdokument[2] som kommissionen offentliggör på engelska, franska och tyska. Båda dessa uppföljningsrapporter avser de resolutioner som antogs av Europaparlamentet den 27 april 2006.

Varje kapitel[3] i den sammanfattande rapporten innehåller korsreferenser till de relevanta rekommendationerna i kommissionens ovannämnda fullständiga arbetsdokument. Dessa referenser underlättar för läsaren att hitta alla rekommendationer (och åtgärder som planerats eller redan vidtagits av kommissionen) i arbetsdokumentet med avseende på ett visst kapitel eller sådana som är av särskilt intresse för dem.

Båda rapporterna har utarbetats enligt artikel 276.3 i EG-fördraget, artikel 180b i Euratom-fördraget, artikel 119.5 i EUF:s budgetförordning och liknande bestämmelser i de tidigare budgetförordningarna för EUF som anger att ”kommissionen skall vidta alla lämpliga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i besluten om ansvarsfrihet, andra iakttagelser från Europaparlamentet om utgifternas verkställighet samt de kommentarer som är fogade till rådets rekommendationer om ansvarsfrihet. På begäran av Europaparlamentet eller rådet skall kommissionen rapportera om de åtgärder som den har vidtagit mot bakgrund av dessa iakttagelser och kommentarer, särskilt om de instruktioner som den har gett de avdelningar som ansvarar för budgetens genomförande. Dessa rapporter skall också översändas till revisionsrätten.”[4]

I beslutet om ansvarsfrihet för den allmänna budgeten, EUF och tillsynsmyndigheterna har Europaparlamentet lämnat kommissionen totalt 150 rekommendationer. Kommissionen anser att 51 av rekommendationerna redan har åtgärdats, men i några av fallen kommer resultaten att kräva en fördjupad undersökning. När det gäller ytterligare 85 rekommendationer kommer kommissionen att vidta de åtgärder som rekommenderats av parlamentet. Slutligen finns det 14 rekommendationer som kommissionen inte kan godta, och den kommer därför inte att vidta de begärda åtgärderna.[5]

I – KOMMISSIONENS SVAR PÅ EUROPAPARLAMENTETS SVAR I RESOLUTIONEN OM ANSVARSFRIHET FÖR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN

I de följande avsnitten görs en sammanfattning av kommissionens svar i de fall där Europaparlamentet gjort en särskild begäran i 2004 års resolution om ansvarsfrihet.

a) Övergripande frågor

Räkenskapernas tillförlitlighet (kommissionens arbetsdokument, punkterna 1–4)

Utanordnarna har godkänt uppgifterna i sin ingående balansräkning och kommissionen har upprättat sin ingående balansräkning, som utgjorde en del av den preliminära årsredovisningen. Revisionsrätten fick del av redovisningen den 31 mars 2006, i enlighet med kraven i budgetförordningen.

Integrerad ram för intern kontroll (kommissionens arbetsdokument, punkterna 5–11 )

I kommissionens handlingsplan för en integrerad ram för intern kontroll [KOM(2006) 9] föreslås sexton åtgärder indelade i fyra grupper, som syftar till att förenkla och harmonisera kontrollförfarandena genom att dela på information och tillämpa en samordnad granskning för att på ett bättre sätt ta tillvara de begränsade kontrollresurser som finns till hands. På detta stadium har prioriteringar inletts, medan andra som är beroende av resultaten av tidigare åtgärder kommer att utvecklas under 2007. Tillräckliga framsteg väntas till början av 2009. Den första halvårsvisa lägesrapporten till parlamentet och rådet offentliggjordes den 19 juli 2006 (SEK(2006) 1001).

Förklaringar (kommissionens arbetsdokument, punkterna 12–20)

Som en del av åtgärdsplanen har kommissionen främjat administrativa förklaringar på operativ nivå och sammanfattande rapporter på nationell nivå. För jordbrukets del förutses de administrativa förklaringarna och de sammanfattande rapporterna på nationell nivå i de nya reglerna.[6] I och med antagandet av det interinstitutionella avtalet har ett stort steg framåt tagits. Enligt punkt 44 skall ”medlemsstaterna därför åta sig att sammanställa årliga sammanfattningar på nationell nivå av tillgängliga revisioner och förklaringar”. I den reviderade budgetförordningen (artikel 53 b) och genomförandereglerna har kommissionen föreslagit ytterligare åtgärder i detta avseende.

Öppenhet (kommissionens arbetsdokument, punkterna 21–24)

I och med europeiska initiativet för främjande av öppenhet förväntar sig också kommissionen att resultaten av den öppna debatten om ett stort antal frågor kommer att leda till stöd för kommissionens åtagande för bättre redovisning av hur offentliga medel används. I sitt reviderade förslag till ändring av budgetförordningen ålägger kommissionen medlemsstaterna en ny allmän skyldighet att tillhandahålla uppgifter om mottagare av gemenskapsmedel som utbetalats under gemensam förvaltning.

Årliga verksamhetsrapporter (kommissionens arbetsdokument, punkterna 25–27)

Inom ramen för det revisionssystem som nu inrättats genom reformen skulle genomförandet av parlamentets föreslagna åtgärder avseende försäkringar som lämnats av kommissionsledamöter, generaldirektorat, internredovisningen och generaldirektoratet med ansvar för budgeten innebära att generaldirektörens personliga ansvar och grumla åtskillnaden mellan politiskt (kommissionens ledning) och administrativt ansvar eller redovisningsskyldighet (generaldirektorat) ifrågasätts. Godkännandet av den sammanfattande rapporten är det främsta dokument där kommissionen till fullo tar sitt politiska ansvar för genomförandet av budgeten i enlighet med fördraget och där kommissionens politiska redovisningsskyldighet till den myndighet som skall bevilja ansvarsfrihet fastslås. Detta framgår tydligare i sammanfattningen av 2005 års sammanfattande rapport.

Ytterligare övergripnade rekommendationer (kommissionens arbetsdokument, punkterna 28–32)

Enligt kommissionens förslag till ändring av budgetförordningen skall räkenskapsförarens ansvar anpassas. Däri krävs att räkenskapsföraren, innan institutionen antar räkenskaperna, skall godkänna dem och intyga att de utgör en sann och rättvisande bild av institutionens ekonomiska situation.

Åtgärd 4 i åtgärdsplanen syftar till att inleda en interinstitutionell dialog på grundval av principer som skall beaktas med avseende på vilka risker som skall godtas i de underliggande transaktionerna. Kommissionen har redan gjort avsevärda framsteg genom att både ta upp frågan i den föreslagna revisionen av budgetförordningen och utarbeta lämpliga genomföranderegler som kommer att ligga till grund för tillämpningen av dessa principer.

b) Sektorsfrågor

Inkomster (kommissionens arbetsdokument, punkt 33)

Sedan införandet av BNI-relaterade fjärde avgifter har kommissionen haft ett nära samarbete med medlemsstaterna för att förbättra tillförlitligheten, jämförbarheten och fullständigheten i de nationella räkenskaperna. De vidtagna åtgärderna beskrivs i rapporterna från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om tillämpning av BNP-direktivet (KOM(96) 124 slutlig, av den 27 mars 1996) och BNI-förordningen (KOM(2006) 199 slutlig, av den 8 maj 2006). Kommissionen är beredd att direkt informera det ansvariga utskottet i Europaparlamentet om dessa åtgärder.

Den gemensamma jordbrukspolitiken (kommissionens arbetsdokument, punkterna 34–41)

För att ytterligare förbättra och förstärka det övergripande systemet och nå rimlig säkerhet i riskhanteringen av brister i lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna inom jordbrukssektorn är kommissionen beredd att genomföra revisionsrättens rekommendation om att det attesterande organet bör göra mer för att verifiera och delegera statistiska uppgifter från inspektioner och kontroller som utförs efter utbetalningar. I de nya riktlinjerna för rapportering bör därför det attesterande organet åläggas att genomföra fördjupade kontroller av de utbetalade organens administrativa kapacitet när det gäller undersökningar på plats. De måste göra närmare kontroller av om det befintliga systemet (för kontroll på plats) har fungerat tillfredsställande genom att se över dess delar i detalj.

För att utsträcka kontrollerna efter utbetalning till så många medlemsstater som möjligt och få rimliga garantier om efterlevnaden av gemenskapslagstiftningen, genomförde kommissionen tio revisioner åren 2004 och 2005. Ytterligare åtta kontroller av tillämpningen av förordning 4045/89 för att täcka de allmänna aspekterna har planerats inför år 2006. Mot bakgrund av detta kommer de enheter som kontrollerar efterlevnaden också under 2006 att fortsätta utvärderingen av förordningen som en del av sina uppdrag rörande specifika sektorsrelaterade frågor. Dessutom antog kommissionen den 10 januari 2006 en ändring av förordning 4/2004 om tillämpningsföreskrifter för förordning 4045/89.

Alla utbetalande organ i de nya medlemsstaterna har slutligen godkänts. Ett preliminärt godkännande gavs under förutsättning att det utbetalande organets kontrollsystem uppnådde godtagbar minimistandard. Det slutliga godkännandet gavs först när alla betydande problem i revisionen före godkännandet hade fått en lösning. Kommissionen har gjort en ingående översyn av situationen, särskilt genom revisionsresor till varje utbetalande organ i de nya medlemsstaterna.

Genom att föreslå en sänkning av de högsta stödnivåerna och en förkortning från 20 till 10 år av den längsta möjliga perioden för kompensation för förlorade inkomster till följd av skogsplantering på åkermark har kommissionen svarat på rekommendationen att lägga fram förslag för att undvika att premier inom ramen för den största instrumentet för skogsplantering i överskrider de tilldelade medlen. I sin förordning (EG) nr 1698/2005 beslutade rådet förkorta perioden till 15 år.

Strukturåtgärder (kommissionens arbetsdokument, punkterna 42–47)

Kommissionen offentliggjorde nyligen en förteckning över god praxis i de dagliga kontroller som genomförs av medlemsstaternas förvaltningar och prestandan i de utbetalande myndigheternas certifieringsfunktion. Kommissionen har också givit ut en detaljerad revisionsmanual, och den diskuterar kontroll- och revisionsfrågor med medlemsstaterna vid regelbundna bi- och multilaterala samordningsmöten.

Enligt förordningarna för perioden 2007–2013 skall medlemsstaterna förse kommissionen med en beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystemet samt en bedömning av dess förenlighet med kraven innan det första kravet om interimsbetalning lämnas och senast inom 12 månader efter godkännandet av programmen.

Kommissionen har redan givit ut en detaljerat handledning inför avslutningen av räkenskaperna för perioden 2000–2006.

I lagstiftningen för programperioden 2007–2013 har befintliga kontrollkrav tydliggjorts och ramen har stärkts med ett antal nya bestämmelser, inklusive ett årligt revisionsuttalande och en förhandsbedömning av efterlevnaden av bestämmelserna för strukturfonderna. Inom jordbruket kommer utgifter för landsbygdens utveckling att till stor del omfattas av garantireglerna (exempelvis ackrediterade utbetalande organ, årlig certifiering och förfaranden för avslutande av räkenskaperna). Dessa inslag inklusive de administrativa förklaringarna och sammanfattande rapporter på nationell nivå förutses i de nya reglerna.[7] Därmed säkerställs att övervakning- och kontrollsystemen fungerar effektivt från första stund, trots det samtidiga arbetet med att avsluta programmen för perioden 2000–2006. Bestämmelserna om en partiell avslutning av räkenskaperna bör också leda till ett förbättrat genomförande av avslutningsförfarandet.

Inre politik inbegripet forskning (kommissionens arbetsdokument, punkterna 48–82)

För att uppnå ett maximalt antal standardiserade förfaranden i den inre politiken, och därmed underlätta de finansiella kontrollerna och underlätta stödmottagarnas administrativa arbete, har kommissionen utarbetat en handlingsplan för att rationalisera och påskynda genomförandet av sjätte ramprogrammet.

I kommissionens arbetsdokument om sjunde ramprogrammet som antogs i april 2005 föreslås i ett första steg tio åtgärder. Dessa omfattar ökad användning av finansiering genom schablonbelopp och klumpsummor, en gemensam tjänst för elektronisk registrering där deltagarna kan lämna in sina rättsliga, administrativa och finansiella basuppgifter; en konsekvent tillämpning av förhandskontroller samtidigt som gemenskapens finansiella intressen garanteras; fullständig operativ självständighet för konsortier, varigenom kommissionens mikroförvaltning inte behöver anlitas, samt en förenkling av stödberättigande kostnader som bygger på de generella metoderna och principerna för räkenskaper och förvaltning.

Därtill kommer att seminariet om förenkling i juni 2005, med deltagande av revisionsrätten, företrädare för medlemsstaterna och berörda parter, bidrog till att konsolidera dessa frågor och att fastställa ytterligare åtgärder. En förenkling av de interna förfarandena och en växande användning av IT-verktyg har också genomförts.

Det inrättades en sonderingsgrupp med mindre deltagare (små och medelstora företag, små forskningsinstitut och universitet) som skall se till att deras intressen beaktas vid fastställandet av regler för det sjunde ramprogrammet.

I september 2005 hölls ytterligare en konferens om förenkling med företrädare för deltagare i EU-finansierade FoTU-projekt, och dessutom inrättades en särskild webbplats för att rådfråga deltagarna och samla in deras synpunkter.

Förenklingsåtgärder tas också upp i kommissionens förslag till den nya generationens program inom ramen för utbildning, ungdom och kultur.

Kommissionens förslag till EU-regler för deltagande som antogs den 23 december 2005 innehåller den första regelsamling som återspeglar dessa diskussioner.[8]

Åtgärder avseende tredjeland (kommissionens arbetsdokument, punkterna 83–102)

Kommissionen har fortsatt sina ansträngningar att förbättra sina övervaknings- och kontrollsystem samt riskhanteringen på området åtgärder avseende tredje land. Därutöver har den ytterligare skärpt sina externa revisioner och de redan omfattande kontrollerna av genomförandeorganen, precis som parlamentet rekommenderat. Tydliga anvisningar till de externa revisorerna har utformats på området och revisionsresultat övervakas och följs upp.

EuropeAid har infört åtgärder för att förbättra revisionsuppföljningen och i år genomfördes en analys av de revisionsrapporter som avslutades 2005. Vad gäller revisionen av CRIS, en specifik del av EuropeAids Common Relex Information System (CRIS), som skall vara en databas för revisionsinformation, avser kommissionen dessutom att ytterligare förbättra sitt arbetssätt för att möjliggöra ett bättre utnyttjande av systemet både vid huvudkontoren och på delegationerna.

Europaparlamentet rekommenderar också en förenkling av kontraktsförfarandena och förfarandena för beviljande av stöd, särskilt avseende små projekt, så att reglerna kan tillämpas flexibelt samtidigt som effektiviteten ökar och en sund ekonomisk förvaltning garanteras. Denna rekommendation ligger helt i linje med kommissionens förslag till lagstiftning om översynen av budgetförordningen och genomförandereglerna. Vad gäller kontrakt och stöd av mindre värde föreslår kommissionen att utanordnarna skall få avgöra om kriterierna för uteslutning behöver kontrolleras, beroende på vederbörandes riskbedömning.

Europaparlamentets resolution om ansvarsfrihet innehåller också ett antal rekommendationer avseende utvecklingspolitiken, relationerna med Förenta nationerna och revisionsrättens särskilda rapporter om delegering av förvaltningen av EU:s externa bistånd till kommissionens delegationer (rapport nr 10/2000), om EUF-budgetstöd till AVS-länderna (rapport nr 2/2005) samt om kommissionens förvaltning av det ekonomiska samarbetet i Asien (rapport nr 4/2005). Kommissionens svar på dessa rekommendationer finns i det bifogade arbetsdokumentet.

Stöd inför anslutningen (kommissionens arbetsdokument, punkterna 103–104)

Parlamentet uppmanade kommissionen att minska risken för fel vid genomförandet av åtgärder inför anslutningen genom att ändra på utformningen av föranslutningsinstrument. Kommissionen uppmanades också att förbättra sin förvaltning och målinriktning avseende medel till Bulgarien och Rumänien.

Kommissionen har redan vidtagit åtgärder för att i Phare-riktlinjerna förbättra utformningen av projekten. Fem nuvarande instrument ersätts av ett enda föranslutningsinstrument, vilket också bör leda till resultat. I de specifika fallen Bulgarien och Rumänien har kommissionen också vidtagit åtgärder genom att utarbeta riktlinjer, stärka rapporteringen, sprida bästa praxis och tillhandahålla information och fortbildning samt utföra regelbundna system- och projektrevisioner.

Administrativa kostnader och frågor som rör gemenskapsorganen (kommissionens arbetsdokument, punkterna 105–112 och 138–150)

Europaparlamentet har lämnat ett antal rekommendationer till kommissionen avseende gemenskapsorganen i både sin resolution om ansvarsfrihet för den allmänna budgeten och den om ansvarsfrihet för de enskilda organen. Kommissionen skulle vilja understryka följande övergripande frågor:[9]

Kommissionen godtar parlamentets rekommendationer för säkerställa att organens behov tillgodoses på ett lämpligt sätt inom ramen för reformen av budgetförordningen. Ramförordningen för gemenskapsorgan (2343/2002) antogs på grundval av den allmänna budgetförordningen och merparten av bestämmelserna överensstämmer därför med denna. Syftet var att garantera att man inom institutioner och organ tillämpar samma regler för såväl budget- som finansförvaltning. Denna prioritering av enhetlighet har lett till en konsolidering av institutionernas och organens räkenskaper. Rambudgetförordningen har utarbetats av kommissionen i nära samarbete med berörda organ. När den reviderade allmänna budgetförordningen antagits kommer detta att kräva en ändring av organens rambudgetförordning. Detta kommer att vara en anledning till att vidta en mer omfattande genomgång av gällande bestämmelser för att ta hänsyn till tidigare erfarenheter och dessa organs specifika karaktär, närmare bestämt deras storlek och deras budget. Eftersom de organ som erhåller bidrag från den allmänna budgeten redan är ansvariga inför Europaparlamentet i och med förfarandet för ansvarsfrihet, kan kommissionen inte hålla med om att organen också måste stå till svars inför parlamentets respektive utskott. Varje utökning av parlamentets befogenhet att bevilja ansvarsfrihet för gemenskapsorgan som för närvarande inte svarar inför parlamentet skulle kräva ändringar i lagstiftningen, kan behandlas av det lagstiftande organet från fall till fall.

Organen är oberoende institutioner och det åligger dem att efterleva gällande regler och förfaranden för personalrekrytering, offentlig upphandling och redovisning. Likväl ger kommissionen organen handledning och stöd, t.ex. om redovisning, upphandling, personalpolitik och revisioner. På begäran av organen tillhandahåller kommissionen dessutom särskilt stöd, t.ex. med att förstå och tolka gällande regler.[10] Organen bör också uppmuntras till att i lämpliga fall utveckla sitt samarbete med andra organ för att dela på kostnader och kunskap.

På begäran av parlamentet kommer kommissionen att utarbeta en rapport om organens internredovisning före 2006 års utgång, i slutet av en rad revisioner av organen som genomförts av internrevisionen.

II – EUROPAPARLAMENTETS BESLUT OM ANSVARSFRIHET FÖR EUF

Kommissionen har vidtagit åtgärder eller avser att göra så i de flesta frågor som parlamentet rest om Europeiska utvecklingsfonden. Närmare uppgifter återfinns i kommissionens arbetsdokument (punkterna 113–137) men kommissionen skulle vilja betona följande punkter:

Uppsatta mål och bedömning av utvecklingspolitikens effekt

Kommissionen är för närvarande i färd med att utarbeta rekommendationer för tillämpningen av relevanta indikatorer som ett led i programrundan för enskilda länder under perioden 2007–2013. Enligt Europeiska samförståndet är arbetet med att uppnå millennieutvecklingsmålen och principen om att länderna själva bär ansvaret det centrala i EG:s utvecklingslinje. Under loppet av programdialogen kommer partnerlandet och Europeiska kommissionen fram till ett gemensamt beslut om huruvida exempelvis utbildning eller hälsa bör finnas med bland de centrala områdena för deras samarbete. Hänsyn tas också till samordning och komplettering med avseende på givaren i linje med Parisdeklarationen och rådets slutsatser om stödets effektivitet. I den mån som framstegen med att uppnå millenieutvecklingsmålen (i förhållande till landets nivå) är resultatet av de gemensamma ansträngningar som gjorts av mottagarlandets regering och olika givare, är det av metodskäl inte möjligt att på ett meningsfullt sätt mäta givarens inverkan separat.

Räkenskaper

Kommissionen moderniserar för närvarande räkenskapssystemet för utvecklingsfonden men har drabbats av vissa förseningar i samband med ändringar i den lokala systemet inom EuropeAid (CRIS). Räkenskapsföraren kommer senast den 15 oktober att kontrollera huruvida CRIS blir klart för periodiserad redovisning före 2006 års utgång. Därför måste införandet av den nya IT systemet (ABAC-FED) senareläggas till januari 2008.

Övervaknings- och kontrollsystemen

Kommissionen kommer även fortsättningsvis att bygga på de betydande allmänna förbättringar av kontrollmiljön och mer specifikt genomförandet av interna kontroller och revisionsstrategier som gjorts på senare år.

Genomförande

Kommissionen har gjort betydande framsteg i påskyndningen av genomförandet av medel från utvecklingsfonderna. Före 2007 års utgång bör åtaganden kunna göras för alla medel från nionde europeiska utvecklingsfonden – inklusive medel som överförts från tidigare utvecklingsfonder – och betalningarna ligger för närvarande på den högsta nivån någonsin. Indikationer på den genomsnittliga tid som behövs för att genomföra projekten visar att den har förkortats från fem och ett halvt år (år 2000) till fyra år (år 2005).

III – REKOMMENDATIONER I RESOLUTIONERNA MED AVSEENDE PÅ ENSKILDA ORGAN

Europaparlamentet har lämnat ett antal rekommendationer till kommissionen avseende gemenskapsorganen i både sin resolution om ansvarsfrihet för den allmänna budgeten och den om ansvarsfrihet för de enskilda organen. I samband med den allmänna budgeten ovan lämnas en sammanfattning av kommissionens svar på några av de övergripande frågorna avseende gemenskapsorgan. Kommissionens svar på rekommendationerna om andra övergripande frågor och rekommendationer som riktats till den avseende enskilda organ återfinns i kommissionens arbetsdokument (punkterna 105–112 och 138–150).

* * *

[1] Ansvarsfrihet för den allmänna budgeten 2004, ansvarsfrihet för EUF 2004, ansvarsfrihet för organen 2004.

[2] Kommission arbetsdokument, bilaga till kommissionens rapport till Europaparlamentet om uppföljningen av 2004 årsbeslut om ansvarsfrihet.

[3] Både denna sammanfattande rapport och det fullständiga arbetsdokumentet följer strukturen i resolutionerna med Europaparlamentets rekommendationer.

[4] Se även artikel 147 i budgetförordningen.

[5] Se rekommendationerna 12, 13, 27, 43, 63, 89, 106, 110, 113, 115, 138, 139, 148 och 149.

[6] Rådets förordning 1290/2005 (artikel 8) och kommissionens förordning 885/2006 (artiklarna 3 och 7).

[7] Rådets förordning 1290/2005 (artikel 8) och kommissionens förordning 885/2006 (artiklarna 3 och 7).

[8] KOM(2005) 705 slutlig.

[9] Resolutionen om ansvarsfrihet för den allmänna budgeten och den om ansvarsfrihet för de enskilda organen innehåller både rekommendationer till kommissionen om allmänna frågor avseende organen och specifika frågor avseende de enskilda organen. Kommissionens svar på rekommendationerna om andra övergripande frågor och rekommendationer som riktats till den avseende enskilda organ återfinns i kommissionens arbetsdokument (punkterna 105–112 och 138–150).

[10] Se även exemplen i t.ex. punkterna 107, 143 och 144 i arbetsdokumentet.