SV   SV 
 
 
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN   
Bryssel den 15.12.2017  
COM(2017) 720 final  
 
RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET  
Halvtidsöversyn av de externa finansieringsinstrumenten  
{SWD(2017)  463 final} - {SWD(2017)  600 final} - {SWD(2017)  601 final} - 
{SWD(2017)  602 final} - {SWD(2017)  604 final} - {SWD(2017)  605 final} - 
{SWD(2017)  606 final} - {SWD(2017)  607 final} - {SWD(2017)  608 final} - 
{SWD(2017)  609 final}   
 
1 
 Innehåll  
Sammanfattning  ................................ ................................ ................................ .........................  2 
1. Inledning  ................................ ................................ ................................ ................................ . 4 
Syfte  ................................ ................................ ................................ ................................ ....... 4 
Omfattning  ................................ ................................ ................................ .............................  4 
2. Bakgrund  ................................ ................................ ................................ ................................  5 
3. Finansiell fördelning  ................................ ................................ ................................ ..............  7 
4. Måluppfyllelse  ................................ ................................ ................................ ........................  7 
Målens relevans  ................................ ................................ ................................ ....................  10 
Ändamålsenlighet  ................................ ................................ ................................ .................  12 
Effektivitet  ................................ ................................ ................................ ............................  14 
Inre samstämmighet, yttre samstämmighet, komplementaritet och synergier mellan externa 
finansieringsinstrument  ................................ ................................ ................................ ........  15 
Mervärde  ................................ ................................ ................................ ..............................  17 
Hävstångseffekt  ................................ ................................ ................................ ....................  18 
Utrymme för förenkling  ................................ ................................ ................................ ....... 19 
Bidrag till konsekvensen i unionens yttre åtgärder  ................................ ..............................  19 
Bidrag till unionens p rioriteringar för smart och hållbar tillväxt för alla  .............................  21 
Långsiktig påverkan  ................................ ................................ ................................ .............  21 
5. Slutsatser  ................................ ................................ ................................ ..............................  22 
Bilagor  ................................ ................................ ................................ ................................ ...... 25 
Förkortningar  ................................ ................................ ................................ ............................  32 
 
 
  
 
2 
 Sammanfattning  
Genom denna rapport uppfyller kommissionen sina skyldigheter enligt förordning (EU) 
236/2014 av den 11  mars  2014 om fastställande av gemensamma bestämmelser och 
förfaranden för genomförandet av unionens instrument för finansiering av yttre å tgärder1 
(nedan kallad den gemensamma genomförandeförordningen ), enligt vilken en rapport om 
halvtidsöversyn av flera av EU:s externa finansieringsinstrument (nedan kallade 
instrumenten ) ska läggas fram.  
 
Denna rapport syftar till att utvärdera om de aktu ella instrumenten fortfarande är 
ändamålsenliga, detta för att säkerställa ett effektivt genomförande av EU:s stöd. Rapporten 
ska beaktas vid beslut om förlängning, ändring eller upphävande av sådana åtgärder som 
genomförs enligt instrumenten.  
 
Rapporten analyserar, med fokus på resultaten, huruvida målen för instrumenten har uppnåtts 
samt instrumentens mervärde, utrymmet för förenkling, intern och extern samstämmighet, 
inklusive komplementaritet och synergi, den fortsatta relevansen av alla mål, åtgärdern as 
bidrag till konsekvensen i unionens yttre åtgärder och, där så är påkallat, till unionens 
prioriteringar för smart och hållbar tillväxt för alla samt den hävstångseffekt som uppnåtts.  
 
Rapporten bygger på en uppsättning utvärderingar i form av arbetsdok ument (tio stycken, dvs. 
ett för varje externt finansieringsinstrument) som bifogas denna rapport. Arbetsdokumenten 
bygger i sin tur på tio externa utvärderingar av instrumenten som genomfördes under 2016 –
2017 samt en övergripande rapport (nedan kallad den samlade rapporten ) där lärdomar och 
viktiga slutsatser gällande samtliga utvärderade instrument presenterades.  
 
Utvärderingarna i arbetsdokumenten gav vid handen att instrumenten i nuläget i allmänhet är 
ändamålsenliga och att en positiv trend kan skönja s när det gäller måluppfyllelsen. Det finns 
alltså inte något behov av att ändra instrumenten genom ändrad lagstiftning eller delegerade 
akter.  
Sedan instrumenten antogs har de politiska ramarna internationellt och på EU -nivå förändrats 
i och med antagande t av Agenda 2030 för hållbar utveckling, den globala strategin för 
Europeiska unionens utrikes - och säkerhetspolitik och det nya europeiska samförståndet om 
utveckling. Icke desto mindre är instrumentens mål så breda att de täcker in partnerländernas 
behov  och såväl som globala och europeiska prioriteringar utan några större luckor. 
Instrumenten har dessutom under de första genomförandeåren bidragit till EU:s förmåga att 
svara på nya kriser och framväxande behov. Emellertid har begränsningar när det gäller 
resurser och finansiell flexibilitet i kombination med ett växande antal kriser lett till att 
instrumenten ansträngts till bristningsgränsen.  
Utvärderingen visar att genomförandet av instrumenten behöver justeras, t.ex. genom en mer 
strategisk och övergri pande programplanering och genom att säkerställa att man på operativ 
nivå interagerar på ett konsekvent och sammanhängande sätt i dagens förändrade 
internationella sammanhang.  
 
                                                 
1 Se den gemensamma genomförandeförordningen:   
https://publications.europa.eu/en/pu blication -detail/ -/publication/43f92a44 -af94-11e3 -86f9-01aa75ed71a1/language -sv  
 
3 
 I framtiden måste nästa generation instrument utformas med beaktande av den nivå av 
flexibilitet, finansiell och annan, som de yttre åtgärderna kräver för att EU ska kunna anta de 
utmaningar man står inför på den internationella arenan.   
 
4 
 1. Inledning  
Syft e 
Genom den här rapporten uppfylls det krav i artikel 17 i den gemensamma 
genomförandeförordningen enligt vilket en rapport om halvtidsöversyn av EU:s externa 
finansieringsinstrument (nedan kallade instrumenten ) ska läggas fram före 2017 års utgång. 
Rappor ten syftar till att utvärdera om de aktuella instrumenten fortfarande är ändamålsenliga, 
detta för att säkerställa ett effektivt genomförande av EU:s stöd. Den ska beaktas vid beslut 
om förlängning, ändring eller upphävande av sådana åtgärder som genomförs  enligt 
instrumenten.  
Omfattning  
Den gemensamma genomförandeförordningen gäller följande instrument:  
 
 Instrumentet för utvecklingssamarbete2  
 Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter3  
 Europeiska grannskapsinstrumentet4  
 Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred5  
 Instrumentet för stöd inför anslutningen6   
 Partnerskapsinstrument för samarbete med tredjeländer7  
 
Andra instrument som följer kraven i den gemensamma genomförandeförordningen och som 
därför tagits med i  denna rapport:  
 
 Instrumentet för kärnsäkerhetssamarbete8   
 Beslutet om Grönland9  
 
Eftersom rapporten ger en överblick över instrumenten tas också elfte Europeiska 
utvecklingsfonden (EUF) upp. När det gäller elfte Europeiska utvecklingsfonden ska en 
resultatöversyn genomföras före 2018 års utgång.10 Denna resultatöversyn liknar den 
halvtidsöversyn som ska göras enligt den gemensamma genomförandeförordningen. Beslutet 
                                                 
2 Förordning (EU) 233/2014 av den 11 mars 2014, EUT  L 77, 15.4.2014, s. 44 http://eur -lex.europa.eu/legal -
content/SV/TXT/?qid=1513079585134&uri=CELEX:32014R0233  
3 Förordning 235/2014 av den 11 mars 2014, EUT  L 77, 15.3.2014, s. 85  
http://eur -lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2014:077:0085:0094:SV:PDF  
4 Förordning 232/2014 av den 11 mars 2014, EUT  L 77, 15.3.2014, s. 27  
http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014R0232&from=SV  
5 Förordning 230/2014 av den 11 mars 2014, EUT  L 77, 15.3.2014, s.  1 
http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014R0230&from=SV  
6 Förordning 231/2014 av den 11 mars 2014, EUT  L 77, 15.3.2014, s. 11  
eur-lex.europa.eu/legal -content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014R0231&from=SV   
7 Förordning 234/2014 av den 11 mars 2014, EUT  L 77, 15.3.2014, s.  77  
http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014R0234&from=SV  
8 Förordning 237/2014 av den 11 mars 2014, EUT  L 109, 15.3.2014, s.  109  
http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014R0237&from=SV  
9 Rådets beslut 2014/137/EU av den 14 mars 2014 om förbindelserna mellan Europeiska  unionen, å ena sidan, 
och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan, EUT  L 76, 15.3.2014    
http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SV/TXT/PDF/?uri=CE LEX:32014D0137&from=SV  
10 Artikel 18 i förordning 2015/322 av den 2 mars om genomförandet av elfte Europeiska utvecklingsfonden, 
EUT  L 58, 3.3.2015  
http://eu r-lex.europa.eu/legal -content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32015R0322&from=SV  
 
5 
 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna omfattades av 
resultatövers ynen för elfte EUF. Denna rapport om halvtidsöversyn omfattar därför nio 
instrument samt den gemensamma genomförandeöversynen i sig.  
 
I enlighet med den gemensamma genomförandeförordningens krav omfattar den här 
rapporten perioden från den 1 januari 2014 t ill den 30 juni 2017. I rapporten analyseras 
måluppfyllelsen för vart och ett av instrumenten ovan med fokus på instrumentens resultat, 
effektivitet, mervärde, utrymmet för förenkling, intern och extern samstämmighet, inklusive 
komplementariteten och syner gin mellan instrumenten, den fortsatta relevansen av alla mål, 
åtgärdernas bidrag till konsekvensen i unionens yttre åtgärder och, där så är påkallat, till 
unionens prioriteringar för smart och hållbar tillväxt för alla samt den hävstångseffekt som 
uppnått s av respektive instrument.   
 
En serie externa utvärderingar gällande samtliga instrument genomfördes under 2016 –201711 
för att ta fram underlag till rapporten. De arbetsdokument med utvärderingar som är kopplade 
till rapporten bygger också i stor utsträck ning på dessa externa utvärderingar.  
2. Bakgrund  
EU är alltjämt världens största givare av externt bistånd. Genom detta bistånd vill unionen 
minska fattigdomen, främja globala och europeiska intressen och grundläggande värden 
(såsom demokrati, mänskliga rättigheter, fred, stabilitet, solidaritet och välstånd)12 och stödja 
skyddet av globala allmänna nyttigheter.  
 
Instrumenten utgör en avsevärd del av rubrik 4 ”Europa i världen”13 i den fleråriga 
budgetramen för 2014 –2020 (nedan kallad budgetramen14). De tota la ursprungliga anslagen 
under rubrik 4 var ursprungligen 66,2 miljarder euro (dvs. 6 % av budgetramen). De av EU:s 
budgetinstrument som faller inom ramen för den här rapporten15 omfattar totalt 51,8 miljarder 
euro. Därutöver motsvarar elfte EUF, som inte i ngår i EU:s budget, ett anslag på 30,5 
miljarder.  
 
                                                 
11 De externa rapporterna bifogas de arbetsdokument som är kopplade till den här rapporten. De externa 
utvärderingarna finns också tillgängliga här:  
https://ec.europa.eu/europeaid/public -consultation -external -financing -instruments -european -union_en   
12 Se artikel 3.5 och artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen. EU:s intressen, principer och grundläggande 
värden definieras vidare i internationella avtal och dokument om EU:s utrikespolitik såsom Agenda 2030 för 
hållbar utveckling ( https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld ), handlingsplanen från Addis 
Abeba från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering 
(https://sustainabledevelopment.un.org/index.php?page=view&type=400&nr=2051&menu=35 ), Parisavtalet inom ramen 
för FN:s ramkonvention om klimatförändringar ( http://unfccc.i nt/paris_agreement/items/9485.php ), det europeiska 
samförståndet om utveckling  
(https://ec.europa.eu/europeaid/policies/european -devel opment -policy/european -consensus -development_en  ), 
partnerskapsramen med tredjeländer inom den europeiska migrationsagendan  
(https://ec.europa.eu/home -affairs/sites/homeaffairs/files/what -we-do/policies/european -agenda -migration/proposal -
implementation -package/docs/20160 607/communication_external_aspects_eam_towards_new_migration_ompact_en.pdf  ), 
och den globala strategin för Europeiska unionens utrikes - och säkerhetspolitik ( https://europa.eu/globalstrategy ) 
13 Den flerå riga budgetramen delas in i sex breda utgiftsgrupper som kallas ”rubriker”.  
14 Rådets förordning (EU, EURATOM) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 
2014 –2020, EUT  L 347/884, 20.12.2013, s. 884.  
15 Se förteckningen över instrum ent i avsnittet ”Omfattning” eller under 1 –10 i tabell 1.  
 
6 
 Tabell 1: Huvudsakliga instrument under rubrik 4 samt EUF16 
De flesta av instrumenten har varit 
ekonomiskt ansträngda ända sedan 
inrättandet på grund av   
 en ökning av antalet kriser,  
 instabilitet inom och bortom EU:s 
grannskap,  
 terrorhot,  
 flyktingströmmar av en omfattning 
som saknar motstycke samt  
 en kraftig ökning av irreguljär 
migration17 och människohandel.  
 
För att förbättra EU:s förmåga att agera 
under dessa nya påfrestningar har det varit 
nödvändigt att inrätta innovativa och 
tillfälliga mekanismer, såsom 
förvaltningsfonder och faciliteten för 
flyktingar i Turkiet18. Den nyligen antagna 
Europeiska fonden för hållbar utveckling 
(september 2017) har också inrättats för att 
ge ökad hävstångseffekt19. 
 
Instrumenten, som antogs i början av 2014, 
utformades för att vara tillräckligt breda för 
att kunna anp assas till ett politiskt ramverk i 
ständig utveckling. Deras stödjande karaktär har prövats i och med de senaste årens 
utveckling när det gäller gränserna mellan utrikes - och utvecklingspolitik och vikten av 
                                                 
16 I siffrorna ingår alla överföringar mellan instrument fram till juli 2017 och halvtidsöversynen av budgetramen: 
http://ec.eur opa.eu/budget/mff/figures/index_en.cfm  
17 Irreguljära invandrare är tredjelandsmedborgare som inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, villkoren för 
inresa enligt artikel 5 i kodexen om Schengengränserna eller andra villkor för inresa, vistelse eller bosättning i 
den aktuella medlemsstaten.  År 2014 skedde en nästan tredubbel ökning jämfört med 2013 (källa: briefing från 
Europaparlamentet:   
http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2015/554202/EPRS_BRI(2015)554202_EN.pdf ). På det hela taget 
har denna trend sedan fortsatt.  
18 Följande fyra EU -förvaltningsfonder skapades perioden januari 2014 –juni 2017: 1) EU:s förvaltningsfond för 
Centr alafrikanska republiken (eller förvaltningsfonden Bêkou, juli 2014), 2) EU:s regionala förvaltningsfond för 
insatser med anledning av krisen i Syrien (eller Madad -fonden, december 2014), 3) EU:s förvaltningsfond för 
nödåtgärder i Afrika inriktade på stabil itet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration 
och fördrivna personer (november 2015) och 4) EU:s förvaltningsfond för Colombia (december 2016). 
Därutöver inrättades faciliteten för flyktingar i Turkiet i februari 2016 (kommissi onens beslut C/2016/855 av den 
10 februari 2016 om faciliteten för flyktingar i Turkiet, vilket ändrar kommissionens beslut C(2015) 9500 av den 
24 november 2015).  
19  Förordning (EU) 2017/1601 av den 27 september 2017, EUT  L 249, 27.9.2017, s. 1    
http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SV/TXT/?uri=OJ%3AL%3A2017%3A249%3ATOC  Inom Europeiska fonden för 
hållbar utveckling kommer blandfinansieringsaktiviteter att kombineras me d en garanti för att undanröja hinder 
för privata investeringar genom att reducera riskerna.    Instrument  Belopp,  
miljoner  
euro  
1. Instrumentet för stöd inför anslutningen 
(IPA II)  12 138,63  
2. Europeiska grannskapsinstrumentet 
(ENI)  16 496,26  
3. Instrumentet för utvecklingssamarbete  19 947,59  
4. Partnerskapsinstrumentet  958,53  
5. Europeiska instrumentet för demokrati 
och mänskliga rättigheter (EIDMR)  1 306,56  
6. Instrumentet som bidrar till stabilitet 
och fred  2 365,85  
7. Instrumentet för 
kärnsäkerhetssamarbete  325,321  
8. Beslutet om Grönland  217,8  
Gemensam utrikes - och säkerhetspolitik (Gusp)  2 121,24  
Makroekonomiskt stöd (MFA)  294,843  
Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland  1 627,67  
Humanitärt bistånd  82 909,02  
EU:s civilskyddsmekanism  122,827  
Initiativet EU -frivilliga för humanitärt arbete  126,02  
Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU)  350 
Marginal 4  -672 572 
9. Elfte Europeiska utvecklingsfonden, 
inklusive beslutet om de 
utomeuropeiska länderna och 
territorierna  30 506,00  
10. Gemensamma 
genomförandeförordningen (inget 
finansieringsinstrument, utan en 
förordning om genomförandet av vissa 
av instrumenten ovan)  Ej tillämpligt  
 
7 
 kopplingen mellan interna och externa politiska åtgärder20. Med det sagt har inga ändringar 
ansetts nödvändiga sedan instrumenten inrättades, utom för att täcka in nya åtgärder inom 
kapacitetsuppbyggnad för säkerhet och utveckling inom ramen för instrumentet som bidrar till 
stabilitet och fred21.  
3. Fina nsiell fördelning  
I enlighet med kraven i den gemensamma genomförandeförordningen redovisas i bilagornas 
tabeller konsoliderad information om all finansiering som faller inom ramen för den här 
rapporten: utgifter utifrån land och region samt per instrument  samt bidrag till 
förvaltningsfonder och externa inkomster avsatta för särskilda ändamål.  
4. Måluppfyllelse  
De olika instrumenten har olika övergripande mål:  
 
Instrument  Huvudmål  
Instrumentet 
för 
utvecklings -
samarbete  Minska och på lång sikt utrota fattigdomen i utvecklingsländer som inte tar emot 
finansiering inom ramen för EUF, ENI eller IPA.  
Ge tematiskt stöd för utvecklingsrelaterade globala allmänna nyttigheter och 
utmaningar och till civilsamhällets organisationer och de lokala myndigheterna i 
partnerländerna (CSO/LA).  
Stödja det strategiska partnerskapet mellan Afrika och EU.  
ENI Främja en fortsatt utveckling mot ett område med delat välstånd och god 
grannsämja där EU och 16 andra länder och territorier ingår22.  
IPA II  Stödja åtta mottagare23 i att anta och genomföra de reformer som krävs för ett EU -
medlemskap.  
Elfte EUF  Minska och på lång sikt utrota fattigdomen i stater i Afrika, Västindien och 
Stillahavsområdet.  
Uppnå en hållbar utveckling i de utomeuropeiska länderna och territorierna.  
Partnerskaps -
instrumentet  Främja dels EU:s intressen, dels EU:s och partnerlandets gemensamma intressen 
samt stödja partnerskap och alliansbyggande kring globala utmaningar och externa 
aspekter av EU:s interna politik.  
                                                 
20 Se den externa rapporten Coherence Report:  insights from the external evaluations of the external financing 
instruments  (Samlad rapport: lärdomar av de externa  utvärderingarna av de externa finansieringsinstrumenten) 
(juli 2017),   
https://ec.europa.eu/europeaid/coherence -report -insig hts-external -evaluation -external -financing -instruments_en , punkt  8.  
21 Se även ”Bidrag till konsekvensen i EU:s yttre åtgärder” i avsnitt 4 nedan.  Se förslaget till 
Europaparlamentets och rådets förordning COM(2016) 447:   
https://ec.europa.eu/europeaid/proposal -amending -regulation -eu-no-2302014 -establishing -icsp-com2016 -447_en  
22 Dessa 16 länder och territorier är Algeriet, Armenien,  Azerbajdzjan, Egypten, Georgien, Israel, Jordanien, 
Libanon, Libyen, Marocko, Moldavien, det ockuperade palestinska territoriet, Syrien, Tunisien, Ukraina och 
Vitryssland.  
23 De åtta mottagarna är Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republ iken Makedonien, Island, 
Kosovo*, Montenegro, Serbien och Turkiet. (*Denna beteckning påverkar inte ståndpunkter om Kosovos status 
och är i överensstämmelse med FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999 och med Internationella domstolens 
utlåtande om Kosovos  självständighetsförklaring.) Island har beslutat att inte fortsätta samtalen om 
anslutningsprocessen.  
 
8 
 EIDMR  Stödja demokratin och öka resp ekten för mänskliga rättigheter, grundläggande 
friheter och demokrati i tredjeländer.  
Instrumentet 
som bidrar till 
stabilitet och 
fred Tillhandahålla krishantering och konfliktförebyggande, stödja fredsuppbyggnad 
samt ta itu med globala, transregionala oc h framväxande hot.  
Instrumentet 
för 
kärnsäkerhets -
samarbete  Främja en hög nivå när det gäller kärnsäkerhet, strålningsskydd och en tillämpning 
av ändamålsenlig och verkningsfull säkerhetskontroll av kärnämnen i tredjeländer.  
Grönland  Bevara de nära och v araktiga förbindelserna mellan Grönland, EU och Danmark, 
samtidigt som man stödjer en hållbar utveckling för Grönland.  
 
De utvärderingar som presenteras i arbetsdokumenten visar på framväxande positiva trender i 
förhållande till dessa mål24. Exempelvis har  de flesta länder där elfte EUF och instrumentet 
för utvecklingssamarbetes geografiska program verkar gjort framsteg inom 
fattigdomsbekämpning och mänsklig och ekonomisk utveckling under de senaste 10 åren25.  
 
På västra Balkan bidrog stöd från IPA II till genomförandet av reformer på avgörande 
områden såsom rättsväsende, korruptionsbekämpning, offentlig förvaltning och social 
inkludering samt till att stödja den gradvisa anpassningen till EU:s lagstiftning och normer.  
 
I EU:s grannskap åstadkoms synbara re sultat med hjälp av stöd från ENI inom flera sektorer, 
såsom regional utveckling, jordbruk, arbetsmarknad, gränsförvaltning och migration. 
Samtidigt uppvisade instrumenten (ENI kompletterat av instrumentet som bidrar till stabilitet 
och fred26) en kapacitet  för hantering av framväxande behov och krissituationer.  
 
Instrumentet för kärnsäkerhetssamarbete höjde kärnsäkerhetsnivån exempelvis genom att 
stödja uppföljningen av samarbetet med Iran kring den gemensamma övergripande 
handlingsplanen och genom stresstester av kärnkraftverk i flera länder.  
 
Partnerskapsinstru mentet påverkade framgångsrikt den politiska utvecklingen i 
partnerländerna i linje med EU:s intressen och bidrog till utvecklandet av ömsesidiga 
relationer med tredjeländer27. Insatserna kompletterade de större tematiska aktiviteter som 
finansierades via i nstrumentet för utvecklingssamarbete, i synnerhet programmet för globala 
allmänna nyttigheter och utmaningar.  
 
Man bör dock ha i åtanke att det är svårt att mäta måluppfyllelsen. Eftersom det här är en 
rapport om halvtidsöversyn och flera av instrumenten i nte börjat genomföras förrän helt 
nyligen (efter det att strategidokument utarbetats) är det för tidigt att mäta uppfyllelsen av mål 
på hög nivå (och lång sikt). För att reducera problemet samlade man i samband med de 
externa utvärderingarna in data även f rån tidigare instrument. Även andra begränsningar när 
det gäller att mäta måluppfyllelsen måste dock tas i beaktande. Stöd från EU kan ofta bara ses 
                                                 
24 Se ”Ändamålsenlighet” i avsnitt 4 nedan för fler exempel på hur målen för instrumenten uppnås.  
25 Se indikatorerna för fattigdomsutveckling i den senast e rapporten om millenniemålen (2015) 
http://www.un.org/millenniumgoals/2015_MDG_Report/pdf/MDG%202015%20rev%20(July%201).pdf  
26 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av instrumentet som bidrar till 
stabilitet och fred, avsnitt 5.  
27 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av partnerskapsinstrumentet, avsnitt 5.  
 
9 
 som en bidragande orsak till att ett visst resultat uppnåtts. Exempelvis är kampen för att utrota 
fattigdom en ett extremt ambitiöst åtagande. Många faktorer, både interna och externa, 
påverkar utvecklingen i EU:s partnerländer och andra mål. Andra stora aktörer inom yttre 
förbindelser spelar en aktiv roll, liksom ett växande antal privata givare, t.ex. stiftels er. Det är 
dessutom upp till partnerländerna att besluta om och genomföra de nödvändiga reformer och 
politiska åtgärder som instrumenten stödjer.  
 
10 
 Målens relevans  
 
Det har bekräftats i utvärderingarna i arbetsdokumenten att instrumentens mål i stort var 
relevanta för de politiska prioriteringarna vid den tidpunkt när de utformades28.  
 
Jämfört med den fleråriga budgetramen 2007 –2013 har den strategiska relevansen förbättrats 
avsevärt, då lärdomar från tidigare år integrerats i de nya förordningarna:  
 
 fortsatt global räckvidd (instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, 
partnerskapsinstrumentet)  
 främjande av EU:s intressen världen över (partnerskapsinstrumentet)  
 ökat fokus på att förebygga konflikter  (instrumentet som bidrar till stabilitet och fred)  
 nya gemensamma programplaneringsprinciper (instrumentet för utvecklingssamarbete, 
EUF)  
 större differentiering (instrumentet för utvecklingssamarbete, ENI, IPA)  
 större fokus på sektorsbaserade metoder (IPA)  
 klar avgränsning av specifika mål (EIDMR )  
 förbättrad konsekvens och komplementaritet mellan instrumentet som bidrar till 
stabilitet och fred och instrumenten för geografiskt samarbete29 samt med åtgärder 
inom Gusp  
 breddade ambitioner för partnerskapet med Grönland (Beslutet om Grönland)  
 harmon isering av genomförandeförfarandena (gemensamma 
genomförandeförordningen).  
 
I de externa utvärderingarna understryks också de tematiska instrumentens strategiska 
relevans30, i synnerhet det faktum att de kan användas för att agera utan partnerlandets 
uttry ckliga samtycke om så krävs, t.ex. för insatser inom krishantering, mänskliga rättigheter 
                                                 
28 Exempel: Meddelande KOM(2011) 063 7 slutlig av den 13 oktober 2011 Att göra EU:s utvecklingspolitik mer 
effektiv:  en agenda för förändring   
http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX%3A52011DC0637&qid=1412922281378&from=SV  
Rådets slutsatser om Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring  (3166:e mötet i 
utrikesrådet den 14 maj 2012 i Bryssel), det europeiska samförståndet om utvec kling ( Gemensam förklaring från 
rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och 
kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik:  Europeiskt samförstånd  antogs 2005, men 
offentliggjordes i EUT C 46, 2 4.2.2006, s. 1):   
http://eur -
lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ%3AC%3A2006%3A046%3A0001%3A0019%3ASV%3APDF ,Grannskapspolitiken: 
Meddelande KO M(2011) 303 slutlig, 24.5.2011 Ny respons på ett grannskap i förändring ,   
EU:s strategiska partnerskap: strategiska partnerskapsavtal har ingåtts med följande 10 länder: Brasilien, Förenta 
staterna, Indien, Japan, Kanada, Kina, Mexiko, Ryssland, Sydafrika  och Sydkorea.    
Strategi för smart och hållbar tillväxt (Europa 2020): Meddelande KOM(2010) 2020, 3.3.2010 Europa 2020:  En 
strategi för smart och hållbar tillväxt för alla  , 
http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52010DC2020&from=EN   
Handels -, tillväxt - och världspolitik: Meddelande KOM(2010) 612 slutlig av den 9 november 2010 Handel, 
tillväxt och världspolitik  Handelspolitiken – en hörnsten i Eur opa 2020 -strategin  och europeisk 
säkerhetsstrategi: Ett säkert Europa i en bättre värld.  Den europeiska säkerhetsstrategin , antagen av Europeiska 
rådet den 12 december 2003.  
29 Källa: samlad rapport, punkt 10.  
30 Källa: samlad rapport, punkt 13.  
 
11 
 och demokratisering i ett sammanhang där förutsättningarna försämras eller för att främja 
EU:s intressen och globala åtgärder avseende allmänna nyttigheter, inklusive  klimatåtgärder.  
 
En uppsättning breda, stödjande instrument har kunnat täcka in EU:s prioriteringar utan några 
större luckor31, med undantag för kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och 
utveckling32.  
 
Emellertid utnyttjades inte alltid denna potential fullt ut när det gäller programplanering (i 
tillämpliga fall) och genomförande av instrumenten. I vissa länder kombinerades åtgärder 
inom ramen för instrumenten på ett strategiskt sätt33, medan potentialen för att strategiskt 
kombinera åtgärder in te utnyttjades i andra34.  
 
Instrumentens inbyggda flexibilitet bidrar avsevärt till deras relevans. Flexibilitet att kunna 
reagera på oförutsedda händelser krävs på flera nivåer:  
 
i) krishantering på kort sikt35,  
ii) flexibilitet vid val av programplaneri ngs- och genomförandemetoder36,  
iii) finansiell flexibilitet37 med reservfonder och omfördelning av anslagen inom och 
mellan instrumenten,  
iv) flexibilitet i den fleråriga programplaneringen, inklusive möjligheten att anpassa 
programplaneringens varaktighe t till situationen på marken och att snabbt rikta om 
finansieringen vid större förändringar och  
v) användning av särskilda åtgärder i enlighet med den gemensamma 
genomförandeförordningen38.  
 
I arbetsdokumentens utvärderingar fann man att instrumenten, tac k vare sin stödjande 
karaktär och de tillräckligt breda målsättningarna, underlättade för EU att reagera på nya 
kriser, liksom på EU:s egna och partnerländernas föränderliga behov och politiska mål. 
Emellertid uttömdes helt förmågan att omfördela finansiel la medel i och med uppkomsten av 
nya kriser i länderna omkring EU.  
 
Interna medel och medel som inte var öronmärkta räckte inte för att hantera kriserna. Till 
följd av detta blev det nödvändigt att skjuta till medel under rubrik 4 vid halvtidsöversynen av 
budgetramen och att inrätta olika krisrelaterade förvaltningsfonder och 
samordningsmekanismer, såsom faciliteten för flyktingar i Turkiet39. Med hjälp av 
förvaltningsfonderna och faciliteten för flyktingar i Turkiet lyckades EU reagera relativt 
snabbt på kr iserna och få fram ytterligare medel från medlemsstaterna och andra givare, även 
                                                 
31 Källa: sam lad rapport, punkt 14.  
32 Se avsnitt 2 ”Bakgrund” om ändringen av instrumentet som bidrar till stabilitet och fred.  
33 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av instrumentet som bidrar till 
stabilitet och fred, avsnitt 5.  
34 Källa: samlad rapport, punkt 16.  
35 Källa: samlad rapport, tabell 2, sidan 7.  
36 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av partnerskapsinstrumentet, avsnitt 5.  
37 Särskilt den finansiella flexibiliteten hos elfte EUF uppmärksammades. Där var cirka 20 % av medlen 
ofördelade i utgångsläget.  
38 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av IPA  II, avsnitt 5.  
39 Se bilagorna om finansiell fördelning för mer information om EU:s förvaltningsfonder och faciliteten för 
flyktingar i Turkiet.  
 
12 
 om medlemsstaternas bidrag blev mindre än förväntat. Hanteringen av kriserna krävde också 
särskilda åtgärder utanför ramen för de vanliga programplaneringsbesluten.   
 
Det är för tidigt att säga om samtliga instrument är utformade på lämpligt sätt för 
genomförandet av den globala strategin för EU:s utrikes - och säkerhetspolitik och det nya 
europeiska samförståndet om utveckling, där fokus ligger på genomförandet av internatione llt 
överenskomna mål för hållbar utveckling. I många fall har dock instrumentens mål tydligt 
anpassats till de nya målen för hållbar utveckling.  
 
I stort verkar det som att de prioriteringar och åtgärdssektorer som fastställts i förordningarna 
för elfte E UF, EIDMR, ENI, instrumentet för utvecklingssamarbete, IPA II, instrumentet som 
bidrar till stabilitet och fred och partnerskapsinstrumentet fortfarande är relevanta och täcker 
in nuvarande behov och prioriteringar. Det innebär att inga ändringar i detta s kede behöver 
införas i förordningarna40. Lärdomarna från halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 
när det gäller begränsad finansiell flexibilitet och den nuvarande arkitekturens komplexitet, 
som gör det svårt att förbättra komplementariteten på marke n, skulle dock behöva beaktas vid 
utformandet av instrumentens framtida arkitektur, detta även för att åtgärda luckor inom 
säkerhetsområdet41. 
Ändamålsenlighet  
 
I många av de partnerländer och på många av de områden där instrumenten används har det 
skett en  positiv utveckling de senaste åren. Nyligen publicerade årsrapporter om 
genomförandet av EU:s instrument för finansiering av yttre åtgärder42 innehåller många 
positiva exempel gällande alla aktuella mål, trots att omständigheterna ibland varit svåra 
(exemp elvis i EU:s grannskap och i Afrika söder om Sahara). Här följer några exempel på 
framgångar:  
 
 Reformeringen av den offentliga förvaltningen i Georgien.  
 Det gångna årtiondets 90 -procentiga minskning av fattigdomen i Vietnam.  
 Colombias stabilisering efte r fredsavtalet (genom åtgärder både på kort och längre 
sikt43).  
 Stödet till utbildning av personal vid kärnkraftverk i Ukraina för att förbättra 
säkerheten.  
 
Emellertid är det svårt att mäta hur verkningsfulla instrumenten sammantaget är när det gäller 
att nå målen, delvis på grund av svårigheten att utforma lämpliga system för övervakning och 
utvärdering på instrumentnivå. Dessutom finns det ett antal resultat som endast kan mätas per 
land och/eller sektor och som inte är möjliga att aggregera till resu ltat per instrument, delvis 
på grund av mångfalden av länder och teman. I ett fåtal fall (exempelvis när det gäller EUF 
och instrumentet för utvecklingssamarbete) har högnivåindikatorer kopplade till 
                                                 
40 Med undantag för förslaget om kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling, se avsnitt 2 
”Bakgrund” ovan.  
41 Se ”Slutsatser” i avsnitt 5 nedan och den samlade rapporten, punkt 65.  
42 Se t.ex. Årsrapport 2016 om genomförandet av Europeiska unionens finansieringsinstrument för yttre 
åtgärder år 2015 , SWD(2016) 456 final av den 19 december 2016.  
43 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av instrumentet som bidrar till 
stabilitet och fred,  avsnitt 5.  
 
13 
 millenniemålen (fram till 2015) och målen för hållbar ut veckling (sedan 2015) tagits med i 
den rättsliga grunden och används för att mäta globala framsteg44. För dessa indikatorer gäller 
dock att de  
 
i) inte kan kopplas direkt till instrumentåtgärderna,  
ii) påverkas av många yttre faktorer (regeringarnas polit ik, ingripanden från andra givare 
och det internationella sammanhanget) och  
iii) inte kan användas för att utvärdera instrumentens egenskaper, t.ex. deras flexibilitet.  
 
Sedan instrumenten inrättades har kommissionen arbetat med och förbättrat 
resultatra pporteringen för projekt och program. Ett exempel på detta är lanseringen av EU:s 
internationella resultatram för samarbete och utveckling45 2015, där den första rapporten om 
utvalda resultat lades fram i juli 201646. Liknande resultatramar med strategiska o ch operativa 
indikatorer har skapats specifikt för IPA II och partnerskapsinstrumentet47. Trots dessa 
förbättringar krävs ett fortsatt arbete på instrumentnivå för att se till att det finns ett tydligt 
övervaknings - och utvärderingssystem som indikerar hur EU kommer att mäta förändringar.  
 
Vilka olika genomförandearrangemang som finns tillgängliga spelar stor roll för 
instrumentens ändamålsenlighet48. De förenklingar som införts i den gemensamma 
genomförandeförordningen, såsom möjligheten att ge bidrag i fler a led eller till enheter som 
inte har status som juridisk person, har stärkt EIDMR:s ändamålsenlighet49. Tack vare de 
undantag som gäller för instrumentet som bidrar till stabilitet och fred kan det användas för att 
reagera på en kris lika snabbt som man sä nder humanitärt bistånd50.  
 
Införandet av budgetstöd som stödform och den åtföljande politiska dialogen inom ramen för 
IPA II har starkt bidragit till ett bättre politiskt samtal som främjar faktiska reformer och 
stabiliseringsprogram i mottagarländerna. D etta gäller särskilt västra Balkan där stödet 
användes för första gången51. Även i Grönland gav budgetstöd resultat i form av stärkta 
system för förvaltning av offentliga finanser och förbättringar av den nationella förvaltningens 
                                                 
44 Se bilaga 4 till del 2 av 2 av det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer dokumentet 
Årsrapport 2016 om genomförandet av Europeiska unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder år 2015 , 
SWD(2016) 456 final av den 19  december 2016. https://ec.europa.eu/europeaid/sites/devco/files/annual -report -swd-
part-2-2016 -456-20161221_en.pdf  
45 Mer information om EU :s internationella resultatram för samarbete och utveckling finns här: 
https://ec.europa.eu/europeaid/devcos -results -framework_en  
46 I rapporten presenteras utvalda resultat som u ppnåtts av EU -finansierade projekt och program inom 
utvecklingssamarbete som slutfördes mellan mitten av 2013 och mitten av 2014 i EU:s partnerländer. Se:   
https://ec.europa.eu/europeaid/eu -international -cooperation -and-development -first-report -selected -results -july-2013 -june-
2014_en  
47 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av partn erskapsinstrumentet, avsnitt 3 
och arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av IPA  II, avsnitt 5.  
48 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av partnerskapsinstrumentet, avsnitt 5. 
Årsprogram för valobservatör suppdrag gör det möjligt att snabbt uppdatera planeringen efter hur 
partnerländernas valkalendrar ändras.  
49 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av EIDMR, avsnitt 5.  
50 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av instrumentet som bidrar till 
stabilitet och fred, avsnitt 5.  
51 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av IPA  II, avsnitt 5.  
 
14 
 förmåga att planera och ge nomföra politiska åtgärder52. EU:s förfaranden (som har sin grund i 
budgetförordningen) betraktas dock fortfarande som långdragna och betungande av berörda 
parter53.  
 
När det gäller integreringen av EU:s prioriteringar har avsevärda framsteg konstaterats in om 
vissa program på klimat - och miljöområdena54. Med tanke på hur stora utmaningarna är 
behövs dock fortsatta ansträngningar för att integrera dessa områden i alla sektorer55. Arbetet 
med att integrera mänskliga rättighetsaspekten, inklusive jämställdhet och  kvinnors egenmakt, 
är inte slutfört, men vissa positiva tendenser rapporteras i studien56 om genomförandet av 
EU:s handlingsplan för jämställdhet  II57, i synnerhet för instrumentet som bidrar till stabilitet 
och fred. På det hela taget visar de externa utvä rderingarna att partnerregeringarnas bristande 
intresse för eller motstånd mot arbete till stöd för mänskliga rättigheter ofta är en stor 
utmaning vid genomförandet.  
Effektivitet  
 
Nivån på de administrativa utgifterna pekar på en effektiv förvaltning av de  olika 
instrumentens budgetar58.  
 
Trots att det organisatoriska arbetet på ett övergripande plan framstår som effektivt anser 
vissa berörda parter att genomförandet av instrumenten i vissa fall är administrativt 
betungande. Vissa intressenter uppfattar kom missionen som mer inriktad på processer än på 
politiska mål och resultat. Krav på exempelvis integrering av vissa frågor och uppfyllandet av 
internationella förpliktelser gällande t.ex. egenansvar och partnerskap leder till omfattande 
                                                 
52 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av rådets beslut  om förbindelserna 
mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan, (beslutet om 
Grönland), avsnitt 6.  
53 Källa: se till exempel arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av EIDMR, avsnittet 
om slutsatser.  
54 För elfte EUF ökade andelen klimatbidrag från 3,3  % 2014 till 23,3  % 2016 och instrumentet för 
utvecklingssamarbete ökade andelen bidrag från 17,7  % 2014 till 24,9  % 2016. Källa: Indikator 12  b, EU:s 
internationella resultatram för samarbete och utveckling med data från OECD/DAC:s rapporteringssystem för 
kreditgivare (Creditor Reporting System).  
55 Källa: se till exempel arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av instrumentet för 
utvecklingssamarbete, avsnitt 5 och arbetsd okument från kommissionens avdelningar om utvärdering av EUF, 
avsnitt 5.  
56 Källa: EU gender action plan 2016 -2020 at year one: European implementation assessment  (EU:s 
handlingsplan för jämställdhet 2016 –2020 det första året: en europeisk utvärdering av ge nomförandet) från 
Europaparlamentet:   
http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU%282017%29603256   
57 Handlingsplanen för jämställdhet 2016 –2020 är EU:s ram för främjande av jämställdhet och kvinnors och 
flickors egenmakt inom yttre förbindelser. I Europaparlamentets genomförandeutvärdering som nämns ovan 
uppges att EU har integrerat tanken om jämställdhet och kvinnors eg enmakt i partnerländerna samt tagit till sig 
en rad lärdomar från föregående handlingsplan för jämställdhet (2010 –2015). Instrumentet som bidrar till 
stabilitet och fred berömdes särskilt för sina resultat när det gäller samverkan med kvinnoorganisationer (icke -
statliga organisationer och andra civilsamhällesorganisationer) inom ramen för en metod som inbegriper hela 
samhället.  
58 Se det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer dokumentet Årsrapport 2016 om 
genomförandet av Europeiska union ens finansieringsinstrument för yttre åtgärder år 2015 , SWD(2016) 456 
final av den 19 december 2016.  
 
15 
 processer. Andra föro rdningar (såsom kommittéförfarandeförordningen59) spär på 
komplexiteten och gör att det tar ännu längre tid att genomföra instrumenten.  
 
Jämfört med instrumenten från den fleråriga budgetramen för 2007 –2013 har vissa mindre 
effektivitetsvinster gjorts. Ett  exempel är minskningen av antalet tematiska program inom 
ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete från fem till två. Flexibiliteten brister dock 
fortfarande inom programmet för globala allmänna nyttigheter och utmaningar, där fem olika 
budgetposter  har skapats60. Vissa effektivitetsvinster gjordes tack vare förenkling av 
programplaneringsprocesserna (t.ex. genom att nationella strategier användes istället för EU:s 
landsstrategier och genom att gemensamma programplaneringar fick ersätta fleråriga 
vägledande program om vissa kvalitetskriterier uppfylldes) för instrumentet för 
utvecklingssamarbete, EUF, ENI och IPA II.  
 
För geografiska instrument är programplaneringsprocessen omfattande för att säkerställa att 
principerna om egenansvar och partnerskap u pprätthålls. När det gäller EUF kräver 
förfarandet också att nationella eller regionala utanordnare deltar, något som ofta ses som ett 
hinder för effektivitet och ändamålsenlighet, särskilt på regional nivå. En förklaring som ofta 
anges är kapacitetsproble m, trots regelbundet stöd för kapacitetsuppbyggnad61. 
 
Den gemensamma genomförandeförordningen var ett nytt inslag i den fleråriga budgetramen 
för 2014 –2020 som medförde förenklingar för de instrument som omfattas av den här 
rapporten och vars innehåll i st ort överfördes även till genomförandeförordningen för elfte 
EUF. De externa utvärderingarna visar att den gemensamma genomförandeförordningen gett 
effektivitetsvinster, eftersom den inneburit en harmonisering av reglerna och en begränsning 
av tolkningsskil lnaderna mellan olika instrument. Det rör sig dock om effektiviseringar i 
relativt blygsam skala. Inom ramen för exempelvis EIDMR (i specifika fall) och särskilt 
instrumentet som bidrar till stabilitet och fred ger direkt tilldelning av medel ett snabbare 
genomförande i krissituationer eller när behoven är akuta.  
Inre samstämmighet, yttre samstämmighet, komplementaritet och 
synergier mellan externa finansieringsinstrument  
 
Varje externt finansieringsinstrument har sitt eget specifika tillämpningsområde, antingen 
med utgångspunkt i de frågor som hanteras (EIDMR, instrumentet för 
kärnsäkerhetssamarbete, instrumentet som bidrar till stabilitet och fred samt 
partnerskapsinstrume ntet kan användas världen över) eller i ett visst geografiskt område 
(instrumentet för utvecklingssamarbete, EUF, ENI, beslutet om Grönland och IPA II, i 
kombination med specifika teman).  
 
Följande tre instrument har tydligt utformats för att, genom sina speciella 
genomförandeformer, komplettera andra instrument:  
 
                                                 
59 Med kommittéförfarande avses en process där kommittéer med representanter från EU:s medlemsstater deltar i 
utformande, antagande och genomförande av EU:s  lagstiftning. Se kommittéförfarandeförordningen:  
http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SV/ALL/?uri=celex%3A32011R0182   
60 Källa: arbetsdokument från kommissionens av delningar om utvärdering av instrumentet för 
utvecklingssamarbete, avsnitt 5.  
61 Källa:  arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av elfte EUF, avsnitt 5.  
 
16 
 1. EIDMR (självständiga och flexibla åtgärder)  
2. Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred (för snabba insatser på kort och lång 
sikt)  
3. Partnerskapsinstrumentet (åtgärder i EU:s intre sse eller i EU:s och partnerlandets 
gemensamma intresse som inte kan finansieras via instrumentet för 
utvecklingssamarbete, ENI eller IPA II)62. 
 
Instrumentens inre samstämmighet är i stort tillfredsställande tack vare reviderade riktlinjer 
för geografisk p rogramplanering, sektorsfokus, goda beslutsprocesser och förbättrade system 
för kvalitetsgranskning. Stora skillnader kan dock observeras på EU -delegationsnivå.  
 
I utvärderingarna i arbetsdokumenten ges några exempel på hur instrumenten kompletterar 
varand ra. Exempelvis används EIDMR och partnerskapsinstrumentet för att ge stöd till vissa 
åtgärder som inte kan finansieras med andra geografiska instrument, såsom direkt samarbete 
med civilsamhällesorganisationer på området för mänskliga rättigheter eller sama rbete med 
industrialiserade länder63.  
 
Man fann också effektiva synergieffekter mellan instrumentet som bidrar till stabilitet och 
fred (som har kapacitet för snabba insatser utan programplanering) och de geografiska 
instrumenten. Det är dock svårt att åst adkomma en effektiv uppföljning på grund av den 
bristande flexibiliteten hos de flesta andra instrument, som är bundna till långa 
programplaneringsperioder64. 
 
Med det sagt kan den allmänna samstämmigheten mellan instrumenten förbättras ytterligare. I 
synnerhet skulle instrumenten kunna anpassas för att minska klyftan mellan geografiska (elfte 
EUF, ENI, instrumentet för utvecklingssamarbete och IPA II) och tematiska 
instrument/program (tematiska program inom ramen för instrumentet för 
utvecklingssamarbe te, instrumentet som bidrar till stabilitet och fred samt 
partnerskapsinstrumentet) som kan användas för insatser i samma område65. De geografiska 
instrumentens specifika räckvidd gör det svårt att få till ett strategiskt och sammanhängande 
samarbete med vi ssa partnerländer. Tre geografiska instrument används för samarbete med 
Afrika (EUF, instrumentet för utvecklingssamarbete och ENI), och samarbetet på 
kontinentnivå finansieras både via instrumentet för utvecklingssamarbete (det panafrikanska 
programmet) o ch, med en något mindre räckvidd, elfte EUF (AVS -internt program)66. På ett 
liknande sätt har det visat sig svårt att bygga broar mellan regioner, eftersom EU:s relationer 
med exempelvis Västindien och Latinamerika omfattas av både instrumentet för 
utveckli ngssamarbete och EUF.  
 
                                                 
62 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av partnerska psinstrumentet för 
samarbete med tredjeländer, avsnitt 2.  
63 Inklusive vissa strategiska partnerländer såsom Brasilien, Indien, Kina och Mexiko.  
64 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av instrumentet som bidrar till 
stabilitet  och fred, avsnitt 5.  
65 Källa: samlad rapport, punkt 33.  
66 Därutöver avsatte krishanteringskomponenten inom instrumentet som bidrar till stabilitet och fred 33  % av 
sina medel för Afrika under den period som granskas här.   
 
17 
 Strategin för en konsekvent politik för utveckling67 har tagit fart. En analys av det 
handelspolitiska utvecklingsstödet inom det regionala samarbetet visar på ett växande fokus 
på kopplingen mellan handel och utveckling68. Kopplingar na mellan säkerhet, utveckling och 
humanitärt bistånd har också kommit högre upp på den politiska dagordningen.  
 
När det gäller samstämmigheten mellan respektive partnerlands och EU:s prioriteringar i 
samband med de geografiska instrumenten (instrumentet f ör utvecklingssamarbete, ENI och 
elfte EUF) nämns i vissa av de externa utvärderingarna att EU:s intressen tenderat att ta 
överhanden under programplaneringen. Denna tendens noterades trots omfattande samråd 
med berörda parter under programplanering och pr ojektgenomförande och, i synnerhet när det 
gäller EUF, gemensamt undertecknande av fleråriga programplaneringsdokument och årliga 
åtgärder. Dessa försök att kompromissa mellan EU:s intressen och internationella värden samt 
partnerskapsprinciper ska ses mot  bakgrund av det nya politiska sammanhang som skapats i 
och med de globala avtalen om Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling69. 
Mervärde  
 
Mervärdet av EU:s instrument förklaras av ett flertal faktorer70:  
 
i) EU:s kompetens eller sakkunskap71.  
ii) EU:s  särskilda karaktär som överstatlig organisation och den relativa neutralitet, det 
politiska inflytande och den hävstångseffekt som detta kan medföra72.  
iii) Vissa av instrumentens geografiska spridning73, inklusive närvaro i oroliga områden 
där färre utvec klingspartner finns på plats, och den avsevärda volymen medel som 
finns tillgänglig för finansiering74.  
iv) Instrumentens räckvidd och formerna för stödet (t.ex. budgetstöd, bidrag, indirekt 
förvaltning, blandfinansiering och snabba beslutsprocesser för kr ishantering).   
v) EU:s förmåga att leda gemensamma åtgärder (såsom gemensam programplanering och 
gemensamt programgenomförande), särskilt tillsammans med medlemsstater.  
 
                                                 
67 Strategin för en konsekvent politik för utveckling innebär att EU ska ta hänsyn till utvecklingsmålen vid all 
politikutformning som kan påverka utvecklingsländerna. Strategin syftar till att minimera motsägelser och skapa 
synergieffekter mellan EU:s olika  åtgärder på ett sätt som gynnar utvecklingsländerna och effektiviserar 
utvecklingssamarbetet. Konsekvent politik till stöd för utveckling införlivades i EU:s grundläggande 
lagstiftning1992 och underströks ytterligare i Lissabonfördraget (artikel 208 i för draget om Europeiska unionens 
funktionssätt), något som gör EU till en internationell pionjär på området.  
68 Se den femte rapporten om konsekvent politik för utveckling, från 2015:  
https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy -coherence -development_en  
69 Källa: samlad rapport, punkt 51 –53.  
70 Källa: samlad rapport, punkt 37 samt avsnitt 5 i de arbetsdokument som bifogas denna rapport.  
71 Till exempel de tematiska exper tcentrum som kommissionen inrättat Källa: arbetsdokument från 
kommissionens avdelningar om utvärdering av IPA  II, avsnitt 5. eller, inom ramen för partnerskapsinstrumentet, 
EU:s sakkunskap om tekniska standarder. Källa: arbetsdokument från kommissionens av delningar om 
utvärdering av partnerskapsinstrumentet, bilaga 3.  
72 EU uppfattas allmänt av sina dialogpartner som en aktör som inte försvarar eller främjar något särskilt lands 
intressen, vilket är betydelsefullt för EU som freds - och säkerhetsaktör vid kri shantering inom ramen för 
instrumentet som bidrar till stabilitet och fred och för valobservatörsuppdrag inom ramen för EIDMR.  
73 EIDMR:s globala räckvidd, inklusive valobservatörsuppdrag och partnerskapsinstrumentet (även om fokus i 
det fallet ligger på st rategiska partner).  
74 Gäller särskilt EUF och instrumentet för utvecklingssamarbetes tematiska komponent.  
 
18 
 Ytterligare faktorer är möjligheten att använda instrumenten på olika nivåer (på nat ionell, 
regional eller kontinental nivå), finansieringens förutsägbarhet (särskilt för EUF som inte 
lyder under EU -budgetens princip om ettårighet75), den tonvikt som läggs på regionalt 
samarbete76 och EU:s unika möjlighet att förbereda anslutningsländer för  EU-medlemskap via 
IPA. 
 
Mer specialiserade instrument har specifika mervärden kopplade till instrumentens 
tillämpningsområden. Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred präglas exempelvis av 
snabbhet, flexibilitet, anpassningsförmåga i föränderliga  sammanhang och närvaro i områden 
där andra aktörer saknas77, medan EIDMR kan bidra med åtgärder i känsliga sammanhang 
som handlar om mänskliga rättigheter, utan att partnerlandets samtycke krävs.  
Hävstångseffekt  
 
Det finns förutsättningar för instrumenten att bidra till en stärkt politisk dialog på landsnivå, 
särskilt i de fall där programmen genomförs via budgetstöd78. Partnerskapsinstrumentet 
stärker den politiska dialogen/partnerskapet med tredjeländer genom att stödja specifika 
samarbetsaktiviteter (som utgår från gemensamma intressen), vilket bidrar till att främja EU:s 
intressen och skapa en unik politisk hävstångseffekt79.  
 
En annan viktig hävstångseffekt uppnås i och med EU -delegationernas roll som 
givarsamordnare, en roll som  främjar komplementarite t och samstämmighet mellan olika 
EU-aktörer och gör EU mer synligt. Detta gäller särskilt i de fall där gemensamma 
programplaneringsprocesser har använts80.  
 
Inom ramen för de specialiserade instrumenten förs också riktade dialoger, t.ex. genom 
instrumente t för kärnsäkerhetssamarbete eller EIDMR gällande valobservationer. 
Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred utnyttjade EU:s politiska dialog för att se till att 
större givarbelopp satsades på ett konfliktmedvetet sätt81. I utvärderingarna påpekas v issa 
bakslag för den politiska hävstångseffekten när det gäller förbättrad politisk dialog om 
mänskliga rättigheter och grundläggande värden. Dessa bakslag kunde i synnerhet kopplas till 
att den liberala, demokratiska utvecklingsmodellen accepteras i allt mindre utsträckning, att 
offentligt utvecklingsbistånd minskar i betydelse och att nya aktörer trätt in på arenan82.  
 
                                                 
75 Enligt principen om ettårighet planeras och godkänns inkomster och utgifter för ett budgetår som börjar den 1 
januari och slutar den 31 december.  K älla: artikel 9 i förordning 966/2012 om finansiella regler för unionens 
allmänna budget:  
http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32012R 0966&from=SV  
76 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av IPA  II, avsnitt 5.  
77 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av instrumentet som bidrar till 
stabilitet och fred, avsnitt 2.  
78 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av ENI, avsnitt 5 och arbetsdokument 
från kommissionens avdelningar om utvärdering av IPA  II, avsnitt 5.  
79 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av partnersk apsinstrumentet, avsnitt 5.  
80 Se extern utvärdering av gemensam programplanering:   
https://ec.europa.eu/europeaid/evaluation -eu-joint-programming -process -development -cooperation -2011 -2015_en   
81 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, 
avsnitt 5.  
82 Källa: samlad rapport, textruta 1, sidan 5.   
 
19 
 Instrumentens finansiella hävstångseffekt är relativt omfattande, i huvudsak tack vare 
möjligheterna till blandfinansiering (gäller instru mentet för utvecklingssamarbete, EUF, ENI 
och IPA)83. Inrättandet av förvaltningsfonder har också gett finansiella hävstångseffekter84, 
även om de ibland varit mindre än förväntat.  
 
Utrymme för förenkling  
 
Kostnadseffektiva och ändamålsenliga genomförandemek anismer är avgörande för att 
förbättra instrumentens resultat. Kommissionen har inlett en process för förenkling genom en 
översyn av riktlinjerna för den fleråriga programplaneringen och förfarandena för de årliga 
besluten. Berörda parter ansåg dock fortfa rande att själva antalet instrument i allmänhet och 
vissa specifika instrument i synnerhet präglades av komplexitet, administrativ tungroddhet 
och bristande finansiell flexibilitet. Instrumentet för utvecklingssamarbetes detaljerade 
budgetfördelning, både för de geografiska och de tematiska programmen, gör instrumentet 
ännu mer komplext och stelt i och med att det blir svårare att överföra medel mellan olika mål 
eller att omprioritera inom instrumentet, särskilt när man ställs inför nödlägen och kriser.  
 
Fram till den fleråriga budgetramen 2014 –2020 hade vart och ett av instrumenten sina egna 
genomföranderegler, vilket ledde till skillnader i genomförandet under perioden 2007 –2013 
(föregående budgetram). Den gemensamma genomförandeförordningen, som i allt v äsentligt 
avspeglas i genomförandeförordningen för EUF85, bidrog till förenklingsarbetet genom att 
förebygga skillnader och tolkningsproblem86. Sedan 2014 har det kontinuerliga 
förenklingsarbetet inom yttre förbindelser inriktats på att avlägsna onödiga administrativa 
bördor, öka flexibiliteten och minska komplexiteten för externa partner på genomförandenivå. 
Andra förenklingar planeras också, men kräver att rådet och Europaparlamentet först ändrar 
budgetförordningen. Kommissionen har lagt fram ett ändrin gsförslag87 i detta syfte.  
Bidrag till konsekvensen i unionens yttre åtgärder  
 
EU arbetar för säkerhet och välstånd för Europas invånare genom att spela en aktiv roll på den 
globala arenan för att främja sina intressen och bekräfta värderingar som demokrat i, rättsstat 
och mänskliga rättigheter. EU:s yttre åtgärder88 styrs bl.a. av internationella åtaganden som 
Agenda 2030 och Paris -avtalet om klimatförändringarna såväl som den globala strategin för 
EU:s utrikes - och säkerhetspolitik, det nya europeiska samfö rståndet om utveckling, det 
förnyade partnerskapet mellan EU och Afrika, den reviderade europeiska 
grannskapspolitiken, utvidgningspolitiken och samförståndet om humanitärt bistånd och flera 
andra överenskommelser och strategier som tillsammans bildar det ramverk som EU behöver 
för att uppnå sina mål.  
                                                 
83 Källor: exempelvis arbe tsdokumentet från kommissionens avdelningar om utvärdering av instrumentet för 
utvecklingssamarbete, avsnitt 5 och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om utvärdering av EUF, 
avsnitt 5.  
84 Se tabell 3 i bilagan för finansiell fördelning.  
85 Rådets  förordning (EU) 2015/323 av den 2 mars 2015 med budgetförordning för elfte Europeiska 
utvecklingsfonden, EUT  L 58, 3.3.2015, s. 17.  
86 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av den gemensamma 
genomförandeförordningen, sidan 8.  
87 Kommissionens förslag COM(2016) 605 final av den 14 september 2016.  
88 Se artikel 3.5 och artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen.  
 
20 
  
För att nå dessa mål använder EU utrikespolitiska verktyg som utvecklingssamarbete, 
diplomati, freds -, säkerhets - och försvarsinsatser, ekonomiskt samarbete, utvidgning, 
humanitärt bistånd och civilskydd, förbättrade grannskapsrelationer, makroekonomiskt stöd, 
partnerskap för att möta globala utmaningar samt handel. Finansieringsinstrumentens del av 
denna verktygslåda utgör mer än tre fjärdedelar av de tillgängliga medlen enligt den gällande 
fleråriga budge tramen, och har bidragit till EU:s yttre åtgärder sedan 2014, som nämns i 
arbetsdokumenten med utvärderingar.  
 
Kommissionen har också föreslagit en ändring av förordningen om instrumentet som bidrar 
till stabilitet och fred89 för att göra EU:s insatser för att stödja stabilitet, säkerhet och hållbar 
utveckling i partnerländerna ännu mer verkningsfulla. Ändringen skulle åtgärda identifierade 
luckor i EU:s förmåga att stödja partnerländernas kapacitetsuppbyggnad på säkerhetsområdet 
och göra det möjligt för EU att i klart definierade undantagsfall även stödja militära aktörer.  
 
Genom gemensam programplanering med medlemsstater och andra givare har EU 
åstadkommit synligare och mer sammanhängande svar på partnerländernas utveckling. En 
särskild utvärdering90 från mars 2017 gav vid handen att det gjorts framsteg inom gemensam 
programplanering med medlemsstaterna och att arbetssättet, trots det tidiga skedet, kan sägas 
vara värdefullt för EU och dess medlemsstater. Utmaningar med att se till att partnerländerna 
tar ett egenansvar för processer och resultat bör beaktas ytterligare.  
 
Samarbete med civilsamhällets organisationer är ett konstant inslag i arbetet oavsett 
instrument, även om man inom de geografiska instrumenten främst arbetar med 
partnerländernas myndighet er. Samarbetet syftar till att stärka organisationernas kapacitet och 
bidra till ett civilsamhälle som kan främja reformer och utkräva ansvar av regeringarna. Vissa 
instrument och program, såsom EIDMR och instrumentet för utvecklingssamarbetes program 
för civilsamhällets organisationer och lokala myndigheter, har som främsta syfte att stödja 
civilsamhället.  
 
Det finns självklart ett nära samband mellan EU:s inre och yttre politiska åtgärder, något som 
blev tydligt t.ex. i samband med migrationskrisen där de t krävdes att instrumenten 
samordnades och kompletterade varandra. EU:s prioriteringar inom den inre politiken har, så 
långt möjligt, integrerats i de yttre åtgärderna på ett sammanhängande och konsekvent sätt för 
att skydda EU:s intressen och främja lösni ngar byggda på gemensamma intressen. Dessa 
prioriteringar gynnades också av partnerskapsinstrumentets särskilda fokus på kopplingen 
mellan inre och yttre åtgärder.  
 
För att utrikespolitiska intressen ska tas i beaktande på rätt sätt och de globala målen nå s har 
ett starkare samarbete mellan EU:s utrikestjänst och organen för inre åtgärder eftersträvats91. 
Samarbetet ska säkerställa samstämmiga tillvägagångssätt och undvika dubbelarbete och 
överlappningar. För att kunna bidra till större samstämmighet, se til l att EU:s åtgärder 
ömsesidigt förstärker varandra och undvika motstridiga tillvägagångssätt behöver EU:s 
utrikestjänst en mer fullständig bild av de aktiviteter som äger rum utanför EU, i synnerhet 
                                                 
89 Se avsnitt 2 ”Bakgrund” för mer information.  
90Se extern utvärdering av EU:s process för gemensam programplanering inom utvecklingssamarbetet (mars 
2017)  http://ec.europa.eu/europeaid/evaluation -eu-joint-programming -process -development -cooperati on-2011 -2015_en  
91 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av partnerskapsinstrumentet, avsnitt 5.  
 
21 
 gällande globala utmaningar som klimatförändringarna, den  biologiska mångfalden eller 
kampen mot terrorismen. Med det nuvarande systemet med olika 
programplaneringsdokument för olika länder/regioner/kontinenter är det svårt att skaffa sig en 
tydlig överblick över de yttre åtgärderna92.  
Bidrag till unionens prior iteringar för smart och hållbar tillväxt för alla  
 
Smart, hållbar tillväxt för alla är centralt för EU:s externa bistånd. Instrumenten bidrar till 
smart tillväxt genom att stödja handelsrelaterade projekt och utveckla gemensamma sätt att ta 
sig an klimat - och miljöfrågor.  
 
Enligt agendan för förändring93, som syftar till att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv, 
måste EU:s stöd på landsnivå koncentreras på högst tre sektorer i de flesta partnerländer. I och 
med agendan har EU:s stöd kommit att fokuseras  mer till de två prioriteringsområden som 
identifieras där, varav ett är en hållbar tillväxt som kommer alla till del och gynnar mänsklig 
utveckling94. 
 
IPA II har som tydlig målsättning att främja sina mottagarländers ekonomiska och sociala 
utveckling så a tt de kan närma sig målen i Europa 2020 -strategin för smart och hållbar tillväxt 
för alla. Utvecklingsinstrumenten har ett tydligt fokus på smart och hållbar tillväxt för alla, 
vilket återspeglas i de åtgärder som beslutats i de olika årliga åtgärdsprogram men95. Även 
partnerskapsinstrumentet och beslutet om Grönland bidrar till arbetet med EU:s prioriterade 
områden. Ett av partnerskapsinstrumentets specifika mål är att främja alla aspekter av Europa 
2020 -strategins internationella dimension (t.ex. arbetstill fällen, tillväxt och investeringar samt 
små- och medelstora företag).  
 
Sedan 2008 har kommissionen inrättat blandfinansieringsinstrument i olika regioner världen 
över, vilket mobiliserat investeringar till förmån för en hållbar ekonomisk utveckling. 
Bland finansieringsinstrumenten har använts inom olika insatsområden (infrastrukturprojekt, 
finansiering av små och medelstora företag och mikroföretag, m.m.) och det mervärde de 
genererar varierar med det specifika additionalitetsmål de är avsedda att främja, l iksom med 
de ekonomiska förhållandena i det aktuella landet (såsom makroekonomiska förutsättningar, 
företagsklimat och investeringsklimat).  
Långsiktig påverkan  
 
Som understrukits i de externa utvärderingarna finns det uppenbara svårigheter med att 
försöka  mäta instrumentens långsiktiga påverkan mitt i genomförandet av desamma. När det 
gäller vissa av instrumenten har ett avsevärt antal projekt och program inte börjat genomföras 
förrän helt nyligen, och det saknas i många fall fastställda utgångsscenarier.  
 
                                                 
92 Se t.ex. beskrivningen av de instrument som var aktiva i Afrika i avsnitt 4 ”Inre samstämmighet, yttre 
samstämmighet, komplement aritet och synergier mellan externa finansieringsinstrument”.  
93 KOM(2011) 637, 13 oktober 2011.  
94 Källa: det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer dokumentet Årsrapport 2016 om 
genomförandet av Europeiska unionens finansieringsinstrument för yttre åtgärder år 2015 , SWD(2016) 456 
final av den 19 december .2016.  
95 Källa: kommissionens årsrapport 2016 om genomförandet av Europeiska unionens finansieringsinstrument för 
yttre åtgärder år 2015, SWD(2016) 456 final av den 19 december 2016.  
 
22 
 I vissa utvärderingar har man dock kunnat utgå från resultat som uppnåtts med tidigare 
instrument för att visa på positiva tendenser för viktiga indikatorer. Exempelvis har 
instrumentet för utvecklingssamarbete under de gångna åren gett stöd till utforma ndet av 50 
olika nationella och regionala klimatstrategier. Vissa grannskapsländer har, trots svåra 
omständigheter (t.ex. den globala finanskrisen, regionala kriser, inbördeskrig, terrorism, 
migrationskrisen), gjort avsevärda framsteg inom vissa styrelseom råden (t.ex. i Georgien på 
området för offentlig förvaltning). Enligt halvtidsutvärderingen av partnerskapsinstrumentet 
är utvecklingen sådan att stödet kan antas få förväntad effekt96. 
 
Huruvida instrumentens mål kan uppnås påverkas av en rad yttre faktorer utanför 
instrumentens kontroll, såsom nationellt egenansvar, politisk vilja och ländernas 
administrativa kapacitet. Priset för att inte agera, eller för att agera alltför sent, i 
utrikespolitiken kan bli mycket högt om konflikter eller krig tillta r, särskilt om det sker i EU:s 
grannskapsområde med risk för spridning in i själva EU.  
5. Slutsatser  
Sammanfattningsvis är den nuvarande uppsättningen instrument fortfarande relevant och har 
visat sig kunna erbjuda tillräckligt stöd. Det finns därför inte i detta skede något behov av att 
ändra dem genom förslag till ändrad lagstiftning eller delegerade akter.  
 
De arbetsdokument som ligger till grund för den här rapporten pekar dock ut vissa aspekter 
som bör uppmärksammas framöver om man vill kunna förbättra  genomförandet av EU:s yttre 
åtgärder och dra lärdomar inför nästa generation instrument.  
 
De frågor som tas upp i de olika externa utvärderingarna kommer att beaktas under den 
återstående delen av instrumentens genomförandeperiod och under arbetet med att  förbereda 
nästa generation instrument. Det gäller i synnerhet följande aspekter:  
 
 Agenda 2030 är avgörande eftersom den innehåller ambitiösa, universella mål för hållbar 
utveckling och bygger på flerpartssamarbete, på ett sätt som understryker vikten av i cke 
stödbaserade strategier och sambanden mellan olika mål, inklusive kopplingen mellan 
säkerhet och utveckling. Målen för hållbar utveckling måste på ett sammanhängande och 
konsekvent sätt tas i beaktande i samband med EU:s yttre åtgärder.  I enlighet med  
Agenda 2030 beskrivs en ny vision för EU:s yttre åtgärder i den globala strategin och det 
nya europeiska samförståndet om utveckling97. 
 
 Det är centralt att instrumenten ska främja grundläggande värden och mänskliga 
rättigheter. De externa utvärderingarna pekar dock på att det i många länder blir allt 
svårare att föra fram en sådan agenda, och även på att utrymmet för organisering i 
civilsamhället krymper på många håll. Situationen gör det svårare för EU att arbeta med 
dessa viktiga dimensioner och belyser en annan potentiell källa till friktion mellan några 
av de grundläggande delarna i EU:s externa åtgärder och principerna om partnerskap och 
egenansvar.  
 
                                                 
96 Källa: arbetsdokument från kommissionens avdelningar om utvärdering av partnerskapsinstrumentet, avsnitt 5.  
97 Se även Romförklaringen av den 25 mars 2017.  
 
23 
  Mot bakgrund av det aktuella sammanhanget, med flera kriser och konflikter, behöver 
EU:s fleråriga budg etram snabbt kunna anpassas till nya prioriteringar och oförutsedda 
händelser, och snabbt kunna omsättas i praktiska åtgärder.98 Även instrumenten måste 
vara flexibla, finansiellt och på andra sätt, om EU med sina yttre åtgärder ska kunna anta 
alla de utman ingar man står inför på den internationella arenan. Denna flexibilitet måste 
byggas upp på olika nivåer. Arbetet måste börja med budgeten, som bör innefatta större 
reserver, och fortsätta med den fleråriga programplaneringen och genomförandenivån, där 
förenklingar kan öka effektiviteten och ändamålsenligheten.  
 
 Det bör göras en ny avvägning mellan långsiktiga åtaganden till stöd för reformer i 
partnerländerna och insatser på kort sikt. Detta belyser en spänning mellan å ena sidan 
förutsägbarhet, kopplat til l åtaganden för biståndseffektivitet, och å andra sidan 
flexibiliteten i EU:s externa bistånd.  
 
 På en övergripande nivå måste den framtida ambitionsnivån för freds - och 
säkerhetsarbetet inom ramen för yttre åtgärder beaktas99. Den senaste tidens erfarenheter 
visar också på ett fortsatt behov av en snabb och flexibel kapacitet för krishantering.  
 
 Det finns tecken på god samstämmighet mellan instrumenten, men den skulle kunna 
förbättras ytterligare om antalet instrument optimerades. Detta skulle bid ra till bättre 
interaktion på den operativa nivån, särskilt mellan geografiska och tematiska instrument 
och program som kan ingripa i samma områden.  
 
 Integreringen av EU:s prioriteringar i de yttre åtgärderna – som visserligen i stort varit 
framgångsrik på  klimat - och miljöområdet – har visat sig vara en svår utmaning i vissa 
sammanhang. Det beror i synnerhet på motstånd från partnerländerna, samt potentiellt på 
en spänning mellan å ena sidan EU:s agenda – t.ex. för att främja insatser kring globala 
allmänn a nyttigheter och utmaningar eller i fråga om migration och säkerhet – och å andra 
sidan principerna om egenansvar och partnerskap.  
 
 Kopplingen mellan inrikes - och utrikespolitiska mål behöver uttryckas tydligare. 
Alternativa metoder för detta samarbete be höver tas fram, på basis av erfarenheterna från 
instrumentet för utvecklingssamarbetes program för globala allmänna nyttigheter och 
utmaningar samt från partnerskapsinstrumentet, som är globalt i sin räckvidd.  
 
 Systemet med gradering i partnerländer som a nvänds inom instrumentet för 
utvecklingssamarbete begränsade avsiktligen EU:s möjligheter att samverka med 
högremedelinkomstländer genom bilateralt samarbete. EU måste eftersträva samarbete 
med alla länder, inklusive de mer avancerade utvecklingsländerna o ch strategiska 
partnerländer, i enlighet med Agenda 2030 och det europeiska samförståndet om 
utveckling.  
 
                                                 
98 Källa: meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet Halvtidsöv ersyn och revidering av den 
fleråriga budgetramen 2014 –2020 En resultatinriktad EU -budget , COM(2016) 603 final av den 14 september 
2016.  
99 COM(2017) 2025 av den 1 mars 2017 – Vitbok om EU:s framtid , COM(2017) 315 av den 7 juni 2017 – 
Diskussionsunderlag om  det europeiska försvarets framtid , COM(2017) 358 av den 28 juni 2017 – 
Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser . 
 
24 
  Möjligheterna till samarbete med EU:s medlemsstater, t.ex. genom gemensam 
programplanering, behöver stärkas ytterligare. Det skulle dock kräva större  engagemang 
både från partnerländernas regeringar och vissa medlemsstater.  
 
25 
 Bilagor  
Tabell 1 Utgifter utifrån mottagarland/ -region och per instrument i euro  
 
 
 
 
DCI totalt
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTAL 2014 2015 2016 2017 TOTALT
AVS-länderna 50 000 50 000 50 000 50 000
Afghanistan 202 117 199 246 915 514 80 012 500 529 045 213 5 455 034 82 784 018 68 499 400 156 738 452
Afrika 25 000 000 45 389 112 0 70 389 112 18 454 143 17 704 909 36 159 052
Alla länder 354 363 692 477 729 883 460 030 436 255 364 877 1 547 488 888 28 808 414 193 239 844 116 665 509 338 713 766
Asien 74 707 123 76 373 104 97 237 355 27 917 210 276 234 792 50 000 11 450 597 27 610 794 24 289 944 63 401 334
Asien och Stilla havet/syd 5 000 000 5 000 000 1 537 420 1 151 777 2 689 197
Bangladesh 25 000 000 99 050 000 136 771 841 1 678 159 262 500 000 6 438 475 23 747 197 30 185 672
Bhutan 44 000 000 44 000 000 1 500 000 1 500 000
Bolivia 102 633 200 20 000 000 7 000 000 129 633 200 2 298 641 35 753 173 173 539 38 225 353
Brasilien 4 000 000 4 000 000 12 855 12 855
Kambodja 50 000 000 40 000 000 30 000 000 40 000 000 160 000 000 6 315 150 21 679 488 9 229 926 37 224 565
Kap Verde 1 250 000 5 000 000 6 250 000 1 250 000 1 250 000
Centralafrika, region 5 000 000 5 000 000 2 000 000 2 000 000
Centralamerika, region 34 000 000 21 000 000 55 000 000 15 001 365 162 030 15 163 395
Centralasien, region 10 000 000 76 300 000 20 000 000 297 320 106 597 320 574 447 22 402 408 10 535 038 33 511 892
Colombia 67 000 000 30 680 000 40 000 000 137 680 000 10 447 404 21 345 700 31 793 104
Kuba 7 700 000 1 850 000 9 550 000 43 500 2 058 504 2 102 004
Ecuador 13 400 000 6 400 000 19 800 000 3 364 374 3 364 374
El Salvador 5 000 000 50 000 000 55 000 000 418 410 32 035 450 445
EU Europa 36 000 000 250 000 36 250 000 12 125 543 12 315 458 2 216 354 26 657 354
Guatemala 25 000 000 5 000 000 10 300 000 15 000 000 55 300 000 116 367 5 322 191 5 438 558
Guinea-Bissau 4 000 000 4 000 000 1 265 880 1 265 880
Haiti 5 000 000 5 000 000 419 202 1 316 856 122 474 1 858 531
Honduras 51 600 000 30 000 000 5 668 320 12 231 680 99 500 000 2 827 150 13 520 342 3 538 567 19 886 059
Irak 50 011 154 43 400 000 93 411 154 4 010 759 14 335 231 18 345 990
Kirgizistan 30 000 000 49 130 000 23 000 000 102 130 000 45 530 20 586 377 2 342 538 22 974 445
Laos 44 500 000 31 000 000 75 500 000 6 120 161 6 362 441 12 482 602
Latinamerika och Västindien 10 000 000 20 500 000 10 000 000 40 500 000 6 524 544 4 905 002 11 429 546
Latinamerikanska länder 59 572 759 63 493 537 137 977 263 70 210 000 331 253 559 900 198 31 347 360 34 876 313 67 123 871
Liberia 6 000 000 6 000 000 0
Madagaskar 8 000 000 8 000 000 1 830 902 1 830 902
Mali 270 000 6 000 000 6 270 000 147 825 147 825
Mauritius 3 000 000 3 000 000 0
Olika länder 329 576 970 198 422 948 299 720 551 43 037 840 870 758 309 133 340 070 166 690 507 101 002 434 401 033 011
Mongoliet 8 200 000 8 200 000 1 482 119 164 062 1 646 181
Myanmar 60 000 000 70 000 000 -1 783 574 128 216 426 15 228 889 24 241 879 1 750 005 41 220 772
Främre Orienten och Mellanöstern
0 20 000 000 20 000 000 0
Nepal 22 650 000 125 000 000 81 400 000 1 650 000 230 700 000 56 470 775 3 635 183 60 105 958
Nicaragua 8 000 000 20 000 000 20 000 000 48 000 000 6 640 797 1 461 447 8 102 244
Niger 11 000 000 663 143 11 663 143 4 001 025 4 001 025
Stilla havet, region 1 900 000 1 900 000 1 509 920 1 509 920
Pakistan 97 500 000 128 000 000 45 520 000 60 000 000 331 020 000 601 625 21 661 085 10 167 752 32 430 461
Panafrikanska regionen 97 577 288 101 404 040 81 382 007 88 280 888 368 644 223 19 549 037 51 074 376 38 590 783 109 214 197
Paraguay 1 984 000 2 000 000 57 660 000 1 650 000 63 294 000 457 625 1 048 324 2 493 386 3 999 334
Peru 5 000 000 43 300 000 -8 895 48 291 105 4 650 000 12 494 428 697 594 17 842 022
Filippinerna 76 000 000 6 100 000 82 100 000 14 699 345 579 009 15 278 354
Rwanda 4 000 000 4 000 000 2 006 600 2 006 600
Samoa 3 000 000 3 000 000 0
Seychellerna 3 000 000 3 000 000 246 560 422 650 669 210
Sydfrika 27 795 000 64 245 800 -120 920 91 919 880 5 141 312 7 549 795 2 206 878 14 897 985
Sydostasien, region 35 000 000 30 000 000 40 000 000 105 000 000 1 309 455 1 560 413 6 977 070 9 846 938
Sri Lanka 14 000 000 38 000 000 12 000 000 30 000 000 94 000 000 4 467 653 6 235 206 10 702 860
Sudan 8 500 000 8 500 000 0
Surinam 3 000 000 3 000 000 1 050 000 1 050 000
Tadzjikistan 35 000 000 15 000 000 50 000 000 4 454 772 2 326 027 6 780 799
Territorier öster om Jordanien 2 500 000 -1 256 580 -73 277 1 170 143 379 113 588 908 28 523 996 544
Thailand 13 700 000 13 700 000 4 312 625 1 073 705 5 386 330
Togo 10 000 000 10 000 000 0
Turkmenistan 9 530 000 9 530 000 0
Ej landsfördelat 313 489 148 171 967 039 200 886 050 13 349 529 699 691 765 3 089 560 81 204 489 199 293 054 94 974 110 378 561 212
Uzbekistan 20 000 000 21 500 000 600 000 42 100 000 3 169 260 4 278 861 7 448 121
Vietnam 14 000 000 1 100 000 108 000 000 123 100 000 0
Västafrika ,region 5 200 000 5 200 000 0
Jemen 51 000 000 23 104 914 8 895 086 83 000 000 23 677 436 17 498 708 41 176 144
TOTALT 2 050 574 180 2 407 093 903 2 597 992 151 796 371 997 7 852 032 231 7 789 560 329 879 344 1 151 157 103 671 057 239 2 159 883 246Utbetalat belopp Anslaget belopp
DCI AVS
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTAL 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Panafrikanska
regionen 97 577 288 101 404 040 81 382 007 88 280 888 368 644 223 19 549 037 51 074 376 38 590 783 109 214 197
Sydafrika 27 795 000 64 245 800 -120 920 91 919 880 5 141 312 7 549 795 2 206 878 14 897 985
Alla länder 10 000 000 10 000 000 40 210 40 210
TOTALT 97 577 288 129 199 040 155 627 807 88 159 968 470 564 102 0 24 690 349 58 624 171 40 837 871 124 152 391Anslaget belopp Utbetalat belopp
 
26 
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
DCI ALA
Bolivia 102 633 200 20 000 000 122 633 200 2 298 641 35 753 173 173 539 38 225 353
Centralamerika, region 34 000 000 21 000 000 55 000 000 15 001 365 162 030 15 163 395
Colombia 67 000 000 30 680 000 40 000 000 137 680 000 10 447 404 21 345 700 31 793 104
Kuba 7 700 000 1 850 000 9 550 000 43 500 2 058 504 2 102 004
Ecuador 13 400 000 6 400 000 19 800 000 3 364 374 3 364 374
El Salvador 5 000 000 50 000 000 55 000 000 418 410 32 035 450 445
Guatemala 25 664 313 5 000 000 10 300 000 15 000 000 55 964 313 527 891 116 367 5 322 191 5 966 449
Honduras 51 600 000 30 000 000 5 668 320 12 231 680 99 500 000 2 827 150 13 520 342 3 538 567 19 886 059
Latinamerika och Västindien 10 000 000 12 000 000 22 000 000 5 076 743 3 552 168 8 628 910
Latinamerikanska länder 59 572 759 63 493 537 137 977 263 70 210 000 331 253 559 900 198 31 347 360 34 876 313 67 123 871
Nicaragua 8 000 000 20 000 000 20 000 000 48 000 000 6 640 797 1 461 447 8 102 244
Paraguay 1 984 000 2 000 000 57 660 000 1 650 000 63 294 000 457 625 1 048 324 2 493 386 3 999 334
Peru 43 300 000 43 300 000 12 153 323 697 594 12 850 917
Totalbelopp 259 804 272 309 493 537 348 535 583 145 141 680 1 062 975 072 7 011 504 131 567 108 79 077 847 217 656 4592016 2017 Totalbelopp 2014 2015 2017 Totals Mottagarzon 2014 2015 2016Anslaget belopp Utbetalat belopp
DCI Asien
Afghanistan 182 500 000 202 117 199 246 915 514 80 012 500 711 545 213 5 455 034 82 784 018 68 499 400 156 738 452
Hela Asien 94 707 123 96 373 104 167 237 355 27 917 210 386 234 792 50 000 11 450 597 27 617 966 38 687 050 77 805 612
Bangladesh 31 000 000 91 050 000 136 771 841 1 678 159 260 500 000 8 564 529 23 747 197 32 311 726
Bhutan 39 000 000 39 000 000 1 500 000 1 500 000
Kambodja 50 000 000 40 000 000 30 000 000 40 000 000 160 000 000 6 315 150 21 679 488 9 229 926 37 224 565
Centralasien, region 10 000 000 76 300 000 20 000 000 297 320 106 597 320 574 447 22 402 408 10 535 038 33 511 892
Irak 50 011 154 43 400 000 93 411 154 4 010 759 14 335 231 18 345 990
Kirgizistan 30 000 000 49 130 000 23 000 000 102 130 000 45 530 20 586 377 2 342 538 22 974 445
Laos 44 500 000 31 000 000 75 500 000 6 120 161 6 362 441 12 482 602
Mongoliet 8 200 000 8 200 000 1 482 119 164 062 1 646 181
Myanmar 120 000 000 70 000 000 -1 783 574 188 216 426 15 228 889 50 044 302 1 750 005 67 023 195
Nepal 22 650 000 127 000 000 81 400 000 1 691 644 232 741 644 57 939 659 3 688 132 61 627 790
Pakistan 97 500 000 124 000 000 45 520 000 60 000 000 327 020 000 601 625 21 661 085 9 491 689 31 754 398
Filippinerna 76 000 000 6 100 000 82 100 000 14 699 345 579 009 15 278 354
Sydöst, regionalt 10 000 000 10 000 000 4 000 000 4 000 000
Sri Lanka 14 000 000 38 000 000 12 000 000 30 000 000 94 000 000 4 467 653 6 235 206 10 702 860
Tadzjikistan 35 031 914 15 000 000 50 031 914 31 914 4 454 772 2 326 027 6 812 713
Territorier öster om Jordanien 2 500 000 -1 256 580 -73 277 1 170 143 379 113 588 908 28 523 996 544
Thailand 10 000 000 10 000 000 3 063 048 1 073 705 4 136 752
Turkmenistan 9 530 000 9 530 000 0 0 0
Uzbekistan 20 000 000 26 500 000 600 000 47 100 000 6 169 260 4 278 861 10 448 121
Vietnam 14 000 000 1 100 000 108 000 000 123 100 000 0 0 0
Jemen 51 000 000 23 104 914 8 895 086 83 000 000 23 677 436 17 498 708 41 176 144
Totalbelopp 869 089 037 1 034 581 457 1 046 439 469 251 018 642 3 201 128 605 81 914 44 050 385 382 013 292 222 352 747 648 498 3382016 2017 Totalbelopp 2014 2015 2017 Totals Mottagarzon 2014 2015 2016Anslaget belopp Utbetalat belopp
DCI CSO-LA
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTAL 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Alla länder 212 764 950 226 381 335 246 680 952 255 803 719 941 630 956 0 17 442 547 111 678 828 73 795 397 202 916 772
EU Europa 36 000 000 250 000 0 0 36 250 000 0 12 125 543 12 315 458 2 216 354 26 657 354
TOTALT 248 764 950 226 632 045 246 685 178 255 803 719 977 885 892 0 29 568 799 123 997 915 76 011 750 229 578 465Utbetalt belopp Anslaget belopp
DCI ENERGI
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTAL 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Alla länder 82 851 742 67 875 236 86 191 412 0 236 918 390 0 4 169 082 37 000 000 5 416 647 46 585 729
TOTALT 82 851 742 67 875 236 86 191 412 0 236 918 390 0 4 169 082 37 000 000 5 416 647 46 585 729Anslaget belopp Utbetalat belopp
Instrumentet för 
kärnsäkerhetssamarbete 
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTAL 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Armenien 0 1 000 000 3 700 000 0 4 700 000 0 0 0 239 726 239 726
Vitryssland 0 1 000 000 3 500 000 0 4 500 000 0 0 0 0 0
Centralasien, region 11 600 000 8 000 000 0 0 19 600 000 0 12 764 449 3 685 551 0 16 450 000
Kina 0 3 000 000 0 0 3 000 000 0 0 0 579 899 579 899
Iran 0 0 5 000 000 0 5 000 000 0 0 0 419 126 419 126
Irak 1 500 000 0 0 0 1 500 000 0 0 0 0 0
Olika länder 4 046 872 10 386 786 7 669 456 37 984 131 60 087 245 0 126 333 4 336 829 1 965 696 6 428 859
Marocko 0 2 000 000 0 0 2 000 000 0 0 0 0 0
Sydostasien, region 0 0 1 000 000 0 1 000 000 0 0 0 0 0
Tanzania 4 000 000 0 0 0 4 000 000 0 0 1 201 200 0 1 201 200
Turkiet 0 0 3 000 000 0 3 000 000 0 0 0 0 0
Ukraina 8 200 000 34 500 000 46 500 000 0 89 200 000 0 0 63 580 092 8 794 908 72 375 000
TOTALT 29 346 872 59 886 786 70 369 456 37 984 131 197 587 245 0 12 890 782 72 803 673 11 999 355 97 693 810Anslaget belopp Utbetalat belopp
 
27 
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
DCI MILJÖ
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTAL 2014 2015 2016 2017 TOTALT
AVS-länderna 50 000 0 0 0 50 000 0 50 000 0 0 50 000
Afrika 0 10 000 000 20 000 000 0 30 000 000 0 0 5 168 333 13 125 5 181 458
Alla länder 45 628 310 23 059 016 18 985 271 0 87 672 597 0 2 199 416 13 836 582 9 980 059 26 016 057
Asien och Stilla havet/syd 0 5 000 000 0 0 5 000 000 0 0 1 537 420 1 151 777 2 689 197
Bangladesh 0 8 000 000 0 0 8 000 000 0 0 1 474 002 0 1 474 002
Bhutan 0 0 5 000 000 0 5 000 000 0 0 0 0 0
Kap Verde 0 0 5 000 000 0 5 000 000 0 0 0 0 0
Centralafrika, region 5 000 000 0 0 0 5 000 000 0 0 2 000 000 0 2 000 000
Guinea-Bissau 0 4 000 000 0 0 4 000 000 0 0 1 265 880 0 1 265 880
Latinamerika och Västindien 0 8 500 000 10 000 000 0 18 500 000 0 0 1 447 801 1 352 834 2 800 636
Liberia 0 0 6 000 000 0 6 000 000 0 0 0 0 0
Madagaskar 0 8 000 000 0 0 8 000 000 0 0 1 830 902 0 1 830 902
Mali 270 000 0 6 000 000 0 6 270 000 0 147 825 0 0 147 825
Mauritius 0 0 3 000 000 0 3 000 000 0 0 0 0 0
Olika länder 41 500 000 60 000 000 46 300 000 0 147 800 000 0 2 696 440 25 113 281 9 142 878 36 952 600
Niger 11 000 000 0 663 143 0 11 663 143 0 0 4 001 025 0 4 001 025
Stilla havet, region 1 900 000 0 0 0 1 900 000 0 0 1 509 920 0 1 509 920
Peru 5 000 000 0 0 -8 895 4 991 105 4 650 000 0 341 105 0 4 991 105
Rwanda 4 000 000 0 0 0 4 000 000 0 0 2 006 600 0 2 006 600
Samoa 0 3 000 000 0 0 3 000 000 0 0 0 0 0
Seychellerna 3 000 000 0 0 0 3 000 000 0 0 246 560 422 650 669 210
Sydostasien, region 0 10 000 000 0 0 10 000 000 0 0 0 1 508 584 1 508 584
Sudan 0 0 8 500 000 0 8 500 000 0 0 0 0 0
Surinam 0 3 000 000 0 0 3 000 000 0 0 1 050 000 0 1 050 000
Togo 0 0 10 000 000 0 10 000 000 0 0 0 0 0
Ej landsfördelat 46 700 000 34 082 704 31 020 000 0 111 802 704 2 550 000 23 958 804 24 121 209 22 014 150 72 644 162
Västafrika , region 0 0 5 200 000 0 5 200 000 0 0 0 0 0
TOTALT 164 048 310 176 641 720 175 668 414 -8 895 516 349 548 7 200 000 29 052 485 86 950 621 45 586 057 168 789 162Anslaget belopp Utbetalat belopp
DCI ERASM
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTAL 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Alla länder 100 356 946 96 212 671 111 672 639 13 657 885 321 900 141 507 646 43 156 741 86 867 447 45 170 650 175 702 485
TOTALT 100 356 946 96 212 671 111 672 639 13 657 885 321 900 141 507 646 43 156 741 86 867 447 45 170 650 175 702 485Anslaget belopp Utbetalat belopp
DCI LIVSMEDEL
Mottagarszon 2014 2015 2016 2017 TOTALT 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Alla länder 1 000 000 123 824 295 106 172 802 -438 842 230 558 255 0 173 703 20 637 577 25 042 857 45 854 137
Bolivia 0 0 7 000 000 0 7 000 000 0 0 0 0 0
Brasilien 0 4 000 000 0 0 4 000 000 0 0 0 12 855 12 855
Kap Verde 0 1 250 000 0 0 1 250 000 0 1 250 000 0 0 1 250 000
Haiti 5 000 000 0 0 0 5 000 000 0 419 202 1 316 856 122 474 1 858 531
Olika länder 153 782 990 37 897 010 91 906 730 -523 612 283 063 118 0 22 684 458 52 554 537 34 302 969 109 541 964
Pakistan 0 4 000 000 0 0 4 000 000 0 0 0 676 063 676 063
Sydostasien, region 15 000 000 0 0 0 15 000 000 0 1 309 455 1 560 413 1 650 894 4 520 762
Ej landsfördelat 26 200 000 548 774 189 185 0 26 937 959 0 7 537 469 5 570 806 4 310 318 17 418 593
TOTALT 200 982 990 171 520 079 205 268 717 -962 454 576 809 333 0 33 374 287 81 640 188 66 118 431 181 132 906Anslaget belopp Utbetalat belopp
DCI HUMANITÄRT
Mottagarszon 2014 2015 2016 2017 TOTAL 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Alla länder 11 200 000 36 590 000 2 000 000 0 49 790 000 0 4 669 554 9 929 369 2 430 550 17 029 472
Flerlandsländer 101 893 980 74 920 558 148 633 821 42 516 179 367 964 538 0 101 893 980 77 297 603 50 743 108 229 934 691
Ej landsfördelat 50 000 000 41 730 142 38 030 142 38 030 142 41 730 142 38 030 142 38 030 142 39 279 720 38 030 142 39 279 720
TOTALT 163 093 980 153 240 700 163 633 821 42 516 179 522 484 680 0 106 593 676 135 466 550 61 066 955 303 127 180Anslaget belopp Utbetalat belopp
DCI MIGRATION
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTAL 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Afrika 0 15 000 000 25 389 112 0 40 389 112 0 0 13 285 810 17 691 784 30 977 594
Alla länder 918 690 0 0 0 918 690 0 154 112 157 488 0 311 600
Olika länder 32 400 000 25 605 380 12 880 000 1 045 273 71 930 653 0 6 065 192 11 725 085 6 813 478 24 603 755
Främre orienten och 
Mellanöstern 0 0 20 000 000 0 20 000 000 0 0 0 0 0
Ej landsfördelat 13 185 975 1 092 038 0 0 14 278 013 0 1 992 733 1 861 427 4 913 023 8 767 183
TOTALT 46 504 665 41 697 418 58 269 112 1 045 273 147 516 468 0 8 212 037 27 029 810 29 418 285 64 660 132Anslaget belopp Utbetalat belopp
EIDMR
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTALT 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Alla länder 132 782 020 131 003 323 131 138 879 134 054 486 528 978 708 7 946 252 37 294 004 83 201 149 59 659 542 188 100 947
TOTALT 132 782 020 131 006 878 131 138 879 134 054 486 528 982 263 7 946 252 37 297 559 83 201 149 59 659 542 188 104 502Anslaget belopp Utbetalt belopp
GRLD
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTALT 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Grönland 24 569 471 30 698 715 31 130 000 31 630 000 118 028 186 10 529 894 30 273 589 37 087 557 0 77 891 040
TOTALT 24 569 471 30 698 715 31 130 000 31 630 000 118 028 186 10 529 894 30 273 589 37 087 557 0 77 891 040Anslaget belopp Utbetalat belopp
 
28 
  
 
 
 
 
 
Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTALT 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Afghanistan 0 0 8 000 000 0 8 000 000 0 0 0 3 539 122 3 539 122
Afrika 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0
Alla länder 19 000 000 25 000 000 27 000 000 0 71 000 000 1 339 757 5 433 241 12 531 499 5 395 184 24 699 681
Bosnien och Hercegovina 767 000 0 2 800 000 0 3 567 000 0 0 750 394 1 537 685 2 288 079
Burkina Faso 0 5 500 000 5 200 000 0 10 700 000 0 3 476 566 5 648 434 218 193 9 343 193
Burundi 0 4 000 000 0 0 4 000 000 0 0 2 756 902 383 098 3 140 000
Kamerun 0 4 000 000 0 0 4 000 000 0 3 364 355 0 0 3 364 355
Västindien 0 0 7 000 000 0 7 000 000 0 0 5 432 684 0 5 432 684
Centralafrikanska republiken 10 650 000 13 800 000 8 100 000 0 32 550 000 0 14 447 565 3 815 686 2 662 258 20 925 509
Centralamerika, region 0 1 400 000 0 0 1 400 000 0 810 604 450 042 0 1 260 646
Tchad 14 000 000 8 000 000 0 0 22 000 000 0 8 391 948 7 339 452 0 15 731 400
Colombia 0 5 000 000 20 600 000 0 25 600 000 0 2 811 195 10 093 981 3 655 059 16 560 235
Kongo (Demokratiska republiken) 14 000 000 0 4 000 000 0 18 000 000 0 1 030 748 4 964 887 3 609 273 9 604 908
Etiopien 0 0 18 000 000 0 18 000 000 0 0 14 286 193 0 14 286 193
Gabon 0 0 0 800 000 800 000 0 0 0 0 0
Gambia 0 0 0 500 000 500 000 0 0 0 405 743 405 743
Georgien 0 7 500 000 0 0 7 500 000 0 0 3 124 784 2 329 336 5 454 120
Guatemala 0 0 0 1 250 000 1 250 000 0 0 0 0 0
Guinea (Conakry) 0 3 900 000 0 0 3 900 000 0 0 2 875 239 0 2 875 239
Afrikas horn 0 0 1 700 000 0 1 700 000 0 0 0 0 0
Indien 0 1 600 000 1 500 000 0 3 100 000 0 1 019 575 1 370 096 0 2 389 671
Irak 6 000 000 15 000 000 5 800 000 7 700 000 34 500 000 4 800 000 3 362 314 11 102 443 3 228 805 22 493 562
Elfenbenskusten 0 0 8 500 000 0 8 500 000 0 0 0 0 0
Jordanien 0 10 000 000 5 280 000 0 15 280 000 0 0 4 990 713 3 760 192 8 750 904
Kenya 0 0 7 300 000 0 7 300 000 0 0 0 1 000 000 1 000 000
Kosovo (enl. FN:s säkerhetsråds resolution 
1244/99) 0 1 560 000 0 0 1 560 000 0 0 1 404 546 0 1 404 546
Kirgizistan 0 3 000 000 0 0 3 000 000 0 150 000 1 968 128 64 166 2 182 294
Libanon 0 10 000 000 22 000 000 0 32 000 000 0 6 811 839 5 409 945 2 470 449 14 692 233
Libyen 4 500 000 10 500 000 16 900 000 0 31 900 000 0 6 986 053 5 957 719 5 790 940 18 734 712
Mali 0 12 000 000 0 0 12 000 000 0 400 000 4 347 590 5 717 289 10 464 879
Olika länder 82 255 223 72 128 831 65 593 076 0 219 977 130 0 9 328 616 42 408 567 13 819 335 65 556 518
Moçambique 0 0 1 200 000 0 1 200 000 0 0 0 0 0
Myanmar 0 0 2 320 000 0 2 320 000 0 0 1 333 173 0 1 333 173
Nepal 0 7 000 000 0 0 7 000 000 0 0 5 903 871 600 000 6 503 871
Niger 2 580 000 15 500 000 800 000 0 18 880 000 0 4 248 211 10 669 496 498 918 15 416 625
Nigeria 0 9 000 000 0 5 000 000 14 000 000 0 2 811 957 3 627 295 451 896 6 891 148
Pakistan 0 7 300 000 10 000 000 0 17 300 000 0 0 7 730 930 0 7 730 930
Filippinerna 0 5 500 000 1 092 177 3 107 823 9 700 000 0 2 802 531 1 712 599 3 679 842 8 194 972
Regionen Östeuropa och Centralasien 0 1 500 000 0 0 1 500 000 0 0 1 280 082 0 1 280 082
Senegal 0 2 000 000 0 0 2 000 000 0 0 1 489 529 301 059 1 790 588
Somalia 7 000 000 6 500 000 450 000 0 13 950 000 0 3 300 000 7 613 446 352 688 11 266 134
Sydsudan 10 000 000 0 5 000 000 0 15 000 000 3 509 872 2 614 385 570 504 0 6 694 761
Sri Lanka 0 1 200 000 8 100 000 0 9 300 000 0 1 080 000 0 5 913 674 6 993 674
Sudan 13 500 000 0 0 0 13 500 000 3 633 814 4 874 035 2 626 565 45 302 11 179 715
Syrien 21 987 033 7 200 000 15 470 000 10 000 000 54 657 033 0 7 310 892 14 954 418 5 246 496 27 511 806
Tanzania 0 1 000 000 0 0 1 000 000 0 799 474 0 175 284 974 759
Thailand 0 600 000 0 0 600 000 0 0 406 413 0 406 413
Tunisien 0 4 000 000 0 0 4 000 000 0 0 1 237 696 0 1 237 696
Turkiet 17 000 000 0 28 500 000 0 45 500 000 0 8 917 621 16 663 931 1 043 941 26 625 493
Ukraina 16 500 000 30 506 000 24 418 642 3 000 000 74 424 642 10 332 090 12 162 531 23 572 155 14 199 042 60 265 818
Uzbekistan 0 2 500 000 0 0 2 500 000 0 2 000 000 500 000 0 2 500 000
Västafrika , region 16 500 000 0 0 0 16 500 000 0 12 417 276 468 689 451 888 13 337 852
Västanken och Gazaremsan 11 000 000 8 000 000 2 000 000 0 21 000 000 0 8 532 955 4 803 744 5 272 604 18 609 303
Jemen 3 000 000 0 0 0 3 000 000 0 209 064 1 817 877 0 2 026 941
TOTALT 270 239 256 323 194 831 334 630 759 31 360 449 959 425 294 23 615 533 141 905 551 262 018 500 97 819 461 525 359 046Anslaget belopp Utbetalat belopp
Partnerskapsinstrumentet
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTAL 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Alla länder 102 058 730 98 210 000 101 952 000 83 550 000 385 770 730 0 12 839 876 33 408 432 22 559 313 68 807 620
Olika länder 1 000 000 1 000 000 0 0 2 000 000 0 216 748 558 137 91 003 865 888
Strategiska partner 3 500 000 0 -39 744 0 3 460 256 0 2 422 179 0 28 169 2 450 348
Ej landsfördelat 9 369 259 15 555 366 22 796 614 7 259 138 54 980 378 221 427 11 383 784 18 747 162 11 515 771 41 868 144
TOTALT 115 927 989 114 765 366 124 708 870 90 809 138 446 211 364 221 427 26 862 586 52 713 730 34 194 255 113 992 000Anslaget belopp Utbetalat belopp
IPA 2
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTAL 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Albanien 68 700 000         88 900 000         82 440 000         240 040 000       -                       1 355 521           34 375 410         5 624 164           41 355 096         
Bosnien och Hercegovina 65 700 000         39 700 000         50 000 000         2 896 631           158 296 631       2 825 982           10 107 113         8 938 529           8 012 136           29 883 760         
Faciliteten för flyktingar i Turkiet 37 000 000         110 390 000       147 390 000       -                       
Kosovo
(enl. FN:s säkerhetsråds resolution 1244 /99) 66 050 000         82 100 000         73 860 000         222 010 000       -                       1 515 322           10 772 576         12 371 492         24 659 390         
Montenegro 39 505 000         36 385 000         35 398 000         111 288 000       -                       665 349              9 036 878           12 579 549         22 281 776         
IPA:s regionala, horisontella och andra 
flerlandsprogram 348 010 000       364 200 000       418 620 000       105 513 464       1 236 343 464   3 715 636           98 359 312         151 432 286       81 171 933         334 679 167       
Serbien 179 010 000       216 100 000       189 400 000       584 510 000       -                       7 906 665           35 528 210         4 465 242           47 900 117         
F.d. jugoslaviska republiken Makedonien  81 700 000         67 200 000         64 500 000         213 400 000       -                       -                       11 752 773         7 887 256           19 640 029         
Turkiet 620 380 000       626 710 000       631 140 000       1 878 230 000   -                       100 839 124       105 806 235       12 775 640         219 421 000       
TOTALT Utvidgningsländerna 1 469 055 000   1 521 295 000   1 582 358 000   218 800 095       4 791 508 095   6 541 618           220 748 405       367 642 898       144 887 413       739 820 335       Anslaget belopp Utbetalat belopp
 
29 
  
 
Tabell 2 Bidrag till faciliteten för flyktingar i Turkiet  i tusental euro  
Namn  
Kumulativt belopp som  
gjorts tillgängligt för anslag  Anslaget  
belopp  Genomf.grad  
anslag  Avtals - 
belopp  Genomf.grad  
avtals - 
belopp  Kumulativt belopp  
 tillgängligt för 
utbetalning  Utbetalat  
belopp  Övergr.  
genomf.grad  
 
(1) (2) (3)=(2)/(1)  (4) (5)=(4)/(1)  (6) (7) (8)=(7)/(1)  
         
Faciliteten för 
flyktingar i 
Turkiet  2 916 233  2 793 231  96 % 1 591 535  55 % 1 011 387  769 301          26 % 
Skillnaden mellan åtagandet på 3 miljarder euro och det kumulativa  belopp som gjorts tillgängligt för anslag beror på att vissa belopp ännu inte 
reserverats i kommissionens bokföringssystem. (Alla medlemsstater har på korrekt sätt inkommit med undertecknade bidragsutfäs telser) 
 
 
 
Skillnaden mellan åtagandet på 3 miljarder euro och det kumulativa belopp som gjorts tillgängligt för anslag beror på att vis sa belopp ännu inte 
reserverats i kommissionens bokföringssystem. (Alla medlemsstater h ar på korrekt sätt inkommit med undertecknade bidragsutfästelser)  
 
 
Grannskapsinstrumentet (ENI)
Mottagarzon 2014 2015 2016 2017 TOTAL 2014 2015 2016 2017 TOTALT
Algeriet 26 300 000           25 000 000           30 000 000           10 000 000       91 300 000           -                        433 577               4 862 317            1 588 917            6 884 811            
Armenien 34 000 000           30 000 000           25 000 000           -                     89 000 000           -                        268 358               7 773 279            3 524 643            11 566 280          
Azerbajdzjan 16 730 053           14 500 000           13 500 000           -                     44 730 053           -                        249 258               2 225 533            515 288               2 990 079            
Vitryssland 19 000 000           14 500 000           29 000 000           -                     62 500 000           -                        100 627               3 884 818            2 543 170            6 528 614            
ENI Öst, regionalt och andra 
flerlandsprogram (RAP, TAIEX, NIF, SIGMA) 152 385 359         150 096 000         181 301 565         5 000 000          488 782 924         800 000               19 289 981          113 793 460        33 829 957          167 713 398        
Egypten 115 000 000         105 000 000         100 000 000         -                     320 000 000         -                        657 835               14 377 596          2 053 864            17 089 295          
Faciliteten för flyktingar i Turkiet 18 000 000           18 000 000           -                        
Georgien 131 000 000         100 000 000         109 500 000         -                     340 500 000         -                        10 759 548          45 657 152          9 622 524            66 039 224          
Israel -                         2 000 000             1 800 000             3 800 000             -                        37 909                  1 803 479            1 657 522            3 498 910            
Jordanien 174 500 000         100 000 000         140 000 000         30 000 000       444 500 000         -                        27 636 252          98 853 118          23 272 779          149 762 149        
Libanon 140 575 452         40 000 000           40 000 000           -                     220 575 452         -                        46 107 057          21 084 350          3 401 692            70 593 099          
Libyen 8 000 000             3 000 000             10 000 000           1 500 000          22 500 000           -                        -                        2 750 632            2 859 972            5 610 604            
ENI Syd, regionalt och andra 
flerlandsprogram (RAP, TAIEX, NIF, SIGMA) 229 116 262         196 046 490         181 633 000         5 000 000          611 795 752         -                        23 107 176          139 994 624        99 246 637          262 348 437        
EU:s regionala förvaltningsfonder som svar 
på Syrien-krisen 20 000 000           361 000 000         142 500 000         -                     523 500 000         -                        -                        -                        -                        -                        
EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i 
Afrika (program för Nordafrika) -                         -                         55 000 000           120 000 000     175 000 000         -                        -                        -                        -                        -                        
Moldavien 131 000 000         90 000 000           89 000 000           -                     310 000 000         16 000 000          8 720 777            27 843 267          10 196 274          62 760 319          
Marocko 218 000 000         210 000 000         165 000 000         -                     593 000 000         -                        389 549               89 813 171          15 720 067          105 922 787        
Gränsöverskridande samarbete och 
Erasmus+ 106 987 000         172 080 771         180 448 300         200 000 000     659 516 071         1 636 260            57 124 902          93 650 438          70 299 705          222 711 306        
Syrien 41 250 000           48 000 000           59 965 435           10 000 000       159 215 435         -                        18 979 829          74 005 096          4 810 665            97 795 590          
Tunisien 141 886 586         155 800 000         213 500 000         -                     511 186 586         -                        76 179 613          58 226 141          9 187 142            143 592 897        
Ukraina 242 000 000         200 000 000         200 000 000         37 000 000       679 000 000         127 000 000        2 066 207            95 077 306          20 886 160          245 029 672        
Västbanken och Gazaremsan 307 000 000         320 000 000         310 100 000         220 000 000     1 157 100 000      250 750 000        285 880 239        279 301 973        87 905 507          903 837 718        
TOTALT ENI 2 254 730 712     2 337 023 261     2 295 248 300     638 500 000     7 525 502 273      396 186 260        577 988 695        1 174 977 747    403 122 485        2 552 275 188    Anslaget belopp Utbetalat belopp   Kumulativt belopp  
 Kumulativt belopp  
Namn  Medlens ursprung  Totalt åtagande  som gjorts tillgängligt  tillgängligt för  
   för anslag  utbetalning  
Faciliteten för flyktingar 
i Anslag i EU -budgeten  1 000 000  940 025  251 078  
Bidrag från medlemsstater  2 000 000  1 976 209  760 309  
Turkiet  Totalsumma:  3 000 000  2 916 233  1 011 387  
 
Program  Beskrivning  Kumulativt belopp som 
gjorts tillgängligt för anslag  Anslaget  
belopp   
Avtalsbelo
pp 
 Kumulativt belopp 
som gjorts 
tillgängligt för 
utbetalning  Utbetalat  
belopp  % 
  (1) (2) (3) (4) (5) (6)=(5)/(1)  
4.0.1  Instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA 
II) 1 560 383  1 440 182  971 182  325 612  292 884  18,8 % 
4.0.3  Instrumentet för utvecklingssamarbete (DCI)  10 000  10 000      
4.0.6  Instrumentet som bidrar till stabilitet och  fred 
(IcSP)  20 000  20 000  20 000  7 240  7 240  36,2 % 
4.0.7  Humanitärt bistånd  1 325 850  1 323 049  600 353  678 535  469 176  35,4 % 
 
30 
  
 
 
De åtaganden som kan övervägas för faciliteten är 5 miljoner euro lägre på grund av ett globalt åtagande från 2015 om 40 miljoner euro inom 
humanitärt bistånd, varav endast 35 miljoner euro för faciliteten.  
 
 
 
 
 
 
Tabell 3 Bidrag till förvaltningsfonder (utbetalningar från bidragsgivare i miljoner 
euro) 100 
 
Namn Kumulativt belopp 
som gjorts 
tillgängligt för 
anslag  Anslaget 
belopp  Genomf.grad  
anslag  Avtals - 
belopp  Genomf.grad  
avtalsbelopp  Kumulativt belopp som 
gjorts tillgängligt för 
utbetalning  Utbetalat  
belopp  Övergripande  
genomförandegrad  
 (1) (2) (3)=(2)/(1)  (4) <5)=(4)/(1)  <6) (7) <8)=(7)/(1)  
EUTF AFRIKA  2 228 699  1 775 188  80 % 1 152 721  52 % 416153  386 904  17 % 
EUTF BEKOU  119 407  99 128  83 % 81 262  68 % 86 074  50 144  42 % 
EUTF MADAD  918716  778 574  85 % 452 658  49 % 311 569  217 616 24 % 
EUTF COLOMBIA  79 324  11 000  14 % 11 000 14 % 19 324  3 839  5 % 
Totalt 3 346 145  2 663 889  80 % 1 697 641  51 % 833 120  658 503  20 % 
 
                                                 
100 Källa: GD Internationellt samarbete och utveckling, juli 2017. Siffror från den 30 september 2017, baserat på 
rapporteringspaketet  Översikt över alla EU:s förvaltningsfonder , publicerat av GD Budget.    
2 916 233  2 793 231  1 591 535  1 011 387  769 301  26,4 % 
Program  Beskrivning  Budgetår  Anslaget  
belopp  Avtals - 
belopp  Utbetalat belopp  % 
   
(1) (2) (3) (4)=(3)/(1)  
4.0.7  Humanitärt bistånd  2015  40 000   `  
4.0.1  Instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II) 2016  939 047  915 047  290 000  30.9 % 
4.0.3  Instrumentet för utvecklingssamarbete (DCI)  2016  10 000     
4.0.6  Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred (IcSP)  2016  20 000  20 000  7 240  36,2 % 
4.0.7  Humanitärt bistånd  2016  562 853  522 203  413 349  73,4 % 
4.0.1  Instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II) 2017  501 136  56 136  2 884  0,6 % 
4.0.3  Instrumentet för utvecklingssamarbete (DCI)  2017      
4.0.6  Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred (IcSP)  2017      
4.0.7  Humanitärt bistånd  2017  720 195  78 150  55 826  7,8 % 
  
Summa:  2 793 231  1 591 535  769 301  27,5 % 
 
Ett belopp på 35 miljoner euro från ett globalt åtagande om 40 miljoner euro tidigarelades 2015 för faciliteten inom humanitärt bistånd.  
 Se även fotnoten under föregående tabell.  
 
 
31 
  
 
 
 
Medlens ursprung – Alla EUTF -fonder Budgetår  Kumulativt belopp som gjorts 
tillgängligt för anslag  Kumulativt belopp som gjorts 
tillgängligt för utbetalning  
Bidrag från EU :s budget 2015 598 985  22 122 
Bidrag från EU :s budget 2016 144 994  221 196  
Bidrag från EU :s budget t 2017 393 879  48 000 
Bidrag från medlemsstater och andra givare  2015 50 316 50 316 
Bidrag från medlemsstater och andra givare  2016 145 131 145 131 
Bidrag från medlemsstater och andra givare  2017 48 940 48 940 
Bidrag från EUF 2014 39 000 39 000 
Bidrag från EUF 2015 1 200 000  
Bidrag från EUF 2016 595 000 128 514  
Bidrag från EUF 2017 129 900 129 900 
Totalsumma:   
3 346 145  833 120  
 
  Namn  Medlens ursprung  Totalt åtagande  Kumulativt  
belopp som gjorts  
tillgängligt för anslag  Kumulativt belopp 
som gjorts 
tillgängligt för 
utbetalning  
EUTF AFRIKA  Bidrag från EU :s budget 358 500  219 459  68 399 
 Bidrag från medlemsstater och andra givare  202 385  89 340 89 340 
 Bidrag från EUF 2 289 900 1 919 900  258 414  
EUTF AFRIKA   2 850 785  2 228 699  416 153  
 
EUTF BEKOU  Bidrag från EU :s budget 54 833 40 333 12 000 
 Bidrag från medlemsstater och andra givare  64 925 35 074 35 074 
 Bidrag från EUF 113 000  44 000 39 000 
EUTF BEKOU   232 758  119 407  86 074 
 
EUTF MADAD  Bidrag från EU :s budget 1 181 260 808 066  200 919  
 Bidrag från medlemsstater och andra givare  118450  110 650 110 650 
EUTF MADAD   1 299 710  918 716  311 569  
 
EUTF COLOMBIA  Bidrag från EU :s budget 72 000 70 000 10 000 
 Bidrag från medlemsstater och andra givare  22 976 9 324 9 324 
EUTF COLOMBIA   94 976 79 324 19 324 
 
32 
 Förkortningar  
 
AVS  Afrika, Västindien, Stillahavsområdet  
DAC  Development Assistance Committee, OECD:s biståndskommitté  
DCI Instrumentet för utvecklingssamarbete  
GD DEVCO  Kommissionens generaldirektorat för internationellt samarbete och 
utveckling  
GD NEAR  Kommissionens generaldirektorat för grannskapspolitik och 
utvidgningsförhandlingar  
EUF  Europeiska utvecklingsfonden  
EIDMR  Europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter  
EFI Externt finansieringsinstrument  
ENI Europeiska grannskapsinstrumentet  
EU Europeiska unionen  
FPI Kommissionens tjänst för utrikespolitiska instrument  
  
IPA Instrumentet för stöd  inför anslutningen  
INSC  Instrumentet för kärnsäkerhetssamarbete  
IcSP  Instrumentet som bidrar till stabilitet och fred  
  
  
OECD  Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling  
PI Partnerskapsinstrumentet