I det europeiska kulturarvet ingår ideal, principer och värden som utgör en gemensam europeisk källa till hågkomst, förståelse, identitet, dialog, samarbete och kreativitet. Sedan den europeiska kulturagendan antogs 2007 har kulturarvet varit en prioriterad fråga i rådets arbetsplaner för kultur under flera perioder – så även i den senaste planen för 2015–2018. För samarbete på europeisk nivå har framför allt öppen samordningsmetod använts. Under 2014 lyftes kulturarvspolitiken fram som ett område som kan bidra med sociala och ekonomiska fördelar i rådets slutsatser om kulturarvet som en strategisk resurs för ett hållbart Europa (21 maj 2014) och i kommissionens meddelande En integrerad kulturarvsstrategi för Europa. Meddelandet fick ett positivt mottagande både av regionkommittén, som stödde det i sitt yttrande av den 16 april 2015, och av Europaparlamentet, som antog en resolution den 8 september 2015.

Ytterligare en viktig diskussion anordnades i april 2015 av Europa Nostras Brysselfilial mellan ett antal personer i ledande positioner från olika medlemsorganisationer. Vid Europa Nostras generalförsamling i juni 2015 diskuterade samtliga medlemmar syftet med ett Europaår för kulturarv och vilka huvudaktiviteterna skulle kunna vara. Generalförsamlingen anordnades i Oslo och EU-kommissionen var representerad där.

Olika intressenter hördes även inom ramen för den öppna arbetsgruppen EYCH 2018, som organiserades av Tysklands kulturarvskommitté och förbundsregeringens ansvariga för kultur och medier. Detta resulterade i ett diskussionsunderlag (Sharing Heritage) som användes när det här förslaget togs fram. Diskussionen involverade medlemmar från reflektionsgruppen om EU:s kulturella arv, bland annat med experter från de nationella förvaltningarna i Belgien, Bulgarien, Frankrike, Grekland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Polen, Schweiz, Spanien, Storbritannien, Sverige och Tyskland. Dessutom kom experter från Estland, Portugal, Slovakien och Österrike samt från ett flertal andra organisationer med observatörsstatus, bland annat det europeiska nätverket för kulturell förvaltning (ENCATC), Europa Nostra och Nemo.

Den 28 oktober 2015 anordnade Italiens och Spaniens ständiga representationer vid EU ett seminarium i Bryssel om vårt gemensamma kulturarv, A European Year for Cultural Heritage: sharing heritage, a common challenge. Där deltog även olika intresseorganisationer, t.ex. Europa Nostra, nationella myndigheter och experter.

Förslaget diskuterades vidare under den ovan nämnda reflektionsgruppens möten i Luxemburg den 23–24 september 2015, i Rom den 30 november–1 december 2015, i Haag den 9 maj 2016 och under det europeiska forumet för ansvariga för kulturarvsfrågor, EHHF, i Bern den 19–20 maj 2016. En ytterligare diskussion hölls den 19 april 2016 i samband med Europeiskt kulturforum 2016.

•Insamling och användning av sakkunnigutlåtanden

Initiativet ska baseras på oberoende analyser och studier, framför allt rapporten Cultural Heritage Counts for Europe. Rapporten är resultatet av ett omfattande tvåårigt projekt finansierat av EU:s kulturprogram för att samla in bevis på kulturarvets värde och dess inverkan på EU:s ekonomi, kultur, samhälle och miljö.

Som underlag kommer man även att använda rapporten om kulturarv från Horisont 2020-expertgruppen, Getting cultural heritage to work for Europe, och den strategiska forskningsagendan som har tagits fram av initiativet för gemensam programplanering, Kulturarv och globala förändringar. Initiativet kommer dessutom att baseras på den sociala plattformen om kulturarv och europeiska identiteter inom Horisont 2020, Culturalbase, som är ett flerårigt samrådsinitiativ för intressenter, och även på ny europeisk forskningsinfrastruktur som t.ex. Dariah-Eric (digital forskningsinfrastruktur för konst och humaniora) och E-RIHS (europeisk forskningsinfrastruktur för kulturarvsstudier).

I projektet Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2007-2013, focusing on the European Regional Development Fund (ERDF) and Cohesion Fund (CF) ingår arbetspaket 9, Avdelningen för kultur och turism, som visar på att investeringar i kultur och turism kan ge ett ekonomiskt uppsving och förbättra den sociala inkluderingen i en region.

Utvärderingen Ex post evaluation of the 7th EU Framework Programme 2007-2013 (FP7), EU:s program för finansiering av forskning 2007–2013, visade att programmet på ett bra sätt har uppmuntrat till spetsforskning och förstärkt den europeiska industrins konkurrenskraft. Detta innebär i sin tur förbättrad tillväxt och mer sysselsättning i EU inom områden som normalt är nationella frågor. Det sjunde ramprogrammet har gett över 180 miljoner euro i stöd till forskning inom olika delar av det europeiska kulturarvet (materiella, immateriella och digitala) under följande teman: miljö, humanistiska och samhällsvetenskapliga områden, digitalt kulturarv, industriell teknik, internationellt samarbete och e-infrastruktur. Dessa befintliga kunskaper bör utnyttjas ännu effektivare.

•Konsekvensbedömning

Det krävs ingen konsekvensbedömning, eftersom målen med det föreslagna initiativet ligger inom ramarna för befintliga unionsprogram. Europaåret för kulturarv kan genomföras med de befintliga budgetanslagen genom att utnyttja program som fastställer prioriteringar för årlig eller flerårig finansiering. Det föreslagna initiativet skulle inte leda till att kommissionen tvingas anta någon typ av lagstiftningsakter. Det skulle inte heller leda till några större sociala, ekonomiska eller miljömässiga konsekvenser utöver det som orsakas av redan befintliga instrument.

4.BUDGETKONSEKVENSER

Ingen ansökan om tilläggsmedel görs för Europaåret. Initiativet i fråga kräver inga ytterligare medel från EU-budgeten. Flexibiliteten för att fastställa prioriteringar på antingen årlig eller flerårig basis inom de relevanta programmen är tillräcklig för att skapa en informationskampanj som i fråga om omfattning är jämförbar med tidigare Europaår.

2016/0259 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT