Tekniska diskussioner har inletts om eventuell användning av inkomstekvivalenta belopp från SMP (programmet för värdepappersmarknaderna) och ANFA (överenskommelsen om finansiella nettotillgångar) för att minska behovet av bruttofinansiering eller för att finansiera andra överenskomna investeringar. Som en uppföljning av det mandat som Eurogruppen gav i december 2019 ( ), meddelade myndigheterna sina inledande synpunkter på användningen av inkomstekvivalenta belopp från SMP (programmet för värdepappersmarknaderna) och ANFA (överenskommelsen om finansiella nettotillgångar) och vilka konsekvenser det har för det strukturella saldot under det förstärkta övervakningsuppdraget. EU-institutionerna samarbetar med myndigheterna på ett teknisk plan i syfte att rapportera tillbaka till Eurogruppen i juni 2020. Det finns ett allmänt samförstånd om att investeringarna ska vara tillväxtfrämjande. Myndigheterna föreslog också att man skulle överväga en finanspolitisk utjämningsmekanism som gör det möjligt att ta hänsyn till det tidigare överträffandet av primära överskottsmål under det följande året samt minska det primära överskottsmålet fram till 2022. Varje förslag som förändrar den överenskommelse som man nått med sina EU-partner i juni 2018 måste diskuteras i Eurogruppen samtidigt och beakta iakttagandet av EU:s finanspolitiska ramverk och ram för hållbar skuldsättning.

På det hela taget har Greklands offentligfinansiella och ekonomiska utsikter förbättrats. Den fortsatta stabila finanspolitiska resultaten och den tillväxtvänliga politiska agendan har inverkat på det ekonomiska klimatet och sentimentsindikatorerna närmar sig nivåerna före krisen. Grekland har lyckats återvända till statsobligationsmarknaderna och har uppnått historiskt låga räntor. Räntespreaden har minskat avsevärt under det senaste året och de förbättrade utsikterna för den grekiska ekonomin har lett till en gradvis uppgradering av Greklands kreditbetyg. Att upprätthålla reformåtaganden kommer att vara nyckeln till att upprätthålla tillväxtutsikterna på medellång och lång sikt.

Med tanke på de allt snabbare migrationsströmmarna har myndigheterna påpekat att den nuvarande justeringen för migration inte fullt ut tar hänsyn till de totala kostnaderna för migrationskrisen ( ). Den överenskomna justeringen för migration gör det möjligt att ta bort upp till 0,2 % av BNP för utgifter som anknyter till migration (exklusive EU-medel) från det primära saldot, men baserat på de aktuella metoderna är de verkliga beloppen som har dragits av från det primära saldot konsekvent klart under denna nivå. Myndigheterna och EU-institutionerna har börjat utvärdera de hinder som står i vägen för att myndigheterna ska kunna beakta de totala kostnaderna vid justeringen och kommer att rapportera om resultaten i nästa rapport.

Myndigheterna har börjat genomföra budgeten för 2020, som bedömdes vara förenlig med det finanspolitiska målet på 3,5 % av BNP i den föregående rapporten, och de förväntar sig att det kommer att uppstå utrymme i de offentliga finanserna under våren, så att ytterligare åtgärder kan finansieras. Regeringen strävar efter att ytterligare minska Enfia-fastighetsskatten samtidigt som dess skattebas utvidgas samt att minska den särskilda solidaritetsavgiften och de sociala avgifterna. Som en följd av detta riskerar den gradvisa minskningen av bolagsskatten till 20 %, som meddelades i juli 2019, att skjutas upp. En bedömning av dessa åtgärder kommer att göras i samband med förberedandet av den finanspolitiska strategin på medellång sikt, vars tidsfrist är i maj 2020, tillsammans med en omprövning av vissa av de mindre finanspolitiska åtgärderna som ingår i budgeten för 2020. Den finanspolitiska strategin på medellång sikt förväntas också återspegla den kommande pensionsreformen, som för närvarande utformas så att den svarar på Högsta förvaltningsrättens avgörande 2019 på ett finanspolitiskt neutralt sätt, och kostnaden för att avverka stocken av åberopade statliga garantier för banklån, vars värde uppgår till 1,1 % av BNP inom fem år.

Utsikterna är fortfarande föremål för både uppåt- och nedåtrisker. Nya statistiska revideringar och indikatorer som gäller företagens och konsumenternas förväntningar tyder på uppåtrisker för 2019 och 2020. Prognosen är fortfarande försiktig vad gäller utrikeshandelns bidrag till tillväxten 2020, även med tanke på den långsamt ökande enhetsarbetskostnaden i Grekland, men ökningarna i Greklands exportmarknadsandelar under 2019 och tidigare kan visa sig vara mer hållbara, speciellt om produktiviteten samtidigt ökar. Nedåtriskerna beror främst på den osäkra geopolitiska situationen och de bestående politiska spänningarna i regionen i stort samt på att planerade offentliga investeringsprojekt genomförs i mindre skala än planerat och hur detta påverkar den inhemska efterfrågan. Prognosen bygger på att landet upprätthåller den reformväg som överenskommits inom ramen för den förstärkta övervakningen. I synnerhet kommer tillhandahållandet av investeringsfinansiering via banksektorn att vara beroende av ett snabbt genomförande av reformer inom den finansiella sektorn, vilka har som mål att stödja bankernas förmedlingskapacitet.

Den ekonomiska återhämtningen fortsatte under 2019 och förväntas stärkas framöver. Den ekonomiska tillväxten förväntas nå 2,2 % år 2019, vilket är klart mer än genomsnittet på 1,2 % inom euroområdet, främst tack vare en stark export. En stark turistsäsong främjade tjänsteexporten men även exporten av varor lyckades motstå den lägre tillväxten i euroområdet. Den ekonomiska tillväxten förväntas öka till 2,4 % år 2020 medan den inhemska efterfrågan ökar, stödd av de positiva förväntningarna och den tillväxtvänliga skatteväxlingen som ingår i budgeten för 2020. Återhämtningen på arbetsmarknaden förväntas fortsätta och arbetslösheten sjunka till 15,2 % år 2020, medan inflationen förväntas förbli dämpad på kort sikt.

·Myndigheterna gör samtidigt framsteg med sina åtaganden med tidsfrist till mitten av 2020, som kommer att bedömas under det andra halvåret. Myndigheterna genomför sina insatser i nära samarbete med institutionerna och genomför åtgärder som går utöver Eurogrupp-åtagandena inom ramen för den bredare reformagendan, till exempel inom god lagstiftning, e-demokrati och utbildning.

·Vad gäller de kontinuerliga åtagandena har genomförandet av den strategiska planen för Hellenic Corporation of Assets and Participations (HCAP) inletts och det har skett framsteg i fråga om flera åtgärder i tillgångsutvecklingsplanen, medan genomförandet av planen om reglering av utestående fordringar och uppbörden av återkraven på hälso- och sjukvårdsutgifter måste påskyndas. Vad gäller åtagandena inom den finansiella sektorn har det skett fortsatta framsteg med de reformer som krävs för att sanera stocken av nödlidande lån. Det finns dock fortfarande ett behov av att på ett betydande sätt prioritera och påskynda vissa viktiga åtgärder. Särskilt arbetet med att få bukt med eftersläpningen i handläggningen av insolvensärenden rörande hushåll går trögt och det har endast gjorts begränsade framsteg när det gäller att ta itu med hindren för genomförandet av e-auktioner.

Att nå målet på 30 % centraliserad upphandling, som är ett särskilt åtagande med tidsfrist i mitten av 2020, kommer att utgöra en utmaning men det planerade inledandet av en decentraliserad upphandling på regional nivå har potential att påskynda processen. Myndigheterna har lagt fram en reviderad strategi för centraliserad upphandling, samtidigt som det nya centrala organet för hälsoupphandlingar omvandlas till en privaträttslig juridisk person. Den nya strategin omfattar en decentraliserad upphandling på regional nivå, vilket bör göra förfarandena administrativt mindre betungande, försnabba anbudsförfarandet och erbjuda fler möjligheter att ansöka. Myndigheterna planerar att använda observationsorganet för priser på ett bättre sätt så att all ineffektiv användning av medel som kan undvikas rättas till så snabbt som möjligt.

Myndigheterna har utarbetat en handlingsplan för att avhjälpa förseningarna vid inrättandet av den gemensamma socialförsäkringsfonden, som utgör ett särskilt åtagande med tidsfrist i mitten av 2020. En ambitiös handlingsplan för digitalisering av den gemensamma socialförsäkringsfonden kommer att börja genomföras under de kommande månaderna, med målet att harmonisera IT-systemen för alla tidigare fonder och en digitalisering av tjänsterna med tidsfrister i slutet av 2020 och mitten av 2021. Myndigheterna har också meddelat beslutet att slå ihop tilläggspensionsfonden med den gemensamma socialförsäkringsfonden för att förbättra effektiviteten.

Myndigheterna håller på att förbereda ändringar i pensionslagstiftningen så att den överensstämmer med Högsta förvaltningsrättens avgörande 2019. Justeringarna kommer att inbegripa snabbare intjänandetakter för över 30 år långa karriärer, ett nytt system för sociala avgifter för egenföretagare och en återgång till nivåerna före 2014 för tilläggspensioner, eftersom nedskärningen av dem ansågs vara grundlagsstridig. Ökningen i intjänandetakterna kommer att ytterligare öka systemets generositet för personer med längre yrkesliv, vilket leder till höga genomsnittliga kompensationsgrader med europeiska mått mätt. Vad gäller sociala avgifter planerar myndigheterna att frikoppla avgifterna som betalas av egenföretagare från deras deklarerade inkomst, samtidigt som minimibeloppet som betalas ut höjs. Den beräknade effekten av de nya åtgärderna ligger under 0,5 % av BNP och myndigheterna planerar att finansiera åtgärderna genom att omfördela (en del av) medlen från den 13:e månadspensionen som återinfördes 2019. Den återstående delen av den budget som tidigare anslogs till den 13:e månadspensionen kommer att användas för att täcka kostnaderna för hälso- och sjukvårdspolitik samt social välfärd, där den till exempel kan stödja en ökning av den garanterade minimiinkomsten inom systemet för social solidaritetsinkomst eller ett införande av en permanent förmån för utsatta husägare med bolån.

Myndigheterna gör framsteg med ett antal nyckelprojekt som stärker den oberoende myndighetens kapacitet och håller på att utarbeta en mer ambitiös plan för att bekämpa smuggling. Arbete pågår med ett IT-system för ett integrerat uppbördssystem (ett särskilt åtagande med tidsfrist till mitten av 2021) och ett ”modellskattekontor”, medan planerna för att införa elektronisk fakturering under 2020 framskrider. Myndigheterna planerar också att stärka centret för operativ samordning, som inrättades som ett programåtagande med uppdraget att bekämpa smuggling och samordna de berörda tjänsterna. Centrumets resurser har på senare tid minskat i och med att kontrakten för utsänd personal inte har förnyats, men primärlagstiftning för att ta itu med denna fråga väntas bli antagen inom kort. Myndigheterna planerar att höja på nivån av medlemmarna i styrkommittén för centrumet, så att kommittén består av biträdande ministrar och chefen för myndigheten, vilket skulle leda till en effektivare samordning. Centrumet kommer att operativt förbli integrerat i den oberoende myndighetens organisation och dess totala resurser kommer att öka.

Antalet anställda vid den oberoende myndigheten för offentliga inkomster ökade under 2019 men var lägre än målet för utgången av 2019 (ett särskilt åtagande med tidsfrist till slutet av 2019, som har ersatts av likvärdiga åtgärder). Antalet anställda ökade till 11 902 under 2019, vilket utgör en ökning på 264 jämfört med början av året. På grund av eftersläpningen från tidigare förseningar förblev dock den faktiska personalstyrkan lägre än det ursprungliga målet på 12 500. Förlängningen av mandatet för chefen för den oberoende myndigheten skapar kontinuitet och underlättar dess omvandling till en effektiv och ändamålsenlig skatteförvaltning i enlighet med bästa praxis.

Viktiga framsteg har gjorts när det gäller att bredda skattebasen för Enfia-fastighetsskatten för år 2020, som ökar andelen av befolkningen som omfattas av det zonbaserade systemet från 85 % till 98 %. En ny landsomfattande omvärdering förväntas avslutas under våren 2020, i syfte att anpassa fastighetsskattevärdena till marknadspriserna i mitten av 2020, vilket är ett särskilt åtagande. Budgeten för år 2020 innebär en skattemässigt nästan neutral fastighetsskatt enligt de nya värdena, med en liten ökning på endast 140 miljoner euro i Enfia-intäkter jämfört med 2019. Breddandet av basen kan ge utrymme för en omstrukturering av fastighetsskattesatserna och -trösklarna.

Myndigheterna förband sig att slå vakt om konkurrenskraften vid den årliga uppdateringen av minimilönen, dock med beaktande av kravet i grekisk lagstiftning om att bevara även köpkraften. En efterhandsbedömning av den senaste höjningen av minimilönen och avskaffandet av lönen under minimilönen för ungdomar, vilket ägde rum i februari 2019, pågår med bistånd från Europeiska kommissionens tekniska stödprojekt som genomförs av Världsbanken. Efter denna efterhandsbedömning, samråd med arbetsmarknadens parter och rekommendationer från en oberoende expertkommitté, förväntas regeringen fastställa minimilönens nya nivå i juni 2020. I enlighet med den rättsliga ramen bör detta baseras på en analys av grundläggande ekonomiska faktorer och en verklig dialog med arbetsmarknadens parter.

Greklands finansiella stabilitetsfond fortsatte att utöva sina aktieägarrättigheter i de fyra systemviktiga bankerna. Under den senaste rapporteringsperioden fokuserade fonden på att förbättra bankernas styrning, bedöma deras affärsmodeller och göra framsteg i genomförandet av dess exitstrategi. Diskussionerna mellan fonden och finansministeriet om myndigheternas eventuella inblandning i det slutgiltiga avvecklingsskedet och det juridiska skyddet för fondens styrande organ och personal har ännu inte slutförts. Att bevara fondens oberoende förblir en hörnsten i processen för att återställa ett sunt bankväsende.

·Hantering av eftersläpande ärenden rörande statliga garantier: Myndigheterna har ökat sina insatser och förbundit sig att påskynda genomförandet av handlingsplanen för att hantera eftersläpande ärenden rörande statliga garantier, vilka förblir avsevärda. Den uppdaterade handlingsplanen förutser hantering av alla garantier för företagslån senast i slutet av 2022 och lån för enskilda personer senast i slutet av 2023. Utbetalning av ersättningar förväntas äga rum omedelbart efter det att undersökningen av varje ansökan har slutförts, med undantag av i) ansökningar som är föremål för tvister och som inte kan utbetalas innan domstolsförfaranden har avslutats och ii) ärenden där ytterligare handlingar måste inlämnas av kreditgivarna. I sådana ärenden förväntas ersättning verkställas inom ytterligare ett år efter det att ansökan har behandlats, och att ha avslutats fullt ut senast i slutet av 2025. Budgetkostnaden för den planerade klareringsbanan väntas införlivas i uppdateringen av den medelfristiga budgetstrategin 2020. Att säkerställa betydande betalningar redan under 2020, med tydliga resultat i mitten av året, och utforska ytterligare vägar att hantera garantier utställda för 2024 redan under 2023, skulle öka handlingsplanens effektivitet och sända de rätta signalerna vad gäller framtida betalningar från staten till det finansiella systemet.

Ett framgångsrikt och snabbt genomförande av Herkulessystemet för skydd av tillgångar skulle kunna påskynda minskningen av nödlidande lån i de fyra systemviktiga bankerna. Systemet kommer att vara i kraft under en 18-månadersperiod med ett planerat anslag på högst 12 miljarder euro i statliga garantier. Alla fyra systemviktiga banker har uttryckt intresse för att delta i systemet och är nu i färd med att uppdatera sina strategier för att minska nödlidande lån i enlighet med detta. Fokus ligger nu på ett framgångsrikt genomförande av systemet utan dröjsmål.

Efter avskaffandet av kapitalkontroller i september 2019 stärktes banksektorn fortsatt, men risker och utmaningar relaterade till den tidigare utvecklingen förblir betydande. Inhemsk inlåning fortsatte att öka, vilket ytterligare stärkte de grekiska bankernas likviditet. Bankernas lönsamhet uppvisar tecken på återhämtning, men förblir låg. Bankerna följer kapitalkraven, men kapitalstrukturen är till stor del avhängig statliga tillgångar, särskilt på grund av en hög andel uppskjutna skattekrediter. Nettoutlåningen till icke-finansiella företag förbättrades ytterligare under 2019, medan utvecklingen av lån till hushåll förblev negativ mot bakgrund av ytterligare sjunkande räntor.

Reformen av ramverket för förmåner till personer med funktionsnedsättning, vilket utgör ett särskilt åtagande med tidsfrist i mitten av 2019, framskrider men med betydande förseningar som ligger utanför myndigheternas kontroll. Den nya metoden borde ha utarbetats på grundval av utvärderingen av ett pilotprojekt, vars slutliga version inte ännu har avslutats. Myndigheterna har enats om att lägga fram en ny reviderad tidsplan för dess nationella utbyggnad senast i april 2020 och planen kommer att ta hänsyn till de frågor som tas upp i utkastet till utvärderingsrapport. Myndigheterna har meddelat sin avsikt att se över samtliga förmåner och tjänster för funktionshindrade, i syfte att öka tillhandahållandet av förmåner och tjänster in natura.

Verksamheten i Hellenic Corporation of Assets and Participations fortsätter på de nyckelområden som omfattas av Eurogruppens åtaganden. Sedan offentliggörandet av den fjärde rapporten om förstärkt övervakning i november 2019 har framsteg gjorts för att förbättra styrningen i statligt ägda företag (inbegripet översyn av styrelser och ersättningspolicy). HCAP ökar dessutom sitt fokus på operativa förbättringar i statligt ägda företag. En viktig uppgift i detta sammanhang blir att effektivt hantera betydande operativa och ekonomiska frågor i det grekiska postväsendet och samarbeta med myndigheterna i finansieringen av omstruktureringsplanen i enlighet med EU-ramen för statligt stöd. Myndigheterna har uppvisat starkt engagemang och stöd för HCAP:s viktiga arbete. Samordningsmekanismen mellan myndigheterna och HCAP har nu lanserats för samtliga företag, uppdragen för åtta företag har slutförts och lämnats till regeringens utskott och arbetet pågår för att uppdatera vägledning för ministerierna. HCAP fortsätter genomförandet av sin strategiska plan (ett kontinuerligt åtagande) och övervakar de huvudsakliga resultatindikatorer som det har fastställt för sina dotterföretag. En viktig återstående utmaning gäller att fullt ut utnyttja fastighetsportföljen i företaget som förvaltar offentliga tillgångar, medan granskningen inför överföringen av ytterligare fastighetstillgångar bör ha slutförts inom kort. Överföringen av Olympic Athletic Centre, OAKA (särskilt åtagande med tidsfrist till slutet av 2018) kommer att bli försenad på grund av praktiska komplikationer som är oundvikliga beroende på tillgångens status.

HELLENIC CORPORATION OF ASSETS AND PARTICIPATIONS (HCAP)

Genomförandet av målmodellen för elmarknaden, ett särskilt åtagande vars tidsfrist flyttats till mitten av 2020, fortgår i stort sett som planerat. Sedan den senaste rapporten har Grekland gjort framsteg, bland annat genom godkännande av regelboken för clearing via spotmarknaderna. Nästan alla återstående tekniska regler har lämnats till tillsynsmyndigheten för godkännande. Ytterligare insatser har gjorts för att säkerställa att den lokala marknaden sammankopplas med marknaderna i Bulgarien och Italien utan onödigt dröjsmål efter det att spotmarknaden öppnats.

Framsteg för att slutföra Greklands åtaganden för energimarknaden fortsatte med det första inlämnandet av reviderade förslag för att avhjälpa antitrustsituationer till dess att brunkol fasats ut, parallellt med utarbetandet av en övergripande strategi för energi och klimat. Detta ingår i hanteringen av befintliga konkurrensärenden vad gäller det offentliga energibolagets privilegierade tillgång till brunkolsbaserad elproduktion och efterlevnad av kommissionens beslut och domstolens domar. Behandlingen av de långvariga störningarna på grossistmarknaden (inbegripet åtgärder i antitruståtagandena, som nu kommer att omfatta det särskilda åtagandet med tidsfrist till slutet av 2019) kommer att öka konkurrensen på den grekiska elmarknaden, och lägga grunden för ytterligare investeringar och hjälpa Grekland att reformera sin energisektor. I detta sammanhang är det relevant att notera att Grekland antog sin nationella energi- och klimatplan i december 2019 i enlighet med förordning (EU) 2018/1999 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder, före vissa andra medlemsstater. Planen beskriver Greklands energistrategi för 2030, på grundval av tidig avveckling av brunkolsanläggningar, och anger ambitioner för att öka andelen förnybar energi, energieffektivitet och en minskning av koldioxidutsläpp. För att hantera omställningens sociala utmaningar uppmuntras nära samarbete med kommissionen, inbegripet enligt investeringsplanen och mekanismen för en rättvis omställning i den gröna given.

Trots vissa förseningar som orsakas av faktorer utanför myndigheternas kontroll fortgår arbetet med investeringslicensiering planenligt och myndigheterna har förbundit sig att slutföra reformen inom den fastställda tidsfristen. Myndigheterna har stärkt den administrativa kapaciteten hos den behöriga avdelning som samordnar reformen och säkrat ytterligare tekniskt stöd från Europeiska kommissionen för det återstående arbetet. Undertecknandet av avtalet om upphandling av IT-systemet, som är det första steget mot full utbyggnad av IT-systemet (ett särskilt åtagande från slutet av 2019) har försenats av en komplikation i anbudsförfarandet vilken ligger utanför myndigheternas kontroll. Arbetet med att genomföra ramlagen om inspektioner (ett särskilt åtagande från mitten av 2020) går framåt, med undantag av några förseningar. Myndigheterna står fast vid att upprätthålla tidsfristen för det särskilda åtagandet i mitten av 2020 för at förenkla tillståndsförfaranden i kvarvarande ekonomiska sektorer, trots vissa förseningar.

Myndigheterna har gjort vissa framsteg med att inrätta ett öppet urvalsförfarande för högre chefsbefattningar i offentliga organ , som förväntas vara operativt i maj 2020. Genomförandet av ett öppet urvalsförfarande som en standardram för dessa juridiska personer kommer att vara ett instrument för att stärka deras professionella förvaltning och skicka ett tydligt meddelande om vidare avpolitisering av den offentliga förvaltningen. I det fall som vissa enheter inte görs till föremål för standardramen med hänsyn till specifika offentligpolitiska uppgifter, skulle det vara motiverat att begränsa undantagen till ett minimum, på grundval av tydliga kriterier, och att säkerställa att ramen omfattar effektiv förvaltning av dessa enheter.

Myndigheterna har gjort fortsatta framsteg med att utveckla en strategi för personalförvaltning, medan flertalet digitala organisationsscheman och arbetsbeskrivningar, ett särskilt åtagande med tidsfrist till slutet av 2019, har slutförts. Vissa stora enheter (inbegripet socialförsäkringsfonden (EFKA) och sysselsättningsfonden (OAED)) ska dock fortfarande helt integreras i utförandet, vilket utgör en prioritering för myndigheterna i syfte att slutföra utbyggnaden senast i slutet av april 2020. Systemet för rörlighet och resultatbedömning har nu slutgiltigt inrättats i hela den offentliga förvaltningen, och anpassningar för att ytterligare öka dess effektivitet planeras. I oktober 2019 inrättade myndigheterna en ram för att göra det möjligt för offentliga organ att sammankoppla varje anställd till en specifik arbetsbeskrivning, och därmed skapa en länk med den gemensamma utbetalningsmyndigheten. Myndigheterna förväntas kontrollera att detta ramverk efterlevs senast i april 2020.

Myndigheterna planerar att förbättra urvalssystemet för personal och fastställa en enhetlig metod för att effektivisera arbetsvärderingssystemet. En kommitté har inrättats för att se över tillämpningsföreskrifterna för högsta rådet för rekrytering av civil personal (Asep) i syfte att förenkla och påskynda rekryteringsförfarandet. I detta sammanhang är det viktigt att den planerade omorganisationen av högsta rådet också stärker dess kapacitet att effektivt utföra de nya uppgifter som anförtrotts det, bland annat att övervaka urvalet av chefspersoner i den offentliga förvaltningen.

Myndigheterna har bekräftat sin avsikt att anta en ny kodifieringslag för arbetsrätten samt lagen om arbetsrättsliga bestämmelser senast i mitten av 2020, i enlighet med det särskilda åtagandet. Myndigheterna engagerar sig starkt för initiativet, eftersom kodifieringsförfarandet ses som en möjlighet att genomföra en grundlig översyn av det befintliga rättsliga ramverket. Ett antal rättsliga bestämmelser i den exekutiva statsrätten (Executive State Law) kommer att vara till hjälp i detta avseende, inbegripet återinrättandet av den centrala kodifieringskommittén, som dock kräver tillräckliga resurser med tanke på uppdragets komplexitet.

De nya bestämmelserna i den statsrättsliga lagen om god lagstiftning trädde i kraft i januari 2020 och förväntas förbättra lagarnas kvalitet och avsevärt minska antalet ovidkommande och ändringar i sista minuten. Den nya ramen omfattar övergripande konsekvensbedömningar, vanliga offentliga samråd och skärpt kvalitetskontroll, samtidigt som relevant fortbildning av utvald personal kommer att tillhandahållas. Initiativet har potential att avsevärt förbättra lagstiftningens tydlighet och enhetlighet, med positiva effekter på investeringsklimatet, och ett grundligt genomförande kommer att vara av avgörande betydelse. Lagen omfattar även bestämmelser om delegering av befogenheten att underteckna till icke-politisk nivå som trädde i kraft i februari 2020. När lagen uppnått verkställighet uppskattas att omkring 80 % av alla beslut som fattas i varje ministerium hädanefter kommer att kontrasigneras på generaldirektörs nivå.

Rekrytering av fast anställd personal fortsätter i enlighet med personalplanen, samtidigt som den ökande trenden i tillfällig personal har avtagit och nivån förväntas minska ytterligare under 2020. Enligt preliminära uppgifter var antalet fast anställda som rekryterades under 2019 klart lägre än antalet avgångar, huvudsakligen beroende på pensioneringar. Antalet tillfälligt anställda förväntas minska under 2020, efter den planerade omvandlingen av tillfälliga till fasta tjänster för lärare och hemassistenter i enlighet med rekryteringsplanen. På operativ nivå planerar myndigheterna steg för att stärka övervaknings- och styrningskapacitet vad gäller tillfällig personal.

Medan nya lönebestämmelser reser farhågor om den enhetliga löneskalans integritet, har framsteg gjorts för att stärka den centrala kontrollen över löneskalan och rekryteringsförfaranden. Ett antal rättsliga ändringar har infört ytterligare undantag i den enhetliga löneskalan, särskilt vad gäller bidrag. För att se till att integriteten i den enhetliga löneskalan inte äventyras, beslutade myndigheterna som ett första steg att inrätta en interministeriell kommitté med uppdrag att säkerställa övergripande enhetlighet och stärka kontrollen, medan ytterligare åtgärder övervägs för att begränsa riskerna. På den positiva sidan har en ny primärlagstiftning gjort det möjligt att omorganisera den gemensamma utbetalningsmyndigheten och genomföra ett IT-projekt efter lång försening, vilket syftar till att inrätta ett integrerat och fullt digitaliserat lönesystem för alla anställda i den allmänna förvaltningen. Myndigheterna överväger för närvarande hur den sista fasen i denna reform ska genomföras, vilket skulle innebära att den gemensamma utbetalningsmyndigheten får i uppdrag att även utföra clearing av samtliga löner.

RÄTTSVÄSENDET

Den stegvisa övergången till obligatorisk elektronisk bokföring och behandling av rättsliga dokument gör framsteg, med början i de förvaltningsrättsliga instanserna, vilket är ett särskilt åtagande med tidsfrist till slutet av 2019. Med tanke på projektets komplexitet hade man tidigare enats om att en full utbyggnad i samtliga domstolar i slutet av 2019 inte var tekniskt möjlig, och att åtagandena skulle bedömas på grundval av framstegen i den andra fasen i det integrerade rättsliga ärendehanteringssystemet, och att den fullständiga utbyggnaden skulle avslutas inom 36 månader från det att det relevanta avtalet trädde i kraft.

Myndigheterna gör framsteg, med viss försening, med anbudsförfarandet för den andra fasen i det integrerade rättsliga ärendehanteringssystemet, ett särskilt åtagande med tidsfrist i mitten av 2020. Efter vissa förseningar beroende på ändringar i den inre styrningen åtog sig myndigheterna att offentliggöra anbudet inom kort. Med tanke på tidigare ackumulerade förseningar är ett fullständigt genomförande av det integrerade rättsliga ärendehanteringssystemet inte tekniskt möjligt inom den ursprungliga tidsfristen i mitten av 2020. Det är därför befogat att bedöma åtagandet på grundval av slutsatsen i det relevanta anbudsförfarandet, dvs. i slutet av 2020, och på en genomförandeplan på 36 månader för att slutföra projektet, vilket också anges i utkastet till upphandlingsdokument.

Efter antagandet av ett antal rättsliga ändringar och efter det att dess ikraftträdande uppskjutits två gånger, håller den obligatoriska medlingsramen på att fasas in. Den lagstiftning som antogs i november 2019 införde en reformerad medlingsram som omdefinierade de kategorier av tvister som är föremål för obligatorisk medling, minimikostnaden för medling och ett antal förfarandemässiga och tekniska aspekter. Genomförandet av den första omgången av obligatorisk medling inleddes den 15 januari 2020 och omfattade vissa kategorier av tvister inom familjerätten. Den andra fasen följer i mars 2020 och utvidgar den till ordinarie förfaranden i första instans.

Den nyligen skapade nationella myndigheten för transparens byggs upp gradvis, medan genomförandet av den nationella handlingsplanen för att bekämpa korruption pågår. Myndigheten planeras vara fullt operativ i november 2020. Genomförandet av handlingsplanen går överlag planenligt, även om vissa avgörande beslut fortfarande ska antas. Lagstiftningsramen för byråerna för återvinning av tillgångar och förvaltning av tillgångar är fortfarande i utarbetandefasen, vilket medför ytterligare förseningar innan detta avgörande instrument för bekämpning av korruption kan inrättas. En nära övervakning av ramverkets genomförande, inbegripet vad gäller finansiering av politiska partier, bekämpning av ekonomiska brott och intern redovisning kommer att vara av kritisk betydelse.

Ändringen av den lag som inför ändringar av strafflagen och straffprocessordningen är välkommen, även om vissa problem kvarstår. I juni 2019 hade brottsrubriceringen för aktiv korruption ändrats från grovt brott till ringa brott. Även om denna ändring upphävdes i november 2019 kommer den att påverka ett antal pågående rättsfall (se landsrapporten 2020 för närmare uppgifter). Myndigheterna har inrättat en kommitté i syfte att genomföra återstående rekommendationer från Gruppen av stater mot korruption vad gäller straffrätten senast i slutet av 2020. Den nationella myndigheten för transparens kommer att ges observatörsstatus i kommittén.