Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om upprättande av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) {SEK(2004) 980}

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

1. Inledning

För att driva en god politik krävs högkvalitativ information och delaktighet från en välinformerad allmänhet. Politikerna har insett att de frågor som påverkar livskvaliteten i dag blir alltmer sammanvävda och komplexa, och detta påverkar utformningen av ny politik. Exempelvis betonas i sjätte miljöhandlingsprogrammet [1] att miljöpolitiken måste grundas på god kunskap och delaktighet, och denna nya inriktning innebär ett nytt sätt att fatta miljöpolitiska beslut inom EU.

[1] EUT L 242, 10.9.2002, s. 1.

Därför behövs nya metoder för övervakning och rapportering liksom för administration och framtagande av data inom den offentliga förvaltningens olika nivåer. Det behövs politiska åtgärder för att minska dubbelarbete vid datainsamling och för att stödja och främja harmonisering, bred spridning och användning av data. Sådana politiska åtgärder skulle leda till ökad effektivitet, och vinsterna kan återinvesteras för att ge informationen ökad tillgänglighet och kvalitet. Informationens ökade tillgänglighet kommer i sin tur att stimulera nyskapandet bland dem som tillhandahåller information i den kommersiella sektorn.

Geografisk information kan spela en särskild roll i dessa nya metoder eftersom den innebär att information från flera olika områden kan integreras för en mängd olika användningar. En sammanhängande och allmänt tillgänglig geografisk beskrivning av gemenskapens territorium skulle ge den nödvändiga ramen för att samordna framtagande och övervakning av information i gemenskapen. Geografisk information kan också användas för att framställa kartor, vilket är ett bra sätt att kommunicera med allmänheten. Den geografiska informationens tekniska och socioekonomiska egenskaper innebär olyckligtvis att problemen med samordning, informationsbrister, obestämd kvalitet och hinder för tillgång till och utnyttjande av information blir särskilt överhängande.

Kommissionen har därför beslutat att förelägga Europaparlamentet och Europeiska unionens råd detta förslag om att göra kompatibel geografisk information lätt tillgänglig för att stödja både nationell politik och gemenskapspolitik och ge allmänheten tillgång till denna information. Förslaget har tagits fram i samarbete mellan flera av kommissionens enheter, däribland GD Miljö, Eurostat och Gemensamma forskningscentret. Dessa enheter kommer även i fortsättningen att ha en viktig roll i antagandet och genomförandet av detta direktiv.

2. Översikt över förslaget

Genom det föreslagna direktivet skapas en rättslig ram för upprättande och drift av en infrastruktur för geografisk information i Europa som kan användas för att utforma, genomföra, övervaka och utvärdera gemenskapspolitik på alla nivåer och för att ge information till allmänheten.

Ett viktigt mål för Inspire är att göra fler och bättre geografiska data tillgängliga för utformning av gemenskapspolitik och för genomförande av gemenskapens politik i medlemsstaterna på alla nivåer. Inspire är inriktat på miljöpolitik men kan också användas inom eller utvidgas till andra sektorer såsom jordbruk, transport och energi.

Förslaget är särskilt inriktat på information som behövs för att övervaka och förbättra tillståndet i miljön, inbegripet luft, vatten, mark och naturlandskapet. En stor del av denna information behöver stödjas av geografiska data som kan användas för flera syften. I en infrastruktur för geografisk information behöver inte samma grad av harmonisering gälla för alla typer av geografiska data, och de kan inte heller föras in i infrastrukturen i samma takt. Till direktivet hör därför tre skilda bilagor där det anges vilka behov av geografiska data som finns på olika miljöområden. Olika måldatum för genomförandet av Inspires krav har fastställts och olika grader av harmonisering gäller beroende på om geografiska data är avsedda att användas för att georeferera andra geografiska data, om harmoniserade geografiska data behövs inom ramen för annan politik som direkt eller indirekt rör miljön samt beroende på i vilken utsträckning harmonisering redan är på gång inom gemenskapen. Det bör noteras att de typer av geografiska data som anges i bilagorna endast avgränsar tillämpningsområdet för direktivet och de åtgärder som avses. De avgör inte hur den geografiska informationen skall organiseras eller harmoniseras.

Inspire kommer inte att inleda något omfattande program för datainsamling i medlemsstaterna. Inspire är utformat för att de data som redan finns skall kunna utnyttjas på bästa möjliga sätt, genom krav på dokumentation av befintliga geografiska data, införande av tjänster som gör geografiska data mer tillgängliga och kompatibla samt genom att ta bort hindren för användning av geografiska data. Inspire kommer att jämna vägen för en successiv harmonisering av geografiska data i medlemsstaterna.

De som i första hand kan dra nytta av detta förslag är därför de som arbetar med utformning, genomförande, övervakning och utvärdering av politik - på EU-nivå och på nationell och lokal nivå. Det gäller offentliga instanser, lagstiftare samt medborgare och deras organisationer. Andra användargrupper som kan förväntas ha nytta av förslaget är bland annat den privata sektorn, universitet, forskare och media. Förslaget kommer att stödja utformningen och genomförandet av många olika delar av miljöpolitiken och annan politik.

3. Behovet av gemenskapsåtgärder

I Europa finns detaljerad geografisk information som kan användas som underlag på flera olika områden. Kartbaserad information används inom många verksamheter för rapportering, analys, utvärdering och prognoser. Dessutom har framväxten av Internet möjliggjort en bred och billig distribution av denna typ av information, och detta kan bidra till att ge allmänheten en större kunskap och medvetenhet om olika problemområden.

Trots dessa många initiativ är det fortfarande svårt att skapa en bred tillgång till och användning av geografisk information i Europa. De största problemen rör dataluckor, brist på information, inkompatibla geografiska dataset och tjänster på grund av skilda standarder samt hinder för delning och återutnyttjande av geografiska data.

Lyckligtvis finns en växande medvetenhet både i medlemsstaterna och inom EU om att georefererad information av hög kvalitet behövs för att förstå de komplexa sambanden mellan de alltmer omfattande verksamheterna inom EU och för att begränsa deras negativa effekter. Det tas också många regionala och nationella initiativ. Dessutom kommer nya verktyg som satellitnavigationssystemet Galileo [2] att ge en ökad precision och tillförlitlighet vid framtagande av geografisk information. Trots dessa omständigheter är åtgärder på gemenskapsnivå nödvändiga av följande skäl:

[2] KOM(2004) 112 slutlig.

* Endast ett fåtal medlemsstater har skapat en ram för operativa, organisatoriska och juridiska frågor som rör upprättandet av en nationell infrastruktur för geografisk information [3]. I de fall åtgärder har vidtagits har de ofta varit begränsade till vissa regioner eller sektorer.

[3] SDI in Europe, State of Play Spring 2003.

* I de flesta medlemsstater där en ram har antagits har inte alla problem tagits upp eller också är initiativen inte förenliga.

* Utan en harmoniserad ram på gemenskapsnivå kommer utformning, genomförande, övervakning och utvärdering av nationell politik och gemenskapspolitik som direkt eller indirekt rör miljön att försvåras av de hinder som finns för att utnyttja geografiska data som sträcker sig över gränserna. Sådana data behövs på områden som behandlar problem med en gränsöverskridande geografisk dimension.

4. Överensstämmelse med annan politik

Flera andra gemenskapsinstrument som är avsedda att göra information från den offentliga sektorn mer lättillgänglig har redan antagits eller är under utarbetande. De viktigaste är direktivet om allmänhetens tillgång till miljöinformation [4], direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn [5] och GMES [6] och Galileo.

[4] EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

[5] EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

[6] KOM(2004) 65 slutlig.

Det krävs emellertid ytterligare åtgärder för att politiskt relevanta geografiska data från olika sektorer och på olika nivåer skall kunna sammansmältas och anpassas så att den geografiska informationens alla möjligheter kan utnyttjas. Inspire-förslaget kompletterar därför dessa instrument och kommer att underlätta deras genomförande.

Dessutom måste hänsyn tas till befintliga bestämmelser om dataskydd och upphovsrätt.

5. Utvidgad konsekvensbedömning

I juni 2002 införde kommissionen ett nytt integrerat förfarande för konsekvensbedömning för att öka kvaliteten och samstämmigheten i policyutvecklingen [7]. Inspire är ett av de förslag i arbetsprogrammet för 2003 där kommissionen beslutade att göra en utvidgad konsekvensbedömning [8]. En utvidgad konsekvensbedömning genomfördes därför för Inspire, i vilken sex politiska alternativ beaktades [9].

[7] KOM(2002) 276.

[8] KOM(2002) 590.

[9] Kommissionens arbetsdokument "den utvidgade konsekvensbedömningen av Inspire"

De nödvändiga investeringarna för det förespråkade alternativet - En specifik ram med stöd av ett EU-ramdirektiv - kommer i stor utsträckning att belasta den offentliga sektorn och beräknas uppgå till i genomsnitt 3,6-5,4 miljoner euro per år per medlemsstat (EU-25). Detta skulle motsvara endast en procent av de totala utgifterna för geografisk information.

Fördelarna skulle bl.a. omfatta miljövinster, mer omfattande samhällsvinster och vinster inom den privata sektorn. Endast miljövinsterna har kvantifierats. Den genomsnittliga årliga vinsten per medlemsstat (EU-25) uppgår till 27-42 miljoner euro. Dessa komponenter utgör bara en del av hela bilden, och slutsatsen blir därför att vinsterna överstiger investeringsbehoven med ett betydande belopp.

6. Samråd med intressenter om Inspire

6.1. Internet-samråd

Internetsamrådets syfte var att informera intressenterna om Inspire-initiativet och få in deras kommentarer och synpunkter på de olika huvudpunkter som måste ingå i förslaget till ramdirektiv om Inspire. Internetsamrådet ägde rum den 29 mars-6 juni 2003.

Totalt 185 organisationer och enskilda personer från EU:s medlemsstater och de anslutande länderna lämnade svar på Internetsamrådet. Deras svar utgör feedback från mer än 1000 organisationer.

Resultatet av Internetsamrådet visade en hög grad av samsyn mellan intressenterna när det gäller bedömningen av hindren och deras konsekvenser och ett starkt stöd från intressenterna för det föreslagna Inspire-initiativet. Över 90 % av de svarande gav positiva svar på många av frågorna om förekomsten av hinder och om behovet av åtgärder inom ramen för Inspire. En utförlig analys av resultaten från Internetsamrådet finns på webbplatsen http://inspire.jrc.it/.

6.2. Offentlig hearing

Den offentliga utfrågningen ägde rum i Rom den 10 juli 2003. Målet med den offentliga utfrågningen var att informera parter med intresse för Inspire om resultaten av Internetsamrådet och att få synpunkter på utkastet till den utvidgade konsekvensbedömningen av Inspire. Rapporten om utfrågningen finns på webbplatsen ().

7. Förslagets rättsliga aspekter

7.1 Rättslig grund

Artikel 175.1 i EG-fördraget är den lämpliga rättsliga grunden eftersom de geografiska data som ingår i tillämpningsområdet behövs för att stödja utformning, genomförande, övervakning och utvärdering av miljöpolitik som syftar till en hög miljöskyddsnivå. Enligt artikel 174 krävs att gemenskapen skall beakta tillgängliga vetenskapliga och tekniska data. Inspire bidrar till att uppfylla detta krav genom att hjälpa gemenskapen att få tillgång till och utnyttja tillgängliga geografiska data.

Vissa av dessa geografiska data behövs också i samband med annan nationell politik och gemenskapspolitik, exempelvis jordbruks-, transport- och regionalpolitik. Valet av rättslig grund stämmer överens med behovet att integrera miljöhänsyn i den övriga politiken för att främja en hållbar utveckling.

7.2 Subsidiaritet och proportionalitet

Subsidiaritetsprincipens syfte är att besluten skall fattas så nära medborgarna som möjligt och att det vid varje tillfälle skall kontrolleras om det är motiverat att vidta åtgärder på EU-nivå eller om det finns andra möjligheter på nationell, regional eller lokal nivå.

Processer i miljön, såsom arters flyttning, vindrörelser och vattenflöden, sker oberoende av nationsgränserna. Miljöpåverkan och miljöbelastningar (översvämningar, förorening av vatten och luft osv.) är också ofta gränsöverskridande. För miljöpolitiken behövs det därför särskilda förvaltningsenheter som täcker flera olika medlemsstaters territorier. Som exempel kan nämnas de avrinningsdistrikt som inrättats i enlighet med ramdirektivet för vatten [10]. För att miljöpolitiken skall kunna genomföras och övervakas på ett effektivt sätt behövs det kompatibel gränsöverskridande geografisk information som är lätt att få tillgång till och utnyttja av alla berörda parter. Det föreslagna direktivet kommer att innebära en konsekvent dokumentation av geografiska data och datakvalitet i EU, mer enhetlig geografisk information som omfattar hela EU, integrerade tjänster i EU för att finna och få tillgång till informationen samt gemensamma bestämmelser för tillgång till, utbyte och utnyttjande av informationen. Utan detta direktiv skulle medlemsstaterna ha stora svårigheter att göra sina system kompatibla, tillgängliga och användbara över gränserna. Detta skulle leda till mer dubbelarbete och ineffektiv datainsamling, och det skulle försvåra utformning, genomförande, övervakning och utvärdering av nationell politik och gemenskapspolitik som direkt eller indirekt rör miljön.

[10] EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

Det föreslagna direktivet går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen. Det är utformat för att bygga vidare på de olika informationssystem som redan finns i medlemsstaterna, och det ger en övergripande ram så att dessa kan fungera tillsammans och bli en del av infrastrukturen för geografisk information i EU. Inspire kommer också att bygga på befintliga organisationer som redan arbetar med användning och framtagande av geografiska data och, när det gäller organisation, endast tillhandahålla de övergripande samordningsinstrument som behövs för att infrastrukturen skall fungera på EU-nivå. När det gäller harmonisering kommer Inspire att omfatta endast de aspekter som krävs för att skapa enhetlighet mellan olika nivåer och typer av geografiska data och göra dem tillgängliga som underlag för gemenskapspolitik. Exempelvis innebär Inspire inget krav på medlemsstaterna att ändra format på sitt innehav av geografiska data. I stället kan de tillhandahålla gränssnitt som omvandlar heterogena data till en enhetlig modell.

Detta förslag är utformat som ett ramdirektiv för att ge medlemsstaterna tillräckligt svängrum att utforma de åtgärder som krävs för att nå de föreskrivna målen så att de anpassas till deras speciella förhållanden. Genomförandebestämmelser av teknisk och mer föreskrivande karaktär kommer att antas genom kommittéförfarandet. Sådana bestämmelser är nödvändiga för att skapa det sammanhang som krävs i infrastrukturen för geografisk information i Europa för att den skall kunna stödja gemenskapens politik. Kommittéförfarandet ger också tillräcklig flexibilitet att anpassa infrastrukturen för geografisk information i Europa till tekniska framsteg och till nya politiska prioriteringar.

Förslaget tar endast upp de aspekter som behöver regleras på EU-nivå för att EG-fördragets mål skall uppnås. Merparten av bestämmelserna innebär att medlemsstaterna kan fortsätta driva sina nuvarande system utan att ändra organisation och ställer krav endast när det gäller åtgärder som behövs för att göra de nuvarande systemen kompatibla eller undanröja nuvarande hinder.Dessutom har vissa begränsningar lagts in för att förhindra att medlemsstaterna får en onödigt stor extra administrativ belastning, och förslaget innehåller också skyddsbestämmelser för att inte hämma innovation, genom att garantera öppenhet när det gäller deltagande från den privata sektorn.7.3 Hur har resultaten från samrådet med intressenter och från den utvidgade konsekvensbedömningen beaktats i förslaget?

De åtgärder som beskrevs i dokumentet inför Internetsamrådet om Inspire och i utkastet till den utvidgade konsekvensbedömningen har setts över på grundval av resultaten från den utvidgade konsekvensbedömningen och de inlägg som gjordes av de berörda parterna. Detta har lett till ett förslag som grundar sig på alternativ 4 i den utvidgade konsekvensbedömningen. Följande ändringar har gjorts jämfört med de åtgärder som beskrevs i dokumentet inför Internetsamrådet:

* Förslagets tillämpningsområde har begränsats till följd av farhågor angående budgetfrågor och Inspires ambitionsnivå. Ändringen av tillämpningsområdet motsvarar en minskning på 35 % av antalet typer av geografiska data som omfattas av Inspire.

* Kraven på insamling av nya geografiska data inom flera tematiska områden som rör tillståndet i miljön har släppts.

* Kraven på harmonisering minskas för vissa, främst tematiska, geografiska dataset, vilket gör det möjligt att i större utsträckning utnyttja synergier mellan Inspire och pågående harmoniseringsverksamhet.

* Öppenheten i infrastrukturen för geografisk information i Europa säkerställs genom att den privata sektorn på vissa villkor ges möjlighet att frivilligt lägga upp relevanta geografiska data och tjänster.

* Kopplingarna mellan Inspire och GMES har förtydligats.

* Bilagornas utformning och beskrivningarna av teman för geografiska data har ändrats.

* Det har införts bestämmelser om övervakning och rapportering.

Många av inläggen gäller dock genomförandet och kommer att beaktas vid genomförandet av Inspire.

2004/0175 (COD)

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om upprättande av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen (INSPIRE) - Text av betydelse för EES

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [11],

[11] EUT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [12],

[12] EUT C [...], [...], s. [...].

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [13],

[13] EUT C [...], [...], s. [...].

i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i fördraget [14], och

[14] EUT C [...], [...], s. [...].

av följande skäl:

(1) Gemenskapens miljöpolitik måste syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de varierande förhållandena inom gemenskapens olika regioner. När gemenskapen utarbetar sin miljöpolitik måste hänsyn tas till tillgängliga vetenskapliga och tekniska data, miljöförhållanden i gemenskapens olika regioner, den ekonomiska och sociala utvecklingen i gemenskapen som helhet och en balanserad utveckling i dess regioner. Många olika typer av tematisk information kopplad till geografiska företeelser krävs inom ett stort antal miljöpolitiska områden. Samma information behövs också ofta för utformning och genomförande av annan gemenskapspolitik där miljöskyddskrav skall integreras enligt artikel 6 i fördraget. För att få till stånd en sådan integrering behövs någon form av samordning mellan användare och leverantörer av den tematiska informationen så att information och kunskaper från olika sektorer kan kombineras.

(2) I sjätte miljöhandlingsprogrammet, som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG [15], krävs att allt skall göras för att säkerställa att gemenskapens miljöpolitik genomförs på ett integrerat sätt, med hänsyn till regionala och lokala skillnader. I programmet betonas också vikten av att utveckla europeiska initiativ för att höja medvetenheten hos allmänheten och lokala myndigheter och för att få bättre vetenskaplig kunskap, data och information om tillstånd och utvecklingstendenser i miljön. Dessutom krävs att följande prioriterade åtgärder genomförs: förhands- och efterhandsutvärdering av politiska åtgärder, byggande av broar mellan miljöaktörer och andra aktörer inom områdena information, yrkesutbildning, forskning, utbildning och politik, regelbunden information bland annat till den breda allmänheten samt uppföljning och regelbunden översyn av informations- och rapporteringssystem. Därutöver krävs att övervakning och datainsamling behandlas på ett effektivt sätt i kommande miljölagstiftning och att utvecklingen av system och verktyg för övervakning av jorden skall stärkas för att hjälpa medlemsstaterna att inrätta lämpliga system för datainsamling. Det finns flera betydande problem i samband med geografisk information som krävs för att nå de mål som ställs upp i sjätte miljöhandlingsprogrammet, t.ex. när det gäller informationens tillgänglighet, kvalitet, organisation och åtkomlighet.

[15] EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

(3) De problem som rör den geografiska informationens tillgänglighet, kvalitet, organisation och åtkomlighet är gemensamma för ett stort antal politik- och informationsområden och är märkbara inom offentliga instanser på alla nivåer. För att lösa dessa problem krävs bestämmelser som rör utbyte, delning, tillgång och utnyttjande när det gäller kompatibla geografiska data och geografiska datatjänster från offentliga instanser på alla nivåer och från alla olika sektorer. Det bör därför upprättas en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen.

(4) Infrastrukturen för geografisk information i Europeiska gemenskapen, även kallad Inspire, bör grundas på de infrastrukturer för geografisk information som byggs upp av medlemsstaterna, och som görs kompatibla med hjälp av gemensamma bestämmelser och kompletteras med åtgärder på gemenskapsnivå. Dessa åtgärder bör säkerställa att de infrastrukturer för geografisk information som skapas av medlemsstaterna är kompatibla och möjliga att använda i gränsöverskridande sammanhang.

(5) Infrastrukturerna för geografisk information i medlemsstaterna bör utformas på så sätt att geografiska data lagras, görs tillgängliga och underhålls på den mest lämpliga nivån. Geografiska data från olika källor inom gemenskapen bör kunna kombineras på ett enhetligt sätt och delas mellan flera användare och tillämpningar. Geografiska data som samlas in av en offentlig instans bör kunna delas av offentliga instanser på alla olika nivåer. Geografiska data bör göras tillgängliga på villkor som inte begränsar en vidsträckt användning. Det bör vara lätt att hitta tillgängliga geografiska data, att avgöra om de kan användas för ett visst syfte och få reda på vilka villkor som gäller för utnyttjandet.

(6) Den geografiska information som omfattas av det här direktivet överlappar i viss mån den information som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG [16]. De tekniska och ekonomiska aspekterna av geografisk information utgör dock ett hinder för att utnyttja den som ett stöd för miljöpolitiken och för integrering av miljöhänsyn i annan politik. Det är därför nödvändigt att införa särskilda skyldigheter, undantag och skyddsbestämmelser för geografisk information. Det här direktivet påverkar inte tillämpningen av direktiv 2003/4/EG utom när det gäller vissa bestämmelser som rör grunderna för att begränsa tillgången till geografiska data som omfattas av det här direktivet - detta för att undvika att i onödan begränsa tillgången till de geografiska data som omfattas av det här direktivet.

[16] EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

(7) Det här direktivet bör inte påverka tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn [17], vars mål kompletterar målen i det här direktivet. Kommissionen bör dock vidta ytterligare åtgärder när det gäller frågor som rör vidareutnyttjande av den särskilda typ av information från den offentliga sektorn som omfattas av det här direktivet.

[17] EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

(8) Upprättandet av en infrastruktur för geografisk information i Europeiska gemenskapen kommer att ge ett betydande mervärde för - och kommer också att dra nytta av - andra gemenskapsinitiativ såsom rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det gemensamma företaget Galileo [18] och GMES (Global övervakning av miljö och säkerhet): Upprättande av en GMES-kapacitet senast 2008 [19]. För att dra nytta av synergier mellan dessa initiativ bör medlemsstaterna överväga att använda de data och tjänster som blir följden av Galileo och GMES när de blir tillgängliga, särskilt de som hänger samman med tids- och rumsreferenser från Galileo.

[18] EGT L 138, 28.5.2002, s. 1.

[19] KOM(2004) 65 slutlig.

(9) Både på nationell nivå och på gemenskapsnivå pågår flera projekt för att samla in, harmonisera eller organisera spridningen eller utnyttjandet av geografisk information. Sådana projekt kan komma till stånd genom gemenskapslagstiftning (t.ex. kommissionens beslut 2000/479/EG av den 17 juli 2000 om upprättandet av ett europeiskt register över förorenande utsläpp (EPER) i enlighet med artikel 15 i rådets direktiv 96/61/EG om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC) [20], Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) [21]). De kan också utarbetas inom ramen för gemenskapsfinansierade program (t.ex. Corine land cover och det europeiska informationssystemet på transportområdet - ETIS) eller genom initiativ som tas på nationell eller regional nivå. Detta direktiv kommer att komplettera dessa projekt genom att skapa en ram som gör det möjligt för dem att bli kompatibla, och det kommer också att bygga vidare på befintliga erfarenheter och projekt snarare än att göra om arbete som redan har utförts.

[20] EGT L 192, 28.7.2000, s. 36.

[21] EUT L 324, 11.12.2003, s. 1.

(10) Detta direktiv bör tillämpas för geografiska data som innehas av offentliga instanser eller för deras räkning samt för offentliga instansers utnyttjande av geografiska data när de utför sina offentliga uppgifter. Under vissa förhållanden bör det dock också tillämpas för geografiska data som innehas av fysiska eller juridiska personer utöver offentliga instanser, förutsatt att dessa fysiska eller juridiska personer begär detta.

(11) Detta direktiv bör inte ställa upp krav på ny insamling av data om tillståndet i miljön, eller på rapportering av sådan information till kommissionen, eftersom dessa frågor regleras i annan lagstiftning som rör miljön.

(12) Uppbyggnaden av de nationella infrastrukturerna bör ske successivt och därför bör de olika teman för geografiska data som omfattas av detta direktiv ges olika prioritet. Vid uppbyggnaden bör hänsyn tas till behovet av geografiska data för ett stort antal tillämpningar inom olika politikområden, till prioriteringen av gemenskapspolitiska åtgärder där det finns behov av harmoniserade geografiska data och till de framsteg som redan gjorts genom harmoniseringsinsatser i medlemsstaterna.

(13) Det slöseri med tid och resurser som det innebär att söka efter befintliga geografiska data och avgöra om de kan användas för ett visst syfte är ett betydande hinder för att utnyttja befintliga data fullt ut. Medlemsstaterna bör därför ge beskrivningar av tillgängliga geografiska dataset och datatjänster i form av metadata.

(14) Den mångfald av format och strukturer som används för att organisera och få tillgång till geografiska data i gemenskapen gör det svårt att på ett effektivt sätt utforma, genomföra, övervaka och utvärdera gemenskapspolitik som direkt eller indirekt rör miljön. Det behövs därför genomförandebestämmelser som underlättar utnyttjandet av geografiska data från olika källor i medlemsstaterna. Bestämmelserna bör syfta till att göra geografiska dataset kompatibla och medlemsstaterna bör se till att de data och den information som behövs för att uppnå kompatibilitet inte begränsas på något sätt.

(15) Nättjänster är nödvändiga för att geografiska data skall kunna delas mellan offentliga instanser på olika nivåer inom gemenskapen. Dessa nättjänster bör göra det möjligt att söka, transformera, visa och ladda ned geografiska data och sätta sig i förbindelse med geografiska datatjänster och e-handelstjänster. Nättjänsterna bör fungera i enlighet med gemensamt överenskomna specifikationer och minimikriterier för prestanda så att de infrastrukturer som inrättas av medlemsstaterna blir kompatibla. Tjänstenätet bör också omfatta överföringstjänster så att offentliga instanser kan göra sina geografiska dataset tillgängliga.

(16) Erfarenheter i medlemsstaterna har visat att det är viktigt att ett visst antal tjänster görs tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten för att lyckas med införandet av en infrastruktur för geografisk information. Medlemsstaterna bör därför, som ett minimum och utan kostnad, tillhandahålla tjänster för att söka och visa geografiska dataset.

(17) Vissa geografiska dataset och datatjänster som är av betydelse för gemenskapspolitik som direkt eller indirekt rör miljön innehas och drivs av tredje part. Medlemsstaterna bör därför ge tredje parter möjlighet att bidra till de nationella infrastrukturerna, förutsatt att det inte medför sämre samstämmighet och användarvänlighet hos de geografiska data och datatjänster som omfattas av dessa infrastrukturer.

(18) För att göra det lättare att integrera de nationella infrastrukturerna i infrastrukturen för geografisk information i gemenskapen bör medlemsstaterna ge tillgång till sina infrastrukturer via en geoportal för gemenskapen som drivs av kommissionen samt via andra ingångar som de själva beslutar att driva.

(19) För att göra information från offentliga instanser på olika nivåer tillgängliga bör medlemsstaterna avlägsna de hinder som möter de offentliga instanserna på nationell, regional och lokal nivå när de utför offentliga uppgifter som direkt eller indirekt kan påverka miljön. Dessa hinder bör avlägsnas vid den tidpunkt då informationen skall användas för den offentliga uppgiften. Om offentliga instanser utför både kommersiell verksamhet och offentliga uppgifter bör medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att förhindra snedvridning av konkurrensen.

(20) Ramarna för att dela geografiska data mellan offentliga instanser bör vara neutrala inte bara gentemot de offentliga instanserna i en medlemsstat, utan också gentemot offentliga instanser i andra medlemsstater och gemenskapens institutioner. Eftersom gemenskapens institutioner och organ ofta behöver sammanställa och bedöma geografisk information från alla medlemsstater bör de kunna få tillgång till och utnyttja geografiska data och geografiska datatjänster på harmoniserade villkor.

(21) För att stimulera tredje part att utveckla förädlade tjänster, till nytta för både offentliga instanser och allmänheten, är det nödvändigt att underlätta tillgången till och vidareutnyttjandet av geografiska data som sträcker sig över administrativa eller nationella gränser.

(22) Ett effektivt införande av infrastrukturer för geografisk information kräver samordning av alla som har intresse av att sådana infrastrukturer upprättas, vare sig de är bidragsgivare eller användare. Lämpliga samordningsstrukturer bör därför fastställas både i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå.

(23) För att dra nytta av relevanta erfarenheter som gjorts av europeiska standardiseringsorgan bör de åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv kunna stödjas av standarder som antagits av europeiska standardiseringsorgan i enlighet med det förfarande som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter [22].

[22] EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

(24) Europeiska miljöbyrån inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning [23]. Den har till uppgift att förse gemenskapen med objektiv, tillförlitlig och jämförbar miljöinformation på gemenskapsnivå och har bland annat som mål att förbättra flödet av politiskt relevant miljöinformation mellan medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna. Den bör därför bidra aktivt till genomförandet av detta direktiv.

[23] EGT L 120, 11.5.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1641/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 1).

(25) Eftersom detta är ett ramdirektiv kräver genomförandet ytterligare beslut som tar hänsyn till förändringar i den politiska, institutionella och organisatoriska ramen och till den snabba tekniska utvecklingen av geografiska datasystem och -tjänster. De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör därför antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [24].

[24] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(26) Det förberedande arbetet för beslut om genomförandet av detta direktiv och för den framtida utvecklingen av infrastrukturen för geografisk information i gemenskapen kräver en fortlöpande övervakning av direktivets genomförande och en regelbunden rapportering.

(27) Målet för detta direktiv - inrättandet av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen - kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, på grund av de transnationella aspekterna och det allmänna behovet inom gemenskapen att samordna villkoren för tillgång till geografisk information. Målet kan därför bättre uppnås på gemenskapsnivå, och gemenskapen får vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

1. Detta direktiv innehåller allmänna bestämmelser för inrättandet av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen, avsedd att användas för gemenskapens miljöpolitik samt för politik och verksamheter som direkt eller indirekt kan påverka miljön.

2. Infrastrukturen för geografisk information i gemenskapen skall grundas på infrastrukturer för geografisk information som inrättats och drivs av medlemsstaterna.

De komponenter som ingår i dessa infrastrukturer skall omfatta metadata, geografiska dataset och geografiska datatjänster; nättjänster och nätteknik; avtal om delning, tillgång och utnyttjande; samt mekanismer, processer och förfaranden för samordning och övervakning.

Artikel 2

1. Detta direktiv skall omfatta identifierbara samlingar av geografiska data, nedan kallade geografiska dataset, som uppfyller följande villkor:

a) De är kopplade till ett område som står under en medlemsstats jurisdiktion eller till dess exklusiva ekonomiska zon eller räddningsområde, eller motsvarande.

b) De är i elektroniskt format.

c) De innehas av

i) en offentlig instans, har framställts eller tagits emot av en offentlig instans, eller underhålls och uppdateras av den instansen,

ii) en fysisk eller juridisk person för en offentlig instans räkning,

iii) en tredje part som har fått tillgång till överföringstjänster i enlighet med artikel 17.3,

d) De rör ett eller flera av de teman som förtecknas i bilagorna I, II eller III.

2. Detta direktiv skall, utöver de geografiska data som anges i punkt 1, omfatta de operationer som med hjälp av ett datorprogram kan utföras på de geografiska data som ingår i dessa geografiska dataset eller tillhörande metadata, nedan kallade geografiska datatjänster.

3. När det gäller geografiska dataset som uppfyller villkoret i punkt 1 c, men för vilka en tredje part har immateriella rättigheter, får den offentliga instansen vidta åtgärder enligt detta direktiv endast med den tredje partens samtycke.

4. Bilagorna I, II och III får ändras av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 30.2 för att ta hänsyn till ändrade behov av geografiska data till stöd för gemenskapspolitik som direkt eller indirekt rör miljön.

Artikel 3

1. Om inte annat föreskrivs skall detta direktiv inte påverka tillämpningen av direktiv 2003/4/EG.

2. Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av direktiv 2003/98/EG.

Artikel 4

Om geografiska data innehas av en offentlig instans eller för dess räkning enligt artikel 2.1 c, och den instansen verkar på den lägsta förvaltningsnivån i en medlemsstat, skall detta direktiv tillämpas endast på geografiska dataset vilkas insamling eller spridning samordnas av en annan offentlig instans eller är obligatorisk enligt nationell lagstiftning.

Artikel 5

Vid tillämpningen av detta direktiv skall följande anses vara en offentlig instans:

a) Statlig eller annan offentlig förvaltning, inbegripet offentliga rådgivande organ på nationell, regional eller lokal nivå.

b) Fysiska eller juridiska personer som har offentliga förvaltningsuppgifter enligt nationell lag, inklusive särskilda uppdrag, verksamheter eller tjänster som rör miljön.

c) Fysiska eller juridiska personer med offentligt ansvar eller offentliga uppgifter, eller som tillhandahåller offentliga tjänster som har samband med miljön under överinseende av ett sådant organ eller en sådan person som anges i a eller b.

Medlemsstaterna får föreskriva att organ eller institutioner med en juridisk eller lagstiftande funktion inte skall anses vara offentliga instanser i den mening som avses i detta direktiv.

Artikel 6

I detta direktiv avses med

(1) geografiska data: data som direkt eller indirekt avser en viss plats eller ett visst geografiskt område,

(2) geografiskt objekt: en abstrakt representation av en företeelse i världen kopplad till en särskild plats eller ett visst geografiskt område,

(3) metadata: information som beskriver geografiska dataset och geografiska datatjänster och gör det möjligt att finna, inventera och utnyttja dem,

(4) tredje part: en fysisk eller juridisk person som inte är en offentlig instans.

Artikel 7

Medlemsstaterna skall upprätta och sköta infrastrukturer för geografisk information i enlighet med detta direktiv.

Kapitel II

Metadata

Artikel 8

1. Medlemsstaterna skall se till att metadata skapas för geografiska dataset och geografiska datatjänster och att dessa metadata hålls uppdaterade.

2. Metadata skall innehålla information om följande:

a) Geografiska datasets överensstämmelse med de genomförandebestämmelser som avses i artikel 11.1.

b) Rättigheter att utnyttja geografiska dataset och datatjänster.

c) Kvalitet och validitet hos geografiska data.

d) Offentliga instanser som har ansvaret för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera geografiska dataset och geografiska datatjänster.

e) Geografiska dataset till vilka allmänhetens tillgång är begränsad i enlighet med artikel 19 samt skälen till begränsningen.

3. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att metadata är fullständiga och håller hög kvalitet.

Artikel 9

Medlemsstaterna skall skapa de metadata som avses i artikel 8 enligt följande tidsplan:

a) Senast [tre år efter detta direktivs ikraftträdande] när det gäller geografiska dataset som motsvarar ett eller flera av de teman som förtecknas i bilagorna I och II.

b) Senast [sex år efter detta direktivs ikraftträdande] när det gäller geografiska dataset som motsvarar ett eller flera av de teman som förtecknas i bilaga III.

Artikel 10

Kommissionen skall anta bestämmelser för genomförandet av artikel 8 enligt det förfarande som avses i artikel 30.2.

Kapitel III

Kompatibilitet hos geografiska dataset och datatjänster

Artikel 11

1. Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 30.2 anta genomförandebestämmelser som omfattar

a) harmoniserade specifikationer för geografiska data,

b) mekanismer för utbyte av geografiska data.

2. Personer som har intresse av berörda geografiska data genom sin roll i infrastrukturen för geografisk information, som användare, producenter, leverantörer av förädlade tjänster eller samordningsorgan, skall ges möjlighet att delta i utarbetandet av de genomförandebestämmelser som avses i punkt 1.

Artikel 12

1. De genomförandebestämmelser som avses i artikel 11.1 a skall utformas på ett sådant sätt att geografiska dataset kan kombineras eller tjänster samverka, så att resultatet blir en sammanhängande kombination av geografiska dataset eller tjänster som har ett mervärde, utan att det kräver särskilda insatser av en mänsklig operatör eller av en apparat.

2. De genomförandebestämmelser som avses i artikel 11.1 a skall omfatta definition och klassificering av geografiska objekt som är relevanta för geografiska data samt sättet att georeferera dessa geografiska data.

Artikel 13

1. När det gäller geografiska dataset som motsvarar ett eller flera av de teman som förtecknas i bilagorna I eller II skall de genomförandebestämmelser som avses i artikel 11.1 a uppfylla villkoren i punkterna 2, 3 och 4.

2. Genomförandebestämmelserna skall behandla följande aspekter av geografiska data:

a) Ett gemensamt system av unika identitetsbeteckningar för geografiska objekt.

b) Förhållandet mellan geografiska objekt.

c) Viktiga attribut och motsvarande flerspråkiga synonymförteckningar som krävs för ett stort antal tematiska politikområden.

d) Hur utbytet av information om tidsdimensionen för geografiska data skall ske.

e) Hur utbytet av uppdaterade data skall ske.

3. Genomförandebestämmelserna skall utformas på ett sådant sätt att det skapas överensstämmelse mellan information som avser en och samma plats och mellan information som avser samma objekt i olika skalor.

4. Genomförandebestämmelserna skall utformas på ett sådant sätt att information från olika geografiska dataset är jämförbara när det gäller de aspekter som avses i artikel 12.2 och i punkt 2 i den här artikeln.

Artikel 14

De genomförandebestämmelser som avses i artikel 11.1 a skall antas enligt följande tidsplan:

a) Senast [två år efter detta direktivs ikraftträdande] när det gäller geografiska dataset som motsvarar ett eller flera av de teman som förtecknas i bilaga I.

b) Senast [fem år efter detta direktivs ikraftträdande] när det gäller geografiska dataset som motsvarar ett eller flera av de teman som förtecknas i bilagorna II eller III.

Artikel 15

Medlemsstaterna skall se till att geografiska dataset som samlas in eller uppdateras senare än två år efter antagandet av motsvarande specifikationer enligt artikel 11.1 a bringas i överensstämmelse med dessa specifikationer, antingen genom att de geografiska dataseten anpassas eller genom att de transformeras.

Artikel 16

1. Medlemsstaterna skall se till att information och data som krävs för att följa de genomförandebestämmelser som avses i artikel 11.1 görs tillgängliga för offentliga instanser och tredje parter på villkor som inte begränsar deras användning för detta syfte.

2. För att skapa sammanhang i geografiska data som avser en geografisk företeelse som sträcker sig över gränsen mellan två medlemsstater, skall medlemsstaterna i tillämpliga fall gemensamt besluta om beskrivning och lägesbestämning av dessa gemensamma företeelser.

Kapitel IV

Nättjänster

Artikel 17

1. Medlemsstaterna skall inrätta och driva överföringstjänster så att metadata och geografiska dataset och tjänster kan göras tillgängliga genom de tjänster som avses i artikel 18.1.

2. De överföringstjänster som avses i punkt 1 skall göras tillgängliga för de offentliga instanserna.

3. De överföringstjänster som avses i punkt 1 skall göras tillgängliga för tredje parter på deras begäran, förutsatt att deras geografiska dataset och tjänster följer genomförandebestämmelserna och i synnerhet de krav som gäller för metadata, nättjänster och kompatibilitet.

Artikel 18

1. Medlemsstaterna skall inrätta och driva ett nät med följande tjänster för de geografiska dataset och tjänster för vilka metadata har skapats i enlighet med detta direktiv:

a) Söktjänster som gör det möjligt att söka efter geografiska dataset och geografiska datatjänster med utgångspunkt i innehållet i motsvarande metadata samt att visa innehållet i metadata.

b) Visningstjänster som åtminstone gör det möjligt att visa, navigera, zooma in/ut, panorera och överlagra geografiska dataset samt visa förklarande information och relevant innehåll i metadata.

c) Nedladdningstjänster som gör det möjligt att ladda ned kopior av hela geografiska dataset eller delar av dessa.

d) Transformeringstjänster som gör det möjligt att transformera geografiska dataset.

e) Förbindelsetjänster som gör det möjligt att sätta sig i förbindelse med datatjänster.

Dessa tjänster skall vara lättanvända och åtkomliga via Internet eller något annat lämpligt telekommunikationsmedel som är tillgängligt för allmänheten.

2. För de tjänster som avses i punkt 1 a skall minst följande kombination av sökkriterier kunna användas:

a) Nyckelord.

b) Klassificering av geografiska dataset och datatjänster.

c) Kvalitet och noggrannhet hos geografiska data.

d) Grad av överensstämmelse med de harmoniserade specifikationer som avses i artikel 11.

e) Geografiskt läge.

f) Villkor för tillgång till och utnyttjande av geografiska dataset och datatjänster.

g) Offentliga instanser som har ansvaret för att upprätta, förvalta, underhålla och distribuera geografiska dataset och datatjänster.

3. De transformeringstjänster som avses i punkt 1 d skall kombineras med de övriga tjänster som avses i den punkten på ett sådant sätt att det är möjligt att driva tjänsterna i överensstämmelse med de genomförandebestämmelser som avses i artikel 11.

Artikel 19

1. Utan hinder av artikel 4.2 i direktiv 2003/4/EG och artikel 18.1 i det här direktivet får medlemsstaterna begränsa allmänhetens tillgång till de tjänster som avses i artikel 18.1 b-e eller till de e-handelstjänster som avses i artikel 20.2, om tillgången skulle innebära en negativ påverkan på något av följande:

a) Sekretess som omfattar offentliga instansers förfaranden, då sådan sekretess föreskrivs enligt lag.

b) Internationella förbindelser, allmän säkerhet eller det nationella försvaret.

c) Domstolsförfaranden, personers möjlighet att få en rättvis rättegång eller en offentlig instans möjligheter att genomföra en undersökning av straffrättslig eller disciplinär art.

d) Sekretess som omfattar kommersiell eller industriell information, där sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning i syfte att skydda legitima ekonomiska intressen, inbegripet det allmänna intresset att behålla sekretess för statistiska uppgifter och skattesekretess.

e) Sekretess som omfattar personuppgifter och/eller akter om en fysisk person, om denna person inte har gett sitt medgivande till att informationen utlämnas till allmänheten, om sådan sekretess föreskrivs i nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning.

f) Skydd av den miljö som informationen avser, exempelvis lokaler för sällsynta arter.

2. De skäl för att begränsa tillgången som anges i punkt 1 skall tolkas restriktivt, med hänsyn till allmänhetens intresse av att få tillgång till tjänsten i det enskilda fallet. I varje enskilt fall skall allmänhetens intresse av öppenhet vägas mot intresset av att begränsa eller villkora tillgången. Medlemsstaterna får inte med hänvisning till punkt 1 a, d, e eller f begränsa tillgången till information om utsläpp till miljön.

Artikel 20

1. Medlemsstaterna skall se till att de tjänster som anges i artikel 18.1 a och b är tillgängliga kostnadsfritt för allmänheten.

2. Om en offentlig instans tar ut avgifter för de tjänster som avses i artikel 18.1 c eller e, skall medlemsstaten se till att e-handelstjänster är tillgängliga.

Artikel 21

1. Kommissionen skall inrätta och driva en geoportal för gemenskapen.

2. Medlemsstaterna skall ge tillgång till de tjänster som avses i artikel 18.1 via gemenskapens geoportal.

Medlemsstaterna får också ge tillgång till dessa tjänster via sina egna ingångar.

Artikel 22

Kommissionen skall, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 30.2, anta bestämmelser för genomförandet av detta kapitel och skall särskilt fastställa följande:

a) Tekniska specifikationer för de tjänster som avses i artiklarna 17.1, 18.1 och 20.2 samt, med hänsyn till tekniska framsteg, minimikriterier för prestanda hos dessa tjänster.

b) De krav som avses i artikel 17.3.

Kapitel V

Delning och vidareutnyttjande av data

Artikel 23

1. Medlemsstaterna skall anta bestämmelser om delning av geografiska dataset och tjänster mellan offentliga instanser. Dessa bestämmelser skall göra det möjligt för medlemsstaternas offentliga instanser och för gemenskapens institutioner och organ att få tillgång till geografiska dataset och tjänster samt att utbyta och utnyttja dessa dataset och tjänster vid utförandet av offentliga uppgifter som direkt eller indirekt kan påverka miljön.

Genom de bestämmelser som avses i första stycket skall alla begränsningar vid tidpunkten för utnyttjandet avlägsnas, i synnerhet begränsningar av handelsmässig, procedurmässig, institutionell och ekonomisk natur.

2. Organ som inrättas genom internationella avtal där gemenskapen eller medlemsstaterna är parter skall ha möjlighet att dela geografiska data i enlighet med punkt 1 för utförandet av uppgifter som direkt eller indirekt kan påverka miljön.

3. Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att förhindra snedvridning av konkurrensen i fall där offentliga instanser bedriver kommersiell verksamhet som inte är kopplad till utförandet av deras offentliga uppgifter, och de skall offentliggöra dessa åtgärder.

4. Gemenskapens institutioner och organ skall ha tillgång till geografiska dataset och tjänster utöver dem som anges i punkt 1. Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 30.2 anta genomförandebestämmelser där tillgången och användningsrättigheterna regleras.

Artikel 24

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 30.2 anta genomförandebestämmelser för att öka tredje parters möjligheter att vidareutnyttja geografiska dataset och datatjänster. Genomförandebestämmelserna får omfatta införandet av gemensamma licensvillkor.

Kapitel VI

Samordning och kompletterande åtgärder

Artikel 25

1. Medlemsstaterna skall inrätta lämpliga strukturer och mekanismer för att samordna bidragen från alla dem som har intresse av deras infrastrukturer för geografisk information, såsom användare, producenter, leverantörer av förädlade tjänster och samordningsorgan.

Bidragen skall omfatta identifiering av användarbehov, information om nuvarande praxis samt rapportering om genomförandet av detta direktiv.

Artikel 26

1. Kommissionen skall ha ansvaret för att samordna infrastrukturen för geografisk information i gemenskapen på gemenskapsnivå och skall för detta syfte bistås av Europeiska miljöbyrån.

2. Varje medlemsstat skall utse den offentliga instans som skall ha ansvaret för kontakter med kommissionen i samband med detta direktiv.

Artikel 27

De standarder som antagits av europeiska standardiseringsorgan i enlighet med det förfarande som anges i direktiv 98/34/EG kan stödja genomförandet av det här direktivet.

Kapitel VII

Slutbestämmelser

Artikel 28

1. Medlemsstaterna skall övervaka uppbyggnaden och utnyttjandet av sina infrastrukturer för geografisk information.

2. Den övervakning som avses i punkt 1 skall utföras i enlighet med de genomförandebestämmelser som antas av kommissionen enligt det förfarande som avses i artikel 30.2.

3. Information som blir resultatet av den övervakning som avses i punkt 1 skall fortlöpande göras tillgänglig för kommissionen.

Artikel 29

1. Medlemsstaterna skall rapportera till kommissionen om genomförandet av detta direktiv och om de erfarenheter som görs vid tillämpningen. Rapporten skall omfatta följande:

a) En beskrivning av hur den offentliga sektorns leverantörer och användare av geografiska dataset och tjänster och förmedlande organ är samordnade, samt av förhållandet till tredje parter och organisationen för kvalitetssäkring.

b) En beskrivning av hur offentliga instanser och tredje parter har bidragit till samordning av infrastrukturen för geografisk information och till dess funktion.

c) En översikt över geografiska datasets tillgänglighet och kvalitet och geografiska datatjänsters tillgänglighet och prestanda.

d) En översikt över information om utnyttjandet av infrastrukturen för geografisk information.

e) En beskrivning av avtal om delning mellan offentliga instanser.

f) En översikt över kostnader och vinster med genomförandet av detta direktiv.

2. Den rapport som avses i punkt 1 skall sändas till kommissionen vart tredje år, med början den [tre år efter detta direktivs ikraftträdande].

3. Kommissionen skall anta bestämmelser för genomförandet av punkt 1 enligt det förfarande som avses i artikel 30.2.

Artikel 30

1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 31

Kommissionen skall lämna en rapport om tillämpningen av detta direktiv till Europaparlamentet och rådet senast den [sju år efter dagen för dess ikraftträdande] och därefter vart sjätte år.

Vid behov skall rapporten åtföljas av förslag till gemenskapsåtgärder.

Artikel 32

1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den [två år efter dagen för dess ikraftträdande]. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 33

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 34

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den [...]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

Ordförande Ordförande

BILAGA I

Teman för geografiska data som avses i artikel 9 a, artikel 13.1 och artikel 14 a

1. Referenskoordinatsystem

System för att entydigt lägesbestämma geografisk information i rummet som en uppsättning koordinater (x, y, z) eller som latitud, longitud och höjd, på grundval av ett geodetiskt horisontellt och vertikalt datum.

2. Geografiska rutnätssystem

Harmoniserade rutnät med flera upplösningar, gemensam utgångspunkt och standardiserad placering och storlek på rutorna.

3. Geografiska namn

Namn på områden, regioner, platser, städer, förorter, tätorter och annan bebyggelse, samt andra geografiska och topografiska företeelser av allmänt eller historiskt intresse.

4. Administrativa enheter

Nationellt territorium indelat i administrativa enheter på lokal, regional och nationell nivå. De administrativa enheterna skiljs av administrativa gränser. Innefattar även det nationella territoriets gränser och kustlinjen.

5. Transportnät

Väg-, järnvägs-, flyg- och sjötransportnät och tillhörande infrastruktur. Innefattar länkar mellan olika nät. Innefattar också det transeuropeiska transportnät som definieras i beslut 1692/96/EG [25] samt framtida ändringar av det beslutet.

[25] Beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet.

6. Hydrografi

Hydrografiska element, både naturliga och artificiella, bland annat floder, sjöar, estuarier, dammar, grundvattenmagasin, kanaler och andra vatten, i förekommande fall i form av nät som är kopplade till andra nät. Innefattar avrinningsområden och delavrinningsområden enligt definition i direktiv 2000/60/EG [26].

[26] Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

7. Skyddade områden

Områden som är skyddade eller omfattas av särskilda bestämmelser och som sköts för att uppnå specifika bevarandemål.

BILAGA II

Teman för geografiska data som avses i artikel 9 a, artikel 13.1 och artikel 14 b

1. Höjd

Digitala höjdmodeller för mark-, is- och havsyta. Innefattar höjdförhållanden på land, djupförhållanden i vatten samt kustlinje.

2. Identitetsbeteckningar för fastigheter

Geografiskt läge för fastigheter på grundval av adressuppgifter, vanligen i form av gatunamn, gatunummer, postnummer.

3. Fastighetsskiften

Områden definierade av fastighetsgränser, med särskild äganderätt.

4. Landtäcke

Fysiskt och biologiskt landtäcke på jordytan, inbegripet artificiella ytor, jordbruksmark, skogar, (delvis) naturliga områden, våtmarker, vatten.

5. Ortofoto

Georefererade bilddata över jordytan, antingen från satelliter eller från flygburna sensorer.

BILAGA III

Teman för geografiska data som avses i artiklarna 9 b och 14 b

1. Statistiska enheter

Geografiska enheter för folkbokföring och annan statistisk information.

2. Byggnader

Geografiskt läge för byggnader.

3. Mark

Jordmåner och jordarter klassificerade efter djup, textur, struktur och innehåll av partiklar och organiskt material, stenighet, vid behov genomsnittlig lutning och beräknad vattenhållande förmåga.

4. Geologi

Geologiska förhållanden indelade efter sammansättning och struktur. Innefattar berggrund och geomorfologi.

5. Markanvändning

Territorium indelat efter nuvarande och framtida funktion eller socioekonomisk användning (t.ex. bostadsmark, industrimark, handel, jordbruk, skogsbruk, friluftsliv).

6. Människors hälsa och säkerhet

Geografisk fördelning av förekomsten av sjukdomar som har ett direkt (epidemier, sjukdomsspridning, hälsoeffekter till följd av miljöbetingad stress, luftföroreningar, kemikalier, uttunning av ozonskiktet, buller osv.) eller ett indirekt (livsmedel, genetiskt modifierade organismer, stress osv.) samband med miljöns kvalitet.

7. Offentlig service och anläggningar för miljöövervakning.

Offentliga serviceställen, sjukhus och vårdinrättningar, skolor, daghem m.m. Innefattar reningsverk, avfalls- och energianläggningar, produktionsställen och anläggningar för miljöövervakning som drivs av offentliga instanser.

8. Produktions- och industrianläggningar

Industriella produktionsställen. Innefattar vattenverk, gruvor, upplagsplatser.

9. Jordbruks- och vattenbruksanläggningar

Jordbruksutrustning och produktionsanläggningar (inbegripet bevattningssystem, växthus och djurstallar).

10. Befolkningsfördelning - demografi

Geografisk fördelning av människor i rutnät, regioner, administrativa enheter eller andra analysenheter.

11. Områden med särskild förvaltning/begränsningar/bestämmelser samt enheter för rapportering

Områden som förvaltas, regleras eller används för rapportering på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Innefattar avfallsdeponier, skyddsområden runt dricksvattentäkter, områden som är känsliga för nitratbelastning, reglerade farleder till havs och i större inlandsvatten, OSPAR-områden för dumpning av avfall, områden med bullerrestriktioner, områden med tillstånd för prospektering och gruvbrytning, avrinningsdistrikt, enheter för rapportering enligt OSPAR och områden med kustförvaltning.

12. Naturliga riskområden

Sårbara områden klassificerade efter naturliga risker (alla atmosfäriska, hydrologiska, seismiska och vulkaniska fenomen samt bränder som på grund av läge, omfattning och frekvens har potential att allvarligt påverka samhället), t.ex. översvämningar, jordskred, laviner, skogsbränder, jordbävningar, vulkanutbrott.

13. Atmosfäriska förhållanden

Fysikaliska förhållanden i atmosfären. Innefattar geografiska data baserade på mätningar, modeller eller en kombination av dessa, samt mätpunkternas läge.

14. Geografiska meteorologiska förhållanden

Väderförhållanden och mätningar av dessa; nederbörd, temperatur, evapotranspiration, vindhastighet och vindriktning.

15. Geografiska oceanografiska förhållanden

Fysikaliska förhållanden i oceanerna (strömmar, salthalt, våghöjd osv.).

16. Havsområden

Fysikaliska förhållanden i hav och saltsjöar indelade i områden och delområden med likartade egenskaper.

17. Biogeografiska regioner

Områden som har relativt homogena ekologiska förhållanden med likartade egenskaper.

18. Naturtyper och biotoper

Geografiska områden som kännetecknas av särskilda ekologiska förhållanden och som är fysiska livsmiljöer för specifika arter. Innefattar land- och vattenområden med särskilda geografiska, abiotiska och biotiska egenskaper, oavsett om de är naturliga eller delvis naturliga. Innefattar småbiotoper i landskapet - häckar, mindre vattendrag osv.

19. Arters utbredning

Geografisk fördelning av djur- och växtarters förekomst i rutnät, regioner, administrativa enheter eller andra analytiska enheter.