Förslag till RÅDETS BESLUT om gemenskapens ståndpunkt inom associeringsrådet vad beträffar Lettlands deltagande i gemenskapens program för små och medelstora företag

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Vid flera tillfällen har Europeiska rådet konstaterat att det är ett viktigt steg i förberedelserna inför anslutningen att öppna gemenskapens program för de associerade centraleuropeiska länderna. Det var i denna avsikt som tilläggsprotokollen till Europaavtalet slöts. I slutsatserna från sitt möte i Luxemburg den 12 -- 13 december 1997 framhöll Europeiska rådet på nytt vikten av ett sådant deltagande för att kandidatländerna skall kunna stifta bekantskap med unionens riktlinjer och arbetsmetoder.

Det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag är hörnstenen i gemenskapens politik för små och medelstora företag. Det ger en grund för åtgärder som syftar till att öka medvetenheten hos många små och medelstora företag om vikten av en affärsstrategi som ökar deras konkurrenskraft och ger dem en större andel av den transnationella och internationella handeln, vilket skulle kunna få positiva effekter i form av nya arbetstillfällen.

I linje med den analys som lades fram i det dokument om inriktningen för kommissionens politik avseende små och medelstora företag som lades fram för Europeiska rådet i Madrid [1] har följande fem prioriterade mål fastställts och kompletterats med en redogörelse för de åtgärder som måste vidtas på gemenskapsnivå:

[1] "Små och medelstora företag. En dynamisk källa till sysselsättning, tillväxt och konkurrenskraft inom Europeiska unionen." Rapport framlagd av Europeiska kommissionen för Europeiska rådet i Madrid, CSE (95) 2087.

1. Förenkla och förbättra företagsklimatet i administrativt och rättsligt avseende.

2. Förbättra det finansiella klimatet för företag.

3. Hjälpa små och medelstora företag att internationalisera sina strategier, särskilt genom bättre information.

4. Öka små och medelstora företags konkurrenskraft och förbättra tillgången till forskning, innovation och utbildning.

5. Främja företagaranda och stödja särskilda målgrupper.

För att maximera effekten av stödet till sektorn för små och medelstora företag i Centraleuropa bör gemenskapen sträva efter en hög grad av överensstämmelse mellan öppnandet av det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag, öppnandet av andra gemenskapsprogram som omfattar åtgärder till förmån för små och medelstora företag, de nationella Phare-programmen och andra befintliga eller planerade stödåtgärder till förmån för små och medelstora företag i kandidatländerna.

Det tredje fleråriga programmet är inriktat på små och medelstora företag oberoende av sektor, juridisk form eller geografiskt läge i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Det omfattar perioden 1 januari 1997 -- 31 december 2000.

Antalet små och medelstora företag och deras andel av sysselsättningen ökar i de centraleuropeiska länderna, och denna utveckling kommer sannolikt att fortsätta under de närmaste åren. Regeringarna i kandidatländerna har börjat inse den politiska och ekonomiska betydelsen av att stödja de små och medelstora företagen, och i det stora hela har riktlinjer i detta avseende börjat spela en stor roll i övergångsprocessen.

Trots stora framsteg är de små och medelstora företagen i kandidatländerna fortfarande långt ifrån den nivå av stöd och resurser som finns i Europeiska unionen, till exempel i fråga om stödtjänster, samordning av riktlinjer eller utveckling av ändamålsenliga rättsliga ramar. Företagen i kandidatländerna måste förbereda sig för medlemskap i Europeiska unionen och den ökade konkurrens som de sannolikt kommer att utsättas för.

Mot denna bakgrund är det faktum att gemenskapsprogrammen öppnas ett viktigt inslag i strategin inför anslutningen. Deltagande i det här specifika programmet kan på ett positivt sätt bidra till att förbereda de små och medelstora företagen och deras intresseorganisationer för en framtida anslutning.

Enligt bestämmelserna i Europaavtalen eller deras tilläggsprotokoll skall deltagande kandidatländer själva täcka kostnaderna i samband med sitt deltagande. De får dock använda en del av sina nationella bidrag från Phare som komplement till bidraget från den egna budgeten. Lettland har för kommissionen skriftligen bekräftat sin vilja att delta i gemenskapens program på området för små och medelstora företag från och med 1999 och göra nödvändiga budgetanslag för ändamålet enligt kommissionens beräkningar. Lettland avser att betala hela sitt finansiella bidrag med medel från den nationella budgeten.

En fråga som är av särskild vikt för Lettland, liksom för andra deltagande kandidatländer, är hur de kommer att knytas till förvaltnings- och beslutsprocessen för det program som de kommer att bidra finansiellt till. Såsom nämns i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Luxemburg den 12 - 13 december 1997 kommer deras deltagande att ge dem möjlighet att göra sig förtrogna med gemenskapens lagar och förfaranden. I utkasten till associeringsrådens beslut föreslås det att Lettland skall medverka vid utvärderingen av sitt deltagande i programmet, inbjudas till de samordningsmöten som föregår förvaltningskommittéernas möten och underrättas om resultatet av kommittéernas arbete.

De huvudfrågor som behandlas i bifogade utkast till associeringsrådens beslut om antagande av villkor och förutsättningar för Lettlands deltagande i gemenskapsprogrammen för små och medelstora företag är följande:

- Lettland skall delta i verksamheten inom ramen för det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag (1997 - 2000). Villkoren för inlämnande, bedömning och urval av ansökningar skall vara desamma som för gemenskapens medlemsstater (punkterna 1 och 2 i bilaga I), men beloppen i fråga får inte överstiga det bidrag som betalats av landet i fråga (punkt 2 i bilaga II).

- Lettlands finansiella bidrag och reglerna för bidraget fastställs i punkt 4 i bilaga I samt i bilaga II.

- Lettland skall medverka vid utvärderingen av sitt deltagande i programmet (punkt 6 i bilaga I).

- Lettland skall inbjudas att delta i de samordningsmöten som föregår programkommitténs möten och skall underrättas om resultatet av kommitténs arbete (punkt 7 i bilaga I).

- Besluten skall gälla så länge programmet varar (dvs. till och med den 31 december 2000, artikel 2 i associeringsrådens beslut).

Genom antagandet av associeringsrådens beslut om att ge Lettland möjlighet att delta i gemenskapsprogrammen för små och medelstora företag från och med 1999, kommer de att ges tillfälle att inom ramen för strategin inför anslutningen delta aktivt i gemenskapens politik på detta område. Beslutet är därmed av stor politisk betydelse.

För att göra det möjligt för Lettland att börja delta i gemenskapsprogrammet för små och medelstora företag så snart som möjligt under 1999, uppmanas rådet att anta bifogade förslag till beslut.

Förslag till

RÅDETS BESLUT

om gemenskapens ståndpunkt inom associeringsrådet vad beträffar Lettlands deltagande i gemenskapens program för små och medelstora företag

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 157.3 jämförd med artikel 300.2 första stycket andra meningen och andra stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag [2], och

[2] EGT C ...

av följande skäl:

(1) Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Lettland, å andra sidan, trädde i kraft den 1 februari 1998.

(2) Enligt artikel 109 i Europaavtalet får Lettland delta i gemenskapens ramprogram, särskilda program, projekt och andra åtgärder, bland annat för små och medelstora företag, och beslut om villkoren för Lettlands deltagande i verksamheten skall fattas av associeringsrådet.

(3) Enligt rådets beslut 97/15/EG av den 9 december 1996 om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000) [3], särskilt artikel 7.1 i detta, skall detta program vara öppet för deltagande av de associerade centraleuropeiska länderna i enlighet med de villkor som anges i tilläggsprotokollen [4] till associeringsavtalen om deltagande i gemenskapens program.

[3] EGT L 6, 10.1.1997, s.25.

[4] För Lettlands del anges villkoren för deltagande i gemenskapsprogrammen i artikel 109 och bilaga XI i associeringsavtalet.

(4) Det krävs kompetent ledning och en väl förberedd förvaltning för att deltagandet i programmet skall bli framgångsrikt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Den ståndpunkt som gemenskapens skall inta inom det associeringsråd som inrättas genom Europaavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Lettland, å andra sidan, skall när det gäller Lettlands deltagande i gemenskapsprogrammet för små och medelstora företag grundas på bifogade utkast till associeringsrådets beslut.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

Utkast till

BESLUT NR .../99 FATTAT AV ASSOCIERINGSRÅDET EG-LETTLAND

om antagande av villkoren för Lettlands deltagande i gemenskapens program för små och medelstora företag

ASSOCIERINGSRÅDET HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Lettland, å andra sidan, särskilt artikel 109 i detta [5],

[5] EGT L 26, 2.2.1998, s. 1

Enligt artikel 109 i Europaavtalet får Lettland delta i gemenskapens ramprogram, projekt eller andra gemenskapsåtgärder på de områden som anges i bilaga XVIII, bland annat området för små och medelstora företag.

Genom rådets beslut 97/15/EG av den 9 december 1996 om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000) antas ett program för gemenskapens politik för små och medelstora företag, inbegripet hantverksföretag och mycket små företag, för en tid om fyra år från och med den 1 januari 1997, och i artikel 7.1 i beslutet anges att programmet skall vara öppet för deltagande av de associerade länderna i Centraleuropa.

Enligt artikel 109 i Europaavtalet skall villkoren för Lettlands deltagande i den verksamhet som anges i bilaga XVIII beslutas av associeringsrådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Lettland skall delta i det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000) enligt de villkor som fastställs i bilagorna I och II, som utgör en integrerad del av detta beslut

Artikel 2

Detta beslut skall gälla så länge programmet pågår.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den första dagen i den månad som följer på dess antagande.

Utfärdat i ...

På associeringsrådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

Villkor för Lettlands deltagande i det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000)

1. Lettland skall delta i verksamheten inom ramen för det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag (SMF) i Europeiska unionen (1997-2000) (nedan kallat "programmet") i enlighet med de mål, kriterier, förfaranden och tidsramar som fastställs i rådets beslut (97/15/EG) av den 9 december 1996 om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000), särskilt artikel 7.1 i detta, om inte annat föreskrivs i detta beslut.

2. Villkoren för inlämnande, bedömning och urval av ansökningar avseende berättigade institutioner, organisationer och enskilda i Lettland skall vara desamma som för berättigade institutioner, organisationer och enskilda i gemenskapen.

3. För att programmet säkert skall få en gemenskapsdimension krävs det att, när så är relevant, de transnationella projekt och åtgärder som föreslås av Lettland omfattar ett minimiantal partner från gemenskapens medlemsstater. Detta minimiantal skall fastställas inom ramen för programmets genomförande, med beaktande av de olika åtgärdernas natur, antalet partner i ett visst projekt och antalet länder som deltar i programmet.

4. Lettland skall varje år att betala ett bidrag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för att täcka kostnader som uppstår genom dess deltagande i programmet (se bilaga II). Associeringskommittén har rätt att vid behov anpassa detta bidrag.

5. Gemenskapens medlemsstater och Lettland skall inom ramen för gällande bestämmelser att göra sitt yttersta för att underlätta fri rörlighet och bosättning för alla personer som uppfyller villkoren för att delta i programmet och som rör sig mellan Lettland och gemenskapens medlemsstater i syfte att delta i verksamhet som omfattas av detta beslut.

6. Utan att det påverkar ansvarsområdena för Europeiska gemenskapens kommission och revisionsrätten i fråga om utvärdering av programmet i enlighet med beslutet om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag i Europeiska unionen (artikel 6), skall Lettlands deltagande i programmen kontinuerligt utvärderas inom ramen för ett partnerskap mellan Lettland och Europeiska gemenskapernas kommission. Lettland skall överlämna nödvändiga rapporter till kommissionen och delta i annan särskild verksamhet som gemenskapen inleder i detta sammanhang.

7. Utan att det påverkar de förfaranden som avses i artikel 4 i beslutet om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag i Europeiska unionen, skall Lettland före programkommitténs ordinarie möten inbjudas till samordningsmöten om varje fråga som gäller genomförandet av detta beslut. Kommissionen skall underrätta Lettland om resultatet av dessa ordinarie möten.

8. Det språk som skall användas i ansökningsförfarande, kontrakt, rapporter som skall framläggas och andra administrativa förfaranden inom ramen för programmet skall vara ett av gemenskapens officiella språk.

BILAGA II

LETTLANDS FINANSIELLA BIDRAG TILL DET TREDJE FLERÅRIGA PROGRAMMET FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG I EUROPEISKA UNIONEN (1997 -- 2000)

1. Lettlands finansiella bidrag skall täcka följande:

· Finansiellt stöd från programmet till lettiskt deltagande i den verksamhet som anges i punkt 1 i bilaga I.

· De extra kostnader för kommissionens förvaltning av programmet som Lettlands deltagande medför.

2. För varje budgetår gäller att det sammanlagda beloppet av bidrag eller annat finansiellt stöd som lettiska mottagare har fått från programmet inte skall överstiga det bidrag som betalats av Lettland, efter avdrag för administrativa tilläggskostnader.

Om det bidrag som betalats av Lettland till Europeiska gemenskapernas allmänna budget efter avdrag för extra förvaltningskostnader är högre än det sammanlagda beloppet av bidrag eller annat finansiellt stöd som lettiska mottagare har fått från programmet, skall kommissionen överföra saldot till nästa års budget, varefter det skall dras av från det årets bidrag. Eventuellt överskjutande belopp vid programmets slut skall återbetalas till Lettland.

3. Lettlands årliga bidrag skall vara 479 360 euro från och med 1999. Av dessa är 31 360 euro avsedda att täcka de extra kostnader för kommissionens förvaltning av programmet som Lettlands deltagande medför.

4. Budgetförordningarna för gemenskapens allmänna budget skall tillämpas bland annat vad avser förvaltningen av Lettlands bidrag.

När detta beslut har trätt i kraft och i början av varje påföljande år skall kommissionen sända en betalningsinfordran till Lettland vars belopp skall motsvara landets bidrag enligt beslutet.

Bidraget skall anges i euro och betalas in på ett av kommissionens bankkonton i euro.

Lettland skall betala sitt bidrag till de årliga kostnader som avses i detta beslut i enlighet med betalningsinfordran och senast tre månader efter det att betalningsinfordran har sänts. Vid försenad inbetalning skall Lettland betala dröjsmålsränta på det utestående beloppet från förfallodagen. Dröjsmålsräntan skall motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar för sina transaktioner i euro under den månad förfallodagen infaller, plus 1,5 procentenheter.

5. Lettland skall med medel ur sin nationella budget betala de extra förvaltningskostnader som avses i punkt 3 ovan.

6. Lettland skall med medel ur sin nationella budget betala 448 000 euro av de resterande kostnaderna för sitt deltagande i programmet.

FINANSIERINGSÖVERSIKT

1. Åtgärdens beteckning

Lettlands deltagande i det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag.

2. Berörd budgetpost

Inget Phare-anslag

3. Rättslig grund

Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 157.3 jämförd med artikel 300.2 första stycket andra meningen och andra stycket i detta,

Artikel 109 i Europaavtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Lettland, å andra sidan, om öppnande av gemenskapsprogram (EGT L 26, 2.2.1998, s.1).

Rådets beslut 97/15/EG av den 9 december 1996 om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997--2000) (EGT L 6, 10.1.1997, s. 25), särskilt artikel 7.1 i detta.

4. Beskrivning av åtgärden

4.1 Allmänt mål

Det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag har följande prioriterade mål:

1. Förenkla och förbättra företagsklimatet i administrativt och rättsligt avseende.

2. Förbättra det finansiella klimatet för företag.

3. Hjälpa små och medelstora företag att internationalisera sina strategier, särskilt genom bättre information och samarbete.

4. Öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft och förbättra tillgången till forskning, innovation och utbildning.

5. Främja företagaranda och stödja särskilda målgrupper.

Lettlands deltagande i gemenskapsprogrammet för små och medelstora företag kommer, som ett centralt inslag i den förstärkta strategin inför anslutningen, att bidra till landets förberedelser inför en anslutning. Det kommer också att ge Lettland möjlighet att göra sig förtroget med de förfaranden och metoder som används inom gemenskapens program för små och medelstora företag.

För öppnandet av program krävs det ett beslut av det associeringsråd som har inrättats mellan unionen och det associerade landet. I det beslutet anges också hur öppnandet av programmet skall gå till i praktiken.

Europaavtalet med Lettland trädde i kraft den 1 februari 1998. I artikel 109 och i bilaga XVIII läggs grunder för Lettlands deltagande på många områden, bland annat området för små och medelstora företag.

Lettland har bekräftat sin vilja att delta även i andra gemenskapsprogram, bland annat för utbildning, yrkesutbildning, ungdomsfrågor, miljö, hälsofrågor samt forskning och teknisk utveckling.

4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning

Till och med utgången av det berörda gemenskapsprogrammet, dvs. den 31 december 2000. Bidraget från Phare är beroende av budgetbesluten för tiden efter 1999.

5. Klassificering av utgifter och inkomster

5.1 Icke-obligatoriska utgifter

5.2 Differentierade anslag

5.3 Typ av inkomster som avses

I artikel 109 i Europaavtalet anges att Lettland skall stå för de kostnader som uppstår i samband med dess deltagande, och därför kommer Lettland att uppmanas att överföra sitt bidrag till budgetpost 6091 i EU-budgetens inkomstdel.

6. Typ av utgifter och inkomster

- Bidrag till samfinansiering med andra finansieringskällor inom den offentliga eller privata sektorn.

- Studier, praktiktjänstgöring, driftskostnader för styrmedel, information.

- Inga bestämmelser om att gemenskapens bidrag helt eller delvis skall återbetalas.

På inkomstsidan införs Lettlands bidrag för att täcka kostnaderna för dess deltagande under punkt 6091. Inkomsterna kommer att anslås till utgiftsposterna inom programmet i fråga och i förekommande fall de relevanta posterna för driftskostnader.

De beräknade totala inkomsterna anges under punkt 7.4.

7. Budgetkonsekvenser

7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad för budgetåren 1999 och 2000 (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden)

Beräkningarna är grundade på följande förutsättningar:

- Varje partnerlands bidrag till finansieringen av de åtgärder som avses i protokollet beräknas enligt principen att landet själv täcker kostnaden för sitt deltagande. För detta ändamål skapades rubrik 6091 i redovisningen av budgetinkomsterna.

- Gemenskapen kan i varje enskilt fall besluta att betala ett tillägg till partnerlandets bidrag. Tillägget kan göras i form av ett bidrag via det nationella Phare-programmet.

Med Europaavtalet med Lettland som grund är den finansiella och budgetmässiga uppläggningen för det berörda programmet följande: Av fyra alternativ har Lettland valt ett bidrag som grundar sig på en beräkning av de verkliga kostnaderna för deltagande i alla delar av programmet för små och medelstora företag.

Detta möjliggör finansiella bidrag inom följande områden (riktlinjer för maximinivåer anges inom parentes):

- Åtgärder avseende handel och distribution (130 000 euro).

- Åtgärder avseende hantverksföretag och små företag (30 000 euro).

- Stöd till Euro Info Correspondence Centres (EICC), grundat på det nuvarande antalet (EICC och understrukturer) (40 000 euro x 2 centrer plus 20 000 euro för en decentraliserad informationskampanj = 100 000 euro).

- Deltagande i arrangemang inom ramen för Europapartnerskap, grundat på landets nuvarande genomsnittliga deltagande (27,14 företag/arrangemang x 2 arrangemang/år x 700 euro som utbetalas till de nationella samordnarna (National Counsellor) per företag för kostnader, marknadsföring etc. = 38 000 euro).

- Stöd till ett Interprise-arrangemang per år i landet (det maximala bidraget från EU uppgår till 50 000 euro, vilket inte får överstiga 50 % av den totala budgeten för arrangemanget).

- Stöd till ett IBEX-arrangemang (underentreprenad). Det maximala bidraget från EU uppgår till 100 000 euro, vilket inte får överstiga 25 % av den totala budgeten för arrangemanget.

Kostnaden för Lettlands deltagande i det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000) kommer därför från och med 1999 att uppgå till 479 360 euro per år inbegripet 7 % för administrativa kostnader.

Denna summa kommer att finansieras helt via Lettlands nationella budget.

7.2 Kostnadernas fördelning på åtgärdens olika delar

>Plats för tabell>

Fördelning av kostnaderna mellan olika delar för vilka finansiellt bidrag kan erhållas:

>Plats för tabell>

7.3 Driftskostnader för studier, expertmöten etc., inbegripna i del B

Inga

7.4 Tidsplan för fleråriga åtgärder

Belopp som skall belasta budgetpost B7-503

>Plats för tabell>

*) Översikten är baserad på den utbetalningsmetod som för närvarande tillämpas inom detta program.

De förväntade årliga inkomsterna är följande:

>Plats för tabell>

8. Bestämmelser om bedrägeribekämpning

Alla kommissionens kontrakt, avtal och andra rättsliga åtaganden innehåller bestämmelser om att kommissionen och revisionsrätten skall utföra kontroller på plats. Bland annat är mottagarna skyldiga att lämna in rapporter och finansieringsöversikter. Dessa bedöms utifrån innehåll och utgifternas berättigande med hänsyn till målet för gemenskapsfinansieringen.

Bestämmelserna om bedrägeribekämpning under de grundläggande budgetrubrikerna är tillämpliga även på denna rubrik efter anpassning till de central- och östeuropeiska länderna.

9. Analys av kostnadseffektivitet

9.1 Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp

Det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag är hörnstenen i gemenskapens politik för små och medelstora företag. Det utgör grunden för konkreta åtgärder som bidrar till att utnyttja de små och medelstora företagens potential att skapa sysselsättning, särskilt genom att medverka till att öka antalet små och medelstora företag som deltar i den inre marknaden och att främja deras internationalisering.

I princip skulle åtgärderna inom ramen för det tredje fleråriga programmet kunna vara av intresse för alla små och medelstora företag i Lettland. Antalet små och medelstora företag som kommer att dra nytta av transnationella åtgärder kommer dock nödvändigtvis att bli lägre på grund av den typ av företag det rör sig om, företagens verksamhet samt typen av åtgärder som har utvecklats.

Av de 15 miljoner små och medelstora företagen i Europeiska unionen, exempelvis, utgör 1,5 miljoner den mest sannolika målgruppen för en åtgärd avseende gemenskapsinformation. Som ett annat exempel kan nämnas att en miljon små och medelstora företag i Europeiska unionen skulle kunna utgöra målgrupp för partnerskapsåtgärder. Samma proportioner skulle kunna användas som riktmärke för Lettland. Målgruppen för åtgärderna varierar beroende på vilken typ av åtgärder som avses.

Åtgärderna riktar sig dessutom till yrkesorganisationer, industri- och handelskamrar, handelsorganisationer och andra företrädare för näringslivet.

9.2 Skäl för åtgärden

Det står helt klart att företag, särskilt små och medelstora företag, är en nyckelfaktor i ansträngningarna att skapa sysselsättning och tillväxt. Graden av sysselsättningsskapande är nämligen högre i små och medelstora företag än i stora företag.

Det måste dock understrykas att små och medelstora företag i sig själva är mer sårbara särskilt under de första verksamhetsåren. Denna svaghet beror särskilt på följande fem faktorer:

· Ett alltmer komplicerat rättsligt, skattemässigt och administrativt klimat.

· Svårigheter att delta i forsknings- och utvecklingsprogram och att utnyttja resultaten av dessa.

· Strukturella svagheter hos små och medelstora företag med avseende på både deras förvaltningsförmåga och utbildningsprogrammens bristande anpassning till behoven.

· Svårigheter att få finansiering till skälig kostnad.

· Svårigheter att få tillträde till marknader för varor och tjänster.

Vad beträffar subsidiaritetsprincipen måste det påpekas att de åtgärder som har utvecklats på gemenskapsnivå vidtas i ett sammanhang som garanterar ett väsentligt mervärde, vilket särskilt är ett resultat av vidden av de nätverk och åtgärder som utvecklats, objektiviteten och neutraliteten i de beslut som fattas centralt samt den vikt som läggs vid regional jämvikt.

De flesta åtgärder till förmån för företag utvecklas av medlemsstaterna, men det är i synnerhet gemenskapens uppgift att vidta åtgärder av transnationell karaktär för att skapa nätverk som har en gemenskapsdimension. Att begränsa sådana åtgärder till nationell nivå skulle inte bara vara omöjligt och mindre effektivt utan skulle även snedvrida konkurrensen eftersom stödnivån i de olika medlemsstaterna skulle skilja sig kraftigt åt.

Till följd av reformpolitiken, varigenom en marknadsekonomi har skapats, och med stöd av privatiseringsprocessen, har antalet privata företag ökat snabbt. De små och medelstora företagens bidrag till sysselsättningen har ökat varje år. Den lettiska ekonomin kommer sannolikt att präglas av en stor andel små och medelstora företag under de kommande åren. Dessa företag kommer att behöva förbereda sig för medlemskap i EU och det ökade konkurrenstryck som ett sådant sannolikt kommer att innebära för dem. Mot denna bakgrund är det faktum att gemenskapsprogrammen öppnas ett viktigt inslag i strategin inför anslutningen. Deltagande i det här specifika programmet kan på ett positivt sätt medverka till att förbereda de små och medelstora företagen och deras intresseorganisationer för en framtida anslutning.

- Behov av gemenskapsfinansierat stöd

Lettland har beslutat att fullt ut finansiera sitt deltagande med medel ur sin nationella budget.

- Val av tillvägagångssätt

Med bidrag från Lettlands nationella budget kommer Lettlands deltagande att medverka till att landet gör sig förtroget med gemenskapens interna riktlinjer och förfaranden i fråga om små och medelstora företag. Integreringen av lettiska medborgare i gemenskapens nätverk kommer att innebära ett viktigt bidrag till förberedelserna för Lettlands framtida medlemskap i unionen.

- Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat

Eftersom projekten kommer att väljas ut med hjälp av kvalitetskriterier kommer det att vara möjligt att mäta den verkliga effekten endast på grundval av de lettiska medborgarnas och de små och medelstora företagens förmåga att besvara de inbjudningar till att lämna förslag som kommissionen kommer att genomföra inom ramen för programmet.

9.3 Övervakning och utvärdering av åtgärden

De utvärderingsförfaranden som föreskrivs i det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag kommer även att omfatta åtgärder som finansierats för lettiska mottagare.

9.3.1. Resultatindikatorer

Indikatorerna väljs med hänsyn till den typ av åtgärd som har vidtagits.

Vad beträffar Euro Info Centres, exempelvis, finns ett kontrakt med en extern revisionsfirma som utvärderar de kvalitetssystem som har inrättats av centren samt deras verksamhet i förhållande till de fastställda målen. För varje center används ett utvärderingsschema med 13 olika kriterier avseende bland annat kvalitet, och för varje kriterium värderas varje centers resultat enligt en skala från 1 till 4. Genom att summera poängen för varje center är det sedan möjligt att avgöra om det uppfyller minimikriterierna eller inte. Om detta inte är fallet utesluts centret från nätverket och ett förfarande för att hitta en ersättare inleds. En utvärderingsrapport offentliggörs var sjätte månad.

Vad gäller nätverken för näringslivssamarbete grundar sig den årliga utvärderingen av nätverkets medlemmar på det antal profiler över samarbetspartner som har lagts in i databaserna, hur de etiska reglerna efterlevs, marknadsföringsverksamheten i nätverket, hur stort deltagandet har varit i de arrangemang som har anordnats av kommissionen (t.ex. övervakning, årskonferens) samt de olika medlemmarnas bidrag till arbetsgrupperna.

Vad gäller andra åtgärder kan den omedelbara effekten av den verksamhet som genomförts mätas med hjälp av deltagandet i de konferenser och seminarier som har anordnats för att de planerade åtgärderna säkert skall kunna genomföras, reaktionerna i media, intresset från yrkesorganisationernas sida, företagens reaktioner, antalet företag som deltar i pilotåtgärder samt distributionen av publikationer.

Vad gäller de åtgärder som särskilt riktar sig till hantverksföretag och små företag används som indikatorer det antal hantverksföretag och mikroföretag som erhåller finansiering inom ramen för åtgärden.

9.3.2. De planerade utvärderingarnas form och frekvens

För att möjliggöra en bedömning av om de ursprungliga målen har uppnåtts skall kommissionen enligt rådets beslut av den 9 december 1996 om ett tredje flerårigt program för små och medelstora företag (artikel 6) senast vid utgången av 1999 förelägga Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén en extern utvärderingsrapport om hur beslutet har genomförts, som även omfattar en analys av kostnadseffektiviteten.

9.3.3. Bedömning av uppnådda resultat

Resultaten av utvärderingarna delges i allmänhet berörda parter och kan ge upphov till förändringar avseende de åtgärder som har vidtagits eller till nya förslag till åtgärder.

En rapport om genomförandet av det fleråriga programmet läggs varje år fram för den förvaltningskommitté som inrättas genom rådets beslut. Rapporter om resultaten av de berörda associerade centraleuropeiska ländernas deltagande i programmet skall på samma sätt läggas fram för kommittén samt de berörda länderna.

10. Administrativa utgifter (avsnitt III, del A i Budgeten)

Avsättningen av nödvändiga administrativa medel för denna åtgärd kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med hänsyn till vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av den budgetansvariga myndigheten. Ytterligare behov kan i varje fall inte på förhand avgöra det beslut som kommissionen måste fatta i fråga om följande:

a) Behovet av nya tjänster i den preliminära budgeten.

b) Fördelningen av medlen.

10.1 Konsekvenser för antalet tjänster

>Plats för tabell>

10.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal

euro

>Plats för tabell>

10.3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden

euro

>Plats för tabell>