a** 
•Är # ft * ft ft 
ft^ft EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 24.11.1997 
KOM(97) 616 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel 
med ursprung i Folkrepubliken Kina 
(framlagd av kommissionen) 

MOTIVERING 
Genom förordning (EEG) nr 2200/90 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på 
import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina. Till följd av ett klagomål som 
ingivits av industrin i gemenskapen och kommissionens efterföljande undersökning 
konstaterade rådet i förordning (EEG) nr 1607/92 att den gällande antidumpningstullen 
hade absorberats och ändrade förordning (EG) nr 2200/90 samt införde en tilläggstull på 
import av kinesisk kisel på ett belopp motsvarande det ursprungliga tullbeloppet. 
Tillkännagivandet om inledande av denna översyn offentliggjordes i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning den 27 juli 1995. Alla berörda parter gavs tillfälle att 
ge sig till känna och lämna sina synpunkter. 
Inga kinesiska exportörer var samarbetsvilliga vid översynen. 
Undersökningen, i vilken hänsyn togs till slutsatserna om dumpning, skada, 
orsakssamband, sannolikhet för fortsatt dumpning och skada och gemenskapens intresse, 
ledde till slutsatsen att det ligger i gemenskapens intresse att fortsätta att tillämpa 
antidumpningsåtgärder, ändrade i enlighet med slutsatserna från översynen. 
Rådet föreslås härmed anta bifogade utkast till förordning. 
RÅDETS FÖRORDNING (MG) 
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av kisel 
med ursprung i Folkrepubliken Kina 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd 
mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen1, 
ändrad genom förordning (EG) nr 2331/962, särskilt artiklarna 9,11 och 23 i denna, 
med beaktande av det förslag som lagts fram av kommissionen efter samråd med den 
rådgivande kommittén, och 
med beaktande av följande: 
A. FÖRFARANDE 
1. Gällande åtgärder 
1) Genom förordning (EEG) nr 2200/903 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull 
på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad "Kina"). Till 
följd av ett klagomål som ingivits av gemenskapsindustrin och kommissionens 
efterföljande undersökning konstaterade rådet i förordning (EEG) nr 1607/924 att 
den gällande antidumpningstullen hade absorberats och ändrade 
förordning (EEG) nr 2200/90 genom att införa en tilläggstull på import av kinesisk 
kisel på ett belopp motsvarande det ursprungliga tullbeloppet. 
2. Begäran om översyn 
2) Efter offentliggörandet i februari 1995 av ett meddelande om att de gällande 
åtgärderna snart skulle upphöra att gälla5 mottog kommissionen en begäran om 
översyn ingiven av Comité de Liaison des Industries de Ferro-Alliages (C.L.I.F.A.) 
på fyra gemenskapsproducenters vägnar vilka enligt uppgift svarade för en 
betydande del av den sammanlagda produktionen av den berörda produkten i 
gemenskapen. Denna begäran innehöll bevisning om att produkten med ursprung i 
Kina dumpades och att väsentlig skada sannolikt skulle bli följden om de befintliga 
1 EGTnrL 56, 6.3.1996, s. 1. 
2 EGTnr L 317, 6.12.1996, s.l. 
3 EGTnrL 198, 28.7.1990, s. 57. 
4 EGTnrL 170, 25.6.1992, s.l. 
5 EGTnr C 35, 11.2.1995, s. 3. 
åtgärderna upphörde att gälla. Bevisningen ansågs tillräcklig för att berättiga 
inledandet av en översyn. 
3) Den 27 juli 1995 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande6 i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning (nedan kallat "tillkännagivandet om 
inledande") att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas av förordning 
(EEG) nr 2200/90 om import till gemenskapen av kisel med ursprung i Kina och 
inledde en undersökning i enlighet med artikel 11.2 i rådets 
förordning (EG) nr 3283/947, som senare har upphört att gälla och ersatts med 
förordning (EG) nr 384/96, nedan kallad "grundförordningen". Kommissionen 
beslutade också att på eget initiativ inleda en interimsöversyn i enlighet med 
artikel 11.3 i grundförordningen. 
3. Undersökning 
4) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande producenter och importörer 
som man visste var berörda av åtgärden liksom deras intresseorganisationer, 
exportlandets företrädare och de klagande gemenskapsproducenterna om att 
översynen hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att skriftligen lämna sina 
synpunkter och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som anges i 
tillkännagivandet om inledande. Flera importörer och två organisationer som 
företräder användarindustrin lämnade sina synpunkter skriftligen. De 
gemenskapsproducenter och kinesiska exportörer som begärde att bli hörda gavs 
möjlighet till detta. 
5) Kommissionen sände frågeformulär i syfte att fastställa dumpning och skada till alla 
parter som man visste var berörda och mottog svar från fyra klagande 
gemenskapsproducenter och två importörer. 
6) Ingen kinesisk producent av den likadana produkten besvarade frågeformuläret. 
Flera kinesiska exportörer (handelsföretag) svarade inom den tidsfrist som fastställts 
i frågeformulären. 
7) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den bedömde 
vara nödvändiga för att fastställa dumpning och skada samt genomförde 
undersökningar på platsen hos följande företag: 
a) Klagande producenter i gemenskapen 
- Vereinigte Aluminium Werke AG, Bonn Tyskland 
- Ferroatlåntica SL, Madrid Spanien 
- Pechiney Electrométalurgie, Paris Frankrike 
- Industria Elettrica Indel Spa, Belluno Italien 
6 EGTnr C 193, 27.7.1995, s. 3. 
7 EGTnrL 349, 31.12.1994, s.l. 
b) Producenter i det jämförbara landet 
- ELKEM A/S, Oslo/Kristiansand Norge 
- FESIL A/S, Trondheim Norge 
8) Dumpningsundersökningen omfattade perioden från och med den 1 juli 1994 till och 
med den 30 juni 1995 (nedan kallad "undersökningsperioden"). 
Skadeundersökningen omfattade perioden från och med 1992 till och med slutet av 
undersökningsperioden. 
9) De viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för 
kommissionens avsikt att rekommendera införandet av slutgiltiga 
antidumpningsåtgärder utlämnades till alla berörda parter. Dessa parter fick också 
tid att lämna sina synpunkter på uppgifterna och de som så begärde hördes på nytt 
av kommissionen. De framförda synpunkterna beaktades i tillämpliga fall. 
10) På grund av förfarandets komplicerade natur och framför allt att exakta uppgifter 
måste fastställas avseende de producenter i det jämförbara landet som inte 
omfattades av undersökningen, kunde undersökningen inte slutföras inom den 
rekommenderade tidsfrist som anges i artikel 11.5 i grundförordningen. 
B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN 
PRODUKT 
1. Produkt som är föremål för undersökning 
11) Den produkt som omfattas av detta förfarande är kisel framställd genom reduktion 
av kvarts i elektrougn i närvaro av olika kolhaltiga produkter. Produkten 
marknadsförs i form av stycken, granulat eller i pulverform i enlighet med 
internationellt godtagna tekniska specifikationer vad gäller renheten. Med stöd av 
specifikationerna kan kiseln kvalitetsklassificeras för olika slutanvändningsmål, 
nämligen framställning av silikoner ("kemiskt ren produkt") samt framställning av 
primäraluminium och sekundäraluminium. Innehållet av kisel är mindre än 
99,99 viktprocent. Kisel av det här slaget klassificerades under 
undersökningsperioden enligt KN-nummer 2804 69 00. 
Kisel med högre renhetsgrad, dvs. med ett kiselinnehåll av mer än 
99,99 viktprocent, i huvudsak använd vid tillverkning av elektroniska halvledare 
omfattas av ett annat KN-nummer och berörs inte av detta förfarande. 
2. Likadan produkt 
12) Samma internationella tekniska specifikationer tillämpas på den importerade 
produkt som avses i klagomålet och på den kisel som produceras i gemenskapen. 
Trots vissa olikheter mellan den kinesiska produkten och gemenskapsprodukten vad 
gäller renhet och dimensioner är deras fysiska egenskaper och användningsområden 
i huvudsak desamma och detta gäller även den kisel som produceras och säljs på 
hemmamarknaden i det jämförbara landet (Norge). Gemenskapsprodukten och den 
importerade produkten är därför likadana produkter enligt artikel 1.4 i 
grundförordningen. 
C. DUMPNING 
1. Jämförbart land 
13) Eftersom Kina är ett land som inte har marknadsekonomi fastställde kommissionen 
normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen på grundval av 
uppgifter som inhämtats från producenter i ett tredje land med marknadsekonomi 
("det jämförbara landet"). Vid den ursprungliga undersökningen fastställdes 
normalvärdet på grundval av de priser som betalades i gemenskapen. 
14) I tillkännagivandet om inledande av översynen uppgav kommissionen att Norge 
skulle väljas som ett lämpligt tredje land med marknadsekonomi för fastställande av 
normalvärdet. Detta preliminära val var grundat på uppgifter som lämnats i begäran 
om översyn, i vilken det uppgavs att de norska producenterna av den berörda 
produkten var bland de mest avancerade på världsmarknaden både vad gäller 
kostnadsstruktur och produktionsteknik, vilket skulle möjliggöra en skälig 
bedömning av normalvärdet för den berörda produkten. 
15) Alla berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på valet. Exportörerna 
motsatte sig valet. Deras invändningar gjordes emellertid först efter det att den 
tidsfrist som utsatts i tillkännagivandet om inledande hade löpt ut. Exportörerna 
föreslog Estland som ett alternativt jämförbart land och påstod felaktigt att detta 
land hade varit det jämförbara landet vid den ursprungliga undersökningen. Ingen 
bevisning om den estländska produktionens representativitet mottogs emellertid. 
Andra parter förnekade till och med i samband med att de hördes att det fanns någon 
produktion i Estland. Enligt dem visar Eurostats statistik endast den omlastade 
exporten med ursprung i andra länder. Rumänien och Brasilien föreslogs också som 
jämförbara länder, men ingen bevisning lämnades som motiverade varför ett av 
dessa länder skulle vara ett lämpligare jämförbart land än Norge. 
16) Under undersökningens gång bekräftade kommissionen att Norge var ett av de 
viktigaste och mest effektiva kiselproducerande länderna i världen. Norge har låga 
energikostnader, och detta är ett viktigt faktum, eftersom energikostnaderna står för 
en stor del av kostnaden för framställning av kisel. Dessutom har de norska 
producenterna god tillgång till råvaror och goda exportvillkor, eftersom fabrikerna i 
allmänhet är belägna i industrihamnar. Vidare liknar den norska 
produktionsprocessen den som nu används i Kina, och det faktum att det finns två 
viktiga importkonkurrerande producenter borgar för normala marknadsvillkor. De 
två samarbetsvilliga norska producenternas försäljning av kisel på 
hemmamarknaden under undersökningsperioden var dessutom betydande, eftersom 
den motsvarade mer än 5 % av exporten från Kina till gemenskapen. 
17) Mot bakgrund av vad som sagts ovan ansågs det lämpligt och skäligt att välja Norge 
som det jämförbara landet för fastställande av normalvärdet för exporten från Kina 
till gemenskapen. 
2. Normalvärde 
18) Vad gäller fastställandet av normalvärdet fastslog kommissionen att de norska 
producenternas försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden av kisel 
liknande den som exporterades från Kina utgjorde mer än 5 % av volymen av de 
berörda produkter som såldes på export till gemenskapen och således var 
representativa, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. 
19) I enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen undersökte kommissionen därefter, 
genom att göra en bedömning av andelen försäljning som skett med vinst, huruvida 
försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden hade skett vid normal 
handel. Bedömningen visade att mer än 20 % av försäljningsvolymen hade sålts till 
priser som var lägre än den genomsnittliga kostnaden. Normalvärdet fastställdes 
därför på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för endast 
den återstående försäljningen som skett med vinst, eftersom volymen för denna 
överskred 10 % av hela försäljningen. Normalvärdet fastställdes på nivån fob norska 
gränsen. 
3. Exportpris 
20) Fem företag som exporterar den berörda produkten från Kina besvarade det av 
kommissionen utsända frågeformuläret. Samtliga företag företräddes av China 
Chamber of Commerce for Import and Export of Metals, Minerals & Chemicals 
(CCCMC). På grund av de knapphändiga och bristfälliga svaren var det endast få 
uppgifter som kunde användas. Svaren innehöll framför allt inte någon bevisning 
om att all försäljning av den berörda produkten till gemenskapen hade rapporterats. 
De hänvisade inte heller till det faktum att en del av de största 
gemenskapsimportörerna kunde vara exportörerna närstående genom att de ingick i 
det statligt kontrollerade import- och exportnätet "Minemetals". Av den anledningen 
måste slutsatserna om exportpriserna, i enlighet med artikel 18.1 i 
grundförordningen, i allmänhet baseras på tillgängliga uppgifter. I detta 
sammanhang övervägdes om exportpriset för den berörda produkten, i avsaknad av 
annan information, kunde baseras på Eurostats importstatistik. När tillförlitligheten 
hos denna statistisk undersöktes noterade kommissionen att de uppgifter som avsåg 
KN-nummer 2804 69 00 endast omfattade kisel. Dessutom var det enligt tillgängliga 
uppgifter inte några större variationer i egenskaperna hos den kisel som exporterades 
från Kina under undersökningsperioden, varför ett genomsnittligt pris ansågs 
tillräckligt exakt i detta fall. 
21) Det fastslogs därför att den rimligaste grunden för fastställande av exportpriset var 
importvärdet cif enligt Eurostats statistik avseende det berörda KN-numret och 
motsvarande statistik för Österrike, Finland och Sverige före dessa länders 
anslutning till gemenskapen. 
4. Jämförelse 
22) I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justerades emellertid normalvärdet 
och exportpriset med hänsyn till olikheterna i de faktorer som påståtts och på 
tillfredsställande grund konstaterats kunna påverka prisernas jämförbarhet. 
Normalvärdet justerades med hänsyn till en olikhet i handelsled jämfört med den 
kinesiska försäljningen på export, eftersom den norska försäljningen på 
hemmamarknaden i allmänhet sker direkt till de slutliga användarna. Justeringar 
gjordes också för transport- och försäkringskostnader, varvid de motsvarande 
kostnaderna fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter i de kinesiska 
exportörernas svar på frågeformuläret, och exportpriset uttrycktes sålunda på nivån 
fob kinesiska gränsen. 
5. Dumpningsmarginal 
23) I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen jämfördes det vägda genomsnittliga 
normalvärdet (fob norska gränsen) med det vägda genomsnittliga exportpriset 
(fob kinesiska gränsen). 
24) En jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset enligt ovan visade att det 
förelåg dumpning och att dumpningsmarginalen var lika med det belopp med vilket 
normalvärdet överskred priset vid export till gemenskapen. 
Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av exportpriset cif fritt gemenskapens 
gräns, uppgick till 68,1 %. 
D. GEMENSKAPSINDUSTRIN 
25) Kommissionen prövade huruvida de gemenskapsproducenter som stödde begäran 
om översyn och som samarbetade vid undersökningen svarade för en betydande del 
av gemenskapens sammanlagda produktion av produkten, enligt artikel 4.1 i 
grundförordningen. Det konstaterades då att de fyra producenter som samarbetade 
vid översynen stod för nästan hela gemenskapens sammanlagda produktion. 
Slutsatsen var alltså att de fyra samarbetsvilliga producenterna i enlighet med 
artikel 4.1 i grundförordningen utgjorde gemenskapsindustrin. 
E. SKADA 
1. Förbrukning på gemenskapsmarknaden 
26) Den synliga förbrukningen (EU med 15 medlemsstater) av kisel på 
gemenskapsmarknaden (baserat på svaren i frågeformulären, uppgifter från Eurostat 
och den marknadsinformation som är tillgänglig för kommissionen) ökade från cirka 
195 000 ton till cirka 256 000 ton, dvs. en ökning med cirka 32 % mellan 1992 och 
slutet av undersökningsperioden. 
2. Den dumpade importens volym och marknadsandel 
27) Det bör påpekas att kinesiska exportörer 1992 hade absorberat den gällande 
antidumpningstullen (se punkt 1). I samband med denna undersökning har det 
fastställts att mängden dumpad import till gemenskapen av kisel med ursprung i 
Kina mätt i metriska ton minskade betydligt efter införandet av denna ytterligare 
antidumpningstull (antiabsorptionstull) 1992. Importen återhämtade sig emellertid 
senare och en ökning med 171 % konstaterades under perioden 1993-1994 liksom 
en ökning med 13,5 % under perioden från och med 1994 till och med slutet av 
undersökningsperioden. Importvolymen av produkter med ursprung i Kina avsedda 
för försäljning i gemenskapen ökade således med 37 % mellan 1992 och slutet av 
undersökningsperioden. Dessa slutsatser motsäger påståendena om att införandet av 
ytterligare antidumpningsåtgärder skulle ha lett till att kinesisk kisel uteslutits från 
gemenskapsmarknaden. 
28) Den beräknade marknadsandelen för denna import till gemenskapsmarknaden, 
baserat på den synliga förbrukningen, ökade från 3,7 % 1992 till 3,8 % under 
undersökningsperioden, dvs. med 3 %. 
3. Priser på den dumpade importen 
29) I enlighet med vad som anges i punkterna 20 och 21 tvingades kommissionen på 
grund av de kinesiska exportörernas knapphändiga och bristfälliga svar på 
frågeformulären att fastställa exportpriset på grundval av statistiska uppgifter 
(Eurostat och österrikisk, finsk och svensk nationell statistik). Undersökningen har 
visat att de kinesiska priserna, före tull, steg med 12,5 % år 1993 efter översynen 
1992. Från 1994 till slutet av undersökningsperioden sjönk de åter till nära 1992 års 
nivå. Mellan 1992, då de ytterligare antidumpningsåtgärderna infördes, och slutet av 
undersökningsperioden, ökade dessa priser endast med 4%. 
30) Kommissionen jämförde också priserna för importen från Kina med 
gemenskapsproducenternas priser för att fastställa huruvida de förra underskred de 
senare. För detta fastställdes först vilken kisel producerad i gemenskapen som 
motsvarade den importerade kinesiska produkten vad gäller specifikationer och 
användningsområden (standardkvalitet använd vid aluminiumframställning). 
Eftersom alla importerade kinesiska produkter är av standardkvalitet jämfördes 
priserna endast med den produkt producerad i gemenskapen som var av 
standardkvalitet. Producenternas vägda genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik 
i gemenskapen jämfördes därefter med de vägda genomsnittliga importpriserna för 
den kinesiska produkten, justerade till nettonivån fritt lager i gemenskapen, tullen 
betald, i samma handelsled. I samband med denna analys undersöktes de fyra 
viktigaste marknaderna (Tyskland, Förenade kungariket, Frankrike och Italien). 
31) Mot bakgrund av ovanstående konstaterades att priserna för importen från Kina inte 
underskred gemenskapsproducenternas priser under undersökningsperioden. En 
undersökning av de faktiska priser som togs ut vid återförsäljning till den första icke 
närstående köparen av kinesisk kisel av en större oberoende importör som 
representerade 11 % av den sammanlagda importen från Kina och som samarbetade 
vid undersökningen framkom att dessa priser var cirka 7 % lägre än 
gemenskapsindustrins motsvarande priser. Dessutom är det viktigt att påpeka att en 
fast antidumpningstull på 396 ecu per ton, motsvarande 51 % av priset cif 
tillämpades på gemenskapsmarknaden. Följaktligen skulle ett prisunderskridande 
motsvarande inte mindre än 30 % bli följden om dessa åtgärder skulle upphöra att 
gälla. 
4. Gemenskapsindustrins situation 
a) Allmänt 
32) Flera berörda parter har påpekat att gemenskapsindustrin inte längre vållas någon 
skada, eftersom efterfrågan på kisel har förändrats sedan slutet av 
undersökningsperioden vilket lett till ett utbudsunderskott och en väsentlig 
prisökning. 
Det bör påpekas att gemenskapens institutioner i enlighet med artikel 6.1 i 
grundförordningen normalt baserar sin analys av dumpning och skada på den 
situation som råder under undersökningsperioden. Ett sådant tillvägagångssätt 
berättigas av att den exakta verkan av en sådan utveckling såsom nämns ovan endast 
kan fastställas inom ramen för en riktigt genomförd undersökning vid vilken alla 
berörda parter kan framföra sina synpunkter och där de uppgifter som lämnas kan 
kontrolleras och analyseras. 
33) I det nu aktuella fallet motiveras kommissionens tillvägagångssätt av de snabba 
förändringarna på marknaden för kisel och av att det inte går att dra några slutsatser 
om dessa påstådda prisfluktuationer utan undersökning. 
34) Kommissionen tog hänsyn till följande ekonomiska faktorer när det gällde att 
fastställa situationen för gemenskapsindustrin: 
b) Produktion 
35) Produktionen i gemenskapen ökade från cirka 98 000 ton till cirka 122 000 ton 
mellan 1992 och slutet av undersökningsperioden, en ökning med 24,1 %. 
Produktionssiffrorna för denna period visar en nedgång 1993 (-1,2 %) och därefter 
en allmän ökning till följd av en positiv prognos på världsmarknaden. Två av de 
gemenskapsproducenter som deltog vid den första undersökningen upphörde med 
sin verksamhet 1992, medan en annan lade om och rationaliserade verksamheten vid 
en produktionsanläggning i Spanien 1993. Övriga gemenskapsproducenters 
produktion har förblivit stabil eller ökat något. 
c) Kapacitet och kapacitetsutnyttjande 
36) Gemenskapsindustrins produktionskapacitet ökade med 5 % mellan 1992 och slutet 
av undersökningsperioden. Detta beror framför allt på omläggningen av 
verksamheten i Spanien. Mellan 1992 och slutet av undersökningsperioden ökade 
dessutom kapacitetsutnyttjandet med 18 % av samma skäl. 
10 
d) Lager 
37) De snabba förändringarna på marknaden och gemenskapsindustrins förväntningar 
beträffande gemenskapsmarknadens troliga utveckling framgår av tendenserna för 
lagerhållningen. Gemenskapsindustrins lager ökade med 47 % under perioden 
1992 till slutet av undersökningsperioden, från cirka 11 600 ton till cirka 17 000 ton. 
e) Försäljning 
38) Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden ökade från cirka 
80 800 ton 1992 till cirka 111 200 ton vid slutet av undersökningsperioden, en 
ökning på 37,6 % under hela undersökningsperioden. 
f) Marknadsandel 
39) Ökningen av försäljningsvolymen ledde till en liten ökning av marknadsandelen 
från 39,8 % 1992 till 41,1 % av marknaden under undersökningsperioden. 
g) Genomsnittliga försäljningspriser och prisutveckling 
40) När det gäller utvecklingen av gemenskapsindustrins priser steg dessa med 3 % efter 
införandet av ytterligare antidumpningstullar på import av varor med ursprung i 
Kina. Under perioden 1993-1994 sjönk de emellertid med 3 %. Under hela den 
berörda perioden ökade gemenskapsindustrins försäljningspris med 2 %. 
h) Lönsamhet 
41) Mellan 1992 och 1993 registrerade gemenskapsindustrin en sammanlagd vägd 
genomsnittlig förlust på 21,7 % respektive 22 % vad gäller försäljning av kisel på 
gemenskapsmarknaden. Omläggningen av verksamheten vid en anläggning i 
Spanien och en svagt uppåtgående trend vad gäller marknadspriserna lyckades inte 
föra gemenskapsindustrin ut ur en förlustbringande situation under 1993 och 1994. 
Under hela undersökningsperioden registrerade gemenskapsindustrin en vägd 
genomsnittlig förlust på 13,4 %. 
42) De vägda genomsnittliga förlusterna mellan 1992 och slutet av 
undersökningsperioden minskade med 38 %. Trots detta har gemenskapens 
kiselindustri inte gjort några vinster alls under de senaste tio åren. 
11 
i) Sysselsättning 
43) Situationen på arbetsmarknaden försämrades konstant mellan 1992 och 1994, 
eftersom gemenskapsindustrins sammanlagda arbetsstyrka minskade med 7 %. 
5. Slutsats 
44) Efter införandet av åtgärderna förbättrade gemenskapsindustrin sin ställning vad 
gäller produktion, kapacitetsutnyttjande och försäljning. Det bör dock påpekas att 
kapaciteten och marknadsandelen har stagnerat. Gemenskapsindustrin var 
oförmögen att höja sina priser till en tillfredsställande nivå också efter det att dessa 
åtgärder hade införts, eftersom kineserna fortsatte att sänka sina priser. Till följd av 
den väsentligt ökade lagervolymen, förlusten av arbetstillfällen och deackumulerade 
nya ekonomiska förlusterna, dras dessutom slutsatsen att gemenskapsindustrin 
fortfarande vållas väsentlig skada enligt artikel 3.1 i grundförordningen. 
F. ORSAKSSAMBAND 
45) Kommissionen undersökte huruvida den skada som vållades gemenskapsindustrin 
orsakades av dumpad import från Kina och huruvida andra faktorer hade orsakat 
eller bidragit till denna skada. 
1. Den dumpade importens verkan 
46) Den kisel som produceras av gemenskapen och den kisel som importeras från Kina 
konkurrerar direkt med varandra, särskilt vad gäller priserna. Detta förklaras av att 
det inte är någon väsentlig skillnad i kvalitet mellan den importerade produkten och 
den produkt som produceras i gemenskapen. Den importerade produkten var avsedd 
för samma kunder, nämligen aluminiumsmältningsindustrin. 
47) Eftersom kisel är en råvara är marknaden för denna mycket priskänslig, och 
följaktligen har låga priser som tillämpas av vissa säljare en allmän negativ inverkan 
på marknaden. Undersökningen har visat att de kinesiska priserna, före tull, hade 
stigit med 12,5 % år 1993 efter översynen av åtgärderna 1992. Från 1994 och fram 
till slutet av undersökningsperioden sjönk de emellertid nästan ända ner till 1992 års 
nivå. 
Mellan 1992 (se punkt 29), det år då de ytterligare antidumpningsåtgärderna 
infördes, och fram till slutet av undersökningsperioden steg dessa priser endast med 
4 %. Deras nivå hade alltså en klart negativ inverkan på priset på kisel på 
gemenskapsmarknaden. 
48) En analys av perioden mellan 1993 och slutet av undersökningsperioden visar 
dessutom att de kinesiska priserna föll med 7 % medan priserna på 
gemenskapsmarknaden steg med 3 %. Detta faktum visar att de kinesiska 
12 
exportörerna har kapacitet att delvis absorbera de gällande antidumpningstullarnas 
inverkan. 
49) Gemenskapsindustrin försökte höja sina priser 1993, men var tvungen att följa den 
kinesiska prispolitiken. Under 1994 försökte gemenskapsindustrin därför minska 
sina ekonomiska förluster genom att sänka priserna och försöka förbättra 
försäljningen. 
50) På grund av pristrycket från importen från Kina och trots den ökade förbrukningen 
av kisel på gemenskapsmarknaden gjorde gemenskapsindustrin fortfarande förluster 
eller lyckades nätt och jämnt täcka sina produktionskostnader. 
51) De kinesiska exportörerna menade att gemenskapsindustrin inte vållas någon skada 
och sannolikt inte kommer att vållas någon återkommande skada av importen från 
Kina, eftersom gemenskapsindustrin har ökat sin produktion av kisel, framför allt 
sedan 1992. 
52) Såsom nämnts tidigare (se punkt 35) ökade gemenskapsindustrin emellertid sin egen 
produktion mellan 1992 och slutet av undersökningsperioden med 24,1 %, medan 
marknaden växte med 32 % (se punkt 26). Samtidigt ökade gemenskapsindustrins 
lager med 46,6 % (se punkt 37). Tack vare en gynnsam situation på marknaden 
räknade gemenskapsindustrin med att öka sin försäljning. Men i stället för att följa 
de pressade priser som dikterades av de kinesiska importprodukterna, som alltjämt 
fördes in på gemenskapsmarknaden till låga priser före antidumpningstullen, 
tvingades gemenskapsindustrin öka sina lager. 
53) Slutsatsen är alltså att den dumpade importen från Kina har haft en klart nedsättande 
verkan på prissättningen i gemenskapen och att den har bidragit till 
gemenskapsindustrins dåliga ekonomiska situation. 
2. Andra faktorers inverkan 
54) Kisel importerades från andra kiselproducerande länder än Kina under perioden från 
1992 och fram till slutet av undersökningsperioden. Marknadsandelen för importen 
från Norge (beräknad på grundval av siffrorna för den synliga förbrukningen i punkt 
26 ovan) ökade från 22,1 % 1992 till 27,7 % vid slutet av undersökningsperioden. 
Importen från Brasilien minskade under samma period från 10,4 % till 7,3 %. 
Samma situation rådde för de båda andra viktiga exportörerna av kisel till 
gemenskapen, Sydafrika och Australien. Importen från de länderna föll från 14,8 % 
till 9,2 % respektive från 4,1 % till 3%. 
55) De kinesiska exportörerna menade att kisel från Ryssland och Ukraina också kan ha 
vållat gemenskapsindustrin skada. Kommissionen anser emellertid att kisel från 
Ryssland och Ukraina kvalitetsmässigt inte kan jämföras med den europeiska eller 
kinesiska kiseln. Den standardkvalitet som exporteras av Kina innehåller 0,5 % järn 
medan den ryska och ukrainska produkten innehåller 0,8 - 1,0 %. De ovannämnda 
importerade produkterna måste genomgå en särskild behandling innan de är 
jämförbara med den europeiska och den kinesiska produkten. 
13 
Det fastslogs att antidumpningsåtgärder inte tillämpas i Förenta staterna vad gäller 
kisel med ursprung i Ryssland, eftersom dessa produkter måste behandlas och renas 
innan de används i aluminiumsmältningsindustrin. 
56) Kommissionen granskade dessutom Eurostats importstatistik och fann att importen 
från Ryssland och Ukraina inte sker regelbundet. 1992 förekom ingen import från 
Ryssland och Ukraina. Enligt marknadsinformationen är den nuvarande 
produktionskapaciteten i de båda länderna begränsad till 100 000 ton om året. Det är 
därför osannolikt att avsevärda kvantiteter skulle kunna transporteras från Ryssland 
och Ukraina. 
57) Det fastställdes slutligen att Sydafrikas marknadsandel minskade beroende på 
produktionsproblem medan Norges marknadsandel ökade, dock med det högsta 
priset cif enligt Eurostat. 
58) Inga andra faktorer som skulle kunna påverka gemenskapsindustrin negativt 
hittades. 
3. Slutsats 
59) Mot bakgrund av att den produkt som erbjuds genom liknande försäljningskanaler i 
gemenskapen har en enkel produktionsprocess och är en fullt utvecklad och enkel 
produkt och att marknaden är öppen, anser kommissionen att den kinesiska politiken 
med låga priser på import i hög grad har påverkat gemenskapsindustrins situation 
negativt. 
Även om en del av importen från andra länder kan ha bidragit till 
gemenskapsindustrins negativa situation, måste slutsatsen bli att den prisnedsättning 
som blivit följden av importen från Kina, sedd för sig, utan tvivel har vållat 
gemenskapsindustrin väsentlig skada. 
G. FORTSATT DUMPNING/SKADA 
1. Allmänt 
60) Exportörerna menade att det för ett fastställande av huruvida det är sannolikt att 
dumpningen och skadan kommer att fortsätta är nödvändigt att analysera 
utvecklingen på marknaden under perioden mellan 1988 och slutet av 
undersökningsperioden. 
61) Kommissionen undersökte i detta hänseende importnivån i gemenskapen med 
femton medlemsstater under en fyraårsperiod, särskilt efter införandet av 'de 
ytterligare antidumpningsåtgärderna till följd av absorptionen. Denna period kan 
anses vara tillräckligt lång för att fastställa tendenserna för skadeindikatorer i 
antidumpningsundersökningar. 
14 
2. Kinas ställning på världsmarknaden 
62) Tidigare erfarenheter och den nuvarande situationen visar att den kinesiska industrin 
har fortsatt att exportera kisel till gemenskapen till dumpade priser. En 
antidumpningsundersökning som utfördes av myndigheterna i Förenta staterna 
1991 visade att exporten från Kina skedde till dumpade priser, varför 
antidumpningstullar på 134 % infördes. Exporten från Kina till Förenta staterna 
minskade avsevärt efter det att dessa åtgärder hade införts. 
63) Kina är den absolut största leverantören av kisel i världen. Är 1994 var exporten från 
Kina cirka 116 000 ton. Merparten av denna export går till Japan som köpte 
83 763 ton eller cirka 72 % av den sammanlagda exporten från Kina 1994. Fram till 
1993 hade den kinesiska försäljningen till övriga asiatiska länder ökat markant, 
medan försäljningen till den amerikanska marknaden hölls nere till följd av de sedan 
1991 tillämpade antidumpningstullarna. Försäljningen till gemenskapen återhämtade 
sig 1994 trots att antidumpningstullar fortfarande togs ut. 
64) Exporten av kisel från Kina till Japan stagnerade 1993 och 1994, då den uppgick till 
totalt 86 400 ton respektive 82 600 ton. Samma situation gällde i Australien. 
Exporten från Kina till Sydkorea minskade under samma period. Av allt som sagts 
ovan framgår att såväl den japanska som övriga asiatiska länders marknader är 
mättade, en slutsats som bekräftas av att trenderna för exportvolymen till Kinas 
största kunder dvs. Japan, Sydkorea och Australien, visade en markant uppgång 
fram till 1993, medan de har stått still sedan dess. 
3. Kinas produktionskapacitet 
65) Exportörerna menade att många kinesiska fabriker har lagts ned och att 
produktionskapaciteten i Kina har minskat. Dessutom skulle en ökad inhemsk 
förbrukning av kisel i Kina leda till att mindre kvantiteter är tillgängliga för export. 
Samma exportörer menade att ökad efterfrågan förväntas i gemenskapen vid slutet 
av 1990-talet och att gemenskapsindustrin därför inte kommer att ha kapacitet att 
tillhandahålla tillräckliga mängder. 
66) Enligt marknadsinformationen minskade den kinesiska produktionen av kisel från 
450 000 ton år 1989 till 250 000 ton år 1994. Det är sannolikt att så snart de åtgärder 
som tillämpas i gemenskapen och i Förenta staterna upphör att gälla kommer 
kineserna att ändra produktionsinriktningen från andra legeringar till kisel och på 
nytt uppnå samma höga nivåer som tidigare på sin produktion, som då kan 
exporteras till gemenskapen. 
4. Sannolikhet för fortsatt dumpning 
67) Det bör påpekas när det gäller dumpningen att importen av den berörda produkten 
med ursprung i Kina fortsatte att ske till dumpade priser under 
undersökningsperioden, på den nivå som fastställdes vid den undersökning av 
huruvida den ursprungliga tullsatsen hade absorberats som genomfördes 1992. 
Priserna på importen från Kina till Österrike, Sverige och Finland strax före dessa 
15 
länders anslutning till gemenskapen var också låga och sannolikt dumpade. Det 
anses därför mycket troligt att om åtgärderna upphörde att gälla skulle detta leda till 
fortsatt dumpning enligt artikel 11.2 i grundförordningen. 
5. Sannolikhet för fortsatt skada 
68) Importen från Kina fortsatte att ske till låga priser och att hålla nere gemenskapens 
priser på kisel även efter införandet av den ytterligare antidumpningstullen. Priserna 
på import från Kina var de lägsta på gemenskapsmarknaden under perioden från 
1992 till slutet av undersökningsperioden. Även om de utgör en liten procentandel 
av gemenskapsförbrukningen har de väsentligen påverkat den nedåtgående 
pristrenden. Om åtgärderna i form av ett fast belopp på 396 ecu per ton skulle 
upphöra att gälla skulle följden bli ett prisunderskridande på 30 %. 
69) Mot bakgrund av den mycket stora produktionskapaciteten i Kina och de höga 
antidumpningstullarna i Förenta staterna är det dessutom mycket troligt att 
kineserna kommer att försöka öka sin försäljning på gemenskapens marknad till 
mycket låga priser om åtgärderna upphör att gälla, vilket kommer att leda till 
ytterligare sänkta priser på gemenskapsmarknaden och därmed ökad skada för 
gemenskapsindustrin. 
Trenden för importer till Sverige och Finland före och efter dessa länders anslutning 
till gemenskapen bekräftar att en sådan utveckling är sannolik. Under perioden 
juli-december 1994 importerade Sverige 493 ton, i motsats till under perioden 
januari-juni 1995, då ingen import från Kina rapporterades. Samma situation rådde i 
Finland där 2 097 ton importerades från Kina under det sista halvåret 1994 medan 
ingen import rapporterades under det första halvåret 1995. Det är uppenbart att 
volymen av import från Kina är starkt beroende av förekomsten eller frånvaron av 
antidumpningsåtgärder. Slutsatsen är alltså att den skada som gemenskapsindustrin 
vållas åtminstone kommer att fortsätta om de gällande antidumpningstullarna tillåts 
upphöra att gälla. 
6. Slutsats 
70) Mot bakgrund av ovanstående anses det därför att om de nu gällande 
antidumpningsåtgärderna upphör att gälla skulle de kinesiska exportörerna fortsätta 
att exportera till gemenskapsmarknaden till mycket låga priser. Detta skulle leda till 
fortsatt sänkta priser på gemenskapsmarknaden vilket i sin tur skulle vålla 
gemenskapsindustrin ytterligare skada. 
16 
H. GEMENSKAPENS INTRESSE 
1. Allmänt 
71) Kommissionen undersökte i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen, på 
grundval av samtliga lämnade uppgifter, huruvida det med säkerhet skulle kunna 
fastslås att det inte låg i gemenskapens intresse att fortsätta att tillämpa åtgärderna. 
Kommissionen tog därvid hänsyn till de gällande åtgärdernas och andra eventuella 
åtgärders verkan samt till följderna för alla inblandade parter av att inte vidta 
åtgärder. 
2. Konsekvenser för gemenskapsindustrin 
72) Syftet med antidumpmngsåtgärder är att åtgärda orättvis handelspraxis som har en 
skadlig verkan på en gemenskapsindustri. En sådan åtgärd bör leda till 
återupprättandet av en situation där det råder effektiv konkurrens, vilket i sig är av 
intresse för samtliga aktörer i gemenskapen. 
73) Inom ramen för denna undersökning har det fastställts att gemenskapsindustrin 
alltjämt vållas skada och att det är synnerligen troligt att gemenskapsindustrins 
osäkra ekonomiska situation kommer att förvärras ytterligare utan en fortsatt 
tillämpning av antidumpningsåtgärderna för att kompensera verkan av den dumpade 
importen. Hela gemenskapsindustrins existens kan således till sist komma att 
riskeras. Två företag som deltog vid den tidigare undersökningen finns inte längre 
kvar. Kommissionen anser också att med färre producenter på 
gemenskapsmarknaden kan konkurrensen komma att minska i motsvarande grad. 
74) På grundval av de fakta som har fastställts är det skäligt att anta att om åtgärderna 
tillåts upphöra att gälla kommer följden att bli ytterligare nedläggningar av fabriker 
och förlorade arbetstillfällen utöver de fall som redan har inträffat. 
75) När kommissionen undersökte gemenskapens intresse i förhållande till 
gemenskapsindustrins var den tvungen att ta hänsyn till den framtida utvecklingen. 
Av de internationella framtidsprognosema för kiselindustrin framgår att det är 
rimligt att anta att förbrukningen av produkten i fråga kan komma att öka med cirka 
5% per år. 
76) De nu pågående ansträngningarna för att omstrukturera gemenskapsindustrin visar 
dessutom att denna ännu inte är beredd att överge denna del av produktionen, och 
åtgärder mot de negativa verkningarna av den dumpade importen är därför 
nödvändiga. 
17 
3. Konsekvenser för användarna 
77) Ingen enskild användare lämnade några dokumenterade uppgifter under den 
pågående undersökningen. En användarorganisation i gemenskapen och två 
nationella användarorganisationer lämnade uppgifter med begäran om att åtgärderna 
skulle upphävas. 
78) En organisation av aluminiumproducenter i Förenade kungariket hävdade att 
kvaliteten på den kisel som importeras från Kina berättigade ett lägre pris än priset 
för samma produkt från andra länder. Ingen bevisning till stöd för detta påstående 
lämnades. Dessutom fastställdes det varken vid den ursprungliga eller vid den 
nuvarande undersökningen att det förelåg en väsentlig skillnad i kvalitet som 
berättigade olika prissättning mellan den kinesiska kiseln och kiseln från andra 
källor. Detta påstående måste alltså avvisas. 
79) Samma organisation menade också att konkurrenssituationen på den internationella 
marknaden för de aluminiumprodukter som produceras i gemenskapen skadas av de 
införda antidumpningsåtgärderna. Det fastställdes emellertid att den kisel som 
används vid produktionen i gemenskapen av aluminium avsedd för export får 
införas tullfritt till gemenskapen enligt förfarandet för aktiv förädling. Detta 
argument har därför lämnats utan avseende. 
80) En användare hävdade att det strider mot gemenskapens intresse att fortsätta att 
tillämpa antidumpningstullar på import av kisel från Kina, eftersom 
gemenskapsindustrin inte är i stånd att förse gemenskapsmarknaden med tillräckliga 
kvantiteter. Det ansågs att, eftersom det fanns andra leverantörer utanför 
gemenskapens marknad var risken för ett allmänt utbudsunderskott mycket liten. 
81) Vad beträffar konkurrensen på gemenskapsmarknaden har användarindustrierna och 
andra ekonomiska aktörer alltid dragit fordel av att det funnits ett stort urval av 
konkurrenter på marknaden, eftersom gemenskapsindustrin, även om den utnyttjade 
sin fulla produktionskapacitet, endast skulle kunna tillgodose cirka 50 % av 
efterfrågan på gemenskapsmarknaden. 
Import från tredje land kommer därför alltid att vara nödvändig. Efter införandet av 
antidumpmngsåtgärder skulle de kinesiska producenterna kunna erbjuda sin export 
till gemenskapen till rimliga priser. De enda antidumpmngsåtgärder som tillämpas 
på import av kisel till gemenskapen är de som tillämpas på import med ursprung i 
Kina och Brasilien. 
82) De gällande åtgärdernas inverkan på aluminiumsmältningsindustriernas 
produktionskostnader granskades särskilt. Denna analys visade att 5,5-6 viktprocent 
kisel behövs för att producera aluminium 226 och 231, som utgör 50 % av den 
sammanlagda aluminiumproduktionen. Värdet på den kisel som används vid 
produktionen uppgår till 5,2 % av den samlade kostnaden för framställning av 
aluminium. De gällande åtgärdernas inverkan på priset för en aluminiumlegering 
som endast innehöll kisel från Kina uppgår till 1,7 %. Detta är en relativt liten del av 
den sammanlagda produktionskostnaden, vilket leder till slutsatsen att 
konsekvenserna för användarna av de gällande antidumpningsåtgärderna förblir 
mycket begränsade. 
18 
4. Konsekvenser för importörerna 
83) Endast ett begränsat antal importörer lämnade synpunkter beträffande 
gemenskapens intresse till kommissionen. En av dessa samarbetade vid 
fastställandet av dumpning och skada. 
84) Ett företag i Förenade kungariket som inte längre importerar den berörda produkten 
förklarade att de priser fob som tas ut av de kinesiska exportörerna är sådana att de i 
sig leder till endast något lägre priser. 
Företaget hävdade vidare att en prisökning på mer än 300 pund sterling per ton hade 
inträffat sedan åtgärderna infördes. Dessutom framhölls det att införandet av 
åtgärderna hade medfört få fördelar för gemenskapsindustrin, eftersom 
gemenskapsmarknadens största leverantörer är Norge och Sydafrika. Dessa länder 
påstods ha utnyttjat antidumpningsåtgärderna mot importen från Kina för att skaffa 
sig en dominerande ställning på den brittiska marknaden. 
Det bör påpekas att en vägd genomsnittlig ökning på endast 9,8 % av alla importer 
av kisel till gemenskapsmarknaden registrerades under perioden efter införandet av 
de ytterligare antidumpningsåtgärderna och fram till undersökningsperioden. 
Dessutom höjde gemenskapsindustrin sina priser med 2 % under samma period 
(punkt 40). Det har redan fastställts (punkt 57) att Sydafrikas marknadsandel 
minskade på grund av produktionsproblem, medan Norge ökade sin marknadsandel, 
dock med de högsta priserna cif enligt Eurostat. 
Dessa påståenden måste avvisas. 
5. Konsekvenser för konkurrensen 
85) Kommissionen undersökte vad gäller konkurrensen på gemenskapsmarknaden 
huruvida de gällande åtgärderna och en fortsatt tillämpning av dessa skulle kunna ha 
en negativ inverkan på den effektiva konkurrensen. Först av allt bör det påpekas att 
kisel från Kina fortfarande är tillgänglig på gemenskapsmarknaden efter fem års 
tillämpning av antidumpningsåtgärder. Andra exportörer ökade sin närvaro på 
marknaden. Kommissionen drog således slutsatsen att det inte förefaller realistiskt 
att förutse något akut utbudsunderskott på marknaden för kisel och inte heller någon 
negativ inverkan på den effektiva konkurrensen. 
6. Slutsats om gemenskapens intresse 
86) På grundval av vad som sagts ovan, särskilt efter att ha granskat de argument som 
har framförts av gemenskapsindustrin, gemenskapens industri i senare led i 
produktionskedjan och importörerna av den berörda produkten, görs den samlade 
bedömningen att det ligger i gemenskapens allmänna intresse att de 
antidumpningsåtgärder som tillämpas på kisel med ursprung i Kina inte tillåts 
upphöra att gälla. 
19 
I. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 
1. Nivå för undanröjande av skada 
87) Under undersökningsperioden fastställdes det att avkastningen på försäljningen av 
den berörda produkten var negativ, eftersom de försäljningspriser som togs ut av 
gemenskapsindustrin var lägre än den kontrollerade produktionskostnaden. 
88) För att uppnå en icke-skadevållande referensnivå för exportpriserna fastställde 
kommissionen först gemenskapsindustrins faktiska produktionskostnad. När det 
gäller vilken vinstnivå som är skälig hävdade en gemenskapsproducenter att en vinst 
på försäljningen på minst 7,5 % före skatt krävdes för att denna producent skulle 
kunna behålla sin konkurrenskraft. Kommissionen använde en procentsats på 6,5 % 
av omsättningen, vilket anses vara tillräckligt då det rör sig om en fullt utvecklad 
produkt för vilken endast små investeringar i forskning och utveckling samt 
produktionsutrustning är nödvändiga. 
89) Det pris som fastställdes genom att en vinst av 6,5 % lades till 
gemenskapsindustrins genomsnittliga produktionskostnad, justerades vederbörligen 
för att ta hänsyn till olikheterna i handelsled mellan importen och 
gemenskapsindustrins försäljning. 
90) På grundval av detta fastställdes skademarginalen, varvid hänsyn togs till de 
kinesiska cif priserna (Eurostatdata), och den uppgick till 49 % av priset cif på den 
berörda importen. Enligt den nuvarande skademarginalen, som är lägre än den 
faktiska dumpningsmarginalen, bör de faktiska tullarna vara 376,5 ecu/ton, inte 
396 ecu/ton som är nivån på de gällande tullarna. 
2. Slutgiltiga tullar 
91) Mot bakgrund av de slutsatser om dumpning, skada, orsakssamband, sannolikhet för 
fortsatt dumpning och skada och gemenskapens intresse som anges ovan anser 
kommissionen att det är nödvändigt att fortsätta att tillämpa antidumpningsåtgärder 
för att återställa effektiva och rättvisa konkurrensvillkor på gemenskapens marknad 
för kisel. 
92) De kinesiska handlarna föreslog, med hänvisning till artikel 8 i grundförordningen, 
ett åtagande eller införande av en rörlig tull. Bristen på samarbetsvilja, vilken 
framgick av de kinesiska producenternas bristfälliga svar på frågeformulären, tyder 
på att en effektiv kontroll av åtagandena skulle vara svår att genomföra. De 
kinesiska handlarnas tidigare beteende tyder dessutom inte på att det skulle vara 
lämpligt att införa en rörlig tull. 
93) Mot bakgrund av vad som sagts ovan och med hänsyn till att dessa åtgärder har 
tillämpats sedan 1992 på den nuvarande nivån anses det att 
antidumpningsåtgärderna på import av kisel med ursprung i Kina lämpligen bör 
göras i form av en värdetull som bör fastställas till 49 %. 
20 
94) Rådet bekräftar ovanstående slutsatser. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
Artikel 1, 
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av kisel enligt 
KN-nummer 2804 69 00 med ursprung i Folkrepubliken Kina. 
2. Tullsatsen för den slutgiltiga antidumpningstull som skall tillämpas på nettopriset 
fritt gemenskapens gräns skall vara 49 %. 
3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. 
Artikel! 
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska 
gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den 
På rådets vägnar 
Ordförande 
21 

ISSN 1024-4506 
KOM(97) 616 slutlig 
DOKUMENT 
SV 02 11 10 08 
Katalognummer : CB-CO-97-635-SV-C 
ISBN 92-78-27767-3 
Byrån tor Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
2*.