EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 16.10.1996 
KOM(96) 475 slutlig 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om statistik över arbetskraftskostnaders nivå och struktur 
(framlagt av kommissionen) 

MOTIVERING 
1 För att kunna utföra sina uppgifter på det ekonomiska och sociala området, i 
synnerhet i fråga om sysselsättning och arbetsförhållanden, behöver kommissionen 
ha tillgång till uppgifter om arbetskraftskostnader och löner inom gemenskapen. 
Uppgifterna måste utgöra en säker grund för jämförelser länder emellan. Därför har 
en rad specifika undersökningar om arbetskraftskostnader i industrin1, handeln samt 
inom bank- och försäkringsväsendet genomförts inom gemenskapen sedan 1960 
till följd av förordningar från rådet. Dessa undersökningar har utförts av 
kommissionen i samarbete med de nationella statistikorganen i medlemsstaterna. 
2 Medlemsstaterna har, i linje med de beslut som fattades vid toppmötet i Essen, 
vidtagit åtgärder för att få till stånd diverse åtgärdsprogram framför allt beträffande 
flexibilitet på arbetsmarknaden, skapande av arbeten och bekämpning av 
arbetslöshet. För att kunna ge en tydligare beskrivning av i vilket sammanhang som 
dessa åtgärder genomförs och för att ge möjligheter till uppföljning av de nationella 
sysselsättningsprogrammen kommer kommissionen under de år som följer att 
behöva statistik över de olika aspekterna av inkomster och arbetskraftskostnader. 
3 Utvecklingen inom Europeiska gemenskapen och arbetet med att fa den inre 
marknaden att fungera ökar behovet av jämförbara uppgifter om nivåer, trender och 
strukturer hos arbetsgivarnas arbetskraftskostnader och arbetstagarnas löner. 
Uppgifterna är särskilt viktiga såsom ett hjälpmedel för att analysera tillväxt, 
konkurrenskraft, sysselsättning och utvecklingen beträffande den ekonomiska och 
sociala sammanhållningen samt för att göra tillförlitliga jämförelser mellan 
medlemsstaterna och mellan regionerna inom gemenskapen. Den planerade 
statistiken kommer därför att bestå av detaljerade uppgifter om den del av 
arbetsgivarnas utgifter som går till löner och närstående avgifter samt om 
arbetstimmar och sammanlagd anställd personal. 
i Förordning nr 10 (EGT nr 56, 31.8.1960, s. 1199/60). 
Förordning nr 14 (EGT nr 55, 16.8.1961, s. 154/61). 
Förordning nr 28 (EGT nr 41, 28.5.1962, s. 1277/62). 
Förordning nr 151 (EGT nr 133, 13.12.1962, s. 2841/62). 
Förordning nr 101/66/EEG (EGT nr 134, 22.7.1966, s. 2540/66). 
Rådets förordning (EEG) nr 1899/68 (EGT nr L 289, 29.11.1968, s. 4). 
Rådets förordning (EEG) nr 2259/71 (EGT nr L 238, 23.10.1971, s. 1). 
Rådets förordning (EEG) nr 328/75 (EGT nr L 37, 12.2.1975, s. 1). 
Rådets förordning (EEG) nr 494/78 (EGT nr L 68, 10.3.1978, s. 1). 
Rådets förordning (EEG) nr 1596/81 (EGT nr L 159, 17.6.1981, s. 1). 
Rådets förordning (EEG) nr 3149/83 (EGT nr L 309,10.11.1983, s. 2). 
Rådets förordning (EEG) nr 1612/88 (EGT nr L 145, 11.6.1988, s. 1). 
Rådets förordning (EEG) nr 3949/92 (EGT nr L 404, 31.12.1992, s. 7). 
Rådets förordning (EEG) nr 2053/69 (EGT nr L 263, 21.10.1969, s. 8). 
Rådets förordning (EEG) nr 3192/73 (EGT nr L 326, 27.11.1973, s. 1). 
Rådets förordning (EEG) nr 494/78 (EGT nr L 68, 10.3.1978, s. 1). 
Rådets förordning (EEG) nr 1596/81 (EGT nr L 159, 17.6.1981, s. 1). 
Rådets förordning (EEG) nr 3149/83 (EGT nr L 309, 10.11.1983, s. 2). 
Rådets förordning (EEG) nr 1612/88 (EGT nr L 145, 11.6.1988, s. 1). 
Rådets förordning (EEG) nr 3949/92 (EGT nr L 404, 31.12.1992, s. 7). 
1 
4 För att kunna göra en jämförande analys av nivån och sammansättningen på 
arbetskraftskostnader i medlemsstaterna är det nödvändigt att uppgifterna erhålls på 
grundval av enhetliga definitioner och harmoniserade statistiska metoder. Dessa 
villkor infrias av gemenskapens statistik över arbetskraftskostnader, som hittills är 
den enda europeiska källan för lönestatistik som utgör en säker grund för 
jämförelser. Detta är orsaken till att kommissionens avdelningar, beslutsfattare i 
ekonomiska och sociala frågor samt forskare högt värderar de resultat som Eurostat 
presenterar. Vid utarbetandet av förslaget till förordningen beaktades att det 
europeiska national- och regionalräkenskapssystemet inom Europeiska 
gemenskapen (ENS-95)3 utgör basdokumentet för standarder, definitioner och 
redovisningsmetoder i medlemsstaterna för att uppfylla behoven inom 
gemenskapen. 
5 Kommissionens verksamhet inom olika områden fordrar aktuell statistik över 
lönekostnader. Eurostat har i samarbete med de behöriga myndigheterna i 
medlemsstaterna utarbetat metoder för att uppdatera de mest väsentliga resultaten i 
statistiken över arbetskraftskostnader. Men eftersom företagens utgifter för löner 
och närstående arbetsgivaravgifter genomgår en omfattande förändring kan en 
sådan uppdatering bara ge tillfredsställande resultat under de år som följer direkt på 
framtagandet av statistiken. Efter det behöver ny statistik från gemenskapen tas 
fram så att 1992 års undersökning uppdateras. 
6 Under rådets diskussion om förordningen angående 1984 års undersökning 
beslutades det att fastställa undersökningsintervallet till fyra år, så att den följande 
statistiken skulle avse 1988 och 1992. Det är nödvändigt att behålla denna frekvens 
så att nästa statistik som tas fram avser 1996. 
7 I enlighet med subsidiaritetsprincipen delas ansvaret för den övergripande 
planeringen av statistiken över arbetskraftskostnader på EU-nivå mellan 
kommissionen och medlemsstaterna. Detta sker för att uppnå en harmonisering av 
begrepp och klassificeringar av de inhämtade uppgifterna och för att komma fram 
till vilken information som de främsta användarna efterfrågar. Dessa användare är 
gemenskapens institutioner, regeringarna i medlemsstaterna, regionala och lokala 
myndigheter, internationella organisationer, arbetsgivarorganisationer, 
fackföreningar och forskningsinstitut. Själva inhämtandet av uppgifter och 
metoderna för att göra detta faller under medlemsstaternas ansvarsområde. 
8 Statistiken skall omfatta all den ekonomiska verksamhet som klassificeras i 
avdelningarna C (utvinning av mineral), D (tillverkning), E (el-, gas-, värme- och 
vattenförsörjning), F (byggverksamhet), G (partihandel och detaljhandel; reparation 
av motorfordon, hushållsartiklar och personliga artiklar), H (hotell- och 
restaurangverksamhet), i grupp 63.3 (arrangerande och försäljning av resor; 
turistservice) i avdelning I (transport, magasinering och kommunikation), i 
huvudgrupperna 65 (finansförmedling utom försäkring och pensions­
fondsverksamhet) och 66 (försäkring och pensionsfondsverksamhet utom 
obligatorisk socialförsäkring) i avdelning J (finansiell verksamhet) samt i avdelning 
K (fastighets- och uthyrningsverksamhet, företagstjänster) i den genom rådets 
Förordning nr xxxx/96/EEG, EGT nr L xxx, xx.xx.1996, s. x. 
2> 
förordning (EEG) nr 3037/90 upprättade näringsgrensindelningen i Europeiska 
gemenskapen (NACERev.l) , med förbehåll för de speciella bestämmelser som 
anges i bilagan till den här förordningen. 
9 Avsikten är inte att alla affärsverksamheter skall täckas av en fullständig 
kartläggning utan snarare att ett representativt urval görs. Således räcker det i de 
länder där det finns tillräckligt goda statistikkällor, främst i de länder som har 
uppgifter som inhämtas av myndigheter, att använda sådana uppgifter (eller 
eventuellt att redovisa dem i förenklad form på frågeformulär). Detta gäller under 
förutsättning att tillvägagångssättet inte strider mot de definitioner och metoder 
som används och att det uppfyller alla krav beträffande variabler. På samma villkor 
gäller att medlemsstaterna tillåts uppskatta nödvändiga uppgifter med hjälp av 
statistiska inferensmetoder i de fall då några eller samtliga data inte har erhållits för 
alla de enheter som det skall sammanställas statistik för. 
10 De små och medelstora företagens speciella situation beaktas i förordningen. 
Belastningen på företag, i synnerhet de små och medelstora, och krav på 
representativa urval utgör faktorer som skall beaktas av medlemsstaterna när de 
väljer ut och kombinerar källor respektive användning av uppskattningar. 
11 Expertgruppen för löne- och arbetskraftskostnadsstatistik har betonat behovet av att 
så snart som möjligt upprätta en rättslig grund för denna statistik, så att de behöriga 
myndigheterna i medlemsstaterna och de företag som väljs ut kan vidta lämpliga 
åtgärder för att planera uppgiften och utföra den på ett bra sätt. 
12 För detta ändamål förelägger kommissionen rådet bifogade utkast till förordning 
för dess godkännande. 
EGT nr L 293, 24.10.1990, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EEG) 
nr 761/93 av den 24 mars 1993, EGT nr L 83, 3.4.1993, s. 1. 
Förslag till 
RÅDETS FÖRORDNING (EG) 
om statistik över arbetskraftskostnaders nivå och struktur 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
213 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag, och 
med beaktande av följande: 
För att Europeiska unionen skall kunna utföra sina uppgifter måste den ha information 
om nivåer, trender och strukturer hos arbetsgivarnas arbetskraftskostnader och 
arbetstagarnas löner i medlemsstaterna. 
Utvecklingen inom Europeiska gemenskapen och arbetet med att få den inre marknaden 
att fungera ökar behovet av jämförbara uppgifter om nivåer, trender och strukturer hos 
arbetsgivarnas arbetskraftskostnader och arbetstagarnas löner. Uppgifterna är särskilt 
viktiga såsom ett hjälpmedel för att analysera tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning och 
utveckling beträffande den ekonomiska och sociala sammanhållningen samt för att göra 
tillförlitliga jämförelser mellan medlemsstaterna och mellan regionerna inom 
gemenskapen. 
Den bästa metoden för att bedöma situationen beträffande nivåer, trender och strukturer 
hos arbetsgivarnas arbetskraftskostnader och arbetstagarnas löner är att ta fram specifik 
statistik över arbetskraftskostnader, vilket senast gjordes 1993 med avseende på uppgifter 
från 1992, i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3949/921. 
På grund av förändringarna i nivån och sammansättningen på företagens utgifter för löner 
och närstående arbetsgivaravgifter behöver ny statistik för gemenskapen tas fram på 
grundval av uppgifter från 1996, så att resultaten från föregående undersökning 
uppdateras. 
För att uppfylla behoven inom gemenskapen skall enligt förordning nr xxxx/96/EG det 
europeiska national- och regionalräkenskapssystemet inom Europeiska gemenskapen 
(ENS -95) utgöra basdokumentet för standarder, definitioner och redovisningsmetoder i 
medlemsstaterna. Detta medför att det är nödvändigt att upprätta källor för fullständig, 
tillförlitlig och jämförbar statistik på nationell och regional nivå. 
Den statistik som finns i varje medlemsstat utgör inte någon bas för tillförlitliga 
jämförelser, vilket främst beror på skillnader i medlemsstaternas lagar, bestämmelser och 
1 EGT nr L 404, 31.12.1992, s. 1. 
2 
EGT nr L xxx, xx.xx.1996, s. x. 
t> 
administrativa metoder. Därför måste statistik för gemenskapen tas fram och resultaten 
bearbetas med hjälp av enhetliga definitioner och harmoniserade metoder. 
I enlighet med subsidiaritetsprincipen är upprättandet av enhetliga statistiska standarder 
som möjliggör framtagande av likformig information något som endast kan utföras 
effektivt på gemenskapsnivå. Standarderna kommer att införas i varje medlemsstat av de 
organ och institutioner som har utsetts att sammanställa officiell statistik. 
I enlighet med rådets beslut 93/464/EEG3 är en av de prioriterade åtgärderna för det 
statistiska programmet för perioden 1993-1997 att ta fram statistik över arbetskrafts­
kostnader. 
Det kan godtas att de stater som har administrativa källor eller andra lämpliga 
statistikkällor får använda sig av dessa, eventuellt kombinerat med ett förenklat 
frågeformulär, om denna metod är förenlig med godkända definitioner och metoder och 
följer kraven beträffande variabler. 
Det är nödvändigt att förenkla det administrativa arbetet för företag, särskilt för de 
mindre, och att främja ny teknik för insamling och sammanställning av uppgifter. Det 
kan dock vara nödvändigt att hämta de uppgifter som behövs för att sammanställa 
statistik över arbetskraftskostnader direkt från företag med hjälp av metoder som är 
fullständiga, tillförlitliga och aktuella, utan att man utsätter berörda parter, i synnerhet 
små och medelstora företag, för en belastning som inte står i proportion till de resultat 
som användarna av statistiken rimligtvis kan förvänta sig. 
Det förefaller lämpligt att tillåta att undantag görs för vissa medlemsstater, så att man tar 
hänsyn till att dessa stater har särskilda tekniska problem med att samla in vissa typer av 
information, förutsatt att kvaliteten på statistiken inte påverkas. 
Kommittén för det statistiska programmet, inrättad genom rådets beslut 
89/382/EEG, Euratom4, har ställt sig bakom kommissionens förslag. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
3 EGT nr L 219, 28.8.1993, s. 1. 
4 EGT nr L 181, 28.6.1989, s. 47. 
Artikel J 
Allmänna bestämmelser 
Medlemsstaterna och kommissionen skall, inom sina respektive ansvarsområden, ta fram 
statistik över arbetskraftskostnaders nivå och struktur för gemenskapen inom den 
ekonomiska verksamhet som definieras i artikel 3. 
Artikel 2 
Referensperiod 
Statistiken skall tas fram på grundval av uppgifter för budgetåret 1996, med förbehåll för 
den speciella bestämmelse som anges i bilagan till den här förordningen. 
Artikel 3 
Omfattning 
Statistiken skall omfatta all den ekonomiska verksamhet som klassificeras i 
avdelningarna C (utvinning av mineral), D (tillverkning), E (el-, gas-, värme- och 
vattenförsörjning), F (byggverksamhet), G (partihandel och detaljhandel; reparation av 
motorfordon, hushållsartiklar och personliga artiklar), H (hotell- och restaurangverksam­
het), i grupp 63.3 (arrangerande och försäljning av resor; turistservice) i avdelning I 
(transport, magasinering och kommunikation), i huvudgrupperna 65 (finansförmedling 
utom försäkring och pensionsfondsverksamhet) och 66 (försäkring och 
pensionsfondsverksamhet utom obligatorisk socialförsäkring) i avdelning J (finansiell 
verksamhet) samt i avdelning K (fastighets- och uthyrningsverksamhet, företagstjänster) i 
den genom rådets förordning (EEG) nr 3037/905 upprättade näringsgrensindelningen i 
Europeiska gemenskapen, nedan kallad "NACERev.l", med förbehåll för de speciella 
bestämmelser som anges i bilagan till den här förordningen. 
Artikel 4 
Krav på informationen 
Sammanställningen av statistik över arbetskraftskostnader skall baseras på vilken som 
helst av de statistiska enheter som definieras i rådets förordning (EEG) nr 696/936. 
Information skall ges avseende lokala enheter klassificerade efter den egna huvudsakliga 
verksamheten, efter region, på minst nivå 1 i kommissionens (Eurostats) nomenklatur för 
EGT nr L 293, 24.10.1990, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EEG) 
nr 761/93 av den 24 mars 1993, EGT nr L 83, 3.4.1993, s. 1. 
EGT nr L 76, 30.3.1993, s. 1. 
> 
statistiska territoriella enheter (NUTS 1), och efter storleksklass med avseende på antalet 
anställda vid det företag som de lokala enheterna lyder under. Det är bara nödvändigt 
med information om företag med minst tio anställda. 
Artikel 5 
Informationens beståndsdelar 
Information skall inhämtas om följande: 
1. Totala arbetskraftskostnader inklusive direkta löner, gratifikationer, traktamenten 
och andra ersättningar, betalningar för arbetsfria dagar, avgångsvederlag, 
naturaförmåner, indirekta utgifter av olika slag inklusive arbetsgivarens lagenliga 
eller hävdvunna avgifter till socialförsäkringssystemet samt bidrag till direkta 
sociala förmåner, kostnader för yrkesutbildning, andra utgifter samt alla skatter 
och avgifter som står i direkt samband med arbetskraftskostnader. 
2. Totalt antal anställda. 
3. Antal arbetstimmar. 
Detta gäller med förbehåll för de speciella bestämmelser som anges i bilagan till den här 
förordningen. 
Artikel 6 
Insamling av uppgifter 
1. En undersökning skall genomföras via medlemsstaternas behöriga statistikorgan. 
Dessa skall utarbeta lämpliga metoder för insamling av uppgifterna. 
2. Arbetsgivare och andra personer som uppmanas ge information skall besvara 
frågorna sanningsenligt, fullständigt och inom de föreskrivna tidsfristerna. 
Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att förhindra överträdelser av 
skyldigheten att ge de uppgifter som avses i artikel 5. 
3. Undersökningen behöver inte utföras om medlemsstaterna har information från 
andra lämpliga källor eller om medlemsstaterna kan uppskatta nödvändiga 
uppgifter med hjälp av statistiska inferensmetoder i de fall då några eller samtliga 
data inte har erhållits för alla de enheter som det skall sammanställas statistik för. 
Uppgifter från andra lämpliga källor och uppskattningar av nödvändiga uppgifter 
far bara användas om de är åtminstone likvärdiga med undersökningens krav 
beträffande noggrannhet, kvalitet och tidsperiod. 
8 
4. Belastningen på företag, i synnerhet de små och medelstora, och krav på 
representativa urval, i enlighet med artikel 7, utgör faktorer som skall beaktas av 
medlemsstaterna när de väljer ut och kombinerar källor respektive använder 
uppskattningar i enlighet med punkt 3. 
5. På begäran skall medlemsstaterna till kommissionen (Eurostat) översända all 
information, särskilt vad gäller metoder, som behövs för att denna förordning 
skall kunna tillämpas. 
Artikel 7 
Representativitet 
Tillförlitlighet och jämförbarhet på en hög kvalitetsnivå skall uppnås genom att man 
använder stickprov av en omfattning som innebär att det relativa standardfelet för 
variabeln "arbetskraftskostnad per timme" för varje huvudgrupp i NACERev.l inte 
överskrider 3 %. 
Artikel 8 
Bearbetning av resultaten 
Medlemsstaternas statistikorgan skall bearbeta svaren till de frågor som avses i artikel 6.2 
respektive de uppgifter från andra källor som avses i artikel 6.3 så att jämförbara resultat 
uppnås. 
Artikel 9 
Överföring av resultaten 
Resultaten skall överföras inom 18 månader från utgången av det kalenderår som 
motsvarar referensperioden. Detta gäller även för de uppgifter som medlemsstaterna 
förklarat som sekretessbelagda enligt inhemsk lagstiftning eller praxis rörande 
sekretessbeläggning av statistiska uppgifter, i enlighet med bestämmelserna i rådets 
förordning (Euratom, EEG) nr 1588/907 om utlämnande av insynsskyddade statistiska 
uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor. 
7 EGT nr L 151, 15.6.1990, s. 1. 
°[ 
Artikel 10 
Tillämpningsföreskrifter 
Tillämpningsföreskrifterna för denna förordning skall fastställas i enlighet med det 
förfarande som föreskrivs i artikel 11. Detta gäller i synnerhet följande: 
— De definitioner som skall användas. 
— De indelningsnivåer för variabler som skall tillämpas. 
— Riktlinjer beträffande noggrannhet och kvalitetsaspekter. 
— Lämpliga former för de variabler som skall överföras. 
— De resultat som skall överföras. 
Artikel 11 
Förfarande 
Kommissionen skall biträdas av Kommittén för det statistiska programmet, inrättad 
o 
genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom , nedan kallad "kommittén". 
Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. 
Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med 
hänsyn till hur brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som 
enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag 
av kommissionen, varvid medlemsstaternas röster skall vägas enligt fördragets artikel 
148.2. Ordföranden får inte rösta. 
Kommissionen skall besluta med omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med 
kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall 
skall kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under en tid av 
tre månader från dagen då rådet underrättats. 
Rådet får fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges i 
föregående stycke. 
8 EGT nr L 181, 28.6.1989, s. 47. 
10 
Artikel 12 
Ikraftträdande 
Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i 
Europeiska gemenskapernas officiella tidning. 
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. 
Utfärdad i Bryssel den 
På rådets vägnar 
Ordförande 
u 
BILAGA 
SÄRSKILDA BESTÄMMELSER 
I. Undantag avseende referensperioden (artikel 2) 
För Sverige: budgetåret 1997, under förutsättning att det lämnas uppskattningar 
för referensåret 1996. 
II. Undantag avseende undersökningens omfattning (artikel 3) 
1. För alla medlemsstater: Undergrupp 65.11; 
2. För Tyskland: Avdelning K, grupp 63.3 i avdelning I; 
3. För Grekland: Avdelning K; 
4. För Frankrike: Huvudgrupp 73 i avdelning K; 
5. För Irland: Avdelning H; 
6. För Österrike: Avdelningarna F, G och H, grupp 63.3 i avdelning I; 
7. För Portugal: Avdelning K. 
III. Utförligare information (artikel 5) 
Medlemsstaterna får föreskriva att det skall lämnas utförligare information, främst 
genom att skilja på arbetare och tjänstemän eller genom att ta med enheter med 
färre än 10 anställda. 
Tyskland får sammanställa särskild statistik för Förbundsrepubliken Tyskland, 
inklusive Västberlin, enligt de gränser som denna hade före den 3 oktober 1990, 
respektive för de nya delstaterna, inklusive Östberlin. Denna bestämmelse har 
tillkommit för att det skall tas hänsyn till de särskilda omständigheterna angående 
sammanställningen av resultaten på nationell nivå, och den gäller under 
förutsättning att kvaliteten på statistiken inte påverkas. Bestämmelserna i artikel 7 
angående representativitet skall gälla för varje sammanställning separat. 
ii 
FINANSIERINGSÖVERSIKT NR 1 
ÅTGÄRDENS BETECKNING 
Förslag till rådets förordning om statistik över arbetskraftskostnaders nivå och 
struktur 
BERÖRDA BUDGETPOSTER 
Post B5-6000 
RÄTTSLIG GRUND 
Artikel 213 i fördraget 
BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 
4.1 Allmänt mål 
Syftet med denna förordning från rådet är att göra statistik över 
arbetskraftskostnaders nivå och struktur inom unionen tillgänglig för alla 
användare. Denna statistik är nödvändig för att utarbeta, övervaka och utvärdera 
ekonomisk politik, socialpolitik och arbetsmarknadspolitik på regional och 
nationell nivå samt på gemenskapsnivå. I enlighet med förordningar från rådet har 
det sedan 1959 utförts en rad undersökningar inom gemenskapen med inriktning 
på arbetskraftskostnader i industrin, handeln samt inom bank- och 
försäkringsväsendet. 
Att utföra denna undersökning på EU-nivå är en av de prioriterade åtgärderna i 
gemenskapens statistiska ramprogram för perioden 1993-1997 (EGT nr L 219, 
28.8.1993). 
4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller 
förlängning 
Engångsåtgärd i enlighet med utkastet till rådets förordning (Euratom, EEG) om 
statistik över arbetskraftskostnaders nivå och struktur (insamling och bearbetning 
av uppgifter samt överföring av resultaten till Eurostat), som omfattar perioden 
1997-1999. 
\3> 
KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
5.1 Icke-obligatoriska utgifter 
5.2 Differentierade anslag 
5.3 Typ av inkomster som förutses 
Försäljning av statistikprodukter (uppgifter i databaser samt publikationer) täcker 
en del av produktionskostnaden. 
TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER 
Kommissionens bidrag till medlemsstaterna motsvarar bara en del av den reella 
kostnaden för insamling av uppgifter - omkring 26%. Detta beror på att 
kommissionens statistikarbete i hög grad är delegerat och att drifts- och 
administrationskostnader nästan helt och hållet bärs av medlemsstaterna. De utgifter 
som förutses är emellertid nödvändiga för att stödja standardiseringen av de 
uppgifter som samlas in och för att man skall kunna bearbeta dessa uppgifter och 
skicka dem till Eurostat. 
Samfinansiering med den offentliga sektorn (ur de nationella statistikorganens 
budgetar) och med den privata sektorn (inkomster från försäljning av 
statistikprodukter). 
BUDGETKONSEKVENSER FÖR ANSLAG FÖR ÅTGÄRDER 
(DEL BI BUDGETEN) 
7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (definition av kostnad per 
enhet) 
För utvecklingen av de existerande systemen för insamling av uppgifter eller 
anordnandet av nya undersökningar av arbetskraftskostnadernas nivå och struktur 
skall ett belopp tas ur gemenskapens budget, vilket beräknas enligt följande: 
26% av driftskostnaderna för projektets två/tre år - undersökning (1997) samt 
överföring av uppgifter till Eurostat (1998/1999). 
Utgifter som skall bäras av medlemsstaterna: utarbetande av frågeformulär, bidrag 
till insamling, bearbetning och spridning av uppgifter samt andra driftskostnader. 
Hela åtgärden motsvarar en genomsnittlig utgift för alla medlemsstater av ca 7,2 
miljoner ecu. 
»H-
Sammanlagt bidrag till medlemsstaterna (26 % av totalsumman): 1,872 miljoner 
ecu. 
7.2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar (Mecu) 
Medlems­
stat 
Totalt 1997 
1,872 
1,872 1998 1999 Totalt 
1,872 
1,872 
7.3 Driftskostnader för undersökningar, experter osv. som ingår i del B av 
budgeten (Mecu) 
Expertmöten 
Information 
och 
publicering 
Totalt 1997 
0,05 
0,05 1998 
0,05 
0,05 
0,1 1999 
0,05 
0,05 
0,1 Totalt 
0,15 
0,1 
0,25 
7.4 Vägledande tidsplan över anslag (åtagande- och betalnings-
bemyndiganden) 
Undersökningen kommer att utföras under 1997 och resultaten kommer att 
skickas till Eurostat under 1998/1999. Det föreslås att betalningen sker i tre 
etapper: de två första delarna som ett bidrag till att täcka kostnaderna för 
insamling och bearbetning av uppgifter (1997) och en tredje del när man har fått 
resultaten. Den sista delen skall betalas antingen under 1998 eller 1999, beroende 
på om resultaten skickas till Eurostat under 1998 eller 1999. 
Å.B* 
B.B.** 1997 
1,872 Mecu 
0,561 Mecu 
30% 1998 
0,750 Mecu 
40% 1999 
0,561 Mecu 
30% Summa 
1,872 Mecu 
1,872 Mecu 
Åtagandebemyndiganden 
Betalningsbemyndiganden 
BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING. RESULTAT AV 
ÅTGÄRDER 
Betalning för de kontrakt som kommissionen sluter sker endast på grundval av 
utförliga rapporter om verksamhetens slutförande eller uppnådda resultat. 
i > 
ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 
9.1 Särskilda och kvantiflerbara mål. Målgrupp 
Syftet med denna förordning från rådet är att upprätta jämförbar statistik över 
arbetskraftskostnadernas nivå och struktur inom Europeiska unionen. I 
överensstämmelse med riktlinjerna i vitboken Tillväxt, konkurrenskraft och 
sysselsättning samt slutsatserna från toppmötet i Essen är denna statistik 
oumbärlig när man skall utarbeta, övervaka och utvärdera åtgärder på regional 
nivå, nationell nivå och på gemenskapsnivå. Statistiken är särskilt viktig såsom ett 
hjälpmedel för att analysera tillväxt, konkurrenskraft, sysselsättning och 
utveckling beträffande den ekonomiska och sociala sammanhållningen samt för 
att göra tillförlitliga jämförelser mellan medlemsstaterna och mellan regionerna 
inom gemenskapen. 
9.2 Skäl för åtgärden 
Ansvaret för att finansiera denna verksamhet ligger huvudsakligen hos 
medlemsstaterna (jfr punkt 6 ovan), som har en väl inarbetad organisation för 
insamling och bearbetning av uppgifter. Det verkar dock som om det är 
nödvändigt med finansiering ur gemenskapens budget, både för länder som utför 
denna typ av undersökning för första gången och för dem som måste anpassa de 
nuvarande undersökningarna till gemenskapens behov. Syftet med detta 
ekonomiska bidrag är att till en viss del finansiera insamlingen och bearbetningen 
av uppgifter. 
Denna verksamhet har som mål att uppnå följande fyra resultat: 
- Att förse EG:s institutioner med kvantitativa uppgifter som bas för att 
utarbeta, övervaka och utvärdera alla slags handlingsprogram i enlighet 
med artikel 3.2 i budgetförordningen, där det sägs att detta medverkar till 
att gemenskapens budget utnyttjas på ett effektivare och mer relevant sätt. 
- Att förse regeringarna i medlemsstaterna med jämförbar statistik över 
samtliga medlemsstater för utvärdering och övervakning av åtgärder från 
gemenskapens sida. 
- Att förse beslutsfattare i politiska, ekonomiska och sociala frågor inom 
unionen med de uppgifter som de behöver för att fatta och bedöma beslut 
inom sina respektive verksamhetsområden. Därför är detta en nyckelfaktor 
inom den europeiska informationsmarknaden. 
- Att förse vetenskapsvärlden med den information som behövs för att 
forska vidare och få mer information om ekonomiska och sociala 
levnadsförhållanden i unionen. 
it» 
Resultaten av åtgärden kommer att bidra till en förbättring av den statistiska 
information som används i det arbete som rör socialpolitik, ekonomisk 
sammanhållning och konvergens inom den inre marknaden. 
Informationen samlas in genom ett förfarande som till stor del baseras på 
subsidiaritetsprincipen - de nationella systemen har ett ansvar i varje medlemsstat. 
Gemenskapens statistiska program kommer att bli en väsentlig del av de 
nationella statistiska programmen och därigenom medverka till att det skapas ett 
europeiskt statistiskt område. 
Möjligheterna till multiplikatoreffekter är ganska små. Men eftersom användare 
kommer att få tillgång till en serie uppgifter som gör det möjligt att göra 
internationella jämförelser av arbetskraftskostnadernas nivå och struktur och 
inkomstfördelning kommer intresset för de uppgifter som berörs av utkastet till 
förordning att bli större. 
Verksamhetens specifika resultat skulle kunna påverkas ifall några av 
medlemsstaterna - eller kommissionen - inte skulle lyckas med att få fram de 
medel som behövs för att verksamheten skall slå väl ut. 
9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden 
Verksamheten är en del av gemenskapens statistiska program. Detta program följs 
kontinuerligt upp med hjälp av en översiktlig tabell med fastställda mål och 
resurser för varje projekt såsom en funktion av förhållandet mellan resultat och 
mål. I början av varje år lägger Eurostat fram en lägesrapport om programmet 
avseende läget vid föregående års slut. Denna innehåller tre delar: 
- I den första sammanfattas huvudresultaten under året med avseende på 
varje åtgärd. 
- I den andra beskrivs målen för de olika projekten och de resultat som har 
uppnåtts. 
- I den tredje ges statistik över utnyttjandet av mänskliga resurser samt 
budget-, data- och administrationsresurser under det föregående året. 
O 
10 ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A I BUDGETEN) 
10.1 Innebär den åtgärd som föreslås en ökning av antalet anställda vid 
kommissionen? I så fall, hur många? 
Typ av tjänster 
Fast anställda 
eller tillfälligt 
antställda A 
B 
C 
Andra tjänster 
Totalt Erforderlig personal för att 
förvalta åtgärden 
Fasta 
tjänster 
0,5 
0,5 
0 
1 Tillfälliga 
tjänster 
0 
0 
0 
0 
0 varav 
Befintliga 
tjänster 
inom berört 
GD eller 
berörd 
enhet 
0,5 
0,5 
0 
0 
1 Ytterli­
gare 
tjänster 
0 
0 
0 
0 
0 Period 
1997-98 
10.2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal. 
Belopp Beräkningsmetod (ecu) 
Fast anställda Ö" 
Tillfällig personal 0 
Övriga resurser 0 
Totalt 
0 
10.3 Ökning av andra administrativa utgifter tillföljd av åtgärden. 
Budgetpost Belopp Beräkningsmetod (ecu) 
Totalt 
1 0 ~| 
Ä 
EFFEKTBEDOMNING 
FÖRSLAGETS EFFEKTER FÖR NÄRINGSLIVET, SÄRSKILT FÖR 
DE SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGEN 
FÖRSLAGETS RUBRIK: UTKAST TILL RÅDETS FÖRORDNING OM STATISTIK 
ÖVER ARBETSKRAFTSKOSTNADERS NIVÅ OCH 
STRUKTUR INOM INDUSTRIN OCH TJÄNSTESEKTORN 
FÖRSLAGET: 
1 Varför är det nödvändigt med lagstiftning på gemenskapsnivå inom 
detta område mot bakgrund av subsidiaritetsprincipen och vilka är 
lagstiftningens huvudmål? 
För att kunna utföra sina uppgifter på det ekonomiska och sociala området, i 
synnerhet i fråga om sysselsättning och arbetsförhållanden, behöver 
kommissionen ha tillgång till jämförbar information om arbetskraftskostnaders 
nivå och struktur i EU:s medlemsstater. Detta behov har blivit ytterligare 
angeläget till följd av de nya politiska åtgärder som redovisas i vitboken Tillväxt, 
konkurrenskraft och sysselsättning. 
Uppgifter om arbetskraftskostnader är oumbärliga när man skall bestämma eller 
bedöma effekten av socialpolitik och åtgärder på arbetsmarknaden på såväl 
nationell nivå som gemenskapsnivå. 
Den statistik som finns i medlemsstaterna är inte någon tillräcklig bas för 
tillförlitliga jämförelser. Detta beror främst på skillnader i undersökningarnas 
natur och de befintliga källorna, i lagstiftning och i administrativa metoder. I 
enlighet med subsidiaritetsprincipen delas ansvaret för den övergripande 
planeringen av statistiken över arbetskraftskostnader på EU-nivå mellan 
kommissionen och medlemsstaterna. Det ena syftet är att få fram uppgifter som är 
jämförbara. Detta kommer att ske genom att man har en enhetlig definition av 
begrepp och klassificeringar. Det andra syftet är att komma fram till vilken 
information som efterfrågas av de främsta användarna, dvs. EG:s institutioner, 
regeringarna i medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter, internationella 
organisationer, arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och forskningsinstitut. 
Dessa mål måste uppnås utan att man försöker harmonisera medlemsstaternas 
uppläggning av datainsamlingen. Själva inhämtandet av uppgifter och metoderna 
för att göra detta faller under medlemsstaternas ansvarsområde. 
H 
EFFEKTER FÖR NÄRINGSLIVET: 
2 Vilka kommer att påverkas av förslaget? 
vilka näringsgrenar? 
Statistiken kommer att omfatta sådan affärsverksamhet som klassificeras i avdelningarna 
C (utvinning av mineral), D (tillverkning), E (el-, gas-, värme- och vattenförsörjning), F 
(byggverksamhet), G (partihandel och detaljhandel; reparation av motorfordon, 
hushållsartiklar och personliga artiklar), H (hotell- och restaurangverksamhet), i grupp 
63.3 (arrangerande och försäljning av resor; turistservice) i avdelning I (transport, 
magasinering och kommunikation), i huvudgrupperna 65 (finansförmedling utom 
försäkring och pensionsfondsverksamhet) och 66 (försäkring och 
pensionsfondsverksamhet utom obligatorisk socialförsäkring) i avdelning J (finansiell 
verksamhet) samt i avdelning K (fastighets- och uthyrningsverksamhet, företagstjänster) i 
den genom rådets förordning (EEG) nr 3037/90 upprättade näringsgrensindelningen i 
Europeiska gemenskapen (NACERev.l), med förbehåll för de speciella bestämmelser 
som anges i bilagan till den här förordningen. 
vilken storlek på företagen (vilken är andelen små och medelstora företag)? 
I undersökningen kommer det inte att ingå några företag med färre än tio anställda. Det är 
bara nödvändigt med information om företag med minst tio anställda. 
Avsikten är att det skall erhållas uppgifter beträffande olika slags storlekar på företag. 
För att minska belastningen på företag och nationella statistikorgan kommer 
undersökningarna att genomföras med hjälp av sampling (urvalsförfarande). 
Samplingplanerna kommer att utarbetas av de nationella statistikorganen som i allmänhet 
använder olika urvalsfraktioner beroende på de statistiska enheternas storlek. En stor del 
av den information som efterfrågas i frågeformuläret finns i företagens administrativa 
register, vilket innebär att det inte blir något större besvär för dem. På samma sätt 
innehåller registren över företag och lokala enheter en del av den efterfrågade 
informationen. 
I medlemsstater som, i varierande utsträckning, använder existerande källor kommer 
belastningen på företagen att bli avsevärt mindre eftersom en del variabler kommer att 
hämtas från dessa källor. I förordningen står det att undersökningen inte behöver utföras 
ifall en medlemsstat har information från andra källor som är åtminstone likvärdiga i 
fråga om noggrannhet, kvalitet och aktualitet. På samma villkor gäller att 
medlemsstaterna tillåts uppskatta nödvändiga uppgifter med hjälp av statistiska 
inferensmetoder i de fall då några eller samtliga data inte har erhållits för alla de enheter 
som det skall sammanställas statistik för. 
Även om företagen måste lämna all den information som behövs, hålls arbetsbelastningen 
på en rimlig nivå genom att antalet variabler begränsas till några lätt uträknade 
sammanlagda årsuppgifter. 
2o 
finns dessa företag i särskilda geografiska områden i unionen? 
I princip är företagen belägna i alla regioner och medlemsstater. I vissa områden av 
unionen överväger dock de små och medelstora företagen. För att utarbeta mer 
detaljerade tabeller över arbetskraftskostnader på regional nivå, efterfrågas vissa 
uppgifter på NUTS 1-nivå. 
3 Vad kommer företagen att behöva göra för att rätta sig efter förslaget? 
De enheter som kommer att ingå i undersökningen kommer att behöva ge riktig och 
fullständig information i frågeformulär som det nationella statistikorganet kommer att 
skicka ut till dem (och skicka tillbaka frågeformulären inom en angiven tidsgräns). 
I de medlemsstater som, i varierande utsträckning, kommer att använda existerande källor 
kommer dock företagens extraarbete att bli avsevärt mindre. 
4 Vilka ekonomiska effekter är det sannolikt att förslaget får? 
Förslaget leder naturligtvis till vissa kostnader för insamling av uppgifter, både för de 
nationella statistikorganen och för de utvalda företagen. Men dessa kostnader uppvägs gott 
och väl av de positiva effekterna 
på sysselsättning? 
på investeringar och bildandet av nya företag? 
påföretags konkurrens ställning? 
Aktuell, riktig och jämförbar statistik över arbetskraftskostnaders nivå och struktur är 
nödvändig för att genomföra och utvärdera ekonomisk politik, socialpolitik och 
företagspolitik. Mot denna bakgrund kommer den föreslagna statistiken att ge möjlighet 
till en bättre insikt i situationen på arbetsmarknaden och kampen mot arbetslösheten och 
den kommer att ha positiva effekter på investeringar och konkurrenskraft. När de som har 
ansvaret för att fatta beslut i ekonomiska och socialpolitiska frågor får tillgång till 
tillförlitliga och uppdaterade uppgifter kommer de att få större förståelse för de sociala 
och ekonomiska villkor som de har att agera inom. Detta kommer även att göra det 
möjligt för arbetsgivare att fastställa tydligare övergripande riktlinjer för verksamheten. 
Gemenskapen företar åtgärder som, beträffande såväl genomförande som uppföljning, 
skulle gynnas av tillgången till aktuell statistik över arbetskraftskostnader. Eftersom 
dessa åtgärder är så viktiga skulle resultaten mer än väl motivera kostnaderna. 
5 Innehåller förslaget åtgärder som tar hänsyn till de små och medelstora 
företagens speciella situation? 
Ja. För att minska antalet enheter som omfattas av undersökningen, kommer inte företag 
med färre än 10 anställda att ingå. Vidare är andelen små och medelstora företag i 
undersökningen i allmänhet mycket mindre än andelen stora företag på grund av de 
x\ 
urvalsmetoder som används på nationell nivå. Slutligen tas det i ingressen och i artikel 
6.4 i utkastet till förordningen uttryckligen hänsyn till de små och medelstora företagens 
speciella situation. Belastningen på företag, i synnerhet de små och medelstora, och krav 
på representativa urval utgör faktorer som skall beaktas av medlemsstaterna när de väljer 
ut och kombinerar källor respektive användning av uppskattningar i enlighet med vad 
som sägs i förordningen. 
6 Samråd 
UNICE (en sammanslutning av näringslivs- och arbetsgivarorganisationer i Europa) 
deltog från start i möten som anordnades av arbetsgruppen för lönestatistik och under 
hela den fas då förslaget utformades. Mot bakgrund av att information om 
arbetskraftskostnaders nivå och struktur är viktig för arbetsgivarorganisationer (vilket 
påpekades flera gånger) gjorde företrädarna för denna organisation en aktiv insats vid 
utformningen av undersökningen. 
Även Europeiska Fackliga Samorganisationen (EFS) stöder detta projekt. 
De främsta användarna inom kommissionen (GD II och GD V) rådfrågades vid ett flertal 
tillfallen under utarbetandet av utkastet. Följaktligen togs deras behov upp på 
arbetsgruppens möten, något som gjorde det möjligt för företrädarna för 
statistikavdelningarna att i högre grad ta hänsyn till deras synpunkter. 
Erfarenheterna från tidigare undersökningar har varit till stor nytta vid den övergripande 
planeringen. Arbetsgruppens mål har varit att förhindra att de allvarliga problem som har 
uppstått tidigare ånyo uppkommer. 
12. 
LAGSTIFTNINGSFORSLAGETS RUBRIK 
Förslag till en förordning om statistik över arbetskraftskostnaders nivå och struktur 
EFFEKTER FÖR EFTA-LÄNDERNA INOM EES 
EFTA-länderna inom EES berörs av den föreslagna förordningen och de har deltagit i 
diskussionen om den. 
Samtliga EFTA-länder inom EES deltog i arbetsgruppens möten. 
FINANSIERINGSOVERSIKT 
Finansieringsöversikten i bilagan till detta dokument berör Europeiska Unionens 
medlemsstater. 
23 

ISSN 1024-4506 
KOM(96) 475 slutlig 
DOKUMENT 
SV 17 
Katalognummer : CB-C0-96-484-SV-C 
ISBN 92-78-09678-4 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
2iV