Särskild rapport Mer behöver göras för att 
öka medvetenheten om 
och åstadkomma 
efterlevnad av reglerna för 
statligt stöd inom 
sammanhållningspolitiken  SV 2016  nr 24
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN

EUROPEISKA REVISIONSRÄTTEN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Tfn +352 4398-1
Frågor: eca.europa.eu /sv/Pages/ContactForm.aspx
Webbplats: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
En stor mängd övrig information om Europeiska unionen är tillgänglig på internet  
via Europa-servern (http://europa.eu).
Luxemburg: Europeiska unionens publikationsbyrå, 2016
Print ISBN 978-92-872-5855-7 ISSN 1831-0990 doi:10.2865/01774 QJ-AB-16-024-SV-C
PDF ISBN 978-92-872-5856-4 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/60364 QJ-AB-16-024-SV-N
EPUB ISBN 978-92-872-5885-4 ISSN 1977-5830 doi:10.2865/140727 QJ-AB-16-024-SV-E
© Europeiska unionen, 2016
Kopiering tillåten med angivande av källan.
Mer behöver göras för 
att öka medvetenheten 
om och åstadkomma 
efterlevnad av reglerna 
för statligt stöd inom 
sammanhållningspolitiken 
(i enlighet med artikel 287.4 andra stycket i EUF-fördraget)Särskild rapportSV 2016  nr 24
02
 Granskningsteam
I våra särskilda rapporter redovisar vi resultatet av våra effektivitets- och regelefterlevnadsrevisioner av särskilda bud -
getområden eller förvaltningsteman. För att uppnå så stor effekt som möjligt väljer vi ut och utformar gransknings -
uppgifterna med hänsyn till riskerna när det gäller resultat eller regelefterlevnad, storleken på de aktuella inkomster -
na eller utgifterna, framtida utveckling och politiskt intresse och allmänintresse.
Denna effektivitetsrevision utfördes av revisionsavdelning II – där ledamot Henri Grethen är ordförande – som är spe -
cialiserad på utgiftsområdena investeringar för sammanhållning, tillväxt och inkludering. Revisionsarbetet leddes av 
föredragande ledamoten Oskar Herics som biträddes av Margit Spindelegger (kanslichef), Niels Brokopp (förstechef), 
Gert Rammeloo och Angelika Zych (uppgiftsansvariga), Ildiko Preiss (attaché) och Dana Moraru, Maria Ploumaki och 
Laura Zanarini (revisorer).
Från vänster till höger: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger och O. Herics.

03
 Innehåll
Punkt
 Förkortningar
 Ordförklaringar
I-VIII Sammanfattning
1-24  Inledning
3-8 Vad är statligt stöd och vilken är dess finansiella betydelse för EU?
9-21  Förfaranden för beviljande av statligt stöd
9-10  Medlemsstaterna måste anmäla statligt stöd till kommissionen
11-14  Undantag från anmälan
15-21  Huvudaktörerna vid förvaltningen av operativa program inom sammanhållningspolitiken
22-24  Revisioner av statligt stöd utförda av Europeiska revisionsrätten och  
medlemsstaternas högre revisionsorgan
25-31  Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod
32-113  Iakttagelser
32-82  Kommissionen utför inte heltäckande analyser av fel vid statligt stöd och medlemsstaterna 
fokuserar inte tillräckligt på statligt stöd
33-44  Antalet fel vid statligt stöd är betydande inom Europeiska regionala utvecklingsfonden, 
Sammanhållningsfonden och, men i mycket mindre utsträckning, Europeiska socialfonden
45-71  Kommissionens övervakning försämras av brist på omfattande analyser och otillräcklig intern samordning
72-82  Medlemsstaternas revisionsmyndigheter har inte fokuserat tillräckligt på efterlevnaden av reglerna för 
statligt stöd
04 Innehåll 
83-113  Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förenkla den tillämpliga lagstiftningen om statligt stöd 
och främja medlemsstaternas administrativa kapacitet
84-99  Den utvidgade allmänna gruppundantagsförordningen överförde ansvar  
från kommissionen till medlemsstaterna
100-107  Nya förhandsvillkor och förfaranden för större projekt kan förbättra efterlevnaden av reglerna för statligt 
stöd inom sammanhållningspolitiken
108 -113  En gemensam handlingsplan för statligt stöd som har upprättats av kommissionen syftar till att stärka 
medlemsstaternas administrativa kapacitet och kräver fortlöpande uppmärksamhet
114 -130  Slutsatser och rekommendationer
 Bilaga I —  Medlemsstaternas utgifter för statligt stöd, 2010–2014, i miljoner euro
 Bilaga II —  Resultat av generaldirektoratet för konkurrens övervakning 2006–2014
 Bilaga III  —  Större projekt som antogs av generaldirektoratet för regional- och stadspolitik för 
programperioden 2007–2013
 Bilaga IV —  Den rättsliga ramen på området för statligt stöd
 Kommissionens svar
05
 Förkortningar
ACR : årlig kontrollrapport
BNP : bruttonationalprodukt
COCOF : samordningskommittén för fonderna
ECN-ET : Europeiska konkurrensnätverket – elektronisk överföring
Eruf : Europeiska regionala utvecklingsfonden
ESF : Europeiska socialfonden
ESI-fonderna : Europeiska struktur- och investeringsfonder
EUF-fördraget : Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
FoU : forskning och utveckling
FoU och innovation : forskning, utveckling och innovation
GBER : den allmänna gruppundantagsförordningen
GD: generaldirektorat
GD Regional- och stadspolitik : Generaldirektoratet för regional- och stadspolitik
GD Konkurrens : Generaldirektoratet för konkurrens
GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering : Generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och 
inkludering
IKT: informations- och kommunikationsteknik
IMS : systemet för rapportering av oriktigheter ( Irregularity Management System )
It: informationsteknik
Jaspers : gemensamt stöd till projekt i de europeiska regionerna
MAPAR : förvaltningen av processer, insatser och resurser vid revision ( Management of audit processes, activities and 
resources )
SF: Sammanhållningsfonden
SMF : små och medelstora företag
06
 Ordförklaringar
Attesterande myndigheter  gör de första kontrollerna av de utgifter som de förvaltande myndigheterna redovisar 
och intygar att de är lagliga och korrekta. De är i allmänhet en del av finansministeriet eller av interna kontrollorgan 
som lyder under ett ministerium.
De europeiska struktur- och investeringsfonderna  (ESI-fonderna) är fem separata fonder vars mål är 
att minska obalanser mellan regioner i unionen och som har policyramar som utformats för den fleråriga 
budgetramen på sju år. Fonderna är: Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), 
Sammanhållningsfonden (SF), Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska havs- 
och fiskerifonden (EHFF).
En förvaltande myndighet  är en nationell, regional eller lokal offentlig myndighet eller något annat offentligt 
eller privat organ som en medlemsstat har utsett att leda ett operativt program. Den har till uppgift att välja ut de 
projekt som ska finansieras, övervaka hur projekten genomförs och rapportera till kommissionen om finansiella 
aspekter och uppnådda resultat.
En revisionsmyndighet  säkerställer för kommissionen att styrsystemen och de interna kontrollerna beträffande 
ett operativt program fungerar ändamålsenligt (och, som en följd av detta, att de intygade utgifterna är lagliga 
och korrekta). Revisionsmyndigheter är vanligtvis avdelningar vid regeringskanslier, finansministerier (eller interna 
kontrollorgan som lyder under ett ministerium) eller andra ministerier eller inom högre revisionsorgan. De ska 
fungera fristående från de myndigheter som förvaltar medlen. Revisionsmyndigheten rapporterar resultaten av 
sina revisioner av system och operationer till de förvaltande och attesterande myndigheterna för det berörda 
operativa programmet. Rapporterna om systemrevisioner och den årliga kontrollrapporten överlämnas också 
till kommissionen. Om revisionsmyndigheten anser att den förvaltande myndigheten inte har vidtagit lämpliga 
korrigerande åtgärder ska den göra kommissionen uppmärksam på saken.
Ett företag  är varje enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga form och sättet för dess 
finansiering.
Ett operativt program  anger en medlemsstats prioriteringar och särskilda mål och hur medlen kommer att 
användas under en angiven period, vanligtvis sju år, för att finansiera projekt. Projekten måste bidra till att ett 
eller flera av ett visst antal mål som fastställts för det operativa programmets insatsområden uppnås. Det måste 
finnas ett program för varje fond inom sammanhållningspolitikens område, det vill säga Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden. De operativa programmen utarbetas av 
medlemsstaterna och ska godkännas av kommissionen innan några utbetalningar kan göras från EU:s budget. De 
kan bara ändras under den aktuella perioden om båda parterna är överens.
Europeiska regionala utvecklingsfondens  mål är att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen 
inom Europeiska unionen genom att avhjälpa de största regionala obalanserna via ekonomiskt stöd till 
infrastruktursatsningar och produktiva jobbskapande investeringar, främst för företag.
Europeiska socialfonden  syftar till att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom Europeiska 
unionen genom att förbättra sysselsättningsmöjligheterna, huvudsakligen genom utbildningsåtgärder, och främja 
en hög sysselsättningsnivå och fler och bättre arbetstillfällen.
07 Ordförklaringar 
Expertgruppen för europeiska struktur- och investeringsfonder  kom till inom kommissionen i syfte att 
ge kommissionen råd om genomförandet av program som antagits och genomförts i överensstämmelse med 
förordningarna om de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Den är en av de två grupper som ersätter 
Samordningskommittén för fonderna (den andra är Samordningskommittén för de europeiska struktur- och 
investeringsfonderna).
Finansiella korrigeringar  syftar till att skydda EU:s budget från felaktiga och oriktiga utgifter. Vid utgifter med 
delad förvaltning är det i första hand medlemsstaternas ansvar att återkräva felaktiga utbetalningar. Finansiella 
korrigeringar kan göras genom att oriktiga utgifter dras av från medlemsstaternas utgiftsredovisningar eller genom 
att medel återkrävs från stödmottagare. Även kommissionen kan besluta om finansiella korrigeringar.
Förenlighetsbedömning  handlar om att balansera en stödåtgärds negativa inverkan på handel och konkurrens 
på den internationella marknaden och dess positiva inverkan på uppnåendet av väldefinierade gemensamma mål. 
När man balanserar dessa verkningar ska den inverkan som stödet har på den sociala välfärden inom EU beaktas. 
Förenlighetsbedömningen hör till kommissionens exklusiva behörighet.
Högre revisionsorgan  är nationella organ som ansvarar för revision av offentliga inkomster och utgifter.
Partnerskapsavtal  är överenskommelser som har ingåtts mellan Europeiska kommissionen och varje medlemsstat 
för programperioden 2014–2020. Där anges de nationella myndigheternas planer för hur medlen från de europeiska 
struktur- och investeringsfonderna ska användas och varje lands strategiska mål och investeringsprioriteringar 
som kopplas till de övergripande målen för Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. Där anges 
också närmare uppgifter om eventuella förhandsvillkor och ramar för resultatstyrning. Avtalen utarbetas av 
medlemsstaten i en dialog med kommissionen och ska antas av kommissionen.
Programperiod : Den fleråriga ram inom vilken utgifterna för sammanhållningspolitiken planeras och genomförs.
Sammanhållningsfondens  mål är att förbättra den ekonomiska och sociala sammanhållningen inom Europeiska 
unionen genom att finansiera miljö- och transportprojekt i medlemsstater vars BNP per capita är lägre än 90 % av 
genomsnittet för EU.
Sammanhållningspolitiken  är ett av de största politikområdena i EU:s budget. Den syftar till att minska 
utvecklingsskillnaderna mellan olika regioner, omstrukturera industriregioner på tillbakagång och diversifiera 
landsbygdsområden samt uppmuntra gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete. Den 
finansieras från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden.
08 Ordförklaringar 
Samordningskommittén för fonderna  är den kommitté med företrädare för medlemsstaterna som inrättats 
i enlighet med artikel 103 i förordning (EG) nr 1083/2006 för att ge råd till kommissionen om genomförandet av 
Eruf, ESF och Sammanhållningsfonden. Samordningskommitténs riktlinjer fungerar som rekommendationer med 
praktiska exempel och praktisk information men är inte juridiskt bindande eller begränsande.
Större projekt  är projekt som är så finansiellt betydande att det krävs ett särskilt beslut av kommissionen 
för att medlemsstaten ska få EU-medfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden eller 
Sammanhållningsfonden. De sammanlagda kostnaderna för dem överstiger 50  miljoner  euro, och de är vanligtvis 
omfattande infrastrukturprojekt inom transport, miljö och andra sektorer såsom kultur, utbildning, energi eller IKT.
Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse  är ekonomisk verksamhet som de offentliga myndigheterna anser är 
särskilt viktig för medborgarna och som inte kan tillhandahållas (eller skulle tillhandahållas på andra villkor) utan 
offentliga insatser. Som exempel kan nämnas transportnätverk, posttjänster och sociala tjänster.
Årliga kontrollrapporter  är årliga rapporter från revisionsmyndigheterna som beskriver resultaten av alla 
revisioner som de genomfört beträffande ett eller flera operativa program. De årliga kontrollrapporterna är 
det huvudsakliga dokument genom vilket revisionsmyndigheterna uppnår säkerhet om förvaltnings- och 
kontrollsystemen för det eller de operativa program som reviderats samt om lagligheten och korrektheten hos de 
projekt som medfinansieras.
09
 Sammanfattning
I
Statligt stöd är stöd som beviljas av en medlemsstat och som snedvrider eller skulle kunna snedvrida konkurrensen 
genom att vissa företag får en förmån, i den mån stödet inverkar på handeln mellan medlemsstaterna. Statligt stöd 
är i princip förbjudet för att säkerställa att den inre marknaden fungerar korrekt. Dock kan statligt stöd av en viss 
storlek, inom vissa sektorer, geografiska områden eller under särskilda omständigheter ändå vara förenligt med den 
inre marknaden. Under perioden 2010–2014 beviljade medlemsstaterna i genomsnitt 76,6  miljarder  euro i statligt 
stöd per år, exklusive stöd till finanssektorn, järnvägssektorn och offentliga tjänster såsom posttjänster. Detta mot -
svarar över 0,5 % av medlemsstaternas BNP .
II
Sammanhållningspolitiken är ett av de största utgiftsområdena i EU:s budget. För programperioden 2014–2020 
uppgår den sammanlagda budgeten för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden 
och Europeiska socialfonden (ESF) till 352  miljarder  euro, en ökning från 347  miljarder  euro under programperio -
den 2007–2013. Enligt kommissionens uppskattning stod utgifterna för Eruf/Sammahållningsfonden och ESF för mer 
än en fjärdedel av det statliga stöd som beviljades i EU under perioden 2007–2013.
III
Under revisionen bedömde vi, för programperioden 2007–2013, omfattningen av bristande efterlevnad av reglerna 
för statligt stöd inom sammanhållningspolitiken samt i vilken utsträckning kommissionen var medveten om orsa -
kerna till den bristande efterlevnaden. Vi granskade också om de åtgärder som kommissionen har vidtagit för pro -
gramperioden 2014–2020 kommer att stärka dess egen och medlemsstaternas kapacitet att förhindra eller upptäcka 
och korrigera överträdelser av reglerna för statligt stöd.
IV
Under perioden 2010–2014 upptäckte kommissionen och revisionsrätten överträdelser av reglerna för statligt stöd 
vid ett stort antal revisioner, och fel vid statligt stöd inom Eruf och Sammanhållningsfonden var en viktig faktor som 
bidrog till vår uppskattning av felnivån inom sammanhållningspolitiken. Vi fann att kommissionen upptäckte unge -
fär lika stor andel fel vid sina revisioner och sin övervakning inom sammanhållningspolitiken som vi gjorde vid våra 
revisioner. Medlemsstaternas revisionsmyndigheter upptäckte å andra sidan mycket färre överträdelser av reglerna 
för statligt stöd än både kommissionen och vi. Detta tyder på att revisionsmyndigheterna hittills inte har fokuserat 
tillräckligt på statligt stöd under sina revisioner.
V
Under programperioden 2007–2013 registrerade kommissionen inte de fel vid statligt stöd som den upptäckte 
eller som medlemsstaterna rapporterade på ett sätt som gjorde det möjligt för den att göra en ordentlig analys. En 
sådan analys skulle ha hjälpt kommissionen att ta fram bättre riktade och skräddarsydda förebyggande åtgärder för 
medlemsstaterna och programmen.
10 Sammanfattning 
VI
Medlemsstaterna anger i sina ansökningar om projekt av betydande ekonomisk storlek (så kallade större projekt) 
om de anser att investeringen inbegriper statligt stöd och om denna information kan kontrolleras av kommissionen. 
Särskilt i början av programperioden 2007–2013 kontrollerade kommissionen inte systematiskt huruvida större 
projekt följde reglerna för statligt stöd. Det finns en risk för att några EU-medfinansierade större projekt inte är 
förenliga med den inre marknaden, också på grund av att det före 2012 – och förtydligandet genom domen i Leip -
zig Halle-målet – var ovanligt att medlemsstaterna anmälde investeringar i infrastruktur till kommissionen. För att 
i framtiden minska denna risk skärpte kommissionen sina interna förebyggande åtgärder och införde ett alternativt 
godkännandeförfarande med en oberoende kvalitetsgranskning för programperioden 2014–2020. Detta alternativa 
förfarande är inte utformat för att alltid ge medlemsstaterna rättslig säkerhet om huruvida reglerna om statligt stöd 
har följts när beslutet om det större projektet fattas. Sådan säkerhet kan endast uppnås efter det att en medlems -
stat har gjort en anmälan till kommissionen som därefter har beslutat i frågan om statligt stöd.
VII
Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förenkla den tillämpliga lagstiftningen om statligt stöd för programpe -
rioden 2014–2020, vilket har lett till att den administrativa bördan har minskat och insynen ökat, men också ökat 
medlemsstaternas ansvar för att utforma och genomföra stödåtgärder. När medlemsstaterna får större ansvar finns 
det en risk för att antalet fel vid statligt stöd ökar, och kommissionens övervakning har visat att medlemsstaterna 
begick många misstag vid utformningen och genomförandet av stödordningarna under programperioden 2007–
2013. För att minska denna risk har kommissionen vidtagit åtgärder för att främja medlemsstaternas administrativa 
kapacitet på området för statligt stöd. Bland annat har man infört villkor för statliga stödsystem för att främja ett 
effektivt och ändamålsenligt genomförande av europeiska struktur- och investeringsfonder (så kallade förhands -
villkor). De medlemsstater som inte ansågs uppfylla dessa villkor är dock inte nödvändigtvis de medlemsstater där 
kommissionen tidigare har funnit mest problem. Dessa åtgärder kräver dessutom fortlöpande uppmärksamhet.
VIII
Revisionsrätten lämnar följande rekommendationer:
a) Kommissionen bör besluta om korrigerande åtgärder när stödåtgärder inte följer reglerna för statligt stöd.
b) i)  Kommissionen bör använda MAPAR för att registrera oriktigheter på ett sätt som gör det möjligt att en -
kelt analysera till exempel deras typ, frekvens, allvar, geografiska ursprung och orsak. Databasen bör även 
innehålla information om uppföljningen av dessa oriktigheter (som de finansiella korrigeringar som har 
tillämpats).
ii) När det gäller IMS bör kommissionen anpassa databasens struktur så att information om oriktigheter som 
gäller statligt stöd kan plockas fram och analyseras för alla medlemsstater och typer.
iii) GD Konkurrens bör regelbundet få tillgång till all relevant information i MAPAR och IMS om oriktigheter som 
gäller statligt stöd.
iv) Genom att utnyttja informationen i sina databaser bör kommissionen vartannat år följa upp medlemsstater -
nas kapacitet att följa reglerna för statligt stöd genom att analysera till exempel typ, frekvens, allvar, geo -
grafiskt ursprung och orsak i fråga om fel vid statligt stöd som kommissionen själv eller medlemsstaternas 
myndigheter upptäcker. Kommissionen bör göra detta i övervakningssyfte och för att styra stödinsatser, 
såsom utbildning, till de medlemsstater där de behövs bäst.
11 Sammanfattning 
c) Kommissionen bör inte godkänna större projekt förrän den internt har godkänt det statliga stödet, och alltid 
begära att medlemsstaterna anmäler stöd när det behövs för att ge dem rättslig säkerhet, oavsett vilket ansök -
ningsförfarande medlemsstaten använder.
d) i)  Kommissionen bör se till att revisionsmyndigheternas kontroller av efterlevnaden av reglerna för statligt 
stöd är tillräckligt omfattande och håller tillräcklig kvalitet.
ii) Inför avslutandet av programperioden 2007–2013 bör kommissionen be revisionsmyndigheterna kontroll -
era efterlevnaden av reglerna för statligt stöd när det gäller de större projekt som godkändes före slutet av 
2012.
iii) Kommissionen bör ta fram ytterligare anvisningar, i synnerhet fallstudier som beskriver god praxis och vanli -
ga typer av och orsaker till överträdelser av reglerna för statligt stöd.
iv) Kommissionen bör uppmana medlemsstaterna att inrätta ett centralt register för att övervaka ackumule -
ringen av små bidrag som tillsammans inte får överstiga en viss summa (”stöd av mindre betydelse”).
v) Kommissionen bör inrätta en central databas som omfattar hela EU där medlemsstaternas berörda myndig -
heter kan kontrollera identiteten på företag som ska betala tillbaka statligt stöd och status på återkravsför -
farandet så att de kan följa den tillämpliga lagstiftningen (den så kallade Deggendorf-principen). Tillgång 
bör endast beviljas användare med behovsenlig behörighet.
e) Om förhandsvillkoret som gäller statligt stöd inte har uppfyllts i slutet av 2016 bör kommissionen utnyttja sin 
befogenhet att hålla inne betalningar till de berörda medlemsstaterna tills de har korrigerat alla betydande 
brister.
12
 Inledning
01 
Konkurrenspolitiken strävar efter att säkerställa att företag konkurrerar med 
varandra på lika villkor – med sina produkter och priser – utan att de får orättvisa 
förmåner. Eftersom den gemensamma marknaden garanterar fri rörlighet för va -
ror och tjänster i hela unionen, regleras konkurrenspolitiken på EU-nivå1. Regler -
na för statligt stöd utgör en central aspekt av EU:s konkurrenspolitik.
02 
Ett företag som beviljas statligt stöd konkurrerar inte längre på lika villkor. Av 
denna orsak anges i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-för -
draget)2 att statligt stöd i princip är oförenligt med den inre marknaden. Det finns 
emellertid områden och omständigheter där marknaden inte fungerar som den 
borde, och det finns luckor där vissa behov inte blir tillgodosedda. För att tillgo -
dose de allmänna politikmålen innehåller fördraget en förteckning över kate -
gorier av statligt stöd som är eller kan vara förenliga med den inre marknaden3. 
Kommissionen har utarbetat flera regler för att hantera stöd som beviljas inom 
dessa kategorier.
Vad är statligt stöd och vilken är dess finansiella 
betydelse för EU?
03 
Fördraget definierar statligt stöd som stöd som ges av en medlemsstat, av vilket 
slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom 
att gynna vissa företag, om det påverkar handeln mellan medlemsstater. För att 
stöd ska anses vara statligt stöd måste alla kriterier i definitionen vara uppfyllda. 
Dessa kriterier finns uppräknade i  tabell  1.1 Artikel 26 i fördraget om 
Europeiska unionens 
funktionssätt (EUF-fördraget).
2 Artikel 107.1 i EUF-fördraget.
3 Artikel 107.2 i EUF-fördraget: 
”Förenligt med den inre 
marknaden är…” (t.ex. stöd för 
att avhjälpa skador som 
orsakats av naturkatastrofer).  
Artikel 107.3 i EUF-fördraget 
”Som förenligt med den inre 
marknaden kan anses …” (t.ex. 
stöd för att främja kultur och 
bevara kulturarvet).
13 Inledning 
04 
Under perioden 2010–2014 betalade medlemsstaterna i genomsnitt 76,6  mil -
jarder euro i statligt stöd per år4. Detta motsvarar mer än 0,5 % av medlems -
staternas BNP (se figur 1 ). Siffrorna är i underkant eftersom de inte innehåller 
större delen av stödet till järnvägssektorn och till tjänster av allmänt ekonomiskt 
intresse, såsom transportnätverk och posttjänster, för vilka det saknas fullständi -
ga uppgifter för perioden 2010–2014. De innehåller inte heller stöd till finanssek -
torn (”krisstöd”), som inte omfattas av denna revision och inte är typiskt för det 
statliga stöd som beviljas under normala förhållanden. En översikt av respektive 
medlemsstats statliga stöd under perioden 2010–2014 ges i  bilaga  I. Införandet 
av fler stödprogram för förnybar energi i rapporteringen kan efter antagandet av 
energi- och miljöstödsriktlinjerna 2014 leda till att mer statligt stöd kommer att 
rapporteras till kommissionen de kommande åren. Tabell 1Kriterier för att stöd ska karakteriseras som statligt stöd
Kriterium och förklaring Exempel
1Stödet beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. Statliga medel är medel, 
av vilket slag de än är, från en myndighet i en medlemsstat eller ett företag som ägs 
eller kontrolleras av staten1.Subventioner, skattebefrielse eller 
garantiförbindelser.
2Stödet beviljas företag. Ett företag är varje enhet som utövar ekonomisk verksam -
het, oavsett enhetens rättsliga form och sättet för dess finansiering2. Ekonomisk 
verksamhet är att tillhandahålla varor eller tjänster på en marknad3.Ett företag som tillverkar bilar, en välgörenhets -
organisation som serverar mat eller ett statligt 
företag som tillhandahåller posttjänster.
3Stödet innebär en förmån. En förmån är varje ekonomisk fördel som företaget inte 
skulle ha erhållit under normala marknadsförhållanden4.Ett lån som beviljas ett företag till en ränta som 
understiger marknadsräntan.
4Den beviljade förmånen är selektiv. Alla förfaringssätt för att bevilja stöd som inte 
är öppna på lika villkor för alla företag som är verksamma i en medlemsstat är 
selektiva.Förfaringssätt som tillämpas endast på stora 
företag eller på företag i en specifik bransch såsom 
transport- eller energisektorn.
5Stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Snedvridning av konkur -
rensen antas föreligga om stödmottagaren är verksam i en bransch där det råder 
eller borde råda konkurrens5.Stöd som beviljas ett företag i textilbranschen, 
eftersom det råder konkurrens inom textilindustrin.
6Stödet påverkan handeln mellan medlemsstaterna. När stöd snedvrider eller hotar 
att snedvrida konkurrensen antas det kunna påverka handeln mellan medlemssta -
terna, om effekterna på andra medlemsstater är mer än marginella6.Stöd som beviljas en lokal möbeltillverkare, efter -
som det finns möbeltillverkare (lokala eller inte) 
i olika medlemsländer.
1 Punkt 17 i mål 248/84 och punkt 38 i mål C-482/99.
2 Punkt 74 i de förenade målen C-180/98–C-184/98.
3 Punkt 36 i mål C-35/96.
4 Punkt 60 i mål C-39/94.
5 Punkterna 141–147 i de förenade målen T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–T-607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 och T-23/98. 
6 Punkt 81 i de förenade målen T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–T-607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 och T-23/98. 
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens meddelande om begreppet statligt stöd.
4 Se kommissionens 
resultattavla för statligt stöd 
2015 på GD Konkurrens 
webbplats.
14 Inledning 
05 
Övergripande finns det ett samband mellan medlemsstaternas BNP per capita 
och deras utgifter för statligt stöd (se figur 2 ). Under perioden 2010–2014 var de 
tre medlemsstater som i genomsnitt betalade mest statligt stöd per capita Dan -
mark, Finland och Sverige. Figur 1Statligt stöd i EU, 2010–2014
Anm.:  Enligt kommissionen beror utgiftsökningen 2014 till stor del (85 %) på att fler system för förnybar energi har tagits med i rapporteringen. 
Om det inte hade tagits med skulle det rapporterade statliga stödet ha uppgått till cirka 73 miljarder euro 2014. Dessutom har EU-medel tagits 
med först från och med 2014.
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens resultattavla för statligt stöd 2015.0,00 %0,20 %0,40 %0,60 %0,80 %1,00 %1,20 %
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014
Procent av EU:s BNPMiljarder euro
ÅrSammanlagt stöd utom krisstöd och större delen av 
stödet till järnvägssektorn och tjänster av allmänt 
ekonomiskt intresse (i % av EU:s BNP) Sammanlagt stöd utom krisstöd och större delen av 
stödet till järnvägssektorn och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (i miljarder euro)
15 Inledning 
06 
Sammanhållningspolitiken är ett av de största utgiftsområdena i EU:s budget, 
och den genomförs genom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sam -
manhållningsfonden och Europeiska socialfonden (ESF). Dess syfte är att stödja 
ekonomisk utveckling och sysselsättning i de mindre gynnade regionerna i EU5. 
EU:s sammanlagda budget för sammanhållningspolitiken under programperio -
den 2014–2020 uppgår till 352  miljarder  euro, en ökning från 347  miljarder  euro 
under programperioden 2007–20136. Under perioden 2010–2014 betalades 
216 miljarder  euro i EU-medel ut inom sammanhållningspolitiken7.Figur 2Jämförelse mellan medlemsstaternas utgifter för statligt stöd och BNP per capita, 
2010–2014
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens resultattavla för statligt stöd 2015 och Eurostats uppgifter om befolkning och BNP 
per capita i löpande priser.BE
BGCZDK
DE
EEIE
EL
ESFR
HR ITCYLV
LTLU
HUMT
NLAT
PL PT
ROSL
SKFI
SV
UK
0100200300400500600
0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000Utgifter för statligt stöd per capita (euro)
BNP per capita (euro)
5 Politiken genomförs med 
hjälp av operativa program 
som anger prioriteringar, 
särskilda mål och hur 
EU-medlen ska användas.
6 Se kommissionens En 
introduktion till EU:s 
sammanhållningspolitik 
2014–2020  från juni 2014 och 
Sammanhållningspolitiken 
2007–2013: Kommentarer och 
officiella texter  från januari 
2007. En programperiod är 
den fleråriga ram inom vilken 
strukturfondernas och 
Sammanhållningsfondens 
utgifter planeras och 
genomförs.
7 Se portalen med uppgifter om 
sammanhållning på 
kommissionens webbplats.
16 Inledning 
07 
Medlen för sammanhållningspolitiken ska fördelas med hänsyn till skillnader 
i BNP så att fattigare regioner får högre finansiellt stöd8. Dessa medel står därför 
för en betydande andel av de offentliga utgifterna i flera medlemsstater (se 
figur 3 ). Detta gäller i synnerhet de medlemsstater som gick med i EU 2004 och 
2007: exempelvis stod fördelningen av medel för sammanhållningspolitik för mer 
än 5 % av alla offentliga utgifter i Estland, Ungern, Lettland, Litauen och Polen 
under 2014. Figur 3EU-medel som medlemsstaterna använt inom sammanhållningspolitiken, 2010–2014
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens bokföringsuppgifter och Eurostats statistik över offentliga utgifter.EU-medel som använts inom sammanhållningspolitiken, uttryckt i % av oﬀentliga utgifterBG
CYCZDE
EEELES
FRHU IT
LTLVMTPL
PT
RO
SISK UK
02 0004 0006 0008 00010 00012 000
0 % 1 % 2 % 3 % 4 % 5 % 6 % 7 % 8 % 9 %EU-medel som använts inom sammanhållningspolitiken
(miljoner euro)AT, BE, DK, FI, HR, 
IE, LU, NL och SE8 Artikel 90 
i Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1303/2013 av den 
17 december 2013 om 
fastställande av gemensamma 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden, 
Europeiska jordbruksfonden 
för landsbygdsutveckling och 
Europeiska havs- och 
fiskerifonden, om fastställande 
av allmänna bestämmelser för 
Europeiska regionala 
utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden och 
Europeiska havs- och 
fiskerifonden samt om 
upphävande av rådets 
förordning (EG) nr 1083/2006 
(EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).
17 Inledning 
08 
Enligt fördraget gäller reglerna för statligt stöd endast stöd som beviljats av 
medlemsstaterna till enheter som bedriver ekonomisk verksamhet9. Allt stöd 
som beviljas direkt av kommissionen, eller något annat EU-organ som Europeiska 
investeringsbanken, omfattas därför inte av reglerna för statligt stöd. EU-finan -
siering som tillhandahålls via sammanhållningspolitiken ska följa reglerna för 
statligt stöd eftersom dessa medel förvaltas av medlemsstaterna. Kommissionen 
uppskattar att cirka 40 % av medlen för sammanhållningspolitiken, 139 mil -
jarder euro, gick till projekt som skulle följa reglerna för statligt stöd under 
programperioden 2007–201310. Enligt kommissionen uppgick de sammanlagda 
utgifterna för statligt stöd till 504  miljarder  euro under den perioden11. Totalt sett 
stod medlen för sammanhållningspolitik således för mer än en fjärdedel av de 
sammanlagda utgifterna för statligt stöd under programperioden 2007–2013.
Förfaranden för beviljande av statligt stöd
Medlemsstaterna måste anmäla statligt stöd till 
kommissionen
09 
EUF-fördraget kräver att kommissionen underrättas om alla planer på att vidta 
eller ändra stödåtgärder12. I praktiken betyder detta att om en medlemsstat vill 
bevilja statligt stöd ska den underrätta kommissionens generaldirektorat för 
konkurrens (GD Konkurrens). Denna process kallas anmälan.
10 
När medlemsstaten har anmält att den planerar att bevilja stöd fastställer 
GD Konkurrens om det rör sig om statligt stöd. Om så är fallet bedömer det om 
stödet är förenligt med den inre marknaden genom att väga den positiva inver -
kan av stödet (om det bidrar till att uppnå väldefinierade gemensamma mål) mot 
den negativa inverkan (snedvridning av konkurrens och handel). Kommissionen 
har exklusiv behörighet att göra denna förenlighetsbedömning13.
Undantag från anmälan
11 
Även om fördraget i princip förbjuder statligt stöd innehåller det också en för -
teckning över stödkategorier som kan vara förenliga med den inre marknaden. 
I detta sammanhang får kommissionen utfärda regler som anger kriterierna för 
när sådana stödkategorier inte behöver anmälas14. Kommissionen utarbetar dessa 
regler utifrån sin erfarenhet av att bedöma stödåtgärder, och med hänsyn till 
EU-domstolens rättspraxis.9 Artikel 107 i EUF-fördraget.
10 Se kommissionens 
policydokument om 
riktlinjerna för regionalstöd 
2014–2020 från september 
2014.
11 Se kommissionens 
resultattavla för statligt stöd 
2011 och 2015.
12 Artikel 108.2 och 108.3 
i EUF-fördraget.
13 Artikel 108 i EUF-fördraget.
14 Rådets förordning (EU) 
2015/1588 av den 13 juli 2015 
om tillämpningen av 
artiklarna 107 och 108 
i fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt på 
vissa slag av övergripande 
statligt stöd (EUT L 248, 
24.9.2015, s. 1) (kodifiering) 
som ersätter rådets förordning 
(EG) nr 994/98 av den 
7 maj 1998 om tillämpningen 
av artiklarna 92 och 93 
i fördraget om upprättandet 
av Europeiska gemenskapen 
på vissa slag av övergripande 
statligt stöd, särskilt 
artikel 108.4 i EUF-fördraget.
18 Inledning 
Den allmänna gruppundantagsförordningen
12 
För stödkategorier som kommissionen anser sannolikt är förenliga med den inre 
marknaden har den antagit en förordning enligt vilken sådant stöd inte behöver 
anmälas, under förutsättning att alla villkor är uppfyllda, om stödbeloppet inte 
överstiger de tröskelvärden som anges i förordningen. Denna förordning kallas 
för den allmänna gruppundantagsförordningen15. Exempel på sådana stödkate -
gorier är statligt stöd för kultur och miljöskydd.
13 
Den allmänna gruppundantagsförordningen förenklar avsevärt arbetet för kom -
missionen och medlemsstaterna. Den tillåter medlemsstaterna att vidta många 
stödåtgärder utan att gå igenom anmälningsförfarandena eller kommissionens 
explicita förenlighetsbedömning. Den allmänna gruppundantagsförordningen 
innehåller allmänna bestämmelser och bestämmelser för respektive stödkatego -
ri. Stöd som omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen och som 
överensstämmer med dessa bestämmelser anses automatiskt vara förenligt med 
den inre marknaden. För omfattande stödåtgärder (som överstiger tröskelvär -
dena för anmälan) krävs dock fortfarande anmälan eftersom dessa åtgärder kan 
snedvrida konkurrensen16.
Stöd av mindre betydelse
14 
Kommissionen har dessutom fastställt att stöd på högst 200 000 euro till en 
enda stödmottagare under en treårsperiod varken snedvrider konkurrensen eller 
påverkar handeln mellan medlemsstater17. Denna typ av stöd kallas för stöd av 
mindre betydelse, och eftersom det inte uppfyller det statliga stödkriteriet om 
att snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och inte heller kriteriet om 
att påverka handeln mellan medlemsstater klassificeras det inte som statligt stöd 
och behöver inte anmälas till GD Konkurrens. För tjänster av allmänt intresse har 
tröskelvärdet för stöd höjts till 500 000 euro18.
Huvudaktörerna vid förvaltningen av operativa program 
inom sammanhållningspolitiken
15 
Förvaltningen av operativa program inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF 
är delad mellan medlemsstaterna och kommissionen. Medlemsstaterna väljer, 
förvaltar och övervakar projekt, och kommissionen har tillsyn över och övervakar 
medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem. Kommissionen är i sista hand 
ansvarig för genomförandet av EU:s budget19.15 Kommissionens förordning 
(EU) nr 651/2014 av den 
17 juni 2014 genom vilken 
vissa kategorier av stöd 
förklaras förenliga med den 
inre marknaden enligt 
artiklarna 107 och 108 
i fördraget (EUT L 187, 
26.6.2014, s. 1).
16 Tröskelvärdena varierar från 
400 000 euro för vissa 
startbidrag till 
150 miljoner euro för vissa 
stöd för förnybara energikällor.
17 Kommissionens förordning 
(EU) nr 1407/2013 av den 
18 december 2013 om 
tillämpningen av 
artiklarna 107 och 108 
i fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt på 
stöd av mindre betydelse (EUT 
L 352, 24.12.2013, s. 1).
18 Kommissionens förordning 
(EU) nr 360/2012 av den 
25 april 2012 om 
tillämpningen av 
artiklarna 107 och 108 
i fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt på 
stöd av mindre betydelse som 
beviljas företag som 
tillhandahåller tjänster av 
allmänt ekonomiskt intresse 
(EUT L 114, 26.4.2012, s. 8).
19 Artikel 53 
i Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU, 
Euratom) nr 966/2012 av den 
25 oktober 2012 om finansiella 
regler för unionens allmänna 
budget och om upphävande 
av rådets förordning (EG, 
Euratom) nr 1605/2002 (EUT 
L 298, 26.10.2012, s. 1).
19 Inledning 
Medlemsstatsnivå
16 
På medlemsstatsnivå har de förvaltande myndigheterna ansvaret för den löpan -
de förvaltningen av operativa program. Genom förvaltningskontroller ska de sä -
kerställa att alla medfinansierade projekt är berättigade till EU-medel och att de 
redovisade projektkostnaderna uppfyller stödvillkoren, bland annat reglerna för 
statligt stöd. De attesterande myndigheterna kontrollerar ersättningsanspråken 
för projekt som lämnas in av de förvaltande myndigheterna och överlämnar dem 
till kommissionen för ersättning. Revisionsmyndigheterna gör revisioner av in -
satser (dvs. projekt) och av förvaltnings- och kontrollsystem och rapporterar om 
dem till kommissionen genom årliga kontrollrapporter och revisionsuttalanden20.
17 
Dessutom kan nationella kontor för statligt stöd, beroende på sitt uppdrag, 
kontrollera efterlevnaden för stödordningar på nationell nivå (oavsett om de är 
EU-medfinansierade eller inte) eller ge råd eller avge yttranden till andra organ 
i medlemsstaterna. Samtliga medlemsstater har kontor för statligt stöd på central 
nivå, utom Belgien som har regionala kontor för statligt stöd. I vissa medlemssta -
ter är kontoret för statligt stöd en del av finans- eller ekonomiministeriet, medan 
det i andra medlemsstater är ett oberoende organ eller en del av den nationella 
konkurrensmyndigheten. Kontoren för statligt stöd kan också fungera som kon -
taktpunkt för expertkunskap och hjälpa till vid utformningen av stödordningar 
och på så sätt minska risken för att reglerna för statligt stöd inte följs (se  ruta  1).20 Dessa årliga rapporter från 
revisionsmyndigheterna 
innehåller resultaten av alla 
revisioner som de har 
genomfört av ett eller flera 
operativa program. De årliga 
kontrollrapporterna är det 
huvudsakliga dokument 
genom vilket 
revisionsmyndigheterna 
uppnår säkerhet om 
förvaltnings- och 
kontrollsystemen för det eller 
de operativa program som har 
granskats och lagligheten och 
korrektheten för de projekt 
som medfinansieras.
Kontoret för statligt stöd kontrollerar statligt stöd i lagförslag (Danmark)
Alla ministerier ska göra en preliminär bedömning av om de lagförslag som de bereder berörs av reglerna för 
statligt stöd. Informationen skickas till sekretariatet för statligt stöd (där de anställda är experter på statligt 
stöd) för bedömning. Om sekretariatet anser att ett förslag strider mot reglerna för statligt stöd ombeds 
ministeriet att omarbeta sitt lagförslag. Sekretariatet för statligt stöd bistår ministeriet med förslag och råd 
under lagstiftningsprocessen.Ruta 1
20 Inledning 
Kommissionsnivå
18 
Generaldirektoratet för regional- och stadspolitik (GD Regional- och stadspolitik) 
är den kommissionsavdelning som ansvarar för att främja ekonomisk och social 
utveckling i olika regioner i Europeiska unionen, i synnerhet de mindre gynna -
de, och det förvaltar Eruf och Sammanhållningsfonden. Generaldirektoratet för 
sysselsättning, socialpolitik och inkludering (GD Sysselsättning, socialpolitik och 
inkludering) ansvarar för sysselsättningsfrågor och sociala frågor inom EU och 
förvaltar ESF.
19 
Båda generaldirektoraten säkerställer att utgifterna inom Eruf/Sammanhållnings -
fonden och ESF följer EU:s regler och nationella regler huvudsakligen utifrån det 
arbete som revisionsmyndigheterna har utfört. Utöver att granska revisionsmyn -
digheternas arbete gör de också egna revisioner av insatser och system i med -
lemsstaterna som ett led i sitt tillsynsarbete.
20 
GD Konkurrens är den avdelning vid kommissionen som ansvarar för att se till att 
EU:s regler för statligt stöd tillämpas korrekt, inom alla områden utom jordbruk 
och fiske21. GD Konkurrens utvecklar lagstiftningen om statligt stöd på basis av 
fördraget och övervakar genomförandet av den. I synnerhet övervakar det regel -
bundet stödordningar för att kontrollera om och i vilken utsträckning de följer 
reglerna för statligt stöd22. Dessutom får berörda parter, såsom en medlemsstat 
eller ett konkurrerande företag, lämna in ett klagomål till kommissionen om de 
anser att statligt stöd som beviljats en viss stödmottagare är olagligt. Kommis -
sionen är skyldig att undersöka alla sådana klagomål23.
21 
Figur  4 innehåller en förenklad översikt av de aktörer som är involverade i sam -
manhållningspolitiken och processen för beviljande av statligt stöd.21 Ansvaret för kontroll av statligt 
stöd i samband med jordbruk 
och landsbygdsutveckling 
respektive havsfrågor och 
fiske ligger hos GD Jordbruk 
och landsbygdsutveckling 
respektive GD Havsfrågor och 
fiske.
22 En stödordning är en rättsakt 
eller lag som allmänt anger 
vilka slags stödmottagare som 
kan få statligt stöd och på vilka 
villkor.
23 Artikel 24 i rådets förordning 
(EU) nr 2015/1589.
21 Inledning Figur 4Aktörer involverade i sammanhållningspolitiken och processen för beviljande av 
statligt stöd
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
RAM FÖR SAMMANHÅLLNINGSPOLITIKEN RÄTTSLIG RAM FÖR STATLIGT
STÖD 
GD Regional- 
och stadspolitikGD Sysselsättning, 
socialpolitik 
och inkludering
ESFGD Konkurrens
Stödmottagare (t.ex. företag, ministerium 
eller välgörenhetsorganisation)
Förvaltningsmyndigheter
RevisionsmyndigheterBedömning och 
förenlighet och 
övervakning
Råd och 
yttranden
PROJEKTNIVÅ MEDLEMSSTATER
ProjektansökanÖvervakar och 
granskar 
eftrlevnaden av 
reglerna för 
statligt stödNationella kontor 
för statligt stödÖvervakar och 
granskar 
efterlevnaden 
av reglerna för 
statligt stödÖvervakar och 
granskar 
efterlevnaden av 
reglerna för 
statligt stödAnmälan via den 
ständiga 
representationen 
Förordningar om 
statligt stödEruf och 
Samman-
hållningsfondenEUROPEISKA
KOMMISSIONEN
22 Inledning 
Revisioner av statligt stöd utförda av Europeiska 
revisionsrätten och medlemsstaternas högre 
revisionsorgan
22 
I en av våra tidigare särskilda rapporter från 2011 identifierade vi brister i med -
lemsstaternas system för att säkerställa att statligt stöd anmäls, huvudsakligen 
utifrån en undersökning av ett antal klagomål och övervakningsärenden som 
gällde perioden 2008–201024.
23 
Under perioden 2010–2014 undersökte vi dessutom efterlevnaden av reglerna för 
statligt stöd för många projekt inom Eruf/ Sammanhållningsfonden och ESF. Re -
sultatet av dessa revisioner utgjorde en del av grunden för våra särskilda bedöm -
ningar angående Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF i våra årsrapporter25.
24 
Vi gjorde en enkät riktad till 28 högre revisionsorgan som 22 av dem besvarade. 
De flesta av dem förklarade att kontroller av statligt stöd ingick i varierande grad 
i deras revisioner26. Endast få av dem gjorde också särskilda revisioner av statligt 
stöd.24 Särskild rapport nr 15/2011 
Garanterar kommissionens 
förfaranden att kontrollen av 
statligt stöd utförs 
ändamålsenligt?  (http://eca.
europa.eu ).
25 Se t.ex. kapitel 6 i vår 
årsrapport för budgetåret 
2014 (EUT C 373, 10.11.2015).
26 Högre revisionsorgan är 
nationella organ som ansvarar 
för revision av offentliga 
inkomster och utgifter.
23
 Revisionens inriktning 
och omfattning samt 
revisionsmetod
25 
Under de senaste åren har vi under våra årliga regelefterlevnadsrevisioner 
upptäckt ett avsevärt antal fel som gäller efterlevnaden av reglerna för statligt 
stöd inom sammanhållningspolitiken. I denna rapport undersöker vi om kommis -
sionen har vidtagit tillräckliga åtgärder för att förstå varför det är så, och ana -
lyserar om de åtgärder som kommissionen har vidtagit kommer att stärka dess 
egen och medlemsstaternas kapacitet att förhindra eller upptäcka och korrigera 
överträdelser av reglerna för statligt stöd.
26 
Under revisionen bedömde vi omfattningen av bristande efterlevnad av reglerna 
för statligt stöd inom sammanhållningspolitiken (dvs. Eruf/Sammanhållningsfon -
den och ESF) för programperioden 2007–2013 och i vilken utsträckning kom -
missionen var medveten om orsakerna till bristande efterlevnad. Våra specifika 
analyser gällde i huvudsak perioden 2010–2014. Vi undersökte också om det 
är sannolikt att de åtgärder som kommissionen vidtagit för programperioden 
2014–2020 kommer att rikta sig mot bristande efterlevnad av reglerna för statligt 
stöd.
27 
Vi undersökte i synnerhet
a) om kommissionen hade en heltäckande och uppdaterad översikt över orsa -
kerna till bristande efterlevnad av reglerna för statligt stöd inom sammanhåll -
ningspolitiken och om kommissionens generaldirektorat och medlemsstater -
na upptäckte överträdelser av reglerna för statligt stöd; vi undersökte också 
om de åtgärder som kommissionen vidtog mot fel i fråga om statligt stöd 
hade lett till ett lämpligt antal korrigerande åtgärder,
b) om kommissionen hade vidtagit lämpliga åtgärder för att förhindra överträ -
delser av reglerna för statligt stöd i framtiden.
28 
Vi analyserade dessutom i detalj resultaten av våra regelefterlevnadsrevisioner 
och använde exempel för att illustrera vanliga fel vid statligt stöd. Dessutom 
undersökte vi kommissionens godkännandeförfarande för vissa projekt med stor 
finansiell betydelse (”större projekt”).
29 
Revisionen bestod av dokumentgranskning (analys av till exempel årsrapporter 
från revisionsmyndigheter, kommissionens revisionsrapporter och kommissio -
nens förordningar) och intervjuer med företrädare för kommissionen.
24 Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod 
30 
På medlemsstatsnivå gjorde vi två enkäter:
a) En enkät riktad till 113 revisionsmyndigheter i 28 medlemsstater med ansvar 
för 440 operativa program inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF under 
2007–2013, som 100 revisionsmyndigheter (88 %) besvarade.
b) En enkät riktad till 31 kontor för statligt stöd i 28 medlemsstater som 24 kon -
tor (77 %) besvarade.
31 
Slutligen besökte vi fyra medlemsstater (Danmark, Ungern, Polen och Portugal) 
för att undersöka ett antal olika förfaranden för statligt stöd som tillämpades av 
olika myndigheter.
25
 Iakttagelser
Kommissionen utför inte heltäckande analyser av fel 
vid statligt stöd och medlemsstaterna fokuserar inte 
tillräckligt på statligt stöd
32 
Vi försökte fastställa omfattningen av bristande efterlevnad av reglerna för 
statligt stöd inom sammanhållningspolitiken genom att analysera våra årliga 
regelefterlevnadsrevisioner och fastställa om kommissionen hade en översikt 
över felen vid statligt stöd i medlemsstaterna. En korrekt upprättad översikt 
skulle hjälpa kommissionen att inrikta sina resurser för att granska, övervaka och 
stödja medlemsstaterna. Vi jämförde de fel vid statligt stöd som kommissionen 
och medlemsstaterna hade upptäckt med våra egna upptäckter och undersökte 
de korrigerande åtgärder som kommissionen vidtagit mot felen.
Antalet fel vid statligt stöd är betydande inom Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden och, 
men i mycket mindre utsträckning, Europeiska socialfonden
Revisionsrättens revisioner av projekt som berörs av reglerna för 
statligt stöd
33 
Under våra årliga regelefterlevnadsrevisioner under perioden 2010–2014 granska -
de vi 1 573 slumpmässigt utvalda projekt inom Eruf/Sammanhållningsfonden och 
ESF27. Av de 828 projekten inom Eruf och Sammanhållningsfonden berördes 220 
(26,6 %) av reglerna för statligt stöd. Av de 745 ESF-projekten berördes 49 (6,6 %) 
av reglerna för statligt stöd.
34 
Vi upptäckte sammanlagt 50 fall av bristande efterlevnad av reglerna för statligt 
stöd. Av dessa 50 fall gällde 46 projekt inom Eruf/Sammanhållningsfonden och 
4 ESF-projekt. Det är betydligt mindre sannolikt med fel vid statligt stöd inom 
ESF, i huvudsak för att de projekten vanligtvis är mycket mindre och det är mer 
sannolikt att det handlar om stöd av mindre betydelse.
35 
Under perioden 2010–2014 ökade både antalet projekt som berördes av reglerna 
för statligt stöd och andelen dylika projekt med fel som gällde det statliga stödet, 
vilket tyder på att kontrollerna på plats för att förhindra dessa fel inte hade för -
bättrats över tiden. Ökningen gällde i huvudsak sådana fel som inte hade någon 
ekonomisk inverkan på finansieringen från EU:s budget (se tabell  2)28. Vi fann att 
20,9 % av projekten inom Eruf/Sammanhållningsfonden som berördes av regler -
na för statligt stöd hade fel som gällde det statliga stödet. Motsvarande andel 
i fråga om ESF var 8,2 %.27 För mer information om hur vi 
gör urval och granskar projekt, 
se bilaga 1.1, punkterna 4–10 
i vår årsrapport för budgetåret 
2014.
28 Att felen har ekonomisk 
inverkan betyder att vi fann en 
skillnad mellan det verkliga 
värdet av en transaktion och 
det värde som transaktionen 
skulle ha uppgått till om den 
hade skett i överensstämmelse 
med tillämpliga 
bestämmelser. Bilaga 1.1 till 
vår årsrapport för budgetåret 
2014 innehåller närmare 
detaljer om vår metod.
26 Iakttagelser 
36 
I 16 av de 50 fallen av bristande efterlevnad av reglerna för statligt stöd (32 %) an -
såg vi att felen hade haft ekonomisk inverkan på finansieringen från EU:s budget. 
Samtliga 16 fall var relaterade till projekt inom Eruf/Sammanhållningsfonden och 
var en viktig faktor som bidrog till vår uppskattning av felnivån inom samman -
hållningspolitiken, i synnerhet efter 2013 (se figur 5 )29. Under perioden 2010–2014 
berodde 13,5 % av den genomsnittliga årliga uppskattade felnivån inom sam -
manhållningspolitiken på fel vid statligt stöd30Tabell 2Fel vid statligt stöd som upptäckts under våra årliga regelefterlevnadsrevisioner, 
2010–2014
Fond  
(1)År 
(2)Antal gran -
skade projekt  
(3)Antal projekt 
som berörs av 
reglerna för 
statligt stöd  
(4)% 
(4/3)Antal fel 
vid statligt 
stöd  
(5)% 
(5/4)Antal fel vid 
statligt stöd 
med ekono -
misk inverkanAntal fel vid 
statligt stöd 
utan ekonomisk 
inverkan
Eruf/SF2010 163 37 22,7  % 2 5,4 % 2 0
2011 168 43 25,6  % 8 18,6  % 4 4
2012 168 30 17,9  % 6 20,0  % 2 4
2013 168 51 30,4  % 16 31,4  % 5 11
2014 161 59 36,6  % 14 23,7  % 3 11
Totalt Eruf/SF 828 220 26,6  % 46 20,9  % 16 30
ESF2010 66 0 0,0 % 0 0,0 % 0 0
2011 166 8 4,8 % 0 0,0 % 0 0
2012 168 3 1,8 % 3 100,0  % 0 3
2013 175 14 8,0 % 1 7,1 % 0 1
2014 170 24 14,1  % 0 0,0 % 0 0
Totalt ESF 745 49 6,6 % 4 8,2 % 0 4
Totalt 1573 269 17,1  % 50 18,6  % 16 34
Källa:  Europeiska revisionsrätten.
29 Den uppskattade felnivån är 
en statistisk uppskattning av 
den sannolika procentsatsen 
för fel i populationen. Se 
punkt 15 i bilaga 1.1 till vår 
årsrapport för budgetåret 
2014.
30 Under perioden 2010–2014 var 
den genomsnittliga årliga 
uppskattade felnivån inom 
sammanhållningspolitiken 
5,7 %.
27 Iakttagelser 
Fyra stora kategorier av fel vid statligt stöd
37 
De fel vid statligt stöd som vi upptäckte under våra årliga regelefterlevnadsre -
visioner under perioden 2010–2014 kan hänföras till följande fyra kategorier (se 
figur 6 ):
a) För hög stödnivå.
b) Stimulanseffekt saknas.
c) Oupptäckt eller oanmält statligt stöd.
d) Övervaknings- eller formkraven var inte uppfyllda.
38 
Av de 16 fel vid statligt stöd som hade ekonomisk inverkan hör 15 till felkatego -
rierna ”För hög stödnivå” och ”Stimulanseffekt saknas”. Figur 5Andelen fel vid statligt stöd av den uppskattade felnivån inom 
sammanhållningspolitiken, 2010–2014
Anm.:  Andelen fel vid statligt stöd av den uppskattade felnivån inom sammanhållningspolitiken är beroende av såväl hur allvarliga de är som 
antalet fel vid statligt stöd.
Källa:  Europeiska revisionsrätten.0 %5 %10 %15 %20 %25 %
2010 2011 2012 2013 2014Andel av den uppskattade felnivån inom 
sammanhållningspolitiken 
ÅrFel vid 
statligt stöd
28 Iakttagelser 
För hög stödnivå
39 
Kommissionen fastställer maximala stödnivåer31 för att begränsa det statliga 
stödet till det minimibelopp som behövs för att genomföra den understödda 
åtgärden32. I många fall (beroende på bland annat stödkategorin) kan de max -
imala stödnivåerna höjas för små och medelstora företag33. Denna förhöjning 
kallas bonus för små och medelstora företag. Ett vanligt fel i denna kategori var 
att den förvaltande myndigheten behandlade ett stort företag som ett litet eller 
medelstort företag och beviljade bonus trots att företaget inte hade rätt till den 
(se ruta  2).Figur 6Typen av och antalet fel vid statligt stöd, 2010–2014
Källa:  Europeiska revisionsrätten.02468101214161820Antal fel
FeltypMed ekonomisk inverkan
Utan ekonomisk inverkan
För hög 
stödnivåStimulanseﬀekt 
saknasOupptäckt eller 
oanmält statligt stödÖvervaknings- eller 
formkraven var inte 
uppfyllda
31 ”Stödnivå” betyder 
stödbeloppet uttryckt som en 
procentsats av de 
stödberättigande 
projektkostnaderna. Se till 
exempel artikel 2.26 
i förordning (EU) nr 651/2014.
32 Se kommissionens förslag till 
gemensamma principer för 
ekonomisk bedömning av 
förenligheten i fråga om 
statligt stöd, som finns på GD 
Konkurrens webbplats.
33 Små och medelstora företag 
kan få en högre stödnivå 
eftersom kommissionen anser 
att risken för 
marknadsmisslyckanden, 
såsom att få finansiering, är 
större för små företag. Se 
kommissionens handledning 
om gemenskapsreglerna för 
statligt stöd till små och 
medelstora företag av den 
25 februari 2009.
29 Iakttagelser 
Stimulanseffekt saknas
40 
Statligt stöd bidrar till att uppnå de eftersträvande offentliga politikmålen 
endast om det har en stimulanseffekt, det vill säga sporrar det stödmottagande 
företaget till verksamhet som det inte skulle ha bedrivit utan stöd34. Av denna 
orsak måste stödmottagaren visa att det understödda projektet inte skulle ha 
genomförts utan stödet. Av denna orsak måste stödmottagaren visa att det un -
derstödda projektet inte skulle ha genomförts utan stödet. Enligt den allmänna 
gruppundantagsförordningen från 2008 skulle exempelvis stimulanseffekten för 
stora företag påvisas genom att projektets storlek eller omfattning eller det be -
lopp som investerats ökade påtagligt eller slutförandet av projektet påskyndades 
påtagligt (se ruta 3 )35.34 COM(2012) 209 final av den 
8 maj 2012 Modernisering av 
det statliga stödet i EU .
35 Artikel 8.3 i kommissionens 
förordning (EG) nr 800/2008 av 
den 6 augusti 2008 genom 
vilken vissa kategorier av stöd 
förklaras förenliga med den 
gemensamma marknaden 
enligt artiklarna 87 och 88 
i fördraget (allmän 
gruppundantagsförordning) 
(EUT L 214, 9.8.2008, s. 3). 
Denna förordning föregicks av 
kommissionens förordning 
(EG) nr 1628/2006 av den 
24 oktober 2006 om 
tillämpningen av artiklarna 87 
och 88 i EG-fördraget på 
statligt regionalt 
investeringsstöd.Exempel på felaktig stödnivå (Slovenien)
Inom ett Eruf-projekt i Slovenien, som vi granskade som en del av våra årliga regelefterlevnadsrevisioner 2013, 
beviljades stöd enligt en anmäld stödordning för FoU-verksamhet inom bilindustrin. Stödmottagaren antogs 
baserat på ett konsortieavtal mellan nio parter, varav en tillhörde kategorin små och medelstora företag. Alla 
övriga parter var stora företag. Stödmottagaren fick en bonus avsedd för små och medelstora företag trots att 
den bedrev sin forskningsverksamhet enbart för de stora företagens räkning. För en del av de stödberättigan -
de kostnaderna borde en maximal stödnivå på 25 % ha tillämpats i stället för nivån på 50 %. Ett stödbelopp på 
0,4 miljoner euro borde därför aldrig ha beviljats.
Exempel på avsaknad av stimulanseffekt (Polen)
I ett Eruf-projekt i Polen som gällde uppförandet av ett logistikcentrum, som vi granskade som en del av våra 
årliga regelefterlevnadsrevisioner 2010, visade stödmottagaren inte i sin ansökan att stödet skulle leda till att 
projektens storlek eller omfattning eller det investerade beloppet ökade påtagligt eller påskynda slutföran -
det av projekten påtagligt, vilket krävs enligt gruppundantagsförordningen från 2008. Projektet, som skulle 
ha tilldelats 23,2 miljoner euro i EU-finansiering, var därför inte stödberättigat och drogs senare tillbaka av 
medlemsstaten.Ruta 2 Ruta 3
30 Iakttagelser 
41 
Vi hittade också fall där arbetet hade inletts redan innan projektansökan hade 
lämnats in till den stödbeviljande myndigheten. Detta tyder också på att stödet 
inte var nödvändigt för att genomföra projektet.
Oupptäckt eller oanmält statligt stöd
42 
För den felkategori där en förvaltande myndighet felaktigt hade klassat stöd 
till ett projekt som icke-statligt stöd eller på något annat sätt inte hade anmält 
statligt stöd till kommissionen bedömde vi först om stödet kunde ha undantagits 
från anmälan, till exempel enligt den allmänna gruppundantagsförordningen. 
Endast om det inte fanns någon grund för undantag bedömde vi att felet hade 
haft ekonomisk inverkan (se ruta  4).
Exempel på oanmält stöd (Republiken Tjeckien)
I ett Eruf-projekt i Republiken Tjeckien som gällde uppförandet av forskningsinfrastruktur, som vi granskade 
som en del av våra årliga regelefterlevnadsrevisioner 2014, anmälde den förvaltande myndigheten inte stödet 
till kommissionen eftersom man trodde att projektets forskningsverksamhet var av icke-ekonomisk karaktär. 
Stödmottagarens forskningsverksamhet var delvis icke-ekonomisk, men en betydande del av verksamheten 
bestod också av kontraktsforskning. Det granskade bidraget på 1,8 miljoner euro var därför statligt stöd och 
borde inte ha beviljats innan det hade anmälts till och godkänts av kommissionen.Ruta 4
Övervaknings- eller formkraven var inte uppfyllda
43 
Det är viktigt att de förvaltande myndigheterna iakttar de övervaknings- och 
kontrollkrav och andra formkrav som berör dem för att säkerställa att åtgärder 
som utgör statligt stöd är förenliga med den inre marknaden. Dessa krav gäller 
även stöd av mindre betydelse (se punkt 14). En särskild svårighet här är att före -
tag kan få återkommande finansiellt stöd från flera olika källor. Dessa olika stöd 
kan tillsammans överskrida taket för stöd av mindre betydelse. Flera fel i denna 
kategori gällde underlåtenhet att kontrollera kumulerat stöd av mindre betydelse 
(se ruta  5).
31 Iakttagelser 
44 
Bristande övervakning kan emellertid också leda till att rätten till stöd upphör, 
om till exempel det godkända stödet sammanlagt överskrider stödtaket. Förord -
ningen om stöd av mindre betydelse erbjuder två möjligheter att övervaka stöd 
av mindre betydelse: antingen att stödmottagaren själv lämnar in en redogörelse 
som intygar att stödet inte leder till att stödtaket överskrids eller med hjälp av ett 
centralt register36. Genom att inrätta ett centralt register med komplett informa -
tion om allt stöd av mindre betydelse som beviljats i den berörda medlemsstaten 
kan man förhindra dylika fel (se  ruta  6).Exempel på övervaknings- och formkrav som inte var uppfyllda (Frankrike)
I ett Eruf-projekt i Frankrike, som gällde uppförandet av en industribyggnad, som vi granskade som en del 
av våra årliga regelefterlevnadsrevisioner 2011, hade den förvaltande myndigheten godkänt ett tilldelat stöd 
som stöd av mindre betydelse. Man hade emellertid inte räknat med två tidigare stöd som beviljats samma 
stödmottagare under en treårsperiod. Det förekom ingen ekonomisk inverkan eftersom det totala stödbelop -
pet underskred taket för stöd av mindre betydelse.
Ett centralt register för stöd av mindre betydelse (Portugal)
I Portugal måste alla stöd av mindre betydelse föras in i ett centralt register som förvaltas av den attesterande 
myndigheten för Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF. Registret räknar sedan automatiskt ut det ackumule -
rade stöd som beviljats stödmottagaren och meddelar huruvida stödtaket har överskridits eller inte. Om taket 
har överskridits ska det organ som beviljar stöd fatta ett beslut om att ogiltigförklara stödet och stryka det ur 
registret. Den attesterande myndigheten kontrollerar två gånger per år att stöd som överskrider stödtaket har 
strukits.Ruta 5 Ruta 636 Skäl 21 i kommissionens 
förordning (EU) nr 1407/2013.
Kommissionens övervakning försämras av brist på 
omfattande analyser och otillräcklig intern samordning
45 
Som ett inslag i sin övervakningsroll genomför kommissionen olika typer av kon -
troller med avseende på statligt stöd. Inom sammanhållningspolitiken genomför 
GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inklude -
ring kontroller på plats i huvudsak genom sina revisioner av projekt och system 
inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF. När det gäller statligt stöd genomför 
GD Konkurrens kontroller i huvudsak genom sin övervakning och handläggning 
av klagomål.
32 Iakttagelser 
46 
Vi undersökte huruvida och i vilken utsträckning kommissionen hade upptäckt 
överträdelser av reglerna för statligt stöd, huruvida denna information hade spa -
rats i någon databas, analyserats och delats inom kommissionen, och i vilken ut -
sträckning man vidtog lämpliga åtgärder för att korrigera fall där kommissionen 
eller vi hade upptäckt att reglerna för statligt stöd inte hade följts.
GD Regional- och stadspolitik upptäcker ett betydande antal fel 
vid statligt stöd
47 
I fråga om Eruf- och SF-projekt analyserade vi ett slumpmässigt urval på 25 av 
131 rapporter om revisioner som GD Regional- och stadspolitik genomförde 
under 2013 och 2014. GD Regional- och stadspolitik hade valt ut projekten och 
programmen utifrån en riskbedömning37. Samtliga rapporter omfattade revision -
er av både projekt och system utom en rapport som gällde endast revisoner av 
projekt. De 25 rapporterna täckte sammanlagt 202 projekt.
48 
Vår analys visade att det hade gjorts iakttagelser avseende statligt stöd om 38 av 
de 202 projekten. Detta motsvarar 19 % av alla projekt som undersöktes under 
kommissionens 25 revisioner (se tabell  3). Denna upptäcktsfrekvens överens -
stämmer med våra iakttagelser (se punkt 35, tabell  2).37 Sidan 47, avsnitt 2.1.1, Control 
effectiveness as regards legality 
and regularity  (ändamålsenliga 
kontroller när det gäller 
laglighet och korrekthet) 
i GD Regional- och 
stadspolitiks årliga 
verksamhetsrapport 2014.Tabell 3Iakttagelser om statligt stöd under GD Regional- och stadspolitiks revisioner 
2013–2014
 Antal 
revisions-rapporterAndel av 
revisions-rapporternaAntal projekt Andel av projekten
Inga iakttagelser om statligt stöd 16 64 % 110 + 54181 %
Iakttagelser om statligt stöd har 
endast gjorts för insatser (projekt)5 20 %
38 19 % Iakttagelser om statligt stöd har 
gjorts både för insatser (projekt) 
och system2 8 %
Iakttagelser om statligt stöd har 
endast gjorts för system2 8 % - -
Totalt 25 100 % 202 100 %
1  110 projekt där inga iakttagelser hade gjorts omfattades av de 16 rapporterna utan iakttagelser om statligt stöd, och 54 projekt utan iakttagel -
ser om statligt stöd var spridda över de andra 9 rapporterna.
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens uppgifter.
33 Iakttagelser 
GD Regional- och stadspolitik gjorde några finansiella 
korrigeringar för överträdelse av reglerna för statligt stöd under 
perioden 2010–2014
49 
Kommissionen är skyldig att vidta lämpliga åtgärder för att korrigera svagheter 
eller fel i systemen som upptäckts på projektnivå38. När bristerna är allvarliga 
eller när en medlemsstat inte korrekt har fullgjort sitt ansvar att upptäcka och 
korrigera oriktiga utgifter kan kommissionen fatta beslut om att göra finansiella 
korrigeringar. Syftet med finansiella korrigeringar är att skydda EU:s budget från 
felaktiga eller oriktiga utgifter39.
50 
Under perioden 2010–2014 gjorde GD Regional- och stadspolitik tio finansiella 
korrigeringar som åtminstone delvis gällde statligt stöd efter sina egna revision -
er. De finansiella korrigeringarna berörde fem medlemsstater (Österrike, Tjeckien, 
Spanien, Frankrike och Rumänien). Sex av dem på totalt 3,2 miljoner euro gällde 
enbart statligt stöd och berörde två medlemsstater (Spanien och Frankrike). 
GD Regional- och stadspolitik gjorde efter sin genomgång av revisionsmyndig -
heternas årliga kontrollrapporter ytterligare tre finansiella korrigeringar som 
åtminstone delvis gällde statligt stöd. En av dessa finansiella korrigeringar, på 
32,5 miljoner euro, berörde en medlemsstat (Spanien) och gällde enbart statligt 
stöd. Det är inte möjligt att kvantifiera det statliga stödets del av de finansiella 
korrigeringar som endast delvis gäller statligt stöd. Det fanns ingen tillgänglig 
information om det totala antalet fel eller svagheter eller systemen som GD Regi -
onal- och stadspolitik upptäckte under perioden 2010–2014.
51 
Två år efter varje årlig regelefterlevnadsrevision analyserar vi huruvida kommis -
sionen har vidtagit lämpliga åtgärder i tid för att korrigera de fel som vi upptäck -
te. GD Regional- och stadspolitik hade genomfört eller höll på att genomföra fem 
finansiella korrigeringar som gällde fem av de fel vid statligt stöd som vi upp -
täckte under perioden 2010–201340. Dessa finansiella korrigeringar berörde fyra 
medlemsstater (Spanien, Grekland, Österrike och Polen). Fyra av dem, på totalt 
2,7 miljoner euro, berörde samma fyra medlemsstater och gällde enbart statligt 
stöd. Kommissionens hade ännu inte fattat beslut om en föreslagen finansiell 
korrigering på 0,3 miljoner euro som gällde ett sjätte fel vid statligt stöd.38 Artikel 59 i förordning (EU, 
Euratom) nr 966/2012.
39 Finansiella korrigeringar kan 
verkställas genom att oriktiga 
utgifter stryks 
i medlemsstaternas 
utgiftsredogörelser eller 
genom att medel återkrävs 
från stödmottagare.
40 Av de 13 fel med ekonomisk 
inverkan som vi upptäckte 
ledde fem till en finansiell 
korrigering. En finansiell 
korrigering gällde ett av våra 
19 fel som vi hade klassificerat 
som utan ekonomisk inverkan.
34 Iakttagelser 
GD Konkurrens övervakning av statligt stöd avslöjar många 
problematiska stödordningar
52 
Kommissionen ska regelbundet övervaka stödordningarna för att kontrollera 
huruvida och i vilken utsträckning de följer reglerna för statligt stöd och vidta 
lämpliga åtgärder i synnerhet om det beviljade stödet inte är förenligt med den 
inre marknaden. I åtgärderna ingår återkrav av beviljat stöd som inte är förenligt 
med reglerna41. Vi undersökte därför resultaten av GD Konkurrens övervakning -
ar under perioden 2009–2014. Resultaten presenteras i  tabell 4 . Kommissionen 
fortsätter att övervaka stödordningar som tidigare har godkänts42.Tabell 4Resultat av GD Konkurrens övervakning, 2009–2014
StödordningAntal övervakade 
stödordningarAntal (och andel) pro -
blematiska ärenden3Antal (och andel) ärenden där proble -
men påverkar förenligheten
Stöd som omfattas av gruppundantag 73 24 (32,9  %) 9 (12,3 %)
Anmält stöd 138 50 (36,2 %) 7 (5,1 %)
Annat21 1 (100,0 %) 0 (%)
Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse 8 4 (50,0 %) 0 (%)
Totalt 220 79 (35,9 %) 16 (7 ,3 %)
1 Vi tar med 2009 eftersom 2009 och 2010 har slagits samman i kommissionens övervakningsresultat.
2  GD Konkurrens upptäckte en stödordning som varken var en gruppundantagsordning, en ”tjänst av allmänt ekonomiskt intresse” eller en 
godkänd ordning (den var alltså olaglig).
3  ”Problematisk” är ett uttryck som GD Konkurrens använder för att ange överträdelser av reglerna för statligt stöd, allt ifrån formel -
la brister, såsom felaktigt formulerade kumulationsregler, till rättsliga problem, såsom att gruppundantagsvillkor inte återspeglas i en 
gruppundantagsordning.
Källa:  Europeiska kommissionen.41 Mål C-301/87, 
punkterna 17–23.
42 Artikel 108.1 i EUF-fördraget: 
”Kommissionen ska […] 
fortlöpande granska alla 
stödprogram som 
förekommer i […] stater[na]. 
Den ska [till medlemsstaterna] 
lämna förslag till lämpliga 
åtgärder som krävs med 
hänsyn till den pågående 
utvecklingen eller den inre 
marknadens funktion.”
53 
Vi fann att GD Konkurrens hade valt ut de stödordningar som skulle övervakas 
utifrån en riskbedömning och tog hänsyn till de stödbelopp som beviljats. Under 
perioden 2009–2014 var genomsnittsantalet stödordningar med rapporterade ut -
gifter 2 401 per år. Under samma period övervakade GD Konkurrens sammanlagt 
220 stödordningar (mellan 30 och 75 stödordningar per år). GD Konkurrens upp -
skattar att de stödordningar som man övervakade under perioden 2009–2014 
representerade över 20 % av allt statligt stöd som beviljades inom stödordningar. 
De flesta stödordningar löper över flera år och rapporterar utgifter på årsbasis.
35 Iakttagelser 
54 
På grundval av sin övervakning under perioden 2009–2014 fann kommissionen 
att ungefär 36 % av alla stödordningar var behäftade med problem. Problemen 
gällde svagheter i stödordningarnas utformning (såsom olagliga undantag från 
reglerna för stimulanseffekt eller avsaknad av bestämmelser om maximala stöd -
nivåer) eller i genomförandet av individuellt stöd (såsom brott mot skyldigheten 
att anmäla individuellt stöd som överskrider gruppundantagströsklarna eller stöd 
som beviljas stora företag då stödordningen var begränsad till små och medel -
stora företag)43. Problem som påverkade förenligheten (7,3 % av alla ärenden) 
är särskilt betydande. I dessa ärenden kan kommissionen börja återkräva stöd. 
Problem som påverkade förenligheten var särskilt vanliga i gruppundantagsord -
ningar (12,3 % av alla ärenden som gällde gruppundantag).
55 
Mer detaljerad information om enskilda medlemsstater och de olika stödkatego -
rierna för perioden 2006–2014 ges i  bilaga  II, som visar att GD Konkurrens ansåg 
att i minst fem medlemsstater var hälften av alla stödordningar problematiska 
(Grekland, Litauen, Luxemburg, Portugal och Förenade kungariket). Även om 
resultaten av GD Konkurrens övervakning inte bara gäller sammanhållningspoliti -
ken visar bilaga II att regional utveckling är den stödkategori som GD Konkurrens 
oftast övervakar.
GD Konkurrens övervakning under perioden 2009–2014 ledde inte 
i någon större utsträckning till att statligt stöd återkrävdes
56 
Under perioden 2009–2014 ledde kommissionens övervakning av statligt stöd till 
att de berörda medlemsstaterna frivilligt återkrävde oriktiga utgifter från stöd -
mottagare i åtta fall44. Dessutom vidtog kommissionen formella åtgärder, såsom 
undersökningar, i åtta fall. En av dessa undersökningar, som inleddes 2014 mot 
Cypern, ledde till att 0,3 miljoner euro återbetalades under 2015 till följd av ett 
felaktigt undantag enligt den allmänna gruppundantagsförordningen45.43 Individuellt stöd är allt stöd 
som beviljas inom eller utanför 
en stödordning. Före 2015 
övervakade GD Konkurrens 
inte individuellt stöd som 
beviljades utanför 
stödordningar.
44 Fyra återkrav 2009, ett 2011, 
ett 2012 och två 2014.
45 Se kommissionens beslut 
C(2014) 9362 av den 9 januari 
2015.
36 Iakttagelser 
För programperioden 2007–2013 möjliggjorde kommissionens 
databaser inte en analys av fel vid statligt stöd
57 
För programperioden 2007–2013 registrerade varken GD Regional- och stadspo -
litik eller GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering fall av bristande efter -
levnad av reglerna för statligt stöd som de upptäckte på ett sätt som gjorde att 
de kunde göra en ordentlig analys av fel vid statligt stöd. För programperioden 
2014–2020 utvecklade de en databas som kallas MAPAR för att registrera alla 
resultat av sina revisioner inom Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF enligt typ, 
kategori och allvar. Fel vid statligt stöd utgör en separat kategori i denna databas. 
Vi fann emellertid att GD Konkurrens inte har tillgång till MAPAR.
58 
En annan databas, som förvaltas av Olaf och som GD Regional- och stadspolitik 
och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering men inte GD Konkurrens har 
tillgång till, är IMS (systemet för rapportering av oriktigheter ( Irregularity Mana -
gement System ) som kommissionen använder för att samla in kvartalsinformation 
från medlemsstaterna om alla oriktigheter som överstiger 10 000 euro i EU-bi -
drag46. Under perioden 2010–2014 rapporterade medlemsstaterna 31 oriktigheter 
relaterade till statligt stöd. Trots att antalet oriktigheter var litet analyserade kom -
missionen dem inte.
59 
Vi identifierade följande brister i sättet att presentera information om oriktighe -
ter i IMS:
a) Det fanns ingen specifik feltypologi för statligt stöd och därför ingen konse -
kvent kategorisering av fel i medlemsstaterna. För att få ett utdrag med fel 
vid statligt stöd måste man söka på ”statligt stöd” på alla officiella språk.
b) I många fall innehåller informationen inga detaljerade uppgifter om felens 
art eller typ. Ett fel vid statligt stöd kan till exempel beskrivas endast som ett 
”ärende som gäller statligt stöd”.46 Artikel 28 i kommissionens 
förordning (EG) nr 1828/2006 
av den 8 december 2006 om 
tillämpningsföreskrifter för 
rådets förordning (EG) 
nr 1083/2006 om allmänna 
bestämmelser för Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden och 
Sammanhållningsfonden och 
för Europaparlamentets och 
rådets 
förordning (EG) nr 1080/2006 
om Europeiska regionala 
utvecklingsfonden 
(programperioden 2007–2013) 
(EUT L 371, 27.12.2006, s. 1) och 
kommissionens delegerade 
förordning (EU) 2015/1970 av 
den 8 juli 2015 om 
komplettering av 
Europaparlamentets och 
rådets förordning (EU) 
nr 1303/2013 med särskilda 
bestämmelser om 
rapportering av oriktigheter 
avseende Europeiska 
regionala utvecklingsfonden, 
Europeiska socialfonden, 
Sammanhållningsfonden och 
Europeiska havs- och 
fiskerifonden 
(programperioden 2014–2020) 
(EUT L 293, 10.11.2015, s. 1).
37 Iakttagelser 
60 
GD Konkurrens hade inte heller någon databas, men för programperioden 2007–
2013 gjorde man en övergripande analys av problem som upptäcktes vid över -
vakningen med hjälp av ett Excel-kalkylblad. Man delade inte med sig av denna 
information till GD Regional- och stadspolitik eller GD Sysselsättning, socialpolitik 
och inkludering. I mars 2016 började GD Konkurrens att göra detta.
61 
Avsaknaden av ordentliga databaser och det otillräckliga informationsutbytet om 
upptäckta fel vid statligt stöd mellan kommissionens generaldirektorat hindrade 
en heltäckande analys av fel vid statligt stöd inom sammanhållningspolitiken. En 
sådan analys skulle ha hjälpt kommissionen att ta fram bättre riktade och skräd -
darsydda förebyggande åtgärder för medlemsstaterna och/eller programmen (se 
t.ex. punkterna 101–105).
Kommissionen ökade kontrollerna av statligt stöd till offentliga 
infrastrukturprojekt till följd av ett avgörande från domstolen 
2011
62 
År 1994 gav kommissionen ut riktlinjer som slog fast att projekt för byggande av 
offentlig infrastruktur var en allmän ekonomisk-politisk åtgärd som inte berördes 
av reglerna för statligt stöd47. Medlemsstaterna anmälde därför inte offentlig fi -
nansiering av investeringar i flygfält, hamnar och liknande offentlig infrastruktur 
till kommissionen. Redan i dessa riktlinjer angav dock kommissionen att eko -
nomiska verksamheter som utförs inom flygplatser och som flygbolagen direkt 
eller indirekt drar nytta av kan anses vara statligt stöd48. Denna skillnad mellan 
”allmän” infrastruktur och ”särskild” infrastruktur gjordes i 1995 års rapport om 
konkurrenspolitiken och senare i kommissionens handledning om statligt stöd 
från 200349. I handledningen angavs dock att de allmänna reglerna för statligt 
stöd inte gällde vid transporter med järnväg, flyg, inre vattenvägar och sjöfart -
stransporter i synnerhet. Under 1990-talet bidrog flera faktorer, som avreglering 
av marknader, privatisering och tekniska framsteg, till att vidga möjligheterna 
till kommersiellt utnyttjande av infrastruktur. Från och med 1998, och i överrens -
stämmelse med denna tolkning, ansåg kommissionen att stöd som getts till flera 
allmänna infrastrukturprojekt var statligt stöd.
63 
Europeiska unionens domstol meddelade avgöranden 2000 och 2011 som bekräf -
tade synsättet att offentlig finansiering av infrastrukturinvesteringar kan beröras 
av reglerna för statligt stöd (se ruta  7).47 Se punkt 12 i  Riktlinjer för 
tillämpningen av artiklarna 92 
och 93 i EG-fördraget och 
artikel 61 i EES-avtalet för 
statligt stöd inom 
luftfartssektorn  (EUT C 350, 
10.12.1994).
48 Se punkt 12 i  Riktlinjer för 
tillämpningen av artiklarna 92 
och 93 i EG-fördraget och av 
artikel 61 i EES-avtalet för 
statligt stöd inom 
luftfartssektorn  (EGT C 350, 
10.12.1994, s. 5).
49 Se punkt 175 i KOM(96) 126 
slutlig och ss. 6 och 10 
i handledningen om statligt 
stöd.
38 Iakttagelser 
64 
I augusti 2012 utfärdade GD Konkurrens vägledningsdokument (även kallade 
analysunderlag) för att hjälpa medlemsstaterna att bedöma om stöd som beviljas 
till infrastrukturprojekt ska anmälas till kommissionen baserat på domen i Leipzig 
Halle-målet.
65 
Det var först efter domen i Leipzig Halle-målet och kommissionens vägledning 
2012 till medlemsstaterna som antalet anmälningar om infrastrukturprojekt 
ökade52. Med hänvisning till domarna i Aéroports de Paris- och Leipzig Halle-må -
len uttryckte kommissionen 2014 åsikten att domstolens avgöranden ska vara 
tillämpliga på all infrastruktur som drivs för ekonomisk verksamhet, oberoende 
av vilken sektor som berörs53.Två viktiga domar från EU-domstolen om offentliga infrastrukturprojekts 
efterlevnad av reglerna för statligt stöd
I domen i Aéroports de Paris-målet fastslog förstainstansrätten i december 2000 att driften av en flygplats, 
inklusive tillhandahållande av flygfältstjänster till flygbolag och tjänsteleverantörer på flygplatser, är en eko -
nomisk verksamhet och därför omfattas av reglerna för statligt stöd50.
I domen i Leipzig Halle-målet fastslog förstainstansrätten i mars 2011 att om byggandet av infrastruktur (till 
exempel en start- och landningsbana) direkt kan knytas till ekonomisk verksamhet (t.ex. passagerartransport 
med flygplan) är även byggandet i sig ekonomisk verksamhet51.
50 Mål T-128/98, Aéroports de Paris.
51 De förenade målen T-443/08 och T-445/08, Leipzig Halle.Ruta 7
52 DG Konkurrens angav till 
exempel i ett brev av den 
3 juli 2013 med en enkät om 
statligt stöd som gällde hur 
hamnar fungerar och 
beskattas, att Europeiska 
kommissionen till följd av 
domen från Europeiska 
unionens domstol i Leipzig 
Halle-målet fick allt fler 
anmälningar om projekt som 
gällde investeringar 
i hamninfrastruktur som får 
offentligt stöd. Se COMP/E3/
H3/IA/jf/20 13/68609.
53 Punkt 35 i kommissionens 
preliminära meddelande om 
begreppet statligt stöd 
i enlighet med artikel 107.1 
i EUF-fördraget, offentliggjort 
2014. Meddelandet antogs 
den 19 maj 2016 ( http://
ec.europa.eu/competition/
state_aid/modernisation/
notice_aid_sv.html ) och 
innehåller en liknande 
formulering.
39 Iakttagelser 
Bristande samordning mellan kommissionens generaldirektorat 
för att säkerställa att reglerna för statligt stöd beaktas i beslut om 
större projekt fram till slutet av 2012
66 
Vissa projekt inom Eruf/Sammanhållningsfonden är så finansiellt betydande 
att det krävs ett särskilt beslut av kommissionen för att medlemsstaten ska få 
EU-medfinansiering. Deras sammanlagda stödberättigande kostnader överstiger 
50 miljoner euro, och det rör sig vanligtvis om storskaliga infrastrukturprojekt54. 
Dessa projekt kallas större projekt. Om stöd som beviljas ett större projekt utgör 
statligt stöd ska det sannolikt också anmälas på grund av sin storlek55.
67 
För programperioden 2007–2013 antog kommissionen 918 beslut om större 
projekt som stod för över 75 miljarder euro i EU-bidrag, och det genomsnittliga 
EU-bidraget till dessa projekt var 82,6 miljoner euro. Tillsammans stod dessa 
projekt för mer än 25 % av alla utgifter inom Eruf/Sammanhållningsfonden, men 
skillnaderna mellan medlemsstaterna var stora (se figur 7 ).
68 
Närmare information om de större projekt som kommissionen har godkänt för 
programperioden 2007–2013 finns i  bilaga  III.54 För vissa projekt går gränsen 
vid 75 miljoner euro. Se 
artikel 100 i förordning 
nr 1303/2013.
55 De enda kategorierna av 
statligt stöd enligt den 
allmänna 
gruppundantagsförordningen 
där anmälningströskeln 
överstiger 50 miljoner euro är 
regionala investeringsstöd, 
investeringsstöd för kultur och 
för att bevara kulturarvet och 
stöd till 
bredbandsinfrastruktur samt, 
på vissa villkor, FoU-stöd och 
operativt stöd för förnybara 
energikällor.  
Anmälningströskeln för 
tjänster av allmänt ekonomiskt 
intresse är 15 miljoner euro.  
Artikel 4 i förordning 651/2014 
och artikel 2 i kommissionens 
beslut av den 
20 december 2011 om 
tillämpning av artikel 106.2 
i fördraget om Europeiska 
unionens funktionssätt på 
statligt stöd i form av 
ersättning för offentlig service 
som beviljas vissa företag som 
tillhandahåller tjänster av 
allmänt ekonomiskt intresse.
40 Iakttagelser Figur 7EU-bidrag till större projekt som en andel av samtliga utgifter inom Eruf/
Sammanhållningsfonden per medlemsstat
Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens uppgifter från 2015.
0 200 400 600 800 km 
Legend
0 - 12,5 %
12,5 - 25 %25-37,5 %37,5-50 %50+ %Inga större projekt
Inte ett EU-landAdministrativa gränser: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Karta: Eurostat – GISCO, 01/2015
41 Iakttagelser 
69 
Medlemsstaterna är skyldiga att lämna olika slags information i ansökningarna 
om större projekt för att kommissionen ska kunna fatta ett motiverat beslut base -
rat på en bedömning av projektets relevans, bärkraft, hållbarhet, miljöprofil och 
även en motivering till den begärda finansieringen samt information från med -
lemstaten om huruvida det handlar om statligt stöd. Enligt kommissionen rådfrå -
gar GD Regional- och stadspolitik, som ett led i sina interna förfaranden, sedan 
slutet av 2012 formellt GD Konkurrens om alla ansökningar om större projekt, och 
GD Konkurrens kan då meddela GD Regional- och stadspolitik att projektet ska 
anmälas. GD Regional- och stadspolitik ska som ansvarigt generaldirektorat dess -
utom rådfråga GD Konkurrens och andra berörda generaldirektorat om beslut att 
godkänna större projekt56.
70 
Rådfrågningen blir särskilt viktig när medlemsstaterna i ansökan om ett större 
projekt uppger att statligt stöd inte berörs eftersom GD Konkurrens i så fall inte 
får någon anmälan. Men även om kommissionen godkänner ett större projekt ge -
nom att fatta ett beslut finns det inga garantier för att projektet är förenligt med 
reglerna för statligt stöd. En analys av kommissionens beslut om större projekt 
visade att det inte nämndes att beslutet inte var en bekräftelse av att projektet 
följer den tillämpliga lagstiftningen om statligt stöd.
71 
Av de 918 större projekt som antogs under programperioden 2007–2013 antog 
kommissionen 440 före slutet av 2012. För dessa projekt kontrollerade GD Kon -
kurrens inte systematiskt om investeringarna i större infrastrukturprojekt kunde 
inbegripa statligt stöd. Vidare gav kommissionen i november 2012 ut anvisningar 
till medlemsstaterna där man angav att man inte hade för avsikt att systematiskt 
kontrollera efterlevnaden av reglerna för statligt stöd när det gällde de större 
infrastrukturprojekt som omfattades av anvisningarna och som redan hade varit 
föremål för ett beslut före datumet för anvisningen57. I princip är det därför möj -
ligt att en medlemsstat har fått ett beslut där kommissionen godkänner ett större 
projekt trots att det bryter mot reglerna för statligt stöd.56 Alla berörda 
kommissionsavdelningar ska 
ha mellan tio och 15 
arbetsdagar på sig för att 
bedöma projektansökan och 
beslutet att godkänna det 
större projektet.
57 Europeiska kommissionen, 
anvisning till 
samordningskommittén för 
fonderna nr 12-0059-01 om 
kontroll av efterlevnaden av 
reglerna för statligt stöd 
i infrastrukturärenden 
(Verification of compliance with 
state aid rules in infrastructure 
cases ), 21.11. 2012.
42 Iakttagelser 
Medlemsstaternas revisionsmyndigheter har inte fokuserat 
tillräckligt på efterlevnaden av reglerna för statligt stöd
72 
Medlemsstaternas revisionsmyndigheter är en viktig länk i den kontrollkedja uti -
från vilken kommissionen säkerställer sammanhållningspolitiken. Av denna orsak 
är det viktigt att revisionsmyndigheterna besitter nödvändig sakkunskap och 
genomför kontroller av god kvalitet. Detta är särskilt viktigt när man kontrollerar 
efterlevnaden av reglerna för statligt stöd, som är en stor källa till fel och orik -
tiga utgifter inom sammanhållningspolitiken, även ESF berörs i mycket mindre 
utsträckning än Eruf och Sammanhållningsfonden (se punkterna 33–36).
73 
Vi frågade revisionsmyndigheterna om deras revisionsresultat avseende statligt 
stöd i vår enkät och undersökte rapporteringen av fel vid statligt stöd i deras årli -
ga kontrollrapporter om operativa program inom Eruf/Sammanhållningsfonden. 
Som ett led i våra årliga regelefterlevnadsrevisioner granskade vi revisionsmyn -
digheternas checklistor för granskningen av efterlevnad av reglerna för statligt 
stöd. Vi frågade också revisionsmyndigheterna om de hade fått tillräckligt stöd 
från kommissionen och hur ofta de samarbetade med myndigheterna i andra 
medlemsstater (t.ex. kontor för statligt stöd) på området för statligt stöd.
Revisionsmyndigheterna upptäckte betydligt färre fall där 
reglerna för statligt stöd inte hade efterlevts än kommissionen 
och revisionsrätten
74 
Under perioden 2010–2014 uppskattade revisionsmyndigheterna, enligt infor -
mation i enkäten, att ungefär en tredjedel (32,4 %) av de projekt inom Eruf/Sam -
manhållningsfonden och ESF som de hade granskat berördes av statligt stöd. 
Revisionsmyndigheterna upptäckte fel vid statligt stöd hos i genomsnitt 3,6 % av 
dessa projekt (se figur 8 ). Under samma period upptäckte vi nästan fem gånger 
fler fel vid statligt stöd till projekt inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF (se 
punkt 35, tabell  2) trots att vi använder en liknande urvalsmetod58.58 Den allmänna regeln är att 
revisionsmyndigheterna ska 
välja ut projekt slumpmässigt. 
Se artikel 17 i kommissionens 
förordning (EG) nr 1828/2006 
för programperioden 
2007–2013 och artikel 127 
i förordning (EU) nr 1303/2013 
för programperioden 
2014–2020.
43 Iakttagelser 
75 
Vi analyserade också 1 026 årliga kontrollrapporter om operativa program inom 
Eruf/Sammanhållningsfonden som överlämnades till GD Regional- och stadspoli -
tik under perioden 2010–2014 (se tabell  5). Revisionsmyndigheterna ombads att 
rapportera de ”viktigaste resultaten” av sina revisioner av projekt i de årliga kon -
trollrapporterna59. Vi tittade särskilt efter rapporteringen av fel vid statligt stöd. 
Vi fann att fel vid statligt stöd endast nämndes i 40 av de 1 026 årliga kontrollrap -
porterna (3,9 %). Det vanligaste fel som rapporterades i de årliga kontrollrappor -
terna gällde stöd av mindre betydelse.59 Kommissionens förordning 
(EG) nr 1828/2006, bilaga VI.Figur 8Statligt stöd i revisionsmyndigheternas granskningar av projekt, 2010–2014
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på enkätsvaren.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
2010 2011 2012 2013 2014
ÅrProjekt som berördes av reglerna 
för statligt stöd
Projekt som berördes av fel vid statligt stödAndel av alla projekt
Andel av alla projekt som berördes 
av reglerna för statligt stödTabell 5Årliga kontrollrapporter överlämnade till GD Regional- och stadspolitik, 2010–2014
ÅrAntal genomgångna 
kontrollrapporterAntal kontrollrapporter 
där oriktigt statligt stöd 
identifieratsFrekvens
2010 199 4 2,0 %
2011 211 8 3,8 %
2012 203 9 4,4 %
2013 209 9 4,3 %
2014 204 10 4,9 %
Totalt 1 026 40 3,9 %
Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på en analys av årliga kontrollrapporter som överlämnats till GD Regional- och stadspolitik.
44 Iakttagelser 
76 
Vår analys visade att andelen årliga kontrollrapporter med rapporterade fel vid 
statligt stöd varierade mellan medlemsstaterna. För Danmark fann vi att sam -
manlagt fem kontrollrapporter nämnde fel vid statligt stöd, för Cypern, Estland 
och Frankrike var antalet fyra och för Ungern och Litauen tre. För åtta medlems -
stater (Belgien, Irland, Italien, Luxemburg, Malta, Österrike, Slovenien och Slova -
kien) fann vi inga årliga kontrollrapporter som nämnde fel vid statligt stöd.
77 
Jämfört med resultaten från de kontroller som gjordes av kommissionen (se 
punkterna 47–56) och av oss (se punkterna 33–44) upptäckte revisionsmyndighe -
ter betydligt färre fel vid statligt stöd.
78 
Som ett led i arbetet med vår regelefterlevnadsrevision 2014 gick vi igenom ett 
urval med 53 checklistor som revisionsmyndigheterna använde vid sina revision -
er av projekt. Vi fann att 18 av dem (cirka 33 %) var behäftade med betydande 
brister, till exempel krävde checklistan inte att stödnivån skulle kontrolleras, 
vilket är en av de största felkällorna vid våra revisioner (se punkt 39)60. Ordentliga 
checklistor för statligt stöd skulle hjälpa revisionsmyndigheterna att upptäcka fel 
vid statligt stöd.
79 
Under 2015 uppmanade kommissionen revisionsmyndigheterna att inrikta sig på 
denna sak och vår analys visade på betydande förbättringar i detta avseende61.60 Se punkt 6.65 i vår årsrapport 
för budgetåret 2014.
61 Se punkt 6.59 i vår kommande 
årsrapport för budgetåret 
2015.
45 Iakttagelser 
Medlemsstaternas myndigheter behöver ytterligare stöd för att 
granska efterlevnaden av reglerna för statligt stöd
80 
Nästan alla revisionsmyndigheter som svarade på vår enkät ansåg att EU:s 
rättsliga ram för statligt stöd är minst ”ganska komplicerad” (se figur 9 ). Över 
35 % av dem angav den omfattande lagstiftningen som den största orsaken till 
att det statliga stödet är så komplicerat, och ytterligare 35 % angav att de hade 
haft svårigheter med att tillämpa lagstiftningen i praktiken. En översikt över den 
rättsliga ramen på området på statligt stöd ges i  bilaga  IV.Figur 9Bedömning av EU:s rättsliga ram för statligt stöd – revisionsmyndigheternas svar på 
enkäten
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på enkätsvaren.Ganska enkel: 3 % Mycket enkel: 0 %
Mycket komplicerad: 24 %
Ganska komplicerad: 73 %
81 
Över 85 % av alla revisionsmyndigheter som svarade på vår enkät ansåg också att 
de skulle ha nytta av ytterligare stöd från kommissionen (se figur  10). Den typ av 
stöd som oftast föreslogs var en praktisk handbok med fallstudier (nästan 70 %) 
och utbildning (50 %).
46 Iakttagelser 
82 
Undersökningen visade också att nästan 70 % av revisionsmyndigheterna sällan 
eller aldrig hade kontakt med kontoren för statligt stöd. Revisionsmyndigheterna 
i åtta medlemsstater kände inte till att det fanns ett kontor för statligt stöd på 
central nivå i deras medlemsstat. Revisionsmyndigheterna kan bygga upp sin 
sakkunskap om statligt stöd genom att samarbeta mer med kontoren för statligt 
stöd. Figur 10Ytterligare stöd som behövs från kommissionen i fråga om statligt stöd – 
revisionsmyndigheternas svar på enkäten
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på enkätsvaren.0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 %Inget ytterligare stöd behövsYtterligare/mer detaljerat analysunderlagYtterligare handledning i särskilda frågorUtbildning i särskilda frågorPraktisk handbok med fallstudier
47 Iakttagelser 
Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förenkla 
den tillämpliga lagstiftningen om statligt stöd och 
främja medlemsstaternas administrativa kapacitet
83 
Vi har försökt att se huruvida kommissionen har inriktat sig på problemet med 
bristande efterlevnad av reglerna för statligt stöd inom sammanhållningspoliti -
ken genom att vidta lämpliga förebyggande åtgärder. Åtgärderna kan omfatta 
lagstiftningsåtgärder, såsom att förenkla regler eller införa rapporteringskrav 
i övervakningssyfte, samt icke-lagstiftningsåtgärder, såsom utbildning, semina -
rier och spridning av god praxis. Sådana åtgärder kan riktas mot myndigheter 
som förvaltar och kontrollerar statligt stöd både inom och utanför sammanhåll -
ningspolitikens område.
Den utvidgade allmänna gruppundantagsförordningen 
överförde ansvar från kommissionen till medlemsstaterna
Den nya allmänna gruppundantagsförordningen tillåter 
mer undantag från anmälan, stärker insynen och inför 
utvärderingskrav
84 
Under perioden 2009–2014 betalades över 115  miljarder  euro ut enligt den 
allmänna gruppundantagsförordningen62. I juni 2014 antog kommissionen en 
ny allmän gruppundantagsförordning som ersätter den allmänna gruppundan -
tagsförordningen från 2008. Den nya allmänna gruppundantagsförordningen 
är den viktigaste åtgärd som kommissionen har vidtagit för programperioden 
2014–2020 på området för statligt stöd. De viktigaste ändringarna i den allmänna 
gruppundantagsförordningen från 2014 är följande:
a) Förordningens tillämpningsområde har utökats.
b) Tillämpningen av stimulanseffekten har ändrats.
c) Kraven på insyn har skärpts.
d) Stora stödordningar ska utvärderas i efterhand.
Tillämpningsområdet har utökats
85 
Den allmänna gruppundantagsförordningens tillämpningsområde utökades ge -
nom att nya stödkategorier infördes63, så att tillämpningsområdet för de stödka -
tegorier som redan utgjorde undantag enligt den allmänna gruppundantagsför -
ordningen från 2008 utökades64 och genom att tröskelvärdena för anmälan och 
stödnivåerna för vissa stödåtgärder höjdes65.62 Se kommissionens 
resultattavla för statligt stöd 
2015.
63 Sammanlagt 22 nya 
undantagskategorier, såsom 
stöd till 
bredbandsinfrastruktur och 
stöd till idrottsinfrastruktur 
och multifunktionell 
rekreationsinfrastruktur, har 
införts. Vissa kategorier, såsom 
stöd till små företag som 
nyligen bildats av kvinnliga 
företagare, har strukits. Andra 
kategorier, såsom stöd till 
innovationsrådgivningstjänster 
och innovationsstödjande 
tjänster och stöd för lån av 
högkvalificerade personal, har 
slagits samman. Antalet 
undantagskategorier har 
sammanlagt stigit från 26 till 
43.
64 Tillämpningsområdet har 
utökats till exempel inom 
riskfinansieringsstöd, 
investeringsstöd till 
forskningsinfrastruktur och 
miljöstöd.
65 För 30 % av de befintliga 
gruppundantagskategorierna 
har anmälningströsklarna 
höjts (t.ex. har tröskeln för 
FoU-anmälan blivit dubbelt så 
hög). De maximala 
stödnivåerna har höjts för till 
exempel investeringsstöd till 
miljöskydd, från 35–55 % till 
40–75 %.
48 Iakttagelser 
86 
Tillämpningsområdet har utökats betydligt: GD Konkurrens uppskattar att den 
allmänna gruppundantagsförordningen från 2008 täckte 60 % av stödåtgärder -
na och 30 % av de beviljade stödbeloppen66. För programperioden 2014–2020 
uppskattade GD Konkurrens däremot att mellan 75 och 90 % av stödåtgärderna 
och 67 % av de beviljade stödbeloppen kommer att täckas av den allmänna grup -
pundantagsförordningen från 2014 (se f i g u r  11)67. Den exakta inverkan av den 
utökade omfattningen kan bedömas först under kommande år. Figur 11Uppskattad minsta inverkan av det utökade 
tillämpningsområdet för den allmänna 
gruppundantagförordningens från 2014 jämfört med den 
allmänna gruppundantagsförordningen från 2008
Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens uppskattningar och de allmänna grup -
pundantagsförordningarna från 2008 och 2014.67 %
30 %100 %
100 %75 %60 %Andel stödbelopp som omfattas av den allmänna 
gruppundantagsförordningen
Andel stödåtgärder som omfattas av den allmänna
gruppundantagsförordningenDen allmänna gruppundantags-
förordningen från 2008: 26 undantagskategorierDen allmänna gruppundantagsförordningen 
från 2014: 43 undantagskategorier, högre tröskelvärden för anmälan och stödnivåerAlla andra typer av statligt stöd: anmält stöd, 
tjänster av allmänt ekonomiskt intresse …66 Se kommissionens 
pressmeddelande IP 14 587 av 
den 21 maj 2014.
67 Se Europeiska kommissionen, 
Memo 14-369 av den 
21 maj 2014.
49 Iakttagelser 
87 
Genom att utöka tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsförord -
ningen har kommissionen minskat medlemsstaternas och generaldirektoratens 
administrativa börda avsevärt eftersom betydligt färre stödåtgärder behöver an -
mälas. Men genom att utöka tillämpningsområdet lade kommissionen också över 
mera ansvar på medlemsstaterna. De måste nu kontrollera huruvida ett större an -
tal stödåtgärder är förenliga med reglerna för statligt stöd, såsom att stödtaken 
respekteras och att det finns en stimulanseffekt. Kommissionens övervakning har 
visat att medlemsstaterna gjorde många misstag vid utformningen och genom -
förandet av stödordningar under perioden 2009–2014. Det är sannolikt att dessa 
misstag påverkade förenligheten i synnerhet i fråga om gruppundantagsordning -
ar (se punkterna 52–54).
Tillämpningen av stimulanseffekten har ändrats
88 
Statligt stöd kan endast bidra på ett ändamålsenligt sätt till att det eftersträva -
de målet för den offentliga politiken uppnås om det har en stimulanseffekt, det 
vill säga att det sporrar stödmottagaren till verksamhet som den inte skulle ha 
bedrivit utan stödet (se punkt 40). Den andra stora ändringen i den allmänna 
gruppundantagsförordningen från 2014 är att man har gjort det lättare för stora 
företag att påvisa en sådan stimulanseffekt när de får stöd från en stödordning 
genom att anpassa kraven till de krav som gäller för små och medelstora företag 
(se tabell  6). Även detta minskar den administrativa bördan för kommissionen, 
medlemsstaterna och de berörda företagen. Tabell 6Påvisande av stimulanseffekt, de allmänna gruppundantagsförordningarna från 
2008 och 2014
  Gruppundantagsförordningen från 2008 Gruppundantagsförordningen från 2014
Stöd till små och 
medelstora företaga) Inlämnande av projektansökan innan projektarbetet eller verksamheten har inletts
Stöd till stora företag 
inom stödordningara) Inlämnande av projektansökan innan projektarbetet eller verksamheten har inletts
a)  Kontroll av att stödmottagarens dokumentation 
fastställer att stödet ledde till att projektets storlek 
eller räckvidd ökade påtagligt eller slutfördes 
påtagligt snabbare eller till att det belopp som 
investerades i projektet ökade påtagligt-
Stöd till stora 
företag utanför 
stödordningara) Inlämnande av projektansökan innan projektarbetet eller verksamheten har inletts
b)  Kontroll av att stödmottagarens dokumentation fastställer att stödet ledde till att projektets storlek eller räckvidd 
ökade påtagligt eller slutfördes påtagligt snabbare eller till att det belopp som investerades i projektet ökade 
påtagligt
Källa: Europeiska revisionsrätten, baserat på de allmänna gruppundantagsförordningarna från 2008 och 2014.
50 Iakttagelser 
Kraven på insyn har skärpts
89 
Den tredje stora ändringen i den allmänna gruppundantagsförordningen från 
2014 är att kraven på insyn vid individuellt stöd har ökat betydligt. Insynsbestäm -
melser anger nu att medlemsstaterna ska offentliggöra information inte bara 
om stödordningar och stöd för särskilda ändamål utan också om alla beviljade 
individuella stöd inom stödordningar som överstiger 500 000  euro68. Enligt den 
allmänna gruppundantagsförordningen från 2008 var medlemsstaterna endast 
skyldiga att lämna information till kommissionen om större individuella stödåt -
gärder (utan offentliggörande), och endast för stödkategorierna regionala inves -
teringar och FoU-stöd, under särskilda omständigheter69.
90 
För att underlätta ett centraliserat offentliggörande av all information på natio -
nella och regionala webbplatser för statligt stöd har GD Konkurrens i samarbete 
med medlemsstaterna utvecklat ett särskilt it-verktyg kallat Transparency Award 
Module  (modul för tilldelning med insyn). Verktyget blev tillgängligt den 1 juli 
201670.
91 
Vi förväntar oss att den ökade insynen ska förbättra efterlevnaden av reglerna 
för statligt stöd i medlemsstaterna eftersom berörda parter kommer att ha bättre 
information för att lämna in klagomål om olagligt stöd. Kommissionen ska under -
söka alla sådana klagomål (se punkt 20).
Stora stödordningar ska utvärderas i efterhand
92 
För den allmänna gruppundantagsförordningen från 2014 har kommissionen 
infört ett koncept med efterhandsutvärderingar av stödordningar i vissa kate -
gorier där den årliga budgeten överstiger 150  miljoner  euro71. Medlemsstaterna 
måste göra dessa utvärderingar för att väga stödordningens positiva inverkan 
mot dess negativa inverkan. Efterhandsutvärderingen ökar medlemsstaternas 
administrativa börda, men GD Konkurrens har begränsat ökningen genom att 
begränsa kraven på utvärdering till stora stödordningar. I slutet av 2015 hade 
medlemsstaterna lämnat in 18 utvärderingsplaner enligt den allmänna gruppun -
dantagsförordningen från 2014 till GD Konkurrens. De första utvärderingsresulta -
ten förväntas 2017.68 Informationen, innehållande 
alla relevanta aspekter på det 
beviljade stödet, såsom 
belopp, beviljare och 
stödmottagare, ska 
offentliggöras på en 
övergripande webbplats för 
statligt stöd på nationell eller 
regional nivå med början 
senast den 1 juli 2016. Se 
artikel 9 i den allmänna 
gruppundantagsförordningen 
från 2014.
69 Artikel 9 i den allmänna 
gruppundantagsförordningen 
från 2008.
70 https://webgate.ec.europa.eu/
competition/transparency/
public/search/home .
71 Artikel 1.2 i den allmänna 
gruppundantagsförordningen 
från 2014. Kategorierna är 
regionalt stöd, stöd till små 
och medelstora företag och till 
små och medelstora företags 
tillgång till finansiering, stöd 
till FoU och innovation, stöd 
till miljöskydd och stöd till 
bredbandsinfrastruktur.
51 Iakttagelser 
Retroaktiv tillämpning av den nya allmänna 
gruppundantagsförordningen
93 
Den nya allmänna gruppundantagsförordningen offentliggjordes den 
26 juni 2014 och trädde i kraft den 1 juli 2014. I artikel 58.1 anges det att ”den -
na förordning ska tillämpas på individuellt stöd som har beviljats före dess 
ikraftträdande”72. Detta innebär att stöd som beviljats före ikraftträdandet av den 
allmänna gruppundantagsförordningen från 2014 och som inte var förenligt med 
den inre marknaden vid den tidpunkt då det beviljades senare kan förklaras som 
förenligt, om stödet är förenligt enligt nya eller ändrade bestämmelser73. Till ex -
empel kan en stödmottagare ha brutit mot de bestämmelser om stimulanseffekt 
som gällde vid den tidpunkt då stödet beviljades men inte mot de nya bestäm -
melserna i den allmänna gruppundantagsförordningen från 2014. Eftersom den 
nya allmänna gruppundantagsförordningen från 2014 tillämpas retroaktivt är 
medlemsstaterna inte längre skyldiga att återkräva detta stöd.
94 
Den retroaktiva tillämpningen kan leda till att stödåtgärder förklaras vara förenli -
ga med den inre marknaden på grund av ändrade bestämmelser eller införandet 
av en ny bestämmelse som inte gällde vid den tidpunkt då stödet beviljades. 
I samband med sin övervakning under perioden 2009–2014 upptäckte kommis -
sionen 16 problem som påverkade förenligheten vid den tidpunkt då stödet 
beviljades. I fyra av dessa fall fann man senare att stödet var förenligt på grund 
av den retroaktiva tillämpningen av den allmänna gruppundantagsförordningen 
från 2014. På samma sätt upptäckte vi under våra årliga regelefterlevnadsrevi -
sioner 2014 två fel vid statligt stöd som hade ekonomisk inverkan vid den tid -
punkt då stödet beviljades (medan den allmänna gruppundantagsförordningen 
från 2008 var i kraft), men som bara var en efterlevnadsfråga utan ekonomisk 
inverkan vid tidpunkten för vår revision (när allmänna gruppundantagsförord -
ningen från 2014 hade trätt i kraft).
Fortfarande svårt att övervaka statusen på återkrav av olagligt 
stöd i medlemsstaterna
95 
I den allmänna gruppundantagsförordningen från 2014 kvarstår den princip 
som ingick redan i den allmänna gruppundantagsförordningen från 2008, enligt 
vilken det är förbjudet att bevilja stöd till företag som är föremål för ett oreglerat 
återbetalningskrav74. Denna bestämmelse kallas för Deggendorf-principen.72 Den allmänna 
gruppundantagsförordningen 
från 2008 innehöll en liknande 
bestämmelse, se artikel 44.
73 En situation där kommissionen 
beslutar om ett stöd är 
förenligt först efter det att det 
har beviljats uppstår om 
stödet inte har anmälts och 
kommissionen 
uppmärksammas på detta, till 
exempel genom klagomål 
från en berörd part.
74 Artikel 1.4 i den allmänna 
gruppundantagsförordningen 
från 2014 och artikel 1.6 i den 
allmänna 
gruppundantagsförordningen 
från 2008.
52 Iakttagelser 
96 
När kommissionen fattar beslut om återkrav ska den berörda medlemsstaten 
återkräva det olagliga stödet från stödmottagaren. Beslut om återkrav publicer -
as i  Europeiska unionens officiella tidning . Till skillnad från individuellt stöd, där 
stödmottagaren anges i återkravsbeslutet, avgör i allmänhet medlemsstaten när 
det gäller stödordningar om den ska identifiera företagen och informera kom -
missionen om vilka som har fått stödet och vilket stödbelopp som ska återkrävas. 
Vid beslut om återkrav som gäller nationella stödordningar namnges därför inte 
det berörda företaget i det beslut som publiceras i  Europeiska unionens officiella 
tidning . Dessutom ansvarar medlemsstaten för återkravet och för att informera 
kommissionen om det. Det finns dock inte något system som ger de berörda 
myndigheterna i en annan medlemsstat tillgång till information om status på 
återkravsförfaranden (dvs. huruvida återbetalningskravet fortfarande är oregle -
rat eller inte) i alla EU-medlemsstater. Detta är ett särskilt problem när det gäller 
företag som är verksamma i mer än en medlemsstat.
Strängare stödvillkor i riktlinjerna för regionalstöd främjar 
tillämpning av den allmänna gruppundantagsförordningen
97 
Kommissionen anser att stöd som beviljas enligt riktlinjerna för statligt stöd (se 
bilaga  IV) utgör en särskild risk för den inre marknaden, antingen på grund av 
stödets storlek (individuellt stöd som överskrider tröskelvärdena för anmälan en -
ligt den allmänna gruppundantagsförordningen) eller typen av stöd (till exempel 
driftstöd till små och medelstora företag i vissa regioner som ska anmälas enligt 
riktlinjerna för regionalstöd75). Därför är riktlinjernas bestämmelser strängare 
än bestämmelserna i den allmänna gruppundantagsförordningen. Riktlinjerna 
för regionalstöd, som är en av sju riktlinjer för statligt stöd som reviderades för 
programperioden 2014–2020, fokuserar på utveckling av missgynnande områ -
den i fråga om levnadsstandard (vissa områden där BNP per capita är 75 % eller 
lägre än genomsnittet i EU) eller befolkningstäthet (vissa områden med färre än 
12,5 invånare per km2) och är särskilt relevanta för sammanhållningspolitiken.
98 
Riktlinjerna för regionalstöd för programperioden 2014–2020 ökar insynen 
genom att ange att relevant information ska offentliggöras på en central webb -
plats76. De minskar risken för snedvridning av den interna marknaden genom 
att sänka den maximala stödnivån för stora företag i alla områden utom de allra 
fattigaste77. De ändrar också på tillämpningen av stimulanseffekt. Till exempel när 
det gäller investeringsstöd krävs nu att stödmottagare förklarar vad som skulle 
ha skett om de inte hade fått stödet78. Detta krav gäller även små och medelstora 
företag, vilket gör riktlinjerna för regionalstöd mycket strängare än den allmänna 
gruppundantagsförordningen när det gäller att påvisa en stimulanseffekt (se 
punkt 88).75 Kommissionen anser att 
driftstöd utgör en särskild risk 
för den inre marknaden. Till 
exempel innehåller operativa 
program för programperioden 
2014–2020 en 
ansvarsfriskrivning om att 
särskild uppmärksamhet 
måste fästas vid de regler för 
statligt stöd som gäller 
driftstöd.
76 Avsnitt 3.8 i riktlinjerna för 
regionalstöd 2014–2020.
77 Avsnitt 5.4 i riktlinjerna för 
regionalstöd 2014–2020 
jämförd med avsnitt 4.1.2 
i riktlinjerna för regionalstöd 
2007–2013.
78 Avsnitt 3.5 i riktlinjerna för 
regionalstöd 2014–2020 
jämförd med avsnitt 4.1.1.38 
i riktlinjerna för regionalstöd 
2007–2013.
53 Iakttagelser 
99 
Under vissa förhållanden kräver riktlinjerna för regionalstöd också efterhandsut -
värdering av stödordningar. GD Konkurrens kan bestämma om efterhandsutvär -
dering av stödordningar med stor budget eller nya egenskaper eller när betydan -
de marknads-, teknik- eller lagändringar förutses79. Fram till den 30 juni 2016 hade 
medlemsstaterna lämnat in tio utvärderingsplaner enligt riktlinjerna för statligt 
stöd, inklusive riktlinjer för regionalstöd.
Nya förhandsvillkor och förfaranden för större projekt kan 
förbättra efterlevnaden av reglerna för statligt stöd inom 
sammanhållningspolitiken
100  
Förordningen om gemensamma bestämmelser för programperioden 2014–2020 
inför två ändringar som är särskilt viktiga med tanke på statligt stöd inom sam -
manhållningspolitiken80, nämligen
a) förhandsvillkor, och
b) ett nytt, frivilligt förfarande för godkännande av större projekt.
De medlemsstater som inte uppfyller förhandsvillkoren är inte 
de medlemsstater där kommissionen tidigare har funnit mest 
problem
101  
Förhandsvillkoren är villkor baserade på förhandsdefinierade kriterier som kom -
missionen anser utgör nödvändiga förutsättningar för att EU-medel ska användas 
på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Statligt stöd är ett område för vilket 
sådana villkor har specificerats. Enligt kommissionen kan uppfyllandet av dessa 
villkor minska antalet fel och problematiska fall av statligt stöd eftersom det bi -
drar till att förbättra förvaltnings- och kontrollsystemen i medlemsstaterna, vilket 
borde förbättra efterlevnaden av reglerna för statligt stöd.
102  
Medlemsstaterna skulle göra en självbedömning av huruvida och hur de uppfyll -
de följande tre kriterier: ändamålsenlig tillämpning av reglerna för statligt stöd, 
utbildning och spridning av information till personal samt administrativ kapa -
citet81. Fem medlemsstater kom tillsammans med kommissionen fram till att de 
inte uppfyllde villkoren när partnerskapsavtalen ingicks (se tabell 7 ).79 Se Vägledning för 
kommissionen och 
medlemsstaterna avseende en 
gemensam utvärderingsmetod 
av förvaltnings- och 
kontrollsystem 
i medlemsstaterna  av den 18 
december 2014.
80 Förordning (EU) nr 1303/2013.
81 Artikel 19 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
54 Iakttagelser 
Medlemsstater som inte uppfyller förhandsvillkorskriterierna vid statligt stöd
Kriterium Kroatien Tjeckien Italien Rumänien Slovakien
Arrangemang för ändamålsenlig tillämpning av 
reglerna för statligt stöd- - - - -
Arrangemang för utbildning och spridning av 
information till personal- √ - √ √
Arrangemang för att säkerställa administrativ 
kapacitet- - - √ -
Anm.:  √ betyder att kriteriet är uppfyllt
 - betyder att kriteriet inte är uppfyllt
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens uppgifter.Tabell 7
103  
I varje enskilt fall kom GD Regional- och stadspolitik och den berörda med -
lemsstaten överens om ett antal åtgärder som medlemsstaten skulle vidta som 
finns dokumenterade i handlingsplaner. I  ruta  8 presenteras några exempel på 
åtgärder.
Exempel på åtgärder som ska genomföras för att förhandsvillkorskriterierna vid 
statligt stöd ska uppfyllas
Åtgärder måste vidtas för medlemsstaterna i tabell 7 beträffande följande:
Ändamålsenlig tillämpning av reglerna för statligt stöd. Exempel på överenskomna åtgärder:
 Centrala register över statligt stöd ska upprättas för att efterleva den allmänna gruppundantagsförordningen 
från 2014 eller för att registrera stöd av mindre betydelse (Italien och Rumänien).
 Efterlevnad av Deggendorf-principen ska säkerställas, till exempel genom att offentliggöra en förteckning 
över företag som är föremål för ett oreglerat återbetalningskrav (Republiken Tjeckien, Italien och Rumänien).
Utbildning och spridning av information till anställda. Exempel på överenskomna åtgärder:
 Anställda ska delta i minst två kurser om statligt stöd varje år (Italien).
 Ett nätverk för experter på statligt stöd och samordnare ska inrättas (Kroatien).
Säkerställande av administrativ kapacitet. Exempel på överenskomna åtgärder:
 En medlemsstat ska förstärka sin administrativa kapacitet med 10–15 tjänster (Slovakien).
 En rekryteringsplan för nationella myndigheter som är med och förvaltar struktur- och investeringsfonder ska 
antas (Kroatien).
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på åtgärdsplaner för förhandsvillkor vid statligt stöd.Ruta 8
55 Iakttagelser 
104  
Dessa åtgärder ska avslutas före slutet av 2016. När medlemsstaterna har medde -
lat att de har genomfört handlingsplanerna bedömer kommissionen genomför -
andet. Om kommissionen utifrån sin bedömning anser att en handlingsplan inte 
har genomförts ordentligt kan den hålla inne betalningar till medlemsstaten82. 
I slutet av augusti 2016 pågick fortfarande kommissionens bedömning av om de 
fem medlemsstaterna hade genomfört alla åtgärder i sina handlingsplaner.
105  
Enligt förordningen om gemensamma bestämmelser var medlemsstaterna inte 
skyldiga att basera sina självbedömningar på efterlevnad av reglerna för statligt 
stöd under programperioden 2007–2013 utan angav tre specifika kriterier som 
gällde administrativa arrangemang (se tabell 7 ). När kommissionen bedömde 
om medlemsstaternas självbedömningar var adekvata utnyttjade den inte på ett 
ändamålsenligt sätt tillgänglig övervakningsinformation för att kunna specificera 
handlingsplaner för de medlemsstater där man tidigare hade konstaterat att det 
fanns problem. I synnerhet visade resultaten av GD Konkurrens övervakning un -
der perioden 2006–2014 att flera medlemsstater hade en högre problemfrekvens 
när det gällde utformning och genomförande av stödåtgärder än de medlemssta -
ter som kom fram till att de inte uppfyllde förhandsvillkorskriterierna för statligt 
stöd (se punkt 55).
Det alternativa godkännandeförfarandet för större projekt kan 
göra det lättare för kommissionen att internt reda ut problem med 
statligt stöd men är inte utformat för att alltid ge medlemsstaterna 
rättslig säkerhet
106  
För programperioden 2007–2013 godkände kommissionen större projekt efter 
att ha gått igenom projektansökningarna från medlemsstaterna (se punkter -
na 66–71). Under programperioden 2014–2020 infördes ett andra, alternativt god -
kännandeförfarande för större projekt genom förordningen om gemensamma 
bestämmelser83, där ansökan bedöms av en oberoende expert innan medlems -
staten anmäler den till kommissionen (se ruta  9). Det är frivilligt att använda det 
alternativa förfarandet, och fram till juni 2016 hade endast en ansökan om större 
projekt lämnats in enligt det alternativa förfarandet.82 Artikel 19 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
83 Artikel 101 i förordning (EU) 
nr 1303/2013.
56 Iakttagelser 
107  
Detta alternativa förfarande för större projekt kan göra det lättare för kommis -
sionen att internt reda ut problem med statligt stöd, men det är inte utformat för 
att alltid ge medlemsstaterna rättslig säkerhet om huruvida reglerna om statligt 
stöd har följts när beslutet om ett större projekt fattas. Sådan säkerhet kan en -
dast uppnås efter det att en medlemsstat har gjort en anmälan till kommissionen 
som därefter har beslutat i frågan om statligt stöd (se punkt 70).
En gemensam handlingsplan för statligt stöd som 
har upprättats av kommissionen syftar till att stärka 
medlemsstaternas administrativa kapacitet och kräver 
fortlöpande uppmärksamhet
108  
I mars 2015 kom GD Konkurrens och GD Regional- och stadspolitik överens om en 
gemensam handlingsplan för statligt stöd85.
109  
Handlingsplanen bestod från början av sex åtgärder som ska öka medvetenheten 
och förbättra kunskapen om statligt stöd i alla medlemsstater: identifiering och 
spridning av god praxis, utbildning för specialister på statligt stöd, landspecifi -
ka workshoppar, seminarier för specialister, fortsatt utvecklande av en databas 
med frågor och svar (nätverket ECN-ET86) och utvecklandet av en databas med 
information om statligt stöd. Kommissionen lade 2016 till en sjunde åtgärd (se 
tabell  8).Att utse en oberoende expert och validera den oberoende kvalitetsgranskningen
Den oberoende experten går igenom förslaget till större projekt. Denna genomgång omfattar en analys av 
åtgärdens stödkaraktär och dess förenlighet med den inre marknaden. Om bedömningen av projektansökan 
är positiv kan den förvaltande myndigheten godkänna det större projektet och skicka det till kommissionen. 
Kommissionen kan invända mot godkännandet inom tre månader om den fastställer att projektet uppvisat 
betydliga brister vid den oberoende kvalitetsgranskningen.
Experten utses av medlemsstaten och ska godkännas av kommissionen. Kommissionen har redan förhands -
godkänt en expertgrupp kallad Jaspers ( Joint assistance to support projects in European regions , gemensamt 
stöd till projekt i de europeiska regionerna)84.
84 Jaspers är ett partnerskap för tekniskt stöd mellan GD Regional- och stadspolitik, Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för 
återuppbyggnad och utveckling. Det ställs till medlemsstaternas förfogande utan kostnad.Ruta 9
85 Strengthening administrative 
capacity for the management of 
the funds of Member States in 
the field of State aid – 
a common action plan  
(förbättra den administrativa 
kapaciteten för förvaltning av 
medlemsstaternas medel 
inom området statligt 
stöd – en gemensam 
handlingsplan), antagen av 
kommissionen den 
18 mars 2015.
86 Europeiska 
konkurrensnätverket – 
elektronisk överföring 
(ECN-ET) är ett elektroniskt 
gränssnitt där 
medlemsstaterna kan ställa 
frågor som gäller statligt stöd 
till GD Konkurrens. Vanligtvis 
publiceras både frågorna och 
GD Konkurrens svar så att alla 
medlemsstater kan läsa dem. 
Ett undantag är frågor som 
gäller specifika fall som andra 
medlemsstater inte har någon 
nytta av.
57 Iakttagelser 
Kommissionens gemensamma handlingsplan för statligt stöd
Nummer Åtgärd och tidsfrist Beskrivning Situationen i slutet av augusti 2016
1Identifiering och spridning av 
god praxis
Tidiga resultat förväntas under 
det andra kvartalet 2015Sammanställa en förteckning över ändamålsenliga 
verktyg som olika medlemsstater använder för att 
bygga upp administrativ kapacitet och identifiera god 
praxis som kan spridas.Avslutat 2016
2Utbildning för nationella 
specialister på statligt stöd 
om europeiska struktur- och 
investerings-fonder1
Andra kvartalet 2015En skräddarsydd endagskurs för nationella specialister 
på statligt stöd som ska hållas i Bryssel.Har inte hållits fram till augusti 2016.
3Landspecifika workshoppar
Startar under det andra kvarta -
let 2015Interaktiva landspecifika seminarier anordnas 
i medlemsstater som inte uppfyller förhandsvillkoren 
vid statligt stöd eller där allvarliga flaskhalsar har 
identifierats.Seminarier anordnades 2014 (i Spanien) 
och 2015 (i Bulgarien, Kroatien, Republiken 
Tjeckien, Italien, Rumänien och Slovakien).
4Seminarier för specialister och 
kurser över internet.
Fortlöpande åtgärdSpridning av kunskap genom mycket specifika 
skräddarsydda seminarier som fokuserar på ett särskilt 
tema/en särskild fråga.En tematisk workshop för forskning, 
utveckling och innovation ordnades i Bryssel 
i januari 2016.
5Utvecklande av en databas med 
frågor och svar
Fortlöpande åtgärdErbjuder alla nationella specialister på statligt stöd 
handledning i hur de nya reglerna ska tolkas via en 
delad it-plattform som förvaltas av GD Konkurrens.Fram till juni 2016 hade över 600 frågor och 
svar lämnats in. De håller på att flyttas till 
wikin eState aid (se åtgärd 6).
6Utvecklande av en wiki om 
statligt stöd
Fortlöpande åtgärdEtt antal sidor som sammanfattar relevanta frågor som 
ställts via ECN-ET.Öppnades den 1 februari 2016 och kallas 
eState aid wiki. Omkring 270 frågor och svar 
hade lagts in fram till juni 2016.
7Framtagning av en särskild 
utbildningsmodulEn serie tvådagarsutbildningar om statligt stöd håller 
på att tas fram av GD Regional- och stadspolitik/
GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering och GD 
Konkurrens tillsammans med Europeiska institutet för 
offentlig förvaltning. Två utbildningstillfällen kommer 
att hållas i Bryssel i november och december 2016, och 
fler kan anordnas när medlemsstaterna begär det.
Målgrupp är personer som arbetar med europeiska 
struktur- och investeringsfonder och har viss erfarenhet 
av statligt stöd.Planeras till november och december 2016
1  De europeiska struktur- och investeringsfonderna är Eruf, Sammanhållningsfonden, ESF, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveck -
ling och Europeiska havs- och fiskerifonden.
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens uppgifter.Tabell 8
58 Iakttagelser 
110  
Av de sju åtgärderna i den gemensamma handlingsplanen för statligt stöd har 
åtgärderna 1 och 3 genomförts fullt ut, och åtgärderna 5 och 6 har genomförts 
och förutsätts fungera kontinuerligt. De återstående tre åtgärderna hade inte ge -
nomförts i augusti 2016: en skulle snart börja genomföras (åtgärd 4) och två hade 
ännu inte inletts (åtgärderna 2 och 7).
111 
Dessutom fann vi att GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, 
socialpolitik och inkludering hade ökat antalet kurser betydligt, från fem under 
perioden 2012–2013 till 17 under perioden 2014–2015. Under 2014 och 2015 ord -
nade GD Konkurrens 37 kurser om reformen av lagstiftningen om statligt stöd för 
programperioden 2014–2020 på begäran av 19 medlemsstater87. Dessutom hade 
GD Konkurrens fram till januari 2016 anordnat kurser om statligt stöd och infra -
struktur för fem medlemsstater88.
112  
Den gemensamma handlingsplanen för statligt stöd och den ökade utbildning 
som kommissionen tillhandahåller är ett led i en gemensam insats för att för -
bättra medlemsstaternas efterlevnad av reglerna för statligt stöd, delvis som ett 
svar på deras ökade ansvar på området för statligt stöd. Dessa initiativ är viktiga 
för att minska risken när medlemsstaterna börjar spela en större roll vid utform -
ningen och genomförandet av stödåtgärder. Enkätsvaren visar att i synnerhet 
wikin eState aid mottogs mycket positivt. Den har utnyttjats i stor utsträckning av 
medlemsstaterna och fram till den 30 juni 2016 hade över 270 frågor och svar har 
lagts ut89.
113  
I vilken utsträckning dessa åtgärder kommer att leda till förbättringar när det 
gäller att upptäcka och förhindra fel vid statligt stöd i medlemsstaterna kommer 
att kunna bedömas först i framtiden.87 Alla medlemsstater utom 
Danmark, Irland, Grekland, 
Cypern, Litauen, Luxemburg, 
Malta, Nederländerna och 
Österrike.
88 Bulgarien, Kroatien, Tjeckien, 
Rumänien och Slovakien.
89 Över 600 frågor och svar 
lämnades in till det tidigare 
nätverket ECN-ET. De håller på 
att flyttas till wikin eState aid.
59
 Slutsatser och 
rekommendationer
114  
Sedan 2010 har vi vid våra revisioner av sammanhållningspolitiken konstaterat att 
det finns många fall av bristande efterlevnad av reglerna för statligt stöd. I denna 
rapport pekar vi på behovet av större medvetenhet om de tillämpliga reglerna 
hos medlemsstaterna och på fortsatt stöd från kommissionen för att på ett ända -
målsenligt sätt förhindra eller upptäcka och korrigera överträdelser av reglerna 
för statligt stöd. Allmänt taget fann vi följande:
a) Under perioden 2010–2014 upptäckte kommissionen och revisionsrätten 
överträdelser av reglerna för statligt stöd vid ett stort antal revisioner, och fel 
vid statligt stöd inom Eruf och Sammanhållningsfonden var en viktig faktor 
som bidrog till vår uppskattning av felnivån inom sammanhållningspolitiken. 
Vi fann att kommissionen upptäckte ungefär lika stor andel fel vid sina revi -
sioner och sin övervakning inom sammanhållningspolitiken som vi gjorde vid 
våra revisioner. Medlemsstaternas revisionsmyndigheter upptäckte å andra 
sidan mycket färre överträdelser av reglerna för statligt stöd än både kom -
missionen och vi. Detta tyder på att revisionsmyndigheterna hittills inte har 
fokuserat tillräckligt på statligt stöd under sina revisioner.
b) Under programperioden 2007–2013 registrerade kommissionen inte de fel vid 
statligt stöd som den upptäckte eller som medlemsstaterna rapporterade på 
ett sätt som gjorde det möjligt för den att göra en ordentlig analys. En sådan 
analys skulle ha hjälpt kommissionen att ta fram bättre riktade och skräddar -
sydda förebyggande åtgärder för medlemsstaterna och programmen.
c) Särskilt i början av programperioden 2007–2013 kontrollerade kommissionen 
inte systematiskt huruvida större projekt följde reglerna för statligt stöd. Det 
finns en risk för att några EU-medfinansierade större projekt inte är förenliga 
med den inre marknaden, också på grund av att det före 2012 – och förtydli -
gandet genom domen i Leipzig Halle-målet – var ovanligt att medlemsstater -
na anmälde investeringar i infrastruktur till kommissionen. För att i framtiden 
minska denna risk skärpte kommissionen sina interna förebyggande åtgär -
der och införde ett alternativt godkännandeförfarande med en oberoende 
kvalitetsgranskning för programperioden 2014–2020. Enligt kommissionen 
godkänns inte större projekt förrän den internt har kontrollerat att reglerna 
för statligt stöd har följts – oberoende av vilket förfarande medlemsstaten 
tillämpar.
d) Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förenkla den tillämpliga lagstift -
ningen om statligt stöd för programperioden 2014–2020, vilket har lett till 
att de administrativa bördorna har minskat och insynen ökat, men också har 
ökat medlemsstaternas ansvar för att utforma och genomföra stödåtgärder. 
När medlemsstaterna får större ansvar finns det en risk för att antalet fel vid 
statligt stöd ökar, och kommissionens övervakning har visat att medlems -
staterna begick många misstag vid utformningen och genomförandet av 
stödordningarna under programperioden 2007–2013. För att minska denna 
risk har kommissionen vidtagit åtgärder för att främja medlemsstaternas 
administrativa kapacitet på området för statligt stöd. Bland annat har man 
infört villkor för statliga stödsystem för att främja ett effektivt och ändamål -
senligt genomförande av europeiska struktur- och investeringsfonder (så 
kallade förhandsvillkor). De medlemsstater som inte ansågs uppfylla dessa 
villkor är dock inte nödvändigtvis de medlemsstater där kommissionen tidi -
gare har funnit mest problem. Dessa åtgärder kräver dessutom fortlöpande 
uppmärksamhet.
60 Slutsatser och rekommendationer 
Kommissionen utför ingen heltäckande genomgång av fel vid 
statligt stöd, medlemsstaterna fokuserar inte tillräckligt på statligt 
stöd och kommissionens övervakning leder till få återkrav av 
statligt stöd
115  
Under perioden 2010–2014 fann vi ett betydande antal fall av bristande efterlev -
nad av reglerna för statligt stöd i 269 granskade projekt på sammanhållningsom -
rådet där dessa regler var tillämpliga, och fel vid statligt stöd var en viktig faktor 
som bidrog till vår uppskattning av felnivån inom sammanhållningspolitiken. 
Resultaten av GD Regional- och stadspolitiks egna revisioner på sammanhåll -
ningsområdet överensstämmer med våra (se punkterna 33–36 och 47–48).
116  
För att skydda EU:s budget förelägger kommissionen medlemsstaterna finan -
siella korrigeringar när fall av bristande efterlevnad av reglerna för statligt stöd 
upptäcks. För perioden 2010–2014 har GD Regional- och stadspolitik genomfört 
eller höll på att genomföra 18 finansiella korrigeringar riktade mot sju medlems -
stater, som åtminstone delvis berodde på överträdelser av reglerna för statligt 
stöd. Tio var ett resultat av GD Regional- och stadspolitiks egna revisioner, fem 
ett resultat av våra granskningar och tre ett resultat av GD Regional- och stads -
politiks genomgång av revisionsmyndigheternas årliga kontrollrapporter. Elva av 
dessa finansiella korrigeringar, som uppgick till sammanlagt 38,4  miljoner  euro 
och berörde fem medlemsstater, gällde endast statligt stöd90. Det är inte möjligt 
att kvantifiera det statliga stödets del av de övriga finansiella korrigeringarna (se 
punkterna 49–51).
117  
Kommissionen ska regelbundet övervaka stödåtgärder för att kontrollera huruvi -
da och i vilken mån de följer reglerna för statligt stöd. Om den finner att bevilja -
de bidrag inte är förenliga med den inre marknaden kan den börja återkräva stöd. 
GD Konkurrens har hittills endast vidtagit begränsade korrigerande åtgärder 
med tanke på det antal fel som upptäcks under övervakningen och hur allvarliga 
felen är. På grundval av sin övervakning ansåg GD Konkurrens att i genomsnitt 
cirka 36 % av alla stödordningar var behäftade med problem under perioden 
2009–2014. Problemen som gällde förenlighet (7,3 % av alla stödordningar) var 
särskilt omfattande. Under perioden ledde resultaten av GD Konkurrens över -
vakning till att det gjordes åtta frivilliga återbetalningar och att åtta formella 
åtgärder inleddes. De senare innebar att totalt 0,3 miljoner euro återvanns (se 
punkterna 52–56).
Rekommendation 1
Kommissionen bör besluta om korrigerande åtgärder när stödåtgärder inte följer 
reglerna för statligt stöd.
Slutdatum för genomförande: genast90 Grekland, Spanien, Frankrike, 
Österrike och Polen.
61 Slutsatser och rekommendationer 
118  
För programperioden 2007–2013 registrerade varken GD Regional- och stadspoli -
tik eller GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering fall av bristande efterlev -
nad av reglerna för statligt stöd som de hade upptäckt på ett sätt som gav dem 
möjlighet att ordentligt analysera fel vid statligt stöd (se punkterna 57–61).
119  
Kommissionen har utvecklat en databas för programperioden 2014–2020 (MA -
PAR) där information om de fall av bristande efterlevnad av reglerna för statligt 
stöd som den upptäcker under sina egna revisioner av Eruf, Sammanhållnings -
fonden och ESF ska registreras. Systemet innebär en stor förbättring, men GD 
Konkurrens har inte fått tillträde till det (se punkt 57).
120  
Fel vid statligt stöd som rapporteras av medlemsstaternas myndigheter förs in 
i kommissionens IMS-system (systemet för rapportering av oriktigheter). IMS har 
flera svagheter, som att det saknar en specifik feltypologi för statligt stöd och att 
beskrivningarna av fel är otillräckliga, så dess praktiska nytta är begränsad. GD 
Konkurrens har inte heller tillgång till IMS (se punkterna 58 och 59).
Rekommendation 2
a) Kommissionen bör använda MAPAR för att registrera oriktigheter på ett sätt 
som gör det möjligt att enkelt analysera till exempel deras typ, frekvens, all -
var, geografiska ursprung och orsak. Databasen bör även innehålla informa -
tion om uppföljningen av dessa oriktigheter (som de finansiella korrigeringar 
som har tillämpats).
Slutdatum för genomförande: genast
b) När det gäller IMS bör kommissionen anpassa databasens struktur så att 
information om oriktigheter som gäller exempelvis statligt stöd kan plockas 
fram och analyseras för alla medlemsstater och typer.
Slutdatum för genomförande: före slutet av 2017
c) GD Konkurrens bör regelbundet få tillgång till all relevant information i MA -
PAR och IMS om oriktigheter som gäller statligt stöd.
Datum för genomförande: omedelbart.
62 Slutsatser och rekommendationer 
121  
Kommissionens beslut om att godkänna större projekt bygger på en bedömning 
av projektets relevans, bärkraft, hållbarhet, miljöprofil och även en motivering till 
den begärda finansieringen samt information från medlemstaten om huruvida 
det handlar om statligt stöd. Det är dock inte utformat för att alltid ge medlems -
staterna rättslig säkerhet om huruvida reglerna om statligt stöd har följts när 
beslutet om det större projektet fattas. Sådan säkerhet kan endast uppnås efter 
det att en medlemsstat har gjort en anmälan till kommissionen som därefter har 
beslutat i frågan om statligt stöd (se punkterna 69 och 70).
122  
Särskilt i början av programperioden 2007–2013 kontrollerade kommissionen inte 
systematiskt huruvida större projekt följde reglerna för statligt stöd. Det finns 
därför en risk för att några EU-medfinansierade större projekt inte är förenliga 
med den inre marknaden, också på grund av att det före 2012 – och förtydli -
gandet genom domen i Leipzig Halle-målet – var ovanligt att medlemsstater -
na anmälde investeringar i infrastruktur till kommissionen. För att i framtiden 
minska denna risk skärpte kommissionen sina interna förebyggande åtgärder 
och införde ett alternativt godkännandeförfarande med en oberoende kvalitets -
granskning för programperioden 2014–2020 (se punkterna 62–65, punkt 70 och 
punkterna 106–107).
Rekommendation 3
a) Kommissionen bör inte godkänna större projekt förrän den internt har god -
känt det statliga stödet, och alltid begära att medlemsstaterna anmäler stöd 
när det krävs för att säkerställa rättslig säkerhet, oavsett vilket ansökningsför -
farande medlemsstaten använder.
Datum för genomförande: omedelbart.
123  
Under perioden 2010–2014 uppskattade revisionsmyndigheterna att ungefär en 
tredjedel av de projekt inom Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF som de gran -
skade hade berörts av statligt stöd. De upptäckte fel vid statligt stöd hos endast 
3,6 % av dessa projekt. Under samma period upptäckte vi fel vid statligt stöd hos 
mer än fem gånger så många projekt inom Eruf/Sammanhållningsfonden och 
ESF. Det förekom betydande brister i avsnittet om statligt stöd hos något över 
en tredjedel av de checklistor som revisionsmyndigheterna använder och som vi 
gick igenom. Förbättringar i detta avseende gjordes under 2015. De flesta fel som 
revisionsmyndigheterna rapporterade i sina årliga kontrollrapporter gällde stöd 
av mindre betydelse. Ett centralt register med komplett information om allt stöd 
av mindre betydelse som beviljats i den berörda medlemsstaten skulle kunna 
bidra till att förhindra dylika fel (se punkt 43 och punkterna 74–79).
63 Slutsatser och rekommendationer 
124  
Nästan alla revisionsmyndigheter ansåg att EU:s rättsliga ram för statligt stöd är 
åtminstone ganska komplicerad. Revisionsmyndigheterna angav att de behöver 
ytterligare stöd för att granska efterlevnad av reglerna för statligt stöd, i synner -
het en praktisk handbok med fallstudier. När det gäller specifika aspekter, såsom 
status på återkravsbeslut, har medlemsstaternas myndigheter inte den informa -
tion de behöver för att kontrollera efterlevnaden av tillämpliga regler för statligt 
stöd (Deggendorf-principen) (se punkterna 80–82 och 95–96).
Rekommendation 4
a) Kommissionen bör säkerställa att revisionsmyndigheternas kontroller av 
efterlevnaden av reglerna för statligt stöd är tillräckligt omfattande och håller 
tillräcklig kvalitet.
Slutdatum för genomförande: mars 2017
b) Inför avslutandet av programperioden 2007–2013 bör kommissionen be re -
visionsmyndigheterna kontrollera efterlevnaden av reglerna för statligt stöd 
när det gäller de större projekt som godkändes före slutet av 2012.
Slutdatum för genomförande: mars 2017
c) Kommissionen bör ta fram ytterligare anvisningar, i synnerhet fallstudier som 
beskriver god praxis och vanliga typer av och orsaker till överträdelser av 
reglerna för statligt stöd.
Slutdatum för genomförande: före slutet av 2017
d) Kommissionen bör uppmana medlemsstaterna att inrätta ett centralt register 
för övervakningen av stöd av mindre betydelse.
Slutdatum för genomförande: före slutet av 2017
e) Kommissionen bör inrätta en central databas som omfattar hela EU där med -
lemsstaternas berörda myndigheter kan kontrollera identiteten på företag 
som är föremål för återkrav av statligt stöd och återkravsförfarandets status 
så att de kan följa Deggendorf-principen. Tillgång bör endast beviljas använ -
dare med behovsenlig behörighet.
Slutdatum för genomförande: före slutet av 2017
64 Slutsatser och rekommendationer 
Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förenkla den 
tillämpliga lagstiftningen om statligt stöd, som ökar 
medlemsstaternas ansvar, och främja medlemsstaternas 
administrativa kapacitet
125  
Kommissionen antog en ny allmän gruppundantagsförordning för programpe -
rioden 2014–2020. Tillämpningsområdet för den allmänna gruppundantagsför -
ordningen från 2014 har utökats betydligt, vilket kommer att leda till att ännu fler 
stödåtgärder kommer att omfattas av den. Genom att utöka den allmänna grup -
pundantagsförordningens tillämpningsområde har kommissionen avsevärt mins -
kat medlemsstaternas och sin egen administrativa börda eftersom betydligt färre 
stödåtgärder behöver anmälas. Medlemsstaterna kommer att behöva kontrollera 
ett större antal stödåtgärder med avseende på deras efterlevnad av reglerna för 
statligt stöd, såsom att stödtaken respekteras och att en stimulanseffekt påvisas. 
Bestämmelserna i riktlinjerna för regionalstöd för programperioden 2014–2020 
är överlag strängare än bestämmelserna i den allmänna gruppundantagsförord -
ningen, vilket ytterligare främjar användningen av den (se punkterna 85–87 och 
97–98).
126  
Att medlemsstaterna spelar en större roll till följd av utvidgningen av den all -
männa gruppundantagsförordningen riskerar automatiskt att öka antalet fel vid 
statligt stöd eftersom kommissionens övervakning har visat att medlemsstaterna 
begick många fel vid utformningen och genomförandet av stödordningar under 
perioden 2009–2014. Det är sannolikt att dessa misstag påverkade förenligheten 
i synnerhet i fråga om gruppundantagsordningar (se punkterna 52–54).
127  
Bestämmelserna i den allmänna gruppundantagsförordningen har emellertid 
ändrats för att minska denna risk. Den allmänna gruppundantagsförordningen 
från 2014 gör det lättare för stora företag som beviljas statligt stöd enligt en stö -
dordning att påvisa en stimulanseffekt. En annan viktig ändring i den allmänna 
gruppundantagsförordningen är att kraven på insyn har ökat, vilket vi förväntar 
oss ska förbättra efterlevnaden av reglerna för statligt stöd i medlemsstaterna 
eftersom berörda parter kommer att ha bättre information för att lämna in klago -
mål om olagligt stöd (se punkterna 88–91).
65 Slutsatser och rekommendationer 
128  
För att förbättra det sätt på vilket medlemsstaterna utformar stödordningar 
införde kommissionen efterhandsutvärderingar för programperioden 2014–2020. 
Utvärdering kommer i synnerhet att genomföras för de största stödordningar -
na – enligt den allmänna gruppundantagsförordningen är utvärdering obligato -
risk för vissa kategorier när stödordningens årliga budget överstiger 150  miljo -
ner euro. Medlemsstaterna förväntas presentera sina första resultat under 2017 
(se punkt 92 och 99).
129  
Genom förordningen om gemensamma bestämmelser infördes förhandsvill -
kor som gäller medlemsstaternas stödsystem. Uppfyllande av dessa villkor kan 
minska överträdelserna av reglerna för statligt stöd. Enligt en självbedömning 
hade fem medlemsstater ännu inte uppfyllt dessa villkor vid slutet av 2015. De 
medlemsstater som inte ansågs uppfylla dessa villkor är dock inte nödvändigtvis 
de medlemsstater där kommissionen tidigare har funnit mest problem. Dessa 
åtgärder kräver dessutom fortlöpande uppmärksamhet. För att ytterligare främja 
den administrativa kapaciteten på området statligt stöd antog GD Regional- och 
stadspolitik och GD Konkurrens en gemensam handlingsplan för statligt stöd 
i mars 2015. Denna handlingsplan har till exempel lett till att kommissionen an -
ordnat mer utbildning och till att ett webbgränssnitt inrättats, där medlemssta -
ternas myndigheter kan ställa frågor om statligt stöd till kommissionen, som har 
fått ett positivt mottagande (se punkterna 101–105 och 108–113).
130  
I vilken utsträckning kommissionens åtgärder för att främja den administrativa 
kapaciteten och införa efterhandsutvärdering kan kompensera för medlemssta -
ternas ökade ansvar och i vilken utsträckning dessa initiativ kommer att leda till 
förbättringar när det gäller att upptäcka och förhindra fel vid statligt stöd i med -
lemsstaterna kommer att kunna bedömas först i framtiden.
66 Slutsatser och rekommendationer 
Rekommendation 5
a) Om förhandsvillkoret som gäller statligt stöd inte har uppfyllts i slutet av 2016 
bör kommissionen utnyttja sin befogenhet att hålla inne betalningar till de 
berörda medlemsstaterna tills de har korrigerat alla betydande brister.
Slutdatum för genomförande: när kommissionen har slutfört sin bedömning
b) Genom att utnyttja informationen i sina databaser bör kommissionen vartan -
nat år följa upp medlemsstaternas kapacitet att följa reglerna för statligt stöd 
genom att analysera till exempel typ, frekvens, allvar, geografiskt ursprung 
och orsak i fråga om fel vid statligt stöd som kommissionen själv eller med -
lemsstaternas myndigheter har upptäckt. Kommissionen bör göra detta 
i övervakningssyfte och för att styra stödinsatser, såsom utbildning, till de 
medlemsstater där de behövs bäst.
Slutdatum för genomförande: vartannat år från slutet av 2017
Denna rapport antogs av revisionsrättens avdelning II, med ledamoten 
Henri Grethen som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg 
den 7 september 2016.
 För revisionsrätten
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 ordförande
67
 Bilagor
Medlemsstaternas utgifter för statligt stöd, 2010–2014, i miljoner euro
Medlemsstat 2010 2011 2012 2013 2014 Totalt Andel i procent
Belgien 2 400 1 655 1 556 1 614 1 711 8 936 2,33 %
Bulgarien 40 43 77 121 240 520 0,14  %
Tjeckien 1 242 1 406 1 558 1 714 2 169 8 089 2,11  %
Danmark 2 211 2 369 2 591 2 561 2 509 12 241 3,20  %
Tyskland 16 266 14 000 13 574 13 808 39 559 97 208 25,39 %
Estland 49 52 62 123 236 522 0,14  %
Irland 1 718 1 057 853 1 144 825 5 597 1,46  %
Grekland 2 083 2 509 1 931 2 903 1 929 11 354 2,97  %
Spanien 4 898 4 507 3 905 3 084 3 197 19 591 5,12  %
Frankrike 15 917 13 912 15 706 13 733 15 543 74 811 19,54  %
Kroatien - - - 258 276 534 0,14  %
Italien 4 127 3 840 4 399 3 469 5 509 21 343 5,58 %
Cypern 121 140 116 104 100 580 0,15  %
Lettland 202 284 398 378 492 1 754 0,46  %
Litauen 180 222 230 208 181 1 020 0,27  %
Luxemburg 108 114 101 164 168 655 0,17  %
Ungern 2 051 1 173 1 167 1 452 1 702 7 545 1,97  %
Malta 92 102 108 132 82 516 0,13  %
Nederländerna 2 782 2 827 2 510 2 064 2 238 12 420 3,24  %
Österrike 2 085 1 777 1 914 1 871 1 479 9 126 2,38 %
Polen 3 499 2 942 3 001 2 978 4 929 17 349 4,53  %
Portugal 1 535 1 553 933 471 732 5 224 1,36 %
Rumänien 315 677 878 896 972 3 737 0,98  %
Slovenien 375 455 459 472 453 2 214 0,58 %
Slovakien 313 173 133 200 313 1 131 0,30 %
Finland 2 287 3 126 2 523 2 589 2 545 13 071 3,41  %
Sverige 3 210 3 155 3 172 3 255 3 204 15 996 4,18  %
Förenade kungariket 5 574 4 797 5 524 5 953 7 872 29 719 7,76  %
Europeiska unionen 75 680 68 866 69 376 67 719 101  161 382  802 100 %
Anm.:  Enligt kommissionen beror utgiftsökningen 2014 till stor del (85 %) på att fler system för förnybar energi har tagits med i rapporteringen. 
Om det inte hade varit så skulle det rapporterade statliga stödet ha uppgått till cirka 73 miljarder euro 2014. Dessutom har EU-medel tagits med 
först från och med 2014.
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens resultattavla för statligt stöd 2015.Bilaga I
68 Bilagor 
Resultat av generaldirektoratet för konkurrens övervakning 2006–2014
 Antal övervakade stödordningar Antal problematiska fall Andel problematiska fall
Stöd som omfattas av 
gruppundantag121 (varav 26 under 2014) 31 26 %
Godkänt stöd 166 (varav 42 under 2014) 53 32 %
Övrigt 1 (varav 0 under 2014) 1 100 %
Tjänster av allmänt ekonomiskt 
intresse8 (varav 7 under 2014) 4 50 %
Sammanlagt 296 (varav 75 under 2014) 89 (varav 27 under 2014) 30 % (36 % under 2014)
Bredband 7 2 29 %
Kultur 11 3 27 %
Sysselsättning 15 5 33 %
Miljö och energi 45 14 31 %
Övrigt övergripande 2 0 0 %
Regional utveckling 64 18 28 %
Forskning och utveckling 47 19 40 %
Riskkapital 10 6 60 %
Sektoriell utveckling 5 1 20 %
SMF 31 5 16 %
Utbildning 25 4 16 %
Transport 16 6 38 %
Räddning och återuppbyggnad 9 1 11 %
Tjänster av allmänt ekonomiskt 
intresse8 4 50 %
Övrigt 1 1 100 %Bilaga II
69 Bilagor 
 Antal övervakade stödordningar Antal problematiska fall Andel problematiska fall
Belgien 15 7 47 %
Bulgarien 4 1 25 %
Tjeckien 10 3 30 %
Danmark 5 1 20 %
Tyskland 26 3 12 %
Estland 4 1 25 %
Irland 11 1 9 %
Grekland 11 6 55 %
Spanien 21 5 24 %
Frankrike 29 10 34 %
Italien 28 6 21 %
Cypern 4 1 25 %
Lettland 3 1 33 %
Litauen 4 2 50 %
Luxemburg 4 2 50 %
Ungern 9 1 11 %
Malta 3 1 33 %
Nederländerna 13 6 46 %
Österrike 11 4 36 %
Polen 17 4 24 %
Portugal 9 6 67 %
Rumänien 6 1 17 %
Slovenien 4 1 25 %
Slovakien 5 0 0 %
Finland 4 1 25 %
Sverige 7 0 0 %
Förenade kungariket 29 15 52 %
Källa:  Europeiska kommissionen.Bilaga II
70 Bilagor 
Större projekt som antogs av generaldirektoratet för regional- och stadspolitik för 
programperioden 2007–2013
MedlemsstatAntal godkända större 
projektAndel godkända större 
projektGenomsnittligt EU-bi -
drag per godkänt större 
projekt  
(miljoner euro)Totalt EU-bidrag till god -
kända större projekt  
(miljoner euro)
Belgien 0 0,0 % - 0,0
Bulgarien 18 2,0 % 108,8 1 958,4
Tjeckien 49 5,3 % 89,5 4 3 87, 8
Danmark 0 0,0 % - 0,0
Tyskland 44 4,8 % 41,6 1 830,3
Estland 9 1,0 % 50,8 45 7, 3
Irland 3 0,3 % 24,8 74,5
Grekland 59 6,4 % 105,6 6 228,4
Spanien 70 7, 6 % 83,6 5 852,3
Frankrike 36 3,9 % 28,8 1 035,7
Kroatien 12 1,3 % 39,2 470,3
Cypern 3 0,3 % 34,0 102,0
Lettland 10 1,1 % 70,3 702,7
Litauen 10 1,1 % 49,7 496,5
Luxemburg 0 0,0 % - 0,0
Ungern 51 5,6 % 114,7 5 849,2
Malta 7 0,8 % 40,9 286,3
Nederländerna 0 0,0 % - 0,0
Österrike 1 0,1 % 4,1 4,1
Polen 274 29,8  % 98,6 27 022,9
Portugal 39 4,2 % 47, 5 1 852,0
Rumänien 100 10,9  % 80,4 8 044,4
Slovenien 16 1,7 % 58,2 931,1
Slovakien 33 3,6 % 79,8 2 634,8
Finland 0 0,0 % - 0,0
Sverige 0 0,0 % - 0,0
Förenade kungariket 13 1,4 % 38,6 501,2
Totalt 918 100,0  % 82,6 75 790,3
Källa:  Europeiska revisionsrätten, baserat på kommissionens uppgifter.Bilaga III
71 Bilagor 
Den rättsliga ramen på området för statligt stöd
EUF-fördraget – Fördraget lägger grunden för alla regler om statligt stöd i artiklarna 107–109. Fördraget har 
högsta rättsliga status, och all annan lagstiftningen måste stämma överens med dess bestämmelser. Artiklar -
na 108.4 och 109 innehåller bestämmelser om antagandet av förordningar på området för statligt stöd.
Rättspraxis – Domar där domstolen tolkar bestämmelserna i fördraget och sekundärrätten. Domstolens domar 
är bindande för kommissionen och medlemsstaterna. Kommissionen måste anpassa sina tillvägagångssätt efter 
domstolens domar.
Förordningar – Rättsakter som tillhör sekundärrätten och som antagits av institutionerna. De har allmän giltig -
het, är till alla delar bindande och direkt tillämpliga i medlemsstaterna från och med det datum då de träder 
i kraft (utan att de behöver införlivas i den nationella lagstiftningen)1. Den viktigaste förordningen på området 
för statligt stöd är den allmänna gruppundantagsförordningen.
Icke-bindande lagstiftning
Riktlinjer – lagstiftning som inte är bindande men som ändå kan ha rättsliga följder. Domstolen har tidigare 
upphävt beslut av kommissionen som inte varit förenliga med icke-bindande lagstiftning. Riktlinjerna anger 
kriterier som kommissionen kommer att tillämpa vid bedömningen av om anmälda stödåtgärder är förenliga 
med den inre marknaden. Kommissionen kommer sannolikt att anse att anmälda stödåtgärder som inte följer 
kriterierna i riktlinjerna inte är förenliga med den inre marknaden. Det finns riktlinjer på såväl övergripande nivå 
(t.ex. för forskning, utveckling och innovation) som sektoriell nivå (t.ex. för flygplatser och flygbolag).
Analysunderlag – handledande dokument särskilt framtagna för att hjälpa medlemsstaterna att bedöma huruvi -
da stöd som beviljats till infrastrukturprojekt ska anmälas till kommissionen.
1 Se artikel 288 i EUF-fördraget.Bilaga IV
72 Kommissionens  
svar
IV
Kommissionen har ett nära och fortlöpande samarbete med revisionsmyndigheter för att förbättra sin kapacitet 
inom revision av statligt stöd. Utöver riktad utbildning, riktade åtgärder och riktad vägledning tillhandahöll den 
2011 checklistor för statligt stöd, som är färdiga att användas, till revisionsmyndigheter och uppdaterade sådana 
i november 2015.
Enligt förordningen ska revisionsmyndigheter i sina årliga kontrollrapporter lämna de viktigaste resultaten av revi -
sionerna men inte detaljerad information om de fastställda felens slag. Kommissionens avdelningars genomgångar 
av de årliga kontrollrapporterna inbegriper en undersökning av metoden för systemrevisioner och revisioner av 
insatser (inbegripet checklistor) såväl som att göra om revisioner som redan har utförts av medlemsstaternas 
revisionsmyndigheter. Baserat på sina revisioner anser kommissionen att revisionsmyndigheter i vissa fall kan ha 
upptäckt fel vid statligt stöd samtidigt som dessa rapporterats under en annan kategori, vilket lett till en möjlig 
underrapportering i de årliga kontrollrapporterna. Men den har också fastställt att brister föreligger och krävt att 
revisionsmyndigheterna förbättrar sina kontroller rörande frågor om statligt stöd. Slutligen har det genom kom -
missionens egna kontroller påvisats väsentliga förbättringar av kvaliteten på de checklistor för statligt stöd som 
används av revisionsmyndigheterna, i enlighet med revisionsrättens bedömning.
V
Kommissionen konstaterar att både GD Regional- och stadspolitik samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inklude -
ring har använt sig av databaser för att registrera revisionsresultat under räkenskapsperioden 2007–2013. Även om 
dessa databaser inte var avsedda att användas som verktyg för en analys av felkällor hindrade inte detta kommis -
sionen från att vidta lämpliga och förebyggande åtgärder för att ta itu med de välkända återkommande problemen 
rörande statligt stöd. I mars 2016 delade GD Konkurrens med sig av sin erfarenhet av övervakning i efterhand av 
statliga stödordningar till GD Regional- och stadspolitik samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. Mer 
specifikt överlämnade GD Konkurrens resultatet av 2015 års övervakningscykel till GD Regional- och stadspolitik 
samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. Vidare förbättrar kommissionen informationsutbytet om fel 
vid statligt stöd mellan generaldirektoraten när och var detta behövs.
Vad gäller vidtagna förbyggande åtgärder genomför GD Regional- och stadspolitik samt GD Konkurrens sedan mars 
2015 en omfattande handlingsplan för att förbättra den administrativa kapaciteten för förvaltning av medlemssta -
ternas medel inom området statligt stöd ( Strengthening administrative capacity for the management of the Funds of 
Member States in the field of State aid ). För programperioden 2014–2020 införs genom det rättsliga ramverket för -
handsvillkor för statligt stöd i syfte att förbättra vissa medlemsstaters administrativa kapacitet inom detta område 
genom handlingsplaner, före genomförande av program.
VI
Kommissionen betonar att skyldigheten att anmäla statliga stödåtgärder vilar på medlemsstaterna och att beslutet 
om det större projektet inte är ett beslut om efterlevnad av regler för statligt stöd för det större projektet. Dessutom 
ska medlemsstater fastställa huruvida statligt stöd är beviljat för projekt eller inte, och, om de fastställer att statligt 
stöd är beviljat, påvisa att reglerna för statligt stöd följs vid framläggande av ett förslag till ett större projekt, oav -
sett vilket relaterat beslutsförfarande som väljs inom ramen för förordningen om gemensamma bestämmelser.
Redan före slutet av 2012, dock inte systematiskt, konsulterades GD Konkurrens vid formella samråd mellan avdel -
ningarna av GD Regional- och stadspolitik om beslut rörande större projekt. Internt samarbete med GD Konkurrens 
vid godkännande av större projekt förbättrades efter domen i Leipzig Halle-målet. Tillbörliga kontroller och avväg -
ningar har införts som förebyggande åtgärder för att undvika att beslut som inte följer reglerna om statligt stöd 
fattas för större projekt 2014–2020.
Kommissionens svar 73
Kommissionen anser därför att de förebyggande åtgärder och det samarbete med GD Konkurrens som inrättades 
för perioden 2014–2020 både under förberedelse av projekt och vid beslutsfattande om projekt tillbörligt begränsar 
den risk som påpekades av revisionsrätten.
Att gå vidare och försöka uppnå rättslig säkerhet vad gäller efterlevnad av regler för statligt stöd genom systema -
tiska formella anmälningar följda av ett beslut från kommissionen om statligt stöd för alla större projekt (oberoende 
av lagkrav) skulle strida mot moderniseringsprocessen för statligt stöd men även mot det övergripande målet om 
att förenkla och minska den administrativa bördan för alla intressenter och skulle innebära ytterligare en risk för 
genomförande i rätt tid av större projekt som finansieras av Eruf/Sammanhållningsfonden.
VII
I sammanhanget modernisering av det statliga stödet, inom ramen för vilken medlemsstaternas ansvar för bevil -
jande av stöd utökades, förstärkte GD Konkurrens sin stickprovsbaserade övervakning av genomförande av statliga 
stödåtgärder. GD Konkurrens övervakning är inriktad på fel och oriktigheter vid genomförandet av stödåtgärder 
men syftar även till att utröna hur medlemsstater faktiskt genomför stödåtgärder i praktiken. Detta gör det möjligt 
för GD Konkurrens att dra lärdomar om god och dålig praxis och dela med sig av denna till medlemsstater (genom 
medlemsstaternas arbetsgrupper, nätverk för landsamordnare etc.).
GD Konkurrens vidareutvecklade, och delade med sig till medlemsstater, checklistorna för den allmänna grup -
pundantagsförordningen (GBER – kommissionens förordning nr 651/2014 av den 17 juni 2014) i syfte att göra det 
enklare för dem att i förväg kontrollera att alla tillämpliga villkor för förenlighet är uppfyllda. Även GD Regional- och 
stadspolitik samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering och revisionsmyndigheter för sammanhållnings -
politiken får ta del av checklistorna för den allmänna gruppundantagsförordningen.
Vidare erbjuder GD Konkurrens en särskild IT-plattform där den svarar på medlemsstaters tolkningsfrågor ( eState aid 
WIKI ) och offentliggör även dokument om frågor och svar på basis av dessa frågor och svar.
Vad gäller bedömningen av förhandsvillkor för statligt stöd, enligt vad som föreskrivs i förordningen om gemen -
samma bestämmelser, ska denna baseras på de tre kriterier som fastställs i bilaga XI till förordningen om gemen -
samma bestämmelser. Efterlevnaden av reglerna för statligt stöd under programperioden 2007–2013 är inte ett 
kriterium i sig för uppfyllande. Kommissionen kommer dock att fortsätta att övervaka alla frågor med anknytning 
till efterlevnad av regler för statligt stöd för alla medlemsstater och kommer att vidta lämpliga åtgärder enligt vad 
som krävs.
VIII a)
Kommissionen godtar rekommendationen och anser att den redan genomför den.
Den använder tillgängliga korrigerande åtgärder om det under övervakningen framkommer fall där regler för stat -
ligt stöd inte har följts.
I detta sammanhang är det viktigt att göra åtskillnad mellan rättsstridighet och oförenlighet. En stödåtgärd är 
rättsstridig när den beviljas utan föregående anmälan till kommissionen och när den inte omfattas av den allmänna 
gruppundantagsförordningen. Kommissionen kan dock endast besluta om att återkräva en sådan åtgärd om den 
är oförenlig med den inre marknaden (dvs. att den inte kan konstateras förenlig på grundval av några riktlinjer eller 
direkt på grundval av fördraget).
Om någon rättsstridig stödåtgärd upptäcks vid GD Konkurrens övervakning undersöks först huruvida en sådan 
åtgärd kan konstateras som förenlig med den inre marknaden.
Kommissionens svar 74
Endast om det upptäckta felet leder till beviljande av oförenligt stöd kan korrigerande åtgärder bestående av återk -
rävande av stöd användas.
För andra typer av fel är anpassning av utformningen av stödordningarna och/eller av kontrollmekanismerna mer 
lämpliga. För vissa fel skulle korrigerande åtgärder vara svåra att uppnå (t.ex. om stödet var oförenligt vid tidpunk -
ten för dess beviljande men kan konstateras som förenligt på grundval av senare ändrade regler).
VIII b) i)
Kommissionen godtar rekommendationen och genomför den redan i sitt revisionsverktyg MAPAR (förvaltningen av 
processer, insatser och resurser vid revision [Management of audit processes, activities and resources]).
MAPAR sörjer för en omfattande databas över alla fastställda oriktigheter, inbegripet fel vid statligt stöd. Sju typer 
av resultat finns för närvarande definierade i MAPAR specifikt för oriktigheter gällande statligt stöd.
Vidare kommer MAPAR att möjliggöra bättre strukturering av informationen om revisionsresultat. Det erbjuder full -
ständig flexibilitet att lägga till eller ändra vilken kategori eller underkategori för resultat som helst, inbegripet för 
sådana avseende statligt stöd, i enlighet med fastställda revisionsbehov eller revisionsresultat.
Revisionsverktyget MAPAR är även utformat för att möjliggöra för de berörda kommissionsavdelningarna att följa 
upp alla fastställda oriktigheter, inbegripet finansiella korrigeringar.
VIII b) ii)
Kommissionen godtar revisionsrättens rekommendation och kommer att anpassa feltypologin så att en analys kan 
göras.
VIII b) iii)
Kommissionen godtar rekommendationen och genomför den redan.
Vad angår MAPAR kommer GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering samt GD Regional- och stadspolitik att 
på grundval av en skräddarsydd rapportering (typologier för resultat rörande statligt stöd som styrks av kommissio -
nens revisioner) en gång om året lämna över de relevanta uppgifterna om statligt stöd till GD Konkurrens.
Vad gäller utbyte av information mellan kommissionens avdelningar utökar GD Regional- och stadspolitik, GD Sys -
selsättning, socialpolitik och inkludering samt GD Konkurrens sina kommunikationskanaler för utbyte av informa -
tion. GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering samt GD Regional- och stadspolitik delar resultat med varan -
dra och de konsulterar när så krävs GD Konkurrens i revisionsfrågor med anknytning till statligt stöd.
Vad angår systemet för hantering av oriktigheter (IMS – Irregularity Management System) kommer GD Konkurrens 
att ges tillgång till information när behov för detta föreligger.
VIII b) iv)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Kommissionens svar 75
Den kommer att följa upp medlemsstaters kapacitet att följa regler för statligt stöd, baserat på den information som 
finns tillgänglig i dess databaser och som i synnerhet härrör från tillgängliga revisionsresultat.
Kommissionen kommer att använda resultaten från uppföljningen i syfte att bättre anpassa sin övervaknings- och 
utbildningsverksamhet som den erbjuder för de berörda programmyndigheterna i medlemsstaterna.
VIII c)
Kommissionen godtar rekommendationen och har redan genomfört den eftersom medlemsstater måste påvisa 
att de grundligt kontrollerat efterlevnad av regler för statligt stöd när de lämnar in ett förslag till ett större projekt, 
oavsett vilket relaterat beslutsförfarande som väljs inom ramen för förordningen om gemensamma bestämmelser, 
inbegripet genom anmälan av statligt stöd där så krävs.
Om det rör sig om statligt stöd som är föremål för ett beslut från kommissionen ska medlemsstaten vänta tills beslu -
tet om statligt stöd är godkänt av kommissionen innan den lämnar in ansökan för ett större projekt eller anmälan 
om ett större projekt till kommissionen.
Detta är en förebyggande åtgärd för att undvika att beslut som inte följer reglerna om statligt stöd fattas för större 
projekt 2014–2020.
VIII d) i)
Kommissionen godtar rekommendationen och har redan genomfört den.
Kommissionen undersöker kvaliteten på det arbete som utförs av revisionsmyndigheter med avseende på statligt 
stöd inom ramen för olika revisionsförfaranden: inom ramen för kommissionens riskbaserade revisioner av arbete 
som utförs av revisionsmyndigheter, vilket inbegriper en undersökning av den metod (inbegripet checklistor) som 
används av revisionsmyndigheter för systemrevisioner och revisioner av insatser; under nytt utförande av revisioner 
som redan utförts av revisionsmyndigheter, i syfte att kontrollera giltigheten av de rapporterade resultaten; eller 
under granskningen varje år av årliga kontrollrapporter som lämnas in till kommissionen av revisionsmyndigheter, 
i syfte att kontrollera huruvida revisionsmyndighetens yttrande är grundligt baserat på grundval av resultaten från 
systemrevisioner och revisioner av insatser.
I vissa fall har kommissionen redan rekommenderat de berörda revisionsmyndigheterna att förbättra sina checklis -
tor för att bättre täcka kontrollen av statligt stöd. Kommissionen kommer att fortsätta att säkerställa att revisions -
myndigheter använder tillbörliga checklistor.
VIII d) ii)
Kommissionen godtar inte rekommendationen eftersom den strider mot kommissionens mål som eftersträvas 
genom dess vägledning som gavs till medlemsstater 2012 om att inte systematiskt på nytt undersöka de projekt 
som beslutats om före det datumet – att ge medlemsstater möjligheten att anmäla eller inte – och att tillhandahålla 
stabilitet till medlemsstater och stödmottagare vad gäller behandlingen av sådana projekt.
Kommissionens svar 76
VIII d) iii)
Kommissionen godtar rekommendationen och genomför den redan.
I sammanhanget genomförande av handlingsplanen för statligt stöd arbetar kommissionen redan på grundval av 
sina beslut om statligt stöd som används som fallstudier: Till exempel är mer än hälften av programmen för tema -
tiska seminarier (FoU och innovation samt energi har hittills genomförts) baserade på konkreta fall (faktiska beslut 
om statligt stöd).
Kommissionens avdelningar tillhandahåller också vägledning i form av manualer, checklistor eller snabba svar på 
tolkningsfrågor som lämnats in av myndigheter som beviljar stöd. Frågorna och svaren utgör grunden för offentlig -
görandet av dokumentet med frågor och svar.
Kommissionen kommer att fortsätta att uppdatera vägledningsmaterialet för alla berörda myndigheter, inbegripet 
programmyndigheter för ESI-fonder, om utvecklingen så kräver.
Slutligen ges i det nyligen antagna meddelandet från kommissionen om begreppet stöd vägledning om när offent -
liga utgifter faller inom ramen för, och utanför, tillämpningsområdet för EU:s kontroll av statligt stöd.
VIII d) iv)
Kommissionen godtar inte rekommendationen eftersom förordningen om stöd av mindre betydelse föreskriver att 
det är medlemsstatens val huruvida ett centralt register för övervakning av stöd av mindre betydelse ska inrättas 
eller om man ska hantera detta på ett annat sätt (t.ex. självförsäkringar från stödmottagare).
Även om ett centralt register för stöd av mindre betydelse är att föredra åläggs genom artikel 6 i förordningen om 
stöd av mindre betydelse inte medlemsstaterna att ha ett sådant register och tillåts genomföra kumuleringsre -
geln på andra sätt. Att låta medlemsstaterna välja är i linje med den allmänna principen om att medlemsstater kan 
bestämma om de mest lämpliga administrativa ramarna för deras medlemsstat. Kommissionen konstaterade också 
en negativ reaktion från flera medlemsstater angående idén om att ha ett obligatoriskt register för stöd av mindre 
betydelse i sammanhanget som utgjordes av det första samrådet för översynen av förordningen om stöd av mindre 
betydelse.
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
VIII d) v)
Kommissionen godtar inte rekommendationen eftersom den anser att Deggendorf-principen endast kan tillämpas 
på enskild medlemsstatsnivå. Kommissionen avser att klargöra denna punkt inom ramen för den pågående översy -
nen av 2014 års allmänna gruppundantagsförordning.
Om en medlemsstat skulle hysa tvivel, eller ha svårigheter med att fastställa, huruvida ett visst företag är föremål 
för ett utestående återkravsbeslut kan den vända sig till GD Konkurrens inom ramen för ömsesidigt samarbete.
VIII e)
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Generaldirektörerna för de fyra generaldirektoraten för de europeiska struktur- och investeringsfonderna samman -
träder redan regelbundet i utskottet för förhandsvillkor för inställande. Det nuvarande tillvägagångssättet, som 
både är förebyggande (med genomförande av nationella handlingsplaner om förhandvillkoren inte uppfylls) och 
korrigerande (med inställande av betalningar när så krävs), kommer fortsätta att tillämpas strikt och konsekvent.
Kommissionens svar 77
Gemensamt svar på punkterna 34 till 36
Kommissionen har noggrant följt upp alla problem med statligt stöd som upptäckts under de senaste åren efter 
revisionsrättens och dess egna revisionsresultat inom detta område och har begärt finansiella korrigeringar från de 
berörda medlemsstaterna och programmen, närhelst de bedömt detta som nödvändigt (se punkterna 50 och 51).
Kommissionen konstaterar dock att som visas av revisionsrätten i tabell 2 har antalet fel vid statligt stöd som upp -
täckts i dess urval på senare tid minskat. Antalet fel med en ekonomisk inverkan minskade från 5 fall 2013 till 3 fall 
2014. Kommissionen väntar sig att denna tendens fortsätter, även på grund av tillämpningen av 2014 års allmänna 
gruppundantagsförordning (förordning (EU) nr 651/2014).
Gemensamt svar på punkterna 37 till 44.
Kommissionen håller med om den feltypologi inom området statligt stöd som presenterats av revisionsrätten 
och även upptäckts genom dess egna revisioner (se punkterna 47 och 48). Erfarenheter från tidigare fel har lett 
kommissionen till att klargöra och förenkla regler, i synnerhet rörande stimulanseffekten i 2014 års allmänna 
gruppundantagsförordning.
53
Kommissionen konstaterar att, under den period som revisionsrättens rapport omfattar, omfattade kommissionens 
övervakning av statligt stöd ungefär 6–9 % av de totala utgifterna för statligt stöd varje år. En väsentlig andel av 
stödordningarna har övervakats åtminstone en gång under deras livstid.
55
Givet det begränsade antalet stödordningar som övervakas för enskilda medlemsstater bör andelen problematiska 
fall vara kopplad till det sammanlagda antalet övervakade stödordningar. I till exempel fallet Litauen och Luxem -
burg är andelen på 50 % för problematiska fall baserad på övervakningen av endast fyra stödordningar (dvs. två av 
fyra fastställdes som problematiska). ”Problematisk” är en term som används av GD Konkurrens för att ange överträ -
delser av regler för statligt stöd, från formella brister såsom inkorrekt formulering av kumuleringsregler till rättsliga 
frågor såsom frånvaro av villkor ur allmänna gruppundantagsförordningen som återspeglades i en stödordning 
enligt allmänna gruppundantagsförordningen.
56
GD Konkurrens övervakning resulterade i flera korrigerande åtgärder, inbegripet frivillig och ålagd återbetalning av 
oförenligt stöd.
Fall där frivillig återbetalning sker följs upp av kommissionen med den berörda medlemsstaten. Inga separata regis -
ter förs över alla fall av frivillig återbetalning. I vissa fall är återbetalning inte lämpligt eftersom åtgärden, även om 
den är rättsstridig, kan anses förenlig med den inre marknaden, eller eftersom åtgärden efter att först varit oförenlig 
sedan blev förenlig på grund av en senare förändring av reglerna för statligt stöd.
I sådana fall utfärdar kommissionen rekommendationer och begär slutligen att medlemsstater ändrar utformningen 
av stödordningen om så krävs.
Kommissionens svar 78
57
Kommissionen konstaterar att både GD Regional- och stadspolitik samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inklude -
ring har använt sig av databaser för att registrera sina revisionsresultat under programperioden 2007–2013. Även om 
dessa databaser inte var avsedda att användas som verktyg för en analys av felkällor hindrade inte detta kommis -
sionen från att vidta lämpliga och förebyggande åtgärder för att ta itu med de återkommande problemen i sam -
manhanget statligt stöd, såsom bonusen för små och medelstora företag eller stimulanseffekten.
För programperioden 2014–2020 har det interna övervakningsverktyg som används av kommissionen för att följa 
upp dess egna revisionsresultat förbättrats avsevärt i och med införandet av ett gemensamt IT-verktyg för att 
hantera och övervaka revisionsförfarandet benämnt ”MAPAR” (förvaltningen av processer, insatser och resurser vid 
revision) för Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF.
I syfte att förbättra informationsflödet och analyskapaciteten hos alla berörda avdelningar vid kommissionen har 
GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering samt GD Regional- och stadspolitik under mitten av 2016 kommit 
överens med GD Konkurrens om att från och med nu årligen meddela GD Konkurrens alla relevanta uppgifter om 
sina revisionsresultat om statligt stöd.
59
IMS är ett verktyg som är särskilt avsett för medlemsstaternas rapportering av oriktigheter (inbegripet bedrägeri). 
Typen av oriktighet anges via en rullgardinslista (koder) medan den tillämpade arbetsmetoden beskrivs i skrift som 
berikar den information som ges genom kodifierade fält. Analys kan utföras på grundval av typen av oriktighet. IMS 
är inte ett kontrollinstrument för statligt stöd, men det är möjligt att lägga till en specifik typologi för statligt stöd 
till de redan befintliga rullgardinslistorna.
61
Kommissionen konstaterar att den vidtog förebyggande åtgärder för att ta itu med återkommande problem med 
statligt stöd under perioden 2007–2013, i synnerhet som ett resultat av regelbundna utbyten mellan de relevanta 
avdelningarna vid kommissionen. Kommissionens generaldirektorat har till exempel sedan början av programperi -
oden 2007–2013 delat med sig av revisionsrapporter. GD Konkurrens konsulteras också när så krävs i revisionsfrågor 
med anknytning till statligt stöd innan slutsatserna i revisionerna slutförs.
Se även punkt 60 och kommissionens svar på punkt 57.
I mars 2015 kom kommissionens avdelningar överens om en handlingsplan för statligt stöd med specifika riktade 
åtgärder, baserad på dragna lärdomar i tillgängliga revisionsresultat (se revisionsrättens iakttagelse i punkt 108 till 
110).
Dessutom införs genom det rättsliga ramverk för programperioden 2014–2020 som antogs i december 2013 ett för -
handsvillkor för statligt stöd i syfte att stärka medlemsstaternas kapacitet att uppfylla regler för statligt stöd innan 
programmen genomförs.
62
Kommissionen konstaterar att handboken hänvisar till transportsektorn. Kommissionen menar inte att regler för 
statligt stöd inte är tillämpliga för den sektorn utan att istället för de allmänna  reglerna om statligt stöd gäller spe -
cifika regler för statligt stöd (förenlighet), i enlighet med artikel 93 i EUF-fördraget. Angivelsen i handboken bör inte 
tolkas som att behörigheten för statligt stöd som sådan är annorlunda i transportsektorn.
Kommissionens svar 79
Gemensamt svar på punkterna 69 till 71:
Kommissionen konstaterar att kravet på att meddela åtgärder gällande statligt stöd vilar på medlemsstaterna 
och att beslutet om det större projektet inte är ett beslut om efterlevnad av regler för statligt stöd för det större 
projektet.
En åtskillnad behöver göras mellan situationen före domen i Leipzig Halle-målet och efter densamma samt mellan 
programperioderna 2007–2013 och 2014–2020.
Kommissionen understryker att redan före slutet av 2012, dock inte systematiskt, konsulterades GD Konkurrens vid 
formella samråd mellan avdelningarna av GD Regional- och stadspolitik om beslut rörande större projekt.
Efter domen i Leipzig Halle-målet har GD Regional- och stadspolitik samt GD Konkurrens utökat sitt samarbete 
i samband med bedömning av ansökningar för större projekt. Kommissionen betonar att det under de senaste åren 
inte finns något större projekt som kommissionen har fattat ett beslut om godkännande av finansiering från Eruf 
eller Sammanhållningsfonden för vilket därefter ett negativt beslut inom ramen för reglerna för statligt stöd fattats. 
Detta visar att de samarbetsformer som införts fungerar väl i praktiken.
För perioden 2014–2020 ska medlemsstaten utarbeta en ansökan för ett större projekt vari påvisande av efterlevnad 
av reglerna för statligt stöd krävs före inlämning till GD Regional- och stadspolitik, oavsett vilket beslutsförfarande 
för större projekt som den väljer (artikel 102.1 eller artikel 102.2 i förordningen om gemensamma bestämmelser). 
Oavsett vilket, om ett beslut om statligt stöd krävs måste detta fattas innan det större projektet kan lämnas in till 
GD Regional- och stadspolitik.
Utöver det utökade samarbete som hänvisas till av revisionsrätten har ytterligare en förebyggande åtgärd införts: 
möjligheten för medlemsstaten och experterna inom oberoende kvalitetsgranskning (IQR – Independent Quality 
Review) att kontakta GD Konkurrens på projektberedningsnivå om tvivel föreligger huruvida de respektive större 
projekten behöver vara föremål för ett anmälningsförfarande om statligt stöd till GD Konkurrens eller inte.
Kommissionen anser därför att de nuvarande förebyggande åtgärder och det nuvarande samarbete med GD Kon -
kurrens som inrättades för perioden 2014–2020 både under förberedelse av projekt och vid beslutsfattande om 
projekt tillbörligt begränsar den risk som påpekades av revisionsrätten i punkt 70.
Gemensamt svar på punkterna 74 till 79
Enligt förordningen ska revisionsmyndigheter i sina årliga kontrollrapporter lämna de viktigaste resultaten av revi -
sionerna men inte detaljerad information om slaget av de fel som fastställts inom ramen för revisionerna av insatser. 
Detta kan dock göras på frivillig basis.
Baserat på sina egna revisioner anser kommissionen dessutom att revisionsmyndigheter i vissa fall kan ha upptäckt 
fel vid statligt stöd samtidigt som dessa rapporterats under en annan kategori, såsom bristande efterlevnad av 
nationella behörighetsregler, vilket lett till en möjlig underrapportering i den årliga kontrollrapporten.
Kommissionen har också ett fortlöpande och nära samarbete med revisionsmyndigheter för att förbättra sin kapa -
citet inom revision av statligt stöd genom utbildning, vägledning och utbyte av erfarenhet, inbegripet att dela med 
sig av specifika checklistor för revision vilket kommissionen gjorde 2011 och igen 2015 med uppdaterade checklis -
tor. Under granskningen av de årliga kontrollrapporterna undersöker kommissionen huruvida revisionsmyndighet -
ens yttrande är grundligt baserat på grundval av resultaten från systemrevisioner och revisioner av insatser.
Slutligen har det genom kommissionens egna kontroller påvisats väsentliga förbättringar av kvaliteten på de 
checklistor för statligt stöd som används av revisionsmyndigheterna, i enlighet med revisionsrättens bedömning (se 
punkt 79).
Kommissionens svar 80
Gemensamt svar på punkterna 81 och 82
Under senare år har kommissionens avdelningar på ett mycket väsentligt sätt utökat sitt utbildningsstöd till med -
lemsstater. För det första har de anordnat eller bidragit till ett väsentligt antal seminarier eller workshoppar i hela 
EU (till exempel tillhandahöll de utbildning om den allmänna gruppundantagsförordningen i de flesta medlems -
staterna, inbegripet till alla revisionsmyndigheter, se punkt 111). Dessutom tillhandahåller de vägledning i form av 
manualer, checklistor eller snabba svar på tolkningsfrågor som lämnats in av myndigheter som beviljar stöd eller 
revisionsmyndigheter.
I det nyligen antagna meddelandet från kommissionen om begreppet stöd ges också ytterligare vägledning om när 
offentliga utgifter faller inom ramen för, och utanför, tillämpningsområdet för EU:s kontroll av statligt stöd. Denna 
vägledning bör utgöra en hjälp för offentliga myndigheter och företag att fastställa när offentliga stödåtgärder kan 
beviljas utan att behöva godkännas inom ramen för EU:s regler om statligt stöd.
Kommissionens avdelningar konstaterar resultatet av den undersökning som genomförts av revisionsrätten och 
det företräde som ges, bland andra möjligheter, för en praktisk handbok med fallstudier samt ytterligare utbild -
ningsåtgärder. Inom området statligt stöd spelar de specifika omständigheterna för ett fall en väsentlig roll i dess 
bedömning. GD Konkurrens anser att kommissionens beslut om statligt stöd utgör de bästa exemplen för använd -
bar vägledning för medlemsstater.
Kommissionen kommer att fortsätta att stödja revisionsmyndigheter och kommer att uppmuntra dem att ha utö -
kade kontakter med myndigheter med ansvar för statligt stöd i medlemsstaterna.
Gemensamt svar på punkterna 92 till 94
Huvudsyftet med 2014 års översyn av den allmänna gruppundantagsförordningen var att ytterligare klargöra och 
förenkla regler för statligt stöd och att minska den administrativa bördan för medlemsstater. I synnerhet har utvid -
gningen av omfattningen av den allmänna gruppundantagsförordningen lett till en avsevärd minskning av antalet 
statliga stödåtgärder som anmäls till kommissionen. Detta bör också möjliggöra genomförandet av insatser inom 
ramen för ESI-fonderna.
93
Den allmänna gruppundantagsförordningen handlar om behovet att anmäla. Dess tillämpningsområde sträcker sig 
till att omfatta åtgärder som inte blev undantagna från kravet att anmäla före ikraftträdandet av 2014 års allmänna 
gruppundantagsförordning. Dessa åtgärder kunde ha förklarats förenliga efter en bedömning av kommissionen 
även före ikraftträdandet av 2014 års allmänna gruppundantagsförordning.
96
Kommissionen anser att Deggendorf-principen endast kan tillämpas på enskild medlemsstatsnivå. Kom -
missionen avser att klargöra denna punkt inom ramen för den pågående översynen av 2014 års allmänna 
gruppundantagsförordning.
Om en medlemsstat skulle hysa tvivel, eller ha svårigheter med att fastställa, huruvida ett visst företag är föremål 
för ett utestående återkravsbeslut kan den vända sig till GD Konkurrens inom ramen för ömsesidigt samarbete.
Gemensamt svar på punkterna 102 till 104.
Medlemsstater antog handlingsplaner som ska vara genomförda och slutförda till slutet av 2016. Detta övervakas 
grundligt av kommissionens avdelningar (GD Regional- och stadspolitik samt GD Konkurrens) och kan slutligen leda 
till inställande av betalningar av kommissionen om reglerna inte följs.
Kommissionens svar 81
105
Kommissionen konstaterar att förhandsvillkoren gäller genomförandet av de europeiska struktur- och investerings -
fonderna, medan stödordningar som övervakas av GD Konkurrens inte nödvändigtvis omfattar finansiering från 
ESI-fonder.
Såsom påvisas av revisionsrätten föreskrivs även i förordningen om gemensamma bestämmelser att bedömningen 
av förhandsvillkoren för statligt stöd är baserad på tre underkriterier som fastställs i bilaga XI till förordningen om 
gemensamma bestämmelser. Efterlevnaden av reglerna för statligt stöd under perioden 2007–2013 är inte ett krite -
rium i sig för uppfyllande.
Kommissionen kommer dock att fortsätta att övervaka alla frågor med anknytning till efterlevnad av regler för stat -
ligt stöd för alla medlemsstater och kommer att vidta lämpliga åtgärder enligt vad som krävs.
106
Förfarandet för godkännande av större projekt under perioden 2014–2020 har förbättrats jämfört med den tidigare 
perioden (se gemensamt svar på punkterna 69 till 71).
Kommissionens avdelningar har åtagit sig att vidta ytterligare åtgärder för att effektivisera behandlingen av större 
projekt som samfinansieras genom ESI-fonder och som lämnas in via det nya IQR-förfarandet (se artikel 102.1 i för -
ordningen om gemensamma bestämmelser).
I detta sammanhang har GD Konkurrens inrättat interna förfaranden för att säkerställa ändamålsenlig och effektiv 
behandling av samråd om större projekt inom ramen för IQR-förfarandet.
IQR-rapporten bör innehålla en omfattande analys av åtgärdens stödkaraktär och/eller dess förenlighet på grundval 
av ett undantag eller en befintlig stödordning. Dessutom kan IQR-experter, på grundval av artikel 23 i kommissio -
nens delegerade förordning 480/2014, kontakta GD Konkurrens för att klargöra frågor som uppstår rörande statligt 
stöd inom ramen för ett större projekt.
Därför måste också inom ramen för detta nya IQR-förfarande de problem rörande statligt stöd som anmäls till GD 
Konkurrens lösas innan handlingarna för det större projektet kan lämnas in till kommissionen.
107
Kommissionen understryker att medlemsstater är skyldiga att påvisa att de grundligt har kontrollerat efterlevnad 
av regler för statligt stöd när de lämnar in ett förslag till ett större projekt, oavsett vilket relaterat beslutsförfarande 
som väljs (artikel 102.1 eller artikel 102.2 i förordningen om gemensamma bestämmelser). Förslag till större projekt 
kan inte lämnas in till kommissionen utan en sådan detaljerad bedömning av efterlevnad av regler för statligt stöd.
Endast projekt med en positiv IQR-rapport kan anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 102.1 i förordningen 
om gemensamma bestämmelser, vilket innebär att alla krav är uppfyllda av medlemsstaten, inbegripet de som rör 
statligt stöd.
Kommissionens avdelningar anser att förfarandet kan ha ett antal positiva effekter eftersom det inbegriper en mer 
detaljerad bedömning av statligt stöd av den medlemsstat som lämnar in ansökan och en mer djupgående kontroll 
av frågorna rörande statligt stöd av IQR-gruppen av oberoende experter. Dessutom har GD Konkurrens inrättat 
arrangemang för att göra det möjligt för IQR-grupper att samråda med generaldirektoratet om frågor rörande stat -
ligt stöd som uppstår inom ramen för ett större projekt som granskas av dem.
Kommissionens svar 82
Att gå vidare och försöka uppnå rättslig säkerhet vad gäller efterlevnad av regler för statligt stöd genom systema -
tiska formella anmälningar följda av ett beslut från kommissionen om statligt stöd för alla större projekt (oberoende 
av lagkrav) skulle strida mot moderniseringsprocessen för statligt stöd men även mot det övergripande målet om 
att förenkla och minska den administrativa bördan för alla intressenter och skulle innebära ytterligare en risk för 
genomförande i rätt tid av större projekt som finansieras av Eruf/Sammanhållningsfonden.
114
Kommissionen stödjer medlemsstaternas förmåga att korrekt tolka och/eller genomföra reglerna för statligt stöd 
eftersom de är primärt ansvariga för vidtagande av tillbörliga åtgärder för efterlevnad av dessa regler.
I syfte att ta itu med brister genomför kommissionens avdelningar (på nivån GD Regional- och stadspolitik samt 
GD Konkurrens) en gemensam handlingsplan för stärkande av administrativ kapacitet för förvaltning av medlems -
staters medel inom området statligt stöd ( Strengthening Administrative Capacity for the Management of the Funds of 
Member States in the Field of State Aid ). Utbildningssessioner gavs för flera medlemsstater och målgruppen utgörs av 
alla relevanta organ som deltar i förvaltningen och genomförandet av ESI-fonder – förvaltningsmyndigheterna, de 
förmedlande organen såväl som de huvudsakliga stödmottagarna.
Vidare föreskrivs det i förordningen om gemensamma bestämmelser, för räkenskapsperioden 2014–2020, ett 
förhandsvillkor för statligt stöd med syftet att säkerställa förhandsförutsättningar för effektiv tillämpning av EU:s 
regler för statligt stöd. För de medlemsstater som inte uppfyller detta förhandsvillkor har handlingsplaner inrättats 
som ska vara genomförda och slutförda till slutet av 2016. Detta övervakas grundligt av kommissionens avdelningar 
och kan slutligen leda till inställande av betalningar av kommissionen om reglerna inte följs.
114 a)
Kommissionen har ett nära och fortlöpande samarbete med revisionsmyndigheter för att förbättra sin kapacitet 
inom revision av statligt stöd. Utöver riktad utbildning, riktade åtgärder och riktad vägledning tillhandahöll den 
2011 checklistor för statligt stöd, som är färdiga att användas, till revisionsmyndigheter och uppdaterade sådana 
i november 2015. Genom kommissionens egna kontroller har det på senare tid påvisats väsentliga förbättringar av 
kvaliteten på de checklistor för statligt stöd som används av revisionsmyndigheterna, i enlighet med revisionsrät -
tens bedömning.
Kommissionens avdelningars genomgångar av de årliga kontrollrapporterna inbegriper en undersökning av meto -
den för systemrevisioner och revisioner av insatser (inbegripet checklistor) såväl som att göra om revisioner som 
redan har utförts av medlemsstaternas revisionsmyndigheter. Vid sådana revisioner har kommissionens avdelningar 
fastställt att brister föreligger och krävt att revisionsmyndigheterna förbättrar sina kontroller rörande frågor om 
statligt stöd.
114 b)
Kommissionen konstaterar att både GD Regional- och stadspolitik samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inklude -
ring har använt sig av databaser för att registrera revisionsresultat under räkenskapsperioden 2007–2013. Även om 
dessa databaser inte var avsedda att användas som verktyg för en analys av felkällor hindrade inte detta kommis -
sionen från att vidta lämpliga och förebyggande åtgärder för att ta itu med de välkända återkommande problemen 
rörande statligt stöd. I mars 2016 delade GD Konkurrens med sig av sin erfarenhet av övervakning i efterhand av 
statliga stödordningar till GD Regional- och stadspolitik samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. Mer 
specifikt överlämnade GD Konkurrens resultatet av 2015 års övervakningscykel till GD Regional- och stadspolitik 
samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. Vidare förbättrar kommissionen informationsutbytet om fel 
rörande statligt stöd mellan generaldirektoraten när och var detta behövs.
Vad gäller vidtagna förebyggande åtgärder införs genom det rättsliga ramverket för programperioden 2014–2020 
förhandsvillkor för statligt stöd.
Kommissionens svar 83
Dessutom genomför sedan mars 2015 GD Regional- och stadspolitik samt GD Konkurrens en omfattande handlings -
plan för stärkande av administrativ kapacitet för förvaltning av strukturfonder inom området statligt stöd.
Se även kommissionens svar på punkterna 57 och 61.
114 c)
Kommissionen betonar att förhandskravet på att meddela åtgärder gällande statligt stöd vilar på medlemsstaterna 
och att beslutet om det större projektet inte är ett beslut om efterlevnad av regler för statligt stöd för det större 
projektet.
Redan före slutet av 2012, dock inte systematiskt, konsulterades GD Konkurrens vid formella samråd mellan avdel -
ningarna av GD Regional- och stadspolitik om beslut rörande större projekt.
Tillbörliga kontroller och avvägningar har införts, i informationskraven för större projekt och i båda beslutsför -
farandena för större projekt (artikel 102.1 och artikel 102.2 i förordningen om gemensamma bestämmelser), som 
förebyggande åtgärder för att undvika att beslut som inte följer reglerna om statligt stöd fattas för större projekt 
2014–2020.
Se även kommissionens svar på punkt 69.
114 d)
I sammanhanget modernisering av det statliga stödet, inom ramen för vilken medlemsstaternas ansvar för bevil -
jande av stöd utökades, förstärkte GD Konkurrens sin stickprovsbaserade övervakning av genomförande av statliga 
stödåtgärder. GD Konkurrens övervakning är inriktad på fel och oriktigheter vid genomförandet av stödåtgärder 
men syftar även till att utröna hur medlemsstater faktiskt genomför stödåtgärder i praktiken. Detta gör det möjligt 
för GD Konkurrens att dra lärdomar om god och dålig praxis.
GD Konkurrens delade med sig till medlemsstater (genom medlemsstaternas arbetsgrupper, nätverk för landsam -
ordnare etc.) av erfarenheten och de dragna lärdomarna från övervakningen.
GD Konkurrens vidareutvecklade, och delade med sig till medlemsstater, checklistorna för den allmänna grup -
pundantagsförordningen (GBER – kommissionens förordning nr 651/2014 av den 17 juni 2014) i syfte att göra det 
enklare för dem att i förväg kontrollera att alla tillämpliga villkor för förenlighet är uppfyllda. Även GD Regional- och 
stadspolitik samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering och revisionsmyndigheter för sammanhållnings -
politiken får ta del av checklistorna för den allmänna gruppundantagsförordningen.
Vidare erbjuder GD Konkurrens en särskild IT-plattform där den svarar på medlemsstaters tolkningsfrågor ( eState aid 
WIKI ) och offentliggör även dokument om frågor och svar på basis av dessa frågor och svar.
Vad gäller bedömningen av förhandsvillkor för statligt stöd, enligt vad som föreskrivs i förordningen om gemen -
samma bestämmelser, ska denna baseras på de tre kriterier som fastställs i bilaga XI till förordningen om gemen -
samma bestämmelser. Efterlevnaden av reglerna för statligt stöd under programperioden 2007–2013 är inte ett 
kriterium i sig för uppfyllande.
Kommissionen kommer dock att fortsätta att övervaka frågor med anknytning till efterlevnad av regler för statligt 
stöd för alla medlemsstater och kommer att vidta lämpliga åtgärder enligt vad som krävs.
117
GD Konkurrens anser att det på lämpligt sätt använder tillgängliga korrigerande åtgärder om det under övervak -
ningen framkommer att regler för statligt stöd inte har följts.
Kommissionens svar 84
Kommissionen kan endast använda sig av korrigerande åtgärder som utgörs av frivillig eller ålagd återbetalning om 
det beviljade stödet är oförenligt med den inre marknaden.
För andra typer av fel är anpassning av utformningen av stödordningarna och/eller av kontrollmekanismerna mer 
lämpliga. För vissa fel skulle korrigerande åtgärder vara svåra att uppnå (t.ex. om stödet var oförenligt vid tidpunk -
ten för dess beviljande men kan konstateras som förenligt på grundval av senare ändrade regler). Oavsett vilket ges 
rekommendationer till medlemsstaterna och där så är lämpligt planeras efter ett tag en ny övervakning av stödord -
ningen för att kontrollera att rekommendationerna har genomförts.
Fall där frivillig återbetalning sker följs upp av kommissionen med den berörda medlemsstaten. Inga separata regis -
ter förs över alla fall av frivillig återbetalning. Kommissionen anser dock att återbetalning av oförenligt stöd som 
genomförs frivilligt av medlemsstater är ett användbart verktyg för att snabbt och effektivt avlägsna den otillbör -
liga fördelen från marknaden och för att stimulera medlemsstater att inte bevilja rättsstridigt stöd.
Rekommendation 1
Kommissionen godtar rekommendationen och anser att den redan genomför den.
Den använder tillgängliga korrigerande åtgärder om det under övervakningen framkommer fall där regler för stat -
ligt stöd inte har följts.
I detta sammanhang är det viktigt att göra åtskillnad mellan rättsstridighet och oförenlighet. En stödåtgärd är 
rättsstridig när den beviljas utan föregående anmälan till kommissionen och när den inte omfattas av den allmänna 
gruppundantagsförordningen. Kommissionen kan dock endast besluta om att återkräva en sådan åtgärd om den 
är oförenlig med den inre marknaden (dvs. att den inte kan konstateras förenlig på grundval av några riktlinjer eller 
direkt på grundval av fördraget).
Om någon rättsstridig stödåtgärd upptäcks vid GD Konkurrens övervakning undersöks först huruvida en sådan 
åtgärd kan konstateras som förenlig med den inre marknaden.
Endast om det upptäckta felet leder till beviljande av oförenligt stöd kan korrigerande åtgärder bestående av återk -
rävande av stöd användas.
För andra typer av fel är anpassning av utformningen av stödordningarna och/eller av kontrollmekanismerna mer 
lämpliga. För vissa fel skulle korrigerande åtgärder vara svåra att uppnå (t.ex. om stödet var oförenligt vid tidpunk -
ten för dess beviljande men kan konstateras som förenligt på grundval av senare ändrade regler).
118
Kommissionen konstaterar att både GD Regional- och stadspolitik samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inklude -
ring har använt sig av databaser för att registrera sina revisionsresultat under räkenskapsperioden 2007–2013. Även 
om dessa databaser inte var avsedda att användas som verktyg för en analys av felkällor hindrade inte detta kom -
missionen från att fastställa de återkommande typerna av fel inom detta område och att vidta konkreta och riktade 
åtgärder för förebygga fel vid statligt stöd.
Se även kommissionens svar på punkterna 57 och 61.
Kommissionens svar 85
119
GD Regional- och stadspolitik samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering kommer att kunna tillhandahålla 
en mer detaljerad översikt av typen av oriktigheter på grundval av sitt IT-verktyg MAPAR som täcker programpe -
rioden 2014–2020 för Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF. Ett syfte med verktyget MAPAR är att registrera och 
klassificera fastställda fel och oriktigheter, och på så sätt tillhandahålla en databas över detaljerade revisionsresul -
tat. Kommissionens avdelningar kommer även, i samband med den fortlöpande dialogen med revisionsmyndighe -
ter, att fortsätta att arbeta med medlemsstater för att ta fram en gemensam typologi för fel vid statligt stöd, vilken 
kommer att baseras på och återspeglas i MAPAR.
Dessutom kommer denna skräddarsydda rapportering om feltypologier som införts i MAPAR att göra det möjligt 
för GD Regional- och stadspolitik samt GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering att på årlig basis överföra de 
relevanta uppgifterna om sina revisionsresultat om statligt stöd till GD Konkurrens.
Se även kommissionens svar på punkterna 57, 59 och 61.
120
IMS är ett verktyg som är särskilt avsett för medlemsstaternas rapportering av oriktigheter (inbegripet bedrägeri). 
Typen av oriktighet anges via en rullgardinslista (koder) medan den tillämpade arbetsmetoden beskrivs i skrift som 
berikar den information som ges genom kodifierade fält. Analys kan utföras på grundval av typen av oriktighet. IMS 
är inte ett kontrollinstrument för statligt stöd, men det är möjligt att lägga till en specifik typologi för statligt stöd 
till de redan befintliga rullgardinslistorna.
Rekommendation 2 a)
Kommissionen godtar rekommendationen och genomför den redan i sitt revisionsverktyg MAPAR.
MAPAR sörjer för en omfattande databas över alla fastställda oriktigheter, inbegripet fel vid statligt stöd. Sju typer 
av resultat finns för närvarande definierade i MAPAR specifikt för rapporteringen av oriktigheter gällande statligt 
stöd.
Vidare kommer MAPAR att möjliggöra bättre strukturering av informationen om revisionsresultat. Det erbjuder full -
ständig flexibilitet att lägga till eller ändra vilken kategori eller underkategori för resultat som helst, inbegripet för 
sådana avseende statligt stöd, i enlighet med fastställda revisionsbehov eller revisionsresultat.
Revisionsverktyget MAPAR är även utformat för att möjliggöra för de berörda kommissionsavdelningarna att följa 
upp alla fastställda oriktigheter, inbegripet finansiella korrigeringar.
Kommissionen hänvisar också till sitt svar på punkt 57.
Rekommendation 2 b)
Kommissionen godtar revisionsrättens rekommendation och kommer att anpassa feltypologin så att analysen kan 
göras.
Kommissionens svar 86
Rekommendation 2 c)
Kommissionen godtar rekommendationen och genomför den redan.
Vad angår MAPAR kommer GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering samt GD Regional- och stadspolitik att 
på grundval av en skräddarsydd rapportering (typologier för resultat rörande statligt stöd som styrks av kommissio -
nens revisioner) en gång om året lämna över de relevanta uppgifterna om statligt stöd till GD Konkurrens.
Vad gäller utbyte av information mellan kommissionens avdelningar utökar GD Regional- och stadspolitik, GD Sys -
selsättning, socialpolitik och inkludering samt GD Konkurrens sina kommunikationskanaler för utbyte av informa -
tion. GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering samt GD Regional- och stadspolitik delar resultat med varan -
dra och de konsulterar när så krävs GD Konkurrens i revisionsfrågor med anknytning till statligt stöd.
Vad angår IMS kommer GD Konkurrens att ges tillgång till information när behov för detta föreligger.
Gemensamt svar på punkterna 121 och 122
Kommissionen betonar att förhandskravet på att meddela åtgärder gällande statligt stöd vilar på medlemsstaterna 
och att beslutet om det större projektet inte är ett beslut om efterlevnad av regler för statligt stöd för det större 
projektet.
Före slutet av 2012, dock inte systematiskt, konsulterades GD Konkurrens vid formella samråd mellan avdelningarna 
av GD Regional- och stadspolitik om beslut rörande större projekt.
Kommissionen införde förebyggande åtgärder och stärkte samarbetet mellan sina avdelningar för att säkerställa 
att endast större projekt som uppfyller den nya lagstiftningen för statligt stöd presenteras av medlemsstaten och 
beslutas om av kommissionen under programperioden 2014–2020.
Att gå vidare och försöka uppnå rättslig säkerhet genom formella anmälningar om statligt stöd för alla större pro -
jekt skulle inte endast strida mot moderniseringsprocessen för statligt stöd utan även mot det övergripande målet 
om att förenkla och minska den administrativa bördan för alla intressenter och skulle innebära ytterligare en risk för 
genomförande i rätt tid av större projekt som finansieras av Eruf/Sammanhållningsfonden.
Se även kommissionens svar på punkterna 69, 107 och 114 c.
Rekommendation 3
Kommissionen godtar rekommendationen och har redan genomfört den eftersom medlemsstater endast kan lämna 
in ett förslag till ett större projekt till kommissionen när alla frågor rörande efterlevnad av regler för statligt stöd har 
lösts, inbegripet genom anmälan av statligt stöd när så krävs.
Kommissionen har också stärkt samarbetet mellan sina avdelningar för att säkerställa att endast större projekt för 
vilka medlemsstater grundligt har bedömt efterlevnad av den nyligen uppdaterade lagstiftningen om statligt stöd 
presenteras av medlemsstaterna och beslutas om av kommissionen under programperioden 2014–2020.
123
Enligt det rättsliga ramverket för 2007–2013 ska revisionsmyndigheter i sina årliga kontrollrapporter lämna de vik -
tigaste resultaten av revisionerna men inte detaljerad information om slaget av de fel som fastställts inom ramen 
för revisionerna av insatser. Detta kan dock göras på frivillig basis. Att utgå från den information som meddelas av 
revisionsmyndigheter kan därför leda till att deras kapacitet att upptäcka statligt stöd underskattas.
Kommissionens svar 87
Kommissionen har också ett fortlöpande och nära samarbete med revisionsmyndigheter för att förbättra sin kapa -
citet inom revision av statligt stöd genom utbildning, vägledning och utbyte av erfarenhet, inbegripet att dela med 
sig av specifika checklistor för revision vilket kommissionen gjorde 2011 och sedan igen 2015.
Slutligen har det genom kommissionens egna kontroller påvisats väsentliga förbättringar av kvaliteten på de 
checklistor för statligt stöd som används av revisionsmyndigheterna, i enlighet med revisionsrättens bedömning (se 
punkt 79).
124
Kommissionens avdelningar har redan delat med sig av checklistorna för den allmänna gruppundantagsförord -
ningen till medlemsstaterna. Detta gör det möjligt för dessa att i förväg kontrollera huruvida alla villkor för för -
enlighet är uppfyllda eller att förbättra revisioner inom detta område. Medlemsstaterna får också på olika sätt 
(arbetsgrupper, nätverk för landsamordnare, multilaterala eller bilaterala revisionssamordningsmöten etc.) ta del av 
upptäckta problemtypologier, god och dålig praxis samt dragna lärdomar från övervakningen. Tolkning av regler 
för statligt stöd tillhandahålls dessutom genom systemet för tolkningsfrågor ( eState aid Wiki ), genom analytiska 
manualer etc.
Kommissionen anser att Deggendorf-principen endast kan tillämpas på enskild medlemsstatsnivå. Kom -
missionen avser att klargöra denna punkt inom ramen för den pågående översynen av 2014 års allmänna 
gruppundantagsförordning.
Om en medlemsstat skulle hysa tvivel, eller ha svårigheter med att fastställa, huruvida ett visst företag är föremål 
för ett utestående återkravsbeslut kan den vända sig till GD Konkurrens inom ramen för ömsesidigt samarbete.
Rekommendation 4 a)
Kommissionen godtar rekommendationen och har redan genomfört den.
Kommissionen undersöker kvaliteten på det arbete som utförs av revisionsmyndigheter med avseende på statligt 
stöd inom ramen för olika revisionsförfaranden: inom ramen för kommissionens riskbaserade revisioner av arbete 
som utförs av revisionsmyndigheter, vilket inbegriper en undersökning av den metod (inbegripet checklistor) som 
används av revisionsmyndigheter för systemrevisioner och revisioner av insatser; under nytt utförande av revisioner 
som redan utförts av revisionsmyndigheter, i syfte att kontrollera giltigheten av de rapporterade resultaten; eller 
under granskningen varje år av årliga kontrollrapporter som lämnas in till kommissionen av revisionsmyndigheter, 
i syfte att kontrollera huruvida revisionsmyndighetens yttrande är grundligt baserat på grundval av resultaten från 
systemrevisioner och revisioner av insatser.
I vissa fall har kommissionen redan rekommenderat de berörda revisionsmyndigheterna att förbättra sina checklis -
tor för att bättre täcka kontrollen av statligt stöd. Kommissionen kommer att fortsätta att säkerställa att revisions -
myndigheter använder tillbörliga checklistor.
Rekommendation 4 b)
Kommissionen godtar inte rekommendationen eftersom den strider mot kommissionens mål som eftersträvas 
genom dess vägledning som gavs till medlemsstater 2012 om att inte systematiskt på nytt undersöka de projekt 
som beslutats om före det datumet – att ge medlemsstater möjligheten att anmäla eller inte – och att tillhandahålla 
stabilitet till medlemsstater och stödmottagare vad gäller behandlingen av sådana projekt.
Kommissionens svar 88
Rekommendation 4 c)
Kommissionen godtar rekommendationen och genomför den redan.
I sammanhanget genomförande av handlingsplanen för statligt stöd arbetar kommissionen redan på grundval av 
sina beslut om statligt stöd som används som fallstudier: Till exempel är mer än hälften av programmen för tema -
tiska seminarier (FoU och innovation samt energi har hittills genomförts) baserade på konkreta fall (faktiska beslut 
om statligt stöd).
Kommissionens avdelningar tillhandahåller också vägledning i form av manualer, checklistor eller snabba svar på 
tolkningsfrågor som lämnats in av myndigheter som beviljar stöd. Frågorna och svaren utgör grunden för offentlig -
görandet av dokumentet med frågor och svar.
Kommissionen kommer att fortsätta att uppdatera vägledningsmaterialet för alla berörda myndigheter, inbegripet 
programmyndigheter för ESI-fonder, om utvecklingen så kräver.
Slutligen ges i det nyligen antagna meddelandet från kommissionen om begreppet stöd vägledning om när offent -
liga utgifter faller inom ramen för, och utanför, tillämpningsområdet för EU:s kontroll av statligt stöd.
Rekommendation 4 d)
Kommissionen godtar inte rekommendationen eftersom förordningen om stöd av mindre betydelse föreskriver att 
det är medlemsstatens val huruvida ett centralt register för övervakning av stöd av mindre betydelse ska inrättas 
eller om man ska hantera detta på ett annat sätt (t.ex. självförsäkringar från stödmottagare).
Även om ett centralt register för stöd av mindre betydelse är att föredra åläggs genom artikel 6 i förordningen om 
stöd av mindre betydelse inte medlemsstaterna att ha ett sådant register och tillåts genomföra kumuleringsregeln 
på andra sätt (t.ex. på grundval av självförsäkringar från stödmottagare). Att låta medlemsstaterna välja är i linje 
med den allmänna principen om att medlemsstater kan bestämma om de mest lämpliga administrativa ramarna för 
sig själva. Kommissionen konstaterade också en negativ reaktion från flera medlemsstater angående idén om att ha 
ett obligatoriskt register för stöd av mindre betydelse i sammanhanget som utgjordes av det första samrådet om 
översynen av förordningen om stöd av mindre betydelse.   
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
Rekommendation 4 e)
Kommissionen godtar inte rekommendationen eftersom den anser att Deggendorf-principen endast kan tillämpas 
på enskild medlemsstatsnivå. Kommissionen avser att klargöra denna punkt inom ramen för den pågående översy -
nen av 2014 års allmänna gruppundantagsförordning.
Om en medlemsstat skulle hysa tvivel, eller ha svårigheter med att fastställa, huruvida ett visst företag är föremål 
för ett utestående återkravsbeslut kan den vända sig till GD Konkurrens inom ramen för ömsesidigt samarbete.
129
Vad gäller bedömningen av förhandsvillkor för statligt stöd, enligt vad som föreskrivs i förordningen om gemen -
samma bestämmelser, ska denna baseras på de tre kriterier som fastställs i bilaga XI till förordningen om gemen -
samma bestämmelser. Efterlevnaden av reglerna för statligt stöd under programperioden 2007–2013 är inte ett 
kriterium i sig för uppfyllande.
Kommissionen kommer dock att fortsätta att övervaka alla frågor med anknytning till efterlevnad av regler för stat -
ligt stöd för alla medlemsstater och kommer att vidta lämpliga åtgärder enligt vad som krävs.
Kommissionens svar 89
Rekommendation 5 a)
Kommissionen godtar denna rekommendation.
Generaldirektörerna för de fyra generaldirektoraten för de europeiska struktur- och investeringsfonderna samman -
träder redan regelbundet i utskottet för förhandsvillkor för inställande. Det nuvarande tillvägagångssättet, som 
både är förebyggande (med genomförande av nationella handlingsplaner om förhandvillkoren inte uppfylls) och 
korrigerande (med inställande av betalningar när så krävs), kommer fortsätta att tillämpas strikt och konsekvent.
Rekommendation 5 b)
Kommissionen godtar rekommendationen.
Den godtar att följa upp medlemsstaters kapacitet att följa regler för statligt stöd, baserat på den information som 
finns tillgänglig i dess databaser och som i synnerhet härrör från tillgängliga revisionsresultat.
Kommissionen kommer att använda resultaten från uppföljningen i syfte att bättre anpassa sin övervaknings- och 
utbildningsverksamhet som den erbjuder för de berörda programmyndigheterna i medlemsstaterna.

HUR HITTAR MAN EU:s PUBLIKATIONER?
Gratispublikationer
 Ett enskilt exemplar  
genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
 Flera exemplar/aﬃscher/kartor  
hos Europeiska unionens representationer (http://ec.europa.eu/represent_sv.htm),  
hos delegationer i länder utanför EU (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sv.htm),  
genom att kontakta nätverket Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sv.htm)  
eller ringa 00 800 6 7 8 9 10 11 (gratis inom hela EU) (*).
(*) Varken informationen eller samtalen kostar i regel något (men vissa operatörer, telefonkiosker och hotell kan ta betalt för samtalen). 
Avgiftsbelagda publikationer
 Genom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Händelse Datum
Revisionsplanen antas / Revisionen inleds 12.11.2014
Den preliminära rapporten skickas till kommissionen (eller till ett annat revisionsobjekt) 16.6.2016
Den slutliga rapporten antas efter det kontradiktoriska förfarandet 7.9. 2016
Svaren från kommissionen (eller från ett annat revisionsobjekt) har tagits emot på alla 
språk27.9. 2016
Under de senaste åren har revisionsrätten konstaterat att 
det finns många fall av bristande efterlevnad av reglerna 
för statligt stöd inom sammanhållningspolitiken. 
Revisionsrätten och kommissionen upptäckte många fler 
brott mot reglerna för statligt stöd än medlemsstaterna, 
vilket pekar på ett behov av större medvetenhet och 
fortsatt stöd från kommissionen. För programperioden 
2007–2013 möjliggjorde kommissionens databaser inte en 
ordentlig analys av fel vid statligt stöd, och dess 
övervakning ledde inte heller i någon större utsträckning 
till att statligt stöd återkrävdes.
Kommissionen har vidtagit åtgärder för att förenkla den 
tillämpliga lagstiftningen om statligt stöd och främja 
medlemsstaternas administrativa kapacitet. För 
programperioden 2014–2020 har ansvaret för att 
genomföra åtgärder med statligt stöd lagts över på 
medlemsstaterna, vilket innebär en risk för fler fel vid 
statligt stöd.
EUROPEISKA
REVISIONSRÄTTEN