EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 7.12.2011 
SEK(2011) 1513 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNINGEN 
Följedokument till 
Förslag till 
EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING 
om europeiska fonder för socialt företagande 
{KOM(2011) 862 slutlig} 
{SEK(2011) 1512 slutlig}  
 
 1    1. INLEDNING  
Denna konsekvensanalys rör sociala företag och finansieringen av  dem genom privata 
investeringsfonder. 
Sociala företags huvudsakliga verksamhetsområde är inom den sociala sektorn. De tar fram 
innovativa lösningar för sociala problem och miljöproblem. Vinsterna återinvesteras i 
företaget. Genom att välja företagsformen får man tillgång till privat finansiering och en fast bas för företaget.  Sociala företag leds ofta på ett ansvarsfullt och transparent sätt. Anställda, 
kunder och andra aktörer som berörs av företagets verksamhet involveras.  
Antalet sociala företag växer snabbt. I dag fa ller 10 % av företagen i EU under denna kategori 
och sysselsätter 11 miljoner avlönade anställda.  Eftersom de lägger tyngdpunkten vid social 
innovation och miljöinnovation innebär det per de finition att de är nyckeln till smart och 
hållbar tillväxt för alla. Vid samråden om in re marknaden betonades den stora betydelse som 
en sådan tillväxt har. Sociala företag identifierad es som en av de tolv viktigaste drivkrafterna 
för att på ett effektivt sätt kunna ge en nystart för inre marknaden.  
Investeringsfonderna utgör den viktigaste finansieringsmöjligheten för sociala företag 
eftersom denna finansiering kan utvidgas. Vid sa mråd med berörda parter har det dock visat 
sig att dessa fonders inte utnyttjas till sin full a potential.  Olika bestämmelser i EU-länderna 
och avsaknad av en klar EU-str ategi för dessa fonder bromsar inrättandet av dem och hämmar 
utvecklingen av en solid sektor för sociala företag, vilket resultera r i att denna sektor 
utvecklas på ett mycket ojämnt sätt. 
I denna konsekvensanalys diskuteras  därför de olika alternativen för att säkerställa att dessa 
fonders fulla potential kan tillvaratas på ett effe ktivt och ändamålsenligt sätt. Med tanke på att 
kapitalförvaltningssektorn i EU omsatte 8 000 miljarder 2010 skulle ansträngningar för att 
öka denna sektors bidrag till finansieringen av sociala företag kunna leda till stora framtida fördelar.  
2. V
AD ÄR PROBLEMET ? 
Sociala företag är ofta beroende  av bidrag. Investeringsfonder – som kan bidra till att minska 
detta beroende – är dock ofta små (cirka  10–20 miljoner euro) och därför otillräckliga. 
Dessutom har utvecklingen varit mycket va rierande i EU (med  låg spridning och 
koncentration till en eller två medlemsstater). Fö r dem som vill investera i sociala företag eller 
i EU:s sociala ekonomi kan det vara svårt att hitta i deras tycke tillförlitliga 
investeringsfonder.  Det finns en uppsjö konkur rerande märken och fondbeteckningar som ger 
sig ut för att erbjuda investeringar i social a företag. På grund av medlemsstaternas olika 
bestämmelser blir det dyrt att ge investerare i andra länder tillgång ti ll fonderna. Fonderna är 
ofta lokalt förankrade och det är svårt för mindr e marknader att frigöras från denna förankring 
för att nå en livskraftig storlek. Finansieringe n över gränserna är i dag blygsam (enligt en 
beräkning mindre än 4 %). 
Alla dessa problem hänför sig till de sociala företagens särskilda egenskaper.  Genom att 
företag inriktar sig på soci ala mål ställs både investerare, fonder och förmedlande 
finansinstitut och lagstiftare inför nya ut maningar. I samband med konsekvensanalysen 
konstaterades tre huvudorsaker till de uppkomna problemen.  
Huvudorsak 1: Brist på klar och jämförbar information   
 
 2    Det är svårt för investerare att använda inform ation om sociala investeringar och fonder som 
inriktar sig på sociala företag. Att sätta sig in i och jämföra olika investeringsförslag är 
onödigt komplicerat. Formuleringarna, märkena och beteckningarna är ofta 
konkurrenspräglade, motsägelsefyll da och överlappar varandra. 
Kvalitetsmärkning/kvalitetsstämpel som grundar sig på självreglering är inte tillämplig i hela 
unionen och således inte till någon särskild hjäl p för dem som vill investera i sociala företag 
när det gäller att identifiera re levanta fonder och sätta sig in i och jämföra fondernas olika 
erbjudanden. 
Huvudorsak 2: Svårt att mäta och bedöma social effekter  
Att informera investerare om de sociala effekterna  av sociala företags insatser är en av de 
stora uppgifterna. Marknaden översvämmas för närv arande av instrument för att utvärdera 
och analysera de sociala effe kterna och de sociala företa gens resultat. Konkurrerande, 
motsägelsefyllda och överlappande metoder ökar kostnaderna för företagen och fonderna och 
gör det svårare för investerare att jämföra och följa upp i vad mån som de ras investeringar har 
lett till de förväntade sociala effekterna.  
Huvudorsak 3: Bristande anpassning av fondstrukt urer till sociala företags behov   
Nationella och EU-bestämmelser om fondstrukturer  – som även tillämpas för sociala företags 
fonder – uppfyller inte al ltid dessa fonders behov och skilln ader i olika länders lagstiftning 
utgör ett hinder för verksamhet över gränserna.  Detta leder till osäkerhet hos fondförvaltarna 
och en uppsjö av olika fondformer och koncept i EU, vilket resulterar i att marknaden i EU 
för dessa fonder inte är välf ungerande och mindre effektiv. 
3. VARFÖR BÖR EU AGERA - OCH VAD HÄNDER OM VI INTE AGERAR ? 
Om EU inte agerar kan det hindra utvecklinge n av sociala företag som en lämplig modell för 
hela Europa. Investeringsfonder som inriktar sig på sociala fö retag skulle inte nå upp till 
nödvändig kritisk storlek, vilket gör att sociala företag inte kan få heterogen och hållbar finansiering. Den geografiska fördelningen av  fonderna skulle också vara ojämn även i 
fortsättningen. · 
Nationella tillsynsmyndigheter skulle få lit e ledning om hur man ska bedöma fonder som 
hävdar att de finansierar sociala företa g. Kommissionens erfarenhet vad gäller 
investeringsfonder och senaste tidens erfarenheter med riskkap italfonder visar att i avsaknad 
av EU-samordning skulle det uppstå olika metode r – antingen självreglerande eller nationella 
bestämmelser – för att ta itu med problemen. Detta skulle framför allt gälla definitionen av sociala investeringsfonder och åtgärder fö r att öka öppenheten kring dessa fonder.  
En för hela EU gemensam och enhetlig ram fö r denna sektor kan enbart uppnås på EU-nivå. 
Detta skulle bringa klarhet oc h fastställa inriktningen i en  för denna sektor avgörande 
utvecklingsfas. Väl avvägda åtgärder i dagsläge t kommer sannolikt att vara mer effektiva än 
senare insatser. 
4. M
ÅL 
Allmänt sett är målet att se till att sociala företag och socialt företagande i största möjliga 
utsträckning kan bidra till EU:s tillväxtmål i fråga om sysselsättning, social integration och 
 
 3    sammanhållning. Sociala företag är  viktiga drivkrafter för sådan tillväxt, och genom att främja 
dem kan vi skapa en smartare, mer integrerande och hållbar ekonomi i EU.  
Investerare bör kunna lita på i nvesteringsfonder som riktar sig till sociala företag, och sådana 
fonder ska kunna få investeringar från invester are i hela EU på ett kostnadseffektivt sätt, 
medan de sociala företagen själva bör kunna komma åt kapital på ett effektivt sätt.  
För att uppnå detta kan tre operationella mål fastst ällas, som berör de orsaker som diskuterats 
ovan:  
– Göra sociala investeringsanbud klarare och mer jämförbara. 
– Förbättra verktyg för att bedöma oc h analysera sociala konsekvenser.  
– Se till att de rättsliga ramarna runt om i EU är proportionella och effektiva och 
skapar maximala möjligheter för fonder för socialt företagande att skaffa kapital. 
5. ALTERNATIV  
För vart och ett av de operationella målen ha r alternativ tagits fram och bedömts. Dessa 
alternativ är kumulativa och de lvis beroende av varandra. Ur sprungliga alternativ har också 
undersökts för att finna bästa sättet att integrera de investerare för vilka de övriga alternativen 
var avsedda. 
Allmänt – alternativ för lämpliga investerare 
Beskrivning av alternativen 
G1 Inga ytterligare åtgärder. 
G2 TIllåta investeringar från vissa i nvesterare med högt ne ttovärde och andra 
professionella investerare, som enligt MiFID-reglerna. 
G3 Anpassning till MiFID-reglerna om professionella investerare. 
G4 Ta med icke-professionella inve sterare på den breda marknaden. 
Den investeringsmarknad som är inriktad på  sociala företag består i dag främst av 
institutionella fonder, där en stor del av finansieringen kommer från enskilda med högt 
nettovärde och företagsänglar, som på riskkapi talmarknaden. Detta beror främst på sådana 
investeringars riskprofil och likviditet: de utgör ett långsiktigt åtag ande. I framtiden kan 
tillväxten emellertid bli starkast hos icke-profe ssionella investerare på den breda marknaden.  
I syfte att garantera att befintliga investerare engagerar sig och för att skapa proportionella 
regler, men också med tanke på den nuvarande marknadsutvecklingen, är alternativ G2 att 
föredra i dag. Vid en framtida översyn bör man eme llertid undersöka tänkba ra åtgärder för att 
öka tillgången för icke-professionella i nvesterare på den breda marknaden.  
A – Alternativ för att öka kl arheten och jämförbarheten 
Beskrivning av alternativen 
 
 4    A1 Inga ytterligare åtgärder. 
A2  Utveckla icke-bindande regler för vilka uppgifter som ska tillhandahållas om 
investeringar som är inriktade på sociala företag. 
A3 Införa ett EU-märke för socialt företaga nde (EU SEF), med tillhörande åtgärder för 
öppenhet och insyn 
Alternativen A2 och A3 skulle båda bidra till att göra informa tionen om sociala investeringar 
i sociala företag klarare och mer jämförbar. Alternativ A2 skulle innebär icke-bindande 
insatser för att underlätta samordning med sj älvreglerande steg på  nationell nivå, medan 
alternativ A3 skulle innebära ett EU-grepp som inför ett märke (”Europeiska fonden för 
socialt företagande”) med egna kvalitetssta ndarder, somendast skulle kunna användas av 
fonder som uppfyller gemensamma krav på offe ntliggörande och har en gemensam fondprofil 
(dvs. att de främst inve sterar i sociala företag). Under al ternativ A3 skulle man kunna skapa 
gemesnamma ramar för information om vilka typer av sociala företag enskilda fonder investerar i och vilket stöd de sociala företag in vesteringarna riktar sig till erhåller. Man skull 
eopckså tillhandahålla information om  investeringarnas tänkbara följder. 
Ett märke enligt alternativ A3 förutsätter att man noga kontroll erar att det används korrekt 
oich inte missbrukas, men det är det bäsdta sättet att göra in formation entydigare och mer 
jämförbar och att skapa förtroende för och til ltro till investeringsfonde r som riktar sig till 
sociala företag. Märket skulle vara en öve rtygande förtroendestämpel för den sociala 
företagssektorn. Alternativ A3 är därför att föredra.  
B – Alternativ för att förbättra verktygen för att bedöma och analys era sociala effekter 
Beskrivning av alternativen 
B1 Inga ytterligare åtgärder. 
B2  Inrätta ett forum eller en grupp för berörda parter för att samordna utvecklingen av 
verktyg för sociala effekter. 
B3 Genomföra en undersökning om tänkbara metoder för invester ingsfonder att bedöma 
och analysera sociala effekter. 
B4 Skapa en gemensam mätmetod för sociala effekter runt om i EU. 
Alternativ B4 förkastades på grund av riskerna  för den som sätter sådana standarder i dag. 
Eftersom verktyg för att bedöma och analysera sociala effekter är helt nya och i dag ännu 
håller på att växa fram är alte rnativ som går ut på att främja och underlätta vidare forskning 
och dialog att föredra. Alternativen B2 och B3  är båda att föredra. (De utesluter inte 
varandra). Det bör beaktas att alternativ A3 inte  är beroende av dessa alternativ, men framsteg 
på detta område kan i framtiden främja ytter ligare standardisering av  offentliggörande enligt 
alternativ A3. 
C – Se till att de rättsliga ramarna i EU är proportinella och effektiva och maximerar 
möjligheterna för sociala investeri ngsfonder att komma åt kapital 
Beskrivning av alternativen 
 
 5    C1 Inga ytterligare åtgärder. 
C2  Uppmuntra till utveckling av fonder riktad e till sociala företag inom befintliga ramar. 
C3 Utveckla riktade ändringar av befintliga ramar. 
C4 Skapa ett eget EU-system med ett pass för EU SEF. 
Alternativ C2 förkastades. Befntliga EU-ramar är inte anpassade till de sociala företagens nya 
finansieringsbehov, så detta al ternativ, som visserligen sku lle medföra mycket obetydande 
kostnader, skulle vara föga effektivt. Alternativ C4 var att föredra före alternativ C3, eftersom 
det effektivare stöder fonder för socialt företa gande. Kostnaderna för de båda alternativen 
skulle vara jämförbara (de skiljer sig främst i fråga om rättlsig form än åtgärdernas innehåll). 
Sammanfattning av förslaget som helhet 
Enhetliga regler enligt alternat iv C4 skulle kombineras med åtgärder för öppenhet och insyn 
och ett märke enligt alternativ A3, för att skapa ett gemensamt EU-begrepp för fonder för 
socialt företagande. För att se ti ll att de verkligen a nvänds i praktiken sku lle fondförvaltarna 
kunna marknadsföra utsedda fonder över hela  EU så snart de genomgått ett enkelt 
registreringsförfarande (därigenom skulle sådana  fondförvaltare få ett pass för detta syfte som 
inte kan få ett pass inom rame n för AIFM-D). Alla medel skul le främst behöva investeras i 
sociala företag, och tillämpning av belåning skul le undvikas (leverage). Vissa allmänna regler 
skulle gälla för fondförvaltaren s affärsverksamhet och organi sation, och åtgärder skulle 
behöva vidtas avseende rapportering och öppe nhet och insyn, bland annat om fondernas 
sociala resultat. Medlemsstternas behöriga myndi gheter skulle behöva övervaka fonderna och 
upphäva registreringen av fondförvalta re som inte följer reglerna.  
Denna strategi ska utvecklas stegvis och mö jliggör ökad standardisering av mätningen av 
sociala resultat och en tänkbar utvidgning till ic ke-professionella investerare på den breda 
marknaden i framtiden. Dessutom planeras en an dra nivå av genomförandeåtgärder avseende 
transparensinsatser, beroe nde på resultaten av ytterl igare konsekvensbedömningar. 
6. EFFEKTERNA AV DEN FÖRESLAGNA METODEN  
Fördelar 
Man kan vänta sig vissa fördelar till en början med ettstegvist förfarande på en ny marknad, 
men större fördelar kan dessutom vntas på lång sikt när marknaden mognar.  
Det är naturligtvis svårt att kvantifiera de omed elbara och framtida fördelarna. Om tilltron till 
sektorn ökar och det blir lättar e att skaffa kapital över grän serna, och om investeringar 
somriktar sig til sociala fölretag på ett tydligare sätt kan skiljas från an dra investeringar skulle 
detta främja fonderna och leda till ökade ka pitalinflöden, bättre geografisk spridning och 
lönsamhet för fonderna och en mer utvecklad fö retagsmiljö som medför minskade kostnader 
för sociala företag.  
Ökat förtroende, tillgång till ka pital och jämförbara investeri ngar skulle vara till hjälp för 
investerare som vill anlägga sitt kapitel på ett effektivt sätt, och det skulle minska potentialen för inkorrekt försäljning och förtroendeförlus ter för sociala investeringar i allmänhet.  
 
 6    Sådana följder för fonder och inve sterare skulle natur ligtvis vara till fördel för de sociala 
företagen och bidra till sektorns utveckling och till att de n tillgängliga finansieringen blir 
varierad och hållbar. En livskraftig social företa gssektor i hela EU skku le bidra till allt mer 
smart och hållbar tillväxt för alla. Ökade privat a investeringar i sociala företag skulle också 
minska de finanspolitiska och andra påfres tningarna på de offentliga finanserna. 
Kostnader 
Åtgärder för öppenhet och insyn och för rapporte ring kommer troligtvis att medföra en del 
genomförandekostnader för fondbranschen, bland annat för förändringar av systemen och 
förfarandena för att samla och tillhandahålla  information och för offentliggörande av 
information. Genom att åtkomsten till kapital öve r gränserna skulle effektiviseras skulle 
kostnaderna för detta emellertid minska. Eftersom kostnaderna endast bärs av dem som söker tiltträde till det nya EU-märket för sociala investeri ngsfonder och tillhörande passrättigheter 
kan de anses stå i proportion till de affärsmöjligheter de nya ramarna medför.  
Nya krav kan också indirekt påverka de soci ala företagen. Kostnader kan uppstå när rapporter 
och uppgifter begärs som krävs för att öka  fondernas öppenhet och insyn, och dessa 
kkostnader kan också omfatta tillhörande kostnad er för systemanvändning och datainsamling. 
Dessa kostnadfer kommer emellertid sannolikt att absorberas av företagen på samma sätt som 
de vanliga kostnaderna för att göra sig redo fö r investeringar. Bättre samordning av åtgärder 
över hela EU bör också ge möjlighet att mins ka överlappningar eller dubbla förfaranden och 
leda till en mer rationell affärsmiljö för sociala företag. 
Nya åtgärder kan leda till vissa omfördelningar av  investeringar från andra former av sociala 
investeringsfonder eller välgörenhe t, men det är oklart hur stora dessa effekter kommer att bli. 
Övervakning och utvärdering 
Det komer att behövas betydande insatsedr för övervakning och utvärd ering, inte minst med 
tanke på åtgärdernas st egvis ökande effekter.  
Man kommer att behöva övervaka effe kterna av de åtgärder som anges här noga för att se hur 
de påverkar markandens effektivitet och i vi lken omfattning de nya ramarna införs, hur 
gränsöverskridande kapitalinsamling utnyttj as samt hur stora EU-fonderna för socialt 
företagande blir och vilka kostnader de tillä mpar. Denna övervakning ska göra det möjligt att 
bättre anpassa ramarna i framtiden. Bedömninge n av de indirekta kostnaderna för sociala 
företag, till exempel effekterna på företag som drar nytta av åtgärderna, jämfört med företag 
som inte gör det, och den geografiska fördel ningen av fonderna kommer att behöva ses över i 
framtiden. Dessutom kommer det att vara viktigt att övervaka i vilken utsträckning reglerna 
efterlevs på nationell nivå och EU-nivå.  
En viktig fråga för alla framtida insatser kom mer att vara hur man kan förbättra bedömningen 
av sociala och miljörelaterade metoder. 
7. S
LUTSATSER  
Denna konsekvensbedömning ska vara till hjälp för EU:s insatser för att utveckla samordnade 
och samstämmiga ramar för investeringsfonder so m riktar sig til soci ala företag. Bristande 
förtroende och tilltro till sociala investeringsanbud bromsa r utvecklingen av fonder som 
stöder sociala företag, och dåligt utformade fondsystem och ineffe ktiv tillgång ti ll kapital över 
gränserna för investerare är ett hinder för tillväxten. 
 
 7    Det visas här att det effektivaste sättet att lösa dessa problem är en särs kild ram för europeiska 
sociala investeringsfonder som ge r passrättigheter till sådana fonders förvaltare. Om detta ska 
fungera måste sådana fonder i huvuds investera i sociala företag och ge klara och konkreta 
redogörelser för sin verksamhet och sina sociala resultat. 
Om kommissionen ingriper nu kan den bidra til l den sociala affär ssektorns framväxt, 
stimulera och utvidga investeringsmöjligheterna över hela EU och öka det kapital som fonder 
som investerar i sociala företag kan få tillgång till. Därigenom skulle EU göra ett starkt åtagande för socialt företagande och den smar ta och hållbara tillväxt för alla som sådana 
företag medför.