3.1.4 Sammanfattning om rättssystemens effektivitet Ett effektivt rättssystem kan hantera ärendebelastningen och eftersläpande mål och utfärdar beslut utan onödigt dröjsmål. De viktigaste indikatorer som använts i resultattavlan för att övervaka rättssystemens effektivitet är handläggningstiden (uppskattad eller genomsnittlig tid i antal dagar som behövs för att avgöra ett mål), avslutandegraden (förhållandet mellan antalet mål som avgjorts i förhållande till inkommande mål) och antalet pågående mål (som ännu inte färdigbehandlats i slutet av året). Allmänna uppgifter om effektivitet Resultattavlan för 2021 innehåller uppgifter om effektiviteten under åtta års tid (2012–2019). Tidsspannet gör det möjligt att se vissa tendenser och att ta hänsyn till att det ofta tar tid innan effekterna av rättsliga reformer visar sig. Baserat på de tillgängliga uppgifterna om civilrättsliga mål, handelsmål och förvaltningsmål från och med 2012 har effektiviteten förbättrats eller legat på en stabil nivå i tio medlemsstater, medan den har försämrats, om än marginellt, i nio medlemsstater. Utvecklingen har varit positiv i några av de medlemsstater som i samband med den europeiska planeringsterminen har ansetts stå inför särskilda utmaningar : ·I majoriteten av dessa medlemsstaten har handläggningstiden i domstolsförfaranden i första instans baserat på befintliga uppgifter minskat eller legat på en stabil nivå sedan 2012 i den breda kategorin ”alla mål” (diagram 6) och i civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål (diagram 7). I förvaltningsmål (diagram 9) har handläggningstiden minskat eller legat på en stabil nivå sedan 2012 i nästan alla dessa medlemsstater. Överlag ökade handläggningstiden i hälften av medlemsstaterna under 2019. ·I resultattavlan presenteras uppgifter om handläggningstiden i samtliga domstolsinstanser för civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål (diagram 8) och förvaltningsmål (diagram 10). Uppgifterna visar att i några av de medlemsstater som konstaterats stå inför utmaningar när det gäller handläggningstidens längd vid domstolar i första instans har effektiviteten förbättrats i högre instanser. I vissa andra medlemsstater som har problem är handläggningstiden dock längre i högre instanser än i domstolarna i första instans. ·I den breda kategorin ”alla mål” och kategorin civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål (diagrammen 11 och 12) har det totala antalet medlemsstater med en avslutandegrad på mer än 100 % ökat sedan 2012. Under 2019 rapporterade majoriteten av medlemsstaterna, inklusive de flesta av dem som brottas med problem, en hög avslutandegrad (på över 97 %), vilket innebär att domstolarna generellt sett är kapabla att hantera inkommande mål inom dessa kategorier. I förvaltningsmål (diagram 13) kan större variationer i avslutandegraden konstateras mellan olika år, och även om den på det hela taget är fortsatt lägre än inom andra kategorier av mål fortsätter vissa medlemsstater att göra goda framsteg. Över hälften av de medlemsstater som står inför utmaningar rapporterar en ökning av avslutandegraden för förvaltningsmål sedan 2012. ·Sedan 2012 har fortsatta framsteg gjorts i alla de medlemsstater som står inför de största utmaningarna när det gäller eftersläpningen, oavsett kategori av mål. I många fall har stora förbättringar gjorts när det gäller att minska antalet pågående mål både i fråga om civilrättsliga och handelsrättsliga tvistemål (diagram 15) och i fråga om förvaltningsmål (diagram 16). Trots dessa förbättringar finns fortfarande en betydande skillnad mellan de medlemsstater som har förhållandevis få pågående mål och de som har ett stort antal pågående mål. Effektivitet inom särskilda områden av EU-rätten Uppgifterna om den genomsnittliga handläggningstiden inom särskilda områden av EU-rätten (diagram 17-22) ger en uppfattning om hur rättssystemen fungerar vid dessa typer av företagsrelaterade tvister. Uppgifter om effektiviteten inom särskilda rättsområden samlas in utifrån väldefinierade scenarier, och antalet relevanta ärenden kan uppfattas som lågt. Dessa uppgifter avser dock den faktiska genomsnittliga handläggningstiden för alla relevanta mål inom särskilda områden under ett visst år, jämfört med den beräknade handläggningstid som anges i de allmänna uppgifterna om effektivitet. Det bör därför noteras att flera medlemsstater som inte förefaller stå inför utmaningar baserat på de allmänna uppgifterna om effektivitet uppger att de har en betydligt längre genomsnittlig handläggningstid på särskilda områden inom EU-rätten. Samtidigt kan handläggningstiden inom olika specifika områden variera kraftigt i en och samma medlemsstat. Siffrorna för särskilda EU-rättsliga områden visar följande tendenser: ·I konkurrensärenden (diagram 17) minskade den totala ärendebelastningen för domstolarna i medlemsstaterna något, vilket i sin tur innebar att handläggningstiden för konkurrensärenden minskade eller låg kvar på en stabil nivå i sju medlemsstater. Den ökade dock i nio medlemsstater. Liksom under 2018 rapporterade endast två medlemsstater en genomsnittlig handläggningstid på mer än 1 000 dagar under 2019, så den positiva trenden fortsatte i detta avseende. ·Vad gäller elektronisk kommunikation (diagram 18) minskade domstolarnas ärendebelastning jämfört med tidigare år, vilket innebar en vändning av den negativa trenden avseende längre handläggningstider som observerats under 2018. Under 2019 rapporterade de flesta av medlemsstaterna en minskning av de genomsnittliga handläggningstiderna eller stabila siffror jämfört med 2018. Endast ett fåtal medlemsstater rapporterade ökningar. ·När det gäller EU-varumärkesintrång (diagram 19) stabiliserades trenderna under 2019 jämfört med tidigare år. De flesta medlemsstaterna lyckades bättre med att hantera ärendebelastningen och rapporterade minskade eller stabila handläggningstider, medan den genomsnittliga handläggningstiden ökade markant i ett fåtal medlemsstater. ·Den eventuella sammantagna effekten av tillämpningskedjan som utgörs av såväl förvaltnings- som domstolsförfaranden redovisas inom området för EU:s konsumentlagstiftning (diagrammen 20 och 21). Under 2019 rapporterade sex medlemsstater att deras konsumentskyddsmyndigheter i genomsnitt fattade beslut i ärenden som omfattas EU:s konsumentlagstiftning på mindre än tre månader, medan det tog längre än sex månader i sex medlemsstater I de fall konsumentskyddsmyndigheternas beslut överklagades i domstol varierade trenderna för handläggningstid för rättslig prövning av förvaltningsbeslut under 2019, med ökningar i sex medlemsstater och minskningar i sex andra medlemsstater jämfört med 2018. I två medlemsstater är den genomsnittliga handläggningstiden för rättslig omprövning fortfarande längre än 1 000 dagar. ·Effektiva åtgärder mot penningtvätt är avgörande för att skydda det finansiella systemet, för rättvis konkurrens och för att förhindra negativa ekonomiska konsekvenser. Utmaningar i form av handläggningstid för penningtvättbrott kan påverka effektiviteten i kampen mot penningtvätt. I diagram 22 anges aktualiserade uppgifter om handläggningstiden för ärenden som rör penningtvättbrott. Det visar att den genomsnittliga handläggningstiden för förstainstansärenden som rör penningtvättbrott är ett år i över hälften av medlemsstaterna, medan den är ungefär två år i genomsnitt i flera medlemsstater .