Under 2016 fortsatte IASB sitt intensiva arbete med att slutföra den nya försäkringsavtalsstandarden, som slutligen utfärdades den 18 maj 2017. Under nya överläggningar har IASB upprätthållit en omfattande dialog med alla berörda parter. Detta projekt förväntas ge välbehövlig insyn i den uppsjö av redovisningspraxis som för närvarande används inom branschen. Den nya standarden förväntas resultera i en mer realistisk återgivning och bättre jämförbarhet mellan finansiella resultat i försäkringsbranschen i Europa och runt om i världen. Projektets angelägenhet underströks av Financial Stability Boards uppmaning till IASB att slutföra försäkringsstandarden så snart som möjligt.

I enlighet med artikel 9.3 i förordningen ska kommissionen från och med 2015 utarbeta en årlig rapport om programmets stödmottagare och deras verksamhet, nämligen International Financial Reporting Standards (IFRS) Foundation, European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) och Public Interest Oversight Board (Piob). Rapportens omfattning definieras närmare i artikel 9 (punkt 4, 5 och 6) i förordningen.

Efrag har infört ett standardförfarande som gör att alla europeiska intressenter kan lägga fram sina åsikter för Efrags övervägande, och säkerställer att den mångfald av modeller för och åsikter om redovisning och ekonomi som finns i unionen beaktas samt att nya IFRS tillgodoser unionens behov. Efter reformen har inriktningen om insyn i mötena i Efrags styrelse och tekniska expertgrupp ökat.

3.3.Genomförande av styrningsreformen efter rekommendationen i Maystadtrapporten

Styrningsreformen av Efrag, som genomfördes den 31 oktober 2014, ökade organisationens legitimitet och representativitet och resulterade i en mer sammanhållen process för EU:s deltagande i standardiseringsprocessen. Den 1 juli 2016 utsågs Jean-Paul Gauzès, före detta ledamot av Europaparlamentet, till ordförande för Efrags styrelse. Utnämningen av Gauzès hade godkänts av Europaparlamentet och rådet. Under 2016 nådde Efrag alla sina slutsatser genom konsensus, utan att behöva ta till omröstning. Genomförandet av Efrags kommunikationsstrategi, med hjälp av en grupp som inrättades under ledning av ordföranden för Efrags styrelse, förväntas öka Efrags synlighet och trovärdighet.

Efrags styrelse ska ändra form i november 2017 och Efrag strävar för närvarande efter att bredda medlemskapet bland europeiska organisationer och nationella organisationer med intresse i finansiell rapportering. För att öka styrelsens representativitet beslutade dessutom Efrags generalförsamling vid sitt möte den 12 april 2017 att skärpa Efrags interna bestämmelser så att högst tre styrelsemedlemmar kan ha samma nationalitet.

Den 13 april 2016 föreslog kommissionen för rådet och parlamentet en förlängning av Efrags finansiering för perioden 20172020. Efter framgångsrika förhandlingar godkändes slutligen förlängningen av finansieringen av Efrag den 17 maj 2017.

4.Piob - Utveckling när det gäller diversifiering av finansiering 2016

Piob ansvarar huvudsakligen för tillsynen av de styrelser i Internationella revisorsförbundet (Ifac) som ansvarar för utarbetandet och godkännandet av internationella standarder och etiska regler för revisorer. Särskilt viktiga är de internationella redovisningsstandarderna (ISA), som kommissionen kan anta för användning i hela EU. Slutmålet för Piob är att se till att dessa standarder utvecklas i allmänhetens intresse.

För att kunna utföra denna viktiga funktion för allmänintresset är det viktigt att institutionens finansiering utformas på ett sådant sätt att den kan bevara sin verkliga och upplevda självständighet. För att uppnå detta mål skulle en lämplig diversifiering av finansieringskällor inte bara bidra till att bevara dess kontinuitet utan även säkerställa oberoende. Vikten av en diversifierad finansiering erkändes redan i Ifac-reformen 2003, som är ursprunget till det nuvarande internationella standardiseringssystemet, däribland Piob.

Sedan inrättandet av Piob 2005 och fram till 2010, när det unionsfinansieringsprogram som inrättades genom beslut nr 716/2009/EG trädde i kraft, finansierades Piob endast av Ifac, med undantag för vissa egna bidrag av Spanien (Piob är baserat i Madrid).

De medel som tillhandahålls av Ifac under ett givet år utgör det högsta Ifac-garanterade bidrag som ges Piob utan ytterligare ingripande av Ifac. Bidrag som inte kommer från Ifac ersätter, och minskar således, Ifacs bidrag under det specifika året. Helst bör Ifacs finansieringsandel av Piobs totala årliga utgifter understiga 50 %.

EU:s bidrag under perioden 2010-2016 har sporrat andra potentiella givare att ge egna bidrag. År 2016 uppgick Piobs intäkter till 1 563 565 euro, vilket framgår av sida 1 i dess finansiella rapport för 2016. Ifac bidrog med 914 758 euro, vilket utgör 58,50 % av totalen.

Kommissionen bidrog med 318 000 euro (312 000 euro 2015), vilket utgör 20,34 % av totalen. ADAA (Abu Dhabi Accountability Authority) bidrog som under 2015 med 120 000 euro, vilket utgör 7,67 % av totalen. Iosco bidrog också som under 2015 med 100 000 euro, vilket utgör 6,40 % av totalen. Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) behöll sitt bidrag på 23 000 euro, vilket utgör 1,48 % av totalen. UK FRC (Financial Reporting Council) bidrog som under 2015 med 40 000 euro, vilket utgör 2,56 % av totalen Slutligen bidrog CFA Institute för första gången med 45 000 euro, vilket utgör 2,88 % av totalen. Det återstående beloppet på 2 807 euro utgörs av ränteinkomster.

Ifacs bidrag på 58,50 % av Piobs totala finansiering under 2016 är något lägre än under 2015 (60,67 %), och nästan samma som under 2014 (58,19 %). Något som går i rätt riktning.

Enligt artikel 9.5 i förordningen ska kommissionen, om finansieringen av Ifac under ett visst år överstiger mer än två tredjedelar av den samlade årliga Piob-finansieringen, föreslå att dess årliga bidrag till detta år begränsas till högst 300 000 euro. Så var inte fallet under 2016 (liksom under 2014 och 2015), och eftersom Ifac-finansieringen inte har nått den kritiska gräns som fastställs i förordningen (66,66 %) behöver kommissionen inte se över sitt bidrag år 2016 till Piob.

5.Slutsatser

IFRS Foundation

I januari 2016 utfärdade IASB ytterligare en viktig standard: IFRS 16 Leasing, och avslutade därmed sitt decennielånga arbete med att se över redovisning av leasing, och i september 2016 offentliggjorde IASB ändringar av IFRS 4 Försäkringsavtal. IASB fortsatte dessutom att arbeta med en rad andra större projekt, särskilt den nya försäkringsavtalsstandarden (IFRS 17 som slutfördes i maj 2017), upplysningsinitiativet och begreppsramen.

När det gäller frågan om huruvida IFRS

• tar vederbörlig hänsyn till olika affärsmodeller: i IFRS 9, som godkändes i EU i november 2016, erkänns uttryckligen betydelsen av affärsmodeller för att avgöra hur finansiella instrument ska värderas; kommissionen kommer noggrant att övervaka effekten av IFRS 9 för att se till att standarden gagnar EU:s långsiktiga investeringsstrategi; i detta avseende skickade kommissionen en begäran om teknisk rådgivning till Efrag i maj 2017, när det gäller hur egetkapitalinstrument behandlas i redovisningen enligt IFRS 9 från ett långsiktigt investeringsperspektiv; i en första fas har kommissionen begärt att Efrag ska skaffa fram fakta på området senast i slutet av 2017, för att utvärdera den möjliga inverkan av IFRS 9 på långsiktiga investeringar; i en andra fas har kommissionen begärt att Efrag senast i mitten av 2018 ska fastställa om och hur IFRS 9 kan förbättras när det gäller redovisning av egetkapitalinstrument som innehas som långsiktiga investeringar; ändringarna av IFRS 4 tar dessutom itu med problemet med de olika datumen för ikraftträdande av IFRS 9 Finansiella instrument och den nya försäkringsavtalsstandarden (IFRS 17), vilket är särskilt viktigt för försäkringsbranschen; affärsmodeller ges också större tonvikt inom begreppsramen,