SV    SV SV 
 
SV 1   SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 15.10.2008 
SEK(2008) 2631 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/15/EG 
om arbetstidens förläggning för pers oner som utför mobilt arbete avseende 
vägtransporter 
{COM(2008)650} 
{SEC(2008)2632} 
 
SV 2   SV 1. I NLEDNING  
I den här sammanfattningen av konsekvensanal ysen beskrivs de problem som uppkommit 
ifråga om lagstiftningens tillämpningsområde oc h efterlevnaden av den i fråga om personer 
som utför mobilt arbete avseende  vägtransporter. Dessutom analys eras de alternativ som finns 
för att ta itu med problemen. 
I direktiv 2002/15/EG1 införs minimiregler för arbetstid ens förläggning för att förbättra 
skyddet för hälsa och säkerhet för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter samt för att förbättra vägtra fiksäkerheten och åstadkomma en  ytterligare til lnärmning av 
konkurrensvillkoren. Direktivet kompletterar förordning (EG) nr 561/2006
2 som fastställer 
regler för körtider och viloperioder för förare. 
Som del av förlikningsavtalet är det tänkt att bestämmelserna i direktivet ska börja gälla från 
och med den 23 mars 2009 för förare som är eg enföretagare när kommissionen lagt fram en 
rapport och ett efterföljande förs lag till rättsakt med den rapporten som underl ag (artikel 2.1 i 
direktivet). 
Den 23 maj 2007 lades kommissionens rapport3 fram. I den beskrivs möjliga konsekvenser av 
att utesluta förare från direktivets tillämpni ngsområde och av bestämmelserna om arbete 
nattetid. 
I rapporten bekräftas att resultatet av avvä gningen mellan de allmänna nackdelarna och 
fördelarna av att låta förare som är egenföretaga re omfattas av direktivet eller inte är blandat, 
och att frågan måste djupanaly seras. Rapporten avslöjar dessu tom ett problem i fråga om 
effektivt och mer likvärdigt genomförande av reglerna. 
2. F RÅGOR SOM RÖR FÖRFARANDET  
Konsekvensbedömningen bygger på olika undersökningar som utfördes under 2003–2008, 
bland annat två samråd med berörda parter samt regelbundna kontakter med medlemsstaterna 
och arbetsmarknadens parter. I bedömningen i ngår kommentarer från de berörda parterna 
samt den styrgrupp för olika kommissi onsavdelningar som sp ecialinrättades för 
konsekvensbedömningen. 
De flesta berörda parter anger att direktivet givit både goda oc h dåliga resultat. Å ena sidan 
anses arbetstidsreglerna förbättra hälsan och säkerheten, arbetsförhållandena och 
konkurrensvillkoren, men å andra sidan ger de fler a försämringar, som lönebortfall, brist på 
förare och ökade kostnader. 
De berörda parterna betonade problem som rör efterlevnaden av arbetstidsreglerna och att 
dagens svaga kontrollsystem är en del av det problemet med dålig rege lefterlevnad. Parterna 
efterlyser ökad klarhet i direktivets tillämpni ngsområde, bättre kontr oll av efterlevnaden, 
bättre samarbete mellan medlemsstaternas m yndigheter samt att man förebygger problemet 
med förare som är så kall ade falska egenföretagare. 
                                                 
1 EGT L 80, 23.3.2002, s. 35. 
2 EUT L 102, 11.4.2006, s. 1. 
3 KOM(2007) 266 slutlig. 
 
SV 3   SV Konsekvensbedömningsnämnden behandlade utkastet  till konsekvensbedömning vid sitt möte 
den 16 april 2008 och gav förslag på förbättringa r av texten i yttranden den 22 april 2008 och 
den 26 juni 2008 efter en ytterligare bedömni ng av konsekvensbedömningen. De viktigaste 
kommentarerna rörde det otydliga förhållandet me llan det specifika arbetstidsdirektivet och 
andra tillämpliga instrument, behovet av att fö rbättra problemdefinitionen, det faktum att man 
till en början inte valde något av de alternativ som undersöktes  och att det efteråt fanns ett 
behov av att definiera dem närmare, samt att anal ysen av de sociala fö ljderna var otillräcklig. 
Mot bakgrund av dessa kommentarer förklaras förhållandet mellan de olika rättsakterna, 
problemdefinitionen har stramats upp, de olika al ternativen har gåtts igenom och för varje 
alternativ har man gjort en kvalite tsbedömning av de sociala följderna. 
3. P ROBLEM SOM TAGITS UPP  
Huvudproblemet är direktivets til lämpningsområde, så som det anges i artikel 2.1, dvs. om 
förare som är egenföretagare ska omfattas av direktivet, och i så fall på vilka villkor. Vanligtvis är arbetstiden för egenföretagare inte reglerad, eftersom det skulle inkräkta på deras företagarfrihet. I konsekvensbedömning en görs en bedömning av de ekonomiska, 
sociala, miljömässiga och administrativa följderna av om man låter förare som är egenföretagare omfattas eller inte av direktivet. 
Ett tillhörande problem är den låga efterlevandegraden hos en  grupp mobila arbetstagare, dvs. 
de förare som är ”falska” företagare, vilket har flera orsaker: försenat införlivande av 
direktivet, motvilja från en del transportföret ag, feltolkningar av vissa bestämmelser samt 
dålig kontroll av  efterlevnaden. 
Direktivet innehåller inga särskilda bestämmelser om kontroll av dess tillämpning. Den 
situationen skiljer sig från kont rollen av körtider och viloperi oder, där direk tiv 2006/22/EG 
kvantitativt och kvalitativt föreskriver de kont roller som medlemsstaterna måste vidta både 
längs vägarna och i företagens lokaler. Kommissionen föreslog  inledningsvis att 
arbetstidsreglerna skulle kontrolleras enlig t direktiv 2006/22/EG, men lagstiftaren var av en 
annan mening. 
Dålig efterlevnad och dålig kontroll av efterle vnaden är främst kopplade till förare som är 
”falska” egenföretagare. Den här kategorin består av förare som formellt sett är egenföretagare, men som arbetar regelbundet för samma företag utan frihet att erbjuda andra 
uppdragsgivare sina tjänster. Det sägs inte uttryc kligen i direktivet, men eftersom dessa förare 
inte uppfyller kraven på en ”förare som är egen företagare”, bör de ha samma rättigheter och 
skyldigheter som mobila arbetsta gare. Många förare och företag bryr sig dock inte om den 
distinktionen. 
Försämrad vägsäkerhet beroende på trötta förare  kan förhindras om de regler för körtid och 
viloperioder som gäller alla förare, oavse tt anställningsform, verkligen efterlevs. 
Arbetstidsdirektivet påverkar därför inte  vägsäkerheten i någ on större utsträckning. 
Dessa problem underminerar gemenskapsregler na och kan bidra till att nyckelmålen i 
direktivet inte uppnås. 
 
SV 4   SV 4. M ÅL  
Det allmänna mål som motiverar åtgärder på EU-nivå är genomgången av direktivets 
tillämpningsområde och efterlevnaden av reglerna. Detta kan uppnås genom följande:  
• Att man klargör direktivets tillämpningsområde i fråga om förare som är egenföretagare. 
• Att man gör en klar åtskillnad mellan förare som är egenföretagare och förare som bör 
behandlas som anställda mobila arbetsta gare vid tillämpningen av direktivet. 
• Att man förbättrar kontr ollen av efterlevnaden. 
• Att man förstärker samarbetet mellan medlemsstat erna för att se till att reglerna tillämpas 
på samma sätt. 
5. Å TGÄRDSALTERNATIV  
Fyra åtgärdsalternativ har tagits fram; tre av  dem rör direktivets tillämpningsområde och ett 
efterlevnaden. 
Alternativ A: Inga åtgärder. Alternativet innebär att varken Europaparlamentet eller rådet 
vidtar åtgärder, men inte att läget är oförä ndrat. För att förare som är egenföretagare 
automatiskt ska omfattas av direktivet från och med den 23 mars 2009, måste de villkor som 
anges i artikel 2.1 i direktiv et uppfyllas, dvs. att kommissi onen antar en rapport och ett 
efterföljande lagförslag. 
Alternativ B:  Att utvidga direktivets tillämpningsområde så att det omfattar alla förare 
som är egenföretagare, förutom förare som är  egenföretagare som bara utför nationella 
transporter.  Det här alternativet gör det möjligt att låta bara förare som är egenföretagare 
som utför internationella transporter omfattas av direktivet. Alternativet innebär att direktivets 
tillämpningsområde måste ändras. Alla andra bestämmelser skulle förbli oförändrade. 
Alternativ C: Förbättrad efterlevnad av di rektivet genom villkor för att se till att 
”falska” egenföretagare omfatta s av direktivet samtidigt so m äkta egenföretagare inte 
ska omfattas av det. Genom det här alternativet skulle ”f alska” egenföretagare omfattas av 
direktivet genom att vissa bestämmelser fö rtydligas och att kont rollkrav läggs till. 
Tre delalternativ har diskuterats: C.1: Förtydliganden av lagstiftning en inom direktivets ramverk. Det här delalternativet 
innebär att definitionen av mobila arbetstagare förtydligas så att det framgår att den omfattar ”falska” egenföretagare och så att inget utrymm e ges för egna tolkningar. Alternativet kan 
också innebära att man offentliggör riktlinje r för enhetlig tolkning av definitionerna. 
C.2: Administrativa åtgär der för fullständig efterlevnad tillsammans med 
förtydliganden av kategorierna ”förare som är egenföretagare” och ”mobila 
arbetstagare”.  Genom det här delalternativet skulle det införas administrativa åtgärder för att 
öka efterlevnaden. För att uppnå det krävs en  genomgång av direktivet för att ändra 
definitionen av ”mobila arbetstagare” i likhet med alternativ C.1 och för att införa samarbetskrav för att säkerställa likvärdig tillämpning av reglerna och att de efterlevs fullt ut i gemenskapen. 
 
SV 5   SV C.3: Infasning av ”falska” egenföretagare. Genom det här delalternativet införs villkor 
för att ”falska” egenföretagare ska omfattas av  direktivet genom a tt man under den första 
fasen (2009–2011) förtydligar definitionen av mob ila arbetstagare och genom att man från 
och med 2011 inför kontrollkrav. Alternativet om fattar en genomgång av direktivet i likhet 
med alternativ C2 med en tidsplan för genomförande. 
Alternativ D: Fullständig uteslutning av förare som är egenföretagare. Genom det här 
alternativet skulle egenföretagare helt och hållet uteslutas från direktivets tillämpningsområde. Det motsvarar dagens situ ation där förare som är egenföretagare 
åtminstone temporärt är uteslutn a och ger heller inga ändringa r jämfört med dagens situation. 
Följaktligen benämns alternat ivet grundscenariot och är de t scenario som de övriga 
alternativen jämförs med. 
Oavsett om man beslutar att låta förare som är  egenföretagare omfattas av direktivet, ska de 
följa de körtider, raster och viloperioder som fastställs i föro rdning (EG) nr 561/2006. 
Vilka resultaten skulle bli av alternativ A, B och C analyserades gentemot den aktuella 
situationen (alternativ D). De ekonomiska, soci ala, miljömässiga och administrativa följderna 
av de fyra huvudalternativen har analyserat s mot bakgrund av målen i fråga om konkurrens, 
sociala villkor och efterlevnad av reglerna. 
6. J
ÄMFÖRELSE MELLAN ALTERNATIVEN OCH SLUTSATSER  
Alternativ D 
Alternativet föll bort beroende på problemet att ”falska” egenföretagare i hög grad inte följer 
reglerna. Problemet skulle kvarstå och till och med förvärras med tanke på den dåliga efterlevnaden, olika regeltillämpning samt på att det saknas en tydlig distinktion mellan äkta 
egenföretagare som inte omfattas av reglerna och ”falska” egenföretagare som omfattas av 
direktivet. Därigenom skulle må len ytterligare undermineras. 
Alternativ A 
Det här alternativet skulle ge likartade villkor  i fråga om sociala bestämmelser för samtliga 
som utför mobilt arbete avseende vägtransport er. Detta innebär dock inte automatiskt en 
förbättring av den rättvisa konkurrensen, eftersom färre an tal arbetstimmar och därigenom 
sjunkande inkomster skulle leda til l att en majoritet av de förare  som är egenföretagare skulle 
tvingas upphöra med sin verksamhet. Detta skulle  leda till negativa effe kter på utvecklingen 
av den fria företagsamheten samt på fö retagssektorn i länder med en hög andel 
egenföretagare. Större företag skulle få konkurrensfördelar och lägga under sig 
marknadsandelar, eftersom deras stordriftsfördel ar gör att de enklare kan tackla problem med 
färre antal arbetstimmar, medan små och medels tora företag skulle til lhöra förlorarna. De 
egenföretagare som skulle vara kvar i branschen skulle kunna frestas att ta  ett annat arbete för 
att kompensera för förlorad inkomst eller fö rsöka arbeta mer för att försöka behålla 
åtminstone det mesta av dagens omsättnin g. Detta skulle kunna leda till att den 
arbetsrelaterade tröttheten och stressen ökar. Fenomenet ”falska” egenföretagare skulle bli 
irrelevant, men efterlevandegraden skulle inte  förbättras, utan förmodligen försämras, med 
tanke på att fler grupper skulle omfattas av reglerna tillsammans me d dålig kontroll av 
efterlevnaden samt att ”falska” egenföretagare i allmänhet följer regler na dåligt. Företagens 
driftskostnader och administra tiva kostnader skulle  också öka, eftersom de skulle behöva 
 
SV 6   SV anlita fler förare för att kunna erbjuda samma antal godstransporttjänster. Den ökade 
efterfrågan på extraförare kan också leda till brist på yrkesförare och följaktligen på att efterfrågan på godstransporttjäns ter inte kan mötas. Kontroll en av efterlevnaden skulle 
försvåras, då det är svårt att kontrollera arbetstid en för förare som är egenföretagare beroende 
på att de inte bokför arbetstid som underlag för löneutbetalning. 
Alternativ B 
Om man låter direktivet omfatta egenföretagare  som utför internationella transporter skulle 
internationella transportföretag visserligen få  lika konkurrensvillkor, men det skulle inte leda 
till någon märkbar förbättring av efterlevnaden eller minskat antal ”falska” egenföretagare. 
Eftersom effekterna är marginella skulle det in te heller bidra till att uppn å de politiska målen.  
Alternativ C.1 
Genom att det leder till en tydligare distinktion av förare som omfattas av direktivet (anställda 
mobila arbetstagare och ”falska” egenföretagare) och förare som inte omfattas av direktivet (äkta egenföretagare), skulle alternativ C.1 leda till att antalet ”falska” egenföretagare 
minskar. Minskningen skulle dock bara gälla fö rare som bryter mot reglerna, eftersom de 
feltolkat dem, och inte de ”falska” egenföreta gare som medvetet bryter  mot reglerna i trygg 
förvissning om att kontrollerna är ineffektiva. C.1 påverkar efterlevandegraden och uppnåendet av de politiska målen minimalt. 
Alternativ C.2 
Det här alternativet innehåller en kombination av en bättre distinktion mellan förare i enlighet 
med alternativ C.1 med krav på att reglerna sk a efterlevas på ett enhetligt sätt. Förslaget 
medför vissa administrativa kostnader för e ffektiv tillsyn som medlemsstaterna får bära. 
Dessa kostnader skulle uppvä gas av fördelarna tack vare att reglerna följs i högre utsträckning 
och att de politiska målen uppnås i högre grad. Företag skulle drabbas av något högre 
administrativa kostnader på grund av att de måst e anställa nya förare då de förare som är 
”falska” egenföretagare försvinner. Om stora företag lägger ut mer av verksamheten på 
entreprenad, skulle det leda till ökad omsättning för förare som är äkta egenföretagare. På så 
vis skulle yrket bli attraktivare och locka till sig nya entrepre nörer. Dessutom kan man 
förhindra snedvridningen av konkurrensen mellan de  anställda förare som följer reglerna och 
”falska” egenföretagare som inte följer reglerna . Äkta egenföretagares konkurrensläge skulle 
inte hotas av ”falska” egenföretagare, som i da g gynnas av obegränsade ar betstider (med alla 
konsekvenser detta ger), men utan att behöva ta det ansvar och de risker som det innebär att 
bedriva egen verksamhet. Det här alternativet löser bäst problemet med att minska antalet 
”falska” egenföretagare och därigeno m problemet med dålig efterlevnad. 
Alternativ C.3 
Det här alternativet erbjuder en kombination av  förslagen i delalternativen C.1 och C.2 med 
tidsgränser och resultat (goda och dåliga) och som ligger mycket nära dem i C.2. Det är bara 
några siffror som avviker marginellt. Resultat en förväntas realiseras senare än för C.2-
alternativet och problemen skulle lösas i ett senare skede. 
Jämförelse av kostnade rna för efterlevnad 
 
SV 7   SV Resultaten av kostnads- och intäktsanalysen visa r att alternativ A är det dyraste, som ger högst 
kostnader för medlemsstaterna i fråga om kontroll av efterlevnad och för den privata sektorn i 
fråga om att registrera och rapportera arbetstid. Alternativ A är det sv åraste att kontrollera 
efterlevnaden av, eftersom det är nästan  omöjligt att kontrollera tillförlitligheten hos 
tidsrapporter för förare som är egenföretagare, eftersom de inte bokför  arbetstid som underlag 
för löneutbetalning. Följaktligen  är kostnaderna för att förbät tra kontrollen av efterlevnaden 
förmodligen inte rimliga i förhållande till resultat en. Det billigaste alternativet är D som inte 
medför några nya åtgärder. Däremot leder det till höga kostnader be roende på bristande 
efterlevnad, eftersom det inte löser problemet  med förare som är ”falska” egenföretagare. 
Alternativ B kostar minst i fråga om administrativ a kostnader för företagen och är nästan lika 
dyrt som alternativ C i fråga om kontroll av efterlevnad. Det förbättrar dock inte situationen i någon nämnvärd utsträckning i fråga om problem et med ”falska” egenfö retagare. Alternativ 
C.2 medför lägre kostnader än a lternativ A och är marginellt dyrare än alternativ B. Det är 
dock effektivast i fråga om att minska antalet ”falska” egenföretagare och förbättra efterlevnaden. 
Slutsatser  
En bedömning av de olika alternat iven samt kostnaderna för efterlevnad, visar att alternativ 
C.2 erbjuder den bästa lösninge n. A, B och C1 som behandlar direktivets tillämpningsområde 
löser inte problemet med efterl evnad och leder inte till att de  politiska målen uppfylls, medan 
C3 leder till samma resultat som C2, men senare . Alternativ C2, som är inriktat på både 
definition av yrkesgruppen och efterlevnad, är e ffektivast i fråga om att ta itu med problemen 
och uppnå de politiska målen. 
Förslaget är direkt inriktat på  de underliggande orsakerna till  den låga efterlevnaden genom 
att det leder till att ”falska” egenföretagare omfatta s av direktivet och till effektiv kontroll av 
efterlevnaden. Slutsatsen blir därför att da gens arbetstidsregler i kombination med ökad 
tydlighet i fråga om direktivets tillämpnings område tillsammans med tydligare regler för 
efterlevnad kommer att minska konkurrenssned vridningen och förbättra det sociala skyddet 
för arbetstagare och tillhörande grupper.