MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

Den 2 maj 2018 antog kommissionen ett paket om nästa fleråriga budgetram för perioden 2021–2027. Kommissionen föreslog en ny, modern långtidsbudget som ansluter nära till EU-27:s politiska prioriteringar. Den föreslagna budgeten är en kombination av nya instrument och moderniserade program för att resurseffektivt nå resultat med EU:s prioriteringar. På denna grund föreslår kommissionen ett nytt tullprogram under budgetrubriken för den inre marknaden, innovation och digitalisering. Detta program kommer att stödja tullmyndigheterna och deras samarbete sinsemellan enligt beskrivningen i det meddelande som åtföljer förslaget till flerårig budgetram.

I detta förslag föreskrivs den 1 januari 2021 som första tillämpningsdag, och förslaget läggs fram för en union bestående av 27 medlemsstater, vilket beaktar Förenade kungarikets anmälan om landets avsikt att utträda ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), på grundval av artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen, som mottogs av Europeiska rådet den 29 mars 2017.

•Motiv och syfte med förslaget

Under 50 år har tullunionen utgjort ett viktigt exempel på framgångsrik integration i EU. Den utgör ett av de få områden där EU har exklusiv befogenhet och utan en tullunion skulle det inte ha varit möjligt att avveckla de inre gränserna. EU är världens största handelsblock med en andel på 15 % av världshandeln. Det totala antalet tulldeklarationer har vuxit konstant under de fem senaste åren och uppgick 2016 till 313 miljoner eller 10 deklarationer per sekund, där 98 % av tulldeklarationerna gjordes elektroniskt.

Tullen bidrar till att värna unionens och medlemsstaternas ekonomiska intressen och, i sin roll som väktare av EU:s yttre gränser i fråga om varor, till att skydda allmänheten mot terrorism, hot mot hälsa och miljö och andra hot. Tullen arbetar utifrån en förteckning på mer än 60 rättsakter utöver tullagstiftningen, däribland i fråga om varor med dubbla användningsområden, skjutvapen, narkotikaprekursorer, förflyttning av kontanter, immateriella rättigheter, folkhälsa, produktsäkerhet, konsumentskydd, skydd av vilda djur och växter och miljön. Tullmyndigheterna har också en kritisk roll när det gäller att säkra leveranskedjans integritet och hindra terroristorganisationer från att fritt överföra medel. Det framtida importkontrollsystemet 2 (ICS2) avseende riskhantering på tullområdet kommer att på ett avgörande sätt bidra till säkerheten för unionen och dess invånare och företag. De nya utmaningarna till följd av snabbt föränderlig teknik (digitalisering, uppkoppling, sakernas internet och blockkedjeteknik) och snabbt föränderliga affärsmodeller (e-handel, optimering av leveranskedjan), minskade offentliga medel, ökande världshandelsvolymer, ihärdig internationell brottslighet och stadigvarande säkerhetshot ökar konstant trycket på att förbättra tullunionens resultat och utvidga de arbetsuppgifter som tullförvaltningarna ska utföra.

Sedan 2016 utgör unionens tullkodex det nya regelverket på tullområdet. De främsta målen med unionens tullkodex är att avskaffa pappersbaserade förfaranden, digitalisera samspelet mellan handeln och tullen och stärka riskhanteringen med sikte på att få information om gods i förväg. Unionens tullkodex har i sig utlöst ett massivt digitaliseringsprojekt där 17 olika elektroniska system till stor del ska vara införda senast 2020. Några system kommer att införas gradvis fram till 2025. Dessa elektroniska system berör samtliga tullförfaranden och kommer därför att vara centrala för tullunionens funktion. En i sin helhet genomförd tullkodex kommer att stärka de europeiska företagens konkurrenskraft och förbättra den viktiga balansen mellan behovet av tullkontroller och underlättandet av legitima flöden av varor som transiteras genom eller förs in i eller ut ur unionen.

Det faktum att Förenade kungariket snart lämnar EU innebär att det landet i egenskap av medlemsstat måste lämna samtliga befintliga elektroniska tullsystem som finansieras genom Tull 2020-programmet. Effekterna av och kostnaderna för detta kan emellertid inte bedömas med stor noggrannhet och beaktas således inte i detta dokument, eftersom de i detta skede av förhandlingarna mellan EU och Förenade kungariket till stor del är okända.

Genomförandet av allt detta kan bara uppnås genom ett intensivt operativt samarbete mellan medlemsstaternas tullförvaltningar och mellan dessa och andra myndigheter, handeln och andra tredje parter. Det program som nu föreslås efterträder Tull 2020-programmet och kommer att stödja samarbete i tullfrågor.

Tullsamarbete och kapacitetsuppbyggnad kommer att fokusera på, å ena sidan, nätverkande mellan personer och åtgärder för kompetensutveckling, och, å andra sidan, åtgärder för uppbyggnad av it-kapacitet. Den första pelaren effektiviserar utbytet av god praxis och operativa kunskaper mellan medlemsstaterna och andra länder som deltar i programmet, med särskild inriktning på en projektbaserad strukturerad samverkan som möjliggör ett djupt och integrerat samarbete mellan deltagande länder, vilket banar väg för ytterligare utveckling av tullunionen. Genom den andra pelaren kan programmet finansiera en fullständig uppsättning av it-infrastruktur och it-system, inklusive digitalisering av samspelet mellan handeln och tullen och en förstärkt riskhantering, så att unionens tullförvaltningar kan utvecklas till fullfjädrade e-förvaltningar.

•Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området

Detta förslag är förenligt med unionens tullkodex och annan lagstiftning som tullmyndigheterna måste tillämpa.

Förslaget är också förenligt med det befintliga Tull 2020-programmet, vars mål är att stödja tullunionens funktion och modernisering i syfte att stärka den inre marknaden genom samarbete mellan de deltagande länderna och deras tullmyndigheter och tjänstemän. Detta förslag tillhandahåller på ett liknande sätt den operativa och organisatoriska ramen samt metod- och budgetramen för att genomföra målen med EU:s tullpolitik och EU:s insatser på tullområdet.

Förslaget utgör i sig en fortsättning av det pågående programmet, men innebär en större intensitet i det sätt på vilket samarbetet äger rum och i fråga om antalet berörda elektroniska system och medger en möjlighet att införliva viss innovation.

•Förenlighet med unionens politik inom andra områden

Förslaget är förenligt med annan unionspolitik och särskilt med andra föreslagna EU-handlingsprogram och EU-fonder med liknande mål inom relaterade områden.

Programmet är nära knutet till det nya instrumentet för tullkontrollutrustning (en av två komponenter i den nya Fonden för integrerad gränsförvaltning), som kommer att stödja inköp, underhåll och uppgradering av stödberättigad utrustning. Tullprogrammet kommer i stället att stödja alla relaterade åtgärder, exempelvis samarbetsinsatser för bedömning av utrustningsbehov och utbildning avseende inköpt utrustning.

Tullprogrammet syftar vidare till att hjälpa tullmyndigheterna att bland annat skydda EU:s ekonomiska intressen och har således anknytning till den verksamhet som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning i fråga om bedrägeribekämpning för att skydda unionens ekonomiska intressen i enlighet med artikel 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och EU:s program för bedrägeribekämpning. Det kommer att uppstå synergieffekter mellan programmet för bedrägeribekämpning, som specifikt har som mål att skydda unionens ekonomiska intressen, och tullprogrammet, som stöder tullunionens funktion och därigenom bidrar till att dessa ekonomiska intressen värnas. Programmen kommer således att ha tydligt olika fokus, men med möjligheter till kompletterande insatser. Synergieffekter kan också uppstå med den verksamhet som utförs av Europeiska åklagarmyndigheten och med programmet för rättsliga frågor inom ramen för fonden för rättvisa, rättigheter och värden, i fråga om utbildning i tillämpningen av EU-tullagstiftningen.