Människorna måste stå i centrum för dagens och morgondagens digitala ekonomi. Det förväntas att enbart artificiell intelligens och robotteknik kommer att skapa nästan 60 miljoner nya arbetstillfällen i hela världen de kommande fem åren, samtidigt som många jobb kommer att förändras eller försvinna helt. Ny teknik leder till nya jobb och möjliggör flexiblare arbetsvillkor, men vi måste se till att de nya jobben också håller hög kvalitet och att människorna har rätt kompetens för att ta sig an dem. Den digitala ekonomin kan inte bygga på 1900-talets juridiska och sociala regelbok, utan det är dags att anpassa och garantera det sociala skyddet i det nya arbetslivet och justera skattereglerna så att alla bidrar med sin rättmätiga del.

Skapa möjligheter för människor genom utbildning och kompetens av god kvalitet

Kompetens är avgörande för framtiden. Eftersom allt fler allt oftare byter jobb och arbetsmönstren blir allt flexiblare finns det ett konstant behov av att börja och fortsätta att utbilda sig för att utvecklas. Kompetens gör det möjligt för människor att dra nytta av ett föränderligt arbetsliv. Hälften av dagens arbetskraft kommer att behöva uppdatera sin kompetens inom de närmaste fem åren. Men i dag saknar alltför många unga grundläggande och digitala färdigheter, och alltför få har möjlighet att komma i kapp efter att ha gått ut skolan. Bara en vuxen av tio går i någon form av utbildning under en viss månad, medan 1 miljon otillsatta platser för IKT-specialister håller tillbaka investeringarna i den digitala omställningen. Över 50 % av de företag som rekryterade eller försökte rekrytera IKT-specialister under 2018 sade sig ha svårt att tillsätta tjänsterna.

Utbildning är avgörande för kompetens. Medlemsstaterna måste anpassa de nationella utbildningssystemen överallt i EU för att erbjuda inkluderande utbildning av god kvalitet från tidig ålder, och stödja människor som tar ansvar för sin fortlöpande utveckling under hela yrkeslivet. Ytterligare ansträngningar måste göras för att validera färdigheter och kompetens som inhämtats utanför de formella utbildningssystemen. Färdigheter och erfarenhet som förvärvats på arbetsplatsen, genom volontärarbete eller i någon annan informell miljö, kan om de erkänns och värdesätts bli viktiga tillgångar för dem som söker ett nytt jobb.

För att ta reda på vilken kompetens vi behöver måste de nationella och regionala myndigheterna samarbeta med dem som vet bäst: arbetsgivare, arbetstagare, lärare och utbildare. På en föränderlig och snabbrörlig arbetsmarknad är det viktigt att alla människor har en bred nyckelkompetens som kan ligga till grund för deras anpassningsförmåga. Dessutom kan starka partnerskap mellan dem som letar efter nya talanger och dem som utbildar dem, i kombination med moderna prognosmetoder och uppföljning av utexaminerade, ge vägledning om vad man ska lära sig och hur. Detta är särskilt viktigt i regioner där befolkningen minskar och arbetsgivare inte längre kan hitta kvalificerade arbetstagare. Det är också nödvändigt för små och medelstora företag, som utgör ryggraden i vår ekonomi. En fjärdedel av de europeiska små och medelstora företagen uppger sig ha stora svårigheter när det gäller att hitta erfarna anställda och chefer. Mer allmänt behövs detta överallt där den digitala och gröna omställningen kräver nya färdigheter. Yrkesutbildning och lärlingsutbildning kan främja både ungdomars och vuxnas anställbarhet och tillgodose företagens föränderliga behov. En sådan investering i kompetensutveckling och omskolning kommer att kosta, och kostnaden måste fördelas mellan den offentliga sektorn, arbetsgivarna och de berörda personerna själva. För att sätta kompetens, anställbarhet och humankapital i centrum kommer kommissionen under det första kvartalet 2020 att uppdatera kompetensagendan för Europa, bl.a. med ett förslag till europeisk rekommendation om yrkesinriktad utbildning. Innovativa lösningar utforskas också för att människorna ska kunna kontrollera sitt eget lärande och sina karriärer, t.ex. ett individuellt lärandekonto för personer i arbetsför ålder.

Utbildning av god kvalitet skapar lika möjligheter och kan bryta cirkeln med låga resultat. Det europeiska området för utbildning, som ska bli verklighet före 2025, är tänkt att göra det lättare för studerande att flytta över gränserna i Europa och ska förbättra tillgången till inkluderande utbildning av god kvalitet. Under det tredje kvartalet 2020 kommer kommissionen att vidareutveckla målen för det europeiska området för utbildning och upprätta en ny ram för utbildningssamarbetet med medlemsstaterna, bl.a. med mer fokus på att se till att unga åtminstone går ut gymnasiet och har tillräckliga grundläggande färdigheter. Erasmus+ ska fortsätta att stödja och stärka utbildning, ungdom och idrott i EU, med en kraftigt förstärkt budget för perioden 2021–2027. Framöver är målet att göra programmet mer lättillgängligt för ungdomar med färre möjligheter, så att det blir mer inkluderande. Genom ökad spridning bland lärare, utbildare och högskolepersonal ska programmet få större förmåga att föra våra system närmare varandra och dra nytta av utbytet av bästa praxis. Programmet för ett digitalt Europa ska stödja utvecklingen av avancerade digitala färdigheter så att digital teknik kan sättas in i hela ekonomin, samtidigt som utbildarnas digitala kapacitet stärks. För att stödja medlemsstaternas insatser kommer kommissionen under det andra kvartalet 2020 också att uppdaterahandlingsplanen för digital utbildning för att stärka både ungdomars och vuxnas digitala kompetens och se till att alla utbildningsorganisationer är rustade för den digitala tidsåldern.

Våra ungdomar är Europas framtid och förtjänar lysande utsikter. Alla föräldrar vill naturligtvis att barnen ska ha bra jobb och karriärmöjligheter. Alltför många ungdomar kan dock fortfarande bara hitta lågbetalda, tillfälliga och atypiska anställningar där de inte kan utveckla sina talanger och planera sin framtid. Ungdomar med funktionsnedsättningar, ungdomar med invandrarbakgrund och unga föräldrar löper ännu större risk att hamna på efterkälken. För att intensifiera kampen mot ungdomsarbetslösheten kommer kommissionen under det andra kvartalet 2020 att lägga fram förslag om förstärkning av ungdomsgarantin, som redan nu hjälper 3,5 miljoner ungdomar att delta i utbildning eller arbete varje år. Den nya ungdomsgarantin ska nå ut till ungdomarna och hjälpa dem att utveckla kompetens och få arbetslivserfarenhet, särskilt erfarenhet som är relevant för den gröna och digitala omställningen.

Stöd till yrkesmässig rörlighet och ekonomisk omställning

Alla i EU, unga och gamla, bör ha tillgång till snabbt och skräddarsytt stöd, däribland utbildning, för att få bättre möjligheter att hitta ett arbete av god kvalitet eller starta ett företag. Nästan alla vuxna har sökt arbete någon gång i livet. Vissa lyckas direkt efter att ha gått ut skolan, och går enkelt över från ett jobb till ett annat tack vare ett starkt nätverk och bevisade resultat. För andra är det mycket svårare. De kanske saknar information om lediga platser, hittar kanske inte något arbete som motsvarar deras kompetens och erfarenhet eller har kanske svåra personliga förhållanden och familjeförhållanden. Offentliga och privata arbetsförmedlingar bör inte bara stödja arbetslösa utan i allt högre grad dem som riskerar att förlora sitt arbete på grund av föråldrad kompetens.

Den investeringsplan för ett hållbart Europa som läggs fram i dag och ingår i den europeiska gröna given ska bidra till finansieringen av den omställning som EU står inför. Omställningen till en grönare ekonomi får sannolikt större konsekvenser i vissa regioner och branscher än andra. En viktig del av den här planen är mekanismen för en rättvis omställning, med den särskilda fonden för en rättvis omställning, som ska stödja de regioner som förväntas bli mer påverkade av omställningen, så att ingen hamnar på efterkälken. Den visar EU:s fasta vilja att miljömässig och social hållbarhet ska gå hand i hand. Investeringarna ska utveckla nya ekonomiska verksamheter och skapa nya jobb, minska våra koldioxidutsläpp, trygga energiförsörjning med rimliga priser och stärka inhämtandet av nya färdigheter. Dessutom ska moderniseringsfonden möjliggöra en rättvis omställning i koldioxidberoende regioner genom att stödja omplacering, omskolning och fortbildning av arbetstagare samt utbildning, arbetssökning och nystartade företag. Slutligen kan Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter sättas in för att visa solidaritet med och erbjuda stöd till uppsagda arbetstagare och egenföretagare.

Skapa fler jobb

Ekonomin i EU har nu tillväxt för sjunde året i rad. Ekonomin spås fortsätta att växa 2020 och 2021, även om tillväxtutsikterna har försvagats. Arbetsmarknaderna förblir starka, och arbetslösheten fortsätter att minska, om än i långsammare takt.

EU måste bygga vidare på denna starka grund så att EU:s sociala marknadsekonomi fortsätter att skapa fler och bättre jobb för alla under de kommande åren. Kärnan i denna omställning blir en industristrategi som ska läggas fram under det första kvartalet 2020 med stark förankring i den inre marknaden som gör det möjligt för våra företag vara innovativa och utveckla ny teknik, och samtidigt främja den cirkulära ekonomin och skapa nya marknader. Sociala aspekter och sysselsättningsaspekter är en integrerad del av strategin och låter alla enskilda, företag, regioner och städer tjäna på den industriella omvandlingen. Kommissionen tänker också lägga fram en särskild strategi för små och medelstora företag under det första kvartalet 2020. De står för 85 % av alla nya jobb som skapats de senaste fem åren. Att främja innovation, tillhandahålla finansiering och minska krånglet för små och medelstora företag är av avgörande betydelse för skapandet av arbetstillfällen i EU.

Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+ och Sammanhållningsfonden har stor betydelse för att stödja den sociala och territoriella sammanhållningen i våra medlemsstater, regioner och landsbygdsområden och för att hålla jämna steg med den digitala och gröna omställningen i världen. Enligt kommissionens förslag till nästa fleråriga budgetram ska sammanhållningspolitiken 2021–2027 få anslag på totalt 373 miljarder euro i löpande priser. Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden ska också bidra till territoriell sammanhållning. Kommissionen vill i sitt förslag också inrätta programmet InvestEU, som ska mobilisera 650 miljarder euro i investeringar, varav 50 miljarder euro i sociala infrastrukturprojekt och sociala investeringar i utbildning och kompetens, socialt företagande och mikrofinans. InvestEU ska också bana väg för partnerskapsmodeller samt nya affärs- och finansieringsmodeller för bättre sociala resultat som frigör investeringskapitalets och det filantropiska kapitalets potential.

Att skapa fler arbetstillfällen är inte bara en fråga om tillväxt. Det gäller i särskilt hög grad den sociala ekonomin, som tillgodoser sociala behov. Omkring 13,6 miljoner personer arbetar inom den sociala ekonomin i EU. Sociala företag och organisationer kan skapa engagemang, initiativkraft och nytta i lokalsamhällena och samtidigt föra alla närmare arbetsmarknaden. Den sociala ekonomin erbjuder innovativa lösningar inom utbildning, hälso- och sjukvård, energiomställning, bostäder och tillhandahållande av sociala tjänster. Det kan också vara en pionjär i lokala gröna givar genom att skapa allianser lokalt där enskilda och företag görs delaktiga i klimatomställningen. Kommissionen kommer under 2021 att lägga fram en handlingsplan för den sociala ekonomin för att främja sociala investeringar och social innovation och stärka de sociala företagens potential att skapa arbetstillfällen, särskilt för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Socialt ansvarsfull offentlig upphandling kan också leda till att tillgängliga medel används på ett sätt som stöder inkludering, exempelvis genom att erbjuda arbetstillfällen till personer med funktionsnedsättning eller personer som riskerar att drabbas av fattigdom.

Främja jämställdhet

Vårt EU hämtar styrka och enighet ur sin mångfald – av människor, av kultur och av traditioner. Men EU kan bara utvecklas om det tar vara på alla sina tillgångar, talanger och möjligheter. Detta förutsätter att man skapar ett rättvisare samhälle där de som har samma strävan har samma möjligheter att förverkliga den. Även om vårt EU hyser några av världens mest jämställda samhällen, återstår fortfarande mycket att göra. EU måste stärka sitt engagemang för inkludering och jämlikhet i alla bemärkelser, utan hänsyn till kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Jämlikhet står högt upp på den här kommissionens politiska dagordning, för första gången med en särskild jämlikhetsportfölj och en ny särskild arbetsgrupp.

Kvinnornas situation förtjänar särskild uppmärksamhet. Låga sysselsättningsgrader är dåliga för ekonomin och för kvinnorna själva. Trots att de har mer utbildning har kvinnor kortare och mer splittrade yrkesliv än män, ofta på grund av omsorgsansvar. Deras karriärer utvecklas långsammare och deras inkomster och pensioner är lägre fastän de lever längre. I några sektorer är kvinnor underrepresenterade. Det gäller t.ex. digitala yrken där inte ens en femtedel av IKT-specialisterna är kvinnor. Kvinnorna får i genomsnitt endast två tredjedelar av männens pensioner efter pensioneringen, vilket är en ännu större skillnad än lönegapet. Att bekämpa stereotypa könsroller i arbetslivet är avgörande för att kvinnor ska kunna avancera i yrkeslivet och få rättvis lön. Bättre barnomsorg och bättre långvarig vård och omsorg är en del av lösningen för att se till att omsorgsansvaret fördelas mer lika mellan kvinnor och män. Under det första kvartalet 2020 kommer kommissionen att lägga fram ett förslag till en ny europeisk jämställdhetsstrategi som syftar till att minska löneskillnaderna mellan kvinnor och män, bl.a. genom bindande åtgärder för lönetransparens, och pensionsskillnaderna, främja kvinnors tillträde till arbetsmarknaden och öka antalet kvinnor på högre befattningar i företag och organisationer.

En ekonomi för människorna är en ekonomi för personer med funktionsnedsättning. Den europeiska rättsakten om tillgänglighet ska skapa möjligheter att utveckla tillgängliga produkter och tjänster. Teknik, anpassat arbete och anpassade arbetsplatser kan skapa möjligheter för personer med funktionsnedsättning och för människor och företag som tillgodoser deras behov. Personer med funktionsnedsättning har dock fortfarande svårt att få tillgång till utbildning, sysselsättning, sociala trygghetssystem och hälso- och sjukvård. De har också ofta svårt att aktivt delta i det politiska eller kulturella livet i sina samhällen. Kommissionen kommer att verka för att genomföra FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Kommissionen kommer att lägga fram en förstärkt strategi för funktionsnedsättningar under 2021, med utgångspunkt i resultaten av den pågående utvärderingen av EU:s handikappstrategi 2010–2020.