Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kärnkraftens roll för stabiliteten i EU:s energipriser

(Förberedande yttrande på begäran av det tjeckiska rådsordförandeskapet)

(2022/C 486/15)

Föredragande: Alena MASTANTUONO

Remiss Det tjeckiska rådsordförandeskapet, skrivelse av den 26.1.2022 Rättslig grund Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Förberedande yttrande Beslut av EESK:s plenarförsamling 21.9.2022 Ansvarig sektion Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället Antagande av sektionen 7.9.2022 Antagande vid plenarsessionen 21.9.2022 Plenarsession nr 572 Resultat av omröstningen (för/emot/nedlagda röster) 143/73/42 (omröstning med namnupprop – se bilaga II)

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 Att energipriserna är stabila och ekonomiskt överkomliga är avgörande för att bevara både hushållens köpkraft och den europeiska industrins konkurrenskraft och motståndskraft. Efter ett årtionde av relativ prisstabilitet för energiimportpriserna och den relativt låga årliga ökningen av inhemska producentpriser för energi på 0,9 % mellan 2010 och 2019 har Europa sett en kraftig ökning av energipriserna sedan mitten av 2021. Instabiliteten i energipriserna och osäkerheten när det gäller energiförsörjningen har ökat i och med kriget i Ukraina.

1.2 Europa står i dag inför en dubbel utmaning: vi måste dels bekämpa klimatförändringarna, dels säkerställa en stabil energiförsörjning till ett överkomligt pris. Som kommissionen framhåller i sin REPowerEU-plan handlar utmaningen om att snabbt minska vårt beroende av ryska fossila bränslen genom att påskynda den rena omställningen och samarbeta för ett mer resilient energisystem och en verklig energiunion. Lösningen omfattar tre steg. Det viktigaste i ett kortsiktigt perspektiv är i första hand att lösa energiförsörjningssituationen, eftersom eventuella brister kan driva på prisökningen. Den nuvarande marknadssituationen påverkas av de faktorer på utbudssidan som vi ser i dag och de som förväntas i framtiden. Det är därför nödvändigt att använda alla tillgängliga energikällor i EU i enlighet med REPowerEU-planen. Detta är ett krisscenario där syftet främst är att trygga energiförsörjningen. I ett medellångt perspektiv kommer man att kunna ta större hänsyn till energikällornas hållbarhet och balans, och i det långsiktiga perspektivet kommer miljömål att stå i fokus, förutsatt att de geopolitiska säkerhetsriskerna minskar.

1.3 De extra skydds- och säkerhetskostnaderna till följd av kriget riskerar att avsevärt bidra till ökningen av energipriserna. På kort sikt kommer befintliga kärnkraftverk i EU-medlemsstater som valt att inkludera kärnkraft i sin energimix och där det är tekniskt genomförbart att bidra till en stabil energiförsörjning, vilket i stor utsträckning påverkar prisstabiliteten. Utan den befintliga kärnkraftskapaciteten skulle den chock inom energisystemet som orsakats av Rysslands invasion av Ukraina säkerligen ha blivit ännu större.

1.4 Kärnkraft som en källa till utsläppssnål el finns tillgänglig vid behov som ett komplement till den ledande roll som förnybara energikällor som vindkraft och solenergi spelar i omställningen till elsystem med nettonollutsläpp. EESK påpekar att kärnkraft som en stabil baslast i nuläget kan bidra till en stabil försörjning. Marginalkostnaderna för kärnenergi är stabila och mycket lägre än för gas- och kolkraftverk. Kärnkraftverk släpper inte ut koldioxid i någon avsevärd mängd under driften, och därför inkluderar deras marginalkostnader inte några koldioxidkostnader, som förnybara energikällor, och påverkas inte av instabil koldioxidprissättning, vilket vi kunde se 2021 när koldioxidpriset steg med mer än 200 %. Volatiliteten i EU:s system för handel med utsläppsrätter påverkar i hög grad gas- och kolpriset på EU-marknaden.

1.5 Ur regleringssynpunkt bestäms elpriserna på EU:s grossistmarknad genom en rangordning där det sista kraftverket fastställer priset. I de flesta fall av normalt marknadsbeteende bestäms priset på en spotmarknad av gas eller kol. Detta innebär att kärnkraften inte påverkar energipriserna på spotmarknaden, utom när energimixen omfattar en hög andel utsläppssnåla källor. Spotmarknaden utgör dock endast en del av försäljningen på marknaden. Energiföretag säljer ofta fysisk elförsörjning på grundval av bilaterala avtal. I detta fall bidrar olika finansieringsmodeller och bilaterala avtal som används i EU-medlemsstater med kärnkraft i sin energimix till att stabilisera energipriset för kunden.

1.6 Den nuvarande energikrisen har påverkat funktionen hos EU:s elmarknad genom att snedvrida dess grundläggande regler till följd av antalet ingripanden för att motverka höga energipriser eller avsevärt minska efterfrågan. Denna situation belyser det viktiga sambandet mellan minskad tillgång och ökad efterfrågan som driver upp energipriserna. Med en mer pålitlig försörjning från stabila koldioxidsnåla energikällor kommer energipriserna att bli mindre volatila, och tack vare sammankopplingen av de nationella energimarknaderna kan fördelarna fördelas över hela EU.

1.7 EESK anser att det i denna särskilda situation är rimligt att förlänga de befintliga kärnkraftverkens livslängd och att detta samtidigt kommer att bidra till omställningen till en koldioxidneutral ekonomi. En sådan lösning kan tillgodose de nuvarande förväntningarna på energiförsörjning, minska gasförbrukningen inom elsektorn och därigenom minska risken för gasbrist. Den kan också bidra till att minska den aldrig tidigare skådade prisvolatilitet som orsakas av icke-ekonomiska faktorer och tillgodose de nuvarande förväntningarna på energiförsörjningen. EESK rekommenderar medlemsstaterna att arbeta med lösningar för lagringskapacitet och stärka sammanlänkningarna av överföringsnäten för att på ett effektivt sätt kunna hantera avbrott i produktionen av förnybar energi på längre sikt och i fråga om gas på kort sikt.

1.8 EESK föreslår att det tjeckiska ordförandeskapet inom ramen för Europeiska kärnenergiforumet diskuterar prisstabilitet inom kärnenergisektorn samt kärnkraftens roll för att stabilisera försörjningen som ett sätt att hantera minskningen av EU:s beroende av rysk gas. EESK vill aktivt delta i denna diskussion.

1.9 EESK föreslår att man stärker det bilaterala samarbetet med internationella partner inom kärnenergisektorn för att dela med sig av resultaten i fråga om innovation och framsteg inom ny teknik. EESK rekommenderar att det tjeckiska rådsordförandeskapet anordnar en konferens om små modulära reaktorer som skulle kunna hållas i form av ett högnivåforum mellan EU och USA om små modulära reaktorer och utforska denna lovande forskning.

2. Bakgrund och förklaringar

2.1 Artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt utgör den rättsliga grunden för EU:s energipolitik. Särskilda bestämmelser fastställs i andra artiklar, såsom artikel 122 i EUF-fördraget (försörjningstrygghet), artiklarna 170–172 i EUF-fördraget (energinät), artikel 114 i EUF-fördraget (den inre marknaden för energi) och artiklarna 216–218 i EUF-fördraget (extern energipolitik). Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget) utgör den rättsliga grunden för de flesta av EU:s åtgärder på kärnenergiområdet.

2.2 Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt garanterar också medlemsstaterna rätten att bestämma villkoren för utnyttjandet av sina energikällor, deras val mellan olika energikällor och energiförsörjningens allmänna struktur ( 1 )

2.3 EU:s plan att bli den första klimatneutrala kontinenten 2050 kräver en energiomställning till utsläppsfria och utsläppssnåla energikällor. Den ökande andelen förnybar energi i energimixen kan inte uppnås utan en reserv bestående av sådana stabila energikällor som vi för närvarande har tillgång till, såsom fossil energi och kärnenergi. Samtidigt måste vi investera i icke-fossila gaseldade kraftverk för att hantera fluktuationerna när det gäller förnybar energi. Detta finns också ett stort behov av lagringskapacitet för att undvika strömavbrott och tillgodose den ökande energiförbrukningen till följd av elektrifieringen. Bland de nuvarande stabila energikällorna är kärnenergi den enda källan med låga utsläpp som skulle kunna minska beroendet av rysk gas.

2.4 Kärnenergi, som har en kapacitet på 413 gigawatt och är i drift i 32 länder, bidrar till minskade koldioxidutsläpp och minskar beroendet av importerade fossila bränslen genom att man undviker 1,5 gigaton globala utsläpp och minskar den global efterfrågan på gas per år med 180 miljarder kubikmeter ( 2 ) . Kärnkraft som en källa till utsläppssnål el finns tillgänglig vid behov som ett komplement till den ledande roll som instabila förnybara energikällor som vindkraft och solenergi spelar i omställningen till elsystem med nettonollutsläpp. Enligt Internationella energiorganet skulle mindre kärnkraft göra nettonollmålen svårare och dyrare att uppnå, och den globala kärnkraftskapaciteten förväntas fördubblas fram till 2050.

2.5 I kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/2139 ( 3 ) erkänns kärnenergins potential att bidra till utfasningen av fossila bränslen i unionens ekonomi, och kärnenergi betraktas som en koldioxidsnål verksamhet. I slutrapporten från den tekniska expertgruppen för hållbar finansiering från mars 2020 ( 4 ) anges att kärnenergiproduktionen nästan inte släpper ut några växthusgaser i energiproduktionsfasen och att det finns omfattande och tydliga belägg för att kärnenergin på ett betydande sätt kan bidra till målen för begränsning av klimatförändringar. Taxonomin innehåller ytterligare och strängare krav på avfallshantering, finansiering och avvecklingsplanering.

2.6 Att energipriserna är stabila och ekonomiskt överkomliga är avgörande för att bevara både hushållens köpkraft och den europeiska industrins konkurrenskraft och motståndskraft. Efter den relativa prisstabiliteten när det gäller importpriserna på energi under det senaste årtiondet (med undantag för den kraftiga nedgången 2020 med 31 %) och den relativt låga årliga ökningen av inhemska producentpriser på energi på 0,9 % mellan 2010 och 2019 (under 2020 sjönk energiproducentpriserna med nästan 10 %) har Europa sett en kraftig ökning av energipriserna sedan hösten 2021 ( 5 )

2.7 För första gången i sin historia står EU inför flera allvarliga risker som rör energiförsörjning, energitrygghet och kraftigt stigande energipriser. En av anledningarna till detta är att vissa medlemsstater inte var försiktiga, eller gav efter för yttre påtryckningar, och minskade alla reservresurser alltför snabbt, samtidigt som utländsk inblandning helt klart spelade en roll i detta avseende.

2.8 En intensiv och volatil utveckling av energipriserna inleddes redan före kriget, under hösten 2021, till följd av flera avbrott i leveranserna och den globala ökningen av efterfrågan på gas. Orsaken till de ovanligt höga energipriserna sedan förra hösten är den kraftiga globala ökningen av efterfrågan på gas, som beror på ett antal nyckelfaktorer: tilltagande ekonomisk återhämtning, minskade leveranser till EU, otillräckliga investeringar och ogynnsamma väderförhållanden som har lett till minskad energiproduktion från förnybara energikällor. I vissa fall har spekulation lett till att gaslagringsanläggningar tömts ( 6 ) . Den nuvarande volatiliteten i energipriserna beror främst på effekterna av Rysslands angrepp mot Ukraina, osäkerheten om en eventuell upptrappning i andra länder och insatserna för att minska EU:s energiberoende av Ryssland så snabbt som möjligt.

2.9 De extra skydds- och säkerhetskostnaderna till följd av kriget riskerar att avsevärt bidra till ökningen av energipriserna. Nästa period av diversifiering av EU:s energitillförsel, kopplad till massiva investeringar i ny infrastruktur (t.ex. LNG-terminaler och vätgasledningar) och anpassning av det befintliga energiförsörjningsnätet, skulle kunna åtföljas av en ytterligare plötslig prisuppgång. Situationen förvärras också av en betydande minskning av kärnkraftsproduktionen, som förväntas minska med 12 % (mer än 100 TWh) under 2022. Enligt IEA:s rapport om elmarknaden från juli 2022 beror denna nedgång på en tillfälligt minskad tillgång till kärnkraftverk i Frankrike, en minskning av kärnkraftsproduktionen på 4 GW i Tyskland och den ryska invasionens påverkan på Ukrainas kärnkraftverk.

2.10 Under nuvarande omständigheter, åtminstone fram till dess att den grundläggande energiomställningen i EU går framåt, har användningen av befintliga energikällor som redan finns tillgängliga inom hela EU:s territorium och som omedelbart kan utnyttjas utan hinder och inom den redan installerade infrastrukturen högsta prioritet. Samtidigt har det skett en minskning av ryska leveranser av energiråvaror, vilket inbegriper en risk för en begränsning av leveranserna av bränslestavar för kärnkraftverk, och säkerställandet av en stabil energiförsörjning för alla européer blir således en utmaning när det gäller att uppfylla klimatmålen.

2.11 Kärnkraften gör det i viss mån möjligt att anpassa elproduktionen, beroende på hur mycket el som produceras från förnybara energikällor. Kärnkraftverk är mindre flexibla än gaskraftverk, men de skapar viss stabilitet i systemet eftersom de i hög grad bidrar till baslasten, och den nuvarande regleringen i vissa EU-medlemsstater möjliggör flexibla system för drift av kärnkraftverk.

2.12 De redan installerade kärnkraftverken kan omedelbart tillgodose den ökade efterfrågan på el och kännetecknas av låga driftskostnader. Det stämmer att de omfattande utjämnade energikostnaderna för kärnkraft är tämligen höga, särskilt på grund av de enorma investeringskostnaderna, som speglar omfattande säkerhetsåtgärder. När det gäller gas är dock de utjämnade energikostnaderna ännu högre ( 7 ) . Samtidigt har vi, med tanke på kriget i Ukraina, inga garantier för att rysk gas eller ryska bränslestavar kommer att fortsätta att levereras fram till dess att alternativa leveransmöjligheter hittas.

2.13 När det gäller reglerbar koldioxidsnål teknik har kärnkraft de lägsta förväntade kostnaderna för 2025. Endast stora vattenreservoarer kan ge ett liknande bidrag till jämförbara kostnader, men de är fortfarande i hög grad beroende av de enskilda ländernas naturförhållanden. Jämfört med produktion baserad på fossila bränslen förväntas kärnkraftverk vara billigare än kolkraftverk. Gasbaserade gaskombiverk är konkurrenskraftiga i vissa regioner, men deras totala utjämnade kostnader för att producera energi är starkt beroende av priserna på naturgas och koldioxidutsläpp i enskilda regioner. El som produceras från långsiktig kärnkraftsdrift genom förlängning av livslängden är mycket konkurrenskraftig och förblir inte bara det billigaste alternativet när det gäller koldioxidsnål produktion – jämfört med byggandet av nya kraftverk – utan även när det gäller all elproduktion generellt sett ( 8 )

2.14 I likhet med förnybara energikällor är driftskostnaderna för kärnenergi låga. De rörliga kostnaderna är praktiskt taget oberoende av den globala marknaden för energiråvaror. Kärnkraftverk erbjuder därför sin el på elmarknaden till ett stabilt pris. Bränslepriser och koldioxidprissättning är de faktorer som generellt sett har störst inverkan på kostnaderna för elproduktion. Dessa rörliga kostnader eller marginalkostnader varierar kraftigt från en teknik till en annan. Marginalkostnaden för kärnkraftverk beror på priset på kärnbränsle, som är mycket lägre än priset på gas eller kol. Eftersom kärnenergiproduktionen är betydande kan bränslepriset spridas över en stor produktionsvolym, och en stor mängd MWh. Eftersom kärnkraftverk inte släpper ut koldioxid inkluderar deras marginalkostnader inte några kostnader med koppling till utsläppsrätter för koldioxid, i likhet med förnybara energikällor.

2.15 Ur regleringssynpunkt bestäms elpriserna på EU:s grossistmarknad genom en rangordning där det sista kraftverket fastställer priset. I ett normalt scenario bestäms priset på en spotmarknad i de flesta fall av gas eller kol. Detta innebär att kärnkraften inte påverkar energipriserna på spotmarknaden, utom när energimixen omfattar en hög andel utsläppssnåla källor, vilket förväntas bli framtidens modell i Europa. I dagsläget har standardmarknadsmodellen raserats av chocken på utbudssidan, särskilt när det gäller gas, som måste kompletteras av andra tillgängliga källor för att bidra till marknadsbalans och prisstabilitet, tillsammans med regleringsåtgärder såsom minskad efterfrågan i hela unionen ( 9 )

2.16 Spotmarknaden utgör endast en del av försäljningen på marknaden. Energiföretag säljer ofta fysisk elförsörjning på grundval av bilaterala avtal. I detta fall bidrar olika finansieringsmodeller och bilaterala avtal som används i EU-medlemsstater med kärnkraft i sin energimix till att stabilisera energipriset för kunden, men inte nödvändigtvis till att sänka det. Vi måste också skilja mellan olika nivåer på elmarknaden (grossist- respektive slutkundsledet). Slutkundsmarknaderna i EU är beroende av många faktorer, såsom graden av konkurrens, men också av faktorer som avgör det slutliga priset. De elpriser som hushållskunderna i EU betalar omfattar skatter och avgifter. Enligt uppgifter från Eurostat utgör de skatter och avgifter som hushållskunder i EU betalar i snitt 36 % av elpriset.

3. Allmänna kommentarer

3.1 Kommittén är väl medveten om och respekterar situationens allvar. Under rådande omständigheter, och som en del av krishanteringen, är tillförlitliga leveranser av energi till ett acceptabelt pris det enda sätter att överleva. Därför bör alla tillgängliga källor som vi kan förlita oss på inte bara användas för att tillgodose efterfrågan, utan även för att bidra till prisstabilitet under denna mycket osäkra period.

3.2 EESK stöder till fullo den europeiska gröna given och den europeiska ekonomins omställning till klimatneutralitet senast 2050. Samtidigt måste klimatomställningen gå hand i hand med energiunionens fem pelare, nämligen med pelarna om försörjningstrygghet och överkomliga energipriser. Den framtida politiken bör syfta till att minska det stora importberoendet, vilket EESK har framhållit i flera yttranden.

3.3 Mot bakgrund av huvudmålen i kommissionens meddelande REPowerEU kan man dela upp insatserna för att stabilisera energipriserna i EU i två faser: den första fram till att några första steg för att minska EU:s beroende av Ryssland har tagits, med synliga resultat, och den andra fram till att EU:s energiberoende av Ryssland är obefintligt. EESK medger att kärnenergi från befintliga EU-källor också spelar en roll under den första fasen, där stabilitet och säkerhet kommer att vara avgörande, vilket framhålls i REPowerEU-planen ( 10 ) . Man måste också ha i åtanke att det inte kommer att bli en enkel uppgift att förbereda EU:s energisystem för nästa vinter (skapa tillräckliga lager och reserver av gas, inleda diversifieringen av leveranserna, använda mer vätgas och metan, göra massiva ytterligare investeringar i projekt för förnybar energi och energieffektivitet), vilket Internationella energiorganet anger i sina rekommendationer från mars 2022 ( 11 ) . Under den andra fasen skulle en återgång till integreringen av den gröna given kunna vara möjlig när alla risker kopplade till försörjningstryggheten undanröjts.

3.4 EESK påpekar att leveransen av bränslestavar till kärnkraftverk i EU med VVER-reaktorer (i Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Finland och Slovakien) kan vara hotad på grund av kriget i Ukraina. Samtidigt ser kommittén positivt på att alternativa försörjningsvägar är möjliga ( 12 ) och uppmuntrar de berörda medlemsstaterna att hitta alternativa leverantörer så snart som möjligt. Kärnkraftverk behöver inte någon större lagringskapacitet och kan lätt lagra sitt bränsle för tre till fem år, så det är möjligt att byta till en annan leverantör eller köpa bränsle till ett fördelaktigt pris.

3.5 EESK betonar att stabiliteten på EU:s energimarknad är en absolut prioritering i dag, eftersom den kan undanröja instabiliteten i energipriserna. Kärnenergin kan i egenskap av en mycket stabil energikälla för baslast (en reserv för instabila förnybara energikällor) i hög grad bidra till försörjningsstabilitet under perioder med extraordinära risker.

3.6 EESK påpekar att kärnenergin inte påverkas av prisvolatiliteten inom EU:s utsläppshandelssystem, där priserna nådde en rekordhög nivå på 100 euro per ton koldioxid i början av februari 2022. Eftersom kärnkraftverk inte släpper ut koldioxid inkluderar deras marginalkostnader inte några koldioxidkostnader, som förnybara energikällor. Volatiliteten i systemet för handel med utsläppsrätter påverkar i hög grad gaspriset på EU-marknaden.

3.7 Sammantaget har kärnkraft höga investeringskostnader men relativt låga driftskostnader. Vi börjar dock inte från noll, och befintlig (uppgraderad) kärnteknisk kapacitet kan användas för att stabilisera marknaden. Politiken bör göra det möjligt för medlemsstaterna att förlänga driften av den befintliga flottan, eftersom långsiktig drift av kärnkraftverk är den absolut mest ekonomiskt överkomliga lösningen för 2030 och därefter, vilket kommer att möjliggöra en smidig omställning till klimatneutralitet. Det är nödvändigt att undvika åtgärder som kan inverka negativt på befintlig koldioxidsnål kapacitet eller som skulle avskräcka investerare från att investera i nödvändig teknik.

3.8 EESK föreslår att man tar hänsyn till kärnenergins roll i den framtida utformningen av elmarknadsreglerna. Kärnkraftverk kan erbjuda el till slutkonsumenter till ett fast pris, eftersom flera europeiska länder använder olika avtalsmodeller som garanterar stabilitet för konsumenterna. Ett fast inköpspris garanterar avkastning på investeringar och lägre kapitalkostnader och skapar till viss del ett fast elpris för slutkonsumenterna.

3.9 Kärnkraften stod för omkring 25 % av den el som producerades i EU 2020. Ökad solidaritet på energimarknaden och mer sammanlänkade överföringssystem kommer att bidra till att man på ett ändamålsenligt sätt kan hantera instabiliteten när det gäller förnybar energi på längre sikt och avbrott i fråga om gas på kort sikt. EESK uppmanar också medlemsstaterna att förbättra lagringskapaciteten och ersätta gaskraftverk med energi från koldioxidsnåla källor. Alla bestämmelser i samband med översynen av elmarknadens utformning bör ge incitament till investeringar i den koldioxidsnåla teknik som behövs för att fasa ut fossila bränslen i energisektorn på ett säkert och ekonomiskt överkomligt sätt.

3.10 EESK framhåller den andra aspekten av prisstabiliteten för kärnenergi som säkerställs genom en stabil försörjning. Jämfört med gas behöver kärnkraftverk inte någon större lagringskapacitet och kan lätt lagra sitt bränsle för tre år ( 13 ) . En lägre bränslebytefrekvens och längre lagringskapacitet gör det lättare att köpa bränsle på gynnsammare villkor och byta till andra leverantörer. Kommittén uppmanar därför de fem medlemsstater som utnyttjar VVER-teknik att leta efter alternativa leverantörer.

3.11 När EU:s energiberoende av Ryssland minskar kommer det att vara en bra utgångspunkt för att inte bara beakta utan också genomföra och förverkliga innovationspotentialen när det gäller kärnenergi, nämligen användningen av kärnenergikällor för produktion av vätgas och avfallsåtervinning som en del av en kedja i den cirkulära ekonomin. Att använda el från kärnkraft för att producera vätgas och värme innebär enligt Internationella energiorganet nya möjligheter. Överskottsel från kärnkraft skulle kunna användas för att producera uppskattningsvis 20 miljoner ton vätgas under 2050 och kraftvärmeproducerad värme från kärnkraftverk skulle kunna ersätta fjärrvärme och annan högtemperaturanvändning ( 14 ) , även om kostnaderna för att uppföra anläggningarna skulle behöva minska för att göra den konkurrenskraftig.

3.12 EESK föreslår att det tjeckiska ordförandeskapet inom ramen för Europeiska kärnenergiforumet diskuterar prisstabilitet inom kärnenergisektorn samt kärnkraftens roll för en stabil försörjning som ett sätt att hantera minskningen av EU:s beroende av rysk gas. EESK vill aktivt delta i denna diskussion.

3.13 EESK föreslår att man stärker det bilaterala samarbetet med internationella partner inom kärnenergisektorn, framför allt USA, i syfte att dela med sig av resultaten av innovation och framsteg inom ny teknik. EESK rekommenderar att det tjeckiska rådsordförandeskapet anordnar en konferens om små modulära reaktorer som skulle kunna hållas i form av ett högnivåforum mellan EU och USA om små modulära reaktorer och utforska denna lovande forskning.

4. Särskilda kommentarer

4.1 Kommittén är väl medveten om vissa risker i samband med användningen av kärnenergi och stöder behovet av ytterligare forskning för att göra den ännu säkrare. Det skulle vara dåraktigt att tro att det inte finns några risker. Kärnkraft har använts för att producera energi sedan 1950-talet, och sedan dess har säkerhets- och skyddsnivån stärkts, dvs. för att motstå extrema yttre händelser, både naturliga och sådana som är orsakade av människan, såsom en flygkrasch eller explosioner. EESK uppmanar medlemsstaterna att inte upphöra med forskning och innovation på detta område och att uppfylla strikta krav på säkerhet och bortskaffande av avfall.

4.2 Den nuvarande situationen på energimarknaden påverkar också uranpriserna, som kan stabiliseras genom en bättre diversifiering av leverantörerna, eller på längre sikt genom att kraftverk byggs som kräver mindre frekvent bränslebyte. Kärnkraftverk som bygger på små modulära reaktorer kan kräva mindre frekvent bränslebyte, vart tredje till sjunde år jämfört med varje eller vartannat år för konventionella kärnkraftverk. Vissa små modulära reaktorer är till och med konstruerade för att användas i upp till 30 år utan bränslebyte. Dessutom tillgodoser uppförandet av tredje generationens kärnkraftverk behoven i länder med stora energianspråk och utvecklade nät (vilket framgår av pågående eller planerade program i olika länder).

4.3 Utformningen av små modulära reaktorer är i allmänhet enklare, och säkerhetskonceptet för dessa bygger ofta i större utsträckning på passiva system och reaktorns inneboende säkerhetsegenskaper, såsom låg effekt och lågt drifttryck. Små modulära reaktorer är billigare och tar kortare tid att bygga, och de kan införas stegvis för att hantera den ökande efterfrågan på energi.

4.4 Den bränslevolym som behövs för kärnkraftverk är ganska liten jämfört med behoven hos kraftverk som drivs med fossila bränslen. En liten bränslekuts urandioxid som väger fem gram producerar samma mängd energi som ett ton kol eller cirka 480 kubikmeter naturgas. Kärnkraftverk behöver inte någon större lagringskapacitet och kan lätt lagra sitt bränsle för tre till fem år. Lagringskapaciteten kan betraktas som en bidragande faktor till kärnkraftverkets stabilitet, eftersom den minskar beroendet av en viss leverantör och ger möjlighet att köpa bränsle när priserna är gynnsamma.

4.5 De investeringar som gjorts i denna sektor innebär också att alla uppgraderingar kan användas till förmån för den gröna omställningen. Kärnteknik och metoder på området används för att bidra till omställningen till ett alltmer vätgasbaserat energisystem på två huvudområden: i) vätgasproduktion från termisk/kemisk dissociation av vatten med hjälp av kärnenergi och ii) bidrag från kärnteknik och kärntekniska metoder för att förbättra förståelsen och möjliggöra efterföljande anpassning av material för att bättre tillgodose behoven av lagring och omvandling av vätgas ( 15 )

Bryssel den 21 september 2022. Christa SCHWENG Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

(1) Artikel 194.2 i EUF-fördraget.

(2) https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

(3) Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1214 av den 9 mars 2022 om ändring av delegerad förordning (EU) 2021/2139 vad gäller ekonomiska verksamheter inom vissa energisektorer och delegerad förordning (EU) 2021/2178 vad gäller särskilda offentliga upplysningar för dessa ekonomiska verksamheter (EUT L 188, 15.7.2022, s. 1).

(4) Länk till den tekniska expertgruppens rapport: ”TEG final report on the EU taxonomy” | Europeiska kommissionen (europa.eu).

(5) Uppgifter från Eurostat från februari 2022 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/edn-20220210-2.

(6) För mer information, se yttrandet TEN/761 (EUT C 275, 18.7.2022, s. 80).

(7) IEA/NEA, 2020.

(8) https://iea.blob.core.windows.net/assets/ae17da3d-e8a5-4163-a3ec-2e6fb0b5677d/Projected-Costs-of-Generating-Electricity-2020.pdf

(9) Rådets förordning (EU) 2022/1369 av den 5 augusti 2022 om samordnade åtgärder för att minska efterfrågan på gas (EUT L 206, 8.8.2022, s. 1).

(10) Planen REPowerEU, COM(2022) 230 final.

(11) IEA, ”10-Point Plan to European Union for reducing reliance on Russian supplies by over a third while supporting European Green Deal, with emergency options to go further”, mars 2022.

(12) Kärnkraftverket Temelín i Tjeckien har hittat alternativa leverantörer.

(13) Enligt Euratoms försörjningsbyrås årsrapport för 2020 kan uranlager tillhandahålla bränsle till EU:s kärnkraftsreaktorer i genomsnitt i 2,75 år.

(14) https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf

(15) IAEA-TECDOC-1676.