Rådets yttrande

av den 12 mars 2001

om Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2001-2005

(2001/C 109/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken(1), särskilt artikel 5.3 i denna,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Den 12 mars 2001 granskade rådet Belgiens uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2001-2005.

Under de senaste två åren var den reala BNP-tillväxten, som 1999 uppgick till 2,7 % och 2000 till 3,8 %, högre än vad som förväntades i 1999 års uppdaterade program. Till följd av detta minskade skuldsättningen i den offentliga sektorn till 0,7 % av BNP 1999 och enligt de färskaste uppgifterna var den offentliga sektorns finanser i balans 2000. Skuldsättningen i den offentliga sektorn i procent av BNP minskade med 5,5 procentenheter och uppgick 2000 till 110,6 % av BNP. Rådet konstaterar att denna utveckling är förenlig med dess yttrande om 1999 års uppdaterade program och med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken.

2000 års uppdaterade stabilitetsprogram grundar sig på ett makroekonomiskt scenario där den reala BNP-tillväxten antas ligga på sin trendmässiga nivå, vilken uppskattas till 2,5 % under perioden 2001-2005. Även om denna försiktiga strategi är begriplig konstaterar rådet att tillväxten för närvarande enligt en del prognoser antas bli högre, åtminstone för 2001 och 2002. Enligt det uppdaterade stabilitetsprogrammet beräknas det allmänna överskottet i den offentliga sektorns finanser uppgå till 0,2 % av BNP 2001 för att sedan öka till 0,7 % av BNP 2005 samtidigt som skuldsättningen beräknas sjunka med 22 procentenheter av BNP till motsvarande 88 % av BNP 2005.

Rådet konstaterar att beräkningarna för balansen i de offentliga finanserna i det uppdaterade programmet anses som mål som skall uppfyllas även om den ekonomiska aktiviteten skulle mattas av. Rådet anser det berömvärt att strategin för budgetkonsolidering i huvudsak bygger på att uppnå stora primära offentliga överskott på mer än 6 % av BNP per år. Denna strategi, som redan har genomförts med framgång de senaste åren, är särskilt lämplig när det gäller Belgien, där den offentliga skulden fortfarande är mycket stor. Rådet noterar att en minskning av den höga skuldsättningen i den offentliga sektorn har fortsatt hög prioritet. Rådet konstaterar att utgifterna i syfte att uppnå höga primära överskott, enligt det uppdaterade programmet, förväntas begränsas genom att en regel om att de primära utgifterna i kategori 1 (den federala regeringen och social trygghet) får öka med högst 1,5 % i reala termer. Rådet konstaterar också att det inom denna ram förväntas uppstå ett utrymme i de offentliga finanserna på motsvarande 1,3 % av BNP 2005 som kan användas till att finansiera skattesänkningar och vissa särskilda utgifter.

Rådet är medvetet om att det efter en lång period av nödvändig finanspolitisk åtstramning bör övervägas åtgärder på ett antal politikområden i Belgien, till exempel skattelättnader, särskilt på arbete, och en aktiv sysselsättningspolitik. Rådet anser dock att återhållsamhet med den offentliga sektorns utgifter fortfarande måste ges högsta prioritet och uppmanar den belgiska regeringen att redan 2001 respektera den angivna gränsen på 1,5 % för primära utgifter i reala termer. Det bör noga övervakas hur eventuellt utrymme i de offentliga finanserna fördelas, så att denna gräns inte överskrids. Med tanke på den offentliga skuldens storlek och de långsiktiga utmaningarna för de offentliga finanserna rekommenderar rådet att alla ytterligare intäkter som kan uppkomma om den reala BNP-tillväxten blir högre än väntat används till att minska skuldsättningen.

Rådet finner de strukturreformer som beskrivs i det uppdaterade stabilitetsprogrammet berömvärda, särskilt de som syftar till att öka sysselsättningsgraden, men även strategin för att säkra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Rådet välkomnar den nya överenskommelse som ingicks i december 2000 mellan den federala regeringen, gemenskaperna och regionerna i Belgien och som syftar till att garantera finanspolitisk sanering och hållbara offentliga finanser på medellång sikt på olika förvaltningsnivåer.

Rådet beklagar att det i stabilitetsprogrammet inte ges någon information om hur stora de totala utgifterna och intäkterna beräknas bli eller om specifika kategorier av utgifter i den offentliga sektorn som till exempel utgifter för pensioner, sjuk- och hälsovård samt offentliga investeringar. Rådet rekommenderar att mer detaljerade beräkningar tillhandahålls i framtida stabilitetsprogram så att en bedömning som grundar sig på fullständig information kan göras.

Rådet anser att utfallet för de offentliga finanserna i Belgien redan 2000 är förenligt med bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten och kommer att så förbli under hela den period som omfattas av 2000 års uppdaterade program.

(1) EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.