SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 13.12.2013  
COM(2013) 934 final 
  
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH 
RÅDET 
om tillämpning av finansiella nettoko rrigeringar hos medlemsstaterna inom 
jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken 
 
 
2 
 Innehållsförteckning 
 
1. Inledning..............................................................................................................3  
2. Allmänna rambestämmelser för tillämpning av fina nsiella korrigeringar ..4  
2.1. Lagar och regler om finans iella nettokorrigeringar.............................................4  
2.2. Budgetbehandling och redovisning av be lopp som nettokorrigeras – instrument 
för inkomster avsatta för särskilda ändamål ........................................................................6  
3. Sektorsspecifika regler för finans iella nettokorrigeringar.............................7  
3.1. Jordbruk .............................................................................................................7  
3.1.1.  Bestämmelserna föreskriver alltid finansiella nettokorrigeringar ...............7  
3.1.2.  Rättsliga mekanismer för finansiella nettokorrigeringar kommer att 
konsolideras ytterligare .....................................................................................9  
3.1.2.1.  Fokus på riskablare utgifter .....................................................................9  
3.1.2.2.  Inget godtycke och bara ett fåtal schablonkorrigeringar ....................10  
3.1.2.3.  Kortare förfarande för överensstämmelse ............................................11  
3.1.3.  Betalningsfrister och betalningsinst ällelser som rör GJP kommer att 
anpassas till anslag inom sammanhållningspolitiken. ..................................13  
3.2. Anslag inom sammanhållningspolitiken ...........................................................14  
3.2.1.  Ny bestämmelse om att kommissionen ka n ålägga en medlemsstat finansiella 
nettokorrigeringar..............................................................................................14  
3.2.2.  Finansiella korrigeringar av  oriktigheter eller brister som har hittats före den 
15 februari varje år ............................................................................................15  
3.2.3.  Kommissionens bedömning av laglighet oc h korrekthet baseras på räkenskaper, 
revisionsutlåtande och motsvarande ra pporter som har lämnats in före den 
15 februari varje år ............................................................................................15  
3.2.4.  Om EU:s granskare hittar en allvarlig brist efter den 15 februari varje år ........16  
3.2.5.  Bästa praxis inom kommissionens  övervakningssystem i en delad 
förvaltningsbudget.............................................................................................20  
 
 
3 
 1. Inledning  
 
Som reaktion på att den felprocent som Europe iska revisionsrätten rapporterade in i sin 
årsrapport om räkenskapsåret 2012, skicka de föredraganden för ansvarsfrihet och 
samordnarna för de stora politiska grupperna i Europaparlamentets budgetkontrollutskott ett 
brev till kommissionens ordför ande, José Manuel Barroso, och bad kommissionen att lämna 
in ett meddelande där det tydligt framgår hur den, för finansieringsperioden 2014–2020, har 
tänkt effektivisera de finansiella nettokorrige ringarna för medlemsstater där man kan se 
svagheter i program som har en delad förvaltningsbudget.1 Finansiella nettokorrigeringar 
innebär att anslagen till denna medlemsstat definitivt minskas. 
Föreliggande meddelande handlar om detta uppdrag genom att vi här förklarar hur 
kommissionen har tänkt anvä nda nya instrument och kr av som rör finansiella 
nettokorrigeringar och som beskri vs i det juridiska ramverket för finansieringsperioden 2014–
2020, samt hur detta kommer att påverka medlemsstaterna. 
Inom jordbruksområdet har det varit normalt att finansiella nettokorrigeringar leder till 
minskade EU-anslag för aktuell medlemsstat. De nya reglerna för finansieringsperioden 
2014–2020 innebär ingen förändring av detta, men i dem fokuseras på att befästa befintliga 
mekanismer.  
I fråga om sammanhållningspolitiken var det bara undantagsvis som finansiella 
nettokorrigeringar ledde till en åt erbetalning av redan betalade belopp till  EU:s budget. Under 
den nya programperioden 2014–2020 kommer en stor förändring att antas som ny lag, 
nämligen att öka kommissionens möjlighet att införa finansiella nettokorrigeringar för 
medlemsstater där man har hittat  allvarliga brister i förvaltningen och kontrollsystemen. Den 
ram för finansiella nett okorrigeringar som man räknar med under perioden 2014–2020 
innebär att kommissionen inte ka n påverka huruvida ett beslut  om finansiella korrigeringar 
ska antas. Finansiella nettokorrigeringar komme r att bli den normala reaktionen på allvarliga 
brister och ska användas enligt tydliga och genomsynliga kriterier och villkor. 
De tjänster som används kommer, genom bästa arbetssätt, att i nnebära att dessa två områden 
med delad förvaltningsbudget tillsammans anvä nder detta viktiga korrigeringsinstrument 
effektivt. Det görs för att skydda unionens budget  när finansiella nettok orrigeringar görs på 
åtgärder och program under finansierings perioden 2014–2020. En sådan sammanslagning av 
bästa praxis ska även användas på instrument en för betalningsfrister och inställande av 
utbetalningar.  Den modell som har använts me d lyckat resultat på sammanhållningsområdet 
har, i tillämpliga delar, börjat användas  även inom jordbruksområdet för 2014–2020.   
                                                            
1 I brevet hänvisades också till meddelandet om sky dd av EU:s budget (COM (2013) 682 final/2) som 
offentliggjordes den 30 september 2013 och som parlamente t i sin resolution om beviljandet av ansvarsfrihet 
för budgetåret 2011 ha de givit kommissionen i uppdrag att presentera. 
 
4 
 Kommissionen anser att alla fina nsiella korrigeringar, inbegripet sådana där medlemsstaterna 
får ta in nya projekt och nya utgifter för at t återanvända korrigerade belopp, skyddar EU:s 
budget. Trots det är de finansiella nettokorrigeri ngarnas avskräckande effekt högre i de fall 
där medlemsstaterna inte kan återanvända de ko rrigerade och återkrävda  beloppen och därför 
förlorar dessa anslag. Det ger medlemsstaterna  anledning att själva upptäcka och korrigera 
fel, och bidrar därför till att förb ättra förvaltningen och kontrollsystemen. 
2. Allmänna rambestämmelser för finansiella korrigeringar  
2.1. Lagar och regler om finansiella nettokorrigeringar 
Lagarna om tillämpning av finansiella nettoko rrigeringar beskrivs i budgetförordningen, i 
enlighet med artikel 317 i EUF-fö rdraget, och fler detaljer står i de sektorsspecifika 
förordningar som har antagits av Europaparlam entet och rådet. Med hjälp av dessa olika 
förordningar ska kommissionen anta såväl delege rade akter som genomf örandeakter, och kan 
även upprätta riktlinjer för att förtydliga vissa frågor.  
Följande figur ger en överblick över relevanta ni våer i det allmänna lagrummet i fråga om att 
tillämpa finansiella korrigeringar: 
 
Riktlinjer Artikel 317 i EUF-fördraget 
Delegerad
e akter Jordbruk: 
• Övergripande 
förordning om 
finansiering, förvaltning 
och övervakning av GJP 
(finansiella korrigeringar 
och betalningsinställelser för 
EGFJ och EJFLU) 
• förordningen om 
gemensamma 
bestämmelser (EJFLU, 
Genomförand
eakter Anslag inom 
sammanhållningspoli Ɵke
n Förordningen om gemensamma 
bestämmelser 
 
 Artikel 80 i 
budgetförordningen 
Delegerad
e akter Genomförand
eakter 
Den nya budgetförordningen blir en sammanhängande  ram runt alla politikområden, och inte 
minst fastställs principerna för finansie lla korrigeringar hos medlemsstaterna.   
 
5 
 Artikel 80 i budgetförordningen – Regler om inkassering 
… 
4. Kommissionen ska göra finansiella korrige ringar hos medlemsstaterna i syfte att från 
unionsfinansieringen utesluta utgifter som står i strid med gällande lag. Kommissionen ska grunda 
sina finansiella korrigeringar på fastställda belopp som använts felaktigt och de ekonomiska 
konsekvenserna för budgeten. När dessa belopp in te kan fastställas exakt får kommissionen tillämpa 
en extrapolerad korrigering eller schablonkorrigeri ng i enlighet med de sektorspecifika reglerna. 
Kommissionen ska när den finansiella korrigeringens  belopp beslutas beakta arten och omfattningen 
på överträdelsen av gällande lag och de ekonomiska konsekvenserna för budgeten, inbegripet när det 
gäller brister i förvaltning och kontrollsystem. 
Kriterierna för att fastställa finansiella korri geringar och det förfarande som ska tillämpas får 
fastställas i de sektorspecifika reglerna. 
5. Metoden för att tillämpa extrapolerade korrigeri ngar eller schablonkorrigeringar ska fastställas i 
enlighet med de sektorspecifika reglerna så att kommissionen kan skydda  unionens ekonomiska 
intressen. 
Kommissionen tillämpar följande tre sorters fi nansiella korrigeringar , enligt artikel 80 i 
budgetförordningen och de sektor sspecifika förordningarna: 
1. finansiella korrigeringar i enskilda fall, gr undade på vilka – exakt fastställda – belopp 
som har använts felaktigt och de ekonom iska konsekvenser detta får för budgeten, 
2. extrapolerade finansiella  korrigeringar, och  
3. schablonkorrigeringar. 
Extrapolerade korrigeringar och schablonkorri geringar kan bara göras när det exakta 
korrigeringsbeloppet inte kan fa stställas. Extrapolerade fina nsiella korrigeringar måste 
grundas på ett representa tivt urval som gör att aktuellt belo pp kan beräknas med tillräckligt 
hög säkerhet.  
Följande figur ger en överblick över relevant a mekanismer för att tillämpa finansiella 
korrigeringar:  
 
 
6 
 Finansiella korrigeringar
Artikel 80 i budgetförordningen och 
sektorspecifika regler
Kan beloppet för de 
finansiella korrigeringarna 
fastställas exakt?
Ja
Enskild korrigeringNej
Kan aktuellt belopp beräknas 
med tillräckligt hög säkerhet, 
grundat på ett representativt, 
statistiskt urval?
Ja
Extrapolerad korrigeringNej
Schablonkorrigering 
Detaljer om hur de finansiell a korrigeringarn a ska tillämpas i de ol ika politikområdena under 
delad förvaltningsbudget står i avsnitt 3 i detta meddelande. 
2.2. Budgetbehandling och redovisning av belo pp som nettokorrigeras – instrument 
för inkomster avsatta för särskilda ändamål 
Finansiella korrigeringar leder till ”Inkomster från återbetaln ingar … av belopp som betalats 
ut på felaktiga grunder” och behandlas som en inkomst avsatt för särskilda ändamål (artikel 
21.3 c) i budgetförordningen).  
Med två undantag innefattas inga särskilda regler i budgetförordningen2 om hur inkomster 
avsatta för särskilda ändamål, som har skapat s genom en nettokorrigering, kan användas.  
   
                                                            
2 Vad gäller den Europeiska garantifonden för jordbruket ska anslaget ”avsättas på grundval av inkomsternas 
ursprung” (artikel 174.1 i budgetförordningen) oc h finansieringsinstrument ska ”användas för samma 
finansieringsinstrument” (artikel  140.6 i budgetförordningen). Finansiell 
nettokorri gering Inkomster avsatta för särskilda ändamål 
Artikel 21.3 c) i budgetförordningen 
 
7 
 I artikel 7 i genomförandebestämmelser na för budgetförordningen står att 
budgetanmärkningen ska visa vilka budgetposter so m kan ta emot de anslag som motsvarar 
de inkomster som har avsatts för särskilda ändamål.  Det innebär att de finansiella 
nettokorrigeringar som återgår till EU:s budget so m inkomster avsatta för särskilda ändamål 
inte är öronmärkta för särskilda medlemsstater.  
 
 
  
3. Sektorsspecifika regler för fi nansiella nettokorrigeringar 
3.1.  Jordbruk 
3.1.1.  Bestämmelserna föreskriver alltid finansiella nettokorrigeringar 
Enligt lagarna som rör den gemensamma jo rdbrukspolitiken (G JP) har finansiella 
korrigeringar som kommissione n ålägger medlemsstater nä r de har genomfört en 
överensstämmelsekontroll alltid varit nettokorrigeringar, ända sedan den första avslutningen 
av räkenskaper år 1976, och de kommer att fort sätta att vara nettokorrigeringar i fråga om 
såväl Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) som Europeiska  jordbruksfonden för 
landsbygdsutveckling (EJFLU), eftersom  
- de korrigerade beloppen i själ va verket återbetalas från  medlemsstaterna till EU:s 
budget, och 
- de belopp som återfås behandlas som inkoms ter avsatta för särskilda ändamål i EU:s 
budget. De används för att finansiera ut gifter inom GJP som helhet, utan att 
öronmärkas för någon särskild medlemsstat  (läs mer i rutan här nedanför).  
Varje år antar kommissionen två till fyra beslut  om överensstämmelsekontroll på ett paket 
med enskilda finansiella korrigeringar. Under 2013 antog kommissionen fyra sådana beslut, 
vilket täckte 147 enskilda, finansiella nett okorrigeringar som uppgick till 1,1 miljard euro 
(två procent av utgifterna för GJP enligt 2013 års budget). Detta bekräfta r också den stigande 
trend som revisionsrätten rapporterade om  i sin årsrapport för budgetåret 2012, punkt 4.293. 
 
                                                            
3 Under 2012 fattade kommissionen tre överensstämmelsebeslu t, vilket ledde till finansiella korrigeringar på 
651 miljoner euro (503 miljoner euro hade med EG FJ att göra och 148 miljoner euro med EJFLU). Det 
genomsnittliga antalet finansiella korrigeringar u nder den senaste femårsperioden (2008–2012) blev 
trettio procent högre än i perioden dessförinnan (2003–2007), medräknat den ökade budgeten mellan dessa båda perioder. Inkomster avsatta för särskilda 
ändamål 
Artikel 21.3 c) i 
budgetförordningen Anslag i EU:s budget 
Artikel 7 i 
genomförandebestämmelserna 
 
8 
  
 
 
Antagna finansiella nettokorrige ringar under 2013 (belopp i euro) : 
Beslut: 40 41 42 43 TOTALT 
EGFJ 285 582 274 −130 136 896,33 −142 637 397 −303 566 912 −861 923 480 
EJFLU −104 699 558 −88 444 255 −32 467 218 −10 598 290 −236 209 321 
ÖVRIGA −7 091 796 −8 757 551 −2 661 224 −121 357 −18 631 930 
TOTALT −397 373 628 −227 338 703 −177 765 840 −314 286 560 −1 116 764 733 
70 procent av de finansiella korrigeringar so m antogs under 2013 gällde fyra medlemsstater 
(GR, UK, FR och PL). Denna koncentration på dessa fyra medlemsstater utgör inget stabilt 
mönster, utan kan ändras från år till år bero ende på hur kvaliteten på de nationella eller 
regionala kontrollsystemen utvecklas. 
När det gäller EGFJ utförs de finansiella korri geringarna genom att berörda belopp dras av 
från de månadsbetalningar som kommissionen gör  till medlemsstaten i fråga. Detta görs den 
andra månaden efter att beslut har fa ttats om en finansiell korrigering.  
När det gäller EJFLU utförs de finansiella korrigeringarna genom att medlemsstaten i fråga 
ska återbetala dessa belopp till EU:s budget. 
Behandling av inkomster avsatta för särskilda ändamål 
De belopp som korrigeras och återkrävs av kommi ssionen krediteras till EU:s budget som inkomster 
avsatta för särskilda ändamål på särskilda budge tposter (konto 67 01 för EGFJ, konto 67 11 för 
EJFLU).  
Inom EGFJ kan dessa inkomster användas för att finans iera utgiftskontoposter, och täcka valfri utgift 
inom EGFJ utan att kopplas till någon särskild medl emsstat. Budgetanmärkningarna för kapitel 05 02 
(marknader) och 05 03 (direktstöd) visar tydligt a tt EGFJ:s finansieringsbe hov systematiskt minskas 
under budgetförfarandet med ett be lopp som motsvarar de uppskatta de inkomsterna avsatta för 
särskilda ändamål som görs tillgängliga efter fina nsiella korrigeringar under aktuellt budgetår. Som 
exempel budgeterades till en början 600 miljoner euro i finansiella korrigering ar för 2012 års budget, 
medan 647,8 miljoner euro i inkomster avsatta för särskilda ändamål gjordes tillgängliga och kunde 
användas under samma budgetår.  
För EJFLU:s del gäller att de återkrävda belo ppen inte kan användas längre, eftersom de 
budgetmässiga åtagandena redan har använts av medlemsstaten när den deklarerade vilka utgifter som 
skulle återbetalas av kommissionen.  Betalnings bemyndiganden från inkomster avsatta för särskilda 
 
9 
 ändamål kan betalas från den budgetpost som gä ller EJFLU. De kan användas för varje öppen 
betalning som görs för något landsbygdsutvecklings program. Det innebär att EJFLU:s inkomster för 
särskilda ändamål minskar behovet av betalnings bemyndiganden, och har a nvänts för att minska 
antalet anmodanden om ytterligare betalningsbe myndiganden. Under 2012 uppgick dessa inkomster 
från EJFLU:s finansiella korri geringar till 55 miljoner euro.  
Finansiella nettokorrigeringar i nnebär verkligen en påfrestning på medlemsstaternas egna 
budgetar. Därför infördes  ett alternativ där en viss mängd korrigeringar kan genomföras i tre 
årliga delbetalningar efter en förfrågan från aktuell medlemsstat. Hitt ills har delbetalningar 
godkänts för Bulgarien, Grekland, Portugal, Ru mänien, Spanien och Litauen. Dessutom kan 
medlemsstater som får ekonomiskt bistånd från EU vid ett tillfälle be  kommissionen att dröja 
upp till 18 månader med att genomföra de finans iella korrigeringarna, beroende på hur de 
specifika planerna för korrigera nde åtgärder tillämpas. Efter att uppskovstiden har gått ut 
genomförs korrigeringarna genom tre årliga delbetalningar. Hittills har Portugal och 
Grekland beviljats uppskov. Uppskoven har bevilja ts till den 31 december 2013 för Grekland 
och den 31 maj 2014 för Portugal. 
De finansiella nettokorrigeringarna s påverkan på medlemsstaterna. 
I samtliga medlemsstater påverkas de nationella oc h regionala myndigheter som har ansvar för att 
genomföra GJP direkt av EU:s finansiella nett okorrigeringar. Korrigeringar av utgifter som 
medlemsstaterna har haft under föregående budgetår leder till en  minskning av EU:s stöd under 
innevarande budgetår. Det gör att me dlemsstaterna i många fall måste hitta de finansiella medel som 
krävs för att fylla hålet genom budgetöverföringa r eller budgetjusteringar.  Mot denna bakgrund har 
finansiella nettokorrigeringar lett till konkreta, budget mässiga och administrativa reaktioner. Några 
exempel: 
- Efter upprepade tvister mellan myndigheter på federa l nivå och delstatsnivå i Tyskland ändrade man 
grundlagen där år 2006 för att klargöra hur bördorna med finansiella korrigeringar skulle fördelas. 
- Efter en avsevärd finansiell korrigering 2009 i Danmark genomfördes nyligen en särskild mekanism 
för att fördela bördorna mellan finansmi nisteriet och jordbruksministeriet.     
  
3.1.2.  Rättsliga mekanismer för finansiella nettokorrigeringar kommer att 
konsolideras ytterligare 
3.1.2.1.  Fokus på riskablare utgifter  
GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings grans kningsverksamhet har riskanalys som 
utgångspunkt, vilket innebär a tt fler granskningar kommer att fokusera på medlemsstater, 
åtgärder och program som påverk as av större risker. En gång  om året utför GD Jordbruk och 
landsbygdsutveckling en central riskanalys. Den omfattar alla GJP-utgifter i alla 
medlemsstater: bevis samlas in från tidigare gr anskningar, från Europe iska revisionsrätten, 
Europeiska byrån för bedrägeribekämpni ng (Olaf) och medlemsstaternas egna 
certifieringsorgan, och den görs i syfte att hitt a de mest riskabla områdena, som framtida 
granskningar ska fokusera på. Till exempel blev ett resultat av den högre felkvot som 
rapporterades av Revisionsrätte n i 2011 och 2012 års revisionsf örklaringar att antalet EJFLU-
 
10 
 granskningar ökade väsentligt  under 2013 (35). De kommer de ssutom att öka ytterligare 
under 2014 (till 45), så att antalet fördubblas jämfört med år 2012 ( 23).  En annan följd är att 
vissa medlemsstater granskas varje år, tills varje allvarlig brist ha r åtgärdats, vilket illustreras 
här nedan.  
Exempel på intensiv övervakning 
GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings granskninga r av det integrerade administrations- och 
kontrollsystemet (IAKS) under 2008 och 2009 avslöj ade och bekräftade allvarliga brister: 
Kontrollerna på plats var sena och deras system fö r identifiering av jordbruksskiften (LPIS) var 
föråldrat och alltför oprecist. En granskningsde legation konstaterade i ma rs 2011 att den första 
verksamhetsplanen, som kommissionen hade begärt för att åtgärda dessa brister inför 2011, bara 
delvis hade genomförts. Misslyckandet med att korrige ra i tid orsakade en reservation i GD Jordbruk 
och landsbygds årliga verksamhetsrapport för 2010, v ilken följdes av en ny verksamhetsplan för att 
åtgärda bristerna inför år 2013. GD Jordbruk oc h landsbygdsutveckling rapporterade i sin årliga 
verksamhetsrapport 2012 att en gransknings delegation i mars 2013 hade bekräftat att 
verksamhetsplanen kunde anses vara genomförd. GD  Jordbruk och landsbygdsutveckling valde ändå 
att vidhålla sin reservation, eftersom starka bevis på att den aktualiserade LPIS användes på rätt sätt 
inte skulle finnas förrän efter att en första runda fordringar, kontroller och betalningar hade slutförts. 
Under tiden pålades en första finansiell korrigeri ng av 2008 års utgifter och en andra av 2009 års 
utgifter. Överensstämmelsekontrollerna av 2010, 2011  och 2012 års utgifter kommer att färdigställas 
mot slutet av 2014. Ännu en överensstämmelsekontroll av 2013 års utgifter ska färdigställas till slutet 
av 2015.  
Granskningsstrategin för peri oden 2014–2020 kommer att grundas på en förstärkt riskanalys 
som ingår i ett treårsprogram, vilket syftar till att få en bättre helhetsblick på utgifterna. De 
mer intensiva granskningarna kommer dock att täcka de riskablaste områdena även i 
fortsättningen.  
3.1.2.2.  Inget godtycke och bara ett fåtal schablonkorrigeringar 
Varje risk som upptäcks i EU:s budget ger syst ematiskt orsak till en nettokorrigering. 
Kommissionen har inte möjlighet att godtyckligt lå ta bli att korrigera, eftersom den enligt lag 
måste undanröja alla olagliga utgifter den hitta r från EU:s finansieringsstöd. För både EGFJ 
och EJFLU gäller att finansiella korrigeringar styrs av den gemensamma jordbrukspolitikens 
nya, övergripande förordning, i vilken förfara ndet får en ännu snävare ram. Metoden och 
kriterierna för att fastställa antalet finansiella  korrigeringar sk a nu skrivas ner i en delegerad 
akt. Denna delegerade akt är tänkt a tt antas under det förs ta kvartalet 2014.  
Enligt den övergripande förordni ngen ska det i den delegerade ak ten fastställas kriterier för 
att bedöma vilken risk för EU:s budget som före ligger (läs mer i bilaga 1). När det gäller 
schablonkorrigeringar är det tänkt at t det ska stå fler detaljer om  hur bristens allvarlighet ska 
bedömas, med hänsyn till dess natur (huvudsaklig  eller kompletterande kontroll), men även 
hur ofta den återkommer (eventue ll upprepning utan förbättring fr ån ett föregående år) samt 
hur den ackumuleras med andra brister (risken för fe l är ofta större när bristerna är fler). De 
 
11 
 fynd som Europeiska revisi onsrätten gjorde i sin årsrapport 2012, punkt 4.304, kommer därför 
att åtgärdas, framför allt i de fall då fler a brister förekommer i sa mma befolkning. När den 
delegerade akten har trätt i kraft kommer det att finnas närmare uppgifter i kommissionens 
riktlinjer om de mer tekniska delarna.  
Såväl budgetförordningen som den gemensa mma jordbrukspolitikens nya, övergripande 
förordning innehåller en rangordn ingslista med olika finansiella  korrigeringar. Enligt den får 
schablonkorrigeringar bara användas  när beräknade eller extrapol erade korrigeringar inte kan 
fastställas med rimlig ansträngning. 
Beräknade och extrapolerade korrigeringar gr undas för närvarande dels på det som GD 
Jordbruk och landsbygdsutvecklings revisorer ha r hittat och dels på information från 
medlemsstaterna under det så ka llade kontradiktoriska förfarande t. De attesterande organen 
utför den nya uppgift de har blivit ålagda och undersöker representa tiva transaktioner. I 
framtiden kommer därför GD Jordbruk och lands bygdsutveckling att få mer information att ta 
hänsyn till från de årliga yttranden som ska lämnas från och med ansökningsåret 2014. 
3.1.2.3.  Kortare förfarande för överensstämmelse 
Rent juridiskt är det absolut nödvändigt att ge nomföra ett kontradiktoris kt förfarande innan 
de sista finansiella korrigeringarna görs. Innan någon nettokorrigering genomförs måste 
kommissionen därför ge medlemsstaterna en mö jlighet att lägga fram bevis och argument för 
att eventuellt kunna bestrida de urspr ungliga bedömningarna. I GJP:s nuvarande 
budgetförordning5 och den gemensamma jordbrukspolit ikens nya, övergripande förordning 
står att I detta skede av förfarandet ska medlem sstaterna ges möjlighet att visa att den 
bristande uppfyllelsens fa ktiska omfattning är mindre än vad kommissionen antagit. . Även 
principen med ett kontradiktoriskt  förfarande mellan granskaren  (revisorn) och den som ska 
granskas är en avgörande del av  revisionens kva litetsstandard. 
Dessutom föreslås i artikel 52.3 i den geme nsamma jordbrukspolitikens övergripande 
förordning att ”ett förfarande inleds för att förlika de respektive ståndpunkterna” om ingen 
överenskommelse nås när det kontradiktoriska förf arandet är slutfört. Hela förlikningen är 
tidsbegränsad till fyra månader, men hela processen, från det att relevant medlemsstat frågar 
tills det går att visa upp sl utresultatet av analysen so m kommissionen har gjort av 
förlikningsorganets rekommendationer, tar minst ett halvår6.  
                                                            
4 Europeiska revisionsrättens årsrapport 2012, punkt 4.30:  ”Vid användningen av schablonkorrigeringar beaktar 
man inte överträdelsens art och omfa ttning tillräckligt, efte rsom samma schablonkorrigering på 5 % tillämpas 
oavsett om brister konstateras i en enda ny ckelkontroll eller i många sådana kontroller.” 
5 Fristen kan förlängas till den 1 mars i undantagsfall,  på begäran från medlemsstaten. Jfr artikel 59.5 i 
Europaparlamentets och rådets budgetförordning (EU, Euratom) nr 966/2012. 
6 Det kan även ta längre tid, om hela ärendet måste prövas på nytt. 
 
12 
 Kommissionen har ägnat sig åt , och kommer att fortsätta med, att rationalisera hela 
förfarandet. För det första beskriver den gemensamma jordbrukspolitikens övergripande 
förordning de olika stegens exakta art, omfattning och ordningsföljd, liksom de olika 
finansiella korrigeringarna. För det andra syftar  bestämmelserna i både den delegerade akten 
(metod och kriterier för att beräkna den finans iella korrigeringen) och genomförandeakterna 
(detaljer om överensstämmelseförfarandet, med obligatoriska tidsfrister) till att än mer 
effektivisera relevanta lagar och begränsa ri sken för onödiga förseningar. För det tredje 
kommer GD Jordbruk och landsbygdsutveckli ng, på denna stabilare grund, att skärpa 
övervakningen av framsteg i överensstämmel seförfarandena för att hålla strikt på 
tidsfristerna.  
Närmare uppgifter om hur man har tänkt ge nomföra finansiella korrigeringar för den 
gemensamma jordbrukspolitiken finns i bilaga 1. 
 
I följande tabell beskrivs de olika steg som en överensstämmelsekontroll innehåller och som 
leder till en nettokorrigering enligt den gemensamma jordbr ukspolitikens nya, övergripande 
förordning. Som framgår av kom missionens svar på punkt 4.317 i revisionsrättens årsrapport 
för 2012 om överensstämmelseförfarandets orimliga längd, finns det utrymme för att 
påskynda det betydligt, så att de finansiella korrigeringarna i normala fall kan fastställas två 
år efter den första revisionen.  
                                                            
7 Kommissionens svar på Europeiska revisionsrättens årsr apport 2012, punkt 4.31: ”I synnerhet inom ramen 
för utarbetandet av genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer kommissionen att framhärda i sina insatser för att påsk ynda förfarandet, mot bakgrund av behovet av att 
bibehålla kvalitetsstandarderna och medlemsstaternas rätt till genmäle.” 
 
13 
 År Månad Kontrollsteg KontrollfasTäckning för den 
finansiella 
nettokorrigeringen
2014 J INLEDNING
F Granskningsuppdrag
M
A
M
J
J
A
S
OBilateralt möte med medlemsstaten för att diskutera funna 
brister, åtgärder och risker för EU:s budget.
N
D
2015 J
F
M
AAnmälan av finansiell korrigering till medlemsstaten och 
inledning av förlikning.
M
J
J
A
S
O
N
D korrigering.
2016 J AVSLUTNING
F
M Kommissionen beslutar om finansiella korrigeringar.
A
M
J Medlemsstaten betalar tillbaks till EU:s budgetGD Jordbruk och landsbygdsutvecklings överensstämmelsekontroll av finansiella nettokorrigeringar
kommittéförfarande 
och beslutsordning för 
den gemensamma 
organisationen av 
marknaden kontradiktoriskt förfarande med 
medlemsstatenMedlemsstatens förlikningsfas
En finansiell 
korrigering får lov 
att täcka utgifter som har betalats 
tidigast 24 
månader före 
anmälan.En finansiell korrigering får lov att täcka 
utgifter som har betalats under perioden 
efter anmälan  och fram tills att 
medlemsstaten kan visa att korrigerande 
åtgärder har vidtagits.Exempel på tidpunkter och tidsfrister för kontrollgranskning på plats i februari 2014 
Uppdragsrapport och resultatanmälan till medlemsstaten
         Förlikning (om me dlemss taten begärt det)                  
Förlikningsorganet ska vara oberoende från den 
gemensamma organisationen av marknaden och 
medlemsstaten.  Dess roll är att förlika parterna.  Dess 
slutsatser är inte bindande för den gemensamma 
organisationen av marknaden
 
3.1.3.  Betalningsfrister och betalningsin ställelser som rör GJP kommer att 
anpassas till anslag inom sammanhållningspolitiken. 
När lagstiftaren har antagit den gemensamma jordbrukspolitikens övergripande förordning 
under 2014, ska nya lagar om frister och beta lningsinställelser för anslag inom 
sammanhållningspolitiken träda i kraft. Dessa  ska stärka kommissionens möjligheter att 
upphäva EU:s stöd i de fall då man har hi ttat risker för oreg elbundna betalningar . 
Följaktligen får kommissionen minska eller st älla in månadsbetalningar (EGFJ) eller 
mellanliggande betalningar (EJFLU ) om följande villkor uppfylls: 
 
14 
 En eller flera av nyckelkomponenterna i det aktuella nationella kontrollsystemet existerar 
inte eller fungerar inte på grund av bris ter som är bestående eller allvarliga  (eller om 
liknande, allvarliga brister finns i systemet för att inkassera oregel bundna betalningar) och 
- antingen att bristerna är av fortlöpande na tur och har lett till minst två beslut om 
finansiell korrigering,  
eller 
- att kommissionen har konstaterat att den berörda medlemsstaten inte har 
genomfört kommissionens rekommendationer fö r att råda bot på situationen enligt 
en handlingsplan med tydliga framstegsind ikatorer som ska fastställas i samråd 
med kommissionen, och inte kommer att göra det inom den närmaste framtiden.  
Första stycket motsvarar nuvarande situation enligt förordning (EG) nr 1290/2005, medan det 
andra stycket är nytt. Det är i princip det svar  som lagstiftaren gav på Europaparlamentets 
rekommendation i 2011 års resolution om ansvar sfrihet. Svaret innebär att reglerna om 
betalningsinställelse för GJP må ste vara i linje med reglerna  för sammanhållningsfonderna. 
I EGFJ:s fall står det i de nya reglerna att månadsbetalningar till medlemsstater får fortsätta 
tills villkoren för ett beslut om betalningsinst ällelse har uppfyllts, efters om månadstakten inte 
skulle tillåta något avbrott. I EJFLU:s fa ll, däremot, kommer den nya förordningen om 
gemensamma bestämmelser att innehålla regler  om avbrott av mellanliggande betalningar 
från delegerad utanordnare (det vill säga gene raldirektören) som ett ytterligare, snabbt och 
återverkande verktyg, i händelse av oro över hur uvida betalningarna är lagliga och korrekta. 
Kombinationen av förebyggande åtgärder (betalningsfrister  i EJFLU:s fall, 
betalningsinställelser i båda fondernas fall ) och finansiella netto korrigeringar gör att 
kommissionen kan agera snabbt  och effektivt för att s kydda EU:s budget. Inga nya 
betalningar görs, eller så minskas de upp till den risk som har bedömts under inställelsen. 
Oregelbundna betalningar som redan har gjorts kommer helt att täckas av de finansiella 
korrigeringarna. 
3.2. Anslag inom sammanhållningspolitiken  
3.2.1.  Ny bestämmelse om att kommissi onen kan ålägga en medlemsstat 
finansiella nettokorrigeringar 
En viktig ändring införs för programperi oden 2014–2020. Under vissa omständigheter, som 
står i artikel 145.6 i förordningen om gemens amma bestämmelser, måste kommissionen anta 
ett beslut om att tillämpa en finansiell nettokorrigering. Nuvarande möjlighet för 
medlemsstaten att godta korrigeringen och åter använda det belopp från EU-anslaget som då 
frigörs dras alltså in.   
 
15 
 I och med den nya ekonomiska förvaltningscykeln  blir den 15 februari efter varje avslutat 
räkenskapsår8 brytpunkten för ansökningar om nytt be slut om finansiella  nettokorrigeringar 
av utgifter från föregående räkenskapsår. Fö re detta datum måste medlemsstaterna lämna in 
programmets räkenskaper, förvaltningsförk laring, revisionsutlåtande och motsvarande 
rapporter till kommissionen. Det innebär att alla nationella kontroller och verifieringar måste 
slutföras så att medlemsstaten kan in tyga att utgifterna som står med i 
årsredovisningshandlingarna är lagliga och korrekta. 
3.2.2.  Finansiella korrigeringar av oriktighet er eller brister som har hittats före  
den 15 februari varje år 
Reglerna för programperioden 2014–2020 om finans iella korrigeringar av  oriktigheter som 
har hittats före den 15 februari  varje år liknar dem som gäller för innevarande programperiod, 
men de nuvarande gäller oavsett när de hittas. Syftet med tidsf risten är att upprätthålla en 
anledning för medlemsstaterna att upptäcka och korrigera oriktigheter och att inte ta med 
dessa belopp i de utgifter som redovisas fö r kommissionen, så att inga EU-anslag går 
förlorade (se även punkt 3.2.5).  
Oriktiga utgifter som upptäcks i na tionella kontroller elle r revisioner måste al ltså dras av från 
de räkenskaper som ska lämnas in till kommissione n senast den 15 februari varje år. När det 
är gjort kan medlemsstaten använda de korri gerade beloppen för nya, stödberättigande 
insatser inom ramen för programmet, på samma sätt som i innevarande programperiod. 
I de fall EU upptäcker oriktigheter som kräver fi nansiella korrigeringar innan de attesterade 
räkenskaperna lämnas in till kommissionen, finns det två möjligheter, precis som under 
innevarande period. Om medlemsstaten accepter ar att korrigeringen utförs och vidtar 
åtgärder, kommer den att kunna använda de ko rrigerade beloppen för nya stödberättigande 
insatser (artikel 145.4 i förordningen om gemensamma bestämmelser). Om inte 
medlemsstaten accepterar den fö reslagna korrigeringen kommer kommissionen själv att fatta 
beslut om att genomföra en finansiell korrige ring, enligt det kontradiktoriska förfarandet i 
artikel 145 i förordningen om gemensamma best ämmelser. Denna kommer alltid att vara en 
nettokorrigering, och programmet och medlem sstatens anslag kommer att minskas i 
motsvarande grad. Medlemsstaten kan al ltså inte återanvä nda detta belopp. 
3.2.3.  Kommissionens bedömning av laglig het och korrekthet baseras på 
räkenskaper, revisionsutlåtande oc h motsvarande rapporter som har 
lämnats in före den 15 februari varje år 
Den nya bestämmelsen om årsrapporter från me dlemsstater och finans iella nettokorrigeringar 
innebär förändringar i hur kommissionen kommer att utöva sitt ansvar. Kommissionen 
kommer att bedöma och pröva så väl revisionsutlåtandena (det aljer om huruvida systemen, 
                                                            
 8 Fristen kan förlängas till den 1 mars i undantagsfa ll, på begäran från medlem sstaten. Jfr artikel 59.5 i 
Europaparlamentets och rådets budgetförordning (EU, Euratom) nr 966/2012. 
 
16 
 lagligheten och korrektheten f ungerar och stämmer) som de årli ga kontrollrapporterna inom 
tre månader efter att dokumenten har tagits emot, när de lämnas före den 15 februari. I 
bedömningen ingår även de inrapporterade fel kvoterna samt förvaltningsförklaringar och 
årliga sammanfattningar. På denna grund kom mer kommissionen att göra en riskbedömning 
och fastställa sin revisionsplan samt avgöra vilka riskbaserade granskningar av särskilt 
utvalda program som krävs.  
Kommissionen kommer att genomföra sina ris kbaserade granskningar i slutet av det 
kalenderår då medlemsstaten lämnade in sina  revisionsutlåtanden, förvaltningsförklaringar 
och motsvarande dokument. Den kommer att undersöka om den inrapporterade 
informationen är pålitlig och alltså innebär en  tillfredsställande grund fö r att kalla den laglig 
och korrekt. Undersökningen görs genom skrivbor dsgranskningar och granskningar på plats 
samt genom att upprepa ett urval detaljer som gjordes under de nationella revisionerna. I 
första hand ska sådana granskningspr ogram undersökas som väsentligt påverkar 
kommissionens betalningar för aktuellt anslag under räkenskapsåret. Man kommer även att ta 
hänsyn till hur medlemsstaternas myndigheter ha r presterat tidigare, när man fastställer 
granskningsprioriteringa r baserat på risker. 
3.2.4.  Om EU:s granskare hittar en allvarlig brist efter  den 15 februari varje år 
I fall EU (kommissionen eller revisionsrätten) ge nomför en granskning ef ter den 15 februari 
ett år och då upptäcker oriktigheter som visar på  en allvarlig brist som påverkar relevant 
räkenskapsår, måste kommissionen fatta ett formellt beslut om att genomföra en finansiell 
korrigering, förutsatt att villk oren i förordningen har uppfyllts. Kommissionen har inte någon 
möjlighet till godtyckliga bedömningar. Den slu tliga korrigeringen kommer alltid att vara en 
nettokorrigering. Det innebär a tt både anslaget till pr ogrammet och medlemsstatens 
sammanlagda anslag automatiskt kommer att mins kas med det korrigerade beloppet, även om 
medlemsstaten accepterar resultaten och korrigeri ngen under det kontradiktoriska förfarandet. 
En följd av detta är att den berörda medl emsstaten inte kan använda belopp som har 
korrigerats i något annat program. 
Villkoren i den förordning som tvingar kommissionen att genomföra finansiella 
nettokorrigeringar lyder som följer: 
− De oriktigheter som upptäcks av EU:s granskni ngar visar en allvarlig brist som påverkar 
en räkenskapsperiod för vilken medlemsstaten ha r lämnat in en förvaltningsförklaring och 
ett revisionsutlåtande där pr oblemet inte nämndes.  
− Medlemsstaten har inte påpekat problemet i några andra revisi onsrapporter som har 
lämnats till kommissionen (tillsammans med lä mpliga åtgärder) efter den 15 februari och 
innan detta hade upptäckts genom EU:s grans kningar, eller så har medlemsstaten inte 
vidtagit lämpliga korrigeringsåtgärder. 
 
 
17 
 De nationella programmyndigheterna lämnar 
följande till kommissionen senast den 15 februari:
- räkenskaperna,
- förvaltningsförklaringen och den årliga 
sammanfattningen,
- revisionsutlåtandet och den årliga 
kontrollrapporten.
Efter den 15 februari upptäcker en EU-
granskning oegentligheter som påverkar 
räkenskapsperioden och som varken hade 
hittats i förvaltningsfö rklaringen, den årliga 
kontrollrapporten eller det revisionsutlåtande 
som lämnades till kommissionen.
Har medlemsstaten redan påpekat problemet i 
några andra revisionsrapporter som har 
lämnats till kommissionen (tillsammans med 
lämpliga åtgärder) eller vidtagit lämpliga 
korrigeringsåtgärder?
Ja
Medlemsstaten har möjlighet att 
korrigera och återanvända de 
korrigerade beloppen.Kommissionen kommer att utföra 
en finansiell nettokorrigering.
Korrigerade belopp kan inte 
användas.Nej
 
När villkoren för en finansiell nettokorrigeri ng har uppfyllts, har medlemsstaten rätt att lägga 
fram sina iakttagelser inom två månader9, tillsammans med even tuell bevisning i en 
förhandling. Detta ska göras  innan beslutet om korrige ring antas av kommissionen. 
Tidpunkter för detta kontradikt oriska förfarande med medl emsstaten framgår tydligt i 
förordningen. Slutligen måste kommissionen fatta  ett formellt beslut inom högst sex månader 
efter förhandlingen med medlemsstaten, oavs ett om medlemsstaten i slutändan accepterar 
kommissionens ståndpunkt om kr av på korrigering eller inte. 
Så definieras en allvarlig brist 
För att garantera rättssäkerheten har begrep pet ”allvarliga brister i förvaltnings- och 
kontrollsystemens effektiva funktion” defi nierats i förordningen om gemensamma 
                                                            
9  Till detta läggs ytterligare två månader i fall en ex trapolerad korrigering eller schablonkorrigering har 
föreslagits, i syfte att påvisa att oriktigheten fa ktiskt är mindre än vad kommissionen har påstått. 
 
18 
 bestämmelser (artikel 2). I huvudsak innebär de t att om en brist i något av de huvudsakliga 
kraven på systemet är sådan att det finns risk  för ett väsentligt fel, så är den allvarlig. 
Artikel 2.39 i förordningen om gemensamma bestämmelser: 
… 
allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsys temens effektiva funktion: vid genomförandet av 
fonderna och EHFF i del fyra, en brist som kräver väsentliga förbättringar av systemet, som utsätter 
fonderna och EHFF för en betydande risk för oriktighe ter och vars existens inte är förenlig med ett 
revisionsutlåtande utan reservationer om förv altnings- och kontrollsystemets funktion. 
… 
I förordningen om gemensamma bestämmelser står att kommissionen i en delegerad akt får 
fastställa mer exakta regler om kriterierna för att bedöma fö rvaltnings- och kontrollsystemens 
funktion. I dessa regler ingår de vanligaste allvarliga bristerna, kriterierna  för att fastställa 
nivån på de finansiella korrigeringarna so m ska genomföras, samt kriterierna för när 
schablonsatser eller extrapolerade finansiella korrigeringar ska användas. Denna delegerade 
akt ska ha allmän giltighet, oberoende av när bristerna upptäcktes. 
Akten ska grundas på befintligt  regelverk för bedömning av de viktigaste kraven på 
förvaltnings- och kontrollsystem och för att avgöra lämplig ni vå på schablonkorrigeringarna. 
Kommissionen kommer därigenom att få en bä ttre rättslig grund jämfört med innevarande 
programperiod, och avser att an ta den delegerade akten tid igt i februari 2014. Alla 
programintressenter kommer därför at t känna till bedömningskriterierna och 
schablonkorrigeringsnivåerna väl, redan i förväg. 
Kommissionen förutser att dess slutsatser om huruvida det fi nns några allvarliga brister 
baseras på bedömningen av systemets huvudsakliga  krav (se även uppställningen här nedan), 
när minst ett av dessa huvudsakliga krav (visas i fetstil i nedanstående uppställning) eller två 
av de andra huvudsakliga kraven  anses fungera delvis eller inte alls. I sådana fall ska 
kommissionen tillämpa en schablonkorrigering, om inte medlemsstaten inom fyra månader 
kan få fram en mer exakt riskbedömning genom  att revidera eller granska ett lämpligt och 
representativt urval av de re levanta utgifterna so m kan utgöra grunden för en extrapolerad 
korrigering.  
Man har här räknat med att nuvarande nivåer fö r schablonkorrigeringar ko mmer att ligga fast 
på 5, 10, 25 och 100 procent. Dessa slutsatser om schablonkorrigeringar  har bekräftats av 
domstolens rättspraxis.  
Oavsett detta, så måste man vid beslut om någon sorts finansiell kor rigering ta hänsyn till 
proportionaliteten och kvarstående risk för un ionens budget, allt enligt förordningen om 
gemensamma bestämmelser. I undantagsf all kan kommissionen därför anta en 
schablonkorrigering på mellannivå ( till exempel 20 eller 50 procent). 
 
19 
 JAHar minst ett av kraven 3, 4, 5, 9, 
12 eller 13, eller minst två av de 
andra bedömts tillhöra kategori 3 
eller 4?JA
En eller flera 
allvarliga brister.Inga allvarliga 
brister.
Kommissionen föreslår en 
schablonkorrigering om inte 
medlemsstaten kan försvara en 
mer exakt riskbedömning.NEJ
Inget förfarande inleds.13 viktiga krav på förvaltnings- och 
kontrollsystem:
1. Lämplig uppdelning av funktioner och system för 
rapportering och övervakning.
2. Lämpliga förfaranden för att få ett pålitligt system 
för registrering av data.
3. Lämpliga förfaranden för att välja insatser.
4. Lämpliga förvaltningskontroller.
5. Lämplig verifieringskedja.
6. Effektiv tillämpning av 
bedrägeribekämpningsåtgärder7. Lämpliga förfaranden för förvaltningsförklaring och 
den årliga sammanfattningen
8. Lämpliga förfaranden för betalningsansökningar.
9. Lämpliga förfaranden för att upprätta och 
attestera årsbokslut.
10. Lämpliga förfaranden för att upprätthålla 
datoriserade arkiv.
11. Lämpliga förfaranden för att föra räkenskaper 
över uttag och återvinning.
12. Lämpliga systemrevisioner  och insatsrevisioner.
13. Lämpliga förfaranden för ett pålitligt 
revisionsutlåtande och för att förbereda den årliga 
kontrollrapporten. 4 bedömningskategorier för efterlevnadsnivå 
och bedömning av de viktigaste kraven.
Kategori 1:  Fungerar bra, enbart mindre
förbättring(ar) behövs.
Kategori 2:  Fungerar, men viss(a) 
förbättring(ar) behövs.
Kategori 3:  Fungerar delvis, väsentliga 
förbättringar krävs.
Kategori 4:  Fungerar i princip inte alls
Inom fyra månader lämnar 
medlemsstaten en beräkning 
av hur stort belopp som ska 
korrigeras.
Ko
Kommissionen beslutar 
om extrapolerad 
korrigering.Kommissionen beslutar 
om schablonkorrigering.
 
 
20 
 Högre korrigeringsnivå för upprepade brister 
Kommissionen vill införa en bestämmelse i den delegerade akten om möjlighet att införa en 
högre korrigeringsnivå än vid fö rsta korrigeringen när samma brister återupptäcks vid EU:s 
granskningar, trots en tidigare korrigering. Det skulle ge medlem sstaterna tydliga besked om 
att de måste justera sina förvaltnings- och kon trollsystem snabbt och permanent, när väl en 
allvarlig brist har upptäckts. 
Närmare uppgifter om hur fina nsiella nettokorrigeringar ska genomföras för anslagen inom 
sammanhållningspolitiken finns i bilaga 1. 
3.2.5.  Bästa praxis inom kommissionens övervakningssystem i en delad 
förvaltningsbudget 
De viktigaste förebyggande juridiska dokumenten för att sätta press på medlemsstaterna att 
ordna effektiva förvaltnings- och kontroll system bestod under 2007–2013 av förfaranden för 
att avbryta eller inställa betalningar till (en del av) något operativt program. Kommissionen 
anser att dessa förfaranden har bidragit till att felkvoterna kraftigt har förbättrats jämfört med 
perioden 2000–2006.  
Betalningsfrister och betalningsinstäl lelser under 2012–2013  
 ERUF och Sammanhållningsfonden 
å åESF
Varningar 175 16 
Betalningsfrister 184 60 
Förvarning om 137 34 
Beslut om inställelser 6 som täckte 13 program 11 som täckte 11 
 
Framstegen med minskade felkvoter har ändå  visat sig vara otillräckliga. Till nästa 
programperiod kommer därför de  förebyggande instrumenten att kompletteras med strängare 
korrigeringsinstrument, och bästa praxis ska användas även för politikområden som rör den 
delade förvaltningsbudgeten.  
De viktigaste delarna i kommissionens övervakningssystem för programperioden 2014–2020 
blir alltså följande: 
- Betalningsfrister och inställande av utbe talningar (artiklarna 83 respektive 142 i 
förordningen om gemensamma bestämmelser) som redan finns för 
sammanhållningspolitiken under programperioden 2007–2013. 
- Obligatoriska finansiella nett okorrigeringar för allvarliga br ister i systemen, enligt en 
ny bestämmelse (artikel 145.7) i föror dningen om gemensamma bestämmelser. 
Införande av en rättslig grund för obligatoris ka finansiella nettokorrigeringar, under vissa 
omständigheter, under nästa programperiod, vilket  ska åtgärda en svaghet i nu gällande lag. 
Denna svaghet har rapporterats av Europapa rlamentet och rådet i deras rekommendationer 
 
21 
 om ansvarsfrihet för de sena ste åren. De nya bestämmelser na om nettokorrigering, där det 
står att medlemsstaterna inte får använda de  korrigerade och återkrävda beloppen utan 
förlorar anslagen, kommer att få en betydl igt mer avskräckande effekt än nu gällande 
bestämmelser, och kommer att vara star ka orsaker till effektivare kontroller. 
Konvergensen med nu gällande arbetssätt  inom ramen för den gemensamma 
jordbrukspolitiken gör att lagarna om att kommissionen nu kan övervaka anslagen inom 
sammanhållningspolitiken stärks, även på den korrigerande sidan. Den kommer även att 
stärka harmoniseringen av lagar i hela EU:s budgetområde med delad förvaltningsbudget.