SV Europeiska unionens officiella tidning C 154/6

Medlemsstaternas uppgifter om statligt stöd som beviljats enligt kommissionens förordning (EG) nr 1857/2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion av jordbruksprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 70/2001

2009/C 154/05

Statligt stöd nr.: XA 49/09

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunidad Valenciana

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Ayuda nacional por superficie a los frutos de cáscara

Rättslig grund: Real Decreto 1612/2008 de 3 de octubre sobre aplicación de los pagos directos a la agricultura y la ganadería.

Borrador de la Orden de 23 de enero de 2009 de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación sobre cuestiones generales aplicables al régimen de ayudas agroambientales e indemnización compensatoria y régimen aplicable al pago único y otras pagos directos a la agricultura y ganadería en el ámbito de la Comunitat Valenciana y de aprobación de las bases reguladoras de ayudas de pago único y otras ayudas directas.

Borrador Resolución de 26 de enero de 2009 de la Directora de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantia Agraria mediante la que se establece la convocatoria del procedimiento para la concesión de subvenciones a través de la solicitud única vinculadas al regimen de pago único, otras ayudas directas a la agricultura y la ganaderia, ayudas agroambientales y de indemnización compensatoria para el año 2009.

Panerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 2 928 440 EUR för de stödposter som anges under SE 83 000.

Högsta stödnivå: Regeringen i den autonoma regionen Valencia kommer att finansiera 50 % av det högsta nationella stöd som fastställs i artikel 87.1 i förordning (EG) nr 1782/2003. Det maximala arealstödet per hektar och år kommer att uppgå till 120,75 EUR.

Datum för genomförande: Från det datum då registreringsnumret för ansökan om undantag offentliggörs på webbplatsen för Europeiska kommissionens generaldirektorat för jordbruk och landsbygdsutveckling.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: 1 år

Stödets syfte: Syftet med stödet är att komplettera gemenskapens arealstöd för nötproduktion (i enlighet med artikel 17 b i förordning (EG) nr 1857/2006).

Berörd(a) sektor(er): Nötproducenter som definieras som små och medelstora företag enligt bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008.

Den beviljande myndighetens namn och adress:

Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria C/Amadeo de Saboya, no 2 Valência ESPAÑA

Webbadress: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/FRUTOS%20CASCARA.pdf

Statligt stöd nr.: XA 50/09

Medlemsstat: Nederländerna

Region: Provincie Noord-Brabant

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Model voor een gemeentelijke Subsidieverordening duurzaamheidsinvesteringen agrarische bedrijven in landbouwontwikkelingsgebieden

Rättslig grund: Algemene wet bestuursrecht, titel 4.2

Gemeentewet, artikelen 108 lid 1, 147 lid 1 en 149

Artikel 4 i förordning (EG) nr 1857/2006

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: Mellan 10 och 20 kommuner i Norra Brabant förväntas utlysa en ansökningsomgång för stödordningen. I varje ansökningsomgång kommer upp till 1,6 miljoner euro att göras tillgängliga. Det gäller följande kommuner (preliminärt):

Alphen-Chaam

Baarle-Nassau

Bladel

Boekel

Deurne

Dongen

Eersel

Gemert-Bakel

Haaren

Heeze-Leende

Hilvarenbeek

Landerd

Mill en Sint Hubert

Sint Anthonis

Uden

De totala utgifterna inom denna stödordning för de berörda kommunerna förväntas uppgå till 24 miljoner euro för perioden 2009 till och med 2013.

Högsta stödnivå: Genom stödordningen ges stöd för investeringar avseende följande:

Genom stödordningen kan även kompletterande stöd ges för investeringar avseende

De investeringar som avses i a och b omfattar endast de extra investeringar som krävs för att gå längre än (gemenskapens) lagstadgade krav och kan beviljas bidrag upp till en gräns på 60 %, om inte investeringarna i fråga leder till en ökning av produktionskapaciteten, varvid gränsen för det högsta bidraget är 40 %. Sådana investeringar omfattas av artikel 4.2 e och 4.3 d i förordning (EG) nr 1857/2006.

De investeringar som avses i c och d kan beviljas bidrag upp till en gräns på 40 %. Investeringar enligt punkt c (estetisk kvalitet) omfattas av artikel 4.2 b och 4.3 c i förordning (EG) nr 1857/2006 (förbättring av jordbruksbyggnaders kvalitet). Investeringar enligt punkt d (energibesparing) omfattas av artikel 4.2 b och 4.3 a i förordning (EG) nr 1857/2006 (minskade produktionskostnader).

Det maximistöd som beviljas får inte överstiga 400 000 euro per företag under en period som omfattar tre räkenskapsår i följd och innefattar investeringsperioden, minus de skatterabatter som beviljas inom systemet MIA/VAMIL, som bestämts till 12 % av de investeringar som omfattas av stödordningen.

Datum för genomförande: Enligt artiklarna 6 och 13 i stödordningen kan, om en ansökan lämnas in, stöd beviljas så snart en modell som beskriver stödordningen har anmälts i enlighet med artikel 20 i förordning (EG) nr 1857/2006 och så snart stödordningen antagits och en ansökningsomgång utlysts av det ansvariga kommunala organet.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet: Stödordningen har inget specifikt slutdatum och kommer, när den väl trätt i kraft enligt artikel 13 i stödordningen, att gälla tills den upphävs. Det ansvariga kommunala organet kommer att fastställa den period under vilken ansökningar om stöd kan göras i enlighet med artikel 6 i stödordningen. Stödordningens varaktighet är beroende av om det ansvariga kommunala organet fastställer en eller flera ansökningsperioder. Hänsyn måste också tas till giltighetstiden för förordning (EG) nr 1857/2006, så stödordningen kommer i princip inte att tillämpas efter den 31 december 2013. Om en ny undantagsförordning träder i kraft som ersätter eller efterträder förordning (EG) nr 1857/2006, kommer Norra Brabant att göra en ny anmälan.

Stödets syfte: Syftet med stödordningen är att uppmuntra jordbruksföretag att vidta hållbarhetsåtgärder i områden i Norra Brabant som utsetts till jordbruksutvecklingsområden av provinsrådet.

De åtgärder som berättigar till stöd enligt denna stödordning är investeringar i fysiska tillgångar (byggnader, maskiner och utrustning) för att minska förorening eller förbättra djurskyddet.

Åtgärderna måste i samtliga fall gå längre än de lagstadgade kraven enligt Wet milieubeheer (miljöförvaltningslagen), lagstiftningen om gödsel, lukt och ammoniak eller djurskyddslagstiftningen, särskilt Gezondheids- en welzijnswet voor dieren (djurhälso- och djurskyddslagen) och dess tillämpningsföreskrifter. Detta krav är förenligt med villkoret i artikel 4.2 e i förordning (EG) nr 1857/2006, nämligen att investeringar måste syfta till att uppnå standarder som går längre än de lägsta gemenskapskraven enligt t.ex. IPPC-direktivet, som gäller företag med animalieproduktion och kräver användning av bästa tillgängliga miljöteknik. När det gäller ammoniak har direktivet införlivats genom det nederländska Besluit ammoniakemissie huisvesting veehouderij (dekretet om ammoniakutsläpp från boskapsstallar) (författningssamling 2005, 675). Av betydelse i detta avseende är även rådets direktiv 1999/74/EG av den 19 juli 1999 om att fastställa miniminormer för skyddet av värphöns, som införlivades genom det nederländska Legkippenbesluit 2003 (2003 års dekret om värphöns) (författningssamling 2004, 40), och rådets direktiv 91/630/EEG av den 19 november 1991 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (EGT L 340, 11.12.1991), som införlivades genom det nederländska Varkensbesluit (svindekretet) (författningssamling 1994, 577). Slutligen bör även rådets direktiv 91/629/EEG av den 19 november 1991 om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar (EGT L 340, 11.12.1991), som införlivades genom det nederländska Kalverenbesluit (kalvdekretet) (författningssamling 1994, 576), nämnas.

Stöd kan dessutom beviljas för investeringar i fysiska tillgångar för att förbättra jordbruksbyggnadernas estetiska kvalitet eller göra energibesparingar inom jordbruksförvaltning.

Vid sidan av kostnaderna för själva åtgärden berättigar även därmed sammanhängande kostnader för konsulttjänster, undersökningar etc. till stöd.

För att vara berättigad till stöd måste sökanden lämna en investeringsplan till det ansvariga kommunala organet. Planen ska visa vilka åtgärder som sökanden planerar, i vilken utsträckning dessa åtgärder syftar till att minska förorening utöver (gemenskapens) lagstadgade krav eller till att öka djurskyddet utöver (gemenskapens) lagstadgade krav eller till en förbättring av jordbruksbyggnadernas estetiska kvalitet eller avser energibesparingar och kostnader i samband därmed. Investeringsplanen gör det möjligt att fastställa de stödberättigande kostnaderna. Åtgärder som avser företag med intensiv animalieproduktion bör i största möjliga utsträckning samordnas med Maatlat Duurzame Veehouderij (måttstock för hållbar lagring), som utfärdas av Stichting Milieukeur (stiftelsen för miljömärkning).

Berörd(a) sektor(er): Stödordningen gäller alla jordbruksföretag i jordbruksutvecklingsområden som utsetts av provinsrådet i Norra Brabant. Det står det ansvariga kommunala organet fritt att prioritera företag med intensiv animalieproduktion och framför allt företag med intensiv animalieproduktion som flyttar från ett extensifieringsområde till ett jordbruksutvecklingsområde.

Den beviljande myndighetens namn och adress: Alla kommuner i Norra Brabant som utlyser en ansökningsomgång för stödordningen i enlighet med modellen.

För ytterligare upplysningar, var vänlig kontakta:

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC, ‘s-Hertogenbosch

NEDERLAND

Webbadress: http://www.brabant.nl/upload/documenten/p/plg/modelverordening%20duurzaamheidsinvesteringen%202008.def.pdf

Övriga upplysningar: Denna sammanfattande information beskriver en stödordningsmodell som gör det möjligt för kommuner i Norra Brabant att bevilja stöd till jordbruksföretag för genomförande av hållbarhets- och djurskyddsåtgärder på företagsnivå i jordbruksutvecklingsområden i provinsen. Med hjälp av denna modell vill Norra Brabant upprätta enhetliga ramar för beviljande av det aktuella stödet och försäkra sig om att det inte krävs att varje enskild kommun, för att vara berättigad till undantag enligt förordning (EG) nr 1857/2006, gör en anmälan sedan stödordningen enligt denna modell antagits.

Såsom visas ovan är stödordningsmodellen förenlig med artikel 4.1–4.3 i förordning (EG) nr 1857/2006. Den är även förenlig med övriga punkter i artikel 4:

Punkt 4: det garanteras att investeringarna endast avser de verksamheter och kostnader som anges i denna punkt (se artikel 3.4 i stödordningen).

Punkt 5: stöd kommer inte att beviljas till jordbruksföretag som befinner sig i svårigheter (se artikel 4.2 d i stödordningen).

Punkt 6: stödordningen innebär inte att stöd beviljas i strid med förbud eller restriktioner som fastställs i någon av rådets förordningar om den gemensamma organisationen av marknaden.

Punkt 7: stödet är öppet för alla jordbrukssektorer, även om inget stöd kommer att beviljas för köp av produktionsrättigheter, djur och växter, plantering av ettåriga växter, dräneringsarbeten eller bevattningsutrustning och bevattningsarbeten eller ersättningsinvesteringar (se artiklarna 2, 3.4, 4.1 och 4.3 i stödordningen).

Punkt 8: stöd kommer inte att beviljas för köp av annan mark än mark för byggnadsändamål (se artikel 4.4 i stödordningen).

Punkt 9: maximistödet kommer inte att överskridas (se artikel 5.4 och 5.5 i stödordningen).

Punkt 10: stöd kommer inte att beviljas för framställning av imitations- eller ersättningsprodukter för mjölk och mjölkprodukter (se artikel 4.5 i stödordningen).

För tydlighetens skull bör det påpekas att det inte finns några jordbruksföretag i Norra Brabant som överskrider storleksgränsen för små och medelstora företag (250 anställda).

Slutligen görs nedan några anmärkningar när det gäller sambandet mellan denna stödordningsmodell och några andra stödordningar i Norra Brabant.

Subsidieregeling Duurzame Landbouw in Noord-Brabant, anmälan XA 220/2008: Genom denna stödordning ges provinsiella bidrag till projekt som bidrar till ett hållbart jordbruk i Norra Brabant. Den är främst avsedd för pilotprojekt. Den stödordningsmodell som behandlas här gäller kommunala bidrag för investeringar i hållbarhet och djurskydd i jordbruksutvecklingsområden. Teoretiskt sett kan en viss överlappning mellan de två stödordningarna inte helt uteslutas, men det skulle inte leda till att för mycket statligt stöd beviljades eftersom både den provinsiella stödordningen för hållbarhet och stödordningsmodellen för kommuner innefattar bestämmelser för att undvika kumulering.

Verplaatsingsregeling intensieve veehouderij (VIV, 2005), anmälan XA 62/2005: Genom denna stödordning ges ersättning för flyttning av företag med intensiv animalieproduktion till hållbara platser. Ersättningen består i återbetalning av det korrigerade ersättningsvärdet för de jordbruksbyggnader som rivits på den gamla platsen, återbetalning av rivningskostnaderna för den gamla platsen och den nya platsen samt återbetalning av konsultarvoden. En hållbar plats enligt definitionen i VIV-ordningen kan ligga i eller utanför ett jordbruksutvecklingsområde. För företag som flyttas till en plats i ett jordbruksutvecklingsområde kan frågan uppstå kopplingen mellan VIV-ordningen och den stödordningsmodell som behandlas här. Svaret på den frågan är att det inte finns någon som helst överlappning, eftersom de verksamheter för vilka stöd beviljas inom VIV-ordningen är av helt annan art än de investeringar som omfattas av stödordningsmodellen.

Verplaatsingsregeling grondgebonden agrarische bedrijven (VGAB), anmälan XA 84/2007: Inom denna stödordning ges bidrag för flyttning av landbaserade företag. Avsikten är att den övergivna marken ska säljas till staten och därmed bli tillgänglig för natur- och vattenrelaterade ändamål (naturreservat, områden för lagring av vatten från översvämningar osv.). Vad beträffar eventuell överlappning mellan VGAB-ordningen och den stödordningsmodell som behandlas här är situationen densamma som för VIV-ordningen, dvs. det finns ingen som helst överlappning, eftersom de verksamheter för vilka stöd beviljas inom VIV-ordningen är av helt annan art än de investeringar som omfattas av stödordningsmodellen. Jordbruksutvecklingsområden, som är just de områden som denna stödordningsmodell är avsedd för, utgör generellt sett inte heller attraktiva etableringsplatser för landbaserade jordbruksföretag, eftersom tomterna i dessa områden är relativt små och markpriserna relativt höga.

Statligt stöd nr.: XA 63/09

Medlemsstat: Cypern

Region: Cypern

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Σχέδιο χορηγιών για εξοικονόμηση ενέργειας και ενθάρρυνση της χρήσης των ανανεώσιμων πηγών ενέργειας (2009-2013) για φυσικά και νομικά πρόσωπα καθώς και φορείς του δημόσιου τομέα που ασκούν οικονομική δραστηριότητα.

Rättslig grund: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 30.12.2008

Planerade årliga utgifter inom stödordningen eller totalt belopp för individuellt stöd som beviljats företaget: 75 miljoner EUR

Högsta stödnivå: 35 %

Datum för genomförande: 11 mars 2009. Åtgärden kommer att träda i kraft endast om den godkänns av kommissionen enligt förordning (EG) nr 1857/2006 och stöd kommer inte att beviljas retroaktivt.

Varaktighet för stödordningen eller det individuella stödet:

Stödets syfte: Investeringar i jordbruksföretag (artikel 4 i förordning (EG) nr 1857/2006)

Berörd(a) sektor(er): NACE-kod: A – Jordbruk, skogsbruk och fiske

Den beviljande myndighetens namn och address:

Ypiresia Energias Ypouryio Emboriou Viomihanias kai Tourismou 1421, Nicosia CYPRUS

Webbadress: http://www.cie.org.cy/sxedia%202009/sxedio%20nomika2009-2013.pdf

Övriga upplysningar: Åtgärden syftar främst till att ge incitament i form av investeringsstöd för energibesparing och främjande av förnybara energikällor.

Investeringar kan göras av företag som är verksamma inom alla sektorer av ekonomin utom fiske och vattenbruk och med undantag för stora företag som sysslar med primär produktion av jordbruksprodukter. Utöver stöd som beviljas enligt förordning (EG) nr 1857/2006 kommer stöd också att ges enligt förordning (EG) nr 800/2008, och även stöd av mindre betydelse enligt förordning (EG) nr 1998/2006. För stöd som beviljas enligt förordning (EG) nr 800/2008 ska den sammanfattande information som är ett rättsligt krav för tillämpning av den undantagna stödordningen inom den aktuella sektorn lämnas i vederbörlig ordning.

Enligt förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd endast beviljas till små och medelstora företag som är verksamma inom primär produktion av jordbruksprodukter och inom uppfödning. Stöd enligt förordning (EG) nr 1857/2006 beviljas till de företag som använder mest energi från förnybara källor (mer än 50 %) för behoven på jordbruksanläggningarna. Företag som säljer större delen av den energi de producerar till en tredje part kan inte få stöd enligt förordning (EG) nr 1857/2006 men har rätt till regionalstöd eller stöd av mindre betydelse.

Följande har inte rätt till stöd enligt förordning (EG) nr 1857/2006:

Stora företag.

Företag som tillverkar imitations- eller ersättningsprodukter för mjölk och mjölkprodukter.

Företag som anses befinna sig i svårigheter i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EUT C 244, 1.10.2004, s. 2).

Investeringar som i enlighet med artikel 4.4 a i förordning (EG) nr 1857/2006 syftar till ren ersättning av maskiner eller utrustning.

Stödberättigande utgifter inom ramen för åtgärden innefattar följande:

Inköp av nya maskiner eller ny utrustning och installationskostnader i samband därmed.

Kostnaden för en undersökning om detta krävs för att beviljas stöd, med förbehåll för de begränsningar som anges på de relevanta ansökningsblanketterna.

I kategorin ”användning av biomassa” omfattar åtgärden investeringar avseende inköp och installation av nya maskiner och ny utrustning, förvärv av material eller mark för byggnation, eller uppförande av byggnader. Vid köp av mark som är nödvändig för att nå de mål som eftersträvas är bidragstaket 85 000 EUR med ett högsta pris på 20 EUR per kvadratmeter. För jordbruksbyggnader är bidragstaket 85 000 EUR med ett högsta pris på 255 EUR per kvadratmeter som byggs. Köp av mark för byggnation är inte tilåtet, och bidrag för köp av mark får under inga omständigheter överstiga 10 % av den bidragsberättigande utgiften

Ren ersättning är aldrig en bidragsberättigande utgift.

I fråga om energibesparing gäller följande när nya maskiner eller system för produktion, transport, distribution och användning av energi köps in och installeras, och förutsatt att de nya maskinerna eller systemen, tack vare ny teknik, modern utformning eller en förändring av driftsmetoden, leder till energibesparingar på minst 10 % på driftsstället jämfört med konventionella maskiner eller system av samma typ och med samma kapacitet:

bidragsbeloppet beräknas som en procentuell andel av skillnaden mellan kostnaden för inköp och installation av nya maskiner eller system och kostnaden för inköp och installation av konventionella maskiner eller system, med hjälp av följande formel:

där Ε = bidragsbelopp

Κn = kostnad för inköp och installation av nya maskiner eller system

Κn = kostnad för inköp och installation av konventionella maskiner eller system

Vid köp av maskiner eller system med inbyggda energisparmoduler som ger en energibesparing på minst 10 % på driftsstället jämfört med konventionella maskiner eller system:

bidragsbeloppet beräknas som en procentuell andel av kostnaden för de energisparmoduler som är inbyggda i de maskiner eller system som ska installeras.

Statligt stöd nr.: 88/09

Medlemsstat: Finland

Region: Hela landet

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet: Elintarviketalouden laatujärjestelmien kehittäminen

Rättslig grund: Valtionavustuslaki (688/2001),

Valtioneuvoston asetus elintarviketalouden laatujärjestelmien kehittämisen avustamisesta (638/2008)

Planerade årliga utgifter inom stödordningen: 1,8 miljoner euro/år. Stödet kommer att tillämpas under 2009–2013.

Högsta stödnivå: Stödnivån på 100 % enligt gemenskapens regler begränsas av avsnitt 9 i den finländska statsunderstödslagen, enligt vilken utbetalning av full ersättning endast kan ske där det är motiverat och nödvändigt för att nå syftena med stödet.

Datum för genomförande:

Varaktighet för stödordningen: Till och med den 31 december 2013.

Stödets syfte: Stödet beviljas registrerade sammanslutningar och organisationer samt företag, forskningsinstitut, statliga myndigheter eller andra offentliga organ. Den slutliga stödmottagaren är en jordbrukare som anses vara ett litet eller medelstort företag med verksamhet inom primär produktion.

Stödordningen omfattas av artikel 15.2 a–e i förordning (EG) nr 1857/2006.

Berörd(a) sektor(er): NACE-kod: A1 – Jordbruk och jakt samt service i anslutning härtill Varor enligt bilaga I

Den beviljande myndighetens namn och adress:

Maa- ja metsätalousministeriö PL 30 FI-00023 Valtioneuvosto SUOMI/FINLAND

Webbadress: http://www.laatuketju.fi/laatuketju/www/fi/hankkeet/index.php

http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010688

http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2008/20080638

Övriga upplysningar: Stödet beviljas och förvaltas av jord- och skogsbruksministeriet. Stödet uppgår till 1,8 miljoner euro per år, dvs. sammanlagt 9 miljoner euro under åren 2009 till och med 2013. Stöd kan beviljas för nationella utvecklingsprojekt som tillämpar den strategi för livsmedelskvalitet som samordnas av jord- och skogsbruksministeriet.

Projekten måste gå ut på att förbättra livsmedelsindustrins konkurrenskraft, stärka dess sociala ansvar (inklusive utveckling av spårbarhetssystem och efterlevnad av etiska regler) och öka konsumenternas medvetenhet om livsmedelsindustrins verksamhet.

Ett projekt kan genomföras i form av åtgärder för att antingen förbättra livsmedelsindustrins produkter eller verksamhet eller främja värdekedjor inom livsmedelsindustrin. Det kan t.ex. handla om information, undersökningar, utbildning och rådgivning för jordbruksproducenter eller anordnande av informationsutbyten mellan de verksamma inom livsmedelsindustrin. Målgrupperna för projekten kan innefatta jordbruksproducenter, konsumenter eller verksamma inom livsmedelsnäringen, t.ex. storkök, utbildningsanstalter, medier och näringsexperter. Den slutliga stödmottagaren är en jordbrukare som anses vara ett litet eller medelstort företag med verksamhet inom primär produktion.

Stödet fungerar så att stödmottagarna (registrerade sammanslutningar och organisationer, företag, forskningsinstitut, statliga myndigheter och andra offentliga organ) använder det beviljade stödet för att genomföra nationella projekt, ofta till fördel för hela livsmedelskedjan. Projekt som handlar om att ge publicitet åt arbetet för att förbättra produktkvaliteten inom en viss produktionssektor kan exempelvis ha konsumenter som målgrupp. Utöver konsumenterna kan ett projekt dock indirekt gynna de jordbrukare som producerar produkterna i fråga. Information av detta slag kan öka förtroendet för både produktionen och produkten, samtidigt som produktens värde ökar så att konsumtionen indirekt ökar.

En produkts ursprung eller enskilda produkter eller märken får inte nämnas i samband med projekten, och projekten måste vara förenliga med statsunderstödslagen. Syftet med dessa bestämmelser är att undvika snedvridning av konkurrensen.

Stödnivån på 100 % enligt gemenskapens regler begränsas av avsnitt 6 i den finländska statsunderstödslagen, enligt vilken utbetalning av full ersättning endast kan ske där det är motiverat och nödvändigt för att nå syftena med stödet.

Publicitet: Publicitet får inte innefatta reklam.

Följande former av publicitet är tillåtna:

Artiklar och pressmeddelanden (t.ex. om nya sätt att säkra tamdjurs välbefinnande eller om elektroniska system för utbyte av uppgifter för övervakning av produktionen av jordbruksprodukter).

Informationsmöten, seminarier, besök och utställningar om aktuella ämnen med anknytning till livsmedelsproduktion för mat-, konsument- eller ekonomijournalister och skolor.

Utveckling av webbplatser och studiematerial på Internet, som också kan vara i tryckt form (t.ex. hygienkrav för bärplockning, garantier för att spannmål är fritt från sjukdomar, djurskyddsbestämmelser, jordbruksmetoder som är förenliga med hållbar utveckling eller konsumenternas rättigheter och förväntningar).

Publicitet för storkök (matsalar i skolor eller liknande inrättningar), t.ex. frågor med anknytning till inköp av närproducerade produkter.

Publicitet kan också kräva olika bakgrundsstudier i form av strategiskt arbete, marknadsundersökningar eller studieresor.

Utbildning: Utbildning för producenter av jordbruksprodukter kan innefatta exempelvis hygienutbildning för bärplockare för att göra dem medvetna om god hygienpraxis vid plockning och transport. Utbildningen kan också gälla t.ex. djurhälsoinspektion och elektronisk registrering.

Informationsutbyte: Informationsutbyte kan innefatta anordnande av presentationer, tävlingar eller andra aktiviteter för att främja informationsutbyte mellan aktörer inom livsmedelsindustrin, och deltagande i sådant utbyte.

Rådgivning: Stöd kan även beviljas för rådgivningstjänster för producenter av jordbruksprodukter.