RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om kvaliteten på de budgetuppgifter som medlemsstaterna lämnade under 2011 /* COM/2012/0170 final */





RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET om kvaliteten på de budgetuppgifter som medlemsstaterna lämnade under 2011 INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1........... Bakgrund....................................................................................................................... 3 2........... Huvudsakliga resultat från 2011 års rapportering om det offentliga underskottet och den offentliga skulden 3 2.1........ Aktualitet, tillförlitlighet och fullständighet......................................................................... 3 2.1.1..... Aktualitet........................................................................................................................ 3 2.1.2..... Tillförlitlighet................................................................................................................... 4 2.1.3..... Fullständighet i tabeller och kompletterande information................................................... 4 2.1.4..... Tilläggstabeller avseende finanskrisen.............................................................................. 5 2.1.5..... Frågeformulär om mellanstatlig långivning………............................................................. 6 2.2........ Efterlevnad av redovisningsreglerna och statistikens konsekvens....................................... 6 2.2.1..... Informationsutbyte och klargöranden............................................................................... 6 2.2.2..... Dialog- och metodbesök................................................................................................. 6 2.2.3..... Särskilda råd från Eurostat.............................................................................................. 7 2.2.4..... Aktuella metodfrågor...................................................................................................... 8 2.2.5..... Överensstämmelse med de bakomliggande offentliga räkenskaperna................................ 8 2.3........ Offentliggörande............................................................................................................. 9 2.3.1..... Offentliggörande av nyckeltal och detaljerade rapporteringstabeller.................................. 9 2.3.2..... Reservationer mot uppgifternas kvalitet............................................................................ 9 2.3.3..... Ändringar av rapporterade uppgifter.............................................................................. 10 2.3.4..... Offentliggörande av metadata (förteckningar)................................................................. 10 3........... Slutsatser...................................................................................................................... 11 1. Bakgrund Enligt artikel 8.3 i rådets förordning (EG) nr 479/2009 (ändrad genom förordning (EU) nr 679/2010) om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen[1] ska kommissionen (Eurostat) (nedan kallad Eurostat) regelbundet rapportera till Europaparlamentet och rådet om kvaliteten på de faktiska uppgifter som medlemsstaterna rapporterar in. Denna årsrapport innehåller en övergripande bedömning av i vilken mån uppgifterna följer redovisningsreglerna och är fullständiga, tillförlitliga, aktuella och konsekventa. Den förra rapporten (om de uppgifter som lämnades 2010) antogs av kommissionen den 11 april 2011. Eurostat bedömer regelbundet kvaliteten på de faktiska uppgifter som medlemsstaterna lämnar och på de bakomliggande offentliga räkenskaper som sammanställs i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (ENS 95)[2]. Bedömningen bygger huvudsakligen på uppgifter om den offentliga sektorns budgetgenomförande och den offentliga sektorns tillgångar och skulder. Fokus ligger på de faktorer som förklarar det offentliga underskottet eller överskottet och förändringen i den offentliga skulden. Medlemsstaterna skickar denna information till Eurostat två gånger per år. Detta omfattar också kompletterande information, såsom frågeformuläret om tabellerna över uppgifter inom förfarandet vid alltför stora underskott (nedan kallat underskottsförfarandet) och medlemsstaternas bilaterala klargöranden. För att upprätthålla en fortlöpande dialog med medlemsstaterna gör Eurostat dessutom regelbundna dialogbesök inom ramen för underskottsförfarandet. Denna rapport bygger på de viktigaste resultaten från 2011 års rapportering enligt underskottsförfarandet, med fokus på den senaste rapporteringen (oktober 2011). Vid behov görs jämförelser med rapporteringen i april 2011 samt med rapporteringarna 2010. 2. Huvudsakliga resultat från 2011 års rapportering om det offentliga underskottet och den offentliga skulden 2.1. Aktualitet, tillförlitlighet och fullständighet 2.1.1. Aktualitet Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om sina beräknade och faktiska budget- och balansräkningsuppgifter två gånger om året, före den 1 april och före den 1 oktober[3]. Under 2011 omfattade rapporteringen inom ramen för underskottsförfarandet åren 2007–2011. Uppgifterna för 2011 avser de som förväntas av de nationella myndigheterna, medan uppgifterna för 2007–2010 är faktiska uppgifter (dvs. slutgiltiga, delvis färdigställda, preliminära eller skattade uppgifter). Vanligtvis hålls tidsfristerna för rapportering väl. Vid 2011 års andra rapportering lämnade 26 medlemsstater sina uppgifter före den föreskrivna fristen den 1 oktober. De grekiska myndigheterna skickade sina uppgifter den 7 oktober. Vid rapporteringen i april lämnade alla medlemsstater sina uppgifter före den 1 april 2011, med undantag för Grekland (den 1 april) och Frankrike (som skickade de förväntade uppgifterna för 2011 den 7 april). 2.1.2. Tillförlitlighet Vissa medlemsstater reviderade sina uppgifter efter det första inlämnandet. I oktober 2011 fick Eurostat 29 revideringar från 18 länder, medan man i april 2011 fick 36 revideringar från 20 länder. De flesta av medlemsstaternas revideringar gjordes som svar på synpunkter, tekniska frågor eller anmärkningar från Eurostat, och de rörde korrigeringar av smärre fel, bristande intern konsekvens eller felaktig registrering i tabellerna. Uppgifterna reviderades med över 0,1 procentenheter av BNP under bedömningsperioderna för Grekland, Portugal, Slovenien och Slovakien i april och för Tyskland[4], Österrike, Rumänien och Slovakien i oktober. Irlands statistikmyndigheter lämnade den 24 november 2011 en uppdaterad uppsättning tabeller över uppgifter inom förfarandet vid alltför stora underskott för att rätta ett fel som upptäckts i konsolideringen av den offentliga sektorns skuldsättning (det redovisade offentliga underskottet påverkades inte). Eurostat klargjorde revideringarna och offentliggjorde de nya uppgifterna. 2.1.3. Fullständighet i tabeller och kompletterande information Medlemsstaterna har en rättslig skyldighet att lämna in rapporteringstabellerna, och det är en förutsättning för att Eurostat ska kunna kontrollera uppgifternas kvalitet. Enligt artikel 8.2 i förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse ska medlemsstaterna förse Eurostat med relevanta statistiska uppgifter som ”särskilt [ska] omfatta a) uppgifter från nationalräkenskaperna, b) förteckningar, c) tabeller över anmälningar vid förfarandet vid alltför stora underskott, d) ytterligare frågeformulär och klargöranden i samband med dessa anmälningar.” Tabellerna innehåller de uppgifter som ska lämnas i samband med underskottsförfarandet och består av fyra huvudsakliga (uppsättningar) tabeller. Att lämna in tabellerna 1–3 är en rättslig skyldighet, medan medlemsstaterna kommit överens om att rapportera in tabell 4[5]. Tabellerna 1 och 2A (staten) omfattar åren 2007–2011, medan övriga tabeller omfattar åren 2007–2010[6]. De flesta medlemsstater fyller i alla tabeller över uppgifter inom underskottsförfarandet[7]. Vissa medlemsstater skulle emellertid kunna förbättra fullständigheten i sina uppgifter. Vid rapporteringen i oktober 2011 lämnade t.ex. fem medlemsstater för tabell 2 inte fullständiga uppgifter om sambandet mellan rörelsemedel och överskott/underskott inom underskottsförfarandet för alla delsektorer eller för alla år, eller rapporterade rörelsemedel som var lika med överskott/underskott inom underskottsförfarandet. För tabell 3 lämnade inte alla medlemsstater alla uppdelningar. Bland annat lämnades inte alltid de begärda uppgifterna för posterna ”lån” och ”ägarandelar”. Att vissa uppgifter i tabellerna 2 och 3 saknas för ett antal medlemsstater minskar Eurostats möjligheter att kontrollera att summorna av det offentliga underskottet och den offentliga skulden är tillförlitliga. Detta medför i sin tur att sådana upplysningar i större utsträckning måste kontrolleras vid besöken i medlemsstaterna. Alla medlemsstater besvarade frågeformuläret om tabellerna över uppgifter[8]. Svarens täckning och kvalitet var bättre än under tidigare år, men vissa länder lämnade inte alla upplysningar som begärdes i frågeformuläret. 2.1.4. Tilläggstabeller avseende finanskrisen Eurostat har sedan den 15 juli 2009 samlat in en uppsättning uppgifter om finanskrisen i två tilläggstabeller. Del 1 av tilläggstabellen gäller uppgifter om transaktioner som redovisats i den offentliga sektorns inkomst- och utgiftsredovisning och påverkar överskottet/underskottet. Del 2 av tilläggstabellen avser uppgifter om stockar av finansiella tillgångar och skulder som härrör från stöd till finansinstitut. Man skiljer mellan verksamhet som faktiskt bidragit till skuldsidan och ingår i den offentliga sektorns skuld, och verksamhet som eventuellt kan komma att bidra till den offentliga sektorns skuld i framtiden, men som för närvarande betraktas som villkorade av framtida händelser (och inte räknas in i den offentliga sektorns skuld). I dessa tabeller visas statliga ingripanden som direkt avser stöd till finansinstitut. Stöd till icke-finansiella institut och allmänna ekonomiska stödåtgärder omfattas inte. De uppgifter som samlades in under 2011 avsåg 2007–2010. Bland medlemsstaterna rapporterar 20 stycken om statliga ingripanden i samband med finanskrisen. Vid sidan av sitt pressmeddelande om underskottsförfarandet offentliggjorde Eurostat ett bakgrundsdokument där dessa uppgifter analyserades[9] 2.1.5. Frågeformulär om mellanstatlig långivning Från och med rapporteringen i april 2011 ska medlemsstaterna också lämna uppgifter om mellanstatlig långivning. Dessa upplysningar finns i pressmeddelandet om underskottsförfarandet, och ska göra det möjligt att analysera lån som medlemsstaterna beviljar för stöd till andra medlemsstater (främst till Grekland under 2010). Sådan mellanstatlig långivning ökade avsevärt i och med finanskrisen och måste dras av från aggregaten över den offentliga sektorns skuld enligt Maastricht-kriterierna för EU-27 och för euroområdet, vilka båda beräknas på konsoliderad grund. På grund av denna konsolidering är aggregaten för EU-27 och för euroområdet inte lika med den aritmetiska summan av medlemsstaternas skuld (dvs. långivningen mellan stater ingår inte för att den inte ska räknas dubbelt). De uppgifter som redovisas i frågeformuläret omfattar ännu inte några belopp i samband med den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) eftersom de avser perioden 2007–2010. För 2011 kommer dessa uppgifter att hämtas från EFSF. 2.2. Efterlevnad av redovisningsreglerna och statistikens konsekvens 2.2.1. Informationsutbyte och klargöranden Under bedömningsperioden mellan tidsfristen för rapportering den 1 oktober och offentliggörandet av uppgifterna den 21 oktober 2011 tog Eurostat kontakt med alla medlemsstaters nationella statistikmyndigheter för att begära ytterligare information och klargöra redovisningsreglernas tillämpning på enskilda transaktioner. Denna process omfattade flera omgångar av korrespondens mellan Eurostat och de nationella myndigheterna. En första omgång med begäran om klargöranden skickades till samtliga länder före den 9 oktober. Vid en andra omgång skickades begäran till 14 länder och vid en tredje omgång till ett land. För vissa länder bad Eurostat om reviderade anmälningstabeller[10]. 2.2.2. Dialog- och metodbesök I förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse föreskrivs dialog- och metodbesök. Dialogbesök görs regelbundet i medlemsstaterna för att se över rapporterade uppgifter, ta upp metodfrågor, diskutera statistiska källor samt kontrollera efterlevnaden av de tillämpliga redovisningsreglerna, t.ex. om avgränsningen av offentlig sektor, tidpunkten för bokföring och klassificeringen av den offentliga sektorns transaktioner och skulder. Metodbesök görs endast om Eurostat har konstaterat betydande risker eller problem i samband med uppgifternas kvalitet, i synnerhet de metoder, begrepp och klassificeringar som tillämpas. Under 2011 gjordes inga metodbesök. Under 2011 gjorde Eurostat följande besök inom ramen för underskottsförfarandet: Portugal (17–18 januari, 14–15 april och 19–20 september), Förenade kungariket (26–28 januari), Danmark (31 januari–1 februari), Lettland (15–17 februari), Spanien (17–18 februari), Slovakien (28 februari–1 mars), Grekland (21–23 mars, 26–27 september och 10-11 november), Tyskland (5–6 maj), Tjeckien (16–17 maj), Luxemburg (19 maj), Slovenien (23–24 maj), Rumänien (8–10 juni, 20–22 juni, 11–13 juli och 26–27 september), Italien (27–28 juni), Estland (4–5 juli), Polen (5–6 september), Finland (21–22 november), Bulgarien (28–30 november), Sverige (12–13 december) och Nederländerna (12 december). Återkommande frågor som diskuterades vid besöken var bl.a. klassificeringen av enheter inom eller utanför den offentliga sektorn (t.ex. kollektivtrafik, tv och radio, sjukhus och universitet), kapitaltillskott, offentlig-privata partnerskap, EU-flöden och bokföring av garantier. Varje besök utmynnar i ett antal åtgärder för den medlemsstat som besökts. Genom åtgärderna får man bättre datakvalitet över tiden. Eurostat har även börjat genomföra ett program med dialogbesök hos tidigare led i medlemsstaterna, för att undersöka kvaliteten och fullständigheten hos de källdata som de statistikansvariga myndigheterna använder när de sammanställer uppgifterna inom underskottsförfarandet, och för att diskutera rutiner för kvalitetsledning vid sammanställningen av uppgifterna. Detta är ett viktigt inslag i Eurostats arbete med att genomföra sina stärkta kontrollbefogenheter enligt förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse, i enlighet med den förebyggande riskbaserade strategi som beskrivs i meddelandet till Europaparlamentet och rådet ”Mot en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken”[11]. Redan 2011 gjordes dialogbesök hos tidigare led i Tyskland, Rumänien och Bulgarien. En arbetsgrupp specialiserad på kvalitetsledning för statistik över de offentliga finanserna håller på att inrättas. 2.2.3. Särskilda råd från Eurostat Medlemsstater rådgör regelbundet med Eurostat för att klargöra olika redovisningsfrågor kring framtida eller genomförda transaktioner. Eurostat ger råd i enlighet med de riktlinjer som finns. För att leva upp till kravet på insyn i förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse offentliggör Eurostat sina råd[12], såvida inte den berörda medlemsstaten motsätter sig detta. Under 2011 offentliggjorde Eurostat följande råd: behandlingen av det österrikiska järnvägsbolagets skulder (Österrike), förändringar i pensionssystemet (Polen), klassificeringen av ett vägnätsprojekt under ledning av den autonoma regionen Aragonien (Spanien), klassificeringen av ett bevattningssystem i offentlig-privat regi under ledning av den autonoma regionen Navarra (Spanien), klassificeringen av en motorväg i offentlig-privat regi under ledning av den autonoma regionen Navarra (Spanien), behandlingen av infrastrukturprojekt (Rumänien) och redovisningen av omstruktureringsprogram för offentliga bolag med ackumulerade förfallna skulder (Rumänien), behandlingen av utländska valutaderivat med anknytning till förfarandet vid alltför stora underskott (Lettland), förhandsrådgivning om den statistiska redovisningen av projektet rörande anläggning och drift av A1-motorvägssträckan Tuszyn–Pryzowice (Polen), redovisningen av EU-överföringar och nationell samfinansiering rörande Jeremie (två gånger) (Bulgarien), redovisningen av den bulgariska utvecklingsbankens återbelningsprogram (Bulgarien) och råd om ett preliminärt yttrande av det portugisiska statistikkontoret om eventuell överföring av tillgångar och ansvar från banksektorns pensionsfonder till den offentliga sektorn (Portugal). 2.2.4. Aktuella metodfrågor Som vanligt ägnade Eurostat stor uppmärksamhet åt tillämpningen av ENS 95-reglerna och i synnerhet dess senaste beslut. Dessa beslut ingår i Manual on Government Deficit and Debt, vars senaste upplaga offentliggjordes i oktober 2010 och som nu regelbundet uppdateras. Eurostat har även rådfrågats om den statistiska redovisningen av de åtgärder som vidtagits på europeisk nivå för att ta itu med svårigheter på statslånemarknaderna. Eurostat offentliggjorde under 2011 sin statistiska synpunkt på EFSF[13] samt en preliminär ståndpunkt om den planerade europeiska stabiliseringsmekanismen[14]. Eurostat har även offentliggjort en vägledning om offentligägda avvecklingsenheter[15]. 2.2.5. Överensstämmelse med de bakomliggande offentliga räkenskaperna Tidsfristerna för rapportering enligt förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse, dvs. den 1 april och den 1 oktober, infördes för att säkerställa överensstämmelse med de bakomliggande årliga och kvartalsvisa räkenskaperna för den offentliga sektorn, i enlighet med olika ENS 95-överföringstabeller som skickats till Eurostat. Eurostat analyserar systematiskt överensstämmelsen mellan de rapporterade uppgifterna inom underskottsförfarandet och de bakomliggande offentliga räkenskaperna. Till exempel bör den offentliga sektorns totala utgifter och intäkter stämma överens med det rapporterade underskottet. Den övergripande överensstämmelsen mellan uppgifterna inom underskottsförfarandet och de rapporterade offentliga räkenskaperna enligt ENS 95 har blivit allt större under de senaste åren, även om den fortfarande är bättre för icke-finansiella än för finansiella uppgifter. I oktober 2011 var BNP- och skulduppgifterna konsistenta för samtliga medlemsstater. När det gäller uppgifterna för finansiellt sparande fanns smärre skillnader för sex medlemsstater. Mindre diskrepanser mellan uppgifterna inom underskottsförfarandet och de finansiella kvartalsräkenskaperna förekom för 14 medlemsstater. 2.3. Offentliggörande 2.3.1. Offentliggörande av nyckeltal och detaljerade rapporteringstabeller I artikel 14 i förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse föreskrivs följande: ”Senast tre veckor efter […] sista rapporteringsdag […] ska kommissionen (Eurostat) tillhandahålla de uppgifter om det faktiska underskottet och den faktiska skuldsättningen som krävs för tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott. Uppgifterna ska tillhandahållas genom offentliggörande.” Uppgifterna om det offentliga underskottet och den offentliga skulden offentliggjordes den 26 april och den 21 oktober tillsammans med alla rapporteringstabeller från medlemsstaterna. På sin webbplats lägger Eurostat dessutom ut den årsstatistik och kvartalsstatistik över den offentliga sektorns finanser som underskottsförfarandet bygger på, tillsammans med information om justeringar av stockar och flöden[16]. Eurostat offentliggör också medlemsstaternas information om statliga ingripanden i samband med finanskrisen[17] samt uppgifterna om mellanstatlig långivning. Enligt förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse ska medlemsstaterna offentliggöra sina faktiska uppgifter om underskott och skuld. De flesta medlemsstater har meddelat Eurostat att de offentliggör alla sina rapporteringstabeller. 2.3.2. Reservationer mot uppgifternas kvalitet Eurostat uttryckte en reservation mot kvaliteten på de uppgifter som Rumänien och Förenade kungariket lämnade i april 2011. Dessa reservationer drogs tillbaka i november månads pressmeddelande. Rumänien: Eurostat har dragit tillbaka den reservation som man uttryckte mot de uppgifter som Rumänien rapporterade i april 2011 med anledning av osäkerhet i fråga om hur vissa offentliga bolag skulle komma att påverka det offentliga underskottet, redovisningen av ENS 95-kategorierna obetalda/förutbetalda inkomster och utgifter, vissa finansiella transaktioners karaktär och effekter samt konsolideringen av flödena inom de offentliga finanserna. Eurostat har bekräftat att ovannämnda poster i rapporteringen i oktober 2011 redovisats i enlighet med metoderna i ENS 95 och tillhörande handledningar. Förenade kungariket: Eurostat har dragit tillbaka den reservation som man uttryckte mot de uppgifter som Förenade kungariket rapporterade i april 2011 med anledning av osäkerhet i fråga om bokföringstidpunkten för militära utgifter. Eurostat har bekräftat att Förenade kungariket i rapporteringen från oktober 2011 gjort de justeringar som behövdes och nu redovisar utgifter för militär utrustning vid leveranstidpunkten, i enlighet med Eurostats beslut i frågan av den 9 mars 2006. 2.3.3. Ändringar av rapporterade uppgifter I Eurostats pressmeddelanden om underskottsförfarandet förklaras ändringarna av de uppgifter som Förenade kungariket lämnat[18]. ”Eurostat har ändrat de uppgifter om underskott och skuld som Förenade kungariket rapporterat för åren 2008–2010 (samt för räkenskapsåren 2008/2009–2010/2011). Detta har gjorts för att säkra överensstämmelsen med Eurostats vägledning av den 16 mars 2011 om finansiella avvecklingsenheter med hänsyn till Bradford & Bingley (B&B) och Northern Rock Asset Management (NRAM). De uppgifter som lämnats om underskottet har ökats med 360 miljoner GBP (0,03 % av BNP) under 2008 (och under räkenskapsåret 2008/2009), med 571 miljoner GBP (0,04 % av BNP) under 2009 (och under räkenskapsåret 2009/2010) och med 1 023 miljoner GBP (0,07 % av BNP) under 2010 (och under räkenskapsåret 2010/2011). De uppgifter som lämnats om skulden har ökats med 32 374 miljoner GBP (2,26 % av BNP) under 2008 (och under räkenskapsåret 2008/2009), med 19 969 miljoner GBP (1,43 % av BNP) under 2009 (och under räkenskapsåret 2009/2010) och med 56 821 miljoner GBP (3,90 % av BNP) under 2010 (och under räkenskapsåret 2010/2011). 2.3.4. Offentliggörande av metadata (förteckningar[19]) Enligt förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse ingår förteckningarna (dvs. käll- och metodbeskrivningar) avseende underskottsförfarandet i de statistiska uppgifter som medlemsstaterna ska tillhandahålla för att Eurostat ska kunna kontrollera efterlevnaden av ENS 95-reglerna. Vidare föreskrivs det att medlemsstaterna ska offentliggöra sina förteckningar. Eurostat har offentliggjort alla medlemsstaters förteckningar. Alla medlemsstater utom Luxemburg och Nederländerna har meddelat att de offentliggjort sina respektive förteckningar nationellt. Eurostat är i färd med att införa ett nytt format för förteckningarna avseende underskottsförfarandet som kommer att innebära en förändrad struktur och kräva mer detaljerade uppgifter (t.ex. med avseende på förfarandena för sammanställning, avgränsningen av den offentliga sektorn, specifika transaktioner, kvalitetsledning och datakällor i tidigare led). 3. Slutsatser Eurostat konstaterar att kvaliteten på budgetuppgifterna förbättrades ytterligare under 2011. Medlemsstaterna har överlag lämnat bättre uppgifter, såväl i tabellerna över uppgifter inom underskottsförfarandet som i annan relevant statistikrapportering. Överensstämmelsen mellan uppgifterna inom underskottsförfarandet och de rapporterade offentliga räkenskaperna enligt ENS 95 är tillfredsställande, och blir allt bättre på finanssidan. Reservationer mot kvaliteten på de inlämnade uppgifterna uttrycktes 2011 för Rumänien och för Förenade kungariket när det gäller de uppgifter som rapporterats in i april 2011. Dessa reservationer upphävdes i november 2011. En ändring behövs emellertid fortfarande för Förenade kungariket. Trots de förbättringar som gjorts kvarstår fortfarande vissa problem med efterlevnaden av redovisningsreglerna och en del av den lämnade statistikens fullständighet och konsekvens. Vissa medlemsstater behöver exempelvis förbättra uppgifternas fullständighet på regional och lokal nivå medan andra skulle kunna förbättra övervakningen av offentliga avvecklingsenheter som inrättades till följd av finanskrisen. Eurostat uppmanar därför medlemsstaterna att fortsätta att satsa på kvaliteten på statistiken över de offentliga finanserna för att uppnå den önskvärda kvalitetsnivån i fråga om efterlevnaden av redovisningsreglerna samt de offentliga uppgifternas fullständighet, tillförlitlighet, aktualitet och konsekvens. I detta ingår även bättre kvalitetsledning av dataflöden i tidigare led som ligger till grund för uppgifterna om underskott och skuld inom ramen för underskottsförfarandet. [1] EUT L 145, 10.6.2009, s. 1. [2] EGT L 310, 30.11.1996, s. 1. [3] Artikel 3.1 och 3.3 i förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse. [4] Revideringarna av de tyska uppgifterna inom underskottsförfarandet gällde år 2010 och förorsakades av ändringar av källdata för FMS Wertmanagement – en avvecklingsenhet för Hypo Real Estate (HRE) som klassificeras som en del av den offentliga sektorn. Underskottet reviderades uppåt med 0,9 procentenheter av BNP vilket i huvudsak berodde på omvärderingen av de osäkra tillgångar som HRE överfört till dem, och skulden reviderades nedåt med 1 procentenhet av BNP vilket berodde på att redovisningen av kontanta säkerheter i balansräkningen korrigerades. [5] Se uttalandena till protokollet från rådets möte av den 22 november 1993. [6] I förordning (EG) nr 479/2009 i ändrad lydelse krävs inte uttryckligen att det lämnas förväntade uppgifter i andra tabeller än tabellerna 1 och 2A. [7] En närmare beskrivning av innehållet i dessa tabeller finns på Eurostats webbplats: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables.. [8] Frågeformuläret omfattar tretton avdelningar där man efterfrågar kvantitativ och ibland kvalitativ information på flera områden, såsom transaktioner i skatter och sociala avgifter samt med EU, förvärv av försvarsmateriel, offentliga garantier, skuldavskrivningar, kapitaltillskott från den offentliga sektorn till offentliga bolag, offentlig-privata partnerskap etc. [9] Se http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Background_note_fin.crisis_Oct.2011_final.pdf. [10] Se avsnitt 2.1. [11] Se http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/COM-2011-211_Communication_Quality_Management_EN.pdf [12] Se http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_member_states. [13] Se http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF. [14] Se http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Eurostat's%20preliminary%20view%20on%20the%20recording%20of%20the%20futu.pdf. [15] Se http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Eurostat%20Guidance%20on%20accounting%20rules%20for%20EDP%20-%20Financia.pdf. [16] Avsnittet Government Finance på Eurostats webbplats ger allmänheten tillgång till information om statistik i samband med förfarandet vid alltför stora underskott och de bakomliggande offentliga räkenskaperna, bl.a. uppgifter, metodbeslut och metodhandböcker samt resultat från dialogbesöken: (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/introduction. [17] Se http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/documents/Background_note_fin.crisis_Oct.2011_final.pdf. [18] Enligt artikel 15.2 i förordning (EG) nr 479/2009 i dess ändrade lydelse får kommissionen (Eurostat) ändra de faktiska uppgifter som medlemsstaterna rapporterar och lägga fram de ändrade uppgifterna och en motivering till ändringen, om det är uppenbart att de faktiska uppgifter som medlemsstaterna rapporterat inte uppfyller kraven i artikel 8.1. [19] Förteckningar över de metoder, förfaranden och källor som används för att sammanställa uppgifter om det faktiska underskottet och den faktiska skuldnivån samt de bakomliggande offentliga räkenskaperna.