Under de senaste åren har en s.k. lokalistisk rörelse som kräver självbestämmande eller till och med självständighet vuxit fram i Hongkong. Även om självständighetsförespråkarna har ett mycket begränsat stöd i samhället och saknar internationellt stöd ger de upphov till frågor om gränsdragningen mellan legitim yttrandefrihet och uppvigling till uppror. Dessa frågor är ännu inte juridiskt klarlagda. Under det gångna året antog regeringen i Hongkong, på uppmaning av centralregeringen, en nolltoleranspolicy när det gäller användning av orden ”självbestämmande” och ”självständighet” av hänsyn till nationell säkerhet och eftersom det skulle stå i strid med grundlagen.

Det ovanligt stora antalet frågor och rekommendationer som rörde Hongkong under FN:s allmänna återkommande utvärdering av Kina, som genomfördes i november 2018, avspeglar också det internationella samfundets oro över försämringarna i fråga om medborgerliga och politiska rättigheter i Hongkong under de senaste åren. Även skyddet av andra mänskliga rättigheter, såsom rättigheter för migrerande arbetstagare, barn och hbti-personer, var föremål för rekommendationer om ytterligare åtgärder under utvärderingen.

De flesta aspekterna av principen ”ett land, två system” fortsätter att fungera väl. Under det gångna året har dock oron tilltagit för att denna princip, som är hörnstenen för Hongkongs ekonomiska framgångar, håller på att urholkas. Det finns en tydlig negativ trend när det gäller urholkningen av medborgerliga och politiska rättigheter. Denna trend ger upphov till berättigade farhågor om huruvida Hongkongs höga grad av självständighet och attraktionskraft som ett internationellt affärscentrum kommer att fortsätta att upprätthållas på lång sikt. Näringslivet har följt denna utveckling och under 2018 uttryckte flera handelskammare offentligt sin oro.

Även om medierna fortfarande har stor frihet har problemen blivit allt större under ett antal år. Den internationella pressfrihetsorganisationen Reportrar utan gränser rankade 2018 Hongkong på 70:e plats av 180 och lyfte fram de kinesiska myndigheternas ökande inblandning i mediefrågor. I sin årsrapport för 2018 uppgav Hong Kong Journalists Association att en majoritet av journalisterna ansåg att pressfriheten försämrats sedan 2017. Den fråga som gjorde störst skada för pressfriheten var beslutet av Hongkongs regering att inte förnya arbetsvisumet för redaktören för Financial Times Asia (se ovan).

Rättsstatsprincipens ställning är fortfarande stark, och rättsliga förfaranden och processer respekteras fullt ut. Rättsväsendets oberoende är obestridligt. Ett antal politiskt känsliga mål har förekommit under senare år, och vissa av dem har ännu inte avslutats . I flera fall under 2018 har högsta domstolen ändrat fängelsedomar som rörde deltagande i protestaktioner. I december upphävde domstolen restriktionerna kring ett populärt demonstrationsområde utanför regeringens högkvarter (känt som Civic Square), och erinrade regeringen om betydelsen av mötesfriheten.

Fattigdom och social ojämlikhet: Trots Hongkongs ekonomiska välstånd och ett betydande budgetöverskott klassificeras nu cirka 1,37 miljoner människor, var femte invånare, officiellt som fattiga enligt regeringens kommission om fattigdom. Fattigdomen har ökat stadigt under de senaste tio åren, liksom antalet extremt rika. Som en följd av detta är Hongkong en av världens mest ojämlika städer (mätt enligt Ginikoefficienten). Denna klyfta blir allt djupare – de rikaste 10 procenten av hushållen tjänar 44 gånger mer än de fattigaste 10 procenten.

Systemet för korruptionsbekämpning fortsatte att vara kraftfullt och stabilt. Hongkong håller en mycket hög standard i fråga om öppenhet och åtgärder mot korruption. Myndigheter, politiska ledare och företagsledare är medvetna om att öppenhet är viktigt om Hongkong ska förbli ett starkt internationellt affärscentrum.

Förbindelserna mellan Hongkong och Fastlandskina

Tack vare initiativ som Greater Bay Area, ”ett bälte, en väg”, höghastighetsjärnvägen, den nya broförbindelsen och många andra ekonomiska och sociala initiativ integreras Hongkong allt mer i Kinas nationella utveckling. Det förefaller som om det kinesiska kommunistpartiets nittonde partikongress (2017) har inneburit en ny tolkning av principen ”ett land, två system”, Hongkongs omfattande autonomi och principen om att Hongkong ska styras av Hongkongs invånare. Begreppen ”övergripande behörighet” och ”gemensam förvaltning” har tillsammans med ökat fokus på röda linjer i fråga om säkerhet och territoriell integritet lett till oro över framtiden hos vissa delar av Hongkongs samhälle.

I det policydokument om EU som Kina offentliggjorde den 18 december 2018 anges att ”Kinas centralregering stöder och uppmuntrar regeringarna i Hongkong och Macao i deras utveckling av ömsesidigt fördelaktigt och vänskapligt samarbete på områden som ekonomi, handel, kultur och turism med EU och dess medlemsstater i enlighet med principen ’ett land, två system’ och bestämmelserna i de två grundlagarna. Med tanke på att Hongkong och Macao är särskilda administrativa regioner är deras angelägenheter delar av Kinas inre angelägenheter och ska inte vara föremål för inblandning från EU:s sida”.

Det förekommer återkommande spänningar mellan invånare i Hongkong och besökare från fastlandet, vilket t.ex. var fallet vid tillströmningen av turister från fastlandet i samband med öppnandet av bron Hongkong-Zhuhai-Macao. I september skickades mer än 400 uniformerade soldater ur Kinesiska folkets befrielsearmé till Hongkongs naturparker för att hjälpa till med röjningen av träd som fällts under tyfonen. Pandemokratiska lagstiftare och delar av Hongkongs samhälle uttryckte oro för att händelsen var ytterligare ett tecken på urholkningen av principen ”ett land, två system”.

Ekonomisk utveckling

På makroekonomisk nivå håller Hongkongs ekonomi på att mattas av. Den ekonomiska grunden är fortsatt stabil. På arbetsmarknaden rådde fortfarande full sysselsättning, med en arbetslöshet på 2,8 % under det sista kvartalet 2018, den lägsta arbetslösheten på mer än 20 år. Inflationstrycket låg på medelhög nivå. Den underliggande konsumentprisinflationen låg på 2,4 % 2018.

Tillväxten i ekonomin avtog betydligt under året. Ekonomin växte med 3 % 2018 (jämfört med 3,8 % 2017), och mattades successivt av från 4,6 % under det första kvartalet till bara 1,2 % under det fjärde kvartalet. Förändringen avspeglar en pågående avmattning i Fastlandskina tillsammans med det eskalerande handelskriget mellan USA och Kina. Båda faktorerna har en negativ inverkan på både exportsektorn och näringslivets och hushållens förtroende för ekonomin. Tillväxten i detaljhandeln minskade betydligt, handelsbalansen uppvisade negativa siffror i slutet av året och bostadsmarknaden kyldes av under det andra halvåret. Aktiemarknaden gick med förlust under större delen av 2018, men har börjat återhämta sig under början av 2019.

Regeringsinitiativ för ekonomisk utveckling: I sitt politiska tal för 2018 upprepade chefsministern Carrie Lam regeringens åtagande om att diversifiera ekonomin och tillkännagav ytterligare betydande anslag till forskning, samtidigt som återindustrialiseringen ska påskyndas (med stöd till anläggningar för smart tillverkning), tekniköverföring främjas och innovationsfrämjande statliga inköpsstrategier lanseras. Regeringen är fast besluten att stärka Hongkongs ställning som ett internationellt affärs- och handelscentrum genom att sluta ytterligare bilaterala och multilaterala avtal. Enligt regeringen innebär deltagandet i de kinesiska initiativen ”ett bälte, en väg” och Greater Bay Area möjligheter till ny stimulans till ekonomin.

Fastighets- och bostadsmarknaden: Tack vare låga räntor, överskottslikviditet, stark efterfrågan från investerare och ett begränsat utbud slog fastighetsmarknaden nya rekord 2018. Framför allt steg priserna på privatbostäder under de första nio månaderna med 14 % jämfört med 2017, vilket gjorde Hongkong till en av världens dyraste bostadsmarknader. Fastighetsmarknaden kyldes av mot slutet av året, vilket raderade hela den tidigare ökningen under 2018. Hongkong är trots detta fortfarande den stad i världen som har minst överkomliga priser på bostäder. Lägenheter i nya hus blir i genomsnitt allt mindre för att bli mer överkomliga för nya bostadsköpare. I takt med att bostadspriserna och hyrorna i den privata sektorn fortsatte uppåt blev efterfrågan på allmännyttiga bostäder större än någonsin. Kötiden för allmännyttiga hyresbostäder har ökat till 5,3 år.

Under 2018 införde myndigheterna i Hongkong en rad nya initiativ för att förbättra situationen och öka utbudet av bostäder. De omfattar bland annat renovering av bostadsområden, omfördelning av mark avsedd för privata bostäder till allmännyttiga bostäder och införandet av en särskild hyressättning för nya bostäder som står tomma.

Internationella företag anger de höga fastighetspriserna som det viktigaste skälet till att Hongkong tappat i konkurrens- och attraktionskraft.

Miljöpolitik: Miljöskyddet är fortfarande en stor utmaning för Hongkong och har först nyligen uppmärksammats politiskt. I chefsministerns politiska tal för 2018 nämndes luftföroreningar bara i samband med trafiken, och de åtgärder som tillkännagavs är uteslutande inriktade på att minska koncentrationerna av viktiga luftföroreningar på gatunivå. För att förbättra avfallshanteringen, som är ett stort och akut bekymmer, har ett förslag till avgiftssystem för fast avfall lagts fram. Regeringen har även presenterat vissa åtgärder för att minska mängden plastavfall, även om dessa endast omfattar statliga lokaler. För att stödja utvecklingen av förnybar energi har regeringen infört ett system med inmatningstariffer, tillkännagett lanseringen av ett omfattande projekt för förnybar energi och planerar att lätta på begränsningarna för installation av solcellssystem.

Forskning, utveckling och innovation: I sitt politiska tal för 2018 lovade chefsministern Carrie Lam att Hongkong skulle utvecklas till ett internationellt centrum för teknik och innovation och nämnde en rad olika åtgärder som ska sätta fart på utvecklingen inom teknik- och innovationsindustrin och den kreativa industrin. Regeringen satte även som mål att fördubbla anslagen för forskning och utveckling räknat i procentandel av BNP, från 0,73 % till 1,5 %. I det politiska talet förnyades åtagandet om dessa mål, och ytterligare anslag för forskning och utveckling tillkännagavs, liksom för återindustrialisering och tekniköverföring. Strategin för innovation tycks dock fokusera enbart på tekniska framsteg och skulle tjäna på ett mer holistiskt och integrerat synsätt.

Ekonomiska förbindelser med Fastlandskina

Hongkong är en viktigt omlastningspunkt för handeln med fastlandet: 57 % av Hongkongs återexport 2018 hade sitt ursprung i Fastlandskina, och 55 % av den var destinerad för fastlandet.