Meddelande från kommissionen till rådet, europaparlamentet, ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om ett förslag till program för stöd till den europeiska audiovisuella industrin (Media plus - 2001-2005)

(framlagda av Komissionen)

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN om ett förslag till program för stöd till den europeiska audiovisuella industrin (MEDIA Plus - 2001-2005)

1. Inledning

Utvecklingen av digitaltekniken innebär en revolution med långtgående ekonomiska konsekvenser för den audiovisuella industrin och nya möjligheter till skapande för nya aktörer. Detta i sin tur kommer att leda till en breddning av innehåll och tjänster.

Med det snabbt växande antalet möjligheter till spridning och utsändning är alla aktörer överens om att innehållsproduktionen, i synnerhet den audiovisuella, utgör ett viktigt område för att skapa mervärde för 2000-talet, ett mervärde som kan förstärka både den ekonomiska tillväxten och den kulturella mångfalden i Europeiska unionen. [1]

[1] 1999 Telecoms Review (Commission Communication on the Review of the Regulatory Framework for Electronic Communications Services: Infrastructure, Transmission and Access Services), KOM(1999) 539 slutlig.

Den framväxande digitala världen innebär nya möjligheter för producenter och distributörer, möjligheter som hänger samman med att de olika sätten att direkt och indirekt utnyttja verken blir allt fler. Men utvecklingen innebär också en utmaning som beror på minskade och mer splittrade intäkter från varje visning, vilket gör att man måste ta fram internationella finansierings- och marknadsföringsstrategier.

Därför är det viktigt att ansvariga myndigheter, även på europeisk nivå, stöder dessa initiativ genom särskilda och kompletterande finansieringsåtgärder för att stärka de europeiska innehållsproducenternas närvaro och öka deras andel av intäkterna.

Kommissionens förslag till programmet Media Plus är ett steg på den vägen. I en föränderlig miljö, där visningsmetoderna har blivit internationella kan den europeiska audiovisuella industrin ännu inte bjuda riktigt konkurrenskraftigt globalt motstånd eftersom den är så splittrad. Förslagen syftar till att med en sammanhållen strategi och tydliga mål lösa dessa problem genom att skapa så goda förutsättningar som möjligt för europeiska aktörer att positionera sig på bästa sätt på de nya marknaderna genom att ta tillvara den kulturella mångfalden i Europa.

2. En strategisk sektor: industrin för audiovisuellt innehåll

En stark tillväxtmöjlighet och en källa för mycket kvalificerade arbetstillfällen

Industrierna på IT-området, bland dem den audiovisuella industrin, har blivit en av de branscher inom Europeiska unionen som växer snabbast. Den audiovisuella industrin sysselsatte 950 000 personer i Europeiska unionen 1995 och 1 030 000 under 1997 [2]. Intäkterna från marknaden förväntas stiga med 70 % före 2005, vilket bara för den perioden skulle kunna innebära att det skapas mer än 300 000 högkvalificerade arbetstillfällen. [3]

[2] Arbetstillfällen i informationssamhället: Att utnyttja informationsrevolutionens potential, KOM (1998) 590 slutlig.

[3] Studie för kommissionens räkning av Norcontel Ltd: Economic Implications of New Communications Technologies on the Audiovisual Markets, slutlig rapport den 15 april 1997.

Tillväxten kommer i synnerhet att bygga på utvecklingen av digitala programpaket, som erbjuder konsumenten ett mycket brett produktsortiment att välja ur. Antalet TV-kanaler som man har tillgång till i Europa blev sex gånger fler mellan 1990 och 1998, med en ökning från 104 till 659. Man beräknar att det kommer att finnas mer än 1 000 kanaler kommer att sända år 2000 [4] i Europa.

[4] Screen Digest, maj 1999.

När den första webbläsaren kom 1994 innebar det startskottet för Internet som masskommunikationsverktyg, men ingen kunde ha förutsett den otroliga tillväxten av detta instrument för informationsspridning, som i dag finns i mer än 180 miljoner hushåll över hela världen, varav 43 miljoner i Europa. Den pågående tekniska utvecklingen gör att man kan förutse flera möjliga tillämpningar: nya tjänster för interaktiv TV, "video on demand" (VOD), elektronisk utsändning i biografsalonger. Däremot kan vi i dag inte förutse när teknikerna kommer att kunna föras ut på marknaden eller vilken inverkan de kommer att få på konsumenternas vanor och val.

Marknadsanalyser och framtidsstudier visar dock att dessa nya spridningsmetoder innebär en verklig breddning av de audiovisuella marknaderna. De blir inte ett utbytesfenomen.

De nuvarande spridningsmetoderna, som bio och video, växer och verkar till och med återta förlorad mark på ett kraftfullt sätt, trots att många konkurrerande tjänster (betal-TV och "near"-video on demand) har tillkommit. Med 814 miljoner sålda biljetter 1998 har biobesöken i Europa klättrat upp till samma nivå som i början av 1980-talet, innan vi kunde titta på bio hemma. Även antalet filmer som produceras i Europa växer, liksom antalet distribuerade filmer. Parallellt med den utvecklingen växer videomarknaden, i synnerhet videoförsäljningen, trots tilltagande konkurrens från TV-kanaler och betal-TV.

En ekonomi i förändring

Utvecklingen av digitala spridningsmetoder (kanalpaket, Internet, DVD) inger hopp och den är kopplad till en kraftfull ökning av efterfrågan på innehåll. Ökningen tar sig uttryck i allt fler visningssätt, ett längre kommersiellt liv för produkterna, nya sidoprodukter och en internationalisering av marknaden.

Men den väcker också en viss oro, på grund av att publiken splittras på nya kanaler och audiovisuella tjänster. Antalet TV-kanaler som man kan komma åt i Europa tredubblades mellan 1995 och 1998 och genomsnittseuropén tillbringade 205 minuter per dag framför TV-apparaten 1998. [5] Denna kraftiga uppdelning har lett till att sändningsbolagen fått minskade resurser och att man utnyttjar de utsända verken längre. En TV-produktion som tidigare kunde skrivas av på en eller två landsomfattande sändningar måste numera sändas internationellt ett stort antal gånger och under en mycket längre tidsperiod.

[5] Etude IP (CLT-UFA), 1998.

En av följderna av det ökande antalet metoder för elektronisk spridning tros bli att flaskhalsarna förknippade med investeringar i den rent fysiska distributionen av produkten (t.ex. tryckning, lagring och transport av biografkopior eller videokassetter) kommer att försvinna. Därmed kan också en större mångfald verk få tillgång till marknaden. Om man dock ser på den ökande konkurrensen när det gäller att fånga konsumentens intresse, är det troligt att de stora marknadsföringsinvesteringar som krävs även kommer att skapa nya hinder för att komma in på marknaden.

För närvarande kan man också konstatera att koncentrationen av resurser till en viss typ av program (till exempel repriser av sportprogram) leder till att resurserna för skapande program (dokumentärer, filmer och fiktion samt animerade verk) minskar.

Därför måste europeiska producenter och innehållsinnehavare bli bättre på att utarbeta internationella försäljningsstrategier över hela spektrumet av spridningsmetoder för att få tillträde till marknaden.

En dåligt förberedd europeisk innehållsindustri

Inför denna nya "digitala" ekonomi förefaller den europeiska innehållsindustrin dåligt förberedd och lider fortfarande av strukturella svagheter:

- Till splittringen av de individuella intäkterna på grund av det ökade antalet sändningskanaler skall läggas uppdelningen i nationella och regionala marknader, vilket leder till dålig spridning av program över gränserna inom gemenskapen.

- Detta leder i sin tur till en ond cirkel av alltför små investeringar redan från själva skapandet av audiovisuella verk upp till produktions- och distributionsstadiet. Resultatet blir dålig lönsamhet för verken och därmed ytterligare minskad investeringsförmåga.

- Splittringen visar sig också i att företagen får för dålig kapitalbas, vilket splittrar deras utvecklingsstrategi på det internationella planet, särskilt när det gäller att bygga upp tillräckligt attraktiva rättighetskataloger för att hitta olika visningsmöjligheter för alla typer av media.

Det gäller att ta tillvara verken på internationell nivå

Utvecklingen av digitala sändningsmetoder innebär att europeiska producenter och distributörer inte längre kan välja om de skall ta hänsyn till de internationella marknaderna eller ej, de måste göra det.

I stället har det blivit helt avgörande för utvecklingsstrategierna inom den europeiska audiovisuella industrin att kunna behärska olika distributionsmetoder på internationell nivå.

3. En förnyad strategi: en stödjande audiovisuell politik i dataåldern

Den växande ekonomiska betydelsen av audiovisuellt innehåll manar till utveckling av en konkurrenskraftig europeisk industri, en industri som kan dra nytta av den kraftiga ökningen av efterfrågan på innehåll.

Sedan 1997 har kommissionen arbetat med noggrann granskning av sin politik på det audiovisuella området, i synnerhet vad avser nuvarande och framtida följder av dataåldern. Granskningen bygger främst på mycket breda samråd med branschfolk, både vid konferenserna i Birmingham (april 1998) och Helsingfors (september 1999) och genom offentliga samråd under 1998 om grönboken om konvergensen av telekommunikation, media och informationsteknik [6].

[6] KOM(97) 623 slutlig och KOM(1999) 108 slutlig. Slutsatserna från konferenserna i Birmingham och Helsingfors finns på följande webbplatser: http://europa.eu.int/eac et http://presidency.finland.fi

Samråden, liksom rekommendationer och bidrag i rapporten från högnivågruppen för den audiovisuella politiken, [7] har lett till att man har utarbetat en ny strategi för stödpolitiken på europeisk nivå. Den bygger på följande principer:

[7] Datoråldern och den europeiska audiovisuella politiken, rapport från högnivågruppen för den audiovisuella politiken, Luxemburg, 1998.

- I de stödmekanismer som har införts på europeisk nivå måste man ta hänsyn till de olika förutsättningarna i länderna. Det innebär att de skall fungera som komplement till nationell och regional politik och skjuta till det mervärde som ligger i den europeiska dimensionen.

- Gemenskapens stöd skall därför inriktas på industriella och strukturella mål, men man måste också ta hänsyn till de särskilda behoven i länder eller regioner med låg audiovisuell produktionskapacitet eller som utgör ett geografiskt och språkligt begränsat område.

- Europeiska unionen bör främja genomförandet av automatiska mekanismer eller företagsstöd som bygger på marknadsresultat. Syftet skall vara att skapa struktureffekter inom sektorn.

- De nya visningsmetoder som den digitala utvecklingen har givit upphov till utgör nya möjligheter för skapande och distribution, som man måste beakta. Däremot är det svårt att i dagsläget bedöma de verkliga konsekvenserna av denna utveckling på lång och medellång sikt. Den strategi som utarbetas för stödsystemen för att stärka de europeiska aktörerna måste vara pragmatisk, ligga i fas med den audiovisuella marknaden och avspegla utvecklingen inom sektorn (teknisk neutralitet). Därför måste man

- skapa och utveckla ett system för information om och uppföljning av utvecklingen på marknaden utifrån den tekniska utvecklingen (pilotprojekt),

- regelbundet utvärdera och vid behov göra lämpliga justeringar av stödmekanismerna,

- införa ett system för information och utbyte av erfarenheter med medlemsstaterna för att skapa synergieffekter.

Med tanke på den nya kontext som beskrivits, resultaten av utvärderingen av Media II-programmet och de samråd som kommissionen har genomfört, verkar det vara nödvändigt att höja anslagen till programmet. Denna höjning motiveras bland annat av

- ett större hänsynstagande till industrins särskilda behov i länder där den audiovisuella produktionskapaciteten är låg eller som utgör ett begränsat geografiskt eller språkligt område,

- en ökad användning av automatiska stödsom grundar sig på marknadsresultat,

- framväxandet av nya behov och nya projekt som sammanhänger med utvecklingen av digitalteknik,

- det företräde som bör ges den transnationella spridningen av europeiska transnationella verk, inom och utanför Europeiska unionen.

4. Principer för insatserna i programmet Media Plus

Som för Media II omfattar åtgärderna inom programmet Media Plus två olika verksamhetsområden, nämligen utbildning och yrkesutbildning (artikel 150 i fördraget) och industri (artikel 157 i fördraget) [8]. De två förslagen till rådets beslut som bifogas i det här meddelandet konkretiserar det nya synsätt som definierats ovan, och tar hänsyn till följande faktorer:

[8] Programmet Media II byggde också på två rådsbeslut. På yrkesutbildningsområdet (artikel 127 i fördraget) genomfördes programmet genom rådets beslut 95/564/EG av den 22 december 1995, EGT L 321, 30.12.1995, s. 33, på utvecklings- och distributionsområdet (artikel 130 i fördraget) genomfördes programmet genom rådets beslut 95/563/EG av den 10 juli 1995, EGT L 321, 30.12.95, s. 25.

- Resultaten och halvtidsutvärderingen av Media II [9] som visade på vad man uppnått genom programmet och att vissa mekanismer var effektiva. Samtidigt gavs i rapporten förslag på hur stödmålen och instrumenten kan anpassas till de nya utmaningar som följer med dataåldern. Utvärderingen bekräftade också att man i programmet borde prioritera en spridning av filmerna över gränserna och koncentrera stödet till tre strategiska områden (yrkesutbildning för branschfolk, utveckling av projekt och produktionsbolag, distribution och marknadsföring).

[9] Kommissionens rapport om resultaten inom programmet MEDIA II (1996-2000) under perioden 01.01.96 - 30.06.98, KOM(1999) 91 slutlig.

- Komplementariteten och samstämmigheten med gemenskapens övriga åtgärder som ingår i en gemensam strategi, t.ex. utbildningsprogram, program för stöd till små och medelstora företag och till IT. Granskning av de finansiella instrument som införts för att stimulera den första finansieringen i hela Europeiska unionen, som beskrivs i initiativet e-Europe som framfördes av kommissionens ordförande Romano Prodi den 8 december 1999, borde öppna nya möjligheter för att starta företag som utvecklar och producerar audiovisuellt innehåll av hög kvalité och med användning av ny teknik. En nära koppling bör upprättas till programmet "ett användarvänligt informationssamhälle" inom femte ramprogrammet för forskning och utveckling. De berörda nyckelåtgärderna inom det programmet utvecklar teknik, provbänkar, demonstration och tjänster som skulle kunna få stöd genom Media Plus när de släpps ut på marknaden. Samstämmighet krävs även med de förslag som väntas för uppföljning av programmet Info 2000 och MLIS.

- Komplementaritet som eftersträvas i de handlingslinjer som genomförs på nationell och regional nivå. I synnerhet bör gemenskapens åtgärder koncentreras på de stadier av den audiovisuella kedjan där de ger störst mervärde, dvs. tidigt respektive sent i produktionsprocessen.

- Programmets öppenhet. I förlängningen av det samarbete som redan har inletts med EES-länderna samt Cypern pekar förslagen tydligt på att man vill göra det möjligt för Malta, de associerade länderna i Central- och Östeuropa, Turkiet och länder som har undertecknat Europarådets konvention om television utan gränser att delta i programmet. Dock måste deras nationella lagstiftningar i hög grad anpassas till gemenskapens regelverk, i synnerhet bestämmelserna i direktivet «Television utan gränser» [10] och det skall också beaktas om det finns lämpliga rättsliga ramar för upphovsrätt, särskilt med tanke på de relevanta gemenskapsdirektiven [11].Utvecklingen och stärkandet av den audiovisuella industrin innebär ett positivt och konkret stöd till utvidgningsprocessen. Programmet skall även vara öppet för deltagande från andra utomstående europeiska länder. Slutligen finns två förslag som innebär möjligheter till samarbete med utomstående stater som delar Europeiska unionens mål när det gäller politiken för audiovisuella medier.

[10] Direktiv 89/552/EEG, ändrat genom direktiv 97/36/EG.

[11] Rådets direktiv 93/98/EEG av den 29 oktober 1993 om harmonisering av skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter, rådets direktiv 93/83/EEG av den 27 september 1993 om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel, rådets direktiv 92/100/EEG av den 19 november 1992 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter inom det immaterialrättsliga området.

- Om man tänker sig en normal anpassning av stödmekanismerna till en konstaterad utveckling av den audiovisuella marknaden, innebär förslagen att man skall genomföra pilotprojekt som, om resultaten blir övertygande, skulle kunna leda till att man omedelbart antog de viktigaste stödmekanismerna i programmet.

4.1 Yrkesutbildning (rättslig grund: artikel 150 i fördraget)

Som komplement till de åtgärder som genomförts av medlemsstaterna och inom ramen för gemenskapsprogram (Sokrates, Leonardo) inriktas de åtgärder som föreslås för Media yrkesutbildning på följande områden:

- Tillämpning av ny teknik för produktion och distribution av audiovisuella program av hög konstnärlig kvalitet och med stora kommersiella möjligheter.

- Beaktande av de utvecklingsmöjligheter som den europeiska och den internationella marknaden erbjuder.

- Ekonomisk och kommersiell förvaltning, inbegripet rättsregler, produktionsfinansiering, marknadsföring och distribution.

- Teknik för manusförfattande, i synnerhet för interaktiva program avsedda för nya elektroniska spridningsmetoder.

Vidare skall programmet uppmuntra

- upprättande av nätverk, samarbete och utbyte av kunskaper mellan partner som berörs av utbildningsverksamheten (skolor, branschsammanslutningar, företag),

- lärarfortbildning.

På dessa skilda områden skall man prioritera utbildningsprojekt där man använder ny teknik som verktyg eller har det som inriktning för utbildningen samt projekt i länder med låg audiovisuell produktionskapacitet eller som utgör ett geografiskt och språkligt begränsat område.

För de yrkesutbildningar som får stöd skall det garanteras att en majoritet av deltagarna kommer från ett annat land än det där utbildningen äger rum. De bör överensstämma med de rambestämmelser för stöd till utbildning som antogs av kommmissionen 1998 [12].

[12] EGT C 343, 11.11.1998, s. 10-16.

4.2 Utveckling (rättslig grund: artikel 157 i fördraget)

För att producera audiovisuella kvalitetsprogram som skulle kunna generera stora intäkter på ett ökande antal medier krävs betydande investeringar.

Sådana investeringar skall göras redan vid projektförberedelsen med hjälp av en lämplig utveckling. Man skall bedöma projektets genomförbarhet, den förväntade avkastningen av verket utifrån dess produktionskostnad och kommersiella möjligheter.

Den här processen, som är vanlig inom andra näringslivssektorer, förblir alltför begränsad när det gäller audiovisuella verk och leder allt för ofta till att man producerar verk med begränsad ekonomisk bärkraft.

Inom denna sektor, och med beaktande av den komplementaritet som krävs mellan gemenskapspolitiken och nationell politik, syftar åtgärderna till att

- uppmuntra investeringar i projektutvecklingen (författande och färdigställande av manus, utarbetande av finansieringsplanen etc.) genom att insistera på att man redan från utvecklingsstadiet beaktar en internationell marknadsföringsstrategi, som syftar till att visa verket på ett stort antal medier (direkt eller avledd visning),

- ge incitament till de mest dynamiska oberoende producenterna att lägga fram riktiga kommersiella utvecklingsstrategier på grundval av projektpaketet.

Riktlinjerna för genomförande skall rikta sig till produktionsbolag för TV-fiktion, dokumentärer, animation och interaktiva produkter (on-line, off-line och hybrider).

4.3 Distribution och marknadsföring (rättslig grund: artikel 157 i fördraget)

Att bemästra distributionsnät och distributionsteknik som ger avkastning på investerat kapital är en oumbärlig egenskap om den europeiska audiovisuella industrin vill skaffa sig en stark ställning på marknaden. Det betyder att man skall skapa och i synnerhet ta tillvara programkataloger över verk såsom biograffilmer, fiktion, dokumentärer och animationer, som kan användas och återanvändas i många olika format.

Stödet till distribution och marknadsföring är därför den viktigaste åtgärden i förslaget till programmet Media Plus.

Gemenskapens arbete skall ha som mål att förbättra spridningen av filmer och TV-program över gränserna och att stimulera europeiska företag att använda nya former för att visa programmen (on-line-sändning, digitalisering av program, DVD).

De föreslagna åtgärderna syftar till att göra det möjligt att

- förbättra spridningen av och lönsamheten för europeiska verk på den europeiska marknaden och på världsmarknaden på alla medier som är tillgängliga för konsumenterna,

- stärka konkurrenskraften för distributionsbolag (bio, video, TV) liksom att upprätta och ta tillvara rättighetskataloger för europeiska verk,

- utveckla upprättandet av nätverk och gemensamma strategier på europeisk nivå genom att skapa kopplingar mellan distribution och produktion,

- öka produktionen av verk avsedda för den europeiska marknaden (distributionsstyrd produktion) med respekt för språklig och kulturell mångfald,

- utveckla den europeiska publikens kunskap om och smak för verk från andra europeiska länder och därigenom stärka den europeiska identiteten i sin mångfald av uttryck (flerspråkighet),

- genom pilotprojekt underlätta en ständig kontakt mellan program och teknisk utveckling, i synnerhet genom att uppmuntra visning av europeiska audiovisuella verk på digitala specialkanaler.

4.4 Marknadsföring och tillträde till marknaden, festivaler (rättslig grund: artikel 157 i fördraget)

De speciella målen för stödet till marknadsföring är i allmänhet desamma som för distributionsstödet. Mekanismerna som kompletterar distributionsstöden har dock som mål att förbättra de europeiska verkens och programmens tillträde till europeiska och internationella marknader.

Det handlar om mekanismer som skall

- uppmuntra närvaron av europeiskt branschfolk och europeiska audiovisuella program både på traditionella marknader och framväxande europeiska och internationella marknader,

- uppmuntra branschfolk och europeiska audiovisuella program att arbeta för att sprida, utbyta och sälja europeiska program i och utanför Europa.

- uppmuntra planering av europeiska audiovisuella verk vid europeiska och internationella evenemang eller festivaler,

- uppmuntra att europeiska nationella organ för främjande av export av audiovisuella program upprättar nätverk,

- stödja transnationella visningar av europeiska filmer vid festivaler som har organiserats inom såväl som utanför Europeiska unionen,

- uppmuntra festivaler att upprätta nätverk genom att stödja samarbetsåtgärder till främjande av europeisk film.

4.5 De åtgärder som genomförs inom utveckling, distribution och marknadsföring bör överenstämma med fördragets bestämmelser om konkurrens, särskilt när det gäller statliga stöd.

5. Genomförandeinstrument

För att genomföra de åtgärder som planeras i Media Plus-programmet och med beaktande av bestämmelserna i fördraget föreslås två verktyg - ett för yrkesutbildning (artikel 150 i fördraget) och ett för utveckling, distribution och marknadsföring (artikel 157 i fördraget).

Målet med de två instrumenten är att genomföra en politik som ligger i fas med marknaden och är tydligt inriktad på att optimera de fördelar som EU:s audiovisuella industri kan dra av den tekniska utvecklingen. Därför kommer detaljerna kring det ekonomiska stödet att utvärderas och justeras med jämna mellanrum.

På grundval av dessa bedömningar kan kommissionen eventuellt föreslå åtgärder som kompletterar de två instrumenten.

MOTIVERING

Utbildningsprogram för branschfolk inom industrin för audiovisuellt innehåll.

1. Inledning

En möjlighet till sysselsättning

Det allt större antalet och den tilltagande bredden på produktionsmedel och distributionsmöjligheter skapar en snabb ökning av tillhandahållandet av tjänster och därmed också en större efterfrågan på nya audiovisuella program.

För att denna snabba utveckling skall kunna skapa nya arbetstillfällen krävs en dynamisk miljö och kvalificerad arbetskraft för vilka fortbildningen spelar en avgörande roll.

En högre kvalitet på den fortbildning som erbjuds branschfolk inom den europeiska audiovisuella industrin är således en absolut förutsättning för att stärka konkurrenskraften inom branschen, i synnerhet vad gäller tillämpning av ny digital teknik.

En yrkesutbildning som ligger nära branschen

De snabba förändringarna i affärslivet och de ständiga förändringar som kännetecknar den nya audiovisuella tekniken gör att man utöver en grundutbildning måste få en kontinuerlig fortbildning som svarar mot marknadens behov. Därför är det viktigt att branschen deltar i utformningen av utbildningen och i genomförandet av utbildningsverksamheten.

Motivering för en gemenskapsåtgärd

Det är offentliga myndigheters sak att uppmuntra och att stödja yrkesutbildning för branschfolk på medellång och lång sikt. Vid Europeiska rådets extra möte om sysselsättning i Luxemburg den 20-21 november 1997 betonades att vidareutbildning kan fungera som ett viktigt bidrag till medlemsstaternas sysselsättningspolitik.

Att Europeiska unionens politik för vidareutbildning (yrkesutbildning) är viktig framhålls också i fördraget (art. 150).

I medlemsstaterna görs en rad olika satsningar på inledande yrkesutbildning på det audiovisuella området. En åtgärd på gemenskapsnivå som komplement till de nationella ansträngningarna motiveras av följande:

- Behovet att uppmuntra branschfolk att öka sina erfarenheter på europeisk nivå, detta så mycket mer som digitaltekniken mer och mer skapar en miljö utan nationsgränser.

- Behovet att upprätta ett effektivt och hållbart nätverk mellan utbildningscentra och de företag som är intresserade av den typen av utbildning på europeisk nivå.

2. Situationen i nuläget

Utbildningen inom film och på det audiovisuella området i EU:s medlemsstater är mångfacetterad och omfattar alla aspekter av den inledande yrkesutbildningen.

Utbildningen finns i följande former:

- Högre yrkesutbildande skolor, som ger en teknisk yrkesutbildning (regi, foto, ljud).

- Universitet och andra skolor för högre, allmän utbildning (i huvudsak teoretisk) inom kommunikation och media.

När det gäller yrkesutbildning för branschfolk finns det även, särskilt sedan Media-programmet inleddes 1991, ett antal utbildningscentra särskilt för den audiovisuella industrin. Det saknas dock i stort kopplingar mellan dessa olika centra, som genom sina direktkontakter med industrin skulle kunna dra nytta av att det upprättas nätverk mellan en medlemsstat och en annan och mellan ett utbildningsområde och ett annat.

Utbildningsnivån

Inledande utbildning: Europa har ett stort antal skolor och centra för yrkesutbildning i film- och TV-yrken. De ger en inledande yrkesutbildning av god kvalitet, men saknar ofta direkt undervisning i hur den audiovisuella marknaden fungerar ekonomiskt och kommersiellt.

Fortbildning: I början av 1990-talet fanns i stort sett ingen fortbildning inom den audiovisuella sektorn. Media-programmet har inneburit stöd till särskilda åtgärder, nära knutna till industrin. Utformandet av sådana initiativ är ett måste för att branschfolk - författare, producenter och distributörer - skall kunna förbättra sina yrkeskunskaper på en utvidgad marknad. Detta blir också allt viktigare mot bakgrund av den internationalisering som skapas av de nya digitala spridningsmöjligheterna.

Typer av yrkesutbildning

De existerande utbildningarna har flera brister, som måste åtgärdas på följande sätt:

- En förstärkning på gemenskapsnivå av yrkesutbildningen för producenter som ur ekonomisk, finansiell och juridisk synvinkel kan leda företag på en global marknad.

- En utvecklad yrkesutbildning inom yrken som arbetar med distribution, sändning och marknadsföring inom den audiovisuella industrin.

- En fortsatt satsning på utbildning i manusförfattarteknik, som kan göra det möjligt för manusförfattare och producenter att bredda det potentiella publikunderlaget, utan att ge avkall på den kulturella egenarten.

- En ordentlig förstärkning på gemenskapsnivå av yrkesutbildning för branschfolk i att utnyttja ny teknik för skapande, produktion och distribution.

3. Huvuddragen i en åtgärd på europeisk nivå

3.1 Mål

Unionens verksamhet skall ha som allmänt mål att tillfredsställa industrins behov och främja dess konkurrenskraft genom att bidra till utvecklingen av permanenta vidareutbildningsformer för dem som arbetar med audiovisuella media.

Utbildningen skall ha ett gemenskapsperspektiv och särskilt inriktas på

- ekonomisk, juridisk och finansiell förvaltning på gemenskapsnivå för att de inom gemenskapen som redan arbetar i branschen på bästa sätt skall kunna utnyttja den globala aspekten av den audiovisuella programmarknaden och för att uppmuntra dem att utveckla audiovisuellt innehåll och projekt som svarar mot denna marknads behov,

- manusförfattarteknik (film, TV och multimedia), som gör att man kan vända sig till en bredare publik och som därmed även tillfredsställer behoven på den internationella marknaden för audiovisuellt innehåll,

- utnyttjande av ny teknik och dess användning för att producera audiovisuella verk för de europeiska och internationella marknaderna.

Dessa tre huvudlinjer för utbildningen skall dessutom stärkas genom de möjligheter till distansundervisning som ny on-line-teknik erbjuder.

Initiativen skall inriktas på att förstärka samarbetet mellan de olika parterna som berörs av yrkesutbildningen (institutioner, utbildningscentra, företag).

Parter som är yrkesverksamma inom branschen skall kunna delta direkt i initiativen.

Vid utarbetandet av en utbildningsåtgärd skall mottagarna av gemenskapsstöd garantera att en majoritet av deltagarna är av en annan nationalitet än landet där utbildningen äger rum.

Initiativen skall ta hänsyn till strukturella mål som utvecklingen av små och medelstora företag och utvecklingen av möjligheterna i geografiskt och språkligt begränsade områden.

Kommissionen skall se till att de föreslagna åtgärderna harmonierar med andra gemenskapsinsatser på yrkesutbildningsområdet, i synnerhet Leonardo-programmet, och med målen för Europeiska strukturfonderna.

I mindre utsträckning skall unionen också främja utarbetandet av ett visst antal åtgärder för inledande yrkesutbildning under förutsättning att de utvecklas i nära samarbete med industrin, uppvisar en verklig gemenskapsdimension och mervärde för gemenskapen och att de inte kan finansieras av andra existerande EU-program, som till exempel Leonardo da Vinci.

3.2 Prioriterade åtgärder:

Distansutbildning

Främja utnyttjandet av ny teknik i anordnande och genomförande av utbildning för att man skall kunna undervisa på distans.

Distributionsyrkena

Stödja yrkesutbildning i distribution och marknadsföring av audiovisuella verk från gemenskapen genom att utnyttja möjligheterna med den nya digitala tekniken.

Multimedieyrkena

Utveckla program för vidareutbildning i användning av digital teknik för skapande och sändning av audiovisuellt innehåll on-line och off-line. De yrken som berörs är: manusförfattare, datagrafiker, programutvecklare för Internet och webbmasters.

Upprättande av nätverk för de institutioner som anordnar yrkesutbildningarna

Se till att de deltagande parterna samarbetar och överför kunskap mellan sig, för att de föreslagna åtgärderna skall få en strukturell.

Främja betydelsen av praktik

Organisera företagspraktik i andra medlemsstater som komplement till inledande yrkesutbildning.

Främja lärarfortbildning

Organisera seminarier för lärarfortbildning så att dessa ständigt håller sig à jour med branschens utveckling och behov samt med ny digital teknik.