MOTIVERING

1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

•Motiv och syfte med förslaget

Under det senaste årtiondet har det skett en kraftig ökning i fråga om nya psykoaktiva ämnen, både globalt och i Europa, och det finns inga tecken på avmattning. Under 2015 anmäldes 100 nya ämnen för första gången till EU:s system för tidig varning. Därmed uppgår det sammanlagda antalet nya ämnen som övervakas till fler än 560, och över 380 (70 %) av dessa har upptäckts under de senaste fem åren.

Vid Förenta nationernas generalförsamlings extra session om narkotikaproblemet i världen den 19–21 april 2016 antogs slutdokumentet Our joint commitment to effectively addressing and countering the world drug problem. Ett särskilt avsnitt handlar om att hantera nya och återkommande utmaningar och hot, inbegripet nya psykoaktiva ämnen. I slutdokumentet efterlyses förstärkta åtgärder för att hantera den utmaning som nya psykoaktiva ämnen innebär samt förbättra nätverken för informationsutbyte och tidig varning.

Den 17 september 2013 lade kommissionen fram ett paket med två lagstiftningsförslag om nya psykoaktiva ämnen: ett förslag till en förordning om nya psykoaktiva ämnen och ett direktiv om ändring av rådets rambeslut 2004/757/RIF av den 25 oktober 2004 om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel vad gäller definitionen av narkotika. Syftet var att minska tillgången till nya psykoaktiva ämnen som medför risker genom snabbare och effektivare åtgärder på unionsnivå i jämförelse med det nu gällande systemet på grundval av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen. Interinstitutionella förhandlingar om detta lagstiftningspaket har pågått i över två år. Europaparlamentet antog sina lagstiftningsresolutioner den 17 april 2014. Rådet antog inte någon allmän riktlinje om förslagen. Vid granskningen av förslagen uttryckte medlemsstaterna tvivel beträffande valet av artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) som rättslig grund för den föreslagna förordningen.

För att uppnå samma mål om snabbare och effektivare EU-åtgärder mot nya psykoaktiva ämnen enades Ständiga representanternas kommitté (Coreper) den 6 april 2016 om det tillvägagångssätt som det nederländska ordförandeskapet föreslog i sitt diskussionsunderlag, inklusive ändringar av utkastet till direktiv som grundar sig på artikel 83 i EUF-fördraget, bland annat med en definition av nya psykoaktiva ämnen och bestämmelser om snabbt beslutsfattande på unionsnivå för att kriminalisera skadliga nya psykoaktiva ämnen i alla medlemsstater. Coreper uppmanade också kommissionen att lägga fram ett förslag om ändring av förordningen om inrättandet av Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN), förordning nr 1920/2006. Enligt det kortfattade referatet från det 2580:e mötet i Coreper börjar genom detta beslut kommissionens 3 månaders tidsfrist löpa i fråga om deltagande för de medlemsstater som berörs av protokoll 21 och beslutet får konsekvenser enligt protokoll 22 som är fogat till EU-fördraget. Europaparlamentet kommer att underrättas om denna ändring genom en skrivelse från rådet.

Med tanke på att Corepers beslut syftar till att uppnå samma mål som föreslogs i 2013 års paket föreslår kommissionen riktade ändringar i förordning 1920/2006, så att man i förordningen om inrättandet av ECNN tar med de utkast till bestämmelser om systemet för tidig varning och riskbedömningsförfarandet som ingick i kommissionens förslag från 2013 om en förordning om nya psykoaktiva ämnen. Kommissionen kommer att överväga att dra tillbaka förslaget till förordning om nya psykoaktiva ämnen i samband med utarbetandet av kommissionens arbetsprogram för 2017. Både det nya och det tidigare förslaget syftar till att stärka EU:s system för tidig varning och riskbedömningen och rationalisera förfarandena för att säkerställa effektivare och snabbare åtgärder. För att påskynda förfarandet förkortas tidsfristerna betydligt jämfört med det nuvarande systemet, som bygger på rådets beslut 2005/387/JHA. För att snabbt och effektivt samla in information om nya psykoaktiva ämnen bör ECNN ingå samarbetsavtal med Europol, Europeiska läkemedelsmyndigheten, Europeiska kemikaliemyndigheten och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet utan onödigt dröjsmål efter offentliggörandet av förordningen i Europeiska unionens officiella tidning. Detta förslag säkerställer också att Europol deltar i systemet för tidig varning och riskbedömningsförfarandet, i synnerhet när det gäller kriminella gruppers deltagande i tillverkning och distribution av nya psykoaktiva ämnen. Enligt artikel 23 i förordning nr 1920/2006 får kommissionen, om så är lämpligt, och mot bakgrund av utvecklingen i fråga om tillsynsmyndigheter, vid nästa utvärdering av centrumet föreslå ytterligare ändringar av förordningen om inrättande av ECNN. • Förenlighet med befintliga bestämmelser inom området Förslaget återspeglar prioriteringarna i den europeiska säkerhetsagendan som antogs den 28 april 2015. I den europeiska säkerhetsagendan betonas att marknaden för olaglig narkotika fortfarande är den mest dynamiska av de kriminella marknaderna, där spridningen av nya psykoaktiva ämnen är en ny tendens Det anges också att produktionen av dessa ämnen i allt högre grad sker inom EU, och det brådskar därför med att anta en ny rättslig ram. Detta förslag ska läsas tillsammans med direktiv (EU) .../ ... [om ändring av rådets rambeslut 2004/757/RIF av den 25 oktober 2004 om minimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel]. Bägge instrumenten är utformade för att ersätta den mekanism som inrättades genom rådets beslut 2005/387/RIF.

2. RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN

• Rättslig grund

Förslaget grundar sig på artikel 168.5 i EUF-fördraget, som ger Europaparlamentet och rådet befogenheter att anta åtgärder för övervakning, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa; dessa får dock inte omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar.

• Subsidiaritetsprincipen