***** EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 17.12.1998 
KOM(1998) 700 slutlig 
ÅTERKOMMANDE 
RAPPORT 
FRÅN KOMMISSIONEN 
OM 
UNGERNS 
FRAMSTEG PÅ VÄGEN MOT ANSLUTNING 
Innehållsförteckning 
A. INLEDNING 
a) Förord 
b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ungern 
Den förstärkta strategin inför anslutningen 
Den senaste tidens utveckling av de bilaterala förbindelserna 
B. KRITERIER FÖR MEDLEMSKAP 
1. Politiska kriterier 
1.1 Demokrati och rättsstat 
Parlamentet 
Den verkställande makten 
Den dömande makten 
Åtgärder för att bekämpa korruption 
1.2 Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter 
Medborgerliga och politiska rättigheter 
Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter 
Minoriteters rättigheter och skydd 
1.3 Allmän bedömning 
2. Ekonomiska kriterier 
2.1 Inledning 
2.2 Den ekonomiska utvecklingen efter offentliggörandet av kommissionens 
yttrande 
Makroekonomisk utveckling 
Strukturreformer 
2.3 Bedömning på grundval av Köpenhamnskriterierna 
Övergången till fungerande marknadsekonomi 
Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
2.4 Allmän bedömning 
3. Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför 
3.1 En gränslös inre marknad 
Den allmänna ramen 
De fyra friheterna 
Konkurrens 
3.2 Ny teknik och framtidsfrågor 
Informationssamhället 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor 
Forskning och teknisk utveckling 
Telekommunikation 
Den audiovisuella sektorn 
3.3 Ekonomiska och fiskala frågor 
Den ekonomiska och monetära unionen 
2 
Beskattning 
Statistik 
3.4 Politiken inom olika sektorer 
Industri 
Jordbruk 
Fiske 
Energi 
Transport 
Små och medelstora företag 
3.5 Ekonomisk och social sammanhållning 
Sysselsättning och sociala frågor 
Regionalpolitik och sammanhållning 
3.6 Miljö och livskvalitet 
Miljö 
Konsumentskydd 
3.7 Rättsliga och inrikes frågor 
3.8 Utrikespolitik 
Handel och internationella ekonomiska förbindelser 
Utvecklingssamarbete 
Tull 
Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 
3.9 Finansiella frågor 
Finansiell kontroll 
3.10AUmän bedömning 
4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens 
regelverk 
C. SLUTSATS 
D. Partnerskap för anslutning och nationella program för antagande 
av gemenskapens regelverk: Övergripande bedömning av 
genomförandet 
1. Partnerskap för anslutning 
2. Nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk 
Bilaga 
Statistiska uppgifter 
A. INLEDNING 
a) Förord 
Enligt meddelandet Agenda 2000 skall kommissionen årligen lämna en rapport till 
Europeiska rådet om de framsteg som vart och ett av kandidatländerna i Central- och 
Östeuropa gjort i förberedelserna för medlemskap. Den första rapporten skall enligt 
meddelandet lämnas i slutet av 1998. Vid toppmötet i Luxemburg beslöt Europeiska 
rådet följande: 
"När det gäller granskningen av de framsteg som har gjorts av varje kandidatstat i 
Central- och Östeuropa inför anslutningen med avseende på Köpenhamnskriterierna, 
i synnerhet i vilken takt övertagandet av unionens regelverk sker, kommer kommissionen 
att för varje stat överlämna regelbundna rapporter till rådet, vilka i förekommande fall 
skall åtföljas av rekommendationer att inleda bilaterala regeringskonferenser och detta 
redan från slutet av 1998. Innan dessa rapporter utarbetas kommer genomförandet av 
partnerskapen för anslutning och framstegen beträffande övertagandet av regelverket att 
studeras tillsammans med varje kandidatstat inom ramen för Europaavtalens organ. 
Kommissionens rapporter kommer att ligga till grund för de beslut som inom rådets ram 
skall fattas om hur anslutningsförhandlingarna skall föras och beträffande deras 
utvidgning till att omfatta andra kandidatstater. I detta sammanhang skall kommissionen 
fortsätta att följa den metod som fastställs i Agenda 2000 i utvärderingen av 
kandidatstaternas förmåga att uppfylla de ekonomiska kriterierna och att påta sig de 
skyldigheter som anslutningen medför. 
Det är nödvändigt att bibehålla ett dynamiskt synsätt när kandidatstaternas framsteg skall 
utvärderas inom ramen för de regelbundna rapporter som kommissionen kommer att 
förelägga rådet." 
Europeiska rådet bekräftade dessa slutsatser vid sitt möte i Cardiff och konstaterade 
följande: "Unionen prioriterar utvidgningsprocessen för de länder som nämns i 
slutsatserna från Europeiska rådet i Luxemburg, inom vilken de som kandidater aktivt 
kan gå vidare i riktning mot att ta på sig de skyldigheter som ett medlemskap innebär, 
bl.a. Köpenhamnskriterierna. Varje kandidatland kommer att bedömas utifrån samma 
kriterier och kommer att gå vidare i processen i sin egen takt beroende på hur väl 
förberett det är. Kandidatländernas egna ansträngningar för att uppfylla kriterierna 
kommer att vara avgörande. Samtliga kommer att dra nytta av de förstärkta 
förbindelserna med EU, inbegripet genom en politisk dialog och skräddarsydda strategier 
för att bistå dem i förberedelserna inför anslutningen." 
Rapporten om Ungerns framsteg är med utgångspunkt från dessa slutsatser från rådet 
upplagd enligt samma struktur som yttrandet. I rapporten 
- beskrivs förbindelserna mellan Ungern och unionen, särskilt inom ramen för 
Europaavtalet, 
- analyseras situationen vad gäller de politiska förhållanden som Europeiska rådet 
nämner (demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter), 
- bedöms Ungerns situation och framtidsutsikter vad gäller de ekonomiska 
förhållanden som Europeiska rådet nämner (fungerande marknadsekonomi, förmåga 
att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen), 
- analyseras Ungerns förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför, 
dvs. landets förmåga att anta unionens regelverk i form av fördraget, sekundärrätten 
och politiken på olika områden. 
I rapporten behandlas också den rättsliga och administrativa förmågan i enlighet med de 
krav som framfördes av Europeiska rådet vid dess möte i Madrid, vid vilket det framhölls 
att kandidatländerna bör anpassa sina administrativa strukturer så att ett harmoniskt 
genomförande av gemenskapens politik på olika områden efter anslutningen garanteras. 
Detta förhållningssätt garanterar lika behandling av alla kandidatländerna. I rapporten 
beaktas de framsteg som gjorts sedan yttrandet offentliggjordes. I rapporten utreds 
huruvida de planerade reformer som nämns i yttrandet har genomförts och nya initiativ 
undersöks, även sådana som har direkt samband med de prioriteringar som ingår i 
partnerskapet för anslutning. Rapporten har ett särskilt avsnitt som handlar om i hur hög 
grad landet har inriktat sig på att uppfylla de kortsiktiga prioriteringarna i partnerskapet. 
Bedömningen av framstegen när det gäller förmågan att uppfylla de politiska kriterierna 
och att tillämpa gemenskapens regelverk koncentreras på vad som har skett sedan 
yttrandet, medan den ekonomiska bedömningen går tillbaka på en längre tids utvärdering 
av Ungerns ekonomiska resultat. Bedömningen av de framsteg som gjorts när det gäller 
att anta gemenskapens regelverk har i första hand gjorts på grundval av den lagstiftning 
som faktiskt har antagits och inte på grundval av lagstiftning som är under beredning 
eller som håller på att godkännas av parlamentet. Detta är det enda sättet att objektivt 
mäta och jämföra de konkreta framstegen i anslutningsförberedelserna. 
Rapporten stöder sig på ett stort antal informationskällor. Kandidatländerna ombads 
lämna uppgifter om de framsteg som gjorts i förberedelserna för medlemskap sedan 
yttrandet offentliggjordes. Deras framställningar på de möten som hållits inom ramen för 
Europaavtalen, deras nationella program för antagande av gemenskapens regelverk och 
de uppgifter som lämnats i samband med den analytiska genomgången av regelverket har 
också använts som informationskällor. Rådets överläggningar om yttrandet och 
Europaparlamentets betänkanden och resolutioner om kommissionens yttranden1, och för 
Ungerns vidkommande det betänkande om Ungerns ansökan om medlemskap i 
Europeiska unionen som beretts av O. Von Habsburg, har beaktats vid utarbetandet av 
rapporterna. Kommissionen har vid utarbetandet av rapporterna också använt sig av de 
bedömningar som medlemsstaterna utfört, särskilt avseende de politiska kriterierna för 
medlemskap, och av olika internationella organisationers arbete, särskilt då de bidrag 
som lämnats av Europarådet, OSSE och de internationella finansiella instituten samt 
olika icke-statliga organisationer. 
b) Förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ungern 
1 Europaparlamentets dok. nr 224.339 Betänkande om meddelandet från kommissionen "Agenda 2000" 
(föredragande: A. Oostlander och E. Baron Crespo; medföredragande: M. Aelvoet, J. Donner, O. Von 
Habsburg, E. Caccavale, F. Kristoffersen, M. Hoff, C. Carnero Gonzåles, P. Bernard-Reymond, R. 
Speciale, J. Wiersma och J. W. Bertens) 
Den förstärkta strategin inför anslutningen 
Den 30 mars 1998 inleddes anslutningsprocessen formellt genom ett möte som hölls 
mellan utrikesministrarna från de femton EU-medlemsstaterna, de tio central- och 
östeuropeiska kandidatländerna och Cypern. Före detta möte hade partnerskap för 
anslutning antagits för varje enskilt kandidatland i syfte att stödja länderna i deras 
förberedelser för medlemskap. I dessa dokument fastställs de prioriterade områden inom 
vilka ytterligare insatser bör göras och det finansiella stöd som Europeiska unionen 
ställer till förfogande. I mars lade Ungern fram den första versionen av sitt nationella 
program för antagande av gemenskapens regelverk vilken innehöll en närmare 
beskrivning av de åtgärder som krävs för att de mål som ingår i partnerskapet för 
anslutning skall kunna uppnås. Efter öppnandet av regeringskonferensen presenterade 
Ungern vid öppningssessionen för EU:s och Ungerns anslutningsförhandlingar den 31 
mars i Bryssel de viktigaste elementen i landets integrationsstrategi. En analytisk 
genomgång av gemenskapens regelverk inleddes den 3 april. Stödet inför anslutningen 
kommer att utökas avsevärt. Vid sidan av Phare-programmet kommer detta stöd från och 
med år 2000 att beviljas för jordbruket och för ett strukturinstrument genom vilket 
åtgärder liknande sammanhållningsfondens åtgärder på miljö- och transportområdet 
prioriteras. Phare-programmet kommer att inriktas på institutionell uppbyggnad och 
investeringar på andra områden. 
Den senaste tidens utveckling av de bilaterala förbindelserna 
Ungern har fortsatt att genomföra Europaavtalet på ett riktigt sätt och medverkat till att 
de olika gemensamma institutionerna fungerar smidigt. 
Associeringsrådet kommer att sammanträda i november 1998. Associeringskommittén 
samlades i januari 1998. Systemet med underkommittéer fortsätter att fungera som ett 
forum för diskussioner om tekniska frågor. 
Sedan yttrandet offentliggjordes har den gemensamma parlamentariska 
associeringskommittén bestående av företrädare för Ungerns parlament och 
Europaparlamentet mötts tre gånger, i september 1997 och i februari och september 1998. 
Ett möte med den gemensamma rådgivande kommittén, som består av företrädare för 
ekonomiska och sociala organisationer i EU:s ekonomiska och sociala kommitté och 
företrädare för relevanta ungerska organ, hölls i december 1997. 
Europeiska unionens andel av Ungerns totala handel har fortsatt att öka. Under de första 
fem månaderna 1998 utgjorde Ungerns export till EU 71 % av den totala exporten. 
Importen från EU uppgick till 73,6 % jämfört med 62,4 % för hela år 1997. 
Ett anpassningsprotokoll till Europaavtalet gällande i synnerhet basjordbruksprodukter 
och bearbetade jordbruksprodukter har undertecknats för att beakta resultaten av 
jordbruksförhandlingarna inom Uruguayrundan och Finlands, Sveriges och Österrikes 
anslutning till Europeiska unionen. 
Åtskilliga handelsfrågor har lösts (så har t.ex. den tidigare övervakningen av importen av 
keramiska plattor upphört och tilläggsavgiften på import avvecklats). Till de 
handelsproblem som varit aktuella inom jordbrukssektorn hör att Ungern har beviljat 
Israel mer förmånliga medgivanden för snittblommor än vad som beviljats EU, vidare 
skattediskriminering vad gäller sprit och underlåtenhet att tillämpa principen om 
ömsesidigt erkännande i fråga om en energidryck. 
De överläggningar som för närvarande pågår präglas av en strävan att påskynda 
tillnärmningsprocessen och att göra framsteg inom bland annat områdena 
upphovsrättsligt skydd och statligt stöd. På området industriella standarder och 
bedömning av överensstämmelse har förhandlingar inletts om ingående av ett europeiskt 
protokoll om bedömning av överensstämmelse, avsett att påskynda anpassningen av 
Ungerns övergripande och tekniska lagstiftning på detta område till gemenskapens 
regelverk. 
Invändningar har rests mot Europaavtalet genom en hänvändelse till 
författningsdomstolen i vilken det ifrågasätts om artikel 62.2 rörande 
konkurrensbestämmelser är förenlig med konstitutionen. Författningsdomstolen 
ifrågasätter i sitt svar inte Europaavtalets förenlighet med konstitutionen, men 
understryker behovet av att ändra den ungerska lag genom vilken de 
genomförandebestämmelser beträffande konkurrens som antagits av associeringsrådet 
införlivas. 
Phare-programmet för 1998 består av en nationell tilldelning (77 miljoner ecu) som 
grundas på prioriteringarna i partnerskapet för anslutning och som är avsedd för stöd till i 
synnerhet rättsliga och inrikes frågor, jordbruk, miljö och regionalpolitik samt deltagande 
i gemenskapens program och programmet Tempus. Ytterligare 10 miljoner ecu har 
anslagits till ett program för gränsöverskridande samarbete. 
Ungern deltar också i och drar nytta av övergripande Phare-finansierade program för flera 
länder, t.ex. i fråga om tull, miljö, små och medelstora företag, statistik, reform av den 
offentliga förvaltningen och TAIEX ("Technical Assistance and Information Exchange 
Office" - kontoret för tekniskt stöd och informationsutbyte). 
Kommissionen har liksom tidigare kritiska synpunkter att anföra på det sätt på vilket 
Ungern till följd av begränsad förmåga att utnyttja stödet och begränsade 
förvaltningsresurser genomför Phare-programmet. 
B. Kriterier för medlemskap 
1. Politiska kriterier 
Inledning 
I sitt yttrande från 1997 över Ungerns ansökan om medlemskap i Europeiska unionen 
drog kommissionen följande slutsats: 
"Ungern uppvisar en demokratisk stats kännetecken, med stabila institutioner som 
garanterar rättssäkerheten, de mänskliga rättigheterna samt respekten för och skyddet av 
minoriteter." 
I det partnerskap för anslutning som ingåtts med Ungern nämns ytterligare insatser för att 
förbättra romernas situation som en prioritering på medellång sikt. 
Den senaste tidens utveckling 
Efter de allmänna valen i maj 1998 ersattes koalitionsregeringen mellan Ungerska 
socialistpartiet och Fridemokratiska alliansen av en koalitionsregering under ledning av 
Federationen Unga demokrater. FIDESz koalitionspartner är Oberoende småbrukarpartiet 
och Ungerskt demokratiskt forum. Regeringsskiftet har inte lett till några större 
förändringar av de senaste årens regeringspolitik när det gäller Europeiska unionen. 
1.1 Demokrati och rättstat 
Parlamentet 
Det ungerska parlamentet fortsätter att fungera väl. Dess befogenheter respekteras och 
oppositionen deltar till fullo i dess verksamhet. 
Som bekräftas av OSSE:s övervakningsrapport var de allmänna valen fria och rättvisa. 
Valen ägde rum enligt den något ändrade valordning som antogs av 
nationalförsamlingen i oktober 1997. Ändringarna gällde i huvudsak när val skall äga 
rum, bestämmelserna om valbarhet till parlamentet och organiserandet av valkampanjer. 
Det är beklagligt att det utkast till lag om parlamentarisk representation för minoriteter, 
om vilket beslut ännu inte hade fattats när yttrandet lämnades, ännu inte har godkänts. 
Den verkställande makten 
De statliga institutionerna fortsätter att fungera väl. Viktiga steg har tagits för att 
modernisera den offentliga förvaltningen, särskilt följande: 
• En ny lag om regeringsmedlemmars och statssekreterares rättsliga ställning och 
ansvar kommer att bidra till ökad öppenhet i den ungerska förvaltningens verksamhet. I 
lagen definieras klart och tydligt den verkställande maktens rättsliga ansvar. 
• I en ny lag om etiska regler för anställda i offentlig tjänst slås fast att privat 
företagande är oförenligt med arbete i offentlig tjänst och bidrar på så sätt till en mera 
effektiv korruptionsbekämpning. 
De offentliganställdas löner är fortfarande låga jämfört med lönerna inom den privata 
sektorn, men regeringen har under den senaste tolvmånadersperioden genom att höja 
lönerna vidtagit fortsatta åtgärder för att förbättra situationen. 
Den dömande makten 
För att åtgärda en särskild svaghet som konstaterades i yttrandet har parlamentet utnämnt 
två nya domare i författningsdomstolen, som nu är fulltalig med 11 ledamöter. 
Parlamentet har därmed uppfyllt sin skyldighet enligt konstitutionen att sörja för att 
övriga demokratiska institutioner fungerar väl. 
De ungerska myndigheterna har gjort ansträngningar för att åtgärda svagheter i 
rättsväsendet. Ett heltäckande program rörande rättsväsendet syftar till att påskynda 
domstolsförfarandena och till att stärka domstolarna så att korruption och organiserad 
brottslighet kan bekämpas mera effektivt. 
Genom denna lagstiftning befästes åtskillnaden mellan den dömande och den 
verkställande makten. Inrättandet av ett nationellt råd för rättsväsendet med 15 ledamöter 
innebär att kontrollen över domstolarna kommer att flyttas över till den dömande makten. 
Den verkställande makten kommer dock, genom justitieministern, fortfarande att vara 
företrädd. Vidare kommer det att införas domstolar på en fjärde nivå genom ett system 
med högre domstolar mellan de regionala domstolarna och Högsta domstolen. Uppgiften 
för de högre domstolarna kommer att bli att behandla överklaganden av beslut av lokala 
eller regionala domstolar. Tre av de nya högre domstolarna skall enligt planerna inleda 
sin verksamhet i januari 1999 och ytterligare två år 2003. I den nya lagstiftningen 
definieras också domarnas rättigheter och skyldigheter. Vidare fastställs principerna för 
ersättning till domare på nya grunder, och utbildningsperioden förlängs från två till tre år. 
Antalet mål som Högsta domstolen har att pröva minskas, och vissa av dessa mål 
överförs från lokal till regional domstol. 
Antalet domare har sedan 1997 ökat väsentligt och uppgår för närvarande till 2 449, 
inräknat Högsta domstolens 110 ledamöter. Som en följd av reformen av rättsväsendet 
förväntas antalet öka gradvis i ett kort och medellångt perspektiv. 
Det återstår att se om reformen kommer att påskynda domstolsförfarandena eller leda till 
en standardförbättring vad gäller avgörandena. I synnerhet berörs inte domstolarnas 
interna organisation av reformen. Domarna har inte tillräckligt med administrativ 
personal eller biträden till sitt förfogande och inte heller tillräckligt med tekniska 
hjälpmedel. 
Åtgärder för att bekämpa korruption 
Ungern brottas fortfarande med korruptionsproblem. Strängare regler när det gäller 
ekonomiska brott har införts genom en ändring i strafflagen. Ytterligare åtgärder har 
vidtagits för att förebygga korruption. Det har bland annat antagits en lag med 
uppföranderegler för högre tjänstemän och fria yrkesutövare och en lag om offentlig 
upphandling. 
Under 1997-1998 undertecknade Ungern följande internationella överenskommelser om 
bekämpningen av korruption: 
• OECD:s råds rekommendation i december 1997 till medlemsstaternas regeringar 
beträffande bestickningar i samband med internationella affärstransaktioner (OECD-
överenskommelsen om bekämpning av bestickning). 
• Konventionen från november 1997 om penningtvätt, efterforskning, beslag och 
förverkande av vinning av brott (Strasbourg-konventionen). 
Ytterligare ansträngningar måste göras för att bekämpa korruptionen inom polisväsendet, 
tullförvaltningen, den lokala förvaltningen och de statliga tillsynsorganen. Samarbetet 
mellan de olika enheter som är engagerade i bekämpningen av korruption bör vidare öka. 
1.2 Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter 
Ungern har redan anslutit sig till merparten av de viktiga överenskommelserna om de 
mänskliga rättigheterna. 1997 undertecknade landet Europeiska konventionen om 
medborgarskap och Europeiska överenskommelsen om immunitet m.m. för personer som 
deltar i rättegång inför den europeiska domstolen för mänskliga rättigheter. Europarådets 
konvention om skydd av nationella minoriteter trädde i kraft 1998. 
Europeiska sociala stadgan har inte ratificerats. I januari 1998 överlämnade regeringen 12 
av stadgans 19 artiklar till parlamentet för ratificering. Den nya regeringen stöder en snar 
ratificering av stadgan i dess helhet och torde därför komma att överlämna hela texten till 
parlamentet. 
Medborgerliga och politiska rättigheter 
De grundläggande medborgerliga och politiska rättigheterna respekteras liksom tidigare i 
Ungern och betydande framsteg har gjorts, särskilt i följande avseenden: 
• Pressfriheten respekteras liksom tidigare. Den ungerska medielag som antogs 
1996 bröt det statliga TV-monopolet och underlättar konkurrens mellan kommersiella 
TV-kanaler. I juni 1997 avreglerades marknaden för elektroniska medier av ORRT (det 
organ som ansvarar för regleringen av denna sektor), och kommersiella TV-kanaler tilläts 
delta i anbudsinfordringar. Det finns nu två nya kommersiella kanaler, vilket innebär ny 
konkurrens på en marknad dominerad av den statsägda televisionen samt förbättrad 
service, så som krävs i en fungerande marknadsekonomi. Efter beslutet i november 1997 
att tillåta privat ägande inom kommersiell radio förekommer det också viss konkurrens 
inom denna del av marknaden. Antalet privata radiostationer är emellertid fortfarande 
litet, och det offentliga fortsätter att inneha en betydande andel av marknaden. 
• Genom en ny lag regleras verksamheten inom de icke-statliga organisationerna i 
Ungern. Lagen ger den rättsliga grunden för en fungerande icke-statlig sektor. Det är en 
utbredd förhoppning att lagen, genom att fylla en av de största luckorna i den nya 
demokratins lagstiftning, kommer att bidra till att stärka det civila samhället i Ungern. 
10 
EU:s initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter stöder aktivt icke-statliga 
organisationer som är verksamma på detta område i Ungern. 
• Den 1 mars 1998 trädde en ny heltäckande asyllagstiftning i kraft. Ungern beviljar 
nu icke-europeiska flyktingar som förföljs i sitt hemland av religiösa, etniska eller 
politiska skäl flyktingstatus och har hävt det geografiska förbehåll som gjordes 1989 när 
landet tillträdde Genéve-konventionen. Ungern fullgör därmed sina internationella 
förpliktelser enligt Genéve-konventionen och infriar förväntningarna i kommissionens 
yttrande. Det finns dock vissa smärre genomförandeproblem på grund av otillräckliga 
resurser för att utbilda ny personal, bland annat domare. Flyktinglägret i Kistaresa (en 
första tillfällig mottagningsstation för asylsökande flyktingar) har stängts på grund av de 
oacceptabla förhållandena i lägret. 
• Polisens uppträdande samt situationen i fängelserna ger fortfarande anledning till oro. 
Det rapporteras att polisen missbrukar sina befogenheter och behandlar personer illa 
(maktmissbruk gentemot minderåriga, utlänningar och romer rapporteras i ökande 
utsträckning). Även om situationen i polishäktena har förbättrats väsentligt, inger 
situationen i många fängelser fortfarande oro. 
Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter 
De ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna fortsätter i allmänhet att respekteras i 
Ungern. En lag om funktionshindrades rättigheter och lika möjligheter vad gäller hälso-
och sjukvård, utbildning, sysselsättning, transport och bostad antogs i mars 1998 och 
kommer att träda i kraft den 1 januari 1999. Denna lag, som var en av de sista 
lagstiftningsåtgärder som vidtogs av det avgående parlamentet, bör leda till att 
diskrimineringen av funktionshindrade upphör och ge dem förutsättningar att bli 
likaberättigade medlemmar av samhället. 
Minoriteters rättigheter och skydd 
Fortsatt uppmärksamhet måste ägnas de ungerska myndigheternas respekt för romernas 
mänskliga rättigheter. Romerna behandlas inte alltid lika inför lagen. 
För att åtgärda det faktum att romernas situation försämrats under de senaste åren antog 
regeringen i juli 1997 ett heltäckande handlingsprogram för romerna, det första efter 
regimskiftet. Programmet syftar till att tillhandahålla lösningar som på medellång sikt 
skall förbättra romernas situation, särskilt när det gäller utbildning, sysselsättning, 
jordbruksverksamhet, sociala frågor, hälso- och sjukvårdsfrågor och bostäder. Förslagen 
är positiva, eftersom de utgör en god grund för fortsatt dialog mellan romerna, regeringen 
och samhället, men endast begränsade medel förefaller stå till förfogande i 
statsbudgeten. 
Utbildning anses som en av de viktigaste åtgärderna för att förbättra romernas och andra 
minoriteters situation. Ombudsmannen för nationella och etniska minoriteter har på några 
punkter framfört kritik beträffande undervisningen för minoriteterna. Ombudsmannen 
behandlade förra året 352 klagomål, varav merparten rörde romerna. De klagande 
hävdade att individuella minoritetsrättigheter hade kränkts i 166 fall och kollektiva 
11 
rättigheter i 74 fall. I en annan rapport från Ombudsmannen, där det görs en bedömning 
av utbildningssituationen för minoriteterna i Ungern, sägs det att romernas barn, till 
skillnad från andra minoriteter, utsätts för diskriminering genom att klasser och skolor är 
segregerade. Trots att lagen om offentlig undervisning förbjuder segregering, kan några 
lagliga sanktioner inte vidtas mot den som kränker lagen. Utbildningsministeriet har inte 
godtagit Ombudsmannens rapport. 
1.3 Allmän bedömning 
Utvecklingen i Ungern bekräftar slutsaten i yttrandet att Ungern uppfyller de politiska 
kriterier som fastställdes i Köpenhamn. Ungerns institutioner fungerar liksom tidigare 
väl. Fria och rättvisa val har ägt rum, vilka medgav ett smidigt maktskifte under 1998. 
Fortlöpande uppmärksamhet behöver ägnas åt att mer effektivt bekämpa korruptionen 
och åt att förbättra romernas situation. 
2. Ekonomiska kriterier 
2.1 Inledning 
I sitt yttrande från 1997 över Ungerns ansökan om medlemskap i Europeiska unionen 
drog kommissionen följande slutsats: 
"Ungern kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi." ... "Ungern bör kunna 
hantera konkurrensen och marknadskrafterna inom unionen väl på medellång sikt, om de 
marknadsekonomiska förutsättningarna för stark tillväxt av investeringarna fortsätter att 
vara för handen." 
Vid sin granskning av den ekonomiska utvecklingen i Ungern sedan yttrandet lämnades 
har kommissionen vägletts av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn i 
juni 1993.1 dessa slutsatser anges det att medlemskap i unionen förutsätter 
• en fungerande marknadsekonomi, samt 
• förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen. 
I analysen nedan har kommissionen använt samma metod som i yttrandet. 
2.2 Den ekonomiska utvecklingen efter offentliggörandet av 
kommissionens yttrande 
De ekonomiska utsikterna i Ungern har efter halvårsskiftet 1997 fortsatt att förbättras. 
Det ekonomiska utfallet har blivit bättre än vad som förväntades enligt den 
makroekonomiska referensram som angavs i "Gemensam bedömning av Ungerns 
prioriteringar i den ekonomiska politiken på medellång sikt". Denna gemensamma 
12 
bedömning utarbetades för första gången i juni 1997 av det ungerska finansministeriet 
och kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans. Tillväxten tog fart förra 
året, inflationen minskade och befolkningens realinkomster ökade samtidigt som 
utrikesbalansen förbättrades. Dessa tendenser höll i sig under första halvåret 1998 och 
markerar en tydlig vändning jämfört med tidigare. Den viktigaste förklaringen är den 
genomgripande modernisering som skett inom vissa produktionssektorer tack vare 
tidigare utländska direktinvesteringar. Den varaktiga förbättringen av utrikesbalansen 
gjorde att Ungern framgångsrikt och utan att ta några medel i anspråk kunde fullfölja det 
s.k. standby-avtal som ingåtts med Internationella valutafonden som en 
försiktighetsåtgärd. De ungerska myndigheterna fortsatte att under den granskade 
perioden tillämpa ett växelkurssystem med en fortlöpande justering av valutans riktvärde, 
s.k. crawling peg. 
Makroekonomisk utveckling 
Vid tidpunkten för offentliggörandet av kommissionens yttrande hade återhämtningen i 
den ekonomiska tillväxten redan inletts efter den avmattning som orsakats av 
åtstramningsåtgärderna 1995. Denna tendens har fortsatt med en BNP-tillväxt på 4,4 % 
1997 och närmare 5 % första halvåret 1998. 
Den privata och offentliga konsumtionen har efter tre års nedgång åter börjat öka. Det är 
dock osäkert hur snabbt hushållens konsumtion ökar, eftersom en noggrann beräkning av 
de olika komponenter som ingår i inhemsk efterfrågan försvåras av ofullkomligheter i 
nationalräkenskaperna. Enligt det ungerska centrala statistikkontorets uppgifter uppgick 
den årliga ökningen av hushållens konsumtion 1997 till 0,9 % för att sedan stiga till 
2,9 % första halvåret 1998. 
Återhämtningen har hittills till stor del burits upp av investeringar och export. De fasta 
ivesteringarna ökade med 8,8 % 1997 och steg ytterligare under första halvåret 1998. 
Exporten har blomstrat med en tillväxt på 26,4 % 1997 och en endast obetydligt lägre 
ökningstakt 1998. Den växande inhemska efterfrågan och det höga importinnehållet i den 
del av exporten som ökat kraftigast har dock lett till att importen ökat i motsvarande mån, 
vilket begränsat exportens nettobidrag till BNP-tillväxten. 
Den blomstrande exporten har emellertid spelat en central roll för den industriella 
återhämtning som ligger bakom den ökning av tillväxten som nu sker. 
Industriproduktionen ökade sålunda 1997 med 11 % och exportförsäljningen med mer än 
30 %, vilket motverkade nedgången med 1,5 % i inhemska inkomster. Under de sju 
första månaderna 1998 var tillväxten inom industrin ännu högre till följd av fortsatt 
kraftig export och förnyad tillväxt i avsättningen på hemmamarknaden. 
Den kraftiga exportökningen har vidare bidragit till att Ungern, trots den snabba 
tillväxten, trots återhämtningen i den inhemska efterfrågan och trots avskaffandet som 
planerat per den 1 juli 1997 av tilläggsavgiften på import kunnat bibehålla stabilitet i 
utrikesbalansen. Underskottet i handeln med varor och tjänster, uttryckt i ecu, mer än 
halverades 1997 jämfört med 1996. Underskottet i bytesbalansen uppskattas ha sjunkit 
från 3,8 % av BNP till 2,2 %. Hela underskottet finansierades genom utländska 
direktinvesteringar. Dessa fortsatte att strömma in i oförminskad takt och bekräftade 
därmed Ungerns attraktivitet för utländska investerare och bidrog till att landets 
skuldtjänstindikatorer ytterligare förbättrades. En liknande utveckling präglade första 
halvåret 1998, då handelsbalansen fortsatte att förbättras, medan underskottet i 
13 
bytesbalansen ökade något på grund av försämrad transfereringsbalans (högre 
nettobetalningar av löner och avkastning på kapital). 
Inflationen har fortsatt att falla. Inflationstakten minskade, räknat på årsbasis, till 13,5 % 
i augusti 1998 från 18% ett år tidigare. Inflationsnedgången blev emellertid något 
långsammare under 1997 på grund av en strukturell anpassning av relativpriset på 
energiprodukter, en ogynnsam säsongsbetingad utveckling av priserna på matvaror och 
högre nominella löneökningar än förväntat. Under 1998 har inflationsnedgången åter 
tagit fart, tack vare lägre ökningar av reglerade priser och konsumtionsskatter samt en 
positiv prisutveckling för livsmedel och importerade råvaror. 
Ungern: viktiga ekonomiska trender 
Real BNP-tiliväxt % 
Inflationstakt 
årligt genomsnitt % 
december till december % 
Arbetslöshet vid årets slut 
ILO:s definition % 
registrerad % 
Den offentliga sektorns finansiella % av BNP 
sparande 
Bytesbalanssaldo % av BNP 
mdr ecu 
Utlandsskuld 
kvot skuld/export1 % 
utlandsskuld brutto mdr ecu 
Utländska direktinvesteringar 
nettoinflöde enligt EBRD:s % av BNP 
betalningsbalansstatistik milj. ecu 
Källa: kommissionen, nationella källor, tttKU. 
1 Bruttoskulden i hårdvaluta i procent av exporten av var 1994 
2,9 
18,8 
21,2 
10,2 
10,4 
-8,4 
-9,4 
-3,3 
24,0 
2,8 
963 
or och tjäns 1995 
1,5 
28,2 
28,3 
9,5 
10,4 
-6,8 
-5,5 
-1,9 
191 
24,2 
10,5 
3404 
ter. 1996 
1,3 
23,6 
19,8 
9,2 
10,5 
-3,1 
-3,7 
-1,3 
156 
21.7 
4,4 
1408 1997 
4,4 
18,3 
18,4 
8,1 
10,4 
-4,8 
-2,2 
-0,9 
114 
20,9 
4,6 
1597 1998 senaste 
4,8 
15,2 
12,5 
8,9 
-1,0 
868 jan. -juni 
jan.-sept. 
sept.-sept. 
sept. 
jan.-juli 
jan.-juli 
Löneökningarna har emellertid fortfarande legat över de riktlinjer som fastställts av det 
ungerska förlikningsrådet (Interest Reconciliation Council - IRC), ett trepartsorgan för 
biläggande av tvister, bestående av företrädare för arbetstagare, arbetsgivare och 
regeringen. Under de första sju månaderna 1998 ökade bruttolönerna med i genomsnitt ca 
20 % jämfört med samma period 1997, vilket var ungefär fem procentenheter mer än den 
genomsnittliga ökning som IRC fastställt som riktlinje. Flera faktorer ligger bakom 
denna kraftiga lönetillväxt. Hit hör bland annat reallöneökningar för att hämta igen den 
betydande försämring av arbetstagarnas köpkraft som inträffade under 1995 och 1996, 
högre löneökningar inom den offentliga sektorn än inom den privata sektorn, sjunkande 
arbetslöshet och fast rotade inflationsförväntningar, som förstärktes av myndigheternas 
upprepade oförmåga att uppfylla inflationsmålen. 
Målet för underskottet i den offentliga sektorns finanser var för både 1997 och 1998 
4,9 % av BNP. 1997 års underskott beräknas ha uppgått till 4,6 % av BNP. Utfallet blev 
såväl för statsbudgeten som för lokala myndigheternas och de särskilda statliga fondemas 
budget bättre än förutsett, huvudsakligen tack vare snabbare ekonomisk tillväxt än 
förväntat. Detta mer än uppvägde det faktum att de sociala trygghetsfondernas budget 
överskridits, vilket tvingade fram en tilläggsbudget. Utvecklingen av inkomster och 
utgifter inom den offentliga sektorn följer innevarande år ett liknande mönster. Högre 
inkomster än budgeterat för staten kompenserar ett stort överskridande av de sociala 
trygghetsfondernas budget. Medan överskridandet för hälso- och sjukvårdsfondens del 
14 
återspeglar avsaknaden av en heltäckande reform håller en radikal pensionsreform på att 
genomföras från och med januari 1998. Eftersom fler anställda än beräknat går över till 
det nya pensionssystemet, sjunker bidragen till pensionsfonden mer än budgeterat och 
fonden går tillfälligt med underskott. 
Penningpolitiken förs alltjämt inom de gränser som sätts av det ungerska 
växelkurssystemet som innefattar en fortlöpande justering av valutans riktvärde, s.k. 
crawling peg. Den ungerska centralbanken ändrar rutinmässigt de officiella räntesatserna 
och drar i ett försök att minska inflationsförväntningarna och dämpa tillväxten i inhemsk 
efterfrågan ned på takten i devalveringen av forinten. Valet av tidpunkt för dessa beslut 
påverkas emellertid av omsorg om den bräckliga externa balansen å ena sidan och om 
takten i återhämtningen å den andra. 
De nominella genomsnittliga marknadsräntorna för inlåning och utlåning har fortsatt att 
gradvis sjunka och skillnaden mellan dem har minskat. Inlåningsräntorna, justerade efter 
faktisk (i motsats till förväntad) inflation, har legat på i genomsnitt närmare noll, medan 
utlåningsräntorna kretsat kring 3 %. Svaga balansräkningar hos bankerna och konkurrens 
från nya finansiella aktörer utanför banksektorn resulterade tidigare i att beståndet av 
inhemska krediter som beviljats av banker minskade, både i reala termer och uttryckt i 
procent av BNP. Under 1997 avmattades emellertid denna samlade tendens, samtidigt 
som utlåningen till företag i reala termer ökade i tilltagande takt för andra året i rad. 
Nettoutlåningen till den offentliga sektorn och utlåningen till hushållen och till små och 
medelstora företag fortsatte däremot att sjunka kraftigt. 
Effekten av den ryska krisen skall ses mot bakgrund av Ungerns höga grad av integration 
i världsekonomin. Som ett resultat av den omorientering av handeln som tidigare skett 
går ca 70 % av Ungerns export nu till EU och ungefär 4 % till Ryssland. På en 
aggregerad nivå kommer krisens faktiska och direkta verkningar därför sannolikt att bli 
begränsade. Banksektorns exponering tycks också vara tämligen liten. Ungern har 
emellertid genom sina positiva ekonomiska resultat dragit till sig en förhållandevis stor 
andel av de medel som internationella investerare avdelat för de s.k. tillväxtmarknaderna. 
Ungern påverkades därför i särskilt hög grad när investerarna flydde från tillgångar på 
dessa marknader. Index på fondbörsen har sjunkit kraftigt. För första gången sedan det 
nuvarande växelkurssystemet infördes 1995 ingrep den ungerska centralbanken för att 
förhindra att forinten skulle sjunka snabbare i värde än den fastställda månatliga 
justeringen och banken tvingades till slut höja räntan. 
Strukturreformer 
Vid tidpunkten för offentliggörandet av kommissionens yttrande hade strukturreformerna 
redan kommit ganska långt på väg. Privatiseringsprocessen i synnerhet var relativt långt 
framskriden. Under 1997 slutfördes massprivatiseringsprocessen och 
kontantutförsäljningarna fortsatte. Inkomsterna från privatiseringen uppgick till ca 350 
miljarder forinter, varav mer än hälften i utländsk valuta. Inkomsterna användes liksom 
tidigare i huvudsak för att finansiera en minskning av den offentliga utlandsskulden. 
Enligt de ändringar som 1997 infördes i lagen om privatisering kommer den statliga 
egendomsbyrån (APV) att stadigvarande behålla en andel i 116 företag. Till dessa hör 26 
jordbruksföretag, vilka brukar ca 14 % av all jordbruksmark och står bakom mer än en 
15 
fjärdedel av jordbrukets totala försäljningsinkomster. Det återstår att se om den nya 
regeringskoalitionen kommer att ändra återstående privatiseringsplaner. 
Inom banksektorn slutfördes privatiseringen med undantag för försäljningen av 
kvarvarande minoritetsintressen. Kontrollerande andelar i både K&H och Mezobank 
såldes till utländska investerare, vilket innebar att ca 60 % av det registrerade 
bankaktiekapitalet innehades av utländska intressen vid utgången av 1997. Staten 
kommer att begränsa sitt deltagande i den största affärsbanken (OTP) till en enda gyllene 
aktie. Som ett resultat av händelserna kring Postabanka bröts emellertid under 1998 den 
dittillsvarande utvecklingen mot minskande offentligt aktieinnehav. I mars 1997 skedde 
massuttag från denna Ungerns näst största affärsbank. Myndigheterna ingrep omgående 
för att stödja banken, och investerarnas förtroende för det relativt stabila ungerska 
banksystemet rubbades inte. Det blev emellertid med tiden allt mer uppenbart att det 
fanns problem när det gällde Postabankas räkenskaper och att det också fanns brister i 
banktillsynen. De obefintliga möjligheterna att finna en strategisk investerare, i 
kombination med ett antal kapitaltillskott för att stödja banken och förvärva den 
majoritetsandel som var nödvändig för att byta ut ledningen, ledde så småningom till att 
banken nationaliserades. Efter valet av ny styrelse i augusti 1998 har stora ackumulerade 
förluster uppdagats, och myndigheterna håller nu på att formulera en strategi för en 
effektiv omstrukturering av banken. 
Ungern: viktiga indikatorer på den ekonomiska 
(samtliga uppgifter avser 1997 såvida inte annat anges) strukturen 
Befolkning 
BNP per capita 
i % av genomsnittet för EU-15 
Jordbrukets andel av 
bruttofÖrädlingsvärdet 
sysselsättningen 
Kvoten investeringar/BNP 
Bruttoutlandsskuld/BNP 
Export av varor och tjänster/BNP 
Ackumulerade utländska direktinvesteringar 1 miljoner 
ecu (KKS) 
% 
% (1995) 
% 
% 
% 
% 
mdr ecu 
ecu per capita 8900 
47 
6,7 
7,9 
22 
53 
46 
13,9 
1381 10,1 
Källa: kommissionen, nationella källor, EBRD. 
1 Ackumulerade utländska direktinvesteringar omräknade enligt växelkursen vid utgången 
av 1997 (1 ecu=l, 10421 USD) 
Vid sidan av privatiseringen av bankerna kommer också ett antal åtgärder som infördes 
under 1997 och 1998 att underlätta utvecklingen av de ungerska finansmarknaderna. Hit 
hör ikraftträdandet av bestämmelser för de hypotekslåneinstitut och bostadssparinstitut 
som inledde sin verksamhet 1997. Vidare får filialer till utländska kreditinstitut från och 
med 1998 bedriva verksamhet inom den ungerska banksektorn, förutsatt att de beviljats 
licens av den statliga finans- och kapitalmarknadskommissionen. Detta offentliga organ 
16 
bildades 1997 genom en sammanslagning av de två myndigheter som dittills svarat för 
tillsynen av bankväsendet och värdepappers- och valutamarknaderna. Dessutom infördes 
ett nytt pensionssystem i januari 1998. Det grundar sig på tre pelare: en variant i mindre 
skala av den befintliga ordningen med ett fördelningssystem, ett i privat regi förvaltat 
obligatoriskt totalfinansierat premiereservsystem och ett tredje frivilligt totalfinansierat 
premiereservsystem. På lång sikt kommer denna ordning att leda till en markant ökning 
av den del av det inhemska sparandet som förmedlas av den lokala finanssektorn, vars 
utveckling därmed kommer att kraftigt understödjas. 
Pensionsreformen markerade också ett första viktigt steg på vägen mot en allmän översyn 
av det sociala trygghetssystemet. Den nya regeringen har vidtagit ytterligare åtgärder 
genom att avskaffa de två delvis fristående kommissioner som ser över hälso- och 
sjukvårdssystemet och pensionssystemet. 
På det handelspolitiska området har Ungern avskaffat alla handelsrelaterade avgifter med 
undantag av tullar och landet har fortsatt att minska andelen varor som omfattas av icke-
tariffära åtgärder vid gränsen. Bland dessa betecknas den allomfattande kvoten på 
konsumtionsvaror fortfarande som restriktiv enligt WTO. Myndigheterna planerar dock 
att gradvis avskaffa den fram till år 2001. Åtskilliga varor ströks dessutom i början av 
1998 från förteckningen över produkter som omfattas av kvantitativa begränsningar. 
2.3 Bedömning på grundval av Köpenhamnskriterierna 
Övergången till fungerande marknadsekonomi 
För att en fungerande marknadsekonomi skall anses föreligga krävs att såväl priser som 
handel är liberaliserade och att det finns ett tillämpbart rättsligt system som inbegriper 
äganderätt. En marknadsekonomi fungerar bättre om det råder makroekonomisk stabilitet 
och samförstånd om den ekonomiska politiken. En väl utvecklad finansiell sektor och 
avsaknad av betydande hinder för marknadstillträde och -utträde förbättrar ekonomins 
effektivitet. 
Marknadsekonomin har under den tid som gått sedan yttrandet offentliggjordes stärkts 
genom ytterligare utförsäljningar av finansiella och icke-finansiella företag och genom att 
privata aktörer fått en ökad roll att spela i pensionssystemet. Tack vare omfattande 
liberalisering och privatisering är nu många olika ekonomiska sektorer i stort sett 
oåterkalleligen utsatta för marknadskrafterna, vilket ger den ungerska reformprocessen 
ökad trovärdighet. 
Den privatisering som hittills skett har varit betydande i fråga om både djup och bredd. 
Staten planerar emellertid att stadigvarande behålla en ägarandel i ett relativt stort antal 
företag inom en lång rad sektorer. Det statliga deltagandet kommer i några fall att 
begränsa sig till en enda gyllene aktie, vilket dock innefattar relativt breda befogenheter 
som måste utövas på rätt sätt. Nationaliseringen av Postabank har dessutom inneburit ett 
förmodligen endast tillfälligt avbrott i den hittillsvarande utvecklingen mot minskat 
statligt ägande inom banksektorn. 
Ungern har i stort sett infört de institutionella mekanismer som krävs för att vid behov 
kontrollera marknadskrafterna. En korrekt tillämpning av 1996 års konkurrenslag och en 
konsekvent och trovärdig regleringspolitik kommer att krävas för att ekonomin skall 
fungera. Erfarenheterna visar att formerna för regleringsverksamheten måste förbättras 
ytterligare så att effektivitetsvinsterna av privat ägande främjas, samtidigt som 
konsumenterna får del av dessa vinster. Från denna synpunkt har de reglerade företagen 
17 
inte tillräcklig handlingsfrihet när det gäller att fastställa priser för olika slags användare 
och produkter. Detta leder till en skev avgiftsstruktur som ger användarna felaktiga 
signaler. Det har slutligen ibland saknats konsekvens i genomförandet av 
regleringspolitiken, vilket skapat onödig osäkerhet. Myndigheterna har till exempel 
ibland underlåtit att beakta de prisrekommendationer som utfärdats av det 
regleringsansvariga organet inom energisektorn, vilket gett anledning till farhågor för att 
ovidkommande hänsynstaganden (såsom valfrågor eller en önskan att kortsiktigt påverka 
inflationstakten) får påverka prissättningen. 
Finanssektorns förmåga att slussa sparande till produktiva investeringar har förbättrats. 
Mer än 90% av den totala utlåningen 1997 betecknades som säker. Utlåningen till 
företagen ökar i reala termer, och ett bredare spektrum av företag synes nu ha tillgång till 
kredit. Bankerna börjar nu inrikta sig på kreditmarknaden för mindre företag och 
detaljhandelsföretag samtidigt som skillnaden mellan ut- och inlåningsräntan minskar. 
Den ökade konkurrensen mellan bankerna och andra nya finansieringskällor kommer 
sannolikt att resultera i ökad konsolidering. Denna marknadsledda process måste stödjas 
av en tillsynsverksamhet av hög kvalitet. Även om utvecklingen redan kommit ganska 
långt i detta avseende har Postabanka-affären avslöjat oroväckande brister. Det tyder på 
att det fortfarande finns ett betydande utrymme för att förbättra såväl lagstiftningen som 
genomförandet av den. Tillsynsmyndighetens formella oberoende har inte alltid varit 
liktydigt med faktisk förmåga att genomdriva den rättsliga ramen vid rätt tidpunkt och på 
ett opartiskt sätt. 
Förmedlingen av finansiella tjänster utanför det traditionella banksystemet ökar snabbt, 
men instrumenten för företagsupplåning utanför bankväsendet spelar ännu endast en 
marginell roll. Det nya pensionssystemet kommer att väsentligt underlätta utvecklingen 
av finanssystemet på medellång sikt, förutsatt att genomförandet av reformen åtföljs av 
noggrann övervakning och fortlöpande förbättringar av den nya ramen. 
Genom att genomföra åtgärdspaketet från 1995 hade den tidigare regeringen visat sin 
beslutsamhet att genomföra makroekonomiska anpassningar och strukturreformer. Den 
kunde därigenom på ett trovärdigt sätt fastställa målen för den makroekonomiska 
politiken på medellång sikt. Den nya regeringen kommer sannolikt att kunna göra 
detsamma, eftersom det råder ett brett samförstånd om huvuddragen i den ekonomiska 
politiken. Enligt nuvarande planer kommer mot denna bakgrund en översyn av den 
gemensamma bedömningen av Ungerns prioriteringar i den ekonomiska politiken på 
medellång sikt och av den makroekonomiska referensramen för denna att ske i slutet av 
1998. 
Ungern är fortfarande en fungerande marknadsekonomi. Varaktig makroekonomisk 
stabilitet, ytterligare privatiseringar och pensionsreformen har gjort att 
marknadsmekanismerna fungerar bättre. Det finns dock fortfarande ett behov av att 
konsolidera marknadsekonomins institutionella och rättsliga ram, särskilt beträffande 
reglerade monopol och de finansiella marknaderna. Vissa händelser, i synnerhet fallet 
med Postabanka, antyder att bestämmelser inte alltid genomförs på ett snabbt och 
opartiskt sätt. Det är nödvändigt att förbättra det regelverk som gör att en 
marknadsekonomi fungerar effektivt för att fördelama av de redan genomförda 
reformerna även fortsättningsvis i full utsträckning skall kunna tillgodogöras. 
18 
Förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter 
Ungerns förmåga att uppfylla detta kriterium beror på om det finns en fungerande 
marknadsekonomi och en stabil makroekonomisk ram som gör det möjligt för de 
ekonomiska aktörerna att fatta beslut i en förutsägbar omgivning. Det krävs även en 
tillräcklig mängd humankapital och fysiskt kapital, bland annat infrastruktur. De statligt 
ägda företagen behöver omstruktureras och alla företag behöver investera för att förbättra 
sin effektivitet. Ju större tillgång företagen har till extern finansiering och ju bättre de är 
på att omstrukturera och förnya sin verksamhet, desto större kommer deras 
anpassningsförmåga att vara. Ett land kommer generellt sett att ha bättre förmåga att 
uppfylla de skyldigheter som ett medlemskap medför, ju mer ekonomiskt integrerat det är 
med unionen innan landet blir medlem. Den ekonomiska integrationen kan mätas både 
med hjälp av den volym och den typ av produkter som handeln med EU:s medlemsstater 
omfattar. 
Vid tidpunkten för offentliggörandet av kommissionens yttrande hade den ekonomiska 
utvecklingen i Ungern redan sedan flera år tillbaka utmärkts av snabb 
produktivitetstillväxt, snabbt ökande handelsintegration med EU och stora flöden av 
utländska direktinvesteringar. Detta tydde på att omstruktureringen hade kommit ganska 
långt och att det fanns en kärna av ungerska företag som redan var konkurrenskraftiga på 
gemenskapsmarknaden. 
Utvecklingen därefter har bekräftat denna bedömning. Exporttillväxten var mycket stark 
under 1997. Andelen varor som exporteras till gemenskapsmarknaden har ökat 
ytterligare, särskilt inom tekniksektorer, t.ex. maskintillverkning. Vidare ökar den 
branschinterna handeln med EU, vilket tyder på en ökande integration mellan Ungerns 
och EU:s ekonomier. Tack vare varaktiga produktivitetsförbättringar och måttliga 
ökningar av enhetsarbetskostnaderna håller ungerska produkter på att bli mera 
konkurrenskraftiga. Produktiviteten inom tillverkningsindustrin som helhet ökade 1997 
med 14,4 % och enhetsarbetskostnaderna med 6,3 %. Inom maskintillverkning ökade 
produktiviteten med närmare 50 %, medan enhetsarbetskostnaderna sjönk med nästan 
15 %. 
Till stor del beror dessa framsteg på att utbudet förbättrats tack vare tidigare investeringar 
av några fa multinationella företag som är verksamma inom maskintillverkning och som 
producerar på export. Denna industrigrens andel av den totala exporten ökade från 37 % 
1996 till 45 % 1997. Utländska direktinvesteringar har spelat en ledande roll i 
omstruktureringen av ekonomin och Ungerns integrering i det globala 
produktionssystemet. Företag med en utländsk ägarandel på mer än 10 % svarade 1997 
för 72 % av all export och för 71 % av all import. 
Omstrukturering och konkurrenskraftsförbättringar sker inom stora delar av ekonomin, 
men inte lika snabbt som inom de ledande sektorerna. Inom vissa sektorer, t.ex. 
livsmedelsindustrin, stålindustrin och textilindustrin, har omstruktureringen gått 
långsammare framåt. Den uppgång i inhemsk försäljning som lokala företag med 
tillverkning av investeringsvaror och halvfabrikat nyligen erfarit tyder dock på att 
exportinriktade utländska företag kan ha börjat att köpa insatsvaror lokalt i stället för 
utomlands. Därigenom sprids de positiva verkningarna av utländska direktinvesteringar 
till andra sektorer, och det lokalt tillförda förädlingsvärdet ökar. För att underlätta en 
mera utbredd omstrukturering genomför myndigheterna åtgärder som syftar till att 
förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, förbättra infrastrukturen, främja små och 
19 
medelstora företag, stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet samt främja regional 
utveckling. 
De indirekta arbetskraftskostnaderna i Ungern är fortfarande höga, vilket påverkar 
företagens konkurrenskraft och sysselsättningen negativt. Det är nödvändigt att 
budgetkonsolideringen fortsätter och särskilt att reformen av den offentliga sektorn och 
av hälso- och sjukvårdssystemet genomförs så att grunden läggs för en minskning av 
dessa kostnader. 
Den makroekonomiska stabiliteten har varit avgörande när det gällt att upprätthålla hög 
investeringstillväxt och den måste förstärkas ytterligare. Detta underlättas av den 
nuvarande uppgången i ekonomin som ger myndigheterna en möjlighet att konsolidera de 
offentliga finanserna och att bekämpa inflationen mot bakgrund av solid tillväxt. Ungern 
behöver inkomster i utländsk valuta för att betala avkastning på det växande beståndet av 
utländskt kapital, och landet är fortfarande beroende av utländska investeringar för att 
finansiera sin övergångsprocess. Finanspolitiken måste utformas så att tillgången på 
inhemskt sparande för finansiering av privata investeringar ökar och så att 
bytesbalanseffekten av hushållens stigande konsumtion motverkas. 
Ungern bör med framgång på medellång sikt kunna hantera konkurrensen och 
marknadskrafterna inom unionen, under förutsättning att de förhållanden som främjar 
handelsintegration och kontinuerlig omstrukturering av företag bibehålls. 
Ansträngningarna att främja omstrukturering i branscher som släpar efter måste 
intensifieras. Den makroekonomiska politiken måste vara uthållig och reagera på 
förändringar i de interna och externa förhållandena. Konsolideringen av de offentliga 
finanserna måste fortsätta och de hittills återkommande underskotten i sjukvårdssektorn 
är ett tecken på att brådskande reformer är nödvändiga. 
2.4 Allmän bedömning 
Ungern kan anses vara en fungerande marknadsekonomi. Landet bör på medellång sikt 
ha god förmåga att hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen, under 
förutsättning att de förhållanden som främjar handelsintegration och kontinuerlig 
omstrukturering av företag bevaras. 
Sedan kommissionens yttrande offentliggjordes har ytterligare framsteg gjorts 
beträffande privatiseringar, omstruktureringar och reformering av pensionssystemet. Den 
rättsliga ramen har förbättrats, den makroekonomiska stabiliteten har upprätthållits och 
tillväxttakten i ekonomin har ökat. 
Nu måste arbetet inriktas på att förbättra genomförandet av den rättsliga ramen och på att 
säkerställa att den efterlevs, särskilt beträffande reglerade företag och den finansiella 
sektorn. Den snabba ökningen av tillväxttakten utgör ett potentiellt, om än inte 
omedelbart, hot mot Ungerns externa balans. Samtidigt ger den en möjlighet att på ett 
kraftfullare sätt angripa inflationen och konsolidera de offentliga finanserna. De hittills 
återkommande underskotten i sjukvårdssektorn är ett tecken på att brådskande reformer 
är nödvändiga. 
3. Förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför 
Syftet med detta avsnitt av rapporten är att uppdatera kommissionens yttrande från 1997 
såvitt gäller Ungerns förmåga att påta sig de skyldigheter som ett medlemskap medför -
20 
dvs. att tillämpa den rättsliga och institutionella ram, vanligen kallad gemenskapens 
regelverk, med vars hjälp Europeiska unionen förverkligar sina mål. 
I sitt yttrande från 1997 över Ungerns ansökan om medlemskap i Europeiska unionen 
drog kommissionen följande slutsats: 
"Om Ungern fortsätter sina ansträngningar för införlivande av gemenskapens regelverk, 
särskilt vad gäller den inre marknaden, och lägger särskild vikt vid den konkreta 
tillämpningen, bör landet ha förmåga att på medellång sikt tillämpa regelverket till fullo. 
Särskilda ansträngningar kommer att behöva göras för att kraven i gemenskapens 
regelverk på sådana områden som miljö, tullkontroll och jordbruk skall uppfyllas." 
Nedanstående redovisning inom de olika områdena är upplagd på samma sätt som i 
yttrandet från 1997, men de allmänna beskrivningarna av de olika sektorerna har 
genomgående utelämnats. Rapporten koncentreras i stället på de framsteg som gjorts 
sedan juli 1997. Under varje rubrik redovisas beslutad lagstiftning och framsteg när det 
gäller genomförande av lagstiftning och kontroll av efterlevnaden. 
3.1 En gränslös inre marknad 
Som framhålls i yttrandet definieras i artikel 7a i fördraget unionens inre marknad som ett 
område utan inre gränser där fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital 
säkerställs. Den inre marknaden, som är av central betydelse för gemenskapens 
integrationsprocess, har som grund en öppen marknadsekonomi där konkurrens och 
ekonomisk och social sammanhållning måste spela centrala roller. 
För ett faktiskt genomförande och genomdrivande av de fyra friheterna krävs inte bara att 
viktiga principer såsom icke-diskriminering och ömsesidigt erkännande av nationella 
föreskrifter iakttas, utan också en faktisk tillämpning av gemensamma bestämmelser, 
såsom de bestämmelser som är avsedda att trygga säkerhet, miljöskydd och 
konsumentskydd, och faktiska möjligheter att överklaga beslut. Samma principer gäller 
för vissa gemensamma bestämmelser som är viktiga när det gäller att utforma den 
allmänna ram inom vilken ekonomierna verkar, t.ex. bestämmelserna om offentlig 
upphandling, immaterialrätt och dataskydd. 
Den allmänna ramen 
Ungern har redan antagit de grundläggande principerna i gemenskapens regelverk när det 
gäller offentlig upphandling, och den nuvarande lagstiftningen tillämpas på ett öppet sätt. 
Antalet offentliggjorda anbudsförfaranden har ökat, och det samlade värdet av kontrakt 
som tilldelats genom förhandlat förfarande har minskat. En ytterligare anpassning till 
gemenskapens regelverk måste dock ske. Framför allt gäller detta reglerna på 
försörjningsområdet (el, gas, vatten etc.) och klausulerna om lokal förmånsbehandling. 
Bolagsrätten och lagstiftningen om redovisning har ytterligare anpassats till 
gemenskapens regelverk genom två nya lagar, en om företag och en om registrering av 
bolag. Vissa anpassningar måste emellertid fortfarande göras när det gäller räckvidden av 
ogiltighetsregeln, regler för företagsgrupper och kraven på offentliggörande vid 
företagssamgåenden. 
Genom en lag om rätt för utländska företag att etablera filialer och handelsagentur 
anpassas den ungerska lagstiftningen till de relevanta bestämmelserna i Europaavtalet 
21 
och till avtalet om Ungerns anslutning till OECD. Enligt lagen far utländska företag från 
och med den 1 januari 1998 etablera filialer i Ungern. 
Genom en ny lag om revision och om Ungerska revisorssamfundet harmoniseras den 
ungerska lagstiftningen med EG:s åttonde direktiv om redovisning, både vad gäller 
yrkesmässiga krav och medlemskap i revisorssamfund. För att åtgärda den nuvarande 
bristen på kvalificerade revisorer pågår för närvarande inom det nyligen inrättade 
Ungerska revisorssamfundet ett arbete med att utveckla utbildnings- och 
vidareutbildningsprogram. Ytterligare ansträngningar är emellertid nödvändiga. 
Fortsatta framsteg har gjorts på området immaterialrätt. Den ungerska lagen om skydd av 
varumärken och geografiska ursprungsbeteckningar överensstämmer i stort med 
gemenskapens regelverk. Ungern anslöt sig i oktober 1997 till protokollet till 
Madridöverenskommelsen om den internationella registreringen av varumärken. 
Det har inte skett några förändringar på området upphovsrätt. Fortsatta ansträngningar är 
nödvändiga, framför allt i fråga om uthyrnings- och utlåningsrättigheter, villkor för skydd 
(retroaktivt skydd för ljudinspelningar som blivit allmänt tillgängliga före 1974) samt 
sändningar över kabel-TV och satellit. 
Ungern tillträdde i oktober 1997 Europarådets konvention nr 108, och en 
tillfredsställande nivå av överensstämmelse i fråga om dataskydd har därmed uppnåtts. 
Viss ytterligare tillnärmning till gemenskapnormerna är dock fortfarande nödvändig. 
De fyra friheterna 
Fri rörlighet för varor 
De allmänna principerna för "nya metoden" och "globala metoden" har redan antagits. 
Europeiska harmoniserade standarder har i relativt stor usträckning antagits inom de 
sektorer för vilka Ungern har införlivat direktiv enligt nya metoden. Införlivandet av 
återstående standarder måste emellertid påskyndas för att Ungern skall nå upp till den 
införlivandenivå på 80 % som är en förutsättning för fullt medlemskap i de europeiska 
standardiseringsorganen (CEN och Cenelec). 
Fortsatta framsteg har också gjorts när det gäller att utse organ för bedömning av 
överensstämmelse inom de områden som täcks av direktiv enligt nya metoden. 
En rad åtgärder har antagits som innebär en anpassning till gemenskapens regelverk 
beträffande industriprodukters säkerhet och fria rörlighet. 
Framsteg kan noteras inom de områden som täcks av direktiven beträffande elektrisk 
utrustning för lågpänning, leksaker, maskiner, anordningar för förbränning av gasformiga 
bränslen, icke-automatiska vågar, byggnadsmaterial samt fårdigförpackningar. 
Den ungerska lagstiftningen beträffande motorfordon har ändrats och anpassats till 
gemenskapens bestämmelser om typgodkännande. 
Framsteg har också gjorts inom områdena kemikalier, textilier och skodon. En ny lag om 
farmaceutiska produkter för medicinskt bruk avses träda i kraft under 1999. Lagen 
kompletterar lagen om skadeståndsansvar för farmaceutiska produkter med 
säkerhetsbrister, men ytterligare ändringar i lagen kommer att bli nödvändiga för att 
uppnå full överensstämmelse med gemenskapens regelverk. 
22 
Fri rörlighet för kapital 
Som framhölls i yttrandet hade betydande framsteg redan gjorts när det gäller 
liberaliseringen av kapitalrörelser. 
Ungern har sedan halvårsskiftet 1997 fortsatt på den inslagna vägen. Valutalagen 
ändrades i januari 1998. Kvarvarande restriktioner för medel- och långsiktiga 
kapitalmarknadstransaktioner har hävts (med undantag av finansiella krediter till utlandet 
och vissa aktiviteter med andelar utgivna av företag för kollektiva investeringar). Vissa 
framsteg har också gjorts avseende kortsiktiga kapitaltransaktioner. Från och med den 15 
maj 1998 har taken för att utan tillstånd utföra utländsk och ungersk valuta höjts, och 
godkända utländska valutabanker som är etablerade i Ungern har rätt att utan 
begränsningar utföra aktiviteter på konton som tillhör företag eller personer i utlandet. 
Utländska företag har från och med januari 1998 rätt att etablera filialer. 
Restriktioner kvarstår emellertid för kortsiktiga transaktioner på kapitalmarknaden och 
penningmarknaden. Rätten att utge och handla med utländska värdepapper på den 
inhemska penningmarknaden är exempelvis begränsad, likaså rätten att utge och handla 
med inhemska instrument på utländska penningmarknader. Flertalet i Ungern bosatta 
personer har inte rätt att öppna inlåningskonton i utlandet. Inskränkningarna i rätten för 
personer bosatta utomlands att förvärva fast egendom kvarstår också, om än begränsade 
till jordbruksmark, liksom inskränkningarna i rätten för personer bosatta i Ungern att 
förvärva fast egendom utomlands. 
Kvarvarande restriktioner beträffande kapitalmarknadstransaktioner och vad gäller rätten 
för personer bosatta i Ungern att förvärva fast egendom i utlandet måste fortfarande 
avskaffas. Ungern planerar att undanröja samtliga återstående restriktioner fram till år 
2000. 
Fri rörlighet för tjänster 
Vad gäller banksektorn har en ändring gjorts i lagen om kreditinstitut och finansiella 
företag varigenom utländska finansinstitut ges möjlighet att bedriva verksamhet genom 
filial och att skapa förutsättningar för bedrivande av allomfattande bankrörelse. 
Ansträngningarna för att genomföra systemet för bruttoavräkningar i realtid bör fortsätta. 
Bestämmelserna i kapitalkravsdirektivet, den enda mera betydande del av gemenskapens 
regelverk inom banksektorn där en anpassning fortfarande inte hade skett, har införlivats 
med den banklag som kommer att träda i kraft den 1 januari 1999. Trots dessa framsteg 
kommer vissa tekniska ändringar att bli nödvändiga inom banksektorn för att uppnå 
fullständig tillnärmning. I fråga om penningtvätt kvarstår behovet av ytterligare 
anpassning till gemenskapens regelverk. Den fortsatta förekomsten av anonyma 
bankkonton framstår alltjämt som ett problemområde. 
Tillsynsorganet på området är den ungerska övervakningsmyndigheten för banksektorn 
och kapitalmarknaden, som kommer att behöva förstärkas före anslutningen, eftersom 
dess åligganden komer att öka väsentligt sedan gemenskapens regelverk antagits i dess 
helhet. 
Vad gäller värdepapperssektorn har utländska företag sedan januari 1998 rätt att etablera 
filialer. Genom ändringar i lagen om introduktion av värdepapper, tillhandahållande av 
investeringstjänster och handel med värdepapper föreligger nu förutsättningarna för 
utländska kreditinstitut och investeringsbolag att etablera filialer. Bestämmelserna i 
kapitalkravsdirektivet kommer att gälla för investeringsbolag från och med den 1 januari 
1999. Även några av bestämmelserna i direktivet om investeringstjänster kommer att 
23 
vara införda vid samma tidpunkt och innebära att kreditinstituten kommer att kunna 
tillhandahålla ett fullt spektrum av investeringstjänster. 
Direktiven om livförsäkring och annan försäkring än livförsäkring har till stor del redan 
genomförts. Från och med 1998 har utländska försäkringsbolag rätt att öppna filialer i 
Ungern på grundval av principen om nationell behandling. 
De huvudsakliga reglerna om försäkringsbolags skyldigheter beträffande rapportering 
och bokföring antogs 1997. Redovisning inom försäkringsväsendet är emellertid ett 
område där en fullständig harmonisering ännu inte skett. 
Fri rörlighet för personer 
a) Fri rörlighet för personer, etableringsfrihet och ömsesidigt erkännande av 
examensbevis och kvalifikationer 
I fråga om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och examensbevis 
överensstämmer de ungerska bestämmelserna i stort med gemenskapens regelverk, även 
om vissa ytterligare anpassningar måste göras. Inom flertalet yrkesområden finns det ett 
yrkesförbund eller annan yrkessammanslutning, vilka dock behöver förstärkas ytterligare. 
Både i formellt och faktiskt hänseende har genomförandet av gemenskapens regelverk i 
allmänhet, och på arkitektområdet i synnerhet, varit gott. Antagandet av en lag om 
arkitekter har möjliggjort en ytterligare tillnärmning till direktiven om den generella 
ordningen. Det ungerska centrumet för bedömning av och information om likvärdighet, 
som är det organ som svarar för erkännande av examensbevis, fick i mars 1998 ställning 
som oberoende centralt organ. 
Genom antagandet av en ny lag om rätt för utländska företag att etablera filialer och 
representationskontor har Ungern fullgjort sina internationella skyldigheter, inbegripet 
skyldigheterna enligt Europaavtalet. 
b) Avskaffandet av personkontrollen vid de inre gränserna 
Inga särskilda förändringar kan rapporteras på detta område. 
Konkurrens 
Som framhölls redan i yttrandet uppfyller Ungern i stor utsträckning kraven på området 
lagstiftning om konkurrensbegränsande samverkan. Nationella föreskrifter har sedan dess 
antagits om gruppundantag som täcker försäkring, ensamrätt till distribution och inköp 
(april 1997) samt franchising och avtal om distributions- och serviceavtal beträffande 
motorfordon (januari 1998). Genom dessa undantag införlivas huvudprinciperna i 
gemenskapens regelverk på området med den ungerska lagstiftningen. 
Efter en ändring i slutet av 1997 i lagen om den offentliga sektorns finanser har ansvaret 
för att statliga stöd är förenliga med gemenskapens regelverk lagts på finansministern. 
Kontrollen av statligt stöd utövas, inom ramen för ett samordningsförfarande som 
omfattar flera ministerier, av övervakningsmyndigheten för statligt stöd. Dessa reformer 
medger emellertid inte att övervakningsmyndigheten har full tillgång till relevant 
information för att kunna bedöma alla föreslagna statliga stöd, och alla fonder och 
stödordningar har vidare inte anpassats till den statliga stödordningen. Den institutionella 
24 
uppbyggnaden har vidare inte ägnats tillräcklig uppmärksamhet. Detta tyder på att det 
finns ett behov av fortsatt reform. 
Ett centraliserat övervaknings- och databehandlingssystem avseende statliga stöd har 
upprättats. Årsrapporten om statliga stöd som beviljades i Ungern 1995-1996 
överlämnades till kommissionen i enlighet med artikel 62.4 b i Europaavtalet i maj 1998. 
Rapporten följer i stort samma metod och uppläggning som kommissionens översikt över 
statliga stöd i Europeiska unionen. 
I januari 1998 avskaffades den ordning med skatteförmåner knutna till exportresultat som 
av kommissionen betecknats som ett exportstöd. 
Författningsdomstolen beslutade i juni 1998 att tre bestämmelser i den ungerska 
lagstiftning som promulgerar associeringsrådets beslut om genomförandebestämmelser 
för de konkurrensregler i Europaavtalet som är tillämpliga på företag är 
författningsstridiga. Domstolens avgörande vinner emellertid inte laga kraft förrän den 31 
december 1999. 
Slutsats 
Vissa åtgärder har vidtagits för att genomföra de prioriteringar på kort sikt som anges i 
partnerskapet för anslutning, särskilt vad gäller den fortsatta anpassningen av 
bolagsrätten och tillnärmningen på certifieringsområdet. 
Ytterligare framsteg behöver emellertid göras, särskilt inom områdena standardisering, 
upphovsrätt, offentlig upphandling och bolagsrätt i syfte att följa bestämmelserna i 
Europaavtalet och de prioriteringar på kort sikt som anges i partnerskapet för anslutning. 
Det finns också ett behov av ytterligare utveckling av den institutionella kapaciteten i 
syfte att säkerställa ett smidigt genomförande av lagstiftningen på området fri rörlighet 
för varor, särskilt vad gäller standardisering. 
På området fri rörlighet för tjänster bör ytterligare framsteg göras när det gäller att 
liberalisera tjänstesektorn och stärka tillsynsmyndigheterna. 
Ytterligare framsteg har gjorts vad gäller anpassningen till lagstiftningen om 
konkurrensbegränsande samverkan. Konsekvenserna av författningsdomstolens 
avgörande nyligen måste snarast undersökas för att säkerställa att de bestämmelser i 
Europaavtalet som har anknytning till avgörandet kan tillämpas. 
Vad beträffar statligt stöd bör ansträngningarna att åstadkomma fullständig öppenhet i 
beviljandet av stöd fortsätta och leda till att det upprättas en heltäckande och aktuell 
förteckning över statliga stöd. Den rättsliga ramen för beviljandet av statligt stöd måste 
anpassas ytterligare till gemenskapslagstiftningen. Övervakningsmyndigheten för statligt 
stöd, slutligen, bör få de befogenheter som krävs för en systematisk kontroll av befintliga 
och framtida stödåtgärder. Verksamhetsbestämmelser bör antas för fonder och 
stödordningar som är förenliga med gemenskapens regelverk och parallellt härmed 
relevanta åtgärder för institutionell uppbyggnad. 
25 
3.2 Ny teknik och framtidsfrågor 
Informationssamhället 
Ungern deltar i den gemensamma högnivåkommittén för informationsfrågor och stöder 
aktivt utvecklingen av informationssamhället. 
Infrastrukturen för telekommunikationer bör förbättras så att de möjligheter som 
informationssamhället erbjuder till fullo kan utnyttjas. Ett program kallat "Intelligenta 
städer och regioner" startades 1997 med målsättningen att förbättra kvaliteten på 
infrastrukturen för information i större städer och regioner. 
Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor 
Ungerns deltagande i gemenskapsprogram som Sokrates, Leonardo da Vinci och 
Ungdom för Europa började i september 1997. 
Yrkesutbildningen i Ungern har gradvis avpassats efter bruket och målsättningarna inom 
EU. Ungerns framgångsrika deltagande i Leonardo da Vinci-programmet visar att de 
väsentliga inslagen i en sund förvaltning av yrkesutbildningen föreligger. Inga större 
förändringar har skett i lagstiftningen sedan juli 1997. Institutionellt sett har 
utbildningsministeriet nu ansvar för yrkesutbildningen och därigenom hoppas man få 
bättre samordning av utbildningspolitiken och ett mera rationellt utnyttjande av de 
tillgängliga materiella och mänskliga resurserna. 
Vissa initiativ har tagits för att stärka den europeiska dimensionen i utbildningen. Tolv 
centrer för Europastudier inrättades tidigt 1998 inom de högre utbildningsinstitutionerna i 
Ungern för att bidra till utvecklingen av Europastudier. Beträffande ömsesidigt 
erkännande av yrkeskvalifikationer och examensbevis ligger Ungern i allmänhet i linje 
med gemenskapens regelverk. 
Forskning och teknisk utveckling 
I november 1997 anhöll Ungern om att få inleda förhandlingarna inför en fullständig 
anslutning till det femte ramprogrammet. Tre sonderande samtalsomgångar har redan 
hållits i syfte att förbereda förhandlingarna. 
Forskning anges bland prioriteringarna i det nationella programmet för antagande av 
gemenskapens regelverk. Det är möjligt att få skattelättnader för forsknings- och 
utvecklingsverksamhet och för att ge stöd åt innovationer. Sedan den 16 mars 1998 finns 
en ny lag om riskkapitalinvesteringar, riskkapitalföretag och riskkapitalfonder som 
uppmuntrar till investeringar av riskkapital i högteknologiska företag. För att forskningen 
och den tekniska utvecklingen skall bli mera effektiv omorganiseras och sammanslås ett 
antal vetenskapliga institut. 
Telekommunikation 
26 
Betydande framsteg har gjorts i fråga om tillnärmning av bestämmelserna för 
telekommunikationssektorn. En liberalisering kan emellertid inte fa någon effekt såvida 
man inte noga övervakar att det råder rättvis konkurrens på 
telekommunikationsmarknaden. Ungern anslöt sig till WTO-avtalet om 
telekommunikationstjänster i oktober 1997 och underlättade därmed tillträdet till sin 
telekommunikationsmarknad, men har behållit sitt monopol på telefontjänster till den 31 
december 2001 (för internationella fjärrsamtal) och ytterligare ett år för lokalsamtal. 
Regeringens målsättning att införa kostnadsbaserade avgifter i slutet av år 2000 framstår 
som realistisk. Såväl ministeriet för transport, telekommunikation och vattenförvaltning 
som den nationella kommunikationsmyndigheten innehar kontrollfunktioner, men deras 
roller måste klargöras och det råder tvivel kring kommunikationsmyndighetens 
oberoende och effektivitet. 
Ungern har gjort betydande framsteg i liberaliseringen av telekommunikationssektorn. 
Bland de harmoniseringsåtgärder som ännu inte har vidtagits märks utveckling av ett 
licens- och tillståndssystem, införande av icke-diskriminerande, proportionerliga och 
öppna samtrafikvillkor och särskilt kostnadsbaserade samtrafikavgifter som bygger på 
kostnadsberäkningssystem som är öppna för insyn. 
Inom postsektorn har nya regler införts beträffande maximiavgifter för posttjänster, men 
det behövs fortfarande framsteg i fråga om gradvis liberalisering av marknaden och 
garantier för de samhällsomfattande posttjänsterna i enlighet med EU-direktiven. 
Den audiovisuella sektorn 
Framsteg har gjorts i Ungern i fråga om att anta direktivet om television utan gränser, 
framför allt genom att en lag om genomförandet av Europarådets konvention om 
gränsöverskridande television antogs i oktober 1998. Det kommer emellertid att krävas 
insatser av Ungern för att garantera ett faktiskt genomförande och kontroll av 
efterlevnaden av konventionens bestämmelser, särskilt i fråga om satellitsändningar 
En olöst fråga handlar om anpassningen av de befintliga telekommunikationstillstånden 
till konventionens bestämmelser. 
Slutsats 
Ungern har fortlöpande ägnat uppmärksamhet åt informationssamhället, utbildning, 
yrkesutbildning och ungdomsfrågor samt teknisk utveckling. Beträffande 
telekommunikationer måste liberaliseringen gå framåt, liksom övervakningen av att det 
råder rättvis konkurrens. Ungern har begärt att fa en övergångsperiod till 31 december 
2002 beträffande full liberalisering av de allmänna näten för taltelefoni. Ungern måste 
stärka sina insatser för att anpassa sig till gemenskapens audiovisuella regelverk. 
27 
3.3 Ekonomiska och fiskala frågor 
Den ekonomiska och monetära unionen 
Ungern har gjort få ytterligare framsteg i förberedelserna för att delta i den ekonomiska 
och monetära unionen. 
Den ungerska centralbanken har sedan mitten av 1997 fortsatt att tillämpa en 
växelkurspolitik i form av en fortlöpande justering av valutans riktvärde, s.k. crawling 
peg, som ett av sina huvudinstrument för att bekämpa inflationen. Centralbanken har 
fortsatt att minska justeringstakten medan fluktuationsutrymmet har lämnats oförändrat. I 
augusti utsattes forinten för tryck i efterdyningarna av turbulensen på de finansiella 
marknaderna, vilket tvingade centralbanken att intervenera för första gången sedan 
crawling peg-systemet infördes 1995 och även att höja räntesatserna. 
I fråga om lagstiftningen om centralbanken måste de ungerska myndigheterna införa de 
återstående bestämmelserna om centralbankens oberoende. I motsats till vad som hänt 
efter tidigare allmänna val, byttes centralbankschefen inte ut efter valet i maj 1998. 
Beskattning 
Sedan 1997 har Ungern fortsatt med tillnärmningen av sin lagstiftning om mervärdesskatt 
till gemenskapens regelverk. De senaste ändringarna är införandet av en skattesats för 
begagnade varor och konstföremål och en mekanism för tillämpning av principen om att 
mottagaren betalar. Från och med januari 1998 omfattas tropiska frukter (inklusive 
apelsiner) av den reducerade satsen på 12 % i stället för standardsatsen på 25 %, vilket 
innebär att frukter inte längre beskattas olika. 
Genom den lag om punktskatter som trädde i kraft i januari 1998 åtgärdas utestående 
frågor rörande det inhemska punktskattesystemet och systemet med skatteupplag, 
förfarandet för uppskov med skatt, den åtföljande administrativa dokumentationen och 
intyg om betalning av punktskatt. Lagen harmonierar i stort med gemenskapens system, 
även om det återstår några mindre skillnader. Dessa åtgärder samt antagandet av 
gemenskapens bestämmelser om cigaretter och tobak och avgiftsstrukturer och 
avgiftsnivåer för alkohol och mineraloljor innebär att de brister som påtalades i yttrandet 
åtgärdas. Det största kvarvarande problemet avser de olika avgiftsnivåerna för inhemska 
respektive importerade spritdrycker. 
I fråga om direkt beskattning och i synnerhet företagsbeskattning innebär en ny lag om 
rätt för utländska företag att upprätta filialer och handelsagenturer att gemenskapens 
bestämmelser om beskattning av moderbolag och dotterbolag delvis införlivats. 
Ansträngningar behöver göras i fråga om indirekta skatter på kapitalanskaffning och 
tillhandahållande av ömsesidigt bistånd inom direkt beskattning. Ett flertal frågor är 
olösta, t.ex. verkningarna av lagen om utländska investeringar för friheten att 
tillhandahålla tjänster. 
28 
Skatteuppbördens allmänna effektivitet ökade under 1997, vilket medförde ökade 
inkomster. 
Slutsats 
Under det senaste året har Ungern gjort ytterligare framsteg vad gäller beskattning. 
Myndigheterna har infört de grundläggande delarna i ett punktskattesystem som är 
förenligt med gemenskapens regelverk, men fortsatta ansträngningar krävs alltjämt, 
särskilt vad gäller mervärdesskatt (räckvidden för den reducerade skattesatsen, det 
särskilda systemet för jordbrukare, förberedelser inför gemenskapens övergångssystem 
för mervärdesskatt). Det behövs också ytterligare förbättringar av den administrativa 
kapaciteten och av formerna för administrativt samarbete och ömsesidigt bistånd. 
Statistik 
Ungerns lagstiftning är med några få undantag förenlig med de standarder som tillämpas i 
Europeiska unionen. Avsevärda framsteg har skett vad gäller förbindelserna mellan det 
centrala statistikkontoret och övriga ministerier eller institutioner som tillhandahåller 
statistik eller administrativa uppgifter, men statistikkontorets samordnande roll behöver 
fortfarande stärkas. Det behövs mera utförliga bestämmelser om det yrkesmässiga 
oberoendet hos de enheter som tillhör statistikkontorets olika organ, om överföring av 
uppgifter till utlandet samt om insynsskydd. 
Det finns också svagheter i fråga om regionalstatistik, geografisk statistik, viss 
näringslivsstatistik, t.ex. rörande turism, samt i fråga om utrikeshandelsstatistikens 
täckning och de metoder som används för utrikeshandelsstatistiken. Den 
makroekonomiska statistiken håller god kvalitet. Förbättringar behöver dock ske av 
statistiken om den offentliga sektorns finanser, särskilt skuld- och underskottsstatistiken. 
En stor ansträngning behöver göras i fråga om jordbruksstatistiken. 
3.4 Politiken inom olika sektorer 
Industri 
Den ungerska industripolitiken är inriktad på att skapa rambetingelser för ökad 
konkurrenskraft, industriell modernisering och förbättrad regleringsverksamhet. Denna 
övergripande strategi, som stegvis genomförts sedan 1995, innefattar bland annat 
åtgärder för att stimulera utländska direktinvesteringar och export, investeringar (genom 
bland annat ett program för upprättande av industribyar), främjande av 
småföretagsverksamhet (genom bland annat ett program för leverantörsnätverk) och av 
kvalitetsutveckling, vidare integrering av miljöhänsyn i investeringsprojekt samt stöd till 
forskning och utveckling och till åtgärder på informationsteknologiområdet. 
Den ungerska industripolitiken redovisas i detalj i dokumentet Industripolitisk strategi på 
medellång sikt, från 1996. Detta dokument har fortlöpande setts över, och ett reviderat 
dokument, Industripolitiskt handlingsprogram, utarbetades under första hälften av 1998. 
29 
Tankegångarna och den allmänna ansatsen i den ungerska industripolitiken 
överensstämmer i stora drag med motsvarande i gemenskapens industripolitik. 
Sedan förra året har produktionen och produktiviteten ökat med tvåsiffriga tal (+ 11% 
respektive +10 %). Den kunskapsintensiva tillverkningsindustrins andel av den totala 
produktionen har ökat och produktkvaliteten har förbättrats. Exporten har ökat inom alla 
industrisektorer utom energi. Dessa positiva resultat tyder på att regeringens 
industripolitik har varit framgångsrik när det gäller att skapa ett lämpligt 
marknadsbaserat företagsklimat. 
Omstruktureringen och privatiseringen har så gott som slutförts inom flera viktiga 
sektorer, såsom kemisk industri, verkstadsindustri och läkemedelsindustri. Det kommer 
emellertid att krävas fortsatta omstruktureringsinsatser, bland annat inom stålindustrin. 
Ståltillverkningen i Ungern har sedan 1995 snabbt minskat. Industrin har fått statligt stöd 
under omstruktureringsperioden. Omstruktureringen har ännu inte slutförts, och Ungern 
har därför begärt en förlängning av övergångsperioden för att under ytterligare fem år ha 
möjlighet att bevilja subventioner till stålindustrin. Kommissionen kommer att pröva 
denna begäran så snart en lönsamhetsplan för de enskilda stålföretagen har inlämnats. 
Slutsats 
Den ungerska industrin fortsätter att förbättra sin konkurrenskraft genom samarbete med 
industrin i gemenskapen, genom en hög investeringsnivå, innefattande även utländska 
investeringar samt genom att anta gemenskapens bestämmelser och förfaranden 
beträffande standardisering och bedömning av överensstämmelse. Ytterligare 
ansträngningar för att förbättra industrins konkurrenskraft bör göras genom en 
omstrukturering av stålsektorn. 
Jordbruk 
Situationen på jordbruksområdet 
Fastän jordbrukets andel av den nationella ekonomin under senare år har sjunkit, står det 
fortfarande för 6,6 % av BNP och sysselsätter cirka 8 % av den yrkesverksamma 
befolkningen. 
Situationen för brukad mark är relativt stabil med spannmål som främsta gröda, som 
odlas på 60 % av arealen. Emellertid överväger den sittande regeringen en eventuell 10-
procentig minskning av spannmålsarealen för att minska överproduktionen. 
Kreaturssektorn minskade även under 1997. Jämfört med 1996 gjorde detta tillsammans 
med den blygsamma ökningen av vegetabilieproduktionen att jordbrukets 
bruttoproduktion minskade med 0,6 %. Enligt preliminära prognoser skedde ingen 
ökning under 1997. 
Den mot slutet av 1997 avslutade massprivatiseringsprocessen har inte lett till någon 
fullständig omvandling av ägostrukturen, utan stora jordbruksföretag är fortfarande 
30 
viktiga. Vid sidan om traditionellt mycket småskalig produktion har dock en ny och 
självständig medelstor jordbrukssektor utvecklats. 
År 1997 uppgick jordbrukets totala export till 2,5 miljarder ecu och importen till 959 
miljoner. Detta resulterade för jordbrukets del i en positiv handelsbalans (1,5 miljoner 
ecu), att jämföras med totalhandelns underskott (-1,8 miljarder ecu). Utvecklingen på 
senare tid i Ryssland kan dock påverka denna situation, då Ungern exporterade 20 % av 
sin livsmedelsproduktion från jordbruket till Ryssland under 1996 och cirka 18 % under 
1997. 
Gentemot EU har landet beträffande jordbrukets livsmedelsproduktion fortfarande en 
ordentligt positiv handelsbalans på 509 miljoner ecu, även om denna varierar årsvis 
(1997 minskade den jämfört med 1996). 
Jordbrukspolitik 
I mars 1997 antog den ungerska regeringen "Grundprinciperna i det nationella 
jordbruksprogrammet". För 1998 avspeglades detta i en omorientering från stöd över 
budgeten (en minskning från 42 % till 35 % av de totala medlen till jordbruket) till 
direktstöd (som ökade från 21 % till 27 %). Marknadsstödet utgörs främst av 
exportbidrag och, för ett mindre antal produkter, av direkt prisstöd. Direktsstödet 
omfattar krediter och brukningsstöd för lågproduktiv mark. Ett nytt 
sysselsättningsstimulerande stöd infördes 1998. 
Strukturåtgärder för jordbruket har utformats och en miljöpolitik för jordbruket håller 
långsamt på att utvecklas (1997 trädde lagen om miljöskydd från 1995 i kraft). Ännu 
finns det dock inte något totalkoncept för landsbygden, som skulle kunna komplettera 
förändringarna inom jordbruket. 
I mitten av 1997 träffade Ungern en överenskommelse om exportstöd med sina 
handelspartner inom WTO. Ungern fick dispens för sina exportåtaganden fram till 2002, 
där dess exportstöd baseras på 1995 års situation (med vissa undantag och villkor). Allt 
exportstöd måste följa dispensens nivåer och villkor. 
Landet fortsätter sina insatser för att tillnärma sin lagstiftning till gemenskapens 
regelverk. Olika åtgärder som lagarna om skydd och hantering av djur, genmodifierade 
organismer och förmögenhetsrätt har antagits av den ungerska regeringen och skall träda 
i kraft 1999. 
Ett identifieringssystem för djur som motsvarar EU:s har utarbetats och arbetet med 
gränsstationernas veterinära inspektioner och utvärdering av deras framtida 
utvecklingsbehov har kommit igång. 
Konkurrenskraften har förbättrats på de privatiserade företagen inom livsmedelssektorn, 
då betydande resurser investerats för att förbättra deras driftsledning och organisatoriska 
effektivitet. Vissa sektorer, särskilt försäljningen av jordbruksprodukter och enkel 
bearbetning av animalieprodukter, släpar efter. Fastän de största livsmedelsproducenterna 
redan tillämpar gemenskapens normer på veterinärområdet, behöver också standarden på 
flertalet anläggningar förbättras. 
Ungern har gjort fortsatta insatser på området kvalitetskontroll. En ny lag om vinodling 
och vinframställning utgör ramen för en reglering av sektorn och åtgärder har vidtagits 
31 
för att utveckla den nationella nämnden för vinklassificering samt den nationella 
nämnden för kvalitetskontroll inom jordbruket. Emellertid har inga framsteg gjorts vad 
gäller landets erkännande av EU:s normer på området. Komplicerade och dyrbara 
förfaranden tillämpas fortfarande på vinimport från gemenskapen (kvalitets- och 
hygienintyg). 
Slutsats 
Även om genomförandeprocessens nuläge i stort sett är tillfredsställande, krävs 
fortfarande avsevärda framsteg. 
Fiske 
En lag om fiske och fiskeverksamhet antogs 1997 och ger en rättslig grund, men den 
institutionella och övervakande kapaciteten behöver förbättras, särskilt importkontroll 
och statistiska uppgifter om sötvattenfisket. 
Energi 
Den positiva utveckling beträffande antagandet av principerna för den inre 
energimarknaden och konkurrensrätten som konstaterades redan i yttrandet har fortsatt. 
Energipriserna har höjts ytterligare och närmar sig marknadspriserna. 
Oljelagren är nu nära EU-målet på 90 dagars förbrukning, men lagstiftningen måste 
anpassas ytterligare något till gemenskapens regelverk. 
När det gäller effektiv energianvändning bör det framhållas att man i oktober 1997 
inrättade ett energi- och miljöcentrum och att man förbereder inrättandet av regionala 
energicentra; man har också gjort framsteg när det gäller märkningsdirektiven (t.ex. 
anpassning till gemenskapens regelverk om märkning av kylskåp och frysar (också i 
kombination). Det krävs dock ytterligare arbete. Energinäten är under fortsatt utveckling. 
Man utarbetar för närvarande en ny regeringsplan om sektorn för fasta bränslen. 
Uranframställningen upphörde under hösten 1997. Statsstödens förenlighet med 
gemenskapens regelverk måste övervakas noga. 
Moderniseringsprogrammet för kärnkraftverket i Paks fortsätter. I energiplanen för 
perioden fram till 2010 utesluts inte kärnkraften, och regeringen organiserar ett 
anbudsförfarande för att öka elproduktionskapaciteten. 
En lag om kärnkraft trädde i kraft i juli 1997. En ungersk kärnkraftsmyndighet har 
skapats som en från den ungerska kärnkraftskommissionen (som sorterar under 
ministeriet) fristående enhet; det finns dock vissa band mellan de båda myndigheterna. En 
central kärnfinaniseringsfond är verksam sedan januari 1998. Den inrättades för att 
finansiera avfallshantering och nedläggningar, och finansieras genom att en avgift lagts 
på el-priserna. Vid Paks håller en torrlagringsanläggning för utbränt bränsle (50 år) på att 
startas upp, även om avtalet om forsling av utbränt bränsle till Ryssland fortfarande gäller 
(det utnyttjas dock inte). Man undersöker vilka platser i Ungern som kan användas för 
32 
slutförvaring. Man söker också alternativ till leveranser av nytt bränsle till Paks för att 
sprida resursutnyttjandet, vilket överensstämmer med unionens policy om diversifiering. 
Slutsats 
Det behövs ytterligare arbete för att anpassa monopolen, tillträde till näten och 
eneriprissättningen. Man bör också syna de statliga ingreppen inom sektorerna för fasta 
bränslen och uran samt effektiviseringen av energianvändningen och 
bränslekvalitetsnormerna. 
Arbetet med kärnsäkerhetsnormerna bör fortsätta för att ge kärnkraftverket önskad 
säkerhet, t.ex. genom ett moderniseringsprogram. Man bör också söka långsiktiga 
lösningar för kärnavfallet och se till att kärnsäkerhetsmyndigheten förblir självständig. 
Transport 
Ungern har fortsatt att vidta åtgärder för att gradvis anpassa sig till gemenskapens 
regelverk. 
På vägtransportområdet har ny lagstiftning antagits om besiktning av motorfordon, 
körkortskrav och innehållet i förarutbildning samt yrkeskrav för inhemska transportörer. 
Lagstiftningen om körkort, genomförd via ett dekret om polisbevakning av 
vägtransporter, uppfyller dock inte helt gemenskapens krav. 
Vad gäller inlandssjöfart antogs en ny lag om sjötransporter 1998. 
I fråga om sjöfart har Ungern redan undertecknat Marpol- och Solaskonventionerna och 
anslutit sig till konventionen om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för 
sjöfolk (STCW-konventionen) i enlighet med gemenskapens regelverk. Ungern har också 
anpassat sig till gemenskapens regelverk i fråga om lotsning på öppna havet. 
Bestämmelser om transport av farligt gods (på väg eller järnväg) har anpassats till 
relevant internationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning. 
Beträffande flygtransporter har framsteg gjort avseende buller kring flygplatser och 
begränsning av buller från flygplan med underljudshastighet. 
Vad gäller utveckling och finansiering av transportinfrastruktur deltar Ungern aktivt i 
utvärderingen av behovet av transportinfrastruktur. Projekt om väg- och 
järnvägsförbindelser och ett antal viktiga motorvägsprojekt (inbegripet de som 
finansieras av den privata sektorn), t.ex. M5 (södra förbindelsen) och M3 (östra 
förbindelsen) har påbörjats under denna period. 
Slutsats 
33 
Ungern har fortsatt att vidta omfattande åtgärder både i fråga om rättslig och institutionell 
anpassning. Ytterligare insatser behövs för att uppnå en större harmonisering av 
bestämmelserna om de tekniska kraven för vägfordon, utveckling av vägsäkerhet, 
marknadstillträde till nationella godstransporter, utveckling av infrastrukturen for inre 
vattenvägar och harmonisering av lagstiftningen för civilflyget (i synnerhet beträffande 
säkerhet), järnväg (tillträdesrättigheter till järnvägsnätet) och kombinerade transporter. 
Små och medelstora företag 
Den nationella politiken för små och medelstora företag överensstämmer i hög grad med 
gemenskapens politik och ytterligare åtgärder vidtas för att komplettera denna politik. 
Sedan 1998 är gemenskapens tredje fleråriga program för små och medelstora företag 
(1997-2000) öppet för Ungern, som kommer att samfinansiera programmet. 
3.5 Ekonomisk och social sammanhållning 
Sysselsättning och sociala frågor 
Vid mitten av 1998 uppgick Ungerns arbetslöshet till 9,1 %. Det finns allt fler tecken på 
att det finns ett betydande antal långtidsarbetslösa och det har skett särskilt kraftiga 
ökningar av arbetslösheten bland minoritetsgrupperna. De regionala skillnaderna är 
omfattande. Det kommer att kommer att krävas uppmärksamhet för att säkerställa en 
effektiv samordning mellan ministerierna med ansvar för ekonomi, social- och 
familjepolitik samt hälso- och sjukvård och utbildning (i synnerhet vad gäller 
yrkesutbildningen), vilka nyligen övertog ansvaret för sysselsättningen från det tidigare 
ministeriet för arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor. 
Ett antal lagar har antagits för att närmare anpassa den ungerska lagstiftningen till 
gemenskapens regelverk i fråga om arbetsrätten, lika möjligheter för kvinnor och män 
samt hälsa och säkerhet. 
Två påpekanden i kommissionens yttrande har åtgärdats genom ändringar i arbetsrätten 
och lagen om offentligt anställda från 1992 beträffande de anställdas rättigheter vid 
företagsöverlåtelser och reglerna om kollektiva uppsägningar. De ungerska 
myndigheterna har emellertid inte lagt fram någon detaljerad åtgärdsplan för att införliva 
återstoden av gemenskapens regelverk på arbetsrättens område. 
Säkerställandet av att principen om lika möjligheter för kvinnor och män tillämpas inom 
området social trygghet har åtgärdats genom att ett antal författningar som rör de statliga 
och privata pensionsfonderna och det statliga sjukförsäkringssystemet har antagits. 
34 
Den nationella lagstiftningen om sociala trygghetsfonder, privata pensionsfonder och 
privata fonder har utsträckts till att i överensstämmelse med EU:s principer omfatta 
migrerande arbetstagare och deras familjer. 
Ungern kommer fr.o.m. 1998 att medverka i gemenskapens fyra tillgängliga 
folkhälsoprogram och i gemenskapens fjärde handlingsprogram för lika möjligheter. 
Slutsats 
Framsteg har visserligen gjorts på detta område under de senaste månaderna, men det 
krävs fortfarande insatser för att säkerställa att den lagstiftning antas som täcker de 
återstående områdena i gemenskapens regelverk i fråga om sysselsättning och sociala 
frågor och för att kontrollera efterlevnaden av hela regelverket. 
Regionalpolitik och sammanhållning 
I mars 1998 antog det ungerska parlamentet nationella riktlinjer för regional utveckling, i 
vilket de långsiktiga målsättningarna för den ungerska regionalpolitiken fastställs och 
som utgör grunden för de nationella utvecklingsplanerna. Dessa riktlinjer utgör i sig det 
första steget i riktning mot en heltäckande regional planering. 
Utvecklingsråd har inrättats på regional nivå och länsnivå men de kan ännu inte anses 
fungera fullt ut. Ett nationellt centrum för regional utveckling har upprättats för att 
utveckla en institutionell ram. Det har ansvar för samordning, främjande, övervakning 
och tillhandahållande av tekniskt stöd till utvecklingsråden på regional nivå och länsnivå. 
Även om den institutionella strukturen och kontrollstrukturen i detalj fastställs i lagen 
från 1996, är beskrivningen av systemen för genomförande och övervakning mindre 
noggrann. 
Det är brist på personal och ekonomiska resurser på alla nivåer. Det är delvis en 
förklaring till att det inte har åstadkommits några framsteg i utvecklingen av 
länsutvecklingsplanerna. 
Samordningen mellan ministerierna är dessutom fortfarande problemfylld och det 
nationella rådet för regional utveckling har inte påtagit sig någon verklig 
samordningsuppgift. Dessutom är de ekonomiska resurserna för regionalpolitiken 
fortfarande begränsade och uppdelade på nio ministerier. Övervakningsförfarandena 
behöver också stärkas ytterligare. 
En av nyckeluppgifterna under det kommande året blir att fastställa ett nationellt 
utvecklingsprogram. 
Slutsats 
35 
Ungern har inte i tillräcklig utsträckning åtgärdat den prioritering på kort sikt i 
partnerskapet för anslutning som rör förstärkningen av den institutionella och 
administrativa kapaciteten i den regionala utvecklingen. Trots att man har gått framåt vad 
gäller lagstiftningen och utvecklingen av begrepp och strukturer, är det konkreta 
genomförandet av de regionalpolitiska målen och de strukturer och institutioner som hör 
till fortfarande svagt och det har lett till avsevärda förseningar i förvaltningen och 
genomförandet av gemenskapsstödet. Dessa problem behöver åtgärdas innan Ungern är 
redo för att delta i EU:s strukturpolitik. 
3.6 Miljö och livskvalitet 
Miljö 
Harmoniseringen av lagstiftningen har sedan 1997 gått ganska långsamt och endast fyra 
viktigare lagar har antagits som helt eller delvis överensstämmer med EU:s lagstiftning. 
Det rör sig om lagar om kemikalier, genetiskt modifierade organismer, god laboratoriesed 
och gränsvärden för föroreningar i luften av utsläpp från förbränningsanläggningar på 
över 50 MW. Framsteg har även nåtts på området miljömärkning. 
Genom en ny lag fastställs verksamhets- och kompetensområdet för miljöinspektoraten 
och nationalparksdirektoraten samt för det nationella miljö- och 
naturskyddsinspektoratet. De institutionella förändringar som kommer till stånd genom 
denna lag förväntas komma att ligga till grund för en ytterligare modernisering av de 
institutioner som skall ansvara för genomförandet och efterlevnaden av gemenskapens 
miljölagstiftning. 
Den 16 september 1997 antog det ungerska parlamentet det nationella 
miljöskyddsprogrammet för perioden 1997-2002. Genom detta program läggs särskild 
vikt vid de åtgärder och investeringar som är nödvändiga för anslutningen till EU. 
1998 års åtgärdsplan för miljön utarbetades på grundval av detta program och 
införlivades med den nationella budgeten för 1998. Genomförandet av gemenskapens 
lagstiftning på miljöområdet behandlas utförligt i åtgärdsplanen. I det nationella 
programmet för harmonisering av lagstiftningen fastställs dessutom i detalj det 
nödvändiga införlivandet av lagstiftningen med angivande av en exakt tidpunkt för alla 
kapitel av regelverket. 
Den viktigaste olösta frågan för närvarande är införlivandet av direktivet om samordnade 
åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar och Seveso-direktivet som inte täcks 
av den nationella lagstiftningen. Det föreligger också brister i införlivandet av direktivet 
om rening av avloppsvatten och vissa av direktiven om luftföroreningar. Införlivandet 
och genomförandet av ramdirektivet om avfall bör påskyndas. Större satsningar bör göras 
i fråga om strålskydd. 
36 
Den grundläggande lagstiftningen om kärnsäkerhet som antogs 1996 måste fortfarande 
kompletteras med flera andra rättsakter om strålskydd. 
Slutsats 
Ungern har inte klarat av att lösa alla prioriteringar på kort sikt i partnerskapet för 
anslutning. 
I det nationella programmet för harmonisering av lagstiftningen, som kompletterats med 
nödvändiga budgetbestämmelser, planeras att hela lagstiftningen på miljöområdet skall 
vara fullständigt införlivad till år 2000-2001. 
Genomförandet av det ovannämnda programmet, inklusive effektiv kontroll av 
efterlevnaden av programmet och dess överensstämmelse med gemenskapens regelverk, 
särskilt med de delar av regelverket som kräver höga investeringar i nära samarbete med 
internationella finansieringsinstitut och avsevärda administrativa insatser (t.ex. rening av 
avloppsvatten i tätorter, avfallshantering och vissa aspekter av lagstiftningen om 
luftföroreningar) kan uppnås på lång sikt, förutsatt att strategin för tillnärmningen fullt ut 
följer tidtabellen. 
Konsumentskydd 
Med antagandet av ramlagstiftningen om konsumentskydd har man kommit till rätta med 
en av de konstaterade bristerna. 
I denna lag som började gälla i mars 1998 fastställs konsumenternas grundläggande 
rättigheter i fråga om produktsäkerhet. Övervakningen av dessa rättigheter säkerställs av 
konsumentskyddsorganisationen. 
Lagen innehåller också grundläggande bestämmelser om konsumentkredit och 
prismärkning, men de är inte fullständigt anpassade till gemenskapens regelverk. Med 
antagandet av den nya lagstiftningen har nödvändiga anpassningar gjorts beträffande 
oskäliga avtalsvillkor. 
Lagar om kommersiell reklam och förbud mot orättvisa och begränsande marknadsmetoder 
överensstämmer inte helt med gemenskapens regelverk. Med de nya bestämmelserna om 
allmän produktsäkerhet för varor och tjänster och motsvarande förfaranden för 
marknadsövervakning är den ungerska lagstiftningen anpassad till gemenskapens regelverk. 
Med den nya lagen om läkemedelsprodukter för humant bruk införs skadeståndsansvar för 
icke tillåtna läkemedel, men lagen är endast delvis i överensstämmelse med gemenskapens 
regelverk. 
Trots att konsumentskyddet endast är ett område som prioriteras på medellång sikt i 
partnerskapet för anslutning har Ungern gjort betydande framsteg på detta område. 
Ytterligare anpassning förväntas vara uppnådd inom de kommande åren. 
37 
3.7 Rättsliga och inrikes frågor 
I sitt yttrande från 1997 betonade kommissionen vikten av att prioritera effektiva 
gränskontroller, visumregler som anpassas till Europeiska unionens bestämmelser på 
området och en asylpolitik utan geografiska reservationer och med tillräckliga resurser. 
Invandring och gränskontroll 
Även om Ungern inte har genomfört den nödvändiga omarbetningen av 
utlänningslagstiftningen har landet fortsatt sitt arbete med återtagandeavtal. Tre nya avtal 
har slutits med medlemsstater (Frankrike, Italien och Danmark) och det befintliga avtalet 
med Österrike, som trädde i kraft i februari 1998, har setts över. Kommissionen saknar 
uppgifter om tillnärmningen av visumpolitiken. 
Ett omfattande arbete har ägnats åt landets gränser, särskilt genom den nya lagen om 
gränsskydd som trädde i kraft i november 1997. Den innehåller bestämmelser om 
förvaltningen av gränskontrollerna och gränsbevakningens organisation. 
Gränsbevakningen har numera behörighet att behandla frågor rörande organiserad 
brottslighet. I maj 1998 omvandlades gränsbevakningen till en civil styrka. Regeringen 
har antagit två dekret, det ena om gränsbevakningens organisation och det andra om 
gränsvakternas antal och beväpning. 
Asyl 
Genom den nya asyllagen, som trädde i kraft i mars 1998, hävdes den geografiska 
reservation som Ungern gjorde 1989, vid ratificeringen av 1951 års Genévekonvention. 
Nu kan även icke-européer söka asyl i Ungern. I juni 1998 uppskattades antalet erkända 
flyktingar till 225 och antalet personer under tillfälligt skydd (främst ej repatrierade 
personer från f.d. Jugoslavien) till 2 428. 2 047 asylansökningar (i första hand från icke­
européer) inkom under första halvåret 1998. Det stora antalet indikerar att det ännu krävs 
avsevärda insatser för att förstärka den personal som behandlar asylansökningarna. 
Polis 
Reformen för att effektivt kunna bekämpa den organiserade brottsligheten har fortsatt. I 
november 1997 undertecknades konventionen om penningtvätt, efterforskning, beslag 
och förverkande av vinning av brott (Europarådet, 8 november 1990). Ratificering kan 
förväntas före slutet av 1998. Under andra halvan av 1997 ratificerade Ungerns parlament 
konventionen om bekämpande av terrorism (Europarådet, 27 januari 1977), som trädde i 
kraft i november samma år (se även lagstiftningen om vapen och sprängämnen). 
Utöver framstegen på lagstiftningsområdet är det nödvändigt att rikta särskild 
uppmärksamhet mot personalens behov i form av rimliga löner och lämplig utbildning 
för att reformen skall kunna lyckas. 
38 
Narkotika 
Den nationella kommissionen för samordning av narkotikafrågor, som inrättades i april 
1998 och lyder under premiärministerns kansli, har ännu inte inlett sin verksamhet. 
Ytterligare insatser behövs för att stödja genomförandet av en övergripande strategi som 
innefattar frågan om vilka uppgifter det nationella centrumet för information om 
narkotika skall fylla. Systemet för bekämpande av penningtvätt behöver effektiviseras. 
Rättsligt samarbete 
Inom det civilrättsliga området har Ungern fått det nödvändiga stödet från en 
avtalsslutande part i Luganokonventionen av den 16 september 1988 om domstols 
behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område. Överläggningar 
mellan konventionsstaterna pågår och ett ikraftträdande kan förväntas före slutet av 1999. 
Det krävs fortfarande insatser för att effektivisera rättsväsendet, särskilt för att möjliggöra 
en enhetlig tillämpning av gemenskapsrätten i framtiden. 
Den nya straffprocesslag som antagits av parlamentet kommer att träda i kraft i januari 
2000. Där finns bestämmelser om vittnesskydd som uppfyller villkoren i rådets 
resolution av den 25 november 1995. 
Slutsats 
Ungern har bekräftat sin förmåga att gå framåt med genomförandet av gemenskapens 
regelverk genom att koncentrera insatserna på två viktiga luckor som identifierades i 
prioriteringarna på kort sikt i partnerskapet för anslutning. Det behövdes en 
asyllagstiftning utan geografiska inskränkningar och ett bättre gränsförvaltningssystem. 
Viktiga framsteg har gjorts på dessa områden. För att Ungern även skall kunna uppfylla 
målsättningarna på medellång sikt, bör insatserna nu kompletteras av följande: 
- En utlänningslag och en visumpolitik som anpassats till unionens krav (och som 
även täcker Oberoende staters samvälde). 
- Ökade personalresurser, med rimliga löner och lämplig utbildning så att ny 
lagstiftning (särskilt vad gäller asyl och polissamarbete samt bekämpande av narkotika, 
organiserad brottslighet och korruption) kan genomföras. 
3.8 Utrikespolitik 
Handel och internationella ekonomiska förbindelser 
I januari 1998 liberaliserades handeln med textilprodukter i enlighet med Europaavtalets 
protokoll om handel med textilprodukter. 
39 
Under 1997 och 1998 har Ungern undertecknat frihandelsavtal med Turkiet, Israel, 
Bulgarien, Litauen och Estland. 
Eftersom Ungern vid en anslutning måste uppfylla förpliktelserna enligt de plurilaterala 
WTO-avtalen är det nationella genomförandet av avtalet om upprättande av 
Världshandelsorganisationen och dess bilagor en viktig åtgärd. De relevanta 
bestämmelserna trädde i kraft den 15 mars 1998. För att helt uppfylla kraven i 
gemenskapens regelverk på dessa områden bör Ungern ansluta sig till de plurilaterala 
avtalen om handel med civila flygplan, om offentlig upphandling och om handel med 
informationsteknik. 
Utvecklingssamarbete 
Ungern har inga avtal om förmånshandel med AVS-länder men har infört 
handelsförmåner för import från utvecklingsländer. 
Det finns en fond för stöd till utlandet som förvaltas av utrikesministeriet och genom 
vilken Ungern ger utvecklingsstöd och humanitärt bistånd. 
Tull 
I januari 1998 inrättades en ny integrationsenhet som skall ansvara för samordning och 
genomförande av arbetet i samband med den europeiska integrationen. Mellan mitten av 
1997 och mitten av 1998 öppnades fem nya gränsövergångsställen mot Ukraina, 
Rumänien och Slovenien. 
Tull- och finansinspektionen upprätthåller ett system för bedrägeribekämpning som 
omfattar hela landet och i synnerhet dess östgräns. 
Ungern har fortfarande 10 tullfria zoner och 87 industriella frizoner. Tullfriheten för vissa 
importvaror som används inom frizonerna är oförenlig med relevant 
gemenskapslagstiftning. 
Ungern saknar fortfarande ett system för bindande klassificeringsbesked. Inga framsteg 
har gjorts när det gäller reform av tulkodexen eller utarbetandet av en integrerad tulltaxa. 
När det gäller datorisering har den nödvändiga databasen för alla tullåtgärder vid Ungerns 
gränser skapats. Den används dock ännu inte alltid korrekt och i tillräcklig omfattning. 
Följaktligen uppstår fortfarande dröjsmål vid gränsövergångarna. Bättre utbildning av de 
anställda krävs. 
När det gäller tullsamarbete är ytterligare framsteg av nöden för att en korrekt 
tillämpning av Europaavtalets bestämmelser om ursprungsregler skall kunna säkras. 
Slutsats 
Det krävs ytterligare insatser, särskilt för att införa en integrerad tulltaxa, förbättra och 
förenkla gränsförfaranden, utveckla kontroller i efterhand, effektivisera användningen av 
elektronisk utrustning och förbättra utbildningen. Tullsamarbetet med medlemsstaterna 
bör också förbättras. 
Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken 
40 
Regeringsskiftet i maj 1998 har inte påverkat Ungerns utrikespolitik. Prioriterade 
områden inom utrikespolitiken är den euroatlantiska integrationen, goda förbindelser med 
grannländerna och en "nationspolitik" som syftar till att stödja ungerska minoriteter 
utanför landets gränser. 
Den politiska dialogen mellan Europeiska unionen och Ungern har fortsatt. Landet har 
aktivt deltagit i de ordinarie mötena mellan de politiska chefstjänstemännen och mellan 
Europakorrespondenterna och de associerade ländernas korrespondenter och även i 
GUSP-arbetsgrupperna. Sedan yttrandet avgavs har Ungern hörsammat alla uppmaningar 
att ansluta sig till gemensamma ståndpunkter, förklaringar och demarscher, däribland de 
gemensamma ståndpunkterna om sanktioner mot Jugoslavien och förklaringarna om 
Indiens och Pakistans kärnvapenprov. 
Den 8 juli 1997 inbjöds Ungern formellt att inleda förhandlingar om medlemskap i 
NATO. Förhandlingarna inleddes den 10 september 1997. Den 16 december 1997 
undertecknade Ungern anslutningsprotokollet, vars ratificering för närvarande pågår. 
Ungern förväntas gå med i NATO den 4 april 1999. 
Det finns fortfarande vissa olösta bilaterala frågor mellan Ungern och Slovakien rörande 
genomförandet av det grundläggande fördraget mellan länderna och rörande Gabcikovo-
dammen. 
Ungerns engagemang på den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikens område är 
fortsatt aktivt. 
3.9 Finansiella frågor 
Finansiell kontroll 
Inga större förändringar kan rapporteras sedan 1997. Regeringen har befäst tidigare 
åtgärder genom att anta resolutioner om inrättande av tillsynskommittéer. 
Inom statens revisionsmyndighet, som är det statliga organet för extern finansiell 
kontroll, har ett arbete pågått med att utveckla myndighetens strategi inför anslutningen 
och med att ge bemyndiganden att bestyrka räkenskaperna hos olika organisationer som 
faller inom dess kompetensområde. 
Det statliga kontrollkontoret, som är det organ som svarar för intern finansiell kontroll, 
ansvarar numera också för intern kontroll i efterhand, medan förhandskontrollen 
ombesörjs av de utgiftsansvariga ministerierna och myndigheterna. 
Enligt en ordning för administrativt samarbete som överenskommits mellan det statliga 
kontrollkontoret och kommissionen kommer samarbetsåtgärder att vidtas i frågor rörande 
intern kontroll av den offentliga sektorns finanser och för att stödja förberedelsearbetet 
inför anslutningen. 
41 
Slutsats 
För att strukturerna för finansiell kontroll skall överensstämma med gemenskapens 
regelverk behöver Ungern vidareutveckla sin politik för intern finansiell kontroll och 
upprätta lämpliga institutioner (t.ex. ett utbetalningsorgan för jordbruksstöd, kontor för 
regionala utvecklingsråd,tillsynskommittéer) som förses med kompetent personal i 
erforderlig utsträckning. Med hänsyn till det ökade stödet inför anslutningen bör särskild 
tyngdpunkt läggas vid en förstärkning av intern kontroll och intern revision av 
förvaltningen av gemenskapens stödprogram. 
3.10 Allmän bedömning 
Ungern fortsätter att gripa sig an tillnärmningen av gemenskapens regelverk på ett 
balanserat sätt. Takten i införlivandet har fortsatt att vara jämn, och införlivandet har i 
regel åtföljts av lämpliga institutionella och finansiella åtgärder för att underlätta 
genomförandet. Inom några sektorer, såsom miljö, har tempot i införlivandet sjunkit, men 
samtidigt har en förstärkning av genomförandestrukturerna ägnats ökad uppmärksamhet. 
Detta tyder på att målsättningen om faktisk tillämpning, snarare än enbart införlivande, 
eftersträvas på ett meningsfullt sätt. Det fullständiga antagandet av lagstiftningen om den 
inre marknaden ges fortsatt prioritet. Ungern har visat beslutsamhet när det gäller att 
angripa det komplexa området rättsliga och inrikes frågor, genom att införa en strategi 
och besluta om åtgärder, vilket redan börjar visa resultat. 
Medan Ungern har tagit itu med de prioriteringar på kort sikt som anges i partnerskapet 
för anslutning såvitt gäller ekonomiska reformer, förstärkning av organen för veterinära 
och fytosanitära kontroller och för finansiell kontroll samt rättsliga och inrikes frågor, har 
inte tillräcklig uppmärksamhet ägnats åt en förstärkning av strukturerna för regional 
utveckling och de prioriteringar med anknytning till den inre marknaden som gäller 
anpassning av lagstiftningen om upphovsrätt och offentlig upphandling samt kontroll av 
att lagstiftningen om statligt stöd efterlevs. 
4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens 
regelverk 
I detta kapitel uppdateras den information som ges i yttrandet. Vid Europeiska rådets 
möte i Madrid i december 1995 talades det om behovet av att skapa förutsättningar för en 
gradvis och harmonisk integrering av kandidatländerna, särskilt med hjälp av anpassning 
av de administrativa strukturerna. I anslutning till detta tema framhölls i Agenda 2000 att 
det är viktigt att gemenskapslagstiftningen införlivas effektivt med nationell lagstiftning, 
men än viktigare att den genomförs korrekt i praktiken genom lämpliga administrativa 
och rättsliga strukturer. Detta är nödvändigt för att ömsesidigt förtroende, som är en 
förutsättning för ett framtida medlemskap, skall kunna skapas. 
I årets rapport har kommissionen samarbetat med kandidatländerna i syfte att upprätta en 
översikt över förvaltningsmyndigheter på centrala områden av gemenskapens regelverk. 
När så är möjligt redogörs det för huruvida dessa organ har tillräckliga rättsliga 
befogenheter för att genomföra regelverket, för antalet anställda i organet och deras 
42 
kvalifikationer samt för tillgången till budgetmedel. I vissa fall är det redan nu möjligt att 
bedöma kvaliteten hos de beslut som fattas. Kommissionen har för avsikt att utveckla 
denna aspekt i framtida rapporter. 
I yttrandet drog kommissionen slutsatsen att ytterligare administrativa reformer kommer 
att krävas om Ungern skall kunna förfoga över de strukturer som behövs för att på ett 
effektivt sätt tillämpa gemenskapens regelverk och kontrollera dess efterlevnad. 
4.1 Den offentliga förvaltningens organisation 
Som en följd av att lagen om statstjänstemäns rättsliga ställning ändrats och som ett led i 
regeringens program på medellång sikt förbereds nu anställda i offentlig tjänst inför 
medlemskap i EU. Medel kommer att anslås för detta i den årliga budgeten, och 2 
miljarder ungerska forinter har redan öronmärkts för utbildning av 100 000 tjänstemän 
under de närmaste åren. Ett särskilt språkbidrag kommer att ingå i lönestrukturen, och 
språkutbildning för offentliganställda kommer också i fortsättningen att ges hög prioritet 
i programmet för integration med Europeiska unionen. 
Från och med den 1 januari 1999 kommer ca 10 000 offentliganställda i ledande 
befattning att åläggas att inom tre år genomgå ett särskilt prov som bland annat omfattar 
EU-frågor. 
I detta sammanhang har regeringen också skärpt de etiska reglerna för arbete i offentlig 
tjänst. Den 1 januari 1998 trädde strängare regler i kraft om ekonomisk oförenlighet av 
vissa verksamheter som utövas av offentligt anställda. 
Betydande organisatoriska förändringar har skett inom den centrala statsförvaltningen i 
Ungern sedan juli 1998. Efter regeringsskiftet samma månad inrättades nya ministerier 
och andra avskaffades . Premiärministerns kansli har fått en förstärkt samordningsroll. 
Antalet statstjänstemän i Ungern har ökat under det senaste året och uppgår nu till ca 
104 000 jämfört med 98 200 i juli 1997, varav ca 53 800 anställda i statlig förvaltning på 
central och lokal nivå och ca 50 000 direkt anställda vid lokala förvaltningsorgan. Även 
om antalet anställda ökat totalt sett har det skett betydande neddragningar inom vissa 
sektorer, vilket kan påverka Ungerns förmåga att genomföra gemenskapens regelverk (se 
nedan). 
4.2 Den offentliga förvaltningens och rättsväsendets kapacitet : 
Nyckelområden för implementeringen av gemenskapens 
regelverk 
Enhetlig tillämpning av EG-rätten: I den nya lagen om domares ställning slås fast att 
vidareutbildning efter avlagd examen är en rätt och en skyldighet. Domare är skyldiga att 
på inbjudan delta i vidareutbildning i EG-lagstiftning. Ansvaret för vidareutbildningen 
ligger för närvarande hos det nationella rådet för domstolsväsendet, som inrättades i 
februari 1998 och för närvarande har 95 anställda. 
Genom en ny förordning från december 1997 har det på nytt införts en återkommande 
utvärdering av domares verksamhet. Efter utnämning på livstid kommer domare att 
43 
utvärderas två gånger under varje sexårsperiod. Antalet domare uppgår för närvarande till 
2 449 inbegripet de 110 ledamöterna av Högsta domstolen. 
Sedan yttrandet lämnades har betydande framsteg gjorts när det gäller att utveckla 
utbildningsprogram och utbildningsstrukturer och se till att domarnas kunskaper 
uppdateras. Inom vissa områden tillämpar de ungerska domstolarna redan 
gemenskapslagstiftningen. 
Den inre marknaden: Det nationella ackrediteringsorganet i Ungern är ett offentlig 
organ med benämningen Nationella ackrediteringskommittén (nedan kallad 
"kommittén"). Kommittén har 55 ledamöter, som företräder ministerier, det ungerska 
standardiseringsinstitutet, den ungerska myndigheten för metrologi, handelskammare, 14 
ackrediterade organ, inrättningar för högre utbildning och vetenskapliga organisationer, 
konsumentskyddsorgan samt andra organisationer som tillvaratar olika fackintressen. 
Ekonomiministern utövar tillsyn över kommitténs verksamhet. Kommittén är 
bemyndigad att ackreditera provningslaboratorier, kalibreringslaboratorier, 
certifieringsorgan och besiktningsmän. Det finns åtta ackrediteringsnämnder för olika 
fackområden (6 för provningslaboratorier, en för kalibreringslaboratorier och en för 
certifiering och besiktning) som bistår kommittén i dess verksamhet. Kommittén har 
hittills ackrediterat 212 provningslaboratorier (och bereder för närvarande ytterligare 165 
ansökningar), 70 kalibreringslaboratorier (och bereder för närvarande 32 ansökningar) 
samt 3 certifieringsorgan (och bereder för närvarande 32 ansökningar) i enlighet med 
europeiska standarder (på grundval av EN 45000-standarder). Det finns i Ungern 200 
godkända ackrediteringsbedömare som svarar för ackrediteringsverksarnhet. Ungern är 
fullvärdig medlem av den internationella kommittén för ackreditering av laboratorier 
(ILAC) och den internationella ackrediteringssammanslutningen IAF. Ungern är också 
anslutet till Europeiskt samarbete i ackrediteringsfrågor. 
Det ungerska standardiseringsinstitutet är ett ackrediterat certifieringsorgan och det enda 
nationella institutet för systemcertifiering enligt ISO 9000 och ISO 14000. Sedan juni 
1998 är institutet fullvärdig medlem av IQNet, ett icke-vinstdrivande offentligt organ 
som är rättsligt helt fristående från den ungerska staten. Institutet har för närvarande inte 
tillräckliga ekonomiska resurser för att underlätta införandet av EU-standarder. 
På området fri rörlighet för tjänster inrättades 1997 genom en sammanslagning den 
ungerska övervakningsmyndigheten för banksektorn och kapitalmarknaden. Myndigheten 
ger tillstånd till handel med obligationer och värdepapper m.m. Den åtnjuter visst 
oberoende, men står under finansministerns överinseende. Myndigheten kan med sina för 
närvarande 263 anställda (mot tidigare 235) anses vara väl bemannad. Fortsatta framsteg 
behöver emellertid göras för att stärka tillsynsorganen inom den finansiella sektorn, 
särskilt genom utbildning. Den statliga myndigheten för övervakning av 
försäkringssektorn fungerar väl. Antalet anställda har ökat och uppgår för närvarande till 
38. 
Vad gäller dataskydd har uppgifterna och kompetensområdet för en ombudsman på 
området fastställts i lagen om dataskydd. Ombudsmannen skall bland annat övervaka 
rättstillämpningen, undersöka inlämnade klagomål och svara för dataskyddsregistret. 
Rådet för offentlig upphandling svarar för tillämpningen av lagen om offentlig 
upphandling. Rådet har 21 medlemmar och är skyldigt att årligen rapportera till 
parlamentet. En särskild kommitté för granskning av beslut om offentlig upphandling har 
44 
inrättats för att kontrollera lagens efterlevnad. Den består av 13 ledamöter (kommissarier) 
för offentlig upphandling. Kommittén biträds av ett sekretariat med fyra anställda. 
Kommittén är helt fristående från staten och från rådet för offentlig upphandling 
På områdena immaterialrätt och patent förefaller de organ som svarar för det 
administrativa genomförandet, t.ex. det ungerska patentverket, fungera tillfredsställande, 
men förbättringar i fråga om personella och finansiella resurser och utbildning är 
fortfarande nödvändiga vad gäller kontroll inom polis-, rätts- och tullväsen av lagens 
efterlevnad. 
Konkurrens: Konkurrensbyrån är den centrala myndigheten för konkurrensfrågor. Byrån 
har 106 anställda och kan därmed anses som väl bemannad. Dess verksamhet regleras 
genom lagen om förbud mot illojala och restriktiva marknadsmetoder, vilken trädde i 
kraft i januari 1997. 
Konkurrensbyrån har under det senaste året fattat beslut i 61 ärenden, varav 40 % gällde 
vilseledande av konsumenter och 30 % missbruk av dominerande ställning. 
Bötesbeloppen har höjts. Byråns möjligheter att kontrollera att lagen efterlevs skulle 
emellertid kunna förbättras ytterligare, särskilt inom reglerade sektorer och med avseende 
på den yrkesmässiga kompetensen. 
Vad beträffar övervakningsmyndigheten för statligt stöd har EG:s krav inte uppfyllts. 
Enligt den senaste ändringen i lagen om den offentliga sektorns finanser skall 
finansministern se till att ungersk praxis i fråga om statligt stöd anpassas, men de 
relevanta lagstiftningsåtgärderna har ännu inte förberetts. 
Telekommunikation: Ministeriet för transport, telekommunikation och 
vattenförvaltning med 302 anställda svarar för antagande av policy och förordningar. Den 
nationella kommunikationsmyndigheten svarar för tillämpning av förordningarna och för 
utövande av kontrollfunktioner, t.ex. godkännanden, frekvensfördelningar och kontroll. 
Antalet anställda är 500. Det finns sju regionala kontor. 
Den ungerska regeringen antog i april 1998 ett dekret om samarbete mellan 
organisationer och myndigheter på telekommunikationsområdet som har rätt att i vissa 
särskilda fall avbryta meddelanden eller telekommunikationsnät. För att säkerställa att 
detta dekret genomförs på ett smidigt sätt bör kapaciteten hos de relevanta statliga 
myndigheterna förstärkas. 
Tull och indirekt beskattning: En ny myndighet inrättades i januari 1998 för att 
samordna och genomföra uppgifter med anknytning till europeisk integration. Dess enhet 
för EU-stöd svarar för förvaltning av EU-program, medan enheten för integrationsfrågor 
svarar för anpassningen av sådan lagstiftning rörande tull och indirekt beskattning som 
har anknytning till gemenskapens regelverk och för förberedandet av en administrativ 
strategi. 
45 
Den ungerska byrån för skatte- och finanskontroll har från och med 1998 fatt till uppgift 
att handlägga frågor rörande indirekt beskattning och är bemyndigad att ta ut och uppbära 
punktskatter. Detta stärker den ungerska tullens myndighet och ansvar samtidigt som det 
särskiljer och decentraliserar genomförandet av beskattningen, vilket ligger i linje med 
gemenskapens regelverk. 
Det totala antalet anställda vid byrån for skatte- och finanskontroll är oförändrat sedan 
1997 och uppgår till 6 000. 
Jordbruk: Ministeriet för jordbruk och regional utveckling svarar numera för 
landsbygdsutveckling och regional utveckling. Inrättandet av centrumet för interventioner 
på jordbruksmarknaden var ett viktigt steg på vägen mot ett genomförande av 
instrumenten i den gemensamma jordbrukspolitiken och kontroll av efterlevnad. 
Centrumet har för närvarande 26 anställda. 
Institutet för geodesisk kartografi och fjärranalys har inrättat en modern tjänst för 
produktionsprognoser baserade på fjärranalys. Under 1997 infördes en regional databas 
och vidare inrättades ett centrum för informationsutveckling på kartografiområdet. 
Centrumet har för närvarande 150 anställda. 
Vad beträffar den administrativa kapaciteten i fråga om veterinära och fytosanitära 
kontroller har Ungern en god grundläggande administrativ infrastruktur. Det finns 20 
kontrollstationer för djurhälso- och livsmedelskontroll med 2 880 anställda, varav 1 100 
veterinärer, och ett nationellt institut för jordbrukskvalitetskontroll med 660 anställda 
(vilket är en minskning med 50 jämfört med den siffra som angavs i kommissionens 
yttrande). En utbyggnad av nätet av veterinära och fytosanitära kontrollstationer vid de 
framtida gränserna bör prioriteras. 
Transport: I samband med den omorganisation som nyligen genomfördes inom 
regeringen överfördes vissa mindre arbetsuppgifter beträffande vattenförvaltning till 
ministeriet för jordbruk och landsbygdsutveckling. Antalet anställda i ministeriet för 
transport, telekommunikation och vattenförvaltning är för närvarande 302 (en minskning 
med 40 sedan juli 1997). 
Sysselsättning och sociala frågor: Två separata institutioner svarar för genomförandet 
av hälso- och sjukvårdslagstiftningen i Ungern, nämligen den nationella myndigheten för 
offentlig hälsovård samt yrkesinspektionen. Båda myndigheterna förefaller fungera väl 
inom sina respektive ansvarsområden, men det finns ett behov av regelbundet, 
organiserat samarbete mellan de bägge organen när det gäller rationalisering och 
förstärkning. 
Den nationella myndigheten för offentlig hälsovård utgörs av ett landsomfattande nät av 
enheter med ansvar för hälsovård och förebyggande åtgärder, hälsokontroller i arbetet, 
samordning av den offentliga hälsovården samt undersökning av smittsamma och 
epidemiska sjukdomar. Till den nationella myndigheten för offentlig hälsovård är också 
46 
knutna 20 regionala kontor och 136 kontor i städerna, det nationella centrumet för 
epidemiska sjukdomar samt det nationella centrumet för folkhälsa. 
Antalet anställda uppgår till totalt 6 881. 
Vid den nationella yrkesinspektionen, som handhar frågor rörande säkerhet på 
arbetsplatsen, finns 67 anställda. 
Regionalpolitik och sammanhållning: Efter regeringsskiftet i maj 1998 har frågor 
rörande regional utveckling och planering överförts från miljöministeriet till ministeriet 
för jordbruk och regional utveckling. 
Utvecklingsråd har inrättats på regional nivå, men saknar fortfarande permanent anställd 
personal. För att förbättra den institutionella ramen har det inrättats ett nationellt centrum 
för regional utveckling som skall stödja regionerna. Centrumet står under ledning av 
ministeriet för jordbruk och regional utveckling och fungerar som sekretariat för det 
nationella rådet för regional utveckling. Antalet anställda är för närvarande 12. 
Ungern har haft svårigheter att utnyttja tillgängliga medel från EU (Phare) för regional 
utveckling. Detta visar att det finns ett behov av att förstärka projektutveckling och 
förvaltningskapacitet så att landet kan tillgodogöra sig det ökade stödet inför 
anslutningen och förbereda sig för deltagande i strukturfonderna. Ungern har inte i 
tillräcklig utsträckning tagit itu med den prioritering på kort sikt enligt partnerskapet för 
anslutning som gäller regional utveckling. 
Miljö: Miljöministeriet var det ministerium som mest berördes av omorganisationen 
inom regeringen, eftersom ett av dess större ansvarsområden, regional utveckling och 
planering, fördes över till ministeriet för jordbruk och regional utveckling. 
Den centrala miljöskyddsinspektionen, de regionala miljöskyddsinspektionerna och 
naturvårdsdirektoraten svarar för skyddet av miljön. Arbetsuppgifter och ansvar för 
inspektionerna och direktoraten har ändrats såtillvida att de har fatt till uppgift att fungera 
som första instans i frågor som gäller miljöskydd och naturvård. 
Det föreligger ett klart behov av att öka antalet anställda vid de regionala inspektionerna, 
eftersom dessa inspektioner kommer att fa ansvaret för tillståndsgivning enligt direktivet 
om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar. Det finns också ett 
behov av personalutbildning. 
Antalet anställda i ministeriet var i mars 1998 472 (inklusive personal för regional 
utveckling). 
Antalet anställda vid de regionala enheterna uppgick i mars 1998 till 1171. 
Konsumentskydd: Genom den lag om konsumentskydd som trädde i kraft i mars 1998 har 
byrån för konsumentskydd fått utökade befogenheter. Den kommer att få rätt att inleda 
47 
undersökningar av varje klagomål och att införa avgifter för konsumentskydd, för vilka 
någon övre gräns inte satts. Byrån för konsumentskydd samt civila organisationer kommer 
att kunna vända sig till domstol för att utverka skydd för konsumenterna i sådana fall då 
skadan inte gäller en viss person. Alla företag som tillhandahåller offentliga tjänster måste 
vidare tillhandahålla konsumentservice. Enligt lagen skall det vidare upprättas 
förlikningsorgan i anslutning till de regionala handelskamrarna. Dessa organ kommer att ha 
ställning som oberoende organ och svara för medling i ärenden som handläggs av byrån för 
konsumentskydd innan dessa går vidare till domstol. Ett vite (utan föreskriven övre gräns) 
för konsumentskydd kommer att införas som skall ersätta den nuvarande begränsningen till 
30 000 ungerska forinter (30 ecu). Byrån för konsumentskydd är med sina 144 anställda väl 
bemannad. 
Rättsliga och inrikes frågor: Som en följd av den nya lag om gränsskydd som antogs i 
november 1997 har gränsvakter befogenhet att göra utredningar som rör organiserad 
brottslighet. 
Gränsvakternas tekniska skicklighet behöver höjas. Dessutom behöver åtgärder vidtas för 
att förstärka gränsförvaltningen, modernisera utrustningen vid gränserna och förbättra 
informationstekniksystemen, den institutionella kapaciteten och utbildningen. 
På asylområdet måste, för att man skall kunna hantera det ökade antalet asylsökande, 
personalen utökas och det behövs ökad teknisk utrustning och lämpliga bostadsmöjligheter 
i både kommunala upptagningshem och flyktingscentraler. Genom den asyllag som trädde i 
kraft i mars 1998 ligger ansvaret för asylförfaranden och icke-europeiska asylsökanden hos 
migrations- och flyktingmyndigheten. Ytterligare utbildning behövs av tjänstemännen vid 
denna myndighet, liksom av de domare som är specialiserade på asylmål. Beslut i 
asylärenden kan överklagas till domstol. Ansvaret för invandringsärenden har förts över 
från polisen till de regionala offentliga förvaltningskontoren. 
Antalet anställda i inrikesministeriet har ökat väsentligt sedan juli 1997 och är för 
närvarande 676 mot 549 förra året. 
Finansiell kontroll: I januari 1990 inrättades statens revisionsmyndighet, som är det 
organ som svarar för extern finansiell kontroll och som genomför oberoende granskning 
och revision av den offentliga sektorns finanser. Myndigheten är med sina 383 anställda 
väl bemannad. För intern finansiell kontroll svarar det statliga kontoret för finansiell 
kontroll med 57 anställda. Ungern måste utveckla sin politik för intern finansiell kontroll 
ytterligare och upprätta tillfredsställande kontrollfunktioner med kompetent personal 
inom institutioner såsom de regionala utvecklingsråden och övervakningskommittéerna. 
4.3 Organiserat samarbete 
För att hjälpa kandidatländerna att klara av de utmaningar det medför för dem att 
förstärka sin administrativa förmåga och anpassa sina förvaltningar så att gemenskapens 
regelverk kan genomföras, håller kommissionen och medlemsstaterna på att utveckla ett 
48 
förfarande för organiserat samarbete inom ramen för Phare-programmet. I Europeiska 
unionens medlemsstater genomförs regelverket av nationella förvaltningsmyndigheter (på 
central, regional och lokal nivå) och av olika byråer, fackorgan och den privata sektorn. 
Denna samlade administrativa och tekniska sakkunskap görs nu tillgänglig för 
kandidatländerna. Inledningsvis kommer det organiserade samarbetet att gälla fyra 
sektorer - jordbruk, miljö, finans och rättsliga och inrikes frågor, men det kommer 
gradvis att utvidgas till att omfatta hela gemenskapens regelverk. 
Ungern deltar aktivt i det organiserade samarbetet. 
4.4 Allmän bedömning 
Ungern har fortsatt att göra framsteg när det gäller att bygga upp sin administrativa 
förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk. Landet har därigenom tagit itu med en av 
de priorieringar på kort sikt som anges i partnerskapet för anslutning. Den särskilda 
betydelse som man inom hela den offentliga förvaltningen och domstolsväsendet 
tillmäter utbildning i europeiska frågor är en positiv utveckling och återspeglar allvaret i 
Ungerns förberedelser för medlemskap. På vissa centrala områden, såsom 
standardisering, övervakning av statligt stöd och regional utveckling finns det emellertid 
brister i den administrativa förmågan, och en samlad insats kommer att behövas för att 
förstärka institutionerna på dessa områden. 
C. Slutsats 
Ungern uppfyller liksom tidigare Köpenhamnskriterierna. Fortlöpande uppmärksamhet 
behöver ägnas åt att effektivisera bekämpningen av korruption och förbättra romernas 
situation. 
Ungern kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi. Landet bör på medellång 
sikt kunna hantera konkurrens och marknadskrafter inom unionen väl, förutsatt att 
förutsättningarna för handelsintegration och fortgående omstrukturering av företag 
bibehålls. 
Ungern har fortsatt att i jämn takt införliva gemenskapens regelverk, och i regel har 
införlivandet åtföljts av lämpliga institutionella och finansiella åtgärder för att underlätta 
genomförandet. Enligt kommissionens mening kommer Ungern, om landet fortsätter att 
göra stadiga framsteg, på medellång sikt att kunna påta sig de skyldigheter som ett 
medlemskap medför, förutsatt att införlivandet av lagstiftningen på miljöområdet går 
snabbare framåt. 
D. Partnerskap för anslutning och nationellt program för antagande av 
gemenskapens regelverk: Övergripande bedömning av 
genomförandet 
49 
Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de 
prioriterade områden inom vilka ytterligare insatser bör göras och vilka anges i 
kommissionens yttrande, de finansiella medlen för att hjälpa kandidatländerna att 
genomföra dessa prioriteringar samt de villkor som gäller för stödet. Varje kandidatland 
har uppmanats anta ett nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk i 
vilket anges hur landet kommer att gå till väga för att genomföra partnerskapet, 
tidsplanen för att uppnå prioriteringarna samt behovet av personella och ekonomiska 
resurser. Både partnerskapen för anslutning och de nationella programmen för antagande 
av gemenskapens regelverk kommer att ses över med regelbundna mellanrum mot 
bakgrund av de framsteg som gjorts och i syfte att ange ytterligare prioriteringar. 
1. Partnerskap för anslutning: Bedömning av prioriteringarna på kort sikt 
I partnerskapet for anslutning2 för Ungern anges följande prioriteringar på kort sikt: 
• 
• 
• Ekonomiska reformer: Översyn och uppdatering av prioriteringarna för landets 
ekonomiska politik på medellång sikt inom ramen för Europaavtalet. Påskyndande av 
strukturella reformer (särskilt beträffande hälsovårdssystemet). 
Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Särskilt inom 
områdena veterinära och fytosanitära kontroller (särskilt vad gäller resurserna vid de 
yttre gränserna), miljö, tullpolitik, intern finansiell kontroll och regional utveckling. 
Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat certifiering och standardisering 
(ytterligare anpassning av lagstiftningen), statligt stöd (antagande av ramlagstiftning, 
fastställande av roll och befogenheter för en övervakningsmyndighet, kontroll av 
efterlevnad), och ökad öppenhet genom bättre förteckningar över statligt stöd. Skydd 
av intellektuell egendom och ytterligare anpassning av bolagsrätten. Fullständig 
anpassning av lagstiftningen om offentlig upphandling så att den helt täcker 
försörjningssektorn (el, gas, vatten etc). 
Rättsliga och inrikes frågor: Genomförande av flyktinglagstiftning som är förenlig 
med 1951 års Genévekonvention, utveckling av effektiv gränskontroll. 
Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, upprättande och påbörjande av 
genomförandet av detaljerade tillnärmningsprogram och genomförandestrategier 
rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa 
program och strategier. 
De framsteg som gjorts när det gäller de prioriteringar på kort sikt som anges i 
partnerskapet för anslutning kan sammanfattas på följande sätt. • 
2 Rådets förordning (EG) nr 622/98, EGT L 85, 20.3.1998. 
50 
• 
• Ekonomiska reformer: Det har gjorts framsteg på detta område. Programmet för 
massprivatisering har slutförts, och ett nytt pensionssystem infördes fr.o.m. 1 januari 
1998. Sedan början av 1998 har filialer till utländska kreditinstitut rätt att bedriva 
verksamhet inom det ungerska banksektorn om de beviljats licens av den statliga 
övervakningsmyndigheten för banksektorn och kapitalmarknaden. På det 
handelspolitiska området har Ungern avskaffat alla handelsrelaterade avgifter med 
undantag av vissa tullar som, i enlighet med Europaavtalet, skall avvecklas stegvis 
fram till den 1 januari 2001. 
Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Vad gäller 
veterinära och fytosanitära kontroller har Ungern en väl utvecklad grundläggande 
infrastruktur som omfattar 20 kontrollstationer för djurhälso- och livsmedelskontroll 
samt ett nationellt institut för jordbrukskvalitetskontroll. Det organ som ansvarar för 
intern finansiell kontroll, statens revisionsmyndighet, förfogar över den grundläggande 
institutionella och administrativa kapaciteten, men ansträngningarna för att anpassa de 
ungerska revisionsstandarderna till EU:s standarder måste fortsätta. En väsentlig 
institutionell förstärkning är nödvändig när det gäller regional utveckling. 
Inre marknaden: Det har gjorts framsteg när det gäller antagandet av en 
företagslagstiftning och av en lag om registrering av bolag. Vissa framsteg kan också 
noteras vad gäller skyddet av immaterialrätten, även om vissa frågor fortfarande 
återstår att lösa. Lagstiftning om farmaceutiska produkter och industriprodukter har 
antagits, vilket bekräftar att takten i anpassningen inom dessa områden har 
upprätthållits. Däremot har Ungern inte anpassat sin lagstiftning om offentlig 
upphandling inom försörjningssektorerna (el, gas, vatten etc). Fortsatta framsteg har 
gjorts när det gäller certifiering och standardisering, men utvecklingen går långsamt 
framåt och bör påskyndas. Betydande ansträngningar måste fortfarande göras för att 
förstärka övervakningsmyndigheten för statligt stöd. 
Rättsliga och inrikes frågor: Genom en ny asyllag har asylrätten utsträckts till att 
omfatta även icke-europeiska flyktingar, varigenom det geografiska förbehåll som 
gjordes när Ungern tillträdde Genéve-konventionen har hävts. Trots viss utveckling i 
positiv riktning behöver gränsförvaltningen förstärkas ytterligare under de kommande 
åren. 
• Miljö: Ett nationellt miljöskyddsprogram har antagits, men harmoniseringen av 
lagstiftningen går relativt långsamt framåt och endast fyra viktigare lagar antogs under 
det gångna året. 
Ungern har inte till fullo tagit itu med alla de prioriteringar på kort sikt som anges i 
partnerskapet för anslutning. Ansträngningar har gjorts för att åtgärda de prioriteringar 
som gäller ekonomiska reformer (fullföljande av massprivatiseringen, införande av ett 
nytt pensionssystem), förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten 
51 
inom vissa sektorer (veterinära och fytosanitära kontroller, finansiell kontroll) samt 
rättsliga och inrikes frågor, men har inte i tillräcklig omfattning åtgärdat vissa 
prioriteringar avseende den inre marknaden (upphovsrätt, fullständig anpassning av 
lagstiftning om offentlig upphandling, förbättrad övervakning av statligt stöd, samt 
regional utveckling. 
Nationellt program för antagande av gemenskapens regelverk 
För att efterkomma sina skyldigheter enligt partnerskapet för anslutning (nedan även 
kallat "partnerskapet") antog den ungerska regeringen den 26 mars 1996 ett nationellt 
program för antagande av gemenskapens regelverk (nedan även kallat "det nationella 
programmet"), vilket överlämnades den 30 mars 1998. Det nationella programmet följer i 
stort samma uppläggning som kommissionens yttrande, men prioriteringarna fastställs 
inte på samma sätt som i partnerskapet för anslutning. 
Några av de prioriteringar som i partnerskapet för anslutning anges som prioriteringar på 
kort sikt (t.ex. offentlig upphandling) har upptagits som prioriteringar på medellång sikt i 
det nationella programmet. Omvänt har några prioriteringar på medellång sikt enligt 
partnerskapet angivits som uppgifter på kort sikt i det nationella programmet (t.ex. 
jordbruk, rättsliga och inrikes frågor). 
Några av de prioriteringar som anges i partnerskapet, bland annat de som rör romerna och 
de som gäller sysselsättning och arbetsmarknad, täcks inte alls i det nationella 
programmet. Andra behandlas på ett mera opreciserat sätt. Exempelvis saknas i det 
kapitel som gäller rättsliga och inrikes frågor i avsnittet "Kampen mot organiserad 
brottslighet" närmare detaljer beträffande de olika underområdena (penningtvätt, 
narkotikahandel och människosmuggling). Det finns få preciseringar när det gäller 
viseringspolitik och invandringsbestämmelser och inga alls om korruption. I kapitlet om 
transport är kombinerade transporter och järnvägstransport inte tillräckligt väl täckta 
områden. 
Det nationella programmet täcker inte hela gemenskapens regelverk. Inom flertalet 
områden är informationen knapp, och sambandet mellan de föreslagna ungerska 
åtgärderna och berörda delar av gemenskapens regelverk framgår inte. Särskilt har 
svagheter kunnat konstateras i de kapitel som rör den inre marknaden, 
telekommunikation, sektorspolitik (energi, jordbruk, transport, industri), miljöskydd och 
konsumentskydd. 
Även om det nationella programmet för antagandet av gemenskapens regelverk skiljer 
mellan prioriteringar på kort sikt och prioriteringar på medellång sikt, saknar det en 
heltäckande tidsplan med exakta tidsangivelser för genomförandet av de förutsedda 
åtgärderna. På vissa områden, t.ex. den inre marknaden och miljö, framstår den angivna 
tidsplanen som orealistisk. 
52 
Informationen om genomförandestrukturerna är otillräcklig, och konsekvenserna i 
administrativt hänseende av antagandet av gemenskapens regelverk måste utvecklas 
ytterligare. Detaljerade planer har lagts fram i endast ett fåtal fall. 
Det finns inga uppgifter i det nationella programmet beträffande behovet av personella 
resurser, och programmet medger därför inte något fastställande av konkreta åtgärder för 
institutionell uppbyggnad. 
Det anförs inget om vilka budgetkonsekvenser antagandet av gemenskapens regelverk 
kommer att medföra, varken för statsbudgeten eller för Phare-programmet. 
Enligt den ungerska regeringen kommer dokumentet att omarbetas. Kommissionen 
kommer att ta ställning till dokumentet på grundval av den reviderade texten och 
överlämna det till rådet under andra halvåret 1999 samtidigt som partnerskapet för 
anslutning ses över. 
53 
BILAGA 
STATISTISKA UPPGIFTER 
54 
STATISTISKA UPPGIFTER 
Grunddata 
Befolkning (vid periodens slut) 
Total areal 
Nationalräkenskaper 
Bruttonationalprodukt till löpande priser 
Bruttonationalprodukt till löpande priser 
Bruttonationalprodukt till löpande priser 
Produktionsstruktur 
- Jordbruk 
- Industri 
- Bygg och anläggning 
- Tjänster 
Utgiftsstruktur 
- Konsumtionsutgifter 
- Hushåll och hushållens ideella 
organisationer 1993 1994 1995 1996 1997 
11000-tal 
10277 10246 10212 10174 10135 
11000-tals hektar 
9303 9303 9303 9303 9303 
I miljarder forint 
3548,3 4364,8 5614,0 6893,9 8372,2 
I miljarder ecu 
33,0 34,9 34,1 35,6 39,6 
I ecu per capita 
3200 3400 3300 3500 3900 
I % av det totala bruttoförädlingsvärdet 
6,7 
26,3 
4,6 
62,4 
I % av bruttonationalprodukten 
* ' 
• 77,3 
53,8 74,2 
52,2 72,6 
51,2 
55 
- Offentlig sektor 
- Fasta bruttoinvesteringar 
- Export av varor och tjänster 
- Import av varor och tjänster 
Bruttonationalprodukt 
Bruttonationalprodukt per capita 
Inflation 
Konsumentprisindex 
Bytesbalans 
-Export av varor 
-Import av varor 
-Handelsbalans 
-Nettotjänster 
-Nettoinkomst 
-Löpande nettotransfereringar 
-varav offentliga transfereringar 
-Bytesbalans 
-Valutatillgångar (inkl. guld) 
-Valutatillgångar (exkl. guld) 
Offentliga finanser 
Offentligt underskott/överskott 23,6 
20,0 
37,3 
38,5 22,0 
21,4 
38,9 
39,9 21,4 
22,3 
46,4 
46,9 
Förändring i % från föregående år 
-0,6 2,9 1,5 1,3 4,4 
I köpkraftspariteter 
7100 7600 7800 8300 8900 
Förändring i % från föregående år 
22,5 18,8 28,2 23,6 18,3 
I miljoner ecu 
6933 
10367 
-3434 
184 
-1016 
626 
18 
-3640 
6109 
6069 6429 
9553 
-3124 
134 
-1182 
765 
11 
-3408 
5571 
5536 9835 
11695 
-1860 
491 
-1379 
810 
10 
-1938 
9203 
9170 11171 
13259 
-2089 
1179 
-1147 
725 
-12 
-1330 
7847 
7817 • 
• 
7703 
7676 
I % av b ruttonationalp rodukten 
56 
Upplåning i utlandet, brutto 
Finansiella indikatorer 
Monetära aggregat 
-Ml 
-M2 
Kredit totalt 
Genomsnittlig kort ränta 
- Utlåningsränta 
- Inlåningsränta 
Växelkurs för ecun 
- Periodgenomsnitt 
- Periodens slut 
- Index för effektiv växelkurs 
Utrikeshandel 
Import 
Export 
Saldo 
Bytesrelation 
Import från EU-15 
Export till EU-15 67,2 
1993 63,4 65,1 
1994 1995 63,1 
1996 1997 
I miljarder ecu 
8 
15,7 
31,9 7,1 
14,5 
30,9 5,7 
12,9 
26 6 
13,8 
24,6 6,8 
15,6 
25,3 
I % per år 
25,4 
15,7 27,4 
20,3 32,6 
24,8 27,3 
20,6 21,8 
17,6 
(1 ecu =..nationell valuta) 
107,65 
112,35 
71,1 135,61 
136,73 
58,9 164,55 
183,3 
45,7 193,74 
206,91 
40,7 211,65 
224,71 
36,7 
I miljoner ecu 
10701 
7607 
-3094 
» 
102,3 12240 
9000 
-3240 11824 
9837 
-1987 
rlotsvarande period under för 
102,3 101,3 14289,4 
12367,8 
-1921,6 
egående år = K 
97,7 18724,2 
16842,4 
-1881,8 
)0 
101,2 
I % av totalsumman 
40,1 
46,5 45,3 
51 61,5 
62,8 62,3 
69,7 62,8 
71,2 
57 
Demografi 
Naturlig folkökning 
Invandringsöverskott (inklusive justeringar) 
Spädbarnsdödlighet 
Medellivslängd : Män 
Kvinnor 
Arbetsmarknad 
Sysselsatta (enligt ILO) 
Arbetslösa (enligt ILO) : Totalt 
Genomsnittligt antal sysselsatta per näringsgren 
enligt NACE 
- Jord- och skogsbruk 
- Industri 
' Bygg och anläggning 
- Tjänster 
Infrastruktur 
Järnvägsnät 
Motorvägar 
fndustri och jordbruk <25år 
>25år 
ingsgren Per 1000 invånare 
-3,2 
0,0 -3,0 
0,0 -3,3 
0,0 -3,7 
0,0 • 
• 
Per 1000 levande födda 
12,5 11,5 10,7 10,9 10,0 
Vid födseln 
64,5 
73,8 64,8 
74,2 65,3 
74,5 66,1 
74,7 66,5 
75,0 
I % av arbetskraften 
59,2 
11,3 
19,2 
9,8 57,1 
10,2 
17,6 
8,7 55,9 
9,5 
16,6 
8,2 55,6 
9,2 
15,7 
8 55 
8,1 
13,9 
7 
I % av totalsumman 
83 ; 
; 
I km per 1000 kl 
83 83 8,3 
26,6 
6 
59,1 
n* 
83 7,9 
27,1 
6 
59 
83 
Längd i km 
• 
: 293 
Föregående år = 336 
100 
58 
Industriproduktion i volymindex 
Jordbruksproduktion i volymindex, brutto 104 
90,3 109,6 
103,2 104,6 
102,6 103,4 
106,3 111,1 
99,4 
Metodanmärkningar 
Bruttonationalprodukt per capita i PPS: Reviderade uppgifter där man använt nya 
PPP-resultat från International Comparison Project 1996. 
Valutatillgångar är uppgifterna för innehavet vid årets slut. De definieras som 
summan av centralbankens innehav av guld, utländsk valuta och andra (brutto-) 
fordringar på personer bosatta utomlands. Guldet värderas till marknadspriset vid årets 
slut. 
Offentligt underskott/överskott är en anpassning av den definition som används i 
nationalräkenskaperna, där uppgifterna räknats fram enligt IMF:s GFS-metod 
(government finance statistics). Det allmänna offentliga underskottet/överskottet får man 
fram genom att lägga det statliga underskottet (som normalt omfattar vissa medel utanför 
själva budgeten) till kommunernas underskott/överskott. Totalsumman justeras med 
hänsyn till nettoutlåning/nettoinlåning för vissa särskilda åtgärder. Denna summa utgör 
en finansieringspost i nationalräkenskaperna. 
Monetära aggregat är uppgifter om innehav vid årets slut. I allmänhet betyder Ml 
sedlar och mynt i omlopp samt bankernas avistamedel. M2 betyder generellt Ml samt 
sparmedel och andra kortfristiga banktillgodohavanden. Kredit totalt betyder för det 
mesta inhemsk kredit till den offentliga och privata sektorn. Det bör noteras att problemet 
med att mäta omloppet av utländsk valuta i några kandidatländer kan påverka 
uppgifternas tillförlitlighet. 
Räntenivåer: Årlig genomsnittsränta. Utlåningsräntan består vanligtvis av den 
genomsnittliga räntan på beviljade lån från de banker som rapporterar in uppgifter. Med 
inlåningsränta menar man huvudsakligen genomsnittet för tidsbunden och icke-
tidsbunden inlåning. 
59 
Växelkurser: De växelkurser för ecun som officiellt meddelats GD II har använts när 
detta varit möjligt. Indexet för effektiv växelkurs är vägt med hänsyn till viktigare 
handels-partner med basåret 1990. 
Import och export (löpande priser): Uppgifterna är baserade på systemet 
"specialhandelssystemet", vilket innebär att utrikeshandeln omfattar varor som passerar 
landets tullgräns. I handelsuppgifterna tar man inte med direkt reexport, tjänstehandel, 
handel med tullfria zoner samt handel med licenser, knowhow och patent. Sedan 1997 
omfattar handelsuppgifterna även handeln mellan tullfria industrizoner och 
utlandsmarknader. Man tar sedan 1997 inte heller med hyresavtal av typen "operating 
lease" och reparationer i utrikeshandeln. Uppgifterna för 1996 har räknats om i enlighet 
med ändringar i metoderna år 1997. Eftersom uppgifterna för åren före 1996 tryckts i 
oförändrat skick, är de inte jämförbara med uppgifterna för 1996 och 1997. Värdet av 
utrikeshandeln omfattar marknadsvärdet av varorna och tilläggskostnader (frakt, 
försäkring etc). 
Handelsindelning: Fram till slutet av 1996 registrerade man varuhandeln parallellt enligt 
två skilda indelningar: Hungarian External Trade Classification (KTJ) och nomenklaturen 
Harmonised Commodity Description and Coding System (HS). Tulldokumentationen är 
det statistiska underlaget för utrikeshandeln. Sedan 1996 har datainsamlingen gjorts 
enligt Kombinerade nomenklaturen. De tidigare uppgifterna har uppdaterats i enlighet 
med senare beräkningar. 
Importen registreras på basis av cif och vid tiden för tullklareringen. Exporten registreras 
på basis av fob och det datum då handelsvarorna korsar landets gräns. 
Eurostat har räknat om den nationella valutan till US-dollar genom att använda 
Internationella valutafondens årliga genomsnittskurs. 
Bytesrelation: Indexberäkning enligt "enhetsvärde" används vid mätning av 
prisförändringar i utrikeshandeln med undantag för heterogena handelsvarugrupper där 
man istället använder en urvalsmetod för prisnoteringarna. På grund av förändringar i 
beräkningen av index enligt enhetsvärdet och tillämpningen av Fisher-index istället för 
Paasche-index sedan det första kvartalet 1996, har de kvartalsvisa volymindexen gjorts 
om. 
Import från och export till EU-15: Uppgifter angivna av Ungern. Uppgifterna för åren 
1993 och 1994 rör endast handeln med EU-12. 
Förvärvsfrekvens (enligt ILO): - Arbetskraften i procent av den totala befolkningen 
över 15 år. 
60 
Arbetslöshet (enligt ILO): -1 procent av arbetskraften. 
Dessa uppgifter har hämtats från LFSS (Labor Force Sample Survey) med iakttagande av 
följande definitioner och rekommendationer av ILO: 
Arbetskraft: sysselsatta och arbetslösa i enlighet med ILO-definitionerna nedan. 
Anställda: alla personer över 15 år som under referensperioden bedrev åtminstone en 
timmes avlönat arbete som anställd, företagare, medlem av kooperativ eller 
medhjälpande familjemedlem. Personer inom krigsmakten och barnlediga kvinnor är 
också medtagna. 
Arbetslösa: alla personer över 15 år som för närvarande uppfyller alla tre kriterierna i 
ILO:s definition av arbetslöshet: (i) att sakna arbete, (ii) att aktivt söka arbete och (iii) att 
vara beredd att påbörja ett arbete inom två veckor. 
I Ungern gäller LFSS bara personer i åldern 15-74. 
Genomsnittligt antal sysselsatta per näringsgren enligt NACE (LFS): Denna 
indikator har hämtats från LFSS (Labor Force Sample Survey) med iakttagande av 
följande definitioner och rekommendationer av ILO: 
Industriproduktion i volymindex: Industriproduktion omfattar gruvdrift och 
stenbrytning, tillverkningsindustri samt el-, gas-, ång- och vattenförsörjning (enligt 
NACE Rev.l avdelning C, D och E). 
Indexet för den totala produktionen och försäljningen av industrivaror omfattar uppgifter 
om alla industriföretag. Branschindexen gäller för företag med fler än 20 anställda fram 
till slutet av 1994 och för företag med fler än 10 anställda från och med 1995. 
Jordbruksproduktion i volymindex, brutto: Man räknade fram kedjeindexen med 
hjälp av de fasta priser som används i nationalräkenskaperna. De fasta priser 
som utgör underlaget för beräkningarna är 
- fram till 1996: 1991-års priser 
-för 1997: 1995-års priser 
Källor 
61 
Grunddata, nationalräkenskaper, utrikeshandel, demograf!, arbetsmarknad, 
infrastruktur, industri och jordbruk: New Cronos. 
Valutatillgångar och finansiella indikatorer: När detta varit möjligt har man haft 
Eurostat B-4:s frågeformulär om valuta- och finansstatistik som källa. Kandidatländerna 
ombeds att regelbundet uppdatera tabellerna i frågeformuläret. Den aktuella statistiken 
omfattar officiella utländska reserver, monetära aggregat, räntenivåer och valutakurser. 
Om detta inte gått har man använt IMF:s publikation "International Financial Statistics" 
som källa. I möjligaste mån har Europeiska kommissionen (GD II) används som källa till 
valutakurserna för ecun. 
Vad beträffar upplåning i utlandet, brutto, har OECD:s publikation "External Debt 
Statistics" använts som källa. 
I fallet offentligt underskott/överskott kan kandidatländerna för närvarande inte komma 
med tillförlitliga uppgifter. Enhet B-4 står i nära samarbete med dessa länder med 
målsättningen att förbättra deras offentliga statistik där man utgår från 
nationalräkenskaperna. Med tanke på bristen på tillförlitliga uppgifter, har man tagit fram 
ungefärliga uppgifter för offentligt underskott/överskott med hjälp av IMF:s Government 
Finance Statistics Yearbook (se nedan för en förklaring av metoden). 
62 
ISSN 1024-4506 
KOM(98) 700 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 02 06 11 
Katalognummer : CB-CO-98-641-SV-C 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg