Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av kiselkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Ukraina och om förlängning av det åtagande som godtagits genom kommissionens beslut 94/202/EG

(framlagt av kommissionen)

MOTIVERING

Den 10 april 1999 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna avseende denna import efter att ha mottagit en begäran från gemenskapstillverkarna i vilken det angavs att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att den skadevållande dumpningen fortsätter eller återkommer.

Det bifogade förslaget till rådets förordning grundar sig på slutsatserna om dumpning, skada och gemenskapens intresse och på en undersökning av verkningarna av de gällande åtgärdernas upphävande respektive bibehållande.

Undersökningen bekräftade att den skadevållande dumpningen sannolikt skulle återkomma om åtgärderna avseende det berörda landet upphävdes.

Följaktligen föreslås rådet anta det bifogade förslaget till en förordning om förlängning av de gällande åtgärderna.

Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om införande av slutgiltiga antidumpningstullar på import av kiselkarbid med ursprung i Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Ukraina och om förlängning av det åtagande som godtagits genom kommissionens beslut 94/202/EG

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen [1], särskilt artiklarna 9 och 11.2 i denna,

[1] EGT L 56, 6.3.1996, s.1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 (EGT L 128, 30.4.1998, s. 18).

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A. FÖREGÅENDE UNDERSÖKNING

(1) Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 821/94 [2], senast ändrad genom förordning (EG) nr 1786/97 [3], slutgiltiga antidumpningstullar på import av kiselkarbid som omfattas av KN-nummer 2849 20 00 med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina. Samtidigt godtog kommissionen ett åtagande som gjorts av den ryska regeringen och V/O Stankoimport i Moskva, Ryssland.

[2] EGT L 94, 13.4.1994, s. 21.

[3] EGT L 254, 17.9.1997, s. 6.

B. UNDERSÖKNING

(2) Efter offentliggörandet i oktober 1998 av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande åtgärderna [4] mottog kommissionen en begäran om översyn som ingavs av Europeiska kemiindustrirådet (CEFIC) för tillverkare som svarar för en betydande del av tillverkningen i gemenskapen av kiselkarbid (nedan kallade "de sökande gemenskapstillverkarna"). Begäran grundade sig på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin fortsätter eller återkommer.

[4] EGT C 316, 14.10.1998, s. 4.

(3) Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att det fanns tillräckliga bevis för att inleda en översyn och påbörjade genom offentliggörandet av ett tillkännagivande [5] en undersökning enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad "grundförordningen").

[5] EGT C 99, 10.4.1999, s. 18.

(4) Undersökningen rörande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 januari - 31 december 1998 (nedan kallad "undersökningsperioden"). Undersökningen av den utveckling som är relevant för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden 1 januari 1995 - 31 december 1998 (nedan kallad "skadeundersökningsperioden").

(5) Kommissionen underrättade officiellt de sökande gemenskapstillverkarna, exportörerna och de exporterande tillverkarna i Kina, Ryssland och Ukraina, de importörer som den visste var berörda och företrädarna för de berörda exportländerna om inledandet av översynen. Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter och till dem som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande samt till den samarbetsvilliga exporterande tillverkare i jämförelselandet Brasilien. Kommissionen gav även de parter som var direkt berörda tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

(6) Alla sökande gemenskapstillverkare, fyra importörer, två handlare med en anknytning till en närstående importör och sex användare besvarade frågeformuläret. Dessutom lämnade tre andra importörer synpunkter skriftligen.

(7) När det gäller de berörda exportländerna samarbetade följande företag i undersökningen:

a) Exporterande tillverkare:

-Zaporozhsky Abrasivny Combinat, Zaporozhye, Ukraina

-Volzhsky Abrasive, Volzhsky, Volgogradregionen, Ryssland

b) Exportör:

-Stankoimport, Moskva, Ryssland

c) Närstående importör:

-Mineral Abrasive Rohstoff, Kuppenheim, Tyskland

d) Tillverkare i jämförelselandet:

-Casil S/A Carbureto de Silicio, São Paulo, Brasilien

(8) Ingen exporterande tillverkare i Kina samarbetade i undersökningen.

(9) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för ett avgörande om huruvida det var sannolikt att dumpningen och skadan skulle fortsätta eller återkomma och frågan om gemenskapens intresse. Kontrollbesök skedde hos följande företag:

a) Sökande gemenskapstillverkare:

-Elektroschmelzwerk Kempten GmbH, München, Tyskland

-Navarro SA, Madrid, Spanien

b) Icke-närstående importörer i gemenskapen

-Intermat S.A, Hody, Belgien

-Imexco Ullrich GmbH, Saarbrücken, Tyskland

c) Handlare med anknytning till en närstående importör

-Mineralien-Werke GmbH Kuppenheim, Kuppenheim, Tyskland

-Mineralien-Werke Duisburg GmbH, Duisburg, Tyskland

d) Användare i gemenskapen

-Carborundum Schleifmittelwerke GmbH, Düsseldorf, Tyskland

-Sebald & Co. GmbH, Marktredwitz, Tyskland

-Werner Kessl Giessereibedarf, Trabitz, Tyskland

C. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR ÖVERSYN OCH LIKADAN PRODUKT

(10) Den produkt som berörs är kiselkarbid som omfattas av KN-nummer 2849 20 00 (nedan kallad "kiselkarbid" eller "den berörda produkten").

(11) Produktionsprocessen för kiselkarbid är sådan att varan automatiskt omfattar en rad olika kvaliteter som kan uppdelas i två huvudtyper, kristallisk och metallurgisk. Den kristalliska kvaliteten, som uppdelas i svart respektive grön typ, används vanligen för framställning av slipverktyg, slipstenar, höggradigt eldfasta produkter, keramiska produkter, konstmaterial m.m., medan den metallurgiska typen vanligen används som kiselbärare vid gjutning och arbeten med masugn. På samma sätt som i den föregående undersökningen är bägge typerna att anse som en och samma produkt i samband med denna undersökning.

(12) I detta sammanhang undersökte kommissionen även om block av nitrerad kiselkarbid skulle omfattas av den ovan angivna varubeskrivningen. Det konstaterade dock att dessa block av nitrerad kiselkarbid visserligen består av kiselkarbid, men att de har genomgått särskilda ytterligare produktionsprocesser som ger dem andra fysiska och kemiska egenskaper än kiselkarbid. På denna grundval drog kommissionen slutsatsen att dessa block inte omfattas av varubeskrivningen. Det faktum att block av nitrerad kiselkarbid importeras under ett separat tulltaxenummer, nämligen KN-nummer 6902 90 00, stödjer denna slutsats.

(13) Såsom framgår av den föregående undersökningen är den produkt som de sökande gemenskapstillverkarna tillverkar och säljer på gemenskapsmarknaden i alla avseenden likadan som den kiselkarbid som importeras från de tre berörda länderna och den produkt som säljs på den inhemska marknaden i det tredje landet med marknadsekonomi, dvs. Brasilien. Samtliga dessa produkter är följaktligen att anse som en likadan produkt i enlighet med artikel 1.4 i grundförordningen.

D. SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

a) Inledande anmärkningar

(14) I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen har detta slags översyn till syfte att fastställa huruvida åtgärdernas upphörande skulle innebära att den skadevållande dumpningen fortsätter eller återkommer.

(15) För att det skall vara möjligt att fastställa om det är sannolikt att åtgärdernas upphävande skulle leda till fortsatt dumpning måste man först fastställa huruvida dumpning förekommer och om det är sannolikt att denna eventuella dumpning skulle fortsätta. I detta avseende är det att märka att alla tre exportländerna fortsatte att exportera till gemenskapen under undersökningsperioden. Importen från Ryssland, som låg på en något lägre nivå än i den föregående undersökningen, ansågs vara tillräcklig för att ge en tillförlitlig och representativ bild av situationen under undersökningsperioden och för att avgöra om denna situation skulle komma att gälla även i framtiden ("prövning av sannolikheten för fortsatt dumpning"). När det gäller Kina och Ukraina, vars importvolymer var relativt små, kompletterades slutsatsen om dumpning för undersökningsperioden med en undersökning av sannolikheten för att åtgärdernas upphävande skulle innebära att dumpningen återkommer ("prövning av sannolikheten för återkommande dumpning").

b) Jämförelseland

(16). Eftersom de tre berörda länderna anses vara länder som inte har marknadsekonomi fastställdes normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, dvs. på grundval av uppgifter från ett tredje land som har marknadsekonomi där produkten tillverkas och säljs.

(17) Efter att ha undersökt världsmarknaden för kiselkarbid drog kommissionen slutsatsen att Brasilien var ett lämpligt val av jämförelseland av följande skäl:

-Storleken på dess inhemska marknad gör Brasilien till ett representativt land för fastställandet av normalvärdet för de berörda länderna.

-De inhemska priserna i Brasilien styrs av de normala marknadskrafterna eftersom efterfrågan är tillräckligt stor på denna marknad och det finns konkurrerande tillverkare.

-När det gäller antalet kvaliteter av kiselkarbid och dess grundläggande fysiska och kemiska egenskaper kan den produkt som tillverkas i Brasilien anses vara identisk med den som exporteras från de berörda länderna.

(18) På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att Brasilien var ett rimligt och lämpligt val av jämförelseland för fastställande av normalvärdet för import av kiselkarbid med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina.

c) Normalvärde

(19) Normalvärdet beräknades på grundval av uppgifter från det brasilianska företag som samarbetade.

(20) Först undersöktes det huruvida den inhemska försäljningen för det brasilianska företag som samarbetade var representativ i förhållande till importen till gemenskapen från de tre berörda länderna. Det konstaterades att detta var fallet för varje kvalitet av kiselkarbid, dvs. kristallisk och metallurgisk, som exporterades till gemenskapen från de länder som var föremål för undersökning.

(21) Kommissionen undersökte sedan huruvida den relevanta försäljningen kunde anses ha skett vid normal handel genom att jämföra de inhemska priserna med tillverkningskostnaderna för varje kvalitet av kiselkarbid.

(22) Försäljningen av kristallisk kiselkarbid skedde vid normal handel och normalvärdet fastställdes följaktligen på grundval av det faktiska priset på den brasilianska marknaden.

(23) Eftersom försäljningen av metallurgisk kiselkarbid på den inhemska marknaden i Brasilien skedde till ett nettoförsäljningspris som var lägre än tillverkningskostnaden kunde dessa faktiska priser inte användas för fastställandet av normalvärdet. Följaktligen var det nödvändigt att beräkna ett konstruerat normalvärde för den berörda kvaliteten i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Beräkningen gjordes på grundval av den brasilianska exporterande tillverkarens tillverkningskostnader jämte ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. För detta ändamål använde kommissionen de faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna samt vinstmarginalen för den försäljning av kristallisk kiselkarbid som skett vid normal handel på den inhemska marknaden.

d) Exportpris

(24) I de fall exporten av kiselkarbid skedde till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.

(25) På grund av bristande samarbete när det gäller dumpningsaspekterna beaktade kommissionen inte den ryska exporterande tillverkarens försäljning till sin närstående importör i gemenskapen vid fastställandet av exportpriset. Följaktligen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 18.1, dvs. på grundval av den övriga försäljningen.

(26) Eftersom inte någon av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen. Kommissionen fann att Eurostats uppgifter utgjorde de bästa tillgängliga uppgifterna och följaktligen fastställdes exportpriserna på grundval av dessa.

e) Jämförelse

(27) I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påverkar prisjämförbarheten, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. På denna grundval justerades normalvärdet för förpackningskostnader och exportpriset för frakt, rabatter, förpackningskostnader och provisioner.

f) Dumpningsmarginal

(28) För Ryssland och Ukraina fastställdes dumpningsmarginalen genom en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga priset vid export till gemenskapen.

(29) Det framgick av jämförelsen att det förekom betydande dumpningsmarginaler för importen från bägge länder. Dessa marginaler var till och med högre än de som konstaterats i den föregående undersökningen .

(30) Det framgick av en jämförelse mellan det genomsnittliga brasilianska normalvärdet för kiselkarbid per ton och det genomsnittliga exportpriset per ton enligt Eurostats uppgifter om kiselkarbid med ursprung i Kina att det förekom en betydande dumpningsmarginal när det gäller Kina.

g) Sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning

(31) Såsom angivits ovan skedde importen till gemenskapen från de berörda länderna fortfarande till kraftigt dumpade priser, vilket innebär att det finns en sannolikhet för fortsatt dumpning, särskilt när det gäller Ryssland. Importvolymerna från Ukraina och Kina var emellertid relativt låga under undersökningsperioden (mindre än 1 % av förbrukningen i gemenskapen). Därför undersökte kommissionen även om en importökning sannolikt skulle innebära att dumpningen återkom.

i) Kina

(32) Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga använde kommissionen uppgifter som lämnats i begäran om översyn samt uppgifter som inhämtats från fackpressen och från marknadsstudier som lämnats av de berörda parterna under undersökningen.

(33) Enligt dessa källor har Kina en stor produktionskapacitet för kiselkarbid, vilken utgjorde ungefär 40 % av produktionskapaciteten i världen under undersökningsperioden. Enligt samma källor utnyttjas ungefär 70 % av den kinesiska produktionskapaciteten.

(34) Under dessa omständigheter är det möjligt för de kinesiska tillverkarna att tillverka ytterligare kvantiteter, motsvarande ungefär 70 % av förbrukningen i gemenskapen under undersökningsperioden.

(35) Den kinesiska exporten av kiselkarbid har redan en mycket dominerande ställning på den amerikanska och den japanska marknaden och det är inte troligt att den inhemska förbrukningen i dessa länder kommer att öka i någon större utsträckning under de kommande åren. Dessa marknader kommer följaktligen inte att kunna absorbera ytterligare kvantiteter.

(36) När det gäller den kinesiska exporten till tredje land undersökte kommissionen situationen på den amerikanska marknaden, som volymmässigt är den största exportmarknaden för den kinesiska exporten av kiselkarbid.

(37) När det gäller exportpriserna fastställdes det i undersökningen att den kinesiska exporten till Förenta staterna huvudsakligen utgörs av den metallurgiska kvaliteten, dvs. den lägre kvaliteten. Dessutom fann kommissionen att priset på det kinesiska material som såldes på den amerikanska marknaden var väsentligt lägre än det normalvärde som fastställts för Brasilien och även lägre än priset på den metallurgiska kvaliteten av kiselkarbid som såldes av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden. Det var även lägre än de faktiska cif-priserna för importen från Kina till gemenskapen. Således skedde importen till Förenta staterna till dumpade priser som var lägre än för importen från Kina till gemenskapen. I detta hänseende är det att märka att den metallurgiska kvaliteten även utgör en väsentlig del av förbrukningen i gemenskapen.

(38) De huvudfaktorer som kunde konstateras var således den stora outnyttjade produktionskapaciteten, den betydande volymen av den kinesiska exporten till Förenta staterna och de låga priserna för exporten till Förenta staterna (till och med lägre än de priserna för den kinesiska exporten till gemenskapen). Mot denna bakgrund är det mycket sannolikt att åtgärdernas upphävande skulle leda till återkommande export av betydande volymer (genom att outnyttjad produktionskapacitet används eller att export som för närvarande går till Förenta staterna läggs om). De nuvarande priserna för den kinesiska exporten till Förenta staterna kan ses som en indikation på priserna för eventuell framtida export till gemenskapen. Följaktligen finns det sannolikhet för återkommande dumpning till höga priser och i betydande volymer.

ii) Ukraina

(39) Den exporterande tillverkaren från Ukraina som var känd samarbetade i undersökningen och lämnade uppgifter som kommissionen använde i sin undersökning. Kommissionen använde sig även av uppgifter som lämnats i begäran om översyn och av uppgifter som inhämtats från fackpressen och marknadsstudier.

(40) I undersökningen fastställdes det att denna exporterande tillverkares kapacitetsutnyttjande var lägre än 60 % under undersökningsperioden. Med hänsyn till den sammanlagda förbrukningen i gemenskapen skulle det vara möjligt för den exporterande tillverkaren att tillverka ytterligare volymer, motsvarande ungefär 6 % av förbrukningen i gemenskapen under undersökningsperioden.

(41) I undersökningen fastställdes det att Tjeckien är Ukrainas största exportmarknad. Under undersökningsperioden uppgick exporten till Tjeckien till en kvantitet motsvarande mellan 2 och 5 % av förbrukningen i gemenskapen. Eftersom endast en del av denna export såldes direkt av den ukrainska exporterande tillverkare som samarbetade användes dessa länders officiella handelsstatistik vid fastställandet av de genomsnittliga ukrainska exportpriserna. Kommissionen fann att dessa var väsentligt lägre än priserna för den kiselkarbid som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden och priserna för Ukrainas export till gemenskapen.

(42) Ukrainas export till Tjeckien ger en klar indikation på vilka verkningar åtgärdernas upphävande skulle få när det gäller Ukrainas export till gemenskapsmarknaden, både volymmässigt och värdemässigt.

(43) Med hänsyn till att gemenskapsmarknaden är prismässigt attraktiv i förhållande till andra marknader drog kommissionen slutsatsen att den nuvarande volymen av importen till gemenskapen från Ukraina sannolikt skulle öka väsentligt om åtgärderna upphävdes. Det finns inget som tyder på att de framtida exportpriserna skulle bli högre än de nuvarande dumpade priserna för Ukrainas export till gemenskapen. Följaktligen drog kommissionen slutsatsen att det fanns sannolikhet för återkommande dumpning i betydande volymer när det gäller Ukraina.

h) Slutsats

(44) Mot denna bakgrund fastställde kommissionen att åtgärdernas upphävande sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning när det gäller Ryssland och till återkommande dumpning när det gäller Ukraina och Kina.

E. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

(45) Undersökningen bekräftade att de bägge sökande tillverkarna svarade för all tillverkning av kiselkarbid i gemenskapen under undersökningsperioden. Följaktligen utgör de gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

(46) Det är att märka att två av de fyra gemenskapstillverkare som utgjorde gemenskapsindustrin i den föregående undersökningen upphörde med sin verksamhet med anknytning till tillverkning av kiselkarbid några månader efter det att de gällande åtgärderna infördes. Dessa tillverkare var Pechiney Electrometallurgie i Frankrike och Samatec i Italien.

F. SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

1. Förbrukning i gemenskapen

(47) Den synbara förbrukningen av kiselkarbid i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden samt importen till gemenskapen av kiselkarbid från de berörda länderna och övriga tredje länder.

(48) Beräknad på denna grundval ökade förbrukningen med 8 % under skadeundersökningsperioden. I detta hänseende är det att märka att marknaden för kiselkarbid i sin helhet var stabil under den undersökta perioden. Förbrukningen ökade endast under 1998 (undersökningsperioden) och denna ökning berodde på en ökning i stålindustrins verksamhet och är därför att anse som ett undantag. Att förbrukningen 1998 utgjorde ett undantag bekräftas av de siffror som finns tillgängliga för första halvåret 1999, vilka är jämförbara med de nivåer som uppnåddes 1996 och 1997.

2. Import från de berörda länderna

a) Importvolym och marknadsandel för den berörda importen

(49) Volymmässigt minskade importen av kiselkarbid med ursprung i de berörda länderna väsentligt, från 37 886 ton 1995 till 15 492 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar en minskning med ungefär 59 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning var särskilt stor för Kina och Ukraina. Den relativt obetydliga minskningen av volymen av importen från Ryssland (- 7 %) förklaras av den ryska exportören Stankoimports godtagande av ett åtagande, genom vilket importen från Ryssland minskade till en icke-skadevållande nivå, medan all annan import med ursprung i Ryssland omfattades av antidumpningstullar.

(50) Den sammanlagda marknadsandelen för importen till gemenskapen från de berörda länderna minskade med 39 % mellan 1995 och undersökningsperioden. Marknadsandelen för Kina och Ukraina minskade till under 1 %, under det att marknadsandelen för import från Ryssland låg på en relativt stabil nivå på mellan 5 och 10 %.

b) Prisutveckling för den berörda importen samt prissättning

i) Prisutveckling för den berörda importen

(51) Prisutvecklingen under skadeundersökningsperioden fastställdes på grundval av Eurostats uppgifter. Beräkningen försvårades dock av att de det under de relevanta KN-numren inte görs någon åtskillnad mellan de olika kvaliteterna av kiselkarbid. Kommissionen fastställde på grundval av uppgifter som inhämtats under undersökningen att importen med ursprung i Kina huvudsakligen utgjordes av den metallurgiska kvaliteten (dvs. lägre kvaliteter), under det att importen med ursprung i de bägge andra berörda länderna utgjordes av både den metallurgiska och den kristalliska kvaliteten.

(52) Enligt Eurostats uppgifter hade de ryska priserna ökat med 11 % mellan 1995 och undersökningsperioden, under det att de genomsnittliga priserna för exporten från Kina och Ukraina minskade med 28 % respektive 8 %.

ii) Prissättning

(53) För att undersöka exportörens prissättning i förhållande till gemenskapsindustrins gjordes en prisjämförelse och det fastställdes att under undersökningsperioden var priserna för den berörda importen (inbegripet tullar och antidumpningstullar) i genomsnitt var väsentligt lägre än gemenskapsindustrins försäljningspriser. Kommissionen fann bland annat att importen från Ryssland enligt åtagandet (dvs. befriad från antidumpningstullar) skedde till priser som var väsentligt lägre än gemenskapsindustrins priser. All denna försäljning avsåg kristalliska kvaliteter. Emellertid fann kommissionen att priset för den ytterligare importen av den berörda produkten med ursprung i Ryssland, vilka främst utgjordes av den metallurgiska kvaliteten, var högre än gemenskapsindustrins priser, även utan antidumpningstullen.

3. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

a) Tillverkning

(54) Gemenskapsindustrins tillverkning av kiselkarbid ökade med 13,4 % mellan 1995 och undersökningsperioden. Den största ökningen skedde 1996 efter införandet av de gällande åtgärderna. Därefter har tillverkningen varit relativt stabil. Det är emellertid att märka att tillverkningsökningen 1996 inte åtföljdes av en motsvarande försäljningsökning.

b) Produktionskapacitet

(55) Produktionskapaciteten var stabil under undersökningsperioden. I detta hänseende är det att märka att den berörda produktionskapaciteten uteslutande är inriktad på tillverkning av kiselkarbid.

c) Kapacitetsutnyttjande

(56) Kapacitetsutnyttjandet ökade med 13,4 % under skadeundersökningsperioden, vilket motsvarade tillverkningsökningen.

d) Försäljningsvolymen

(57) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden ökade med 14,5 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen var som störst mellan 1997 och undersökningsperioden när gemenskapens förbrukning ökade. I detta hänseende är det att märka att den ökade försäljningsvolymen huvudsakligen avsåg de lägre kvaliteterna.

e) Marknadsandel

(58) Gemenskapsindustrins marknadsandel på gemenskapsmarknaden ökade en aning, ungefär 2 procentenheter, under skadeundersökningsperioden och uppgick till ungefär 30 % av hela gemenskapsmarknaden.

f) Prisutveckling

(59) Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris ökade markant 1995 och 1996 efter det att de gällande åtgärderna införts och minskade igen strax före undersökningsperioden, vilket gav en sammanlagd minskning med 7 %.

(60) Denna utveckling skall ses mot bakgrund av att produktmixen för gemenskapens försäljning ändrats. I undersökningen fastställdes att en allt större andel av gemenskapstillverkarnas försäljning utgjordes av lägre kvaliteter, vilket ledde till att det genomsnittliga försäljningspriset minskade. Om man bortser från verkningarna av den förändrade produktmixen ökade priserna under 1996, men minskade därefter för den lägre kvaliteten och låg på en stabil nivå för den högre kvaliteten. Följaktligen var prisutvecklingen stabil under hela skadeundersökningsperioden och nådde sin högsta nivå under 1996.

(61) Det är även att märka att gemenskapsindustrins genomsnittliga pris visserligen är väsentligt högre än priserna för den berörda importen, men gemenskapsindustrins försäljning omfattar även mycket specifika kvaliteter som är väsentligt mycket dyrare än de genomsnittliga kvaliteterna, vilket således starkt inverkar på det genomsnittliga försäljningspriset.

g) Sysselsättning

(62) Sysselsättningen minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden.

h) Investeringar

(63) Investeringarna var särskilt stora under 1995 och 1996 då gemenskapsindustrin var tvungen att ändra produktionsprocessen för att uppfylla gemenskapens miljölagstiftning. Under 1997 och undersökningsperioden avsåg investeringarna huvudsakligen förbättringar och ersättning av befintlig utrustning. Kommissionen drar därför slutsatsen att gemenskapsindustrin fortsatte att investera för att ytterligare förbättra sin produktionsprocess.

i) Lönsamhet

(64) Gemenskapsindustrins lönsamhet, uttryckt i procent av nettoförsäljningen, ökade mellan 1995 och 1996 och minskade därefter till strax under den kritiska punkten under undersökningsperioden. Denna utveckling kan hänföras till prisutvecklingen.

4. Importvolym, marknadsandelar och priser för importen från andra tredje länder

a) Importvolym, marknadsandelar och priser för importen från andra tredje länder

(65) Volymmässigt ökade importen av kiselkarbid från andra tredje länder under skadeundersökningsperioden med ungefär 30 000 ton, vilket motsvarar en ökning med 27 %. Dessa tredje länder ökade sin marknadsandel med ungefär 9 procentenheter.

(66) Det är att märka att endast tre länder svarar för ungefär 80 % av denna import, nämligen Norge, Venezuela och Tjeckien. Norge är visserligen störst volymmässigt, men importvolymen därifrån och dess marknadsandel låg på en stabil nivå under skadeundersökningsperioden. Importen från Venezuela ökade däremot med 163 % under skadeundersökningsperioden och landet mer än fördubblade sin marknadsandel, vilken uppgick till ungefär 10 % under undersökningsperioden. Importen från Tjeckien och marknadsandelen för detta land ökade femdubbelt under samma period och uppgick till ungefär 6 % under undersökningsperioden. Dessa tre länders marknadsandelar ökade med 35 % och har legat på en nivå som varierat mellan 30 och 50 % av gemenskapsmarknaden.

b) Försäljningspriser och import från tredje land

(67) Nedan beskrivs hur importpriserna för de tre mest betydande exportländerna utvecklades. De norska priserna låg på en hög nivå under hela skadeundersökningsperioden, vilket är förenligt med det faktum att landets export huvudsakligen utgörs av högre kvaliteter. Priserna för den berörda produkten med ursprung i Tjeckien minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden (- 35 %), under det att priset för importen från Venezuela minskade med 9 %. Priserna för importen från de två sistnämnda länderna låg på en mycket låg nivå i förhållande till gemenskapsindustrins priser.

5. Slutsats rörande situationen på gemenskapsmarknaden

(68) De gällande åtgärderna har sedan 1995 haft mycket positiva verkningar för gemenskapsindustrin. De flesta av de ekonomiska faktorer som undersökts har faktiskt utvecklats positivt mellan 1995 och undersökningsperioden. Tillverkningsvolymen och kapacitetsutnyttjandet ökade med 13 %, försäljningsvolymen ökade med 15 % och marknadsandelarna ökade en aning. Denna positiva utveckling försvagades emellertid särskilt av gemenskapsindustrins låga försäljningspriser. Detta är förklaringen till att gemenskapsindustrins lönsamhet inte förbättrades på samma sätt som de övriga faktorerna utan låg kvar på en låg nivå nära den kritiska punkten.

(69) När det gäller de berörda exportländerna minskade försäljningsvolymen betydligt för två av dem (Kina och Ukraina) och deras marknadsandelar är nu minimala. Importen från Ryssland minskade inte lika drastiskt utan låg kvar på en stabil nivå med en marknadsandel på ungefär 5 till 10 %. När det gäller priser har importen från de berörda länderna skett till låga priser i förhållande till gemenskapsindustrins priser.

(70) Under denna period ökade importen från andra tredje länder. Detta gäller särskilt Venezuela och Tjeckien som under skadeundersökningens sista två år väsentligt ökade sina marknadsandelar, trots låga och sjunkande försäljningspriser.

(71) Kommissionen drog således slutsatsen att gemenskapsindustrin av de skäl som angivits ovan inte helt har återhämtat sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen och följaktligen fortfarande är sårbar.

G. SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE SKADEVÅLLANDE DUMPNING

1. De berörda ländernas situation

(72) I syfte att bedöma vilka verkningar det sannolikt skulle få om de gällande åtgärderna upphörde, och med hänsyn till att gemenskapsindustrin fortfarande är sårbar, särskilt när det gäller lönsamheten, beaktades faktorerna nedan.

a) Kina

(73) I enlighet med slutsatserna i skälen (30) -(36) ger den betydande outnyttjade produktionskapaciteten de kinesiska exportörerna möjlighet att öka sin tillverkning och sin exportvolym till gemenskapen i framtiden. Med hänsyn till dessa slutsatser rörande volymer och priser för exporten till marknader i tredje land, särskilt Förenta staterna, förefaller det som om gemenskapsmarknaden skulle bli mycket attraktiv för de kinesiska exportörerna om åtgärderna upphörde.

(74) Kommissionen undersökte även om det faktum att export av kiselkarbid från Kina sedan i början av 1999 omfattas av ett lokalt tillståndssystem för vissa mineraler och sällsynta jordarter eventuellt kunde ha någon inverkan på de kinesiska exportörernas framtida prissättning. I detta hänseende ansåg kommissionen att exportlandets regering autonomt förvaltar det system som beskrivs ovan och att förekomsten av detta system inte kan inverka på gemenskapsinstitutionernas avgörande om huruvida det är sannolikt att den skadevållande dumpningen återkommer.

b) Ryssland och Ukraina

(75) I enlighet med slutsatserna i skälen (37) -(42) gör den outnyttjade produktionskapaciteten i bägge länder det möjligt för de ryska och ukrainska exportörerna att öka sin tillverkning och exportvolym till gemenskapen i framtiden. Med hänsyn till volymer och priser för exporten till marknader i tredje land, särskilt Tjeckien, förefaller det som om gemenskapsmarknaden skulle bli mycket attraktiv även för dessa exportörer om åtgärderna upphörde.

(76) Sedan åtgärderna infördes har importen till Tjeckien med ursprung i Ryssland och Ukraina ökat sex och en halv gång volymmässigt och uppgår till en nivå motsvarande 6 % av förbrukningen i gemenskapen.

(77) Om åtgärderna upphävs kommer de ryska och ukrainska exportörerna att kunna omfördela en del av sin betydande export till gemenskapen och saluföra sina produktionsöverskott, vilket om man utgår från deras prissättning på marknader i tredje land kommer att ske till priser som underskrider gemenskapsindustrins priser. Dessutom är det att märka att de högsta kvaliteterna av rysk kiselkarbid (kristallisk kvalitet), som importeras till gemenskapen utan antidumpningstullar inom ramen för åtagandet, för närvarande säljs till priser som är väsentligt lägre än gemenskapsindustrins priser för motsvarande kvaliteter.

2. Slutsats om sannolikhet för fortsatt eller återkommande skadevållande dumpning

(78) Slutsatsen grundar sig huvudsakligen på följande faktorer:

-Åtgärdernas upphävande skulle sannolikt innebära att importen från de tre berörda länderna fortsatte till dumpade priser, eftersom dumpningen har fortsatt och det inte finns några uppenbara skäl att anta att den kommer att upphöra inom den närmaste framtiden.

-Det är sannolikt att importvolymen kommer att öka väsentligt, eftersom det finns tydliga tecken på att de tre berörda länderna till följd av sin betydande outnyttjade produktionskapacitet och sin betydande export till marknader i tredje land har möjlighet att öka sin tillverkning och exportvolym.

-Detta förstärks av deras prissättning på marknader i tredje land efter införandet av de gällande antidumpningsåtgärderna.

-Med hänsyn till de berörda exportörernas exportbeteende på sina viktigaste exportmarknader och de låga priser (inbegripet tullar) de för närvarande tillämpar för sin export till gemenskapen är det dessutom troligt att de skulle ta ut väsentligt lägre priser än gemenskapsindustrin om antidumpningsåtgärderna upphörde. Eftersom efterfrågan på gemenskapsmarknaden är stabil skulle ett ökat utbud av kiselkarbid med säkerhet leda till prisdepression.

-Trots att införandet av de berörda åtgärderna ledde till att gemenskapsindustrins situation förbättrades betydligt kunde gemenskapsindustrin inte upprätthålla sin lönsamhet och följaktligen är den fortfarande sårbar.

Kommissionen drar följaktligen slutsatsen att åtgärdernas upphävande sannolikt skulle innebära att den skadevållande dumpningen återkommer.

H. GEMENSKAPENS INTRESSE

1. Inledande anmärkningar

(79) I syfte att bedöma vilka verkningar det sannolikt skulle få om åtgärderna bibehölls respektive upphävdes begärde kommissionen uppgifter från alla de ovannämnda berörda parterna. Kommissionen sände frågeformulär till 40 importörer (inbegripet två närstående handlare) och 22 användare av den berörda produkten. När det gäller importörerna besvarade 6 av dem frågeformuläret och 4 lämnade uppgifter till kommissionen. När det gäller användarna besvarade 6 av dem frågeformuläret och samtliga uppgifter kontrollerades.

(80) Det är att märka att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den föregående undersökningen. Dessutom är det att märka att denna undersökning är en översyn av en situation där antidumpningsåtgärder redan införts. Följaktligen bör denna undersökning göra det möjligt att klargöra vilka eventuella negativa verkningar de gällande antidumpningsåtgärderna kan ha fått för de berörda parterna.

(81) På denna grundval undersökte kommissionen om det trots slutsatserna om dumpning, gemenskapsindustrins situation och om återkommande skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som talade för att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta fall.

2. Gemenskapsindustrins intresse

(82) Kommissionen ansåg att den skadevållande dumpningen sannolikt skulle återkomma om de åtgärder som infördes i den föregående undersökningen upphävdes, vilket skulle leda till en försämring av gemenskapsindustrins situation, eftersom denna fortfarande är sårbar trots en förbättring.

(83) Gemenskapsindustrin har börjat tillverka en mycket hög kvalitet av kiselkarbid. Gemenskapsindustrin och en tillverkare som inte är etablerad i gemenskapen är de enda som kan tillverka och förse gemenskapsmarknaden med produkter av denna höga kvalitet. Produkten används för mycket specifika och nyligen utvecklade ändamål på det elektroniska området och området för avancerade keramiska material. Dessa bägge marknadssegment är det viktigaste tillväxtområdet och gemenskapsindustrin kommer säkert att fortsätta att dra nytta av detta under de kommande åren. Men även om dessa produkter har ett högt mervärde är försäljningsvolymen fortfarande låg och räcker inte till för att täcka hela tillverkningskostnaden med hänsyn till att en och samma produktionsprocess används för kiselkarbid av både hög och låg kvalitet. Följaktligen är det viktigt att säkerställa att illojala handelsbruk inte inverkar hämmande på marknadssegmentet för de lägre kvaliteterna där volymen är hög, eftersom dessa produkter måste säljas till rimliga priser i syfte att säkerställa gemenskapsindustrins bärkraft.

(84) Alla aktörer i sektorn förefaller att vara eniga om att konkurrensen skulle bli särskilt hård för de lägre kvaliteterna om åtgärderna upphävdes. Följaktligen kan gemenskapsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel förväntas minska väsentligt inom detta marknadssegment, vilket skulle innebära en hög risk för att gemenskapsindustrins situation försämrades.

(85) Mot denna bakgrund förefaller det berättigat att förlänga de gällande åtgärderna i syfte att stävja dumpningens negativa verkningar, vilka skulle kunna äventyra gemenskapsindustrins existens. Dessutom bör hänsyn tas till att det skulle få negativa verkningar för leden längre fram i produktionskedjan om gemenskapsindustrin försvann, eftersom dessa skulle bli helt beroende av import från tredje land.

3. Importörernas intresse

(86) Frågeformulär sändes till 40 importörer (inbegripet två närstående handlare), varav 5 besvarade frågeformuläret. Av dessa ansåg 4 att åtgärderna borde bibehållas, eftersom marknaden annars skulle översvämmas av billiga produkter av låg kvalitet, vilket skulle störa marknaden. En importör ställde sig neutral.

(87) Mot denna bakgrund och med hänsyn till att mycket få parter samarbetade drar kommissionen slutsatsen att den ekonomiska situationen för importörerna av den berörda produkten allmänt sett inte skulle påverkas negativt om åtgärderna bibehålls.

4. Användarnas intresse

(88) I leden längre fram i produktionskedjan är verksamheten huvudsakligen inriktad på tre marknadssegment, nämligen segmentet för slipverktyg (dvs. poleringsändamål), segmentet för eldfasta produkter (dvs. masugnsfoder) och de metallurgiska segmentet där kiselkarbid används som en legering. Det sistnämnda segmentet är det största i gemenskapen, men omfattar den lägsta kvaliteten av kiselkarbid.

(89) När det gäller antidumpningstullarnas verkningar för användarna tyder det faktum att få av dem samarbetade samt de synpunkter som lämnades av de företag som samarbetade på att de gällande åtgärderna inte hade några betydande negativa verkningar för användarna av kiselkarbid. I detta hänseende är det att märka att ingen av användarna hävdade att det hade förekommit någon allmän prisökning eller någon minskning av deras lönsamhet sedan åtgärderna infördes för fem år sedan.

(90) Endast en av de sex användare som samarbetade lämnade inga synpunkter rörande situationen, under det att tre av dem klart angav att de ansåg att åtgärderna borde bibehållas. De ansåg att gemenskapsindustrin skulle bli tvungen att upphöra med sin verksamhet om åtgärderna upphävs, vilket skulle innebära att de skulle förlora sin försörjningskälla för kiselkarbid av hög kvalitet som används för framställning av produkter av de högre kvaliteterna. Såsom nämnts ovan finns det i detta sammanhang förutom gemenskapsindustrin endast en tillverkare i tredje land som är i stånd att tillverka och sälja jämförbara kvaliteter på gemenskapsmarknaden. Den sistnämnda tillverkaren skulle till slut bli den enda leverantören till gemenskapsmarknaden, vilket skulle kunna leda till att den fick en monopolställning. Denna tillverkare ingår dessutom i en internationell grupp med betydande verksamhet i leden längre fram i produktionskedjan. Följaktligen finns det en risk för att konkurrensen inom sektorn blir allt svårare för de "oberoende" användarna.

(91) Två användare ansåg att åtgärderna borde upphävas. Den ena av användarna, som var verksam inom sektorn för slipverktyg, hävdade att det om det inte fanns några antidumpningsåtgärder skulle vara möjligt att finna billigare råmaterial, vilket skulle göra det enklare att konkurrera med jämförbara importerade verktyg som är tillverkade med den billigaste kiselkarbiden. Den andra användaren, som var verksam på den metallurgiska marknaden, hävdade att det var brist på material i gemenskapen. Vid undersökningen av dessa påståenden bör man beakta det faktum att kiselkarbid i genomsnitt svarar för 20 % av tillverkningskostnaden för slipverktyg och att det för närvarande går att erhålla kiselkarbid, utan antidumpningstullar, från många olika källor, vilka täcker en väsentlig del av förbrukningen i gemenskapen. Till dessa källor hör gemenskapstillverkare, tredje länder och delvis tullfri import från Ryssland.

(92) Mot denna bakgrund drar kommissionen slutsatsen att bibehållandet av åtgärderna allmänt sett inte strider mot kiselkarbidanvändarnas intresse.

5. Slutsatser rörande gemenskapens intresse

(93) Om skyddet togs bort för gemenskapsindustrin skulle detta inte bara innebära att dess situation försämrades, utan troligen även att industrin försvann, såsom skedde med två av de gemenskapstillverkare som omfattades av den föregående undersökningen.

(94) När det gäller användarna och importörerna av kiselkarbid förefaller det som om införandet av åtgärder allmänt sett inte inverkat negativt på deras ekonomiska situation. Ett betydande antal användare och importörer som samarbetade anser till och med att åtgärderna bör bibehållas.

(95) Följaktligen drar kommissionen slutsatsen att det med avseende på gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl för att inte bibehålla åtgärderna.

I. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

(96) Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för bibehållandet av de gällande åtgärderna. Kommissionen fastställde en tidsfrist inom vilken de kunde lämna sina synpunkter efter det att uppgifterna lämnats ut. Inga av de synpunkter som lämnades var av det slag att de ändrade på dessa slutsatser.

(97) Det bör erinras om att de åtaganden som gjorts av den ryska regeringen och företaget Stankoimport har godtagits genom kommissionens beslut 94/202/EG. Dessa åtaganden är fortfarande giltiga.

(98) De berörda exportörerna och myndigheterna i exportlandet har underrättats om att bibehållandet av de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen även innebär att företaget fortsätter att vara bundet av villkoren enligt åtagandet. Inga synpunkter lämnades i detta hänseende.

(99) Av ovanstående följer att de gällande antidumpningsåtgärderna avseende import av kiselkarbid med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina, som infördes genom förordning (EG) nr 821/94, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1786/97, bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av kiselkarbid som omfattas av KN-nummer 2849 2000 med ursprung i Kina, Ryssland och Ukraina.

2. Följande tullar skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull:

Kina: 52,6 %,

Ryssland: 23,3 % (Taric-tilläggsnummer 8747).

Ukraina: 24 %.

3. Dessa tullar är inte tillämpliga på export till gemenskapen av den berörda produkten, enligt definitionen i denna artikel, från företaget V/O Stankoimport, Moskva, Ryssland (Taric-tilläggsnummer 8746).

Artikel 2

Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande