RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN - ÅRSRAPPORT FÖR DET STRUKTURPOLITISKA FÖRANSLUTNINGSINSTRUMENTET (ISPA) 2001

INNEHÅLL

Förord

Inledning - Huvudpunkter 2001

ISPA:s budget 2001

Åtaganden 2001

1. Projekt som föreslagits av kandidatländer

1.1. ISPA-medel för miljön

1.2. Medel för att förbättra transeuropeiska transportlänkar

1.3. Tekniskt stöd - Projektutveckling

1.4. Tekniskt stöd - EDIS

1.5. Genomförande och betalningar

2. Tekniskt stöd på gemenskapens initiativ

2.1. Verksamhet 2001

2.1.1. Handlingsprogram 2001

2.1.2. Verksamheter som påbörjats år 2000 och fortfarande pågår

Särskilda åtgärdspunkter 2001

3. Finansiell förvaltning och kontroll

4. Öka kunskapen om direktiven om miljökonsekvensbeskrivningar

5. Offentlig upphandling

6. Ändringar av den rättsliga ramen

7. Förberedelser för "EDIS" (system för utvidgat decentraliserat genomförande)

8. Projektövervakning

9. Utvecklingen i fråga om medfinansiering

10. Samordning av föranslutningsinstrument

11. Kommunikationsprogram

Övergripande översikt över ekonomiskt stöd

Översikt över ekonomiskt stöd per land

12. Bulgarien

13. Tjeckien

14. Estland

15. Ungern

16. Lettland

17. Litauen

18. Polen

19. Rumänien

20. Slovakien

21. Slovenien

Förteckning över förkortningar

Användbara informationskällor

Förord

Denna årsrapport om ISPA:s verksamhet täcker kalenderåret 2001. Årsrapporten innehåller information om det andra året för föranslutningsinstrumentet, som inrättades som en del av Agenda 2000.

Rapportens format återspeglar kraven i förordningen om det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (ISPA). Den har anpassats efter de synpunkter som framförts av Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén.

Inledning - Huvudpunkter 2001

Detta är kommissionens andra årsrapport om det strukturpolitiska föranslutningsinstrumentet (ISPA).

Den första årsrapporten, KOM(2002) 616 slutlig, innehöll en översikt över de strategiska prioriteringar som de stödmottagande ISPA-länderna ombads fastställa innan kommissionen fattade beslut om finansieringsförslag. Denna årsrapport inriktas på de åtgärder (projekt) som beslutades 2001, framstegen i fråga om genomförande såväl som insatserna för att förbereda kandidatländerna för en fullt decentraliserad förvaltning av ISPA och för att förbättra systemen för finansiell förvaltning och kontroll.

Huvudpunkter 2001

* Under 2001 fattade kommissionen beslut om 94 nya projekt. Gemenskapens anslag till dessa nya projekt uppgår till över 1,1 miljard euro av en total kostnad på 2,3 miljarder euro, som skall medfinansieras av de stödmottagande ISPA-länderna [1] och av internationella finansiella institutioner.

[1] Bulgarien, Tjeckien, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien.

* Medräknat de projekt som kommissionen fattade beslut om år 2000 har den godkänt sammanlagt 169 ISPA-projekt, vars kostnader belöper sig till 6,6 miljarder euro, varav EU kommer att finansiera 3,9 miljarder (64,4 procent).

* I och med de beslut som fattades under 2000 och 2001 har kommissionen redan anslagit drygt 40 procent av de medel som beviljats för miljöprojekt under hela ISPA-perioden och över 60 procent av de medel som reserverats för transportsektorn.

* De belopp som togs i anspråk 2001 fördelades ganska jämnt mellan miljö- och tranportsektorerna: 52 procent av 2001 års budget anslogs till miljöprojekt, och 48 procent gick till transportsektorn. Med dessa åtaganden rättade kommissionen till den lilla obalans i finansieringen mellan de två sektorerna som fanns år 2000.

* Genom beslut som fattades 2000 och 2001 har sammanlagt 59,9 miljoner euro avsatts för 30 tekniska stödåtgärder för att stärka projektplaneringen för 2002 och därefter, omfattande projekt för Sammanhållningsfonden.

* I och med att de första kontrakten om offentliga arbeten undertecknades blev 2001 det första året med verkliga praktiska framsteg.

* ISPA genomförs för närvarande enligt systemet för decentraliserat genomförande (DIS). Med detta system kontrolleras upphandlingsdokument i förväg (förhandsgodkännande) av kommissionen. År 2001 gjorde kommissionen medel för tekniskt stöd tillgängliga för att hjälpa kandidatländerna att vidta nödvändiga åtgärder för att analysera och förbättra de nationella genomförandeorganens förmåga att förvalta gemenskapens stöd på ett fullt decentraliserat sätt.

* Hösten 2001 genomförde kommissionen systemgranskningar i syfte att bedöma i vilken utsträckning kandidatländerna har upprättat förvaltnings- och kontrollsystem som uppfyller de krav som anges i ISPA-förordningen [2].

[2] EG nr 1267/1999, med senare ändringar.

ISPA:s budget 2001

Budgeten för ISPA-instrumentet kommer från två budgetposter: B7-020 och B7-020A. Den första posten omfattar de medel som skall användas för att medfinansiera projekt (åtgärder) [3] i kandidatländerna på miljö- och transportområdet såväl som medel för tekniskt stöd för att fastställa de bästa projekten eller för utveckling av projekt. Tekniska stödprojekt som hjälper kandidatländerna att gå mot en decentraliserad förvaltning kan tilldelas medel från denna post. Projekt på kommissionens initiativ kan finansieras genom posten B7-020A.

[3] Termerna "åtgärd" och "projekt" avser båda målet för stödanslag till de stödmottagande länderna och används omväxlande i detta dokument.

Tabell 1

>Plats för tabell>

År 2001 anslogs 1 080 miljoner euro från kommissionens budget för ISPA-instrumentet. Posten B7-020 tilldelades ursprungligen 1 060 560 000 euro. Detta belopp ökades sedan med 41 243 301 euro, som överfördes från 2000 års budget, och med 7 392 169 euro, som överfördes från budgetposten B7-020A. Till följd av detta fanns 1 109 miljoner euro tillgängligt för projekt på de stödmottagande ländernas initiativ.

Från den ursprungliga budgeten under B7-020A (19,44 miljoner euro) togs 11 989 526 euro i anspråk för projekt på kommissionens initiativ. Såsom nämnts överfördes 7,3 miljoner euro till den andra posten. Av administrativa skäl överfördes dessutom 58 305 euro till post B7-020A för 2002.

Åtaganden 2001

1. PROJEKT SOM FÖRESLAGITS AV KANDIDATLÄNDER

Översikt

Efter positiva yttranden från ISPA-förvaltningskommittén [4] fattade kommissionen under 2000 och 2001 beslut om att stödja sammanlagt 169 projekt som föreslagits av kandidatländerna (budgetpost B7-020), vars totala stödberättigande kostnad uppgick till 6 113 miljoner euro, varav EU kommer att finansiera 3 938 miljoner euro, eller 64,3 procent. Det normala taket för ISPA:s projektfinansiering ligger på 75 procent, eller 85 procent under särskilda omständigheter. När det gäller tekniska stödprojekt (dvs. att förbereda för en decentraliserad förvaltning) är finansieringstaket normalt 100 procent.

[4] ISPA-förvaltningskommittén, som består av företrädare för medlemsstaterna, yttrar sig om ISPA-åtgärderna innan kommissionen offentliggör sina beslut.

Av dessa stödinsatser avser 100 miljöprojekt, 64 transportprojekt och 5 projekt tekniskt stöd för EDIS. I och med de finansieringsbeslut som fattades under ISPA:s två första år har kommissionen i detta skede kunnat anslå mer än hälften av de medel som reserverats för perioden 2000-2006.

År 2001 användes åtagandebemyndigandena för ISPA under budgetpost B7-020 framför allt till de 94 nya ISPA-åtgärderna och till del två [5] för projekt som beslutats år 2000 (1,109 miljarder euro). Av detta anslogs 2,7 miljoner euro till tekniskt stöd för EDIS och 26,1 miljoner euro till projektutveckling. Kommissionen fattade beslut om sammanlagt 94 nya projekt med en total projektkostnad på 2,3 miljarder euro; gemenskapens anslag till de nya projekten uppgår till över 1,1 miljard euro. Återstoden skall medfinansieras av de stödmottagande länderna (nationella källor på central, regional och lokal nivå) och av internationella finansiella institutioner. År 2001 motsvarade gemenskapens beviljade stöd i genomsnitt 64 procent av projektkostnaden.

[5] Åtaganden för ISPA-åtgärder görs per år, dvs.de sprids ut över minst två år. Åtagandena budgetåret 2001 omfattar följaktligen även del två för några projekt som beslutats år 2000.

De belopp som togs i anspråk från 2001 års budget för B7-020 var ganska jämnt fördelade mellan miljö- och transportsektorerna: 52 procent anslogs till miljöprojekt, medan transportprojekt tilldelades 48 procent. Med dessa åtaganden åtgärdade kommissionen den lilla obalans i finansieringen mellan de två sektorerna som hade uppstått år 2000.

1.1. ISPA-medel för miljön

51,92 procent av ISPA:s budget detta år gick till miljöprojekt. Mer än hälften av ISPA:s finansiering i miljösektorn år 2001 avsattes till projekt för rening av avloppsvatten. Det rörde sig i första hand om avloppsnätsprojekt som innebar utbyggnad, ersättning eller reparation av befintliga system i de stödmottagande länderna. Ca 26 procent av medlen anslogs till dricksvattenprojekt. Huvuddelen av dessa projekt genomfördes i anslutning till projekt för rening av avloppsvatten. Ungefär 15 procent av finansieringen inom denna sektor anslogs till hantering av fast avfall, i första hand till deponiprojekt. Liksom år 2000 fick sektorn luftföroreningar inga anslag under 2001.

År 2001 fattade kommissionen beslut om den första "gruppen av projekt", vilket innebär att kommissionen kan finansiera mindre projekt inom ramen för en sammanhängande strategi. Det kan till exempel gälla investeringar längs samma flodavrinningsområde. Kandidatländernas miljöministrar stödde detta förhållningssätt vid det informella ministermötet med kommissionär Margot Wallström i november 2001.

Tabell 2: ISPA:s budget 2001 - Miljösektorn uppdelad på delsektorer

>Plats för tabell>

1.2. Medel för att förbättra transeuropeiska transportlänkar

ISPA:s syfte i transportsektorn är att bidra till att bygga det framtida transeuropeiska transportnätet. Genom instrumentet finansieras transportinfrastrukturprojekt som främjar varaktig framkomlighet på grundval av kriterierna i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96 av den 23 juli 1996 [6]. Åtgärderna bör göra det möjligt för de stödmottagande länderna att uppfylla målen i anslutningspartnerskapen och måste garantera samtrafikförmåga och driftskompatibilitet såväl inom de nationella näten som mellan dessa nät och EU:s nät.

[6] Gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet.

Vid utvecklandet av projekt måste hänsyn tas till de tio alleuropeiska korridorerna för kombinerade transporter, som fick stöd vid den tredje alleuropeiska transportkonferensen i Helsingfors i juni 1997. ISPA finansierar företrädesvis projekt som avser nätets ryggrad, vilken fastställdes genom TINA-uppdraget (bedömning av transportinfrastrukturbehoven), men även projekt i det övriga TINA-nätet godtas.

Tillsammans med kandidatländerna genomfördes tekniska anpassningar av beslut 1692/96/EG (riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet). Grunden för den tekniska anpassningen har varit "TINA"-nätet. När ett kandidatland blir medlemsstat kommer detta nät att införlivas med bilaga 1 till riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet.

Tabell 3: ISPA:s budget 2001 - Transportsektorn uppdelad på delsektorer

>Plats för tabell>

De ISPA-medel som har spenderats inom transportsektorn har koncentrerats på utbyggnad och förbättring av TINA-nätet (bedömning av transportinfrastrukturbehoven), för att underlätta förbindelserna mellan Europeiska unionen och kandidatländerna. Över hälften av ISPA:s budget för transportsektorn 2001 anslogs till vägprojekt, bland annat till nybyggnationer och förbättringar för att uppfylla EU:s kapacitets- och säkerhetsnormer. Ungefär 40 procent av finansieringen anvisades till järnvägsprojekt, i första hand till upprustning och förbättring av befintlig infrastruktur till EU-standard.

1.3. Tekniskt stöd - Projektutveckling

Arbetet med att utveckla projekt under 1999 och 2000 finansierades huvudsakligen genom Phareprogrammet samt bilateralt stöd från medlemsstaterna. Även några projekt som föreslogs för finansiering år 2001 hade utvecklats på detta sätt; under 2000 började emellertid vissa kandidatländer använda ISPA:s medel för tekniskt stöd för projektutveckling.

I slutet av 2001 hade beslut fattats om 30 tekniska stödåtgärder för projektutveckling - här ingår inte tekniskt stöd för EDIS - med en total stödberättigande kostnad på 59,9 miljoner euro (2001 fattade kommissionen beslut om 18 tekniska stödåtgärder med en total stödberättigande kostnad på 47,9 miljoner euro). Dessa medel kommer att användas till att utveckla investeringsprojekt som skall läggas fram för kommissionen för ISPA-finansiering. Det tekniska stödet har varit en effektiv mekanism för att främja projektinvesteringar som finansieras genom ISPA och bidrar till att garantera en hög nivå på projektens kvalitet, särskilt i fråga om utveckling, förvaltning och inverkan.

Det är mycket viktigt att utveckla en stark och högkvalitativ projektplanering för att garantera att ett tillräckligt antal lämpliga projekt kommer att läggas fram för kommissionen under och efter 2002. Att utveckla en stark projektplanering är mycket viktigt för de stödmottagande ISPA-länder som går med i EU i den första omgången, inte bara när det gäller ISPA, utan även Sammanhållningsfonden. Med Sammanhållningsfonden kommer gemenskapens stöd till infrastrukturprojekt liknande dem som finansieras genom ISPA att öka väsentligt. Några kandidatländer använder redan ISPA:s medel för tekniskt stöd för att finansiera förstudier av projekt som skall lämnas in till Sammanhållningsfonden.

1.4. Tekniskt stöd - EDIS

Kommissionens mål är att de kandidatländer som sannolikt går med i EU 2004 till största delen skall arbeta enligt systemet för utvidgad decentralisering av genomförandet (EDIS) under 2003. De berörda kandidatländerna befinner sig för närvarande i det första skedet av genomförandet av EDIS, "bedömningen av brister" (enligt definitionen i "vägledningen till EDIS för Phare och ISPA"), som föreslogs kandidatländerna 2001.

Kommissionen gjorde medel för tekniskt stöd tillgängliga för att förbereda för EDIS. Dessa medel godkändes för de nationella myndigheterna i Estland, Tjeckien, Polen, Lettland och Litauen. När det gäller Bulgarien finns för närvarande medel från Phare anslagna för införandet av EDIS. Ungern, Rumänien, Slovakien och Slovenien har nyligen begärt sådana medel för tekniskt stöd och kommer att kunna utnyttja dessa 2002. Detta stöd kommer även att bidra till att stärka genomförandestrukturerna för Sammanhållningsfonden.

1.5. Genomförande och betalningar

De projekt som finansieras genom ISPA är stora infrastrukturprojekt som genomförs under flera år. De kräver en viss tid för utvecklingsarbete, för att ett effektivt och riktigt genomförande av projektet skall kunna garanteras. För faktiska framsteg i fråga om det praktiska genomförandet krävs, som vid alla stora offentliga infrastrukturinvesteringar, mycket noggranna förberedelser, omfattande underlaget för anbudsinfordran, och förfaranden (med strikt tillämpning av gemenskapens upphandlingsregler). Det krävs stor sakkunskap för att utarbeta högkvalitativa anbudshandlingar, en kompetens som måste byggas upp i kandidatländerna. Anbudsprocessen för stora infrastrukturkontrakt tar, i bästa fall, nio månader från det att ett meddelande om upphandling offentliggörs till det att kontraktet undertecknas.

Det måste dessutom påpekas att ISPA:s medel, från rättslig synpunkt, blev tillgängliga först i januari 2000. Av administrativa skäl kunde kommissionen fatta formellt beslut om de första ISPA-åtgärderna först under den sista delen av 2000. I och med att kommissionen undertecknar ett finansieringsavtal (undertecknas vanligtvis samma dag som beslutet) blir utgifterna för en ISPA-åtgärd stödberättigande för ISPA-finansiering. Till skillnad från när det gäller strukturfonderna och Sammanhållningsfonden måste finansieringsavtalet för ett viss åtgärd kontrasigneras av de nationella myndigheterna, vilka i sin tur måste följa sina respektive grundlagsenliga förfaranden, som i några fall omfattar ratificering av parlamentet. Detta är en process som tidigare har visat sig ta flera månader och som kommissionen inte har någon som helst befogenhet att påverka. Först när finansieringsavtalet har kontrasignerats kan betalningar göras. Kommissionen har vid flera tillfällen uppmanat kandidatländerna att påskynda denna process och hoppas att tiden mellan beslut och begäran om det första förskottet kommer att minska väsentligt för projekt som beslutas 2002.

Det är därför inte överraskande att de första betydande betalningarna gjordes först 2001 - betalningar som uppgick till sammanlagt omkring 200 miljoner euro det året - eftersom beslut om de första ISPA-projekten fattades alldeles i slutet av 2000. Dessa betalningar omfattar 21 procent av de belopp som anslogs 2000.

ISPA:s betalningar 2001 var till största delen förskottsbetalningar, vilka delas in i två delar:

* Den första delen, normalt 10 procent av ISPA-stödet, betalas till den nationella fonden i kandidatländerna på deras begäran sedan finansieringsavtalet har undertecknats.

* Den andra delen, normalt ytterligare 10 procent, betalas ut sedan vissa strikta villkor i genomförandecykeln har uppfyllts, som att det första stora kontraktet i projektet, vanligtvis ett kontrakt om offentliga arbeten, har tilldelats. Dessa villkor är ofta kopplade till miljöåtgärder (som kan följa av det offentliga samrådsförfarandet), tekniska klargöranden och - viktigast av allt - upprättandet av lämpliga strukturer för genomförande och övervakning av projektet. Betalningen av förskottets andra del återspeglar verkliga framsteg i fråga om det praktiska genomförandet.

Ytterligare delutbetalningar görs beroende på hur genomförandet framåtskrider (till entreprenörerna). Eftersom projekten är i ett tidigt skede har kommissionen tagit emot begäran om delutbetalning endast för ett mycket begränsat antal projekt.

Tabell 4: Översikt över projektbetalningar

>Plats för tabell>

Tabell 5

>Plats för tabell>

Enligt förfarandena för de förvaltningsåtgärder som finansieras genom ISPA-fonden fordras för närvarande en förhandskontroll, dvs. att de beslut som rör upphandling och beviljande av kontrakt fattas av den upphandlande myndigheten och sedan överlämnas till EG:s delegation i det stödmottagande landet för bekräftelse.

GD Regionalpolitik såg till att kollegerna vid delegationerna (som i enlighet med kommissionens decentraliseringspolitik ansvarar för beslut rörande genomförandet av projekt) fick punktlig strategisk och särskild rådgivning i upphandlingsärenden.

2. TEKNISKT STÖD PÅ GEMENSKAPENS INITIATIV

Översikt

De stöd som tilldelades under budgetpost B7-020A för år 2001 uppgick till 19,44 miljoner euro. Av detta belopp anslog kommissionen 12 miljoner euro till verksamheter som skall genomföras under en period av tre år, med planerade utbetalningar fram till slutet av 2004 (handlingsprogram 2001). Dessutom undertecknades ett avtal om översyn av ansökningsprocessen för miljöprojekt.

Liksom år 2000 överfördes de medel som inte tagits i anspråk för tekniska stödåtgärder till budgetpost B7-020, där de blev tillgängliga för investeringsåtgärder i de stödmottagande länderna (7 392 169 euro).

Prioriteringarna i handlingsprogrammet omfattar

i) att förbättra kvaliteten när det gäller urval, utveckling och bedömning av projekt,

ii) att underlätta genomförandet av projekt,

iii) att sätta i gång och stödja decentraliseringsprocessen,

iv) att utveckla finansieringstekniker,

v) att stärka informationen och kommunikationen.

Den stora spännvidden för dessa prioriteringar innebär att man inte kan räkna med att uppnå målen på ett år. Kommissionen föreslog därför att handlingsprogrammet skall sträcka sig över en period av tre år (2001-2003).

2.1. Verksamhet 2001

2.1.1. Handlingsprogram 2001

I enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning 1266/99 om samordning av stödet inom ramen för föranslutningsstrategin skall utgifter som hänför sig till övervakning berättiga till stöd från gemenskapens budget. Kommissionen har följaktligen slutit finansieringsavtal med de nationella myndigheterna i kandidatländerna i syfte att tillhandahålla ekonomiskt stöd för vissa organisationsutgifter inom övervakningskommittéerna. Stödberättigande utgifter omfattar tolkning och översättning, lokalhyra, nödvändig elektronisk utrustning, resekostnader för deltagare från annan ort än den där planerade möten äger rum, stöd vid utarbetande av riktlinjer för övervakningen samt andra utgifter som är nödvändiga för att garantera att övervakningskommittéerna fungerar bra.

Totala anslag för denna verksamhet: 1 000 000 euro.

Kompletterande stöd till EG:s delegationer

Inom ramen för 2000 års tekniska stödåtgärder för att förstärka delegationerna gjordes resurser tillgängliga för att anställa extra personal och täcka sammanhörande administrativa kostnader. Dessa resurser avser en period på tre år. Åtgärderna fortsatte under 2001 (se nedan).

Inom ramen för 2001 års medel för tekniskt stöd gjordes extra resurser tillgängliga för småskaligt tekniskt stöd och kortvarig hjälp med sakkunskap under ledning av delegationscheferna. Detta tekniska stöd tjänar till att ge kommissionen externt stöd på ett stort antal sakområden, omfattande kontroller av anbudshandlingar, övervakning av anbuds- och utvärderingsförfaranden, utarbetande av kontrakt, övervakning och kontroll av genomförandet, särskild och småskalig utbildning av de genomförande myndigheterna i mottagarländerna samt landsspecifik information och kommunikation om frågor som rör ISPA.

Totalt belopp för denna verksamhet: 3 500 000 euro.

Ramkontrakt för offentlig-privata partnerskap

Mot bakgrund av att offentlig-privata partnerskapsuppgörelser är speciella och komplexa har kommissionen ett behov av att kunna anlita specialiserade konsultföretag. Följaktligen undertecknades år 2001 ett ramkontrakt med flera lämpliga och ansedda internationella konsultföretag med erfarenhet av att hjälpa länder och institutioner vid privatiseringar och koncessioner. Kontraktet, som liknar de tekniska ramkontrakt som slöts 2000, gör det möjligt att i varje enskilt fall mobilisera de extra personalresurser som behövs för fastställande, bedömning, genomförande och övervakning av offentlig-privata partnerskapsprojekt.

Denna lösning innebär också att kommissionen kan ta hjälp utifrån när det gäller att utarbeta riktlinjer för hur de komplexa frågor som ryms inom ramen för offentlig-privata partnerskapsuppgörelser bör hanteras, frågor som

* val av den lämpligaste typen av offentlig-privat partnerskap (BOT [build, operate and transfer], driftskoncession, privatisering osv.),

* val av koncessionshavare och privat partner, med respekt för de grundläggande principerna om öppenhet, lika tillgång och konkurrens,

* översyn av och rådgivning om koncessionskontrakt,

* övervakning av genomförandet av den offentlig-privata partnerskapsuppgörelsen i syfte att se till att allmänhetens intresse tillvaratas och att målen för offentlig-privata partnerskapsuppgörelser uppfylls.

Totalt värde för kontraktet: 3 100 000 euro.

Seminarier och utbildning

För att göra kandidatländerna mer förtrogna med de olika principerna för offentlig-privata partnerskap och interkommunalt samarbete vid förvaltning och finansiering av allmänna nyttigheter anordnade det österrikiska "förbundsministeriet för jord- och skogsbruk, miljö samt vattenförvaltning" och kommissionen (GD Regionalpolitik och GD Miljö) den 17 och 18 september 2001 ett gemensamt seminarium i Wien med deltagare både från många länder inom den nuvarande Europeiska unionen och från många kandidatländer. Konferensen var ett bra exempel på hur erfarenheter kan delas mellan länder och hur kandidatländerna kan ges nya och användbara insikter på grundval av tidigare erfarenheter.

Sakkunniga och yrkesmän från olika medlemsstater redogjorde för ett antal samarbetsmodeller från sina länder. Att döma av de modeller som beskrevs skiljer sig balansen mellan den statliga och den privata sektorns roller åt avsevärt. Vid konferensen visades stort intresse för olika organisationsformers starka och svaga sidor, och det fördes en ingående diskussion om skälen till att grundläggande miljötjänster organiseras och sköts på så olika sätt inom Europa.

En viktig lärdom från seminariet är att det inte finns någon allmängiltig modell för samarbete, och inget enskilt exempel på bästa metod rekommenderades heller som det lämpligaste sättet att finna partner i den privata sektorn. För de personer som ansvarar för miljöstyrningen i kandidatländerna finns det ett antal alternativ för att öka investeringarna och förbättra effektiviteten, men varje lösning måste anpassas efter behoven och förhållandena i respektive land.

Totalt beviljat stöd: 77 740 euro.

Höja kvaliteten på miljöprojektsansökningar

Specialiserade tjänster upphandlades för att förbättra kunskapen om och kvaliteten på ansökningar i vattensektorn - det område som får den största andelen stöd i miljösektorn. Arbetets tyngdpunkt låg på miljöfrågor rörande utformningen av vattenprojekt.

Totalt värde för kontraktet: 47 831 euro.

Några av de verksamheter inom ramen för handlingsprogrammet som kommer att anordnas från och med 2002

I början av 2002 anordnade GD Regionalpolitik ytterligare informationsträffar som finansierades genom handlingsprogrammet. I januari 2002 bjöd GD Regionalpolitik in nationella myndigheter som medverkade i ISPA-processen till ett "möte mellan ISPA-partner" för att utvärdera de erfarenheter som gjorts under ISPA:s två första år och för att fastställa den närmaste framtidens prioriteringar i fråga om programplanering och genomförande, särskilt beträffande frågor rörande finansiell förvaltning och kontroll.

Våren 2002 anordnade GD Regionalpolitik och GD Miljö två seminarier (i Riga och Prag) för att sammanföra nationella sakkunniga som medverkade i ISPA-processen och tjänstemän på vattenområdet med ansvar för att tillämpliga kriterier i gemenskapens regelverk uppfylls. Huvudsyftet var att diskutera möjligheterna att använda ISPA-medel (och efter anslutning Sammanhållningsfonden) för det utvecklingsarbete som krävs enligt det nya ramdirektivet om vatten. Vid seminarierna om ramdirektivet om vatten inriktade man sig följaktligen på att koppla ihop processen för integrerad förvaltningsplanering av avrinningsdistrikt, i enlighet med det nyligen antagna ramdirektivet om vatten, och processen att anslå ISPA-medel för att förbättra vattenkvaliteten i kandidatländerna.

I början av 2002 undertecknade GD Regionalpolitik ramkontrakt om kommunikations- och informationsåtgärder avseende såväl Sammanhållningsfonden och strukturfonderna som ISPA. ISPA:s bidrag anslogs från handlingsprogrammet.

2.1.2. Verksamheter som påbörjats år 2000 och fortfarande pågår

* Lokalt tekniskt stöd (decentralisering). År 2000 anslogs 7 miljoner euro för att förstärka EG:s delegationer med kvalificerad teknisk personal. Åtagandet är avsett för löner till den extra lokala personalen, för en period av upp till tre år. Under 2001 anställdes ungefär 40 personer med teknisk specialistkompetens för att förstärka delegationernas upphandlings- och övervakningskapacitet.

* Ramkontrakt för specifika tekniska uppgifter:

- Två ramkontrakt undertecknades år 2000; medel anslogs ur 2000 års budget. Under 2001 utbetalades sammanlagt 112 410 euro.

- Ramkontrakt med Europeiska investeringsbanken (EIB): Under 2000 ingicks ett kontrakt med EIB, vilket tryggar tillgången till sakkunskapen hos bankens tekniska personal under en tid av sex år. Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Sammanhållningsfonden har ingått liknande parallella arrangemang med banken. Budgetåtagandet för denna tilldelning var 210 000 euro.

* Seminarier om direktivet om miljökonsekvensbeskrivningar (EIA): Under 2001 anordnades seminarier för att öka de nationella myndigheternas kunskap om kraven i EIA-direktivet (se avsnitt 3). 33 434 euro utbetalades under året för denna verksamhet.

Tabell 6: Budgetanslag och betalningar för tekniskt stöd - 2001

>Plats för tabell>

Tabell 7: Budgetanslag för tekniskt stöd - 2000

>Plats för tabell>

Särskilda åtgärdspunkter 2001

3. FINANSIELL FÖRVALTNING OCH KONTROLL

Kandidatländerna och kommissionen ansvarar gemensamt för att det gemenskapsstöd som görs tillgängligt genom ISPA - 7 280 miljoner euro under perioden 2000-2006, eller 1 040 miljoner euro per år (1999 års priser) - förvaltas och används väl.

I förordning (EG) nr 1267/1999 [7] föreskrivs att kandidatländerna senast den 1 januari 2002 skall ha upprättat lämpliga förvaltnings- och kontrollsystem som ser till att det sker

[7] Förordning (EG) nr 1267/1999 av den 21 juni 1999, artikel 9.1.

- ett korrekt genomförande av ISPA-stödet,

- en separering av förvaltnings- och kontrollfunktioner, och

- korrekta utgiftsdeklarationer som utgår från bokföringssystem som bygger på verifikationer som kan kontrolleras.

Enligt förordningen skall kandidatländerna även kontrollera att åtgärderna har genomförts på ett korrekt sätt, förhindra oegentligheter och ingripa mot sådana samt återkräva belopp som har förlorats på grund av oegentligheter eller vårdslöshet.

EG-förordningar är inte direkt tillämpliga i kandidatländerna. Dessa krav anges och utvecklas därför i bilaga III till respektive finansieringsavtal.

Under perioden oktober 2001 till januari 2002 utförde kommissionen systemgranskningar i de tio kandidatländer som stöds genom ISPA i syfte att bedöma i vilken utsträckning dessa har upprättat förvaltnings- och kontrollsystem som uppfyller kraven i bilaga III till finansieringsavtalen, bedöma systemens lämplighet och ge rekommendationer.

Resultaten av granskningarna tyder på att kandidatländerna har gjort betydande insatser för att införa förvaltnings- och kontrollsystem och att framstegen i riktning mot att uppfylla kraven i bilaga III till finansieringsavtalen i allmänhet har varit goda. Ytterligare allvarligt menade steg måste emellertid tas på ett antal centrala områden för att angripa de allmänna svagheter som anges nedan:

* Internrevisionen fungerar ännu inte bra i praktiken, ofta på grund av bristande personalresurser och erfarenhet.

* Det är (i ett antal länder) inte klart hur och av vem kontroller kommer att utföras av löpande utgifter som Europeiska kommissionen ombeds ersätta.

* Avsaknad av en lämplig uppdelning av funktioner när det gäller bokföring, betalning och revision.

* Användning av olika bokförings- och rapporteringssystem i de olika organ som medverkar i utförandet av en åtgärd.

* Förvaltnings- och kontrollsystemen har varit föremål för många ändringar och tillägg. Det är tydligt att den nationella utanordnaren i några fall måste utfärda en fullständig version av genomförandedokumentet som ger en heltäckande och aktuell beskrivning av det förvaltnings- och kontrollsystem som används i kandidatlandet i fråga.

* Ofullständigt samarbete och ofullständig samordning mellan de olika ISPA-organen.

* Behov av utförliga handböcker för förfaranden i varje ISPA-organ som praktiskt beskriver stegen för att utföra de olika uppgifterna.

* Avsaknad av förfaranden som garanterar att oegentligheter hanteras på lämpligt sätt (förhindra/upptäcka/återkräva/rapportera).

* Behov av att sluta avtal mellan nationell utanordnare/sektoriell utanordnare och mellan sektoriell utanordnare/genomförandeorgan som fastställer delegeringen av uppgifter och rapporteringsansvaret. and

* Behov av att utveckla ett system för kontroller på platsen för att verifiera förvaltnings- och kontrollsystemens lämplighet och för att kontrollera - genom stickprov - projektutgifterna.

Kandidatländerna inriktar sig nu på iakttagelserna och rekommendationerna i granskningsrapporterna. Kommissionens revisionstjänst kommer att följa upp dessa åtgärder under 2002. Dessutom kommer de områden som inte ingick i den första omgången kontroller, såsom anbud, upphandling och övervakningen av slutliga stödmottagare, att granskas i nästa omgång. Slutligen kommer redovisningsrevisioner - i syfte att med rimlig säkerhet fastställa att utgifterna i de stödmottagande länderna är lagliga och korrekta - att inledas under 2002.

4. ÖKA KUNSKAPEN OM DIREKTIVEN OM MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNINGAR

Projekten måste ligga i linje med gemenskapens viktigaste miljöpolitiska principer, särskilt med principerna om att åtgärder bör vara förebyggande, att miljöförstöring bör hejdas vid källan och att förorenaren betalar. Det är också viktigt att skyldigheten att kombinera enskilda infrastrukturprojekt inom en mer allmän förvaltningsplan respekteras.

En central del av miljölagstiftningen som måste följas vid transport- och miljöprojekt är direktiv 85/337/EEG, ändrat genom direktiv 97/11/EG, om miljökonsekvensbeskrivningar (EIA). I direktivet anges det rättsliga grunden för bedömningar av stora infrastrukturprojekts möjliga inverkan på miljön, och det används som referens vid bedömning av hur väl föreslagna projekt uppfyller kraven på detta område.

Det är viktigt att påpeka att byggandet av transport- och miljöinfrastruktur som berättigar till ISPA-stöd i allmänhet omfattas antingen av bilaga I (enligt vilken en miljökonsekvensbeskrivning måste göras) eller av bilaga II (enligt vilken nationella myndigheter skall avgöra om en fullständig miljökonsekvensbeskrivning är nödvändig på grundval av i förväg fastställda kriterier) i detta direktiv. Ett viktigt krav i EU:s direktiv om miljökonsekvensbeskrivningar är kravet på samråd med den befolkning som berörs, liksom med berörda miljömyndigheter. Eftersom det i de flesta stödmottagande länderna saknas en konkret rättslig grund som är anpassad efter kraven i EU:s regelverk, har kommissionen redan från början krävt att vissa miniminormer skall uppfyllas under de olika skedena i förfarandena för miljöbeskrivningar. På detta sätt kommer de flesta av länderna att ha slutfört införlivandet av EIA-direktiven (85/337/EEG och 97/11/EG) under 2001, men det är fortfarande nödvändigt med kontinuerliga kontroller och konkret rådgivning och stöd från kommissionen för att garantera att bestämmelserna genomförs korrekt. EIA-förfarandena är komplexa, inte bara på grund av de nödvändiga konsekvensstudiernas tekniska natur, utan även på grund av behovet av att få med många olika aktörer och att samordna dem, och kan ta lång tid att slutföra. Vid ISPA-ansökningar är det därför mycket viktigt med bra tidsmässig samordning och med en tidig start för förfarandena. Det finns länder som måste bättra sig i fråga om detta.

Ett annat viktigt inslag i samband med denna analys av ISPA-projekts möjliga miljökonsekvenser är bedömningen av den möjliga inverkan på miljömässigt känsliga områden från naturskyddssynpunkt. För att undvika oåterkallelig skada på områden som kan komma att ingå i det framtida Natura 2000-nätet i de stödmottagande länderna (efter genomförande av direktiven 79/409/EEG om bevarande av vilda fåglar och 92/43/EG om bevarande av livsmiljöer) skall en lämplig analys göras av varje projekt. För att underlätta denna analys utarbetade kommissionen år 2001 en ny version av bilaga I till ansökningsformuläret för ISPA-stöd. Bilagan innehåller nu ett mer specifikt frågeformulär om de möjliga konsekvenserna för framtida Natura 2000-områden, i linje med den nuvarande uppläggningen för medlemsstaterna när det gäller projekt inom ramen för Sammanhållningsfonden och strukturfonderna.

För att öka de nationella myndigheternas kunskap om kraven i EIA-direktivet och följaktligen förbättra kvaliteten på stödansökningarna finansierade kommissionen tio temaseminarier under 2001. Syftet var att bygga vidare på de erfarenheter som gjorts under ISPA:s första år och att förbättra det sätt på vilket myndigheterna i de stödmottagande länderna utför EIA-studier. De rekommendationer som gavs skulle sedan följas i anbuds- och upphandlingsskedet. I de tio seminarierna deltog företrädare för kandidatländernas ministerier, personal från genomförandeorganen (de nationella organ som ansvarar för projektens genomförande), vilka styr projektcykeln från genomförbarhetsstudierna till anbuds- och upphandlingsskedet, och tjänstemän från kommissionen. Även lokala intressenter var med och anordnade och deltog i några av aktiviteterna. En internationell konsult informerade allmänt om EG-direktivet och EIA-förfarandet och tog upp vissa erfarenheter som var lämpliga för allmän utvärdering. Särskilt erfarenheter från processen inom ramen för Sammanhållningsfonden belystes. När så var möjligt deltog företrädare från EIB, EBRD och Världsbanken i seminarierna. Dessa internationella finansiella institutioner har visat ett starkt intresse för att delta i utvecklandet av kommande ISPA-projekt i alla tio kandidatländer.

5. OFFENTLIG UPPHANDLING

Åtgärder som finansieras av kommissionen genom ISPA-fonden måste vara förenliga med gemenskapens politik, framför allt med reglerna om konkurrens och offentlig upphandling. Det är särskilt de principer som avser anbudsregler som måste iakttas. I det här sammanhanget måste man tillämpa de principer som fastställs i bestämmelserna i avdelning IX i budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Bilagorna till varje finansieringsavtal - som sluts med mottagarlandet för ett särskilt projekt - innehåller dessutom en uttrycklig hänvisning till ingående bestämmelser om anbuds- och upphandlingsförfaranden.

Sedan i början av 2001 finns de upphandlingsbestämmelser som de stödmottagande länderna är tvungna att följa vid upphandling av tjänster, offentliga arbeten och leverantörer i "den praktiska handledningen för upphandlingsförfaranden inom ramen för Phare, ISPA och Sapard" (PRAG). Dock får det internationella förbundet av rådgivande ingenjörers (FIDIC) kontraktsvillkor tillämpas när det gäller projekt som avser offentliga arbeten. Med en begränsning till början av 2001 fick dessutom några förfaranden slutföras enligt det tidigare DIS-systemet.

Det bör påpekas att FIDIC:s kontraktsvillkor medger en särskiljning av projekt där konstruktions- och ansvarsbördan med fördel läggs på entreprenören, som således är skyldig att se till att tillämpliga kriterier på utförandet uppfylls (kontraktsvillkor för konstruktion och uppförande). Dessa villkor lämpar sig bäst för vissa slags offentliga arbeten, särskilt i miljösektorn.

I anslutning till så gott som alla upphandlingar av offentliga arbeten sker en tjänsteupphandling av oberoende övervakning (som utförs av "ingenjören" med FIDIC:s terminologi) i syfte att sörja för en lämplig yrkesmässig oberoende kontroll som garanterar att arbetena utförs på ett smidigt och kontrollerat sätt.

6. ÄNDRINGAR AV DEN RÄTTSLIGA RAMEN

Under 2001 gjordes två ändringar av den rättsliga ram som styr ISPA. Dessa ändringar avser i allt väsentligt rätten att lämna anbud på ISPA-kontrakt.

Rådets förordning (EG) nr 2500/2001 (förordning om ekonomiskt stöd till Turkiet inför anslutningen och om ändring av förordningarna (EEG) nr 3906/89, (EG) nr 1267/1999, (EG) nr 1268/1999 och (EG) nr 555/2000).

Genom rådets förordning (EG) nr 2500/2001 av den 17 december 2001 om ekonomiskt stöd till Turkiet inför anslutningen ändras förordning (EG) nr 1267/1999, utvidgas rätten att delta i anbudsförfaranden avseende ISPA-projekt till Cypern, Malta och Turkiet.

Genom artikel 12.3 i rådets förordning nr 2500/2001 ändras rådets förordning nr 1267/1999 (ISPA-förordningen), genom att man inför en ny punkt i artikel 7 som utvidgar rätten att delta i anbudsinfordringar och kontrakt till fysiska och juridiska personer i de nämnda länderna på samma villkor som gäller för alla fysiska och juridiska personer i medlemsstaterna och i de stödmottagande länderna. Genom förordningen, som trädde i kraft den 30 december 2001, ändras även de två andra föranslutningsförordningarna, för Phare och Sapard.

Denna ändring av ISPA-förordningen måste tillämpas på åtgärder som redan har godkänts för ISPA-finansiering genom en motsvarande ändring av de finansieringsavtal som slöts under 2000 och 2001. Dessa ändringar av finansieringsavtalen genomförs under den första halvan av 2002.

Rådets förordning (EG) nr 2382/2001 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1267/1999 om upprättande av ett strukturpolitiskt föranslutningsinstrument.

Efter ISPA:s första verksamhetsår blev det nödvändigt att genomföra en teknisk ändring av rådets förordning om upprättande av detta instrument.

I förvaltningen av ISPA eftersträvar kommissionen - i linje med den princip som fastställs i ISPA-förordningen - medfinansiering från internationella finansiella institutioner. Denna medfinansiering förbättrar kvaliteten på produktutvecklingen väsentligt (bedömningar av internationella finansiella institutioner), ökar gemenskapsstödets effekter och ser till i högre grad att det blir ett effektivt genomförande.

Flertalet av dessa banker (framför allt EBRD, Världsbanken, Nordiska investeringsbanken m.fl.) är emellertid tvungna att tillämpa offentliga anbudsförfaranden som är öppna för medborgare i tredje land, förfaranden som är oförenliga med bestämmelserna i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Det finns därför en betydande risk för att denna medfinansiering inte tas i betraktande som ett komplement (eller som stödberättigande motpartsmedel) till ISPA-stöd.

Eftersom kandidatländernas budgetresurser är begränsade vänder de sig ofta till internationella banker för att finna nödvändig komplettering till ISPA:s finansiering. Det faktum att medfinansiering som tillhandahålls av internationella banker inte godtas som stödberättigande utgifter enligt ISPA äventyrar därför den finansiella uppläggningen och följaktligen genomförandet av en stor andel av de projekt som föreslås ISPA.

Lösningen på detta problem var att i ISPA-förordningen låta införa en bestämmelse som i enlighet med artikel 114.2 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget medger att medborgare i tredje land i undantagsfall får delta i anbudsförfaranden avseende projekt som erhåller externt stöd som finansieras genom gemenskapens budget.

Denna ändring bör även innebära att den komletterande finansiering som tillhandahålls av internationella finansiella institutioner kan betraktas som stödberättigande utgifter enligt ISPA när dessa medel är oundgängliga för medfinansieringen av ett ISPA-projekt, även när de härrör från offentliga anbudsförfaranden som är öppna för tredje land (i enlighet med de bestämmelser som dessa finansiella institutioner måste följa). Kommissionen granskar de berörda åtgärderna i varje enskilt fall och tillämpar undantaget enligt artikel 6a. 2 i den ändrade ISPA-förordningen när giltiga skäl föreligger.

Efter att ha granskat kommissionens förslag om att ändra ISPA-förordningens bestämmelser om stödberättigande vid medfinansiering av internationella finansiella institutioner avgav parlamentet ett positivt yttrande, men föreslog vissa ändringar i fråga om finansiell kontroll och hantering av oegentligheter. I samband med att rådet antog ändringen och med utgångspunkt i den oro som parlamentet gett uttryck för, vilken kommissionen delar fullständigt, offentliggjorde kommissionen en förklaring där den bekräftade att de möjligheter att bekämpa bedrägeri och andra oegentligheter som erbjöds inom ramen för finansieringsavtalen skulle förbättras. Till följd av denna begäran genomför kommissionen under 2002 en översyn av den tillämpliga bilagan till finansieringsavtalet för att anpassa den nära efter bestämmelserna i utkast till kommissionens förordning [8] om bestämmelser beträffande förvaltnings- och kontrollsystemen och förfarandet för finansiella korrigeringar rörande stöd från Sammanhållningsfonden. I och med dessa ändringar, som man avser att införa 2002, kommer kommissionen att stärka bestämmelserna för förvaltnings- och kontrollsystem och för rapportering av oegentligheter, men även minska de skillnader som finns mellan ISPA och Sammanhållningsfonden. Genom att minska olikheterna mellan de två finansieringsinstrumenten kommer kommissionen att uppnå en ytterligare fördel genom att underlätta övergången från ISPA till Sammanhållningsfonden efter anslutningen.

[8] UTKAST TILL KOMMISSIONENS FÖRORDNING OM GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER TILL RÅDETS FÖRORDNING (EG) NR 1164/94 BETRÄFFANDE FÖRVALTNINGS- OCH KONTROLLSYSTEMEN OCH FÖRFARANDET FÖR FINANSIELLA KORRIGERINGAR RÖRANDE STÖD FRÅN SAMMANHÅLLNINGSFONDEN.

7. FÖRBEREDELSER FÖR "EDIS" (SYSTEM FÖR UTVIDGAT DECENTRALISERAT GENOMFÖRANDE)

Enligt artikel 12.2 i förordning 1266/1999 får kommissionen besluta att tilldela genomförandeorganen i kandidatländerna förvaltningen av stödet på decentraliserad basis och att avstå från kravet på förhandsgodkännande av anbuds- och upphandlingsförfaranden. Detta är känt som "systemet för utvidgat decentraliserat genomförande" - EDIS. Kommissionen får utöva denna befogenhet förutsatt att den är övertygad om att särskilda villkor och kriterier har uppfyllts av berört/berörda genomförandeorgan. Dessa krav omfattar i synnerhet en effektiv internkontroll, en självständig revisionsfunktion, ett effektivt bokförings- och redovisningssystem, lämpliga personalresurser och ett iakttagande av principen och separering av befogenheter. Dessutom måste kommissionen bekräfta att nationella upphandlingsbestämmelser uppfyller kraven i avdelning IX i budgetförordningen.

I december 2000 skickade kommissionen ut dokumentet "Att förbereda en utvidgad decentralisering av programmen Phare och ISPA" till kandidatländerna, vilket innehåller riktlinjer och avprickningslistor som kan vara till hjälp i arbetet med att uppfylla villkoren för EDIS. Under 2001 utarbetade kommissionen ytterligare ett dokument, som mer ingående förklarar de förfarandemässiga steg som leder till EDIS. Detta dokumentet, "Vägledning till EDIS för ISPA och Phare", diskuterades med kandidatländerna och skickades ut formellt i sin slutliga form i oktober 2001. Där anges de fyra stegen bedömning av brister, åtgärdande av brister, bedömning av kravuppfyllelse samt förberedelser för kommissionens beslut.

När det gäller ISPA är tekniskt stöd tillgängligt för de tre första stegen. I slutet av 2001 hade fem beslut om tekniskt stöd fattats (Estland, Tjeckien, Polen, Lettland och Litauen) och fyra var på gång.

Samtidigt som kandidatländerna starkt uppmuntras att gå i riktning mot EDIS och stöds i denna process bör man komma ihåg att de enligt artikel 9 i förordning 1267/1999 i alla händelser ansvarar för att införa lämpliga system för förvaltning och finansiell kontroll (se avsnitt 6).

8. PROJEKTÖVERVAKNING

Alla ISPA-projekt omfattas av bestämmelserna i ISPA-förordningen och i finansieringsavtalet för respektive ISPA-åtgärd när det gäller både övervakning och utvärdering. Framstegen i fråga om genomförandet granskas systematiskt och regelbundet av kommissionen, särskilt genom övervakningskommittéerna. Möten för dessa anordnas två gånger per år av de nationella myndigheterna.

Statistiska uppgifter om fysiska och finansiella framsteg tjänar som värdefulla indikatorer med vars hjälp man kan bedöma genomförandets effektivitet och även utvärdera ISPA:s mer allmänna ekonomiska och sociala inverkan.

Den nationella ISPA-samordnaren (NIC) ansvarar för att anordna övervakningskommitténs möten.

Kommitténs huvudsakliga ansvarsområden omfattar

* att övervaka det övergripande genomförandet av ISPA-projekt i landet,

* att övervaka genomförandet av enskilda ISPA-projekt i det stödmottagande landet; vid denna övervakning skall finansiella och fysiska indikatorer användas,

* att granska lägesrapporter och godkänna de årliga lägesrapporterna,

* att lägga fram förslag (till kommissionen) om eventuella justeringar av belopp och villkor som kan krävas på grundval av resultatet av övervakningen,

* att, efter kommissionens samtycke, fatta beslut om eventuella ytterligare ansvarsområden för kommittén.

De två första sammanträdesomgångarna i övervakningskommittéerna anordnades under 2001 i alla kandidatländer. Sammanfattningar från dessa sammanträden vidarebefordras till ISPA-förvaltningskommittén.

9. UTVECKLINGEN I FRÅGA OM MEDFINANSIERING

I ISPA-förordningen fastställs ett tak för ISPA-medlens bidrag till åtgärder. Gemenskapens stöd får utgöra upp till 75 procent av de offentliga utgifterna. I undantagsfall får andelen ökas till 85 procent, eller till 100 procent när det gäller tekniska stödprojekt på kommissionens initiativ. Stödet skall minskas med hänsyn till tillgången till medfinansiering (och till investeringens intäktsgenererande förmåga).

Medfinansiering utgörs i huvudsak av bidrag från den nationella budgeten eller från kommunala källor (vanligen vid miljöprojekt). EIB och andra internationella finansiella institutioner, särskilt EBRD, fortsatte att vara centrala partner för medfinansiering. En ytterligare fördel med medfinansiering med dessa internationella kreditinstitut är utan tvekan deras sakkunskap när det gäller genomförande av projekt. Kommissionen sammanträffade regelbundet med bägge internationella finansiella institutioner, både på övergripande nivå, för att diskutera och samordna policyfrågor rörande programplanering och genomförande, och på landsnivå. När det gäller de sektorer och projekt för vilka medfinansiering övervägs organiseras arbetet med att fastställa och bedöma projekt så långt som möjligt gemensamt. Detta var fallet flera gånger under 2001.

Under 2001 var det genomsnittliga beviljade stödet omkring 64 procent för alla projekt (nästan samma siffra som år 2000), vilket ledde till betydande effekter redan under ISPA:s två första verksamhetsår.

Den faktiska andelen medfinansiering för investeringsprojekt på transportområdet varierar från 44 procent, för ett järnvägsprojekt i Litauen, till 75 procent. För investeringsprojekt på miljöområdet varierade andelen beviljade stöd från 47 procent, för ett dricksvatten- och vattenreningsprojekt i Litauen, till 75 procent. Liksom 2000 fanns det inga projekt som tilldelades gemenskapsstöd till 85 procent (men denna högre andel tillämpades för några tekniska stödprojekt).

Europeiska investeringsbanken (EIB)

Resultaten av de första två åren med samarbete mellan ISPA och EIB är mycket positiva. Samarbetet har konkretiserats på två olika nivåer. Först och främst hölls flera samordningsmöten under ISPA:s två första verksamhetsår, med syftet att upprätta arbetsramar och att göra samarbetsavtalet (underteckat 2000) funktionsdugligt. Syftet med avtalet var att etablera en grund för framgångsrikt samarbete mellan kommissionen och EIB, för att fastställa de lämpligaste sätten att kombinera ISPA-stöd med lån som tillhandahålls av EIB. Det främsta målet var att maximera gemenskapsstödets effekter och att inrikta gemenskapens budgetresurser särskilt mot de projekt som är i störst behov av stöd.

På projektnivå utbyttes för det andra information i ett mycket tidigt skede av projekturvalet, för att finna förslag som skulle kunna medfinansieras. Samarbetet med EIB har resulterat i en gemensam medfinansiering av flera projekt under 2001 (se tabell 8).

I sådana fall bedöms kandidatländernas inlämnade förslag av bägge institutionerna, och institutionerna delar på resultaten under bedömningsprocessen. I det här sammanhanget är det emellertid viktigt att nämna ett antal initiala svårigheter när det gäller att uppnå detta effektiva samarbete mellan ISPA:s och EIB:s avdelningar. Det rör sig bland annat om att såväl ISPA:s som EIB:s förfaranden är komplexa, att det uppstår tidsmässiga problem när de båda institutionernas beslutsförfaranden inte löper parallellt och att det stödmottagande landet i fråga måste vara i kontakt med bägge institutioner vid rätt tidpunkter för att optimera utnyttjandet av kommissionens och bankernas resurser för sina projekt.

När det gäller projekt som inte medfinansieras av EIB anger samarbetsavtalet att EIB får rådfrågas eller bjudas in av kommissionen att delta i bedömningen av vissa ISPA-projekt. Detta innebär att kommissionen kan dra nytta av EIB:s tekniska kompetens. Under 2000 och 2001 ombads EIB komma med 19 "första reaktioner" (se tabell 9).

Tabell 8: ISPA-projekt medfinansierade av EIB år 2001

>Plats för tabell>

Tabell 9: Förteckning över första reaktioner från EIB inom ramkontraktet År 2000-2001

>Plats för tabell>

Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD)

Det goda samarbete med EBRD som upprättats i början av ISPA:s verksamhet fortsatte under 2001. Regelbundna informationsutbyten och samordningsmöten ägde rum, liksom en oavbruten harmonisering av tillvägagångssätt för bedömning av projekt. Dessutom fördes ingående diskussioner om metodfrågor. Kommissionen hade sedan 2000 varit medveten om att det var nödvändigt att ändra ISPA-förordningen för att utgifter som finansierades av EBRD skulle kunna betraktas som överensstämmande stödberättigande utgifter. Denna ändring slutfördes i december 2001 och garanterar att projekt kan finansieras genom kombinationer av ISPA-medel och lånefinansiering från EBRD (se kapitel 7).

EBRD:s specialistkunskaper när det gäller att strukturera finansieringens kombination av stöd och lån, omfattande arrangemang med offentlig-privata partnerskap, fortsatte att vara värdefulla vid utvecklandet av ISPA-stödda projekt. EBRD kan ge direkta lån till kommuner och allmännyttiga företag utan att kräva absoluta garantier, vilket tillför ytterligare ett inslag av flexibilitet till samarbetet med ISPA.

Antalet projekt som ISPA och EBRD medfinansierar skiljer sig i hög grad åt från sektor till sektor och från land till land. Under 2001 samarbetade ISPA och EBRD i följande projekt:

Tabell 10: ISPA-projekt medfinansierade av EBRD år 2001

>Plats för tabell>

Andra finansiella institutioner

Information på projektnivå utbyttes även 2001 med de nordiska bankerna och andra institutioner. Samarbetet med Nordiska investeringsbanken (NIB) och Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) ledde till en gemensam medfinansiering av tre åtgärder i Lettland. De totala utgifterna uppgår till 94,94 miljoner euro, varav NIB bidrar med 3,411 miljoner och NEFCO med 3,116 miljoner. Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (SIDA) i Sverige finansierar en parallell överenskommelse om partnersamverkan med ett avfallshanteringsföretag i Liepajaregionen i Lettland. Även i Litauen stöddes arbetet med att utveckla projekt: SIDA gav stöd till reningsverket i Kaunas, det finska miljöministeriet till avfallshanteringen i Klaipeda och DEPA till avfallshanteringen i Vilnius.

Tabell 11: ISPA-projekt medfinansierade av NIB och NEFCO

>Plats för tabell>

Det finns dessutom en åtgärd i Lettland som omfattar parallell medfinansiering med Världsbanken (2,378 miljoner euro - fast avfall i Liepaja).

Offentlig-privata partnerskap

En möjlig lösning för att få fram ytterligare medel är att få den privata sektorn att medverka i tillhandahållandet av allmännyttiga tjänster. Detta är ett av skälen till att några länder nu börjar använda arrangemang med offentlig-privata partnerskap. En annan viktig faktor som talar för att den privata sektorn bör fås att medverka i ISPA-processen är den erfarenhet som ansedda internationella operatörer och allmännyttiga företag kan tillföra. Offentlig-privata partnerskapsuppgörelser bör således i allmänhet öka den operativa och administrativa effektiviteten.

Företeelsen har blivit allt vanligare allteftersom medelstora och mindre städer måste rätta sig efter gemenskapens lagstiftning för högre dricksvattenkvalitet, effektivare rening av avloppsvatten och bättre avfallshantering. Men även i transportsektorn är privata partners medverkan i drift, förvaltning och investeringar på väg att bli en viktig faktor.

Sådana offentlig-privata partnerskapsuppgörelser blir följaktligen allt viktigare även inom ramen för ISPA:s verksamhet. Det finns emellertid vissa situationer där frågan är hur långt ISPA:s stöd kan gå i en privatiseringssituation med den förvecklingen att befintliga koncessioner har tilldelats utan nödvändiga garantier i fråga om öppenhet och ärlighet. ISPA bör heller inte ersätta privata partner, utan förbli verkligt "extra".

När det gäller kandidatländerna finns det utan tvekan ett behov av rådgivning till kommuner och andra offentliga enheter som eftersträvar arrangemang med offentlig-privata partnerskap.

Det är allmänt vedertaget att det i vissa fall kan finnas en risk att ISPA-stödet gagnar det privata företaget snarare än allmänheten, t.ex. om den nationella myndigheten har privatiserat tillgångar med tanken att den privata investeraren skall göra de investeringar som krävs för att uppfylla miljölagstiftningen eller genomföra moderniseringar. Det finns en risk att dessa investeringar redan är inräknade i försäljningspriset. Att ge ISPA-stöd skulle därför i själva verket vara detsamma som att betala två gånger.

EU:s principer för det offentliga upphandlingsförfarandet måste följas av alla genomförandeorgan i de stödmottagande länderna när det gäller offentlig-privata partnerskap avseende projekt som medfinansieras med ISPA-medel.

De ytterst svaga lagstiftningsbefogenheterna i de stödmottagande länderna nämndes som en riskfaktor som talar emot en helt avreglerad syn på marknaderna: Under utförandet av ett koncessionskontrakt skulle befogenheterna kunna hamna ytterst obalanserat på koncessionshavarens sida. Denna situation skulle kunna bli mycket farlig när det gäller hantering av kontraktsparametrar som avgifter, om tillsynsmyndigheten inte har den sakkunskap och förmåga som krävs för att klara av komplexa situationer och förändringar.

I syfte att åtgärda dessa brister tilldelade kommissionen 2001, efter ett öppet internationellt förfarande, ett ramkontrakt värt 3,1 miljoner euro avseende analys av, rådgivning om och hjälp till kommissionen och offentliga myndigheter i frågor som rör offentlig-privata partnerskapsfrågor av betydelse för ISPA-projekt (se tabell 6).

10. SAMORDNING AV FÖRANSLUTNINGSINSTRUMENT

Enligt rådets förordning (EG) nr 1266/1999 om samordning av föranslutningsstödet skall kommissionen se till att det sker en nära samordning av de tre föranslutningsinstrumenten Phare, Sapard och ISPA. I linje med bestämmelserna i förordningen spelar Phare-förvaltningskommittén en särskild roll när det gäller allmän samordning av de tre föranslutningsinstrumenten.

Samordning med den gemensamma övervakningskommittén (Phare)

Den gemensamma övervakningskommittén ansvarar för att samordna övervakningen av varje föranslutningsinstrument (Phare, Sapard och ISPA) och för att bedöma de övergripande framstegen för EU-finansierat stöd i mottagarländerna.

Den gemensamma kommittén tar del av protokollen från ISPA- övervakningskommitténs möten och får utfärda rekommendationer till ISPA- kommittén eller till kommissionen i tillämpliga ärenden.

När så är möjligt läggs ISPA-övervakningskommitténs möten så att de sammanfaller tidsmässigt med den gemensamma övervakningskommitténs möten.

Samordning inom kommissionen

Inom kommissionen har en kommitté för intern samordning, som innefattar företrädare från alla berörda avdelningar vid kommissionen (utvidgning, jordbruk, regionalpolitik, budget, hälsa och konsumentskydd, rättstjänsten), sammanträffat regelbundet sedan i mars 2000. Dagordningen för mötena under 2001 och i början av 2002 omfattade finansiell kontroll och förvaltning, upphandlingsfrågor, utvärdering av stegen mot ett utvidgat decentraliserat genomförande (EDIS) och frågorna rörande övergången till strukturfonderna och Sammanhållningsfonden.

Samordning med EG:s delegationer

Kommissionens avdelningar (utvidgning, yttre förbindelser och regionalpolitik) anordnade regelbundna möten med de sakkunniga vid EG:s delegationer med ansvar för Phares och ISPA:s genomförande för att diskutera frågor om programplanering och genomförande, särskilt frågor rörande anbud och upphandling. För närvarande - före EDIS - ansvarar EG:s delegationer för förhandsgodkännande och bekräftelse av anbudshandlingar, bedömningskommittéer och kontrakt. Kommunikation och information

11. KOMMUNIKATIONSPROGRAM

Ett kommunikationsprogram för 2001-2006 utarbetades vilket i stora drag skildrar den information som skall tillhandahållas de olika målgrupperna för ISPA. Där betonas vikten av att förklara förfarandena under det första året och att visa resultat från och med 2002. Programmet kommer att genomföras genom tillämpning av de ramkontrakt som kommissionen (GD Regionalpolitik) slöt i början av 2002 och av kontrakt som kommer att slutas om genomförande av informations- och kommunikationsåtgärder avseende olika fonder för ekonomisk och social sammanhållning (Europeiska regionala utvecklingsfonden, Sammanhållningsfonden och ISPA).

Dialog med icke-statliga organisationer

Kommissionen fortsatte att delta i projektet för dialog med icke-statliga organisationer, som inleddes i mitten av 1999. Det handlar om en rad möten mellan tjänstemän från ett flertal generaldirektorat vid kommissionen (till övervägande del från Generaldirektoratet för miljö) - och företrädare för icke-statliga miljöorganisationer från medlemsstaterna och kandidatländerna. Dialogens mål är att informera de icke-statliga organisationerna om utvidgningsprocessen och göra det möjligt för dem att lägga fram sina ståndpunkter för kommissionen. Dialogmötena anordnades och underlättades av det regionala miljöcentrumet för Central- och Östeuropa (REC), som delvis finansieras av gemenskapen.

Kommissionen uppmuntrade också de nationella myndigheterna att öka utbytet av information med icke-statliga organisationer, till exempel genom att anordna informella möten med icke-statliga organisationer i syfte att diskutera investeringsprioriteringar och utarbeta en informations- och kommunikationsstrategi i vilken icke-statliga organisationer har en roll. Vidare får de nationella myndigheterna inbjuda icke-statliga organisationer att delta i ISPA- övervakningskommitténs möten som observatörer.

Webbplats

Webbplatsen uppdaterades regelbundet med informationsblad om projekt som undertecknats av kommissionen, nya versioner av delar av bilagorna till finansieringsavtalen, en reviderad ISPA-manual (som förklarar ISPA:s förfaranden och metoder för programplanering och genomförande) och en ny broschyr om ISPA:s framsteg (se nedan). Den är följaktligen ett viktigt redskap för att sprida information om föranslutningsinstrumentet.

Från och med slutet av 2001 användes platsen även för att välkomna besökare från medlemsstaterna och kandidatländerna på deras respektive språk.

Seminarier

Forum om Sammanhållningsfonden

Vid det andra forumet om Sammanhållningsfonden (maj 2001), som anordnades av kommissionen, redogjorde kommissionen för ett stort antal olika aspekter på ISPA:s programplanering och genomförande samt för framstegen dittills.

Seminarier om upphandling

Under vintern 2001 inledde GD Regionalpolitik en serie seminarier i alla kandidatländer med upphandlingsfrågor som huvudtema. Man förklarade kraven och förfarandena enligt PRAG och FIDIC - liksom principer för offentlig upphandling i allmänhet - och gav vägledning i centrala anbuds- och upphandlingsfrågor, som kriterier för urval och tilldelning samt utvärdering. Seminarierna var avsedda för såväl nationella myndigheter, särskilt genomförandeorgan, som EG:s delegationer. Denna utbildningsverksamhet, som kommer att fortsätta under 2002, är ett centralt inslag i kommissionens insatser för att minska de risker som är förknippade med genomförandet av ISPA.

Seminarier om direktivet om miljökonsekvensbeskrivningar (EIA)

Under 2001 anordnades seminarier för att öka de nationella myndigheternas kunskap om kraven i direktivet om miljökonsekvensbeskrivningar (EIA) (se avsnitt 3).

Seminarium om "samarbetsmodeller för infrastrukturprojekt på miljöområdet"

Med medel avsedda för tekniska stödåtgärder anordnade kommissionen, tillsammans med Österrikes regering, i september 2001 ett seminarium för att göra de nationella myndigheterna i kandidatländerna förtrogna med de olika principerna för offentlig-privata partnerskap (se avsnitt 2.1.4). Anteckningar från seminariet sammanställdes och gjordes tillgängliga på webbplatsen.

Publikationer

I februari 2001 publicerades en broschyr med de viktigaste uppgifterna om projekt som tilldelats anslag och om ISPA:s verksamhet år 2000. Denna broschyr användes som ett komplement till årsrapporten 2000.

Broschyren med adresser till EG:s delegationer i de stödmottagande länderna och till de nationella ISPA-samordnarna uppdaterades regelbundet.

Särskilda broschyrer utgavs under hela året med information om läget i de olika stödmottagande länderna.

Övergripande översikt över ekonomiskt stöd

I detta kapitel beskrivs det ekonomiska stödet och dess fördelning per sektor och delsektor. Statistiken i tabellerna avser den totala projektkostnaden, det totala stödberättigande projektvärdet, det totala ISPA-bidrag som beslutats av kommissionen, de åtaganden som gjorts av kommissionen för 2000 och 2001, det totala åtagandet och de betalningar som gjordes 2001. Dessa uppgifter anges för vart och ett av de tio stödmottagande länderna.

Miljö och transportsektorn indelas i följande delsektorer:

* Miljö:

- Dricksvatten.

- Dricksvatten och avloppsvatten.

- Dricksvatten, avloppsvatten och fast avfall.

- Rening av avloppsvatten.

- Hantering av fast avfall (deponier, förbränningsugnar).

* Transporter:

- Vägar.

- Järnvägar.

- Järnvägar och vägar.

- Luftfart.

* Tekniskt stöd:

- Projektutveckling:

Detta är ett paket som är utformat för att underlätta utvecklandet av projekt för både miljö- och transportsektorn. Prioriteringar anges för fem centrala områden:

- Förbättra kvaliteten på projekturvalet.

- Underlätta genomförandet av projekt.

- Sätta i gång och stödja decentraliseringsprocessen.

- Utveckla finansieringstekniker.

- Stärka informationen och kommunikationen.

- EDIS:

Medel för tekniskt stöd görs tillgängliga för att förbereda införandet av denna centrala aspekt i förvaltningen av gemenskapsmedel efter anslutning (se avsnitt 5).

Tabell 12: ISPA:s budget 2001: Åtaganden per land och sektor

>Plats för tabell>

I tabellen ges information om åtagandena för de 94 projekt som beslutades 2001 och de andra delbetalningarna för projekt som beslutats 2000.

Översikt över ekonomiskt stöd per land

Tabell 13: Totala ISPA-anslag för nya projekt som beslutades år 2001: land och sektor

>Plats för tabell>

I tabell 13 visas den totala summa ISPA-medel som beviljats för de projekt som beslutades 2001, omfattande delbetalningar som kommer att anslås under följande år (flerårigt åtagande).

Tabell 14: ISPA-finansiering per sektor för projekt som beslutades år 2000 och 2001

>Plats för tabell>

I tabellen visas de totala ISPA-medel som har anslagits och beslutats 2000 och 2001 (169 projekt) såväl som de totala projektkostnaderna för dessa projekt.

12. BULGARIEN

År 2001 mottog Bulgarien en sammanlagd anslagstilldelning på 106,8 miljoner euro genom ISPA. Denna summa fördelades mellan transport- och miljösektorerna - 61,9 miljoner respektive 44,9 miljoner euro. Tekniska stödåtgärder svarade för 4 miljoner euro av dessa åtaganden 2001. Anslagen till Bulgarien motsvarar 9,63 procent av ISPA:s totala budget 2001.

Programplanering

ISPA:s övergripande programplanering styrs av de miljö- och transportstrategier som de bulgariska myndigheterna har dragit upp i samförstånd med kommissionen. Dessa strategier innehåller vägledande förteckningar över prioriterade projekt och är föremål för översyner.

* När det gäller transportinfrastruktur läggs tonvikten på att fullborda eller förbättra de viktigaste transeuropeiska näten och utveckla gränsförbindelserna (fem av de tio prioriterade TINA-korridorerna går igenom Bulgarien). Landet är angeläget om att dra fördel av sitt strategiska läge mellan Grekland, Turkiet och Centraleuropa.

När det gäller miljö inriktar sig den bulgariska regeringen och ISPA på följande prioriteringar:

* Vattenkvalitet - regeringens nationella program för prioriterade reningsverk i stadsområden genomförs med hjälp av ISPA. Dessutom planeras en förbättring av avloppsnät och vattenförsörjningssystem. Andra centrala områden omfattar att förbättra dricksvattenkvaliteten, minska förlusterna i vattenförsörjningsnätet och ersätta och förbättra avloppsnätet.

* Avfall i tätorter - selektiv insamling, återvinning och anläggande av nya deponier som uppfyller EU:s normer är väsentliga krav. I regeringens nationella avfallshanteringsprogram fastställs strategiska riktlinjer för denna sektor. Där uppmärksammas behovet av att minska mängden kommunalt avfall, stabilisera mängden industriavfall, tillvarata biologiskt nedbrytbara avfallskomponenter, installera anläggningar för säker hantering och säkert bortskaffande av avfall, öka andelen återvunnet avfall och främja förpackningar som kan återanvändas.

* Luftföroreningar - trots att utsläppen har minskat till följd av den tunga industrins tillbakagång finns det fortfarande allvarliga problem i 14 fastställda regionala "problemområden". Kraftverk och värmeverk som eldas med kol av låg kvalitet är en stor källa till svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp.

Genomförande

Den nationella ISPA-samordnarens uppgifter utförs av ministern för regional utveckling och offentliga arbeten samt av vice premiärministern.

För närvarande är transportministeriet, miljöministeriet, vägverket och en gemensam avdelning hos ministerierna för regional utveckling och miljö ISPA-genomförandeorgan. När det gäller de större projekten (Sofias flygplats, upprustning av järnvägsförbindelsen Plovdiv-Svilengrad och bron över Donau) har särskilda enheter för projektförvaltning och genomförande inrättats med hjälp av tekniskt stöd.

Sammanlagt fem investeringsprojekt på miljöområdet, tre investeringsprojekt på transportområdet och ett tekniskt stödprojekt i transportsektorn godkändes för stöd genom ISPA under 2000 och 2001. År 2001 godkändes fem nya projekt: tre miljöprojekt och två transportprojekt, varav ett avsåg tekniskt stöd.

För följande projekt inlämnades ansökan om ISPA-stöd. Projekten godkändes dock inte i avvaktan på ytterligare bedömning.

* Motorväg i Ljulin - ett 19 km långt vägavsnitt i korridor IV, Sofias kringfartsled till knutpunkt Daskalovo.

* Kraftverk Maritsa 2 - nya enheter för avsvavling av rökgas.

* Centrum för hantering av farligt avfall - ny anläggning för hantering och bortskaffande av farligt avfall.

Arbetet med anbud och upphandlingar gick framåt för alla godkända projekt under 2001.

Samtidigt som alla tillgängliga ISPA-anslag togs i anspråk 2000 och 2001 uppgick de betalningar som gjordes fram till slutet av året till 15,8 miljoner euro, vilket motsvarade de första förskotten för projekt som godkänts år 2000.

Övervakning och utvärdering

Övervakningskommitténs arbete kommer att kompletteras med regelbundna möten på EG:s delegationskontor i Sofia, övervakningsrapporter av genomförandeorganen och besök på platsen av kommissionens personal.

Övervakningskommittén samlades i juni och november 2001. Vid mötena riktades uppmärksamheten på de långsamma framstegen vid genomförandet av ISPA-projekt och på några av genomförandeorganens begränsade kapacitet. Dessutom påpekades störningarna i ISPA:s samordningsenhet och i genomförandeorganen i ministeriet för regional utveckling till följd av regeringsskiftet i juni 2001. Dessa brister erkändes av de bulgariska myndigheterna, som åtog sig att förstärka de berörda strukturerna och att rapportera till kommissionen om vidtagna åtgärder.

Liknande frågor belystes i den översyn av genomförandeorganen som gjordes inom ramen för "projektet för partnersamverkan" BG/98/SPP/02, delprojekt 3 "Översyn av genomförandeorganens kapacitet".

Medfinansiering med internationella finansiella institutioner

Samarbete med internationella finansiella institutioner har varit ett viktigt inslag i Bulgariens fall; särskilt kontakterna med EIB har varit täta. Fyra av de nio ISPA-projekt som godkändes 2000 och 2001 omfattar EIB-finansiering, med två betydelsefulla fall av gemensam medfinansiering (ombyggnad av Sofias flygplats och elektrifiering och förbättring av järnvägsförbindelsen Plovdiv-Svilengrad). Sammantaget svarar medfinansierade projekt för ungefär 240 miljoner euro av ISPA:s stöd (nästan 70 procent av det totala godkända stödet). Mot bakgrund av fondens inriktning på storskaliga infrastrukturprojekt, där lån och stöd ofta kombineras, är målet att maximera begränsade ISPA-resursers effekter centralt. Även bland de projekt som planeras för 2002 finns projekt som kan komma att medfinansieras med EIB och EBRD.

EDIS

Konsultföretaget Sigma har ombetts bistå de bulgariska myndigheterna med att undersöka följderna av en utvidgad decentralisering av genomförandet av programmen Phare och ISPA (EDIS) för den bulgariska förvaltningen, då en sådan sker i linje med den allmänna "vägledningen". Undersökningen kommer att omfatta den nationella fondens kapacitet, genomförandeorgan, offentlig finansiell kontroll och offentlig upphandling, och hänsyn kommer att tas till de bulgariska myndigheternas strategi för övergången till strukturfonderna. Dessutom kommer tekniskt ISPA-stöd att göras tillgängligt under 2002 för att genomföra en fullständig granskning av ISPA-genomförandeorganens organisation och kapacitet. Detta är det första steget, eller "bedömningen av brister", i EDIS-vägledningen.

Finansiell förvaltning och kontroll

En granskning av de system för finansiell förvaltning och kontroll som ISPA-genomförandeorganen använder utfördes i december 2001 av revisionsenheten vid Generaldirektoratet för regionalpolitik. En rapport om de viktigaste slutsatserna kommer att sändas till de bulgariska myndigheterna i början av 2002 med rekommendationer om förbättringar. De bulgariska myndigheterna kommer att få tre månader på sig att rätta sig efter slutsatserna. En uppföljning av granskningen kommer att genomföras under 2002.

>Plats för tabell>

* Grupp av sex projekt.

>Plats för tabell>

Tabell 3: Tekniska stödåtgärder 2000-2001

>Plats för tabell>

13. TJECKIEN

År 2001 uppgick åtagandena till Tjeckien till 66,9 miljoner euro, vilket motsvarar 6,03 procent av den årliga ISPA-budgeten. 26,1 miljoner euro anslogs till miljöprojekt och 40,3 miljoner till transportprojekt. Tekniskt stöd beviljades för att bistå transportministeriet i projektutvecklingen. Åtagandet för detta var år 2001 160 000 euro. Dessutom anslogs 544 722 euro för att stödja införandet av EDIS för ISPA i Tjeckien.

Programplanering

Av strategiska skäl prioriterades vägtransporter 2001, vilket kompletterade den tonvikt som lagts på järnvägstransporter 2000. Liksom 2000 avsåg de projekt som antogs på miljöområdet nästan uteslutande avloppsvattensektorn, men en viss finansiering gick till kompletteringsarbeten avseende dricksvatteninfrastruktur.

Även om åtagandena i transportsektorn speglade prioriteringarna i ISPA:s strategidokument för transporter, något som gläder kommissionen, kännetecknades miljösektorn 2001 av bristen på ansökningar för andra områden än vatten.

Kommissionen har under 2001 uppmanat Tjeckien att se över strategidokumentet för miljön för att ta hänsyn till resultaten både av anslutningsförhandlingarna om miljökapitlet och av Phareprojekt som utformats för att underlätta utarbetandet av investeringsstrategier för sektorerna fast avfall och luftföroreningar.

Genomförande

Den nationella ISPA-samordnarens uppgifter utförs av vice ministern för turism och europeisk integration.

Genomförandeorganet för 2000 års miljöprojekt, centrumet för regional utveckling, ersattes av den statliga miljöfonden, som handhar alla ISPA-projekt från och med 2001. Mot bakgrund av bristen på erfarenhet av storskaliga infrastrukturprojekt inom detta organ kommer kommissionen, särskilt genom delegationen i Prag, att tillhandahålla rådgivning alltefter och vid behov.

När det gäller genomförande inskränktes arbetet med de projekt som antagits år 2000 till att utarbeta anbudshandlingar och, för transportsektorn, till att offentliggöra meddelanden om upphandling för kontrakten om offentliga arbeten. Samtidigt som man räknar med att kontrakt kan tilldelas i transportsektorn under den första halvan av 2002 har betydande dröjsmål inträffat när det gäller miljöprojekt. Följaktligen tilldelades under 2001 endast tjänstekontrakt om utveckling av projekt som beviljats ISPA-stöd år 2000.

Sammanlagt sex investeringsprojekt på miljöområdet och en tekniskt stödåtgärd godkändes under 2000-2001. I transportsektorn godkändes sex investeringsprojekt och en teknisk stödåtgärd. Sammantaget godkändes (beslutades) sju nya projekt 2001. Det rörde sig om tre miljöprojekt, två transportprojekt, en teknisk stödåtgärd på transportområdet och en övergripande teknisk stödåtgärd för att förbereda för EDIS.

Betalningarna år 2001 inskränkte sig till första förskottsbetalningar, till följd av att inga anbudsförfaranden avslutades under perioden. Betalningarna år 2001 uppgick till 10,1 miljoner euro.

Övervakning och utvärdering

Övervakningskommitténs arbete kommer att kompletteras med regelbundna möten på EG:s delegationskontor i Prag, övervakningsrapporter av genomförandeorganen och besök på platsen av kommissionens personal. De två första mötena i ISPA-övervakningskommittén hölls under 2001.

Medfinansiering med internationella finansiella institutioner

Under 2001 intensifierades samarbetet mellan kommissionen och EIB beträffande medfinansieringen av två stora projekt i transportsektorn. Ansökningar mottogs för ett av dessa projekt, nämligen färdigställande av motorvägen Prag-Dresden, men antagandet av projektet har skjutits upp på grund av miljöaspekter och behovet av att se över kostnads-nyttoanalysen. Det finns hittills inga konkreta planer på medfinansiering med EBRD i Tjeckien, men situationen är föremål för regelbunden översyn.

EDIS

Eftersom finansieringsavtalet för EDIS undertecknades först i slutet av 2001 väntas genomförandet av denna viktiga åtgärd ske huvudsakligen under 2002. Vissa framsteg har gjorts. En särskild grupp har inrättats under den nationella ISPA-samordnarens (NIC) beskydd. De tjeckiska myndigheterna har dessutom påbörjat steg I i ISPA-vägledningen genom en självutvärdering.

Finansiell förvaltning och kontroll

I november 2001 utförde revisionstjänsten vid Generaldirektoratet för regionalpolitik ett granskningsuppdrag i Tjeckien. Syftet med uppdraget var att bedöma i vilken utsträckning Tjeckien har upprättat ett förvaltnings- och kontrollsystem i enlighet med bestämmelserna i ISPA-förordningen såväl som att följa upp framstegen i fråga om genomförandet av EDIS för ISPA. De viktigaste slutsatserna av denna granskning var att ytterligare framsteg måste göras i riktning mot att fullborda den rättsliga ramen för genomförandestrukturen för ISPA, förbättra förmågan till internrevision och fastställa såväl förfaranden för hantering av oegentligheter som skriftliga förfaranden.

Tabell 1: Beslutade projekt och åtaganden 2000-2001

>Plats för tabell>

Tabell 2: Beslutade projekt år 2001

>Plats för tabell>

Tabell 3: Tekniska stödåtgärder 2000-2001

>Plats för tabell>

14. ESTLAND

År 2001 mottog Estland en sammanlagd anslagstilldelning på 29,9 miljoner euro genom ISPA. Denna summa fördelades mellan transport- och miljösektorerna - 12,2 miljoner respektive 17,3 miljoner euro. Tekniska stödåtgärder i båda sektorer svarade för 996 000 euro. Dessutom gällde en teknisk stödåtgärd förberedelserna för EDIS, som tilldelades 348 608 euro 2001. Anslagen till Estland motsvarar 2,70 procent av ISPA:s totala budget 2001.

Programplanering

ISPA:s övergripande programplanering styrs av miljö- och transportstrategier som de estländska myndigheterna har dragit upp i samförstånd med kommissionen. Dessa strategier innehåller vägledande förteckningar över prioriterade projekt och sågs över i slutet av 2001.

När det gäller transportinfrastruktur läggs tonvikten på att förbättra de viktigaste transeuropeiska näten, som korridor I och förbindelselänkarna mellan korridor I och korridor IX. Prioriteringarna i vägsektorn omfattar att förbättra Via Baltica och vägen Tallinn-Narva. Prioriteringarna i järnvägssektorn är främst att modernisera järnvägslinjerna i de nämnda korridorerna och att bygga en gränsstation mot Ryssland. Kommissionen strävar efter att främja hållbara transportstrukturer genom att tillhandahålla ett tillräckligt ISPA-stöd för investeringar i järnvägsinfrastruktur. På grund av privatiseringen av de viktigaste järnvägsförbindelserna och privatiseringslagstiftningens utformning har kommissionen ännu inte funnit tillfälle att stödja järnvägsprojekt i Estland, med undantag för en åtgärd för tekniskt stöd.

I miljösektorn avser de viktigaste prioriteringarna de bristfälliga systemen för rening av dricks- och avloppsvatten. En stor negativ miljökonsekvens står i samband med de otillräckliga systemen för vattenförvaltning och avfallshantering. De största källorna till farligt avfall är oljeskifferindustrin och kraftproduktionen i landets nordöstra del. Den reviderade ISPA-strategin är resultatet av de estländska myndigheternas värdefulla försök att förbättra den föregående versionen

Genomförande

Den nationella ISPA-samordnarens uppgifter utfördes 2001 av finansministern.

För närvarande är det estländska vägverket, det estländska banverket och centrumet för miljöinvesteringar ISPA-genomförandeorgan.

År 2001 godkändes sammanlagt fyra investeringsprojekt och en teknisk stödåtgärd i miljösektorn, ett investeringsprojekt och en teknisk stödåtgärd i transportsektorn och ett övergripande projekt för EDIS (tekniskt stöd). Under perioden 2000-2001 godkändes sammanlagt nio miljöprojekt (däribland två för tekniskt stöd) och fyra transportprojekt (däribland två för tekniskt stöd) såväl som det tekniska stödet för EDIS.

År 2001 inlämnades ansökan om ISPA-stöd för följande projekt, vilka dock inte godkändes i avvaktan på ytterligare bedömning.

* Vattenförvaltning i Pärnu.

* Vattenförvaltning i Narva.

Arbetet med anbud och upphandlingar gick framåt för alla godkända projekt under 2001. Två kontrakt om offentliga arbeten och ett tjänstekontrakt har undertecknats (värde: 16,96 miljoner euro). Dessutom öppnades under året två anbudsförfaranden avseende tjänstekontrakt.

Betalningarna fram till slutet av året uppgick till 7,9 miljoner euro, vilket motsvarade de första förskotten för projekt som godkänts 2000 och i början av 2001.

Övervakning och utvärdering

Övervakningskommitténs arbete kommer att kompletteras med regelbundna möten på EG:s delegationskontor i Tallinn, övervakningsrapporter av genomförandeorganen och besök på platsen av kommissionens personal. Övervakningskommittén samlades i maj och oktober 2001.

Medfinansiering med internationella finansiella institutioner

Ett transportprojekt (Via Baltica) av sex ISPA-projekt som godkändes 2000 omfattar EIB-finansiering. Två miljöprojekt (deponi i Pärnu och avloppssystem i Tartu) och ett vägprojekt av åtta ISPA-projekt som godkändes 2001 omfattar EIB-finansiering. Sammantaget svarar medfinansierade projekt för ungefär 51 miljoner euro av ISPA:s stöd (62 procent av det totala godkända stödet 2000 och 2001). De nordiska bankerna (NIB, NEFCO) och nordiska miljöskyddsbyråerna bidrar inte bara aktivt till projekt som ISPA investerar i, utan spelar även en värdefull roll genom att tillhandahålla teknisk sakkunskap i syfte att hjälpa till att framställa högkvalitativa ansökningar om ISPA-stöd. Som ett konkret exempel kommer NEFCO att tillhandahålla medfinansiering för att förbättra upprustningen av vatten- och avloppsnätet i Narva, vars båda delar finansieras genom ISPA.

EDIS

Estland ligger väl framme i EDIS-processen. År 2001 beviljades tekniskt ISPA-stöd för att främja steg I-III i vägledningen till EDIS. Anbudsförfarandet avseende stegen I och III avslutades under 2001, och kontraktet undertecknades i januari 2002. Steg I slutfördes i april 2002. Steg II, "åtgärdande av brister", kommer att påbörjas i april eller maj 2002. När det gäller ISPA räknar man med att full EDIS-status bör uppnås i Estland före slutet av 2002.

Finansiell förvaltning och kontroll

En granskning av de system för finansiell förvaltning och kontroll som ISPA-genomförandeorganen använder utfördes i oktober 2001 av revisionsenheten vid Generaldirektoratet för regionalpolitik. Den allmänna slutsatsen är att Estland har utvecklat en omfattande organisationsstruktur och förfaranden för att genomföra ISPA-projekt, även om landet fortfarande måste klargöra vissa uppgifter och förbättra sig i fråga om andra.

De viktigaste slutsatserna av granskningsuppdraget sändes till de estländska myndigheterna i början av 2002 och åtföljdes av rekommendationer om nödvändiga förbättringar för att uppfylla kraven i artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 1267/1999.

Tabell 1: Beslutade projekt och åtaganden 2000-2001

>Plats för tabell>

Tabell 2: Beslutade projekt år 2001

>Plats för tabell>

Tabell 3: Tekniska stödåtgärder 2000-2001

>Plats för tabell>

15. UNGERN

År 2001 mottog Ungern en sammanlagd anslagstilldelning på 90,8 miljoner euro. Av denna summa anvisades 48,2 miljoner euro till transportprojekt och 42,6 miljoner euro till miljöprojekt. Åtaganden för tekniska stödåtgärder i båda sektorer svarade för 2,4 miljoner euro. De totala anslagen till Ungern utgör 8,18 procent av ISPA:s totala budget för året.

Programplanering

ISPA:s övergripande programplanering styrs av de miljö- och transportstrategier som de ungerska myndigheterna har dragit upp i samförstånd med kommissionen. Dessa strategier innehåller vägledande förteckningar över prioriterade projekt och är föremål för översyner.

När det gäller transportinfrastruktur är följande mål viktigast:

* Främja integrationen med EU.

* Förbättrat samarbete med grannländerna.

* Bidra till en balanserad regional utveckling samt skydda mänskligt liv och miljön.

* Ändamålsenliga och marknadsorienterade transportbestämmelser.

När det gäller miljön är vattenskydd och kommunal avfallshantering de viktigaste prioriteringarna för ISPA i ISPA-finansieringens inledningsskede (2000-2001). Dessutom omfattar prioriteringarna för programperioden 2000-2006 införlivande av luftkvalitetsförbättrande åtgärder i ISPA-stödda miljöprojekt. De ungerska myndigheternas strategiska mål är att uppnå hållbar utveckling genom att integrera miljöskyddsaspekter i all sektorspolitik.

Genomförande

För närvarande är ministeriet för transport och vattenförvaltning samt miljöministeriet ISPA-genomförandeorgan.

I miljösektorn godkändes sammanlagt nio projekt för ISPA-finansiering 2001, av vilka tre avser tekniskt stöd. Sammanlagt två projekt godkändes i transportsektorn, däribland en teknisk stödåtgärd. Under perioden 2000-2001 godkändes sammanlagt femton miljöprojekt, varav fyra avsåg tekniskt stöd, och åtta projekt i transportsektorn, av vilka tekniskt stöd svarade för fyra projekt.

Arbetet med anbud och upphandlingar gick framåt för alla godkända projekt under 2001. I transportsektorn har ett kontrakt om ett offentligt arbete och tre tjänstekontrakt undertecknats. Dessutom har ytterligare fyra anbudsförfaranden avseende offentliga arbeten öppnats. I miljösektorn upphandlades ett tekniskt stödprojekt.

Samtidigt som alla tillgängliga ISPA-anslag togs i anspråk 2000 och 2001 uppgick de betalningar som gjordes fram till slutet av året till endast 27,2 miljoner euro, vilket motsvarade de första förskotten för projekt som godkänts 2000.

Övervakning och utvärdering

Övervakningskommitténs arbete kompletteras med månadsmöten på EG:s delegationskontor i Budapest, övervakningsrapporter av genomförandeorganen och besök på platsen av kommissionens personal. Övervakningskommittén samlades i april och oktober 2001.

Medfinansiering med internationella finansiella institutioner

Samarbete med internationella finansiella institutioner har varit ett viktigt inslag i Ungerns fall; särskilt kontakterna med EIB har varit täta. På den ungerska regeringens begäran godkände EIB i december 2000 två ramkontrakt, ett för varje sektor, avseende de projekt som godkänts 2000, för att komplettera ISPA:s medfinansiering. Lånehandlingarna undertecknades i september 2001 respektive december 2001. Dessutom kommer sex miljöprojekt och ett transportprojekt som beslutades 2001 i princip att medfinansieras med EIB. Alla ISPA-projekt som godkändes 2000 omfattar EIB-finansiering. Sammantaget svarade medfinansierade projekt för ungefär 524 miljoner euro av ISPA:s stöd 2000. När det gäller projekt som godkändes 2001 pågår fortfarande EIB:s bedömning.

EDIS

Steg I, "Bedömning av brister", som gäller ISPA-genomförandeorganens organisation och kapacitet, utfördes av den ungerska regeringens kontor för styrning. Bedömningen sändes till kommissionen i mars 2002. Steg II, "Åtgärdande av brister", kommer att slutföras i slutet av 2002. Steg III, "Bedömning av kravuppfyllelse", kommer att inledas av de ungerska myndigheterna i början av 2003.

Finansiell förvaltning och kontroll

En granskning av de system för finansiell förvaltning och kontroll som ISPA-genomförandeorganen använder utfördes i oktober 2001 av revisionsenheten vid Generaldirektoratet för regionalpolitik. De viktigaste slutsatserna sändes till de ungerska myndigheterna i början av 2002 med rekommendationer om nödvändiga förbättringar för att uppfylla kraven i artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 1267/1999.

Tabell 1: Beslutade projekt och åtaganden 2000-2001

>Plats för tabell>

Tabell 2: Beslutade projekt år 2001

>Plats för tabell>

Tabell 3: Tekniska stödåtgärder 2000-2001

>Plats för tabell>

16. LETTLAND

År 2001 mottog Lettland en sammanlagd anslagstilldelning på 48,1 miljoner euro genom ISPA. Av denna summa anvisades 21,7 miljoner euro till transportprojekt, medan 25,8 miljoner gick till miljöprojekt. Tekniska stödåtgärder belöpte sig till sammanlagt 3,3 miljoner euro för båda sektorer. En teknisk stödåtgärd gällde förberedelserna för EDIS, som tilldelades ett sammanlagt ISPA-bidrag på 700 000 euro. Under 2001 togs 560 000 euro i anspråk. De totala anslagen till Lettland utgör 4,33 procent av ISPA:s totala budget för året.

Programplanering

ISPA:s övergripande programplanering styrs av miljö- och transportstrategier som de lettiska myndigheterna har dragit upp i samförstånd med kommissionen. De strategiska målen på transportområdet är enligt följande:

* Storskaliga investeringar inriktas främst på utbyggnad av TINA-nätet (bedömning av transportinfrastrukturbehoven) (vägkorridor I).

* Den befintliga järnvägsinfrastrukturen är tillräcklig för dagens trafikflöden och även för en ökad volym. Att rusta upp och förbättra befintlig öst-västlig järnvägsinfrastruktur, såväl som att förbättra säkerheten, är prioriteringen på medellång sikt.

När det gäller miljöstrategin har Lettland problem i fråga om vattenrening och avfallshantering, som kräver storskaliga investeringar.

* Det största miljöhotet står i samband med den låga graden avloppsrening och anslutning till avloppsnätet. Vattenförsörjningssystemen måste förbättras och omfatta en större andel av befolkningen. Dricksvattenkvaliteten måste bli bättre, och det är nödvändigt att angripa problemet med läckor inom vattensystemen.

* Den näst största orsaken till miljöförstöring och sammanhörande hälsorisker rör bortskaffandet av framför allt kommunalt avfall. De 588 kända deponierna i Lettland uppfyller för närvarande inte europeiska normer, avfallet insamlas inte selektivt och det finns inget organiserat återvinningssystem.

Genomförande

Den nationella ISPA-samordnarens uppgifter utförs av fackministern för samarbete med internationella finansinstitut.

Transportministeriet och miljöministeriet är ISPA-genomförandeorgan. Särskilda enheter för projektförvaltning och genomförande har inrättats för alla åtgärder, ofta med hjälp av tekniskt stöd.

Genomförandet av ISPA-åtgärder påbörjades 2001 med undertecknandet av fem kontrakt på transportområdet om arbeten inom ramen för åtgärden "Via Baltica Road: Gauja-Lilaste", det sammanhörande övervakningskontraktet såväl som tekniskt stöd i järnvägssektorn (tre kontrakt). Två anbudsförfaranden avseende transport- och miljöåtgärder (en av varje) öppnades under 2001.

Sammanlagt fem nya miljöprojekt godkändes (beslutades) 2001, av vilka ett avsåg tekniskt stöd för vatten och avfall. I transportsektorn godkändes tre projekt. Slutligen gällde en teknisk stödåtgärd förberedelserna för EDIS. Sammantaget godkändes 17 projekt under perioden 2000-2001: åtta för miljön, åtta för transporter och dessutom ett för EDIS.

Samtidigt som alla tillgängliga ISPA-anslag togs i anspråk 2000 och 2001 uppgick de betalningar som gjordes fram till slutet av året till 9,1 miljoner euro, vilket motsvarade de första förskotten för projekt som godkänts 2000, två andra förskott såväl som en löpande betalning.

Övervakning och utvärdering

De två första mötena i ISPA-övervakningskommittén hölls i maj och oktober 2001. Vid mötena riktades uppmärksamheten på de långsamma framstegen vid genomförandet av ISPA-projekt (särskilt i anbuds- och upphandlingsskedena) och på genomförandeorganens begränsade kapacitet. Det övergripande resultatet har varit en påtaglig förbättring av genomförandeorganen, och nödvändiga steg har tagits för att förstärka strukturerna.

Medfinansiering med internationella finansiella institutioner

Alla de infrastrukturåtgärder på miljöområdet som godkänts för ISPA-medel medfinansieras med internationella finansiella institutioner. Det rör sig om fyra åtgärder med EIB (vatten i Riga och Ventspils, fast avfall i Ventspils och flodavrinningsområden i östra Lettland), fyra åtgärder med NIB (vatten i Jelgava, fast avfall i Liepaja och Ziemelvidzeme samt flodavrinningsområden i östra Lettland), tre åtgärder med NEFCO (vatten i Jelgava och Ventspils samt flodavrinningsområden i östra Lettland), en åtgärd med EBRD (vatten i Riga) och en åtgärd med Världsbanken (fast avfall i Liepaja). I transportsektorn finansierar EIB, EBRD och Världsbanken parallella projekt. Sammantaget svarade gemensamt medfinansierade åtgärder för ungefär 88,7 miljoner euro av ISPA:s stöd (detta gäller endast miljösektorn).

EDIS

I slutet av 2001 godkändes en teknisk stödåtgärd för EDIS. Anbudsförfarandet avseende det första steget (eller "bedömningen av brister" i EDIS-vägledningen) öppnades i början av 2002, och arbetet bör påbörjas i maj 2002. Avsikten är att undersöka den nationella fondens kapacitet, genomförandeorgan, offentlig finansiell kontroll och offentlig upphandling. Måldatum för genomförandet av EDIS för ISPA är mitten av 2003.

Finansiell förvaltning och kontroll

En granskning av de system för finansiell förvaltning och kontroll som ISPA-genomförandeorganen använder utfördes i december 2001 av revisionsenheten vid Generaldirektoratet för regionalpolitik. De viktigaste slutsatserna sändes till de lettiska myndigheterna i april 2002 med rekommendationer om nödvändiga förbättringar för att uppfylla kraven i artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 1267/1999. En uppföljning av granskningen kommer att genomföras.

Tabell 1: Beslutade projekt och åtaganden 2000-2001

>Plats för tabell>

Tabell 2: Beslutade projekt år 2001

>Plats för tabell>

Tabell 3: Tekniska stödåtgärder 2000-2001

>Plats för tabell>

17. LITAUEN

År 2001 mottog Litauen en sammanlagd anslagstilldelning på 50,5 miljoner euro. Denna summa fördelades mellan transport- och miljösektorerna - 14,5 miljoner respektive 35,7 miljoner euro. Tekniska stödåtgärder i båda sektorer svarade för 6,3 miljoner euro. Dessutom anslogs medel till en teknisk stödåtgärd avseende förberedelserna för EDIS, som tilldelades 305 136 euro 2001. Anslagen till Litauen motsvarar 4,55 procent av ISPA:s totala budget 2001.

Programplanering

Den strategi för transportsektorn som lades fram för kommissionen i december 1999 följer EU:s riktlinjer. Kommissionen och de litauiska myndigheterna har fastställt följande huvudprioriteringar för ISPA:s finansiering:

* Fullborda och förbättra de europeiska korridorer som går igenom Litauen (I, IA, IXB och IXD).

* Järnvägsprojekt är av särskild betydelse, och det finns planer på att förnya de öst-västliga korridorerna IXB och IXD fullständigt.

* Utbyggnad av en normalspårig bana som förbinder den polska gränsen med ett logistik- och trafikcentrum i Kaunas: en principöverenskommelse har nåtts med Polen om en strategi för att förbättra sträckan.

En strategi för miljösektorn lades fram för kommissionen i september 2000 och innehåller en översikt över de projekt som planeras för programmets tre första år. Projekt på följande områden omfattas:

* Vatten.

* Avloppsvatten.

* Fast avfall.

En strategi för luftkvalitet är under utarbetande, och de första projekten väntas 2003-2004.

I fråga om förbättringar på områdena vatten och avloppsvatten har ett angreppssätt per avrinningsområde/dräneringsområde valts, och de första projekten beräknas till 2002.

Genomförande

I juni 2001 överfördes den nationella ISPA-samordnarens uppgifter från utrikesministeriet till finansministeriet.

För närvarande är direktoratet för transportinvesteringar vid transportministeriet och ISPA-genomförandeorganet vid miljöministeriet ISPA-genomförandeorgan. Den centrala finansierings- och upphandlingsenheten (CFCU) ansvarar emellertid även för genomförandet av ISPA-stödda miljöprojekt till dess det genomförandeorgan som inrättats av miljöministeriet är fullt funktionsdugligt.

Arbetet med anbud och upphandlingar gick framåt i god fart enligt följande:

Under 2001 gjordes betydande fysiska framsteg endast för ett projekt: under sommarmånadernas infordrades anbud på, upphandlades och genomfördes till stor del den första fasen av 2000/LT/16/P/PT/001, förbättring av transportkorridor IXB (etapp 1). Anbud infordrades på 2000/LT/16/P/PT/002, utbyggnad av Via Baltica road 2000-2003 (alleuropeisk korridor I), 2000/LT/16/P/PT/003, utbyggnad av alleuropeisk korridor IA under 2001-2004, och 2000/LT/16/P/PT/004, modernisering av telekommunikationer, kraftförsörjning och signalsystem i Kretakorridor nr IXB, men det var inte möjligt att underteckna kontrakt för dessa projekt under året. På miljösidan infordrades anbud på 2000/LT/16/P/PE/001, upprustning och utbyggnad av system för vattenförsörjning och uppsamling av avloppsvatten i Vilnius (etapperna I och II), och 2001/LT/16/P/PA/002 (stöd till projektutvecklingsarbete avseende ISPA-stödda miljöprojekt).

Sammanlagt nio miljöprojekt, sex transportprojekt och en teknisk stödåtgärd för EDIS godkändes för finansiering genom ISPA under 2000 och 2001. År 2001 godkändes (beslutades) sammanlagt elva projekt. Det rörde sig om sex investerings- och ett tekniskt stödprojekt i miljösektorn och två investerings- och ett tekniskt stödprojekt i transportsektorn såväl som en teknisk stödåtgärd för EDIS.

ISPA:s bidrag till projekt 2000 och 2001 togs till stor del i anspråk, och de betalningar som gjordes fram till slutet av året uppgick till 12,39 miljoner euro, vilket motsvarade de första förskotten för projekt som godkänts 2000 och - värt att lägga märke till - det andra förskottet och den första delutbetalningen för projekt 2000/LT/16/P/PT/001.

Övervakning och utvärdering

ISPA-samordnaren skall granska projektens tekniska och finansiella framsteg. Övervakningskommitténs arbete kommer att kompletteras med regelbundna möten på EG:s delegationskontor i Litauen, övervakningsrapporter av genomförandeorganen och besök på platsen av kommissionens personal.

ISPA-samordnaren ansvarar för att se till att rapporterna om genomförandet av de olika projekten utarbetas samt inlämnas, i preliminär form, till den gemensamma övervakningskommittén och, i slutlig form, till kommissionen. De två första mötena hölls i maj och oktober 2001.

Medfinansiering med internationella finansiella institutioner

Alla de projekt som godkänts för finansiering 2000 medfinansierades med EIB, i regel genom anslag inom ramen för globala låneavtal.

Under 2001 medfinansierade dessutom EBRD ett projekt i miljösektorn, samti