A4-0341/98

Resolution om valutareserver under EMU:s tredje etapp

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

- med beaktande av bildandet av Europeiska centralbankssystemet och EMU:s tredje etapp,

- med beaktande artikel 30 och 31 i Stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallat «stadgan»),

- med beaktande av årsrapporten för 1997 från Europeiska monetära institutet (C4-0313/98),

- med beaktande av ECB-rådets beslut av den 8 juli 1998 om reservtillgångarna,

- med beaktande av artikel 148 i arbetsordningen,

- med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi, valutafrågor och industripolitik (A4-0341/98), och av följande skäl:

A. I artikel 30.1 i stadgan fastslås att de nationella centralbankerna skall förse Europeiska centralbanken med reservtillgångar upp till ett belopp som motsvarar 50 miljarder ecu, som dock inte får bestå av medlemsstaternas valutor, ecu, IMF-reservpositioner eller SDR.

B. Enligt artikel 106.6 i EG-fördraget kan rådet efter att ha hört Europaparlamentet och Europeiska centralbanken anta de bestämmelser som stadgans artiklar hänvisar till. Artikel 30.4 i stadgan ger Europeiska centralbanken rätt att kräva överföring av reservtillgångar utöver det belopp som fastställs i artikel 30.1.

C. Det exakta belopp som Europeiska centralbanken kommer att kräva kan därför bli mindre än, lika stort som eller större än beloppet 50 miljarder ecu.

D. Begreppet reservtillgångar har en allmän karaktär och utesluter inte som sådant att överföringarna av reservtillgångar från de nationella centralbankerna till Europeiska centralbanken utgörs av guldreserver.

E. Storleken på varje nationell centralbanks överföring skall fastställas i förhållande till dess andel i Europeiska centralbankens tecknade kapital (enligt ECB:s fördelningsnyckel för teckning av kapital).

F. I enlighet med artikel 29 i stadgan fastställs en fördelningsnyckel för teckning av Europeiska centralbankens kapital, enligt vilken varje nationell centralbank tilldelas en vikt som motsvarar 50 procent av den berörda medlemsstatens andel av gemenskapens befolkning samt 50 procent av den berörda medlemsstatens andel av gemenskapens bruttonationalprodukt till marknadspris.

G. De reservtillgångar som hålls av de nationella centralbanker som kommer att ingå i Europeiska centralbankssystemet är betydligt större än det belopp som skall överföras till Europeiska centralbanken.

H. Enligt artikel 31.1 i stadgan har de nationella centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet rätt att utföra transaktioner för att uppfylla sina förpliktelser mot internationella organisationer utan uttryckligt tillstånd från Europeiska centralbanken. Enligt artikel 31.2 och 31.3 i stadgan skall samtliga övriga transaktioner som omfattar reservtillgångar utöver en bestämd gräns godkännas av Europeiska centralbanken.

I. Europeiska centralbanken skall ha exklusiv behörighet att fatta beslut om interventioner på valutamarknaden, även om sådana interventioner som regel genomförs decentraliserat av de olika nationella centralbankerna. Detta utesluter dock inte att Europeiska centralbanken själv i vissa fall - i princip undantagsfall - skall kunna genomföra interventioner på valutamarknaden.

J. En betydande andel av de valutareserver som hålls av de nationella centralbankerna i Europeiska centralbankssystemet utgörs av medlemsstaternas valutor, vilka kommer att konverteras till euro när EMU:s tredje etapp inleds. Dessa kommer således inte längre att betraktas som valutareserver, utan blir interna tillgångar.

K. De nationella centralbankerna inom Europeiska centralbankssystemet har traditionellt sett haft omfattande reservtillgångar, dels för att utföra interventioner för att förhindra störningar på valutamarknaden, dels för att täcka eventuella underskott i betalningsbalansen.

L. Inledningen av EMU:s tredje etapp kommer att medföra att de medlemsstater som inför den gemensamma valutan varken behöver eller har möjlighet att utföra interventioner på valutamarknaden. Sådana interventioner kommer att begränsas till valutor från tredje länder.

M. Inledningen av EMU:s tredje etapp kommer att medföra att en stor del av det som tidigare var export och import mellan Europeiska unionens medlemsstater kommer att bli inhemsk handel mellan länder i euroområdet. Detta kommer att ytterligare minska behovet av reservtillgångar.

N. Under övergångsfasen för införandet av euron kommer det att vara en påtaglig fördel att ha stora reservtillgångar eftersom det medför att kostnaderna för eventuell spekulation riktad mot den gemensamma valutan kommer att bli högre. Reservtillgångarna kan komma att bli en stabiliserande faktor särskilt under denna avgörande period.

O. Om man minskar reservtillgångar i Europeiska centralbankssystemet måste man ta hänsyn till de effekter som detta kan få på växelkurs, guldpris och på övriga finansiella marknader.

1. Parlamentet anser att det är viktigt att man diskuterar frågan om reservtillgångar under EMU:s tredje etapp, bland annat av följande anledningar:

- EMU:s tredje etapp kommer att ge en helt ny ram åt penningpolitiken för de länder som ingår i euroområdet. Därmed faller några av motiven till att hålla stora reservtillgångar, åtminstone efter det att övergångsperioden för införandet av euron är avslutad.

- För att reservtillgångarna i EMU skall få rätt storlek och sammansättning kan det krävas att sammansättningen ändras och att reservtillgångarna gradvis minskas. Sådana förändringar ger effekter på eurons växelkurs, guldpriset och andra finansiella marknader.

- Vid inledningen av EMU:s tredje etapp kommer sammansättningen av de nationella centralbankernas reservtillgångar att ändras så gott som automatiskt, eftersom reservtillgångar i medlemsstaternas valutor kommer att redenomineras till euro och därmed inte längre betraktas som reservtillgångar.

2. betonar att handeln inom euro-området kommer att öka ytterligare, och att man i fortsättningen inte behöver inneha några valutareserver för denna handel, eftersom en stor del av det som tidigare var utrikeshandel blir inhemsk handel,

3. hävdar att utrikeshandelns storlek är ett viktigt kriterium för att avgöra den optimala nivån för reservtillgångarna, men att detta kriterium dock ej är tillräckligt i sammanhanget eftersom kapitalflöden och i synnerhet portföljinvesteringar är ännu viktigare att beakta med tanke på att de är omfattande och lättrörliga,

4. är medvetet om att redenomineringen av tidigare valutareserver till euro leder till att valutareserverna i Europeiska centralbankssystemet minskar betydligt, en minskning som dock inte är tillräcklig för att uppväga det minskade behovet av valutareserver med anledning av utrikeshandelns påtagliga minskning,

5. anser att Europeiska centralbankssystemets möjlighet att utföra interventioner på valutamarknaderna utgör ytterligare en aspekt som inverkar på reservtillgångarnas optimala storlek,

6. uppmärksammar att sådana interventioner inte längre kommer att ske inom euroområdet efter den 1 januari 1999, vilket minskar behovet av reservtillgångar,

7. drar slutsatsen att den totala nivån på reservtillgångarna i Europeiska centralbankssystemet kommer att vara alltför hög vid inledningen av EMU:s tredje etapp,

8. betonar emellertid att reservtillgångar som internationellt sett är ovanligt omfattande kommer att ge en ytterst gynnsam effekt vid övergångsperioden för införandet av den gemensamma valutan, eftersom spekulationer mot euron blir mer kostsamma, och riktar uppmärksamheten mot att den nya valutan backas upp av Europeiska centralbankssystemets reservtillgångar som uppgår till närmare 400 miljarder US dollar vilket kommer att ge en stabiliserande effekt,

9. ställer sig därför inte positiv till att man minskar reservtillgångarna i Europeiska centralbankssystemet under övergångsfasen för införandet av euron,

10. anser att det vore lämpligt med en noggrant planerad minskning av reservtillgångarna i ett senare skede, eftersom man på så vis långsiktigt kan optimera nivån på och sammansättningen av reservtillgångarna i Europeiska centralbankssystemet,

11. betonar att en minskning av reservtillgångarna i Europeiska centralbankssystemet kan påverka eurons växelkurs, i synnerhet växelkursen gentemot US dollar, och bara kan genomföras gradvis och med stor försiktighet så att man undviker störningar på valutamarknaderna,

12. har förståelse för att euron när den har införts behöver tid på sig att etablera sig som en världsvaluta och att man först efter en sådan fas kan avgöra hur mycket man kan minska reservtillgångarna i framtiden,

13. bedömer att euron kommer att bli en stabil valuta som får stor trovärdighet, vilket man kan förvänta sig med tanke på de stabila grunder den vilar på,

14. anser, med tanke på att euron sannolikt blir en stark valuta redan vid inledningen av EMU:s tredje etapp, att det kommer att finnas begränsade möjligheter att minska reservtillgångarna eftersom euron apprecieras ytterligare när man säljer US dollar från reservtillgångarna, vilket man inte eftersträvar; anser följaktligen att möjligheterna att minska reservtillgångarna även kommer att bero på eurons växelkurs i framtiden i förhållande till USD,

15. tar hänsyn till att omfattningen av Europeiska centralbankssystemets reservtillgångar kommer att bero på eurons framtida roll som internationell reservvaluta,

16. samtycker till ECB-rådets beslut av den 8 juli 1998 att 15 procent av den första överföringen av reservtillgångar från de nationella centralbankerna till Europeiska centralbanken skall ske i guld, detta av följande skäl:

- guldreserver betraktas traditionellt sett som betydelsefulla för förtroendet för de flesta deltagande medlemsstaters valutor,

- de femton medlemsstaterna håller för närvarande ungefär 31 procent av sina reservtillgångar i guld, något som bör återspeglas i överföringarna av reservtillgångar till Europeiska centralbanken,

- för de länder som håller en stor andel av sina reserver i guld skulle överföringarna av reservtillgångar till Europeiska centralbanken underlättas om Europeiska centralbankens reservtillgångar innehöll guld,

- det skulle ha en stabiliserande effekt på guldpriset, som nyligen har sjunkit, om Europeiska centralbankens reservtillgångar innehåller guld,

17. begär, med tanke på att de nationella centralbankerna innehar stora valutareserver i guld, att ett euromynt präglas i guld, vilket även skulle kunna få en stabiliserande effekt på guldpriset,

18. uppmanar Europeiska centralbanken att, i samband med de beslut den fattar under resten av året vad gäller reservtillgångarna, fastställa tydliga riktlinjer med regler för uppdelningen av uppgifter mellan Europeiska centralbanken och de nationella centralbankerna samt fastställa samtliga praktiska förfaranden för förvaltningen av reservtillgångar, i synnerhet vad gäller de konkreta villkor som skall gälla för Europeiska centralbankens innehav av reservtillgångar, och i vilken valuta de skall anges (euro eller utländsk valuta) särskilt med hänsyn till placering och fördelning av de vinster och förluster som reservtillgångarna genererar,

19. kräver med tanke på krisen och turbulensen på den internationella finansmarknaden, att ett avtal om förvaltningen av valutareserverna upprättas mellan Europeiska centralbanken och den amerikanska centralbanken,

20. uppdrar åt sin ordförande att vidarebefordra denna resolution till Europeiska centralbanken, medlemsstaternas nationella centralbanker, kommissionen och rådet.