EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
KOM(94) 654 slutliga 
Bryssel, den 23.01.1995 
94/ 0063(CNS) 
Ändrat förslag till 
RÅDSFÖRORDNING (EG) 
OM ETT GEMENSKAPSPROGRAM FÖR EKONOMISKT STÖD TILL 
FRÄMJANDET AV EUROPEISK ENERGITEKNIK 1995-1998 ("THERMIE II") 
(framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a.2 i Romfördraget) 

Förklarande PM 
FRÄMJANDE AV EUROPEISK ENERGITEKNIK 
ETT GEMENSKAPSPROGRAM FÖR EKONOMISKT STÖD TILL FRÄMJANDET AV 
EUROPEISK ENERGITEKNIK 1995-1998 ("THERMIE II") 
0 INLEDNING 
0.1 Både energisituationen inom gemenskapen och nödvändigheten av att 
medverka till uppnåendet av de mål för ekonomisk och politisk integration som 
beskrivs i Fördraget om Europeiska unionen, nödvändiggör initiativ på statlig nivå 
för att stödja europeisk energiteknik på marknaden. Gemenskapsprogrammet 
"THERMIE", som antogs av ministerrådet den 29 juni 19901, och som beviljar 
ekonomiskt stöd för detta löper ut den 31 december 1994. 
0.2 Kommissionen har gett experter i uppdrag att bedöma resultaten av 
THERMIE-programmet och rapportera om genomförandet av förordningen och om 
överensstämmelsen mellan nationella initiativ och gemenskapsinitiativ2. Denna 
rapport visar tydligt att det finns ett klart behov av stöd på gemenskapsnivå. 
0.3 Sedan genomförandet av Fördraget om Europeiska unionen, omfattas en 
betydande del av främjandet av europeisk energiteknik och demonstration av projekts 
tekniska genomförbarhet av artikel 130f och följande. Kommissionen har därför 
integrerat denna del i sitt förslag till ett fjärde ramprogram för forskning och 
utveckling3. I bilaga 3 till det föreslagna beslutet om ett fjärde ramprogram för 
forskning och utveckling under artikel 1, punkt 5, "Energi"4, och under artikel 2, 
"samarbete med tredje länder"5, och artikel 3, "Spridning och uppvärdering av 
resultat"6 har kommissionen specificerat behovet av den typ av energiteknisk 
dådets förordning (EEG) nr 2008/90, EGT nr L185/1, 17.07.1990 
2Ref. "Rapport om implementering av rådets förordning nr. 2008/90 av den 
29 juni 1990 (THERMIE-programmet) " COM(93) 642 slutversion 
3Ref. förslag till rådets beslut COM(93)276 slutversion, 16.06.1993, s. 4 
4Ref. förslag till rådets beslut COM(93)276 slutversion, 16.06.1993, s. 50 
5Ref. förslag till rådets beslut COM(93)276 slutversion, 16.06.1993, s. 60 
och 61 
6Ref. förslag till rådets beslut COM(93)276 slutversion, 16.06.1993, s. 63 
och 64 
demonstration som genomförs i THERMIE-programmet och dess organisationer för 
främjande av energiteknik liksom av dess olika "Energicentrum" i Central- och 
Östeuropa. 
0.4 THERMIE stöder projekt med anknytning till nya teknikers industriella 
genomförbarhet utöver den rent tekniska genomförbarheten. Främjandet av europeisk 
energiteknik genom demonstration av dess ekonomiska genomförbarhet samt 
spridning av resultat från liknande projekt som finansieras via program i 
medlemsstaterna eller av industrin och stöd för att förmedla dessa till tredje länder 
genom industriellt samarbete kan inte inbegripas i det fjärde ramprogrammet och 
behandlas därför i detta förslag, baserat på artikel 235 i fördraget. 
0.5 I de följande kapitlen klargör kommissionen varför initiativ på 
gemenskapsnivå är motiverade och beskriver målen för det här nya kompletterande 
programmet, ("THERMIE II") och det nya programmets inriktning och struktur. 
1 MOTIVERING AV INITIATIV PÀ GEMENSKAPSNIVÅ 
SUBSIDIARITET (NÄRHETSPRINCIPEN) 
1.1 Vilka är målen för den föreslagna åtgärden i förhållande till gemenskapens 
åligganden? 
Gemenskapens nva instrument för att ge ekonomiskt stöd till demonstration och 
spridning av energiteknik 1995/98 kommer att ta hänsyn till de överordnade 
energipolitiska målsättningar som är av stor betydelse för ekonomisk tillväxt och 
stabil ekonomisk och social utveckling inom EU, t.ex.: 
säkerställandet av långsiktig energiförsörjning för gemenskapen 
hushållning med energiresurser 
miljöanpassad användning av kol och andra fossila bränslen 
diversifiering av energikällor 
utveckling av regionala energikällor 
Vidare kommer programmet att medverka till uppfyllandet av andra viktiga politiska 
målsättningar för gemenskapen på grund av att den inre marknaden blir verklighet 
och i överensstämmelse med de prioriteringar som fastställs i Fördraget om 
Europeiska unionen och det fjärde ramprogrammet angående förbättring av 
konkurrenskraften hos europeisk industri, förbättring av levnadsstandarden i städer 
och på landsbygden, stärkande av den ekonomiska och sociala samhörigheten och 
samarbete med tredje länder. 
1.2 Ligger kompetensen för de planerade aktiviteterna uteslutande hos 
kommissionen, eller delas den med medlemsstaterna? 
Kompetensen bör delas med medlemsstaterna. 
1.3 Vilken är "gemenskapsdimensionen" i den här frågan (hur många 
medlemsstater är t.ex. involverade och vilken lösning har man använt sig av hittills)? 
De viktigaste målen i det föreslagna programmet rör alla medlemsstaterna och 
påverkar hela Europa, t.ex. vad gäller miljö, konkurrens, energiförsörjning och 
internationella relationer. Utvärderingsrapporten för THERMIE och utvärderingen av 
medlemsstaternas stödprogram visar tydligt på nödvändigheten av ett 
gemenskapsinitiativ för demonstration och spridning av energiteknik7. Europeisk 
industri är i många fall kapabel att på egen hand utveckla och sprida innovativa 
tekniker, utan statligt stöd. Men liksom i USA, Japan och andra stora industriella 
konkurrentländer kan industrin inte alltid (och detta gäller särskilt små och 
medelstora företag) klara sig utan statligt stöd, eftersom de tekniska och ekonomiska 
riskerna är stora, de externa omkostnaderna inte är inkluderade i produktionen och 
konsumtionen av energin, och det är svårt att få tillgång till information om 
marknaden. Det finns också ett stort behov av ekonomiskt stöd inom service­
byggnads- och transportsektorerna o.s.v., särskilt då dessa är statliga. Fram till nu 
har medlemsstaternas stödprogram kompletterats av en rad demonstrationsprogram i 
gemenskapens regi, THERMIE-programmet är det senaste av dessa. 
1.4 Vilken är den mest effektiva lösningen utifrån de möjligheter som står till 
buds för gemenskapen och medlemsstaterna? 
Många medlemsstater har betydande egna stödprogram, både på nationell och 
regional nivå, som kan vara inriktade på specifika energisektorer, tekniker eller 
slutanvändningsområden. Budgeten för dessa program är ungefar fyra gånger så stor 
som budgeten för gemenskapens program. Därför bör man, innan man överväger 
gemenskapsstöd, överväga en utökad användning av de resultat som redan finns 
tillgängliga från dessa program. Detta kräver förbättrad samordning mellan 
gemenskapens och medlemsstaternas program, vilket gemenskapen kan hjälpa till att 
få till stånd. I vissa medlemsstater finns överhuvudtaget inga program, eller också 
täcker programmen bara vissa sektorer. Här kan gemenskapen åter hjälpa till med att 
fylla de luckor som finns inom vissa områden. Naturligtvis finns det ett visst behov 
7Ref. "Rapport om implementering av rådets förordning nr. 2008/90 av den 
29 juni 1990 (THERMIE-programmet)" COM(93) 642 slutversion 
av att ändra inriktningen jämfört med tidigare energiteknikprogram inom 
gemenskapen, för att säkerställa att gemenskapen endast vidtar åtgärder i de fall 
projektets mål inte kan uppnås på ett tillfredsställande sätt av medlemsstaterna själva, 
eller då gemenskapen, på grund av skalan eller effekterna, har möjlighet att uppnå 
effektivare resultat. 
1.5 Vilken reell vinst kan uppnås genom den verksamhet som gemenskapen 
föreslår och vad skulle priset bli för overksamhet? 
Vinsten skulle vara att överbrygga klyftan mellan å ena sidan den utveckling av 
energiteknik som genomförs av industrierna och medlemsstaterna och å andra sidan 
spridning av resultaten av utvecklingen till konsumenter och användare (statliga eller 
privata). Priset för overksamhet skulle kunna bli sämre samordning, avsaknad av 
spridning av viktig teknisk information och en snedfördelning av den tekniska 
utvecklingen inom gemenskapen till fördel för de rikare medlemsstaterna och de 
starkare industriella intressena. 
1.6 Vilka former av åtgärder står till buds för gemenskapen (rekommendationer, 
ekonomiskt stöd, förordningar, ömsesidiga erkännanden o.s.v.) 
En förordning anses vara det mest effektiva sättet att uppnå målen med förslaget, då 
en förordning innebär att alla medlemsstater utnyttjar samma tillvägagångssätt inom 
samma struktur, eftersom de vet att en budget har fastslagits för en bestämd 
tidsperiod. Ett direktiv eller en rekommendation skulle utan tvekan vara otillräckliga 
när det gäller att nå de uppsatta målen. 
1.7 Är det nödvändigt med en enhetlig förordning eller räcker det med ett 
direktiv som ställer upp de allmänna målsättningarna och därefter överlåter till 
medlemsstaterna att bestämma hur målen ska uppnås? 
En förordning gör det faktiskt lättare att genomföra ett konsekvent och rättvist 
program och påverkar i det här fallet inte heller medlemsstaternas möjligheter att 
utveckla egna, nationella program. 
SAMORDNING MED ANDRA GEMENSKAPSÅTGÄRDER 
1.8 Det skall erkännas att för att programmet skall kunna bli effektivt måste det 
finnas komplementaritet och samordning med andra gemenskapsinstrument, särskilt 
med gemenskapsprogram som finansieras inom ramen för det fjärde FoU-
ramprogrammet, strukturfonderna och externa hjälpprogram. Det står klart att de 
program för teknikdemonstration som rör energipolitik, till skillnad från FoU-
programmen, måste koncentreras på redan utvecklade tekniker, där riskerna är 
begränsade till ekonomisk genomförbarhet och större spridning på marknaden. 
1.9 Ett gemenskapsprogram som överbryggar klyftan mellan å ena sidan den 
utveckling av energiteknik som utförs av industrierna och medlemsstaterna och å 
andra sidan spridningen av resultaten av utvecklingen till konsumenter och användare 
(statliga eller privata), måste ta hänsyn till råd från alla intresserade institutioner, 
industrier, andra företag, kunder o.s.v. Detta kan uppnås dels genom att en 
rådgivande kommitté bestående av representanter från medlemsstaterna inrättas, men 
även med hjälp av rådgivande grupper som representerar branschorganisationer, 
industrin, tjänstesektorn och andra relevanta beslutsfattare eller kunder. Detta skulle 
vara av stor vikt både för besluten om beviljande av ekonomiskt stöd och för 
genomförandet av stödverksamhet. 
1.10 I det här sammanhanget skulle en viktig roll spelas av det europeiska nätverket 
av organisationer för främjandet av energiteknik ("OPET-nätverket"). upprättat av 
THERMIE-förordningen, som sammanbinder ett stort antal statliga och privata 
organisationer med erfarenheter av teknisk utvärdering, marknadsspridning och 
informationsverksamhet. Nätverkets roll och struktur skulle enkelt kunna anpassas 
för att spela en viktig roll i ett nytt "THERMIE"-program. Förutom att de flesta 
nödvändiga kunskaperna redan finns samlade inom detta nätverk följer det också 
närhetsprincipen, eftersom dessa organisationer arbetar på regional, nationell, och 
gemenskapsnivå. Nätverket kommer att stödjas av informella grupper av bransch-
och konsumentorganisationer, eller regionala och nationella instanser, vilket medför 
ett starkare engagemang i andra relevanta åtgärder och hjälper gemenskapen att styra 
programmet. 
2 MÅL 
2.1 Långsiktigt säkerställande av energiförsörjningen, hushållning med 
energiresurserna, miljöanpassad användning av fossila bränslen, diversifiering av 
energikällor och utveckling av regionala energikällor är de övergripande målen för 
gemenskapens politik och av största vikt för uppnåendet av ekonomisk tillväxt. 
Dessa mål kan emellertid endast uppnås om den europeiska industrin fortsätter att 
utveckla nya och effektiva tekniker för såväl energiproduktion/energiomvandling som 
för energikonsumtion. Erfarenheten visar dock att dessa tekniker, när de väl 
utvecklats, inte alltid lyckas tränga ut på marknaden utan visst statligt stöd. 
Förbättringar av byggnaders energieffektivitet, solceller och kolgasdrivna 
kombikraftverk (IGCC-anläggningar) är exempel på detta. Dessa mål utgör därför 
stommen i det föreslagna instrumentet. 
2.2 För att komma till rätta med arbetslösheten och säkra ekonomisk tillväxt inom 
EU är det viktigt att bevara den europeiska industrins konkurrenskraft. Full 
användning av ny och effektiv energiteknik är en förutsättning för detta. Den 
europeiska industrin ligger här inte alls lika bra till som USAs och Japans. Som 
påpekas i COM-rapport (92)2000 är andelen avancerad teknik i europeisk export 
faktiskt på nedåtgående och ligger nu på bara 17%, jämfört med 27% för Japan och 
31% för USA. De är känt att utvecklingsmarknaderna i Asien är stora och skulle 
kunna dra fördel av att börja använda europeisk energiteknik. Vidare skulle den 
europeiska tekniken även kunna spridas i större utsträckning på marknaderna i USA 
och Japan. Ett stödprogram för energiteknik kan därför bli ett värdefullt stöd för den 
europeiska utvecklingen vad gäller ekonomisk tillväxt. 
2.3 Bevarandet av energitillgångar går hand i hand med värnandet om vår miljö. 
De miljömässiga målen kan faktiskt inte uppnås utan att lämplig energiteknik införs 
allmänt. Under det kommande årtiondet kan den tekniska utvecklingen och 
utnyttjandet av denna minska energiförbrukningen högst betydligt, i några fall med 
över 50% per produktionsenhet och med motsvarande minskning av förorenande 
utsläpp, t.ex. av CO2, SO2 och NOx Detta är av största vikt, inte bara för EU 
(uppnående av C02-stabiliseringsmålet), utan också för grannländerna i Central- och 
Östeuropa, och i synnerhet för utvecklingsländerna, vilka är i färd med att 
dramatiskt öka sin ekonomiska tillväxt. 
2.4 Den inre marknaden erbjuder betydande nya möjligheter för medlemsstaternas 
företag. Den ställer emellertid också krav på företagen att bli mer 
konkurrenskraftiga, och ett viktigt medel för att förbättra konkurrenskraften är 
användning av bättre och effektivare energiteknik. Tekniker som framgångsrikt 
utvecklats av olika företag, ofta med statligt stöd på nationell eller regional nivå, 
skulle tas upp lättare och i större omfattning om ekonomiska och tekniska 
osäkerhetsmoment och brist på information om marknaden kunde övervinnas med 
hjälp av gemenskapens stöd. Detta skulle i sin tur främja de program som 
administreras av medlemsstaterna. 
2.5 När energitekniken främjas stöder man också de gemenskapspolitiska målen 
för att stärka den sociala och ekonomiska samhörigheten och i ordbrukspolitiken. 
Levnadsvillkoren för de europeiska medborgarna, särskilt i de mindre gynnade 
regionerna, kan förbättras genom utnyttjandet av effektiv energiteknik. Förbättringar 
av allmänna transportmedel, privatbilism, uppvärmnings- och belysningssystem kan 
uppnås genom ett mer effektivt energiutnyttjande, och genom användning av nya 
metoder. Även om energin alltid måste vara realistiskt prissatt så kan effektiva 
tekniker erbjuda sänkta energipriser för de mindre gynnade regionerna och på så vis 
säkerställa att dessa inte nekas tillgång till dessa betydelsefulla resurser. 
Energitekniken kommer att ha en avsevärd inverkan på samhällsutvecklingen och 
kommer att utgöra ett viktigt instrument för att stärka den ekonomiska och sociala 
samhörigheten inom gemenskapen. Liknande överväganden gäller också för den 
ökade användningen av modern energiteknik på landsbygden. Vidare skulle de nya 
reformerna beträffande den gemensamma jordbrukspolitiken kunna underlättas 
genom relaterade åtgärder, t.ex. utnyttjande av landområden för odling av 
biobränslen (biometanol, raps, energiskog o.s.v.) för àtt framställa bränsle för 
användning inom transport- och byggnadssektorerna. Teknikerna finns redan 
tillgängliga, men för att Europas landsbygd inte skall komma efter behöver de en 
rejäl knuff för att komma in i arbetet inom de olika berörda sektorerna. 
2.6 Till sist kan också en annan gemenskapsprincip, externa relationer, stödjas av 
ett program som främjar energiteknik. Den internationella dimensionen är faktiskt 
större för energi än för någon annan vara. Inte bara initiativ som t.ex. EGs olika 
energicentrum, utan också internationella åtgärder för att minska CC>2-utsläppen 
(uppföljning av Rio-konferensen) och för att hjälpa utvecklingsländerna att få tillgång 
till tillräckliga och rena energikällor, skulle underlättas betydligt genom stödet för 
europeiska energitekniker. Vidare är EUs grannländer antingen stora leverantörer av 
energi (Ryssland, Polen, Norge, Algeriet, Gulf-länderna o.s.v.) eller också har de 
stor potential för att utnyttja effektiva tekniker för energikonsumtion, 
energiomvandling och energiproduktion. Ett framtidsperspektiv med ett antal Central-
och Nordeuropeiska länder anslutna till gemenskapen, och med samarbetsavtal med 
andra (Medelhavsländerna), ökar nödvändigheten av att betrakta dessa som 
samarbetspartner i det nya gemenskapsprogrammet. THERMIE II skulle kunna bidra 
till ett fruktbart samarbete, inte minst med hjälp av OPET-nätverkets 
informationsverksamhet. 
2.7 Dessa kvalitativa mål kan illustreras med några kvantitativa mål som 
THERMIE II bör sträva efter att uppnå. Ett exempel: en minskning av 
gemenskapens energiimport med 2%, vilket skulle öka säkerheten i energitillgången, 
en ytterligare energibesparing på 20 Mt/år, en tvåprocentig minskning av 
gemenskapens C02~utsläpp o.s.v. Dessa mål måste i så fall specificeras närmare och 
mätmetoder måste utvecklas parallellt med införandet av det här nya programmet. 
3 PROGRAMMETS STRUKTUR 
3.1 För att uppnå ovanstående mål och för att slutföra de demonstrationsåtgärder 
som ingår i det fjärde FoU-ramprogrammet, måste programmet vara tillräckligt 
strukturerat och inriktas på prioriteringar. Vidare bör programmet utformas på ett 
sådant sätt att det omfattar de problem som är förbundna med utnyttjandet av 
energiteknologier snarare än att bara gälla de problem som är förknippade med 
enskilda energisektorer eller energitekniker. Det traditionella, sektorindelade 
tillvägagångssättet: 
• energihushållning 
• förnybara energikällor 
• fossila bränslen (fasta bränslen och kolväten) 
bör kompletteras med en punkt som gäller användningen av en teknik för att svara 
mot marknadens energipolitiskt relaterade problem. 
Det konkreta innehållet för de olika användningssektorerna måste koncentreras på ett 
begränsat antal punkter och noggrant följa resultaten från utvärderingen av tidigare 
och pågående stödprogram för energiteknik inom gemenskapen, liksom 
demonstrationen av teknisk genomförbarhet som ingår i det fjärde ramprogrammet. 
Organisationen kommer att utformas med hänsyn till den grundläggande principen 
om gemensamma åtgärder i samarbete med industrin och medlemsstaternas 
administrationer. Bifogat finns ett utkast till program för de tre sektorerna. 
3.2 Programmets innehåll måste fungera över sektorgränserna och bör främja ny 
teknik genom demonstration och spridning inriktade på en viss slutanvändning. 
Tänkbara stödåtgärder kan sorteras in under ett eller flera av följande områden: 
• industri (energihushållning och slutanvändning av bränslen eller energikällor 
för uppvärmning, ström, belysning o.s.v.), 
• energiindustri (produktion/omvandling av bränsle eller energikällor, inklusive 
åtgärder inom utforskning och styråtgärder för efterfrågan för effektiv produktion 
och användning av elektricitet), 
• tjänstesektor: byggnads- och bostadssektorn (inkl. service och administration: 
energihushållning, solvärme, elektricitet o.s.v.), transportsektorn (energihushållning, 
biobränslen, elektricitet, solceller o.s.v.), energisystem för städer 
(värmekraftproduktion, fjärrvärme, traditionella energikällor kombinerade med nya -
jordvärme, biomassa, vindkraft, miljöanpassad användning av kol, gas o.s.v.), 
• energisystem för landsbygden (odling av energigrödor), isolerade områden 
(öar, berg och otillgängliga områden: förnybara energikällor). 
Riktade projekt och program med en dimension som täcker in hela gemenskapen bör 
vara lämpliga verktyg för att kontrollera den ekonomiska genomförbarheten och 
möjliggöra större genombrott inom användningen av avancerad och effektiv 
europeisk energiteknologi. På samma sätt måste THERMIE II medge fortsatt stöd till 
små och medelstora företag, och skulle stödja mindre projekt med god 
upprepningspotential inom gemenskapen. 
3.3 Stöd bör beviljas utifrån behovet av statliga åtgärder: 
• Stöd till demonstrationsprojekt: för att täcka ekonomiska risktaganden vid 
demonstration av ett första projekt i kommersiell omfattning i ett land eller en 
region, eller demonstration av en teknik som ännu inte har introducerats på 
marknaden under samma ekonomiska förutsättningar, spridning genom projekt som 
har till syfte att främja energitekniker och få till stånd en bredare användning av 
dem. 
• Åtgärder för att främja energiteknik (spridning, tekniköverföring, 
marknadsanalys, information, rådgivning o.s.v.) speciellt vad gäller resultat från 
gemenskapens eller medlemsstaternas stödprogram eller från liknande tekniker som 
utvecklats av industrier utan statligt stöd och med samma problem vad gäller 
spridningen på marknaden. 
• Förmedling av energiteknik och industriellt samarbete med tredje länder och 
internationella organisationer. 
• Horisontella stödåtgärder: samordning av principer, utvärdering av program 
samt administrativt stöd. 
Förhållandet mellan utgifterna för dessa olika stödtyper måste definieras i samråd 
med den rådgivande kommittén och utgå från de årliga anslagen. 
3.4 Projekten bör i allmänhet omfatta flera företag från flera medlemsstater 
(undantag kan med ges i vissa speciella fall, dessa kommer att definieras närmare). 
3.5 Projektstödets storlek bör som tidigare begränsas till 35% av de 
stödberättigande omkostnaderna. För åtgärder som berör tredje länder och vid 
samarbete med tredje länder bör stödet vara mellan 50% och 100%. Omkostnader 
för horisontella stödåtgärder bör täckas helt och hållet (100%). 
3.6 Ekonomiska resurser: Programmet bör sträcka sig över fyra år för att ligga i 
fas med det fjärde ramprogrammets demonstrations verksamhet, för att projektet skall 
få tillräckligt med tid för att kunna uppvisa några resultat, för att man skall kunna 
bygga upp en bra och effektiv organisation och för att projektet mål skall kunna nås. 
I samband med medel tillgängliga under rubrik 3 beräknas behovet under 1995 till 
30 MECU, utöver de medel som tilldelas det fjärde ramprogrammet. För åren 1996-
98 kommer medel utöver dem som tilldelas det fjärde ramprogrammet att beviljas 
utifrån genomgång av budgetuppskattningar. Beloppen kommer att fastställas 
närmare vid den årliga budgetprocessen, och vara av en sådan omfattning att man 
säkerställer att programmet kan genomföras på ett konsekvent och sammanhängande 
sätt fram till avslutandet. Den geografiska täckningen för THERMIE Il-programmet 
bör således inriktas på gemenskapens inre marknad, men det måste också finnas 
utrymme för begränsade aktiviteter i grannregionerna (Central- och Östeuropa, 
Nordeuropa, länder som ansökt om medlemskap i EU, Sydeuropa och 
Medelhavsländerna samt vissa specifika åtgärder på viktiga marknader i tredje 
länder). 
3.7 Kriterierna för projektstöd skulle vara: 
• ekonomiska risker vid demonstration av en energitekniks genomförbarhet 
10 
• ingen möjlighet till ekonomiskt stöd i tillräcklig omfattning från 
medlemsstaten 
• ökad långsiktig säkerhet för energiförsörjningen inom gemenskapen 
• hushållning med energikällor och med miljön 
• förbättrad konkurrenskraft för europeisk industri 
Ytterligare kriterier kan liksom i det existerande THERMIE-programmet vara 
"gemenskapsdimensionen" (flera sökanden från olika länder), företagens storlek (små 
och medelstora), och projekt från regioner vars utveckling sackat efter. 
Kommissionen bör varje år (med hjälp av rådgivningsgrupperna) fastställa en 
prioriteringslista och som godkänns av den rådgivande kommittén bestående av 
representanter från medlemsstaterna. 
3.8 För att programmet skall kunna organiseras och utföras på ett effektivt sätt 
och målen uppnås, måste en noggrann granskning av 
komplementariteten/samordningen mellan THERMIE II och andra ekonomiska 
verktyg inom gemenskapen genomföras. Detta gäller verktyg inom forskning och 
utveckling samt energiprogrammering likväl som verktyg inom energipolitik (SAVE, 
ALTENER), regionalpolitik, extern politik och samarbete (PHARE/TACIS, 
samarbetsavtal och EDF) och slutligen den Europeiska investeringsbankens (EIBs) 
verktyg, verktyg hos andra finansiella institutioner (t.ex. EBRD) och andra 
internationella organisationer eller institutioner som t.ex. "the European Energy 
Charter". Samordningen med andra program inom gemenskapen säkerställs liksom 
tidigare bäst genom en rådgivningskommitté. 
3.9 Organisatoriska aspekter. Projekten bör väljas ut efter en årlig insamling av 
förslag, som offentliggörs i EGT. Användbara arbetssätt måste utvecklas i samarbete 
med medlemsstaterna inom ramen för THERMIE-kommittén. 
3.10 För att underlätta administrationen av programmet och för att så långt det är 
möjligt ta hänsyn till närhetsprincipen bör kommissionen även fortsättningsvis ha 
kontakter med statliga och privata organisationer som är involverade i främjande av 
energiteknik i medlemsstaterna (OPET). OPET-nätverket bör också spela en växande 
roll vid organiseringen, förberedelserna och ledningen av främjande åtgärder och så 
långt det är möjligt även i projekt. Branschorganisationer bör också involveras i 
dessa aspekter på ett informellt sätt och till en låg kostnad. Alla kommissionens 
intresserade instanser bör medverka i beslutsprocessen, utifrån intresse och 
kompetens. Man bör också undersöka möjligheten att involvera Europeiska 
investeringsbanken i detta program. 
4 BUDGET - BEVILJANDEN 
4.1 Budgeten fastställs av budgetmyndigheten med utgångspunkt från tillgängliga 
resurser inom ramen för rubrik 3 i budgeten. Den vägledande fördelningen av 
11 
beloppen mellan de olika stödmekanismerna som definieras under punkt 3.3 bör 
vara: 
• projektstöd inom EU, 
• informations- och spridningsaktiviteter inom EU, 
• samarbete med tredje länder, 
• horisontella stödåtgärder. 
Denna vägledande fördelning är baserad på utvärderingsrapporten för THERMIE, 
vilken visade på behovet av ett bredare utnyttjande av resultat från befintliga 
teknikprogram, liksom på att närheten till marknaden vid demonstrationer av 
ekonomisk genomförbarhet kräver intensiva stödåtgärder. 
4.2 Omfattningen av den årliga utdelningen till de olika sektorerna och 
användningsområdena måste fastställas utifrån ansökningarnas potential och i samråd 
med den rådgivande kommittén. 
12 
RÅDETS FORORDNING (EG) NR ../.. 
AV DEN ../../.. 
OM ETT GEMENSKAPSPROGRAM FÖR EKONOMISKT STÖD TILL 
FRÄMJANDET AV EUROPEISK ENERGITEKNIK 1995-1998 ("THERMIE II") 
EUROPEISKA UNIONENS RAD HAR ANTAGIT DENNA FORORDNING 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt 
artikel 235 i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag1, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande2 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande3, och 
med beaktande av följande: 
Enligt artikel 3(t) i fördraget skall gemenskapens aktiviteter omfatta åtgärder inom 
energiområdet. 
Rådet har i sin resolution av den 16 september 1986, om de nya energipolitiska 
målen för gemenskapen för 1995 och samordningen av energipolitiken mellan 
medlemsstaterna4, slagit fast att insatserna för att minska riskerna för framtida 
spänningar på energimarknaden måste fortsätta och om nödvändigt förstärkas fram 
till 1995 och därefter, oavsett de fluktuationer som denna marknad under kortare 
perioder kan vara utsatt för. 
I samma resolution slås fast att ett av de horisontella målen för gemenskapens 
energipolitik är att stimulera kontinuerligt och lagom differentierat främjande av 
tekniska innovationer och ändamålsenlig spridning av resultaten i hela gemenskapen. 
Den nuvarande energisituationen till trots får gemenskapen inte slå av på takten vad 
gäller att skapa en bättre diversifiering av gemenskapens energikällor och förbättra 
energieffektiviteten. Främjandet av nya tekniker bidrar till att dessa mål kan uppnås 
och till att miljön kan skyddas från påverkan från energiteknologin. 
1 COM(93) 642 def. 9.12.1993 
2 
3 
4 EGT nr C 241, 25.9.1986, s.l. 
13 
Det är viktigt att anpassa dessa strävanden till gemenskapens strategi för forskning 
och utveckling och till specifika program, särskilt den verksamhet som gäller 
demonstration av ren och effektiv energiteknik som definieras i det fjärde 
ramprogrammet för gemenskapsaktiviteter inom forskning och teknisk utveckling, 
både vad gäller programmets genomförande och den ekonomiska aspekten av 
programmet. 
I resolutionen av den 16 september 1986 slås också fast att gemenskapen bör söka 
balanserade lösningar vad gäller energi och miljö genom att utnyttja de bästa 
tillgängliga av de ekonomiskt försvarbara teknikerna. 
I artikel 130r i fördraget fastslås att kraven på miljöskydd skall ingå i gemenskapens 
övriga politik och att gemenskapsåtgärder som har med miljön att göra skall vara 
utformade så att de säkrar en försiktig och rationell användning av naturtillgångar. 
Energiteknik har mycket stor betydelse-vad gäller att möta de ekologiska 
utmaningarna genom ökad energieffektivitet, utveckling av nya och förnybara 
energikällor och ren användning av fasta bränslen. Stora ansträngningar inom alla 
dessa områden kommer att krävas för att stävja hotet om klimatförändringar. 
Främjande av projekt för att utnyttja olika regioners lokala energipotential, särskilt i 
mindre utvecklade regioner, skall bidra till att stärka den ekonomiska och sociala 
samhörigheten inom gemenskapen, ett mål som enligt Artikel 130b i fördraget skall 
tas med i beräkningen när allmänna riktlinjer och vid förverkligande av 
gemenskapspolitiken och den inre marknaden. 
Stöd för främjande av energiteknik kommer att främja ekonomisk och social 
samhörighet. 
Åtgärder för att främja innovativ teknologi på gemenskapsnivå kommer att förhindra 
förlust av resurser och öka effektiviteten. 
Denna verksamhet kommer att samordnas med den verksamhet som vidtas av 
gemenskapen inom ramen för andra specifika program som inbegriper demonstration 
av tekniska projekts genomförbarhet, främjande av samarbete med tredje länder och 
spridning och optimering av resultat från verksamheter inom gemenskapens program 
för forskning och teknisk utveckling. 
Ekonomiskt stöd kommer i lämpliga fall att beviljas till projekt för främjande av 
avancerad teknik inom energiområdet. 
Det är nödvändigt att stödja marknadsspridningen inte bara för projekt som har 
möjlighet att tas upp på marknaden, utan också, speciellt när det gäller förnybara 
energikällor, för projekt som trots att de inte kommer in på marknaden lika snabbt 
14 
är av stort framlida intresse i fråga om energiförsörjning, miljöskydd och 
arbetstillfällen. 
Vid urvalet av projekt bör i samma utsträckning förtur ges till projekt som innebär 
samarbete mellan oberoende verksamheter som är etablerade i olika medlemsstater, 
till projekt som lämnats tit av små ellci mcdelstoia löietag otli till 
informationsprojekt. Dessa projekt skall, om de väljs ut, dra fördel av ökat stöd från 
gemenskapen. 
Kommissionens ansträngningar att förenkla och påskynda inlämnings- och 
urvalsprocesserna och göra dem mer öppna lör insyn bör fortsätta, och man bör 
försöka underlätta för företag, speciellt små och medelstora företag, att delta i 
projekt som rör främjande av energiteknik 
Med hänsyn till effektiviteten är det nödvändigt att fastställa ett program som 
sträcker sig över fyra år och som har en avpassad lolalbudgel 
Det är nödvändigt att göra en uppskattning av de ekonomiska resurser som 
gemenskapen skall tillhandahålla för att detta program skall kunna genomföras. 
Beloppet bör ingå i de ekonomiska uppskattningar som fastställs genom 
interinstitutionella avtal. De anslag som faktiskt ställs till förfogande måste fastställas 
under budgetprocessen och i överensstämmelse med sagda avtal. 
Gemenskapens samlade åtgärdei inom området irke nukleär energi hör, vait- aiy dra 
rör sig om åtgärder inom det fjärde ramprogrammet eller andra åtgärder, i fasta 
priser inte understiga åtgärdsnivån under motsvarande tidigare tidsperiod. 
Trots den nya drivkraft som främjandet av innovativ energiteknik kräver, skall man i 
överensstämmelse med föreliggande förordning säkerställa kontinuiteten i de älgäider 
som vidtas i samband med sådana demonstrations- och pilotprojekt på energiområdet 
som omnämns i förordning (EEG) nr 2008/905, 3640/85 och det stödprogram för 
den tekniska utvecklingen inom kolvätcNcklorn som nämns i förordning (FIX!) ur 
3639/85. Denna kontinuitet skall säkerställas dels genom atl man fortsätter att främja 
och sprida teknik som har fått gemenskapsstöd i överensstämmelse med sagda 
förordningar, dels genom att man stöder senare faser av projekt som redan har 
mottagit visst stöd enligt samma förordningar. I vissa fall bör det också finnas 
möjlighet att stödja projekt av samma typ som dem som omfattas av dessa 
förordningar förutsatt att de också uppfyller kraven i den här förordningen. 
Samarbete mellan föi. lag i flera medlen isbi a i ra inom nmrådrt nu-ijjiuluii- iuaöu 
upprätthållas och stödjas. 
5 EGT nr. L 185, 17.07.1990, s.l 
15 
Överföring av ny teknik inom energisektorn skulle kunna bidra högst väsentligt till 
mer effektiv energiproduktion och minskning av förorenande utsläpp inom mindre 
gynnade områden i gemenskapen och i tredje land. 
Sådan överföring av teknik skall följaktligen stödjas både inom de existerande 
gemenskapsprogrammen och på andra sätt. 
Gemenskapsstödet får inte påverka konkurrensvillkoren på ett sätt som är oförenligt 
med fördragets bestämmelser inom detta område. 
Föreliggande program bör utvärderas efter halva tiden och efter projektets 
avslutning, och utvärderingarna bör utföras av oberoende experter. 
Denna förordning baseras på artikel 235 i fördraget. 
Gemenskapen har i överensstämmelse med den internationella konventionen om 
klimatförändringar åtagit sig att deltaga i internationella åtgärder för att begränsa 
utsläppen av föroreningar, särskilt utsläppen av koldioxid. 
För att uppfylla dessa mål måste gemenskapen utarbeta en kraftfull handlingsplan för 
samarbete med de utvecklingsländer som saknar modern teknik för energiproduktion 
och energihushållning. 
Bland dessa länder utgör bl.a. länderna i Stillahavsomradet och Latinamerika sådana 
områden i världen där en ökning av utsläppen är oundviklig såvida inte 
förebyggande åtgärder sätts in. 
16 
HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel 1 
Gemenskapen kan, under de villkor som beskrivs i denna förordning, bevilja 
ekonomiskt stöd till projekt som är ägnade att främja energiteknik (THERMIE 1995-
1998) inom de områden som nämns i artikel 3, och vidta de främjande åtgärder som 
beskrivs i artikel 4. 
Artikel 2 
1. I den här förordning avses med projekt för främjande av energiteknik, i det 
följande kallat projekt, projekt som inte är kan omfattas av de speciella programmen 
inom det fjärde rampiogrammet, och vars sylte är att utarbeta, använda orh/Hlei 
främja innovativa tekniker inom energiområdet, tekniker vars implementering 
innebär ekonomiska risker i en sådan omfattning att de utan ekonomiskt stöd från 
gemenskapen sannolikt aldrig skulle genomföras. 
2. Gemenskapens ekonomiska stöd kan beviljas projekt som syftar till att främja 
innovativa tekniker, processer eller produkter som redan tillämpats, men som på 
grund av återstående riskfaktorer ännu inte nått ut på marknaden, för att de skall nå 
en bredare användning, antingen under olika ekonomiska och geografiska 
förhållanden eller mrd tekniska modifieringar 
Artikel 3 
Denna förordning kan tillämpas inom följande områden: 
- Energihushållning 
- Förnybara energikällor 
- Ren förbränning av fasta bränslen 
- Kolväten 
I bilaga 1 finns en lista över olika användningssektorer för vart och ett av 
ovanstående områden. Innehållet i denna bilaga kan uppdateras så att det håller 
jämna steg med den tekniska utvecklingen, delta sker i så fall enligt det förfarande 
som beskrivs i artikel 9.1, och rådet och Europaparlamentet skall underrättas om 
ändringen. 
17 
Artikel 4 
Kommissionen kan vidta stödåtgärder, av den typ som beskrivs i bilaga 2, för att 
främja användningen av energiteknik och dess utbredning på marknaden. För detta 
ändamål kan gemenskapen bevilja tekniskt och ekonomiskt stöd till organ som 
främjar nya tekniker i medlemsstaterna. En lista över dessa åtgärder finns i bilaga 2, 
som kan ändras av kommissionen enligt förfaringssättet som beskrivs i artikel 9.1. 
Dessa främjande åtgärder kan genomföras i tredje länder så länge som detta sker i 
överensstämmelse med målen i den här förordningen. 
Artikel 5 
1. Alla projekt som avses i artikel 2 skall uppfylla följande krav: 
a) Projektet skall innebära användning eller spridning av nya tekniker, processer 
eller produkter, eller ny användning av redan kända tekniker, processer eller 
produkter. 
b) Projektet skall erbjuda ekonomiskt hållbara framtidsutsikter avseende senare 
kommersiell användning av den aktuella tekniken. 
c) Projektet skall innebära lösningar som är förenliga med krav på säkerhet och 
miljöskydd. 
d) Projektet skall vara svårt att finansiera på grund av stora ekonomiska risker. 
e) Projektet skall lämnas in av fysiska eller juridiska personer som är i stånd att 
införa och tillämpa de i punkt a) nämnda teknikerna, processerna eller produkterna, 
samt att bidra till eller vara behjälpliga vid spridning av dessa. 
f) Om projektets totalkostnad är 2 miljoner ECU eller mer måste det lämnas in av 
två oberoende upphovsmän, som skall vara etablerade i olika medlemsstater. 
Undantag kan dock göras för projekt som lämnas in av en ensam upphovsman om 
projektet är av särskilt intresse för gemenskapen. 
g) Projektet skall utföras inom gemenskapen såvida det inte är av vikt för 
gemenskapens intressen att hela projektet, eller delar av det, utförs utanför 
gemenskapens gränser, t.ex. beroende på projektets speciella karaktär. 
18 
h) Projektet skall utföras utanför gemenskapen om detta är nödvändigt för att 
fullfölja gemenskapens åtaganden inom den internationella konventionen om 
klimatförändringar. 
2. Ytterligare villkor, som är specifika för varje användningsområde, beskrivs i 
bilagorna 1 och 2. 
3. När kommissionen väljer ut projekt tar den hänsyn, förutom till villkoren i 
punkt 1 och 2, också till att företräde skall ges till följande projekt: 
a) Projekt utöver dem som nämns i punkt 1 f) som innebär samarbete mellan minst 
två oberoende verksamheter, som är etablerade i olika medlemsstater, förutsatt att 
det kan fastställas att var och en av verksamheterna kommer att kunna ge ett 
effektivt och betydelsefullt bidrag till projektets genomförande. 
b) Projekt som lämnas in av små eller medelstora företag eller av flera sådana 
företag gemensamt. 
c) Projekt som är avsedda att genomföras i regioner vars utveckling halkat efter 
enligt definitionen i artikel 8 i Förordning (EEG) nr. 2052/886. 
Artikel 6 
1. Stödet till ett projekt skall utgöras av ett ekonomiskt bidrag från gemenskapen 
som beviljas i enlighet med de villkor som beskrivs i punkterna nedan och i 
artiklarna 7, 11 och 14. 
2. Ekonomiskt stöd kan beviljas för ett helt projekt eller för olika faser av ett 
projekt. I det senare fallet kan projektet få fortsatt stöd beviljat under senare faser 
förutsatt att de berättigande villkoren fortfarande uppfylls och att kommissionen inte 
har något att erinra mot projektets utveckling, dock under förutsättning att detta inte 
påverkar tillämpningen av det ansvar som åvilar den budgeterande myndigheten 
inom gemenskapen. 
3. Det ekonomiska stödet får inte överstiga 35% av de kvalificerande 
omkostnaderna för projektet, vad gäller de projekt som nämns i artikel 2. 
4. Omfattningen av det ekonomiska stödet skall fastställas för varje projekt för 
sig. När beloppet fastställs tar kommissionen hänsyn till den del av risktagandet som 
direkt åligger de ansvariga för projektet, och till andra redan mottagna eller 
EGT nr. L 185, 15.07.1988, s.9. 
19 
förväntade bidrag, så att det sammanlagda statliga stödet inte överstiger 49% av de 
totala omkostnaderna för projektet. Den som är ansvarig för projektet är därför 
skyldig att upplysa kommissionen om varje form av förväntade eller redan mottagna 
statliga bidrag. 
5. Kommissionen förbehåller sig rätten att, om det visar sig nödvändigt, och 
enligt det förfarande som beskrivs i artikel 9.1, införa andra lämpliga 
finansieringsmekanismer. 
Artikel 7 
1. Projekten skall lämnas in av fysiska eller juridiska personer som är etablerade 
i gemenskapen, antingen enskilt eller av flera personer gemensamt, efter det att en 
inbjudan att inkomma med förslag på projekt, inom ett eller flera av de 
användningsområden som nämns i artikel 3, har publicerats i Europeiska 
gemenskapens officiella tidning, i överensstämmelse med denna förordning. Denna 
inbjudan kan föregås av en inbjudan från kommissionen som uppmanar till eller 
samordnar igångsättning av särskilda projekt, så kallade "inriktade projekt", i de fall 
ett behov inte är uppfyllt, eller om betydande tekniska framsteg kan göras genom 
samarbete mellan personer, företag eller andra organisationer etablerade i minst två 
medlemsstater. 
2. Kommissionen skall i inbjudan ange vilka områden som kommer att 
prioriteras vid urvalet av projekt, denna prioriteringslista skall utarbetas i enlighet 
med det förfarande som beskrivs i artikel 9.1. Kommissionen skall också ange vilka 
upplysningar den sökande bör tillhandahålla för urvalsprocessen. 
Artikel 8 
1. Kommissionen skall ansvara för denna förordnings genomförande. 
2. Tillvägagångssättet som beskrivs i artikel 9.1, skall tillämpas i följande fall: 
a) Vid ändring av innehållet i bilagorna 1 och 2. 
b) Vid utarbetande av prioriteringar som skall användas vid inbjudningar att 
inkomma med projekt. 
c) Vid urval av projekt, och även vid fastställandet av beloppet för det ekonomiska 
stödet i de fall de totala omkostnaderna för ett projekt överstiger 500 000 ECU. 
d) Vid varje inrättande av finansieringsmekanismer enligt artikel 6.5. 
20 
3. Tillvägagångssättet som beskrivs i artikel 9.2, skall tillämpas vid urval av 
projekt och åtgärder för att främja projekt, och för att fastställa beloppet för det 
ekonomiska stödet för alla projekt eller främjande åtgärder där de totala 
omkostnaderna överstiger 100 000 ECU, men inte överstiger 500 000 ECU. 
Artikel 9 
1. Vid utförandet av de uppgifter som anges i artikel 8.2, skall kommissionen 
biträdas av en kommitté som skall vara sammansatt av representanter för de olika 
medlemsstaterna och där kommissionens representant är ordförande. 
Kommissionens representant lägger för kommittén fram ett utkast till vilka åtgärder 
som skall vidtas. Kommittén skall avge ett yttrande om detta utkast inom den 
tidsfrist som ordföranden kan fastställa utifrån hur brådskande ärendet är. Yttrandet 
skall stödjas av en majoritet enligt de regler som fastställs i fördragets artikel 148.2, 
gällande beslut som skall fattas av rådet på förslag av kommissionen. Rösterna från 
medlemsstaternas representanter i kommittén räknas på det sätt som anges i nämnda 
artikel. Ordföranden deltar inte i omröstningen. 
Kommissionen vidtar åtgärder som träder i kraft omgående. Om beslutet inte 
stämmer överens med kommitténs yttrande skall dock kommissionen omgående 
underrätta rådet om detta. 
I sådana fall skall det beslut som kommissionen fattat träda i kraft först en månad 
efter att rådet underrättats enligt ovan. 
Rådet kan med kvalificerad majoritet fatta ett annat beslut inom den tidsfrist som 
omtalas i föregående stycke. 
2. Vid utförandet av de uppgifter som nämns i artikel 8.3, skall kommissionen 
biträdas av en kommitté som skall vara sammansatt av representanter för de olika 
medlemsstaterna och där kommissionens representant är ordförande. 
Kommissionens representant lägger för kommittén fram ett utkast till vilka åtgärder 
som skall vidtas. Kommittén skall avge ett yttrande om detta utkast inom den tid 
som ordföranden fastställer utifrån hur brådskande ärendets är, om nödvändigt 
genom omröstning. 
Yttrandet skall tas upp i mötesprotokollet, dessutom har varje medlemsstat rätt att 
begära att få sin ståndpunkt inskriven i mötesprotokollet. 
Kommissionen skall ta största möjliga hänsyn till kommitténs yttrande. Den skall 
informera kommittén om på vilket sätt hänsyn tagits till dess yttrande. 
21 
Artikel 10 
1. Vid tillämpningen av den här förordningen ansvarar kommissionen för 
samordningen med andra gemenskapsprogram. Detta bör omfatta demonstration av 
projektens tekniska genomförbarhet, främjande av samarbete med tredje länder, 
relevanta EIB- och EBRD-verksamheter samt spridning och optimering av resultaten 
från verksamheter inom gemenskapens program för forskning och teknisk 
utveckling. 
2. Kommissionen ansvarar också för att ett närmare samarbete med nationella 
program kommer till stånd, så att man kan undvika att identiska eller liknande 
projekt utförs dubbelt. 
Artikel 11 
1. Den som är ansvarig för ett projekt som beviljats stöd från gemenskapen, åtar 
sig att utnyttja, eller underlätta utnyttjandet av, de tekniker, processer eller produkter 
som projektet avser, efter att de visat sig framgångsrika, och att möjliggöra att de 
uppnådda resultaten får vidare spridning. 
2. Kommissionen skall, i samarbete med ansvariga organ i medlemsstaterna, 
sträva efter att säkerställa vidare spridning och användning av sådana projekt som 
genomförs i enlighet med denna förordning och att främja utnyttjandet av dem. 
Kommissionen skall vidta lämpliga åtgärder för att uppnå detta mål i enlighet med 
de främjande åtgärder som beskrivs i artikel 4. 
Artikel 12 
Avtal som slutits mellan gemenskapen och de personer som omnämns i artikel 14, 
och som är nödvändiga för genomförandet av sådana projekt som valts ut enligt den 
här förordningen, skall innefatta bestämmelser om vars och ens rättigheter och 
skyldigheter, inklusive villkor för spridning, skydd mot utnyttjande av projektets 
resultat och hur stödet skall betalas tillbaka, helt eller delvis, om kontraktets villkor 
inte uppfylls. 
Artikel 13 
Om inte annat följer av artikel 11 skall den information som kommissionen inhämtar 
i enlighet med denna förordning betraktas som konfidentiell. 
22 
Artikel 14 
Ansvaret för ett projekt skall ligga hos en fysisk eller juridisk person som är 
etablerad i enlighet med de lagar och bestämmelser som gäller i medlemsstaterna, 
eller hos en sammanslutning av sådana personer vari de är gemensamt och 
solidariskt ansvariga i den utsträckning som medlemsstatens lagar tillåter. 
Artikel 15 
Ekonomiskt stöd som beviljas av gemenskapen får inte påverka konkurrensvillkoren 
på ett sätt som är oförenligt med bestämmelserna i fördraget. 
Artikel 16 
Två år efter det att denna förordning trätt i kraft, samt då förordningens 
tillämpningsperiod är slut, skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet 
överlämna en rapport om tillämpningen av förordningen, särskilt vad gäller 
överensstämmelsen mellan nationella åtgärder och gemenskapens åtgärder, så att 
resultaten kan utvärderas. Rapporten skall åtföljas av de oberoende experternas 
externa utvärdering, vilken ligger till grund för rapporten. 
Artikel 17 
De ekonomiska medel som är nödvändiga för genomförandet av denna förordning 
skall varje år införas i den Europeiska gemenskapens allmänna budget. 
Medlen skall täcka det ekonomiska stöd som beviljas projekt i överensstämmelse 
med artikel 2, finansieringen av de åtgärder som omtalas i artikel 4, och andra 
utgifter som är nödvändiga för genomförandet av denna förordning. 
Artikel 18 
Förordning 2008/90 skall fortsätta att gälla för projekt och åtgärder som beviljats 
stöd enligt den förordningen. 
Artikel 19 
Den här förordningen träder i kraft den 1 januari 1995. 
23 
Den skall tillämpas till och med den 31 december 1998. 
Den här förordningen är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla 
medlemsstater. 
Utfärdad i ..., 
På rådets vägnar 
Ordförande 
24 
BILAGA 1 
FÖRTECKNING ÖVER ANVÄNDNINGSSEKTORER 
Användningsområdena i artikel 3 omfattar följande sektorer: 
1. ENERGIHUSHÅLLNING 
Det ekonomiska stödet skall inriktas på följande användningssektorer: 
- Transport 
- Byggnader 
- Industri 
- Energiproducerande industri 
1.1 TRANSPORT 
Projekten skall leda till en väsentlig förbättring av den allmänna effektiviteten och en 
minskning av utsläpp, CO2 och andra luftföroreningar genom tekmska framsteg som 
rör trafikförhållanden och fordon. Förtur skall ges till vagnparker för allmänna 
transportmedel och för fordon avsedda för godstransporter i stadstrafik. 
Det finns två projekttyper som kan bli aktuella: 
a) Tillämpningar för energihushållning: 
- Projekt med anknytning till marknadsföring av innovativa vagnparker (ny design, 
nya bränslen: CNG (kondenserad naturgas), LPG (kondenserad petroleumgas), 
biobränslen, diesel-elektriska...) 
b) Alternativa bränslen: 
- Projekt för främjande av infrastrukturer och distributionssystem för nya bränslen. 
(Snabba och långsamma uppladdningsenheter, speciella krav för O+M) 
- Projekt med anknytning till den tekniska anpassningen av fordon för nya bränslen. 
1.2 BYGGNADER 
Projekten skall leda till en väsentlig minskning av energiförbrukningen enligt 
standarder och en väsentlig minskning av förorenande utsläpp från byggnadsmaterial 
genom integrerade tekniska och ekonomiska förbättringar. Förtur skall ges till 
projekt som integrerar design, material och utrustning för styrning och kontroll. 
a) Tillämpningar för energihushållning: 
25 
- Projekt för främjande av renoveringstekniker för byggnader. 
- Projekt för främjande av ny integrerad design för nya byggnader. 
- Projekt med anknytning till främjandet av nya kylsystem (utan freoner). 
- Projekt med anknytning till tekniker som innebär kombinerad produktion av värme 
och elektricitet, till exempel bränsleceller. 
1.3 INDUSTRI 
- Värmeåtervinning genom användning av nya typer av värmeväxlare för starkt 
förorenande avgaser eller nya typer av förbränningsugnar som utnyttjar värmen i 
förbränningsutrymmet optimalt. Förbränning av avgaser inklusive senare användning 
av den värme som produceras kan också övervägas, liksom program för 
värmekraftproduktion som förbättrar utrustningens driftssäkerhet eller inkluderar 
eller använder nya metoder för att utnyttja förbränningsavgaser. 
- Återvinning av energi från industriavfall, antingen genom produktion av 
biprodukter som kan användas som derivatbränslen eller för direkt energiproduktion. 
Lösningar för att eliminera eventuell negativ påverkan på miljön skall vara 
integrerade i projektet. 
- Förbättring av industriella processer genom minskning av den specifika 
energiåtgången, där detta är viktigt för projektets sammantagna fördelar. 
- Tekniska lösningar för optimal användning av elektricitet, speciellt vid toppar i 
förbrukningen. Automatisering av processer som utnyttjar lätt reproducerbara 
standard- och modullösningar eller nya metoder, t.ex. förutsägbara och 
anpassningsbara system, kan också övervägas. 
1.4 ENERGIPRODUCERANDE INDUSTRI 
Avancerade brännare, integrerade energibesparande lösningar och minskad 
miljöpåverkan, samt effektiva kyltorn med lägre underhållskostnader och minskad 
miljöpåverkan. Dessa lösningar bör inriktas huvudsakligen på befintliga 
anläggningar. 
Avancerade system för transport av värme som produceras i fjärrvärmeprojekten för 
att antingen minska installationskostnaderna eller minska energiförlusterna vid 
distributionen eller i värmeväxlarna. 
Bränsleceller i stapel som levererar energi på ett mer effektivt och miljövänligt sätt. 
Tekniska lösningar för att minska elförbrukningen i kraftverk, som också kan 
överföras för att uppnå en mer flexibel drift i vattenpump/turbinsystem. Minskning 
26 
av förluster och förbättrad kvalitet vid transporter och distribution av elektricitet bör 
också ingå. 
2. FÖRNYBARA ENERGIKÄLLOR 
Det ekonomiska stödet skall inriktas på följande användningssektorer 
- Energi från biomassa och avfall 
- Solenergi 
- Vindkraft 
- Vattenkraft 
- Jordvärme 
2.1 ENERGI FRÅN BIOMASSA OCH AVFALL 
a) Projekt som strävar efter att förbättra konkurrenskraften hos biomassa som 
bränsle: 
- Aktiviteter som syftar till att förbättra produktiviteten för energigrödor, skörden av 
dem, och omvandlingsteknikerna. 
- Aktiviteter som syftar till att förbättra tekniker för omvandling av biomassa för 
energiproduktion och användning (produktion och användning av flytande, fasta och 
gasformiga bränslen, produktion av värme och/eller elektricitet). 
- Aktiviteter som syftar till att minska kostnaderna vid produktion av energi från 
biomassa (minskning av specifika investeringskostnader, rationalisering av 
produktionstekniker... ). 
b) Projekt med iririktning på utnyttjande av energi från växtavfall, animaliskt avfall, 
avfall från städer eller industrier. 
- Aktiviteter som strävar efter uppgradering av avfall och som innebär en väsentlig 
påverkan på produktionen, energiersättning eller besparing av energi. Projekten skall 
ligga i linje med gällande principer för gemenskapens miljö- och lantbrukspolitik. 
2.2 SOLENERGI 
a) Solceller 
Mål: 
Marknadsföring av solcellstekniker för produktion av elektricitet till: 
27 
- grupper av hus, byar, 
- byggnader med arkitektonisk integration av solcellsmoduler på taket och/eller 
fasaderna, 
- utrustning för telekommunikation, signal- och larmutrustning, pump- och 
reningsanläggningar för vatten, avsaltningsanläggningar o.s.v., 
- distribution av elektricitet från solcellsdrivna kraftverk 
b) Värmetillämpningar 
Mål: 
Förmedling av tekniker relaterade till optimal teknisk och ekonomisk integration av 
aktiva solenergisystem och effektiva konventionella system, med garanterade resultat 
för en totalt sett bättre driftsäkerhet, vilket används för: 
- produktion av större mängder varmvatten (eller andra vätskor) för uppvärmning 
och/eller kylning, 
- produktion av större mängder varm luft till ventilation eller torkning. 
2.3 VINDKRAFT 
Mål: 
- Förmedling av de resultat som uppnåtts i tidigare forsknings- och 
utvecklingsprogram, med syfte att öka genomslagskraften på marknaden, stimulera 
europeisk industri och främja överföring och mer utbredd användning av avancerad 
teknik, särskilt i mindre utvecklade länder i Europa. 
- Förmedling och spridning av användningen av vindkraftverk, som är 
specialtillverkade för de olika medlemsländernas specifika natur genom användning 
av vindturbiner med ett brett spektrum av nominell effekt. 
- Förmedling av tekniker med minimal påverkan på miljön, särskilt lägre ljudnivå, 
minimalt markbehov, och förbättrad estetisk utformning som kan leda till en bredare 
allmän acceptans. 
2.4 VATTENKRAFT 
Mål: 
Förmedling av tekniker som producerar elektricitet till det allmänna elnätet eller för 
privat användning i lågeffektanläggningar. 
Användningssektorer: 
- Projekt (riktade) som syftar till att sammanföra industripartner för att producera 
driftsäker och konkurrenskraftig standardutrustning av hög kvalitet för att främja 
skapandet av, eller utbredningen i, nya marknader. 
28 
- Projekt (riktade), som syftar till att optimera enkla, driftsäkra och billiga tekniker 
eller teknologier, särskilt sådana som är anpassade för marknader och behov i länder 
vars utveckling kommit på efterkälken. 
- Renovering och modernisering av anläggningar som tagits ur drift, eller 
anläggningar vars tekniska och administrativa livslängd närmar sig sitt slut, genom 
användning av moderna högpresterande tekniker (bästa kvalitet/pris). 
Alla projekt skall ta särskild hänsyn till existerande och förutsägbara mål för 
miljöskydd. 
2.5 JORDVÄRME 
Mål: 
Att genom informationsverksamhet främja användningen av redan funna, 
betydelsefulla jordvärmeresurser som ännu inte utnyttjas. Samtidigt skall hänsyn tas 
till ekonomiska och miljömässiga aspekter samt försörjningens tillförlitlighet. 
Användningssektorer: 
- Tekniker inom borrning, utrustning för brunnshuvud, korrosion, skalning, 
automatisering och system för behandling av saltvatten. 
- Utnyttjande av förekomster av jordvärme, i sådana områden där resurserna testats 
för att minimera risken med gruvdriften. 
- Utveckling av användningsmöjligheterna för jordvärme inom jordbruk, 
dammarbeten och avsaltning av havsvatten, för att därmed stödja områden som 
påverkas av förändringarna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. 
3. REN FÖRBRÄNNING AV FASTA BRÄNSLEN 
Alla former av FBC (Fluidised Bed Combustion FBC) skall nu spridas över hela 
gemenskapen: små och stora FBC har nu nått en industriell mognad som gör att det 
finns goda anledningar att öka användningen av dem. de behöver inte begränsas till 
en viss typ av bränsle. Tvärtom bör man vid förmedling av denna teknik ta hänsyn 
till dess möjlighet att använda sig av en mängd olika bränslen. Därför bör man 
stimulera förbränning i FBC av bituminöst kol, brunkol (lignit), torv, restkol, avfall, 
biomassa, avfallsbränsle (RDF) och alla typer av kolhaltiga material - separat eller i 
blandningar. 
FBC bör stödjas för produktion av elektricitet, och även för användning vid 
värmekraftproduktion. 
4. KOLVÄTEN 
29 
Mål: 
Programmet skall stärka industrins möjligheter att uppfylla kortsiktiga och 
långsiktiga behov av tillgång till effektiva tekniker inom olje- och naturgasområdet. 
Gemenskapens aktiviteter inriktar sig därför på: 
- spridning av tekniker för att hjälpa dem nå ut på marknaden. Särskilda resurser 
skall läggas på marknadsspridning i Central- och Östeuropa samt OSS (inklusive 
samarbetsprojekt). 
Programmet vänder sig huvudsakligen till företag inom olje- och gassektorn, som 
utvecklar och främjar innovativa och effektiva tekniker för förbättring av utvinning, 
produktion, transport och användning av kolväten. Projekt från små och medelstora 
företag prioriteras dock vid urvalet. 
Tillämpningsområden inom utvinning och transport av kolväten är spridning av 
följande: 
- Verktyg och metoder för förbättring av utvinningsmöjligheterna, särskilt i svåra 
och komplexa områden som Nordsjön, och för optimering av utvinningsgraden. 
- Nya tekniker för utvinning av mindre förekomster, särskilt gasförekomster, vilka 
resulterar i ökad produktion från sådana förekomster som karaktäriseras av svåra 
ekonomiska villkor. 
- S)'stem för säkerhet och miljöskydd vid utvinning och produktion, särskilt inom 
Offshore-sektora. 
- Nya och effektiva system för produktion och transport av flytande naturgas, med 
syftet att sprida försörjningen. 
30 
BILAGA 2 
FRÄMJANDE ÅTGÄRDER FÖR ENERGITEKNIK 
1. MÅL 
Vid främjandet av användningen av energitekniker och deras genomslagskraft på 
marknaden enligt artikel 4 är det nödvändigt att kommissionen vidtar åtgärder. 
Kommissionen vidtar sådana åtgärder endast om marknadsvillkoren så kräver, och i 
överensstämmelse med denna förordning. 
Gemenskapsstöd kan därför beviljas för att uppnå energipolitiska eller andra mål 
som uppställts i Fördraget om Europeiska unionen, särskilt gäller detta följande mål: 
• Öka användningen av den industriella potentialen för utveckling av 
energiteknik och förbättring av den tekniska basen inom europeisk industri, särskilt 
vad gäller små och medelstora företag. 
• Stimulera europeisk industri att bli mer konkurrenskraftig genom att utnyttja 
den tekniska utvecklingen och marknadspotentialen fullt ut. 
• Skydda och förbättra miljön genom energihushållning, användning av 
förnybara energikällor och ren energiteknik samt begränsning av förorenande 
utsläpp. 
• Förmedla teknik till regioner i Europa som är mindre utvecklade, och utnyttja 
den lokala energipotentialen. 
• Förbättra arbetsvillkoren och öka antalet arbetstillfällen genom användning av 
innovativa och effektiva energitekniker, utvecklade och levererade inom 
gemenskapen. 
• Samarbeta internationellt för att främja ekonomisk och social utveckling i 
utvecklingsländerna. 
2. TYPER AV ÅTGÄRDER 
De åtgärder som nämns i artikel 4 omfattar: 
2.1 SAMORDNING med nationella program och andra gemenskapsprogram som har 
anknytning till energiteknik, för att på så sätt undvika att identiska eller liknande 
31 
projekt utförs dubbelt, och för att säkerställa tillämpning av närhetsprincipen för 
åtgärder inom gemenskapen, särskilt genom: 
a. systematiskt utbyte av information om nationella stödprogram 
b. gemensam utvärdering av program 
c. definiering av mål och införande av strategier för främjande av energiteknik 
d. övervakning av i vilken utsträckning målen uppnås. 
2.2 VERKTYG för gemenskapsåtgärder 
a. Analys av marknadsförhållandena och utvärdering av marknadspotentialen med 
avseende på användningen av energitekniker och deras genomslagskraft på 
marknaden (inklusive tekniker för styrning av efterfrågan, sektordiagnoser, 
genomförbarhetsanaly ser). 
b. Förmedling av information om europeiska energitekniker, främjande av dessa och 
förmedling av resultat från projekt med statligt stöd genom att olika evenemang 
organiseras (tekniska seminarier, konferenser, studiebesök, utställningar), deltagande 
i tekniska mässor, produktion av dokumentationsmaterial o.s.v., i den mån företagen 
inte genom sina avtalsåtaganden skall sköta detta, eller om de aktuella företagen inte 
är i stånd att sköta detta på egen hand. 
c. Rådgivande och stödjande åtgärder för att vägleda utvecklingen av vidtagna 
åtgärder, säkerställa genomslagskraften på marknaden för effektiva energitekniker 
och ta itu med marknadshinder. 
d. Utbildning av personal som är involverad i drift eller teknisk användning av 
innovativa energitekniker. 
e. Utveckling av lämpliga finansieringsmekanismer. 
De specifika verktyg som nämns ovan skall struktureras i samklang med 
motsvarande verktyg som planeras i programmet "icke-nukleär energi" i det fjärde 
ramprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom ramen för 
"PLANS TO FACILITATE MARKET ACCESS", allt efter de olika tekniker som 
omfattas av det här programmet. 
2.3 Stöd till statliga eller privata organisationer som samarbetar om ovannämnda 
aktiviteter för främjande av energiteknik, särskilt inom OPET-nätverket ("OPET, 
Organisations for the Promotion of Energy Technologies"). 
32 
2.4 Stöd till de ovan nämnda aktiviteterna, med hänsyn till industriellt samarbete 
med tredje länder, och att tillhandahålla vägledning för gemenskapens stödprogram 
och uppnå optimalt utnyttjande av energiteknik inom och utom gemenskapen. 
3. GENOMFÖRANDE 
Som nämnts i artikel 9 i denna förordning skall åtgärderna genomföras av kommittén 
i nära samarbete med medlemsstaterna, som skall hjälpa kommissionen att definiera 
programmet, fastställa prioritetsordning för åtgärder, fatta beslut om beviljande av 
ekonomiskt stöd och utvärdera resultaten. 
33 
BILAGA 2 
Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3, beviljas stöd till 
de olika berörda sektorerna enligt följande fördelning: 
- Energihushållning 45% 
- Förnybara energikällor 35% 
- Ren förbränning av fasta bränslen 13% 
- Kolväten 7% 
34 
FINANCIAL STATEMENT 
1. Title of operation Promotion of European Energy Technologies ("THERMIE-II") 
2. Budget heading involved B.4.1000 
3. Legal basis Council Regulation to be adopted in 1994 
4. Description of operation 
4.1 General objectives: Financial support for promotional projects and measures for 
larger market penetration of energy technologies 
4.2 Period covered 4 years, 01.01.1995 to 31.12.1998 (in parallel to the 4th 
Framework Programme) 
5. Classification of expenditure or revenue 
5.1 Compuleory/Non-compulsory expenditure 
5.2 Differentiated/Non differentiated appropriations 
5.3 Type of revenue involved: No 
6. Type of expenditure or revenue 
100% subsidy: for some associated measures to be carried out by independent 
experts (consultant firms) 
• Subsidy for joint financing with other sources in the public and/or private sector: 
for all projects and most of the associated measures, in particular for those carried 
out in co-operation with Member States Agencies 
• Interest subsidy: subject to further discussion in energy working group 
• Other: some service contracts (in particular for some associated measures) 
• Should the operation prove an economic success, is there provision for all or part 
of the Community contribution to be reimbursed?: No 
• Will the proposed operation cause any change in the level of revenue? 
If so, what sort of change and what type of revenue is involved? No 
7. Financial impact 
7.1 Method of calculating total cost of operation (definition of unit costs) 
The amount of 30 MECU for 1995 covers financial support for demonstration of 
economic risks of promotion of energy technologies as defined in art. 2 b) of 
Council regulation 2008/90 ("dissemination projects") as well as in its art. 5 
("associated measures"). As this type of projects is closer to the market and 
subject of different economic or geographical conditions, it is in particular relevant 
for the sector of rational use of energy. The level of finance appropriate for 1996-
1998 will be decided in the light of available funds in Heading 3 of the budget 
& 
The experience made today through the THERMIE Programme shows that there is 
a need for support in the sectors in the following proportions: 
Rational Use of Energy 
Renewable Energy Sources 
Clean use of Solid Fuels 
Hydrocarbons 45% 
35% 
13% 
7% 
Again, as experience made with the THERMIE regulation shows, not only project 
support is required. In fact, many efficient technologies have been developed by 
the industry, whether with EC or MS support or not, and the aims of larger market 
penetration can most effectively be achieved by dissemination measures 
Finally, around 13% of funding is necessary for economic analysis, evaluation of 
projects and support programmes, including those of the Member States in order 
to orientate the Community activity and to ensure subsidiarity of action, as well as 
for administrative support. 
7.2 Itemised breakdown of costs 
Breakdown Budget 
year 95 
Projects 11 
Dissemination 15 
measures 
Strategy, Evaluation, 4 
Administrative 
Support 
TOTAL I 30 
7.3 Indicative schedule of appropriations 
7.3.1 Schedule for proposed new operation 
Commitment 
appropriations 1995 
30 1996 
p.m.* 1997 
p.m.* 199S 
p.m.* TOTAL 
p.m.* 
(* pro memoria) 
The level of finance foreseen for 1995 in the context of funds available under 
Heading 3, other than those allocated to the 4th Framework Programme RTD is 
30 MECU. The level of finance for 1996-98 will be decided, outside the resources 
allocated to the 4th Framework Programme RTD, in the light of the revision of the 
budget estimates and defined in the framework of the annual budgetary procedure to 
an adequate extent to ensure that the programme is carried out in a coherent manner 
until its conclusion. 
8. Fraud prevention measures; results of measures taken 
9. Elements of cost-effectiveness analysis 
9 1 Specific and quantifiable objectives; target population 
- Specific objectives: links with general objective: Energy Policy, increase of 
Energy Supply Security and improved Energy Efficiency. 
3b> 
Support of about 150 projects and 300 associated measures per year which, 
following the recent experience with the ongoing THERMIE Programme would 
produce the following results for each ECU spent on a project. 
• 425 kg of oil equivalent saved or substituted 
• 1650 kg avoided CO2 emissions 
• 12 kg avoided SO2 emissions 
• 4 ECU increase of the Community GDP 
(See also attachment). 
- Target population: distinguish as applicable for each objective; indicate the end-
beneficiaries of the Community's financial contribution and the intermediaries 
involved: industry and other S* lEs. 
9.2 Grounds for the operation 
- Need for Community financial aid: many significant technology break through 
would not happen in the EC; some Member States have no similar programme. 
- Choice of ways and means 
• advantages over possible alternatives (comparative advantages): more 
immediate effect than regulatory measures, better effect than R&D measures. 
• explanatory reference to similar Community or national operations: THERMIE 
1990/94, UK Best Practice Programme, FR and DE Demonstration 
Programmes. 
• spin-off and multiplier effects expected: 
• Generation of potential investment of about 1,000 MECU in total, based on 
results of Cost Benefit Analysis of THERMIE 1990-1992. 
• Job creation potential of tens of thousands of jobs, depending on success of 
replication. 
• Promotion of European technologies on third country markets. 
- Main factors of uncertainty which could affect the specific results of the 
operation: the successful projects are generally replicated several times by 
industry or Member States Institutions. The associated measures contribute to a 
larger use by industry of technologies developed by industry or Member States 
programmes and which otherwise would not sufficiently penetrate the market. 
9.3 Monitoring and evaluation of the operation 
- Performance indicators selected: achievement of technology improvements (e.g. 
tonnes of oil equivalent saved or substituted, tonnes of CO2 avoided, number of 
projects generated, etc.) 
- Details and frequency of planned evaluations: Yearly 
- Assessment of the results obtained: The Regulation foresees 2 exercises by 
independent evaluations examining project files, making project visits, controlling 
replications and assessing complementarity with Member State programmes, 
one two years after the entry into force, the other on expiry of the Regulation. 
The Commission will submit these reports to the European Parliament and the 
Council. 
9.4 Coherence with financial programming 
- Is the operation incorporated in the DG's financial programming for the relevant 
years?: Yes, within Heading 3 Internal policies. 
- To which broader objective defined in the DG's financial programming does the 
objective of the proposed operation correspond?: Energy policy, increase of 
energy supply security and improved energy efficiency. 
37-
10. Administrative expenditure (part A of the budget) 
This section of the financial statement must be sent to DGs IX and XIX; DG IX will then 
forward it to DG XIX with its opinion. 
10.1 Will the proposed operation involve an increase in the number of Commission 
staff? If so, how many? No. 
10.2 Indicate the amount of administrative expenditure involved in the proposed 
operation Explain the method of calculation: 
The amount of administrative expenditure necessary to carry out the programme 
will be in the order of 150,000 ecus for 1995. It is broken down as follows. 
- MEETING COST: 
Advisory committee of Member State representatives; 
three meetings per year with two delegates per 
Member State (one meeting of one day, two meetings 
of two days), based on the average of 658 ECU (only 
travel cost) - budget heading A251 48,000 
Expert committee of Member State representatives; 
two meetings per year with two delegates for one or 
several days, based on the average of 658 ECU (only 
travel cost) - budget heading A250 32,000 
- MISSIONS OF COMMISSION STAFF. 70,000 
TOTAL PER YEAR: ECU 150,000 
t!t 
3? 
KOM(94) 654 slutlig 
DOKUMENT 
SV 01 12 
Katalognummer : CB-CO-94-672-SV-C 
ISBN 92-77-84957-6 
Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-29S5 Luxemburg 3&[