SV    SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 14.09.2004 
KOM(2004)593 slutlig 
2004/0199(CNS) 
2004/0200(CNS) 
  
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om undertecknande på Europeiska union ens vägnar av avtalet mellan Europeiska 
unionen, Europeiska gemenskapen och Sc hweiziska edsförbundet om Schweiziska 
edsförbundets associering till genomförande t, tillämpningen och utvecklingen av 
Schengenregelverket 
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om undertecknande på Europeiska gemenska pens vägnar av avtalet mellan Europeiska 
unionen, Europeiska gemenskapen och Sc hweiziska edsförbundet om Schweiziska 
edsförbundets associering till genomförande t, tillämpningen och utvecklingen av 
Schengenregelverket  
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om ingående på Europeiska unionens vägnar  av avtalet mellan Europeiska unionen, 
Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets 
associering till genomförandet, tillämpning en och utvecklingen av Schengenregelverket 
 
SV    SV Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om ingående på Europeiska gemenskapens  vägnar av avtalet mellan Europeiska 
unionen, Europeiska gemenskapen och Sc hweiziska edsförbundet om det senares 
associering till genomförandet, tillämpningen  och utvecklingen av Schengenregelverket  
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om undertecknande på Europeiska gemenska pens vägnar av avtalet mellan Europeiska 
gemenskapen och Schweiz om kriterier och mekani smer för att fastställa vilken stat som 
skall ansvara för handläggningen av en asylan sökan som görs i en medlemsstat eller i 
Schweiz  
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om ingående på Europeiska gemenskapens  vägnar av avtalet mellan Europeiska 
gemenskapen och Schweiz om kriterier och mekani smer för att fastställa vilken stat som 
skall ansvara för handläggningen av en asylan sökan som görs i en medlemsstat eller i 
Schweiz  
(framlagt av kommissionen) 
 
SV 3   SV MOTIVERING  
I juni 1999 avslutade Europeiska ge menskapen och Schweiziska edsförbundet 
förhandlingarna om sju avtal. Alla dessa av tal trädde i kraft samtidigt den 1 juni 2002. I 
anslutning till dessa avtal avgav Schweizisk a edsförbundet (nedan kallat Schweiz) en 
förklaring om invandrings- och asylpolitiken, dä r man klargjorde sin av sikt att delta i EU:s 
system för samordning av asylpolitiken och fö reslog att förhandlinga r skulle inledas om 
ingående av en parallell konven tion till Dublinkonventionen. 
Sedan kommissionen lämnat sitt godkännande den 17 juni 2002 hölls förhandlingar med 
Schweiz om dess associering till genomföra ndet, tillämpningen och utvecklingen av 
Schengenregelverket och till lagstiftningen om inrättandet av Eurodac1 och lagstiftningen om 
vilken stat som skall ansvara för handläggning en av en asylansökan (som sedermera har 
antagits och som kommer att hänvis as till som Dublinförordningen2). Följaktligen har enighet 
nåtts om texten till två separata avtal.  
I enlighet med förhandlingsdirektiven följer avtalen den modell som valdes för avtalen med 
Norge och Island om dessa länders associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket
3 och om kriterier och meka nismer för att fastställa 
vilken stat som skall ansvara för handläggni ngen av en asylansökan som görs i någon av 
medlemsstaterna eller i Island eller Norge4, dock med hänsyn till de särskilda konstitutionella 
krav som gäller för Schweiz. 
Dessutom föreskrev förhandlingsdirektiven at t Schweiz måste godta Schengenregelverket och 
dess utveckling samt Dublin-/Eurodac-regelver ket och dess utveckling utan undantag eller 
avvikelser. Vidare begärdes i direktiven  en klar koppling mellan genomförandet och 
upphörandet av de två avtalen. Slutligen innebar förhandlingsdirektiven att Schweiz skulle lämna ett årligt bidrag för att täcka kostnadern a för administrationen oc h driften av Schengen- 
och Dublin-/Eurodac-systemen. 
Kommissionen anser att texterna överensstämmer med de förhandlingsdirektiv som antogs av 
rådet den 17 juni 2002. Det enda avvikelsen från principen om ett fullständigt godtagande av 
det nuvarande och framtida Schengenregelverket är det undantag som beviljats Schweiz när 
det gäller kravet på att godta framtida bestäm melser om framställningar om biträde vid 
husrannsakan och beslag i samband med brott på området för direkt besk attning som, om de 
begås i Schweiz, enligt den schweiziska lagstiftningen inte är belagda med frihetsstraff. Detta undantag var nödvändigt för att kunna ingå e tt avtal med Schweiz om beskattning av 
sparande, som i sin tur var nödvä ndigt för ikraftträdandet av rådets direktiv 2003/48/EG av 
den 3 juni 2000 om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar
5. Den 
17 maj 2004 godkände Coreper detta undantag som del av en övergripande kompromiss med 
                                                 
1 Rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac för 
jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (EGT L 316, 
15.12.2000, s. 1) 
2 Rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att 
avgöra vilken medlemsstat som har an svaret för att pröva en asylans ökan som en medborgare i tredje 
land har gett in i någon medlemsstat (EGT L 50, 25.2.2003, s. 1) 
3 EGT L 176, 10.7.1999, s. 36. 
4 EGT L 93, of 3.4.2001, s. 40. 
5 EUT L 157, 26.6.2003, s. 38. 
 
SV 4   SV Schweiz på en rad områden. Enighet om de nna kompromisslösning nåddes i samband med 
toppmötet mellan EU och Schweiz den 19 maj 20046. 
När det gäller indirekt beskattning har inga  undantag beviljats, varken beträffande det 
nuvarande eller beträffande det framtida re gelverket. I enlighet med artikel 51 i 
Schengenkonventionen kommer Schweiz inte att uppställa några villkor för det rättsliga 
samarbetet i fall som gäller “indirekt skatteflykt”.7 Indirekt skatteflykt är i Schweiz en 
överträdelse som beivras av administrativa myndigheter, vars beslut kan överklagas till 
domstol som är behörig att handlägga brottmål. Därför är artikel 51 a andra alternativet i 
Schengenkonventionen tillämplig. 
Eftersom avtalen om Schengenregelverket oc h om Dublin-/Eurodac-regelverket är kopplade 
till varandra, bör dessa båda avtal undertecknas samtidigt. 
Följande punkter syftar till att visa skillnader na mellan eller anpassningarna till motsvarande 
avtal med Norge och Island. 
Schengen: Som kommissionen angav i sin förklaring i samband med antagandet av 
förhandlingsdirektiven för avtale t om Schengenregelverket är de t beklagligt att dessa direktiv 
syftade till att ingå ett enda av tal, med inslag från såväl den första som den tredje pelaren. 
Dessa inslag ur olika pelare är av helt olika natur (inslagen ur den första pelaren är av 
gemenskapsrättslig natur, vilket innebär fö reträde och i tillämpliga fall direkt effekt, 
egenskaper som inslagen ur den tredje pelare n saknar), är föremål för olika förfaranden med 
avseende på godkännande och ingående (det vill säga  att inslag ur den tr edje pelaren är inte 
föremål för Europaparlamentets yttrande) och omfattas i olika utsträckning av EG-domstolens 
behörighet. För att ta hänsyn till dessa skillnader, föresl år kommissionen att avtalet om 
Schengenregelverket antas genom två skilda rätt sakter: en på grundval av EG-fördraget och 
en på grundval av EU-fördraget. Vart och ett av dessa beslut anger genom en hänvisning till 
rådets beslut 1999/436/EG
8 vilka delar av Schengenregelverket, i den utsträckning de 
omfattas av avtalet, som faller under EG-fördraget och vilka delar som faller under EU-fördraget. Detta kommer i synn erhet att vara till hjälp för att fastställa EG-domstolens 
behörighet. 
Avtal: Artikel 7.2 b: Schweiz beviljas en tvåårsperi od för att godta och genomföra nya  Schengenregler i sin interna 
rättsordning för det fall att en folkomröstni ng begärs. Om möjligt ska ll Schweiz tillämpa de 
nya reglerna provisoriskt. Om Schweiz inte kan tillämpa innehållet i det utvecklade regelverket provisoriskt, ska ll EU och EG vidta proportionerliga och nödvändiga åtgärder 
som garanterar att Schengensamarbetet fungerar effektivt. 
                                                
 
6 Rådets dok. 9544/04. 
7 Jfr kommissionens avdelningars arbetsdokument om Schengenreglerna om framställningar om 
verkställighet av husrannsakan eller beslag, MD 59/03 (EFTA-gruppen). 
8 EGT L 176, 10.7.1999, s. 17. 
 
SV 5   SV Denna skyddsklausul gör det möjligt för EU och EG att godta en eventuell försening på två år 
när det gäller Schweiz genomförande av det fra mtida regelverket. I detta sammanhang har 
Schweiz förklarat att endast 5 % av de åtgärd er som utvecklar Schenge nregelverket och som 
har antagits från det att Sche ngenregelverket införlivades in om Europeiska unionens ramar 
1999 och fram till idag kunde ha  lett till en folkomröstning. 
Artikel 7.5: I enlighet med förhandlingsdirektiven godtar Schweiz Schengenregelverket och utvecklingen 
av detta som helhet. Det enda und antaget från denna allmänna pr incip föreskrivs i artikel 7.5 
om den framtida utvecklingen av Schengenregelverket och avser en möjlig framtida rättsakt eller åtgärd om en framställan eller ett besl ut om husrannsakan och beslag i samband med 
undersökning eller lagföring av brott på området för direkt beskattning som, om de begås i 
Schweiz, enligt den schweiziska lagstiftni ngen inte är belagda med frihetsstraff. 
Artikel 11: Beräkningen av den procentsats som avgör Schwei z årliga bidrag till de administrativa 
kostnaderna grundar sig på relevanta bidrag fr ån Norge och Island, i förhållande till BNP för 
dessa tre länder totalt. 
Artikel 13: I överensstämmelse med Danmarks särskilda ställn ing när det gäller rättsa kter som antagits på 
grundval av avdelning IV i Fördraget om upp rättandet av Europeiska gemenskapen, bör 
Danmark ingå ett separat avtal med Schweiz för att skapa rättigheter och skyldigheter gentemot Schweiz med avseende på Schengen- bestämmelser som antagits på grundval av 
avdelning IV. 
Dessutom bör Norge och Island ingå ett avtal med Schweiz i syfte att skapa rättigheter och 
skyldigheter mellan alla associerade part ner som tillämpar Schengenregelverket. 
Artikel 15: 
I punkt 1 anges principen att Schengenregelverke t kan genomföras av Schweiz först när rådet 
beslutar att alla villkor för detta genomförande har uppfyllts av Schweiz och kontrollerna vid 
landets yttre gränser fungerar effektivt. 
Dessutom anges i punkt 1 de olika situatione r som ger upphov till beslutsfattande i enlighet 
med protokollen som är fogade till Amsterdamför draget och anslutningsakten för de tio nya 
medlemsstaterna. 
Punkt 3 och 4 är ett svar på förhandlingsdire ktivens krav på en länk mellan å ena sidan 
genomförandet och upphörandet av  Schengenavtalet och å a ndra sidan genomförandet och 
upphörandet av avtalet om kriterier och mekanismer  för att fastställa v ilken stat som skall 
ansvara för handläggningen av en asylansökan. 
Artikel 16: Artikel 16 gör det möjligt för Liechtenstein att ansluta sig till detta avtal. Genom denna 
bestämmelse behövs det inget separa t avtal med Liechtenstein och dä rmed inte heller en tredje 
 
SV 6   SV gemensam kommitté om Liechtenstein associer as till Schengenregelverket. Landet kan 
således ansluta sig direkt till den befintliga organi sationsstrukturen. 
Bilagorna A och B innehåller förteckningar  över regelverket oc h dess utveckling. 
Förteckningarna kommer att uppdateras fram till dagen för undertecknandet. 
Slutakt:  
Förklaring nr 2 klargör att EU/EG inte har nå gon extern behörighet på Schweiz bekostnad. 
Om förhandlingar med tredje länder påverkar tillämpningen av  Schengenregelverket (till 
exempel genom förhandlingar om undantag frå n krav på viseringa r) kommer EU/EG att 
uppmana de berörda tredjeländer na att ingå liknande  avtal med de tre associerade länderna. 
Förklaringen kan endast avse Schweiz, men sa mma åtagande gäller för Norge och Island, 
även om detta inte har angetts uttryckligen i slutakten till avtalet med dessa båda länder. 
Förklaring nr 3 grundar sig på det specialvillkor som beviljats Luxemburg och är en följd av 
den kompromiss som nåddes med Schweiz beträ ffande det undantag som anges i artikel 7.5 i 
avtalet. 
I förklaring nr 5 åtar sig Schweiz att i möjligas te mån snabba på de olika förfaranden som 
följer av en begäran om folkomröstning. 
Förklaring nr 6 är en konsekve ns av att Schengenregelverk et godtas utan undantag och 
avvikelser. 
Förklaring nr 8 avges endast i informationssyfte. Skriftväxling om Schweiz deltagande i de kommittéer som bistår kommissionen vid utövandet 
av dess genomförandebefogenheter:  
Liksom Norge och Island kommer även Schwei z att delta som observatör i det arbete som 
utförs av de kommittéer som bist år kommissionen när den utövar sina 
genomförandebefogenheter. I förklaring nr 2 till avtalet med Norge och Island angav Europeiska unionen att den anser att Europaparlam entets och rådets direktiv 95/46/EG av den 
24 oktober 1995 om skydd för enskilda persone r med avseende på behandling av 
personuppgifter och om det fria  flödet av sådana uppgifter
9 är en del av Schengenregelverket. 
Direktivet finns dock inte med i den förteckni ng över Schengenlagstiftn ing som är fogad till 
avtalet med Island och Norge, eftersom direkt ivet redan var en del av EES-regelverket och 
redan tillämpades av Island och Norge.  
Dessa båda länders deltagande i arbetet inom  de kommittéer som inrättats inom ramen för 
EES-samarbetet följer av artikel 100 i EES-a vtalet, och skiljer sig från deltagandet i 
“Schengenkommittéerna”: i kommittéer som arbe tar med frågor som påverkar tillämpningen 
av EES-regelverket är företrädare för EES-lände rna inte närvarande. Deras deltagande i det 
förberedande arbetet med åtgärdsförslag garanteras i den utsträckning det är möjligt. Schweiz är inte medlem i EES, men det är utes lutet att Schweiz genom associering till 
Schengenregelverket skulle få mer långtgående  rättigheter än Norge och Island, som har valt 
ett djupare samarbete med EU i form EES-avtalet.  
                                                
 
9 EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. 
 
SV 7   SV För att skapa lika rättigheter oc h skyldigheter måste Schweiz följ aktligen ha samma ställning 
som Norge och Island. Eftersom direktivet  om uppgiftsskydd täcker områden som ligger 
utanför Schengenregelverket, måste uppgifter som lämnas till Schweiz inskränka sig till 
punkter som är av särskild re levans för tillämpningen av Schengenregelverket. Dessutom kan 
Schweiz, i likhet med Island och Norge, utse  en företrädare att delta som observatör i 
arbetsgruppen för skydd av enskilda med av seende på behandlingen av personuppgifter 
(artikel 29) när det gäller  de punkter som är av särs kild relevans för Schengen. 
 
SV 8   SV Gemensam förklaring om de gemensamma kommittéernas möten  
I avtalet med Island och Norge, och även i avtalet med Schweiz, införs en gemensam 
kommitté som skall ta upp rådsfrågor av re levans för genomförandet, tillämpningen och 
utvecklingen av Schengenregelverket. Alla part er är överens om att mötena med dessa båda 
kommittéer bör hållas gemensamt. 
För att kunna bibehålla den nuvarande ordninge n, som innebär att ordförandeskapet i den 
gemensamma kommittén som skall vara på hög tjänstemanna- eller ministernivå innehas av en företrädare för Europeiska unionen under årets första sex månader, varefter ett associerat 
land övertar ordförandeskapet för de efterf öljande sex månaderna osv., uttryckte alla 
associerade länder att de kommer att vara bere dda att avträda sina ordförandeskap när det 
behövs och låta ordförandeskap et rotera i alfabetisk ordning. 
Dublin/Eurodac: Avtal: Artikel 4.3 (motsvarar i princip artikel 7.2 b i Schengenavtalet): 
Schweiz beviljas en tvåårsperi od för att godta och genomföra framtida regelverk i sin interna 
rättsordning om det skulle bli aktuellt med fo lkomröstning. Under denna period skall Schweiz 
i möjligaste mån tillämpa utvecklingen av regelverket provisoriskt. Om Schweiz inte kan tillämpa innehållet i de utvecklade best ämmelserna provisoriskt, kan EG vidta 
proportionerliga och nödvändiga åtgärder mot Schw eiz för att säkerställa att Dublin/Eurodac-
samarbetet fungerar effektivt. 
Artikel 8:  Beräkningen av Schweiz bidrag till kostnaderna för Eurodacs centralenhet baserar sig på de 
relevanta bidragen från Norge och Island, i förhållande till den samlade 
bruttonationalprodukten för dessa tre länder.  
Artikel 11: 
I överensstämmelse med Danmarks särskilda ställn ing när det gäller rättsa kter som antagits på 
grundval av avdelning IV i Fördraget om upp rättandet av Europeiska gemenskapen, bör 
Danmark associeras till detta avtal genom ett protokoll, för att skapa rättigheter och 
skyldigheter mellan Danmark och Schweiz med avseende på bestämmelserna i 
Dublin/Eurodac-regelverket. 
Dessutom bör Norge och Island ingå ett avtal med Schweiz för att skapa rättigheter och 
skyldigheter mellan alla associerade partner som tillämpar Dublin/Eurodac-regelverket. 
Artikel 12: Enligt denna artikel skall vissa delar av avtalet, till exempel när det gäller inrättandet av den 
gemensamma kommittén, tillämpas provisoriskt från och med undertecknandet. Denna provisoriska tillämpning (en liknande ordning före skrivs inom ramen för Schengen) kommer 
att göra det möjligt för Schweiz att förbereda si g för det tekniska genomförandet av avtalet 
under ratificeri ngsperioden. 
 
SV 9   SV Artikel 14: 
Denna artikel ger den nödvändi ga kopplingen mellan genomförandet och upphörandet av 
avtalet om Dublin/Eurodac och genomför andet och upphörandet av Schengenavtalet. 
Artikel 15: När det gäller Schengen möjliggör denna bestä mmelse för Liechtenstein att ansluta sig till 
avtalet mellan EG och Schweiz om Dublin/Eurodac-regelverket. 
Slutakt: I förklaring nr 2 anges att Schweiz ställnin g i fråga om deltaga ndet i tillämpningen av 
direktivet om skydd av personupp gifter, som fastställs i den till Schengenavtalet fogade 
skriftväxlingen om Schweiz deltagande i de  kommittéer som bist år kommissionen vid 
utövandet av dess genomförandebefogenheter, även gäller för frågor som särskilt rör tillämpningen av Dublin-föro rdningen eller Eurodac. 
Förklaring nr 3 motsvarar den liknande fö rklaring som Schweiz avgav i samband med 
Schengenavtalet (förklaring nr 5) och varigenom lande t åtar sig att i möjligaste mån påskynda 
de olika förfaranden som följer på en begäran om folkomröstning. 
Förklaring nr 4 fyller endast ett informationssyfte. Det bör ändå nämnas att i fråga om 
Dublin/Eurodac följer deltagandet i de kommittéer som bistår kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter – i enlighet me d den modell som använts för Island och 
Norge i samband med Dublin/Eurodac – samma st ruktur som anges i artikel 100 i EES-avtalet 
(se artikel 2.6 i utkastet till avtal). 
Gemensam förklaring om de gemensamma kommittéernas möten
 
Både avtalet med Island och Norge och avtale t med Schweiz innehåller bestämmelser om 
inrättande av en gemensam kommitté som skall ta upp alla frågor som är av relevans för genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket. Alla parter är eniga 
om att mötena med dessa båda kommittéer skall hållas gemensamt. 
För att bevara den nuvarande or dningen, som innebär att det under årets sex första månader är 
företrädaren för Europeiska unionen och under år ets sista sex månader ett associerat land som 
innehar ordförandeskapet i den gemensamma kommittén, gav alla associerade länder uttryck 
för att de var beredda att om nödvändigt avstå fr ån att utöva sitt ordför andeskap och att låta 
det rotera i ländernas namnordning. 
Delegationschefernas förkla ringar (godkänt protokoll):
 
För fullständighetens skull riktas uppmär ksamheten på följande förklaring av 
delegationscheferna i anslutning till Schengenavtalet, men som eme llertid inte är en del av 
detta avtal:  
I förklaring nr 1 anges att råde ts generalsekretariat och den schweiziska delegationen skall 
hålla regelbunden kontakt för att Schweiz så snabbt  som möjligt skall kunna  inleda de interna 
förfaranden som behövs för att uppfylla sina  konstitutionella krav (till exempel om en 
medlemsstat återtar en reserv ation i parlamentet etc.). 
 
SV 10   SV I förklaring nr 2 konstateras att rådets direk tiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 om kontroll 
av förvärv och innehav av vapen inte är tillämpligt på förvärv och innehav av vapen och ammunition av – bland andra – de väpnade st yrkorna. Schweiz begärde bekräftelse från 
kommissionens avdelningar på att det nuvara nde schweiziska systemet med utlåning av 
militära vapen inom ramen för frivillig militä r utbildning för ungdomar, utfående av militära 
vapen under militärtjänst och utfående av tjäns tevapnet – omvandlat till halvautomatiskt 
vapen – efter utförd militärtjänst, omfattas av ovan nämnda undantag från direktivets 
tillämpningsområde. 
Förklaring nr 3 återspeglar intresset för att så långt det är möjligt utveckla Schweiz samarbete 
med Eurojust och inom det europeiska rättsliga nätverket. 
 
SV 11   SV Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om undertecknande på Europeiska union ens vägnar av avtalet mellan Europeiska 
unionen, Europeiska gemenskapen och Sc hweiziska edsförbundet om Schweiziska 
edsförbundets associering till genomförande t, tillämpningen och utvecklingen av 
Schengenregelverket 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 24 oc h artikel 38 i detta, 
och 
av följande skäl: (1) Den 17 juni 2002 gavs ordförandeskapet tillstånd att med bistånd av kommissionen 
inleda förhandlingar med de schweiziska myndigheterna om Schweiz associering till 
genomförandet, tillämpningen och utveck lingen av Schengenregelverket. Dessa 
förhandlingar har slutförts. 
(2) Avtalet, som paraferades den 25 juni 2004, bör undertecknas, med förbehåll för att det 
ingås vid en senare tidpunkt. 
(3) När det gäller utvecklingen av Schengenr egelverket, som omfatta s av avdelning VI i 
Fördraget om Europeiska unionen,  bör rådets beslut 1999/437/EG
10 om vissa 
tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd 
och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till 
genomförandet, tillämpningen och utveck lingen av Schengenregelverket göras 
tillämpligt också på förbindelserna me d Schweiz när efter undertecknandet. 
(4) Förenade kungariket deltar i detta beslut  i enlighet med artike l 5 i protokollet om 
införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, som är fogat 
till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, och artikel 8.2 i rådets besl ut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en 
begäran från Förenade konungariket Storbrita nnien och Nordirland om att få delta i 
vissa bestämmelser i Schengenregelverket11. 
(5) Irland deltar i detta beslut i enlighet me d artikel 5 i protokollet om införlivande av 
Schengenregelverket inom Eur opeiska unionens ramar, som är fogat till Fördraget om 
Europeiska unionen och Fördraget om upprä ttandet av Europeiska gemenskapen, och 
                                                 
10 EGT L 176, 10.7.1999, s. 31. 
11 EGT L 131, 1.6.2000, s. 43. 
 
SV 12   SV artikel 6.2 i rådets beslut 2002/192/EG av de n 28 februari 2002 om Irlands begäran om 
att få delta i vissa bestä mmelser i Schengenregelverket12. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.  
Artikel 1 
Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse  den person som skall ha befogenhet att på 
Europeiska unionens vägnar unde rteckna avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska 
gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Sc hweiziska edsförbundets associering till 
genomförandet, tillämpningen och utveckli ngen av Schengenregel verket, inklusive 
anknytande dokument bestående av slutakten, skriftväxlingen rörande de kommittéer som 
kommer att bistå kommissionen när den utövar sina genomf örandebefogenheter och den 
gemensamma förklaringen om gemensamma  möten för de geme nsamma kommittéerna. 
Artikel 2 
Detta beslut är tillämpligt på de områden som omfattas av bestämmelserna som anges i 
bilagorna A och B till avtalet och på utvecklinge n av dessa bestämmelser, i den utsträckning 
sådana bestämmelser har en rättslig grund i Fördraget om Europeiska unionen eller har 
fastställts ha en rättslig grund i sa mma fördrag enligt beslut 1999/436/EG13. 
Artikel 3 
Bestämmelserna i rådets beslut  1999/437/EG skall vara tillämp liga på samma sätt i fråga om 
Schweiz associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, som omfatta s av avdelning VI i Fördra get om Europeiska unionen . 
Utfärdat i Bryssel den  
 På rådets vägnar 
 Ordförande   
                                                
 
12 EGT L 64, 7.3.2002, s. 20. 
13 EGT L 176, 10.7.1999, s. 17. 
 
SV 13   SV Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om undertecknande på Europeiska gemenska pens vägnar av avtalet mellan Europeiska 
unionen, Europeiska gemenskapen och Sc hweiziska edsförbundet om Schweiziska 
edsförbundets associering till genomförande t, tillämpningen och utvecklingen av 
Schengenregelverket  
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av  Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 
62, 63.3, 66 och 95 jämförda med artikel 300.2 fö rsta stycket andra meningen i detta, 
med beaktande av kommissionen förslag14, och 
av följande skäl: (1) Den 17 juni 2002 gavs ordförandeskapet tillstånd att med bistånd av kommissionen 
inleda förhandlingar med de schweiziska myndigheterna om Schweiz associering till 
genomförandet, tillämpningen och utveck lingen av Schengenregelverket. Dessa 
förhandlingar har slutförts. 
(2) Avtalet, som paraferades den 25 juni 2004, bör undertecknas, med förbehåll för att det 
ingås vid en senare tidpunkt. 
(3) När det gäller utvecklingen av Schengenr egelverket, som omfattas av Fördraget om 
upprättandet av Europeiska gemens kapen, bör rådets beslut 1999/437/EG
15 om vissa 
tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd 
och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till 
genomförandet, tillämpningen och utveck lingen av Schengenregelverket göras 
tillämpligt också på förbindelserna  med Schweiz efter undertecknandet. 
(4) I enlighet med protokollet om införlivande  av Schengenregelverket inom Europeiska 
unionens ramar, som är fogat till Fördrage t om Europeiska unionen och Fördraget om 
upprättandet av Europeiska gemenskapen, oc h artikel 8.2 i rådets beslut 2000/365/EG 
av den 29 maj 2000 om en begäran från Fö renade konungariket Storbritannien och 
Nordirland och Irland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket16, 
deltar Förenade kungariket inte i detta beslut  och är därför inte bundet av det och 
omfattas inte av dess tillämpning, utom när det gäller bestämmelserna i artiklarna 26, 
27, 75 och 76 i Schengenkonventionen och åtgärder som grundar sig på de 
bestämmelserna. 
                                                 
14 EUT C , , s. . 
15 EGT L 176, 10.7.1999, s. 31. 
16 EGT L 131, 1.6.2000, s. 43. 
 
SV 14   SV (5) I enlighet med protokollet om införlivande  av Schengenregelverket inom Europeiska 
unionens ramar, som är fogat till Fördrage t om Europeiska unionen och Fördraget om 
upprättandet av Europeiska gemenskapen, och rådets beslut 2002/192/EG av den 28 
februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i 
Schengenregelverket17, deltar inte Irland i detta beslut och är därför inte bundet av det 
och omfattas inte av dess tillämpning, utom nä r det gäller bestämmelserna i artiklarna 
26, 27, 75 och 76 i Schengenkonventionen oc h åtgärder som grundar sig på de 
bestämmelserna. 
(6) I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokol let om Danmarks ställning som är fogat till 
Fördraget om Europeiska unionen och Förd raget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, deltar inte Danmark i antagande t av detta beslut och är därför inte 
bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.  
Artikel 1 
Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse  den person som skall ha befogenhet att på 
Europeiska unionens vägnar unde rteckna avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska 
gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Sc hweiziska edsförbundets associering till 
genomförandet, tillämpningen och utveckli ngen av Schengenregel verket, inklusive 
anknytande dokument bestående av slutakten, skriftväxlingen rörande de kommittéer som 
kommer att bistå kommissionen när den utövar sina genomf örandebefogenheter och den 
gemensamma förklaringen om gemensamma möten för de gemensamma kommittéerna, med 
förbehåll för avtalet antas vid en senare tidpunkt. 
Artikel 2 
Detta beslut är tillämpligt på de områden so m omfattas av de bestämmelser som förtecknas i 
bilagorna A och B till avtalet och på utvecklinge n av dessa bestämmelser, i den utsträckning 
sådana bestämmelser har eller i enlighet med beslut 1999/436/EG18 har fastställts ha en 
rättslig grund i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 
Bestämmelserna i rådets beslut  1999/437/EG skall vara tillämp liga på samma sätt i fråga om 
Schweiz associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, som om fattas av Fördraget om uppr ättandet av Europeiska 
gemenskapen. 
Utfärdat i Bryssel den  
 På rådets vägnar 
 Ordförande 
                                                
 
17 EUT L 64, 7.3.2002, s. 20. 
18 EGT L 176, 10.7.1999, s. 17. 
 
SV 15   SV Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om ingående på Europeiska unionens vägnar  av avtalet mellan Europeiska unionen, 
Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets 
associering till genomförandet, tillämpning en och utvecklingen av Schengenregelverket 
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om Europeiska unio nen, särskilt artikel 24 och artikel 38 i detta, 
med beaktande av ordförandeskapets rekommendation, och av följande skäl: (1) Den 17 juni 2002 gavs ordförandeskapet tillstånd att med bistånd av kommissionen 
inleda förhandlingar med de schweiziska myndigheterna om Schweiz associering till 
genomförandet, tillämpningen och utveck lingen av Schengenregelverket. Dessa 
förhandlingar har slutförts. 
(2) I enlighet med rådets beslut …./…. /EG av den ……2004 undertecknades avtalet på 
Europeiska gemenskapens vägnar den ….2004, me d förbehåll för att det ingås vid en 
senare tidpunkt. 
(3) Avtalet bör nu godkännas. (4) När det gäller utvecklingen av Schengenr egelverket, som omfatta s av avdelning VI i 
Fördraget om Europeiska unionen,  bör rådets beslut 1999/437/EG
19 om vissa 
tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd 
och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till 
genomförandet, tillämpningen och utveck lingen av Schengenregelverket göras 
tillämpligt också på förbi ndelserna med Schweiz. 
(5) Förenade kungariket deltar i detta beslut  i enlighet med artike l 5 i protokollet om 
införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, som är fogat 
till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, och artikel 8.2 i rådets besl ut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en 
begäran från Förenade konungariket Storbrita nnien och Nordirland om att få delta i 
vissa bestämmelser i Schengenregelverket20. 
(6) Irland deltar i detta beslut i enlighet me d artikel 5 i Protokoll om införlivande av 
Schengenregelverket inom Eur opeiska unionens ramar, som är fogat till Fördraget om 
                                                 
19 EGT L 176, 10.7.1999, s. 31. 
20 EGT L 131, 1.6.2000, s. 43. 
 
SV 16   SV Europeiska unionen och Fördraget om upprä ttandet av Europeiska gemenskapen, och 
artikel 6.2 i rådets beslut 2002/192/EG av de n 28 februari 2002 om Irlands begäran om 
att få delta i vissa bestä mmelser i Schengenregelverket21. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.  
Artikel 1 
Avtalet mellan Europeiska unionen, Europeis ka gemenskapen och Schweiziska edsförbundet 
om Schweiziska edsförbundets associerin g till genomförandet, tillämpningen och 
utvecklingen av Schengenregelverket, inklusiv e anknytande dokument best ående av slutakten, 
av skriftväxlingen rörande de kommittéer so m kommer att bistå kommissionen när den utövar 
sina genomförandebefogenheter och den gemens amma förklaringen om gemensamma möten 
för de gemensamma kommittéerna godkänns hä rmed på Europeiska unionens vägnar. 
Texten till avtalet, slutakten, skriftväxlingen och den gemensamma förklaringen bifogas detta 
beslut. 
Artikel 2 
Detta beslut är tillämpligt på de områden so m omfattas av bestämmelserna som förtecknas i 
bilagorna A och B till avtalet och på utvecklinge n av dessa bestämmelser, i den utsträckning 
sådana bestämmelser har en rättslig grund i Fördraget om Europeiska unionen eller har 
fastställt ha en rättslig grund i sa mma fördrag enligt beslut 1999/436/EG22. 
Artikel 3 
Bestämmelserna i rådets beslut  1999/437/EG skall vara tillämp liga på samma sätt i fråga om 
Schweiz associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, som om fattas av Fördraget om uppr ättandet av Europeiska 
gemenskapen.  
Artikel 4 
Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse  den person som skall vara behörig att på 
Europeiska unionens vägnar depon era det godkännandeinstrument so m föreskrivs i artikel 14 
i avtalet för att uttrycka Europeiska unione ns samtycke till att bl i bundet av avtalet. 
                                                
 
21 EGT L 64, 7.3.2002, s. 20. 
22 EGT L 176, 10.7.1999, s. 17. 
 
SV 17   SV Artikel 5 
Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning . 
Utfärdat i Bryssel den  
 På rådets vägnar 
 Ordförande 
 
SV 18   SV 2004/0199(CNS) 
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om ingående på Europeiska gemenskapens  vägnar av avtalet mellan Europeiska 
unionen, Europeiska gemenskapen och Sc hweiziska edsförbundet om det senares 
associering till genomförandet, tillämpning en och utvecklingen av Schengenregelverket  
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av  Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 
62, 63.3, 66 och 95 jämförda med artikel 300.2 fö rsta stycket andra meningen och artikel 
300.3 första stycket i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag23, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och av följande skäl: (1) Den 17 juni 2002 erhöll kommissionen tillstånd att inleda förhandlingar med de 
schweiziska myndigheterna om Schweiz asso ciering till genomför andet, tillämpningen 
och utvecklingen av Schengenregelverket . Dessa förhandlingar har slutförts. 
(2) I enlighet med rådets beslut …./…. /EG av den ……2004 undertecknades avtalet på 
Europeiska gemenskapens vägnar den ….2004, me d förbehåll för att det ingås vid en 
senare tidpunkt. 
(3) Avtalet bör nu godkännas. (4) När det gäller utvecklingen av Schenge nregelverket, som faller under Fördraget om 
upprättandet av Europeiska gemens kapen, bör rådets beslut 1999/437/EG
24 om vissa 
tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd 
och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till 
genomförandet, tillämpningen och utveck lingen av Schengenregelverket göras 
tillämpligt också på förbi ndelserna med Schweiz. 
(5) I enlighet med protokollet om införlivande  av Schengenregelverket inom Europeiska 
unionens ramar, som är fogat till Fördrage t om Europeiska unionen och Fördraget om 
upprättandet av Europeiska gemenskapen, rå dets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 
2000 om en begäran från Förenade konungarike t Storbritannien och Nordirland om att 
få delta i vissa bestämme lser i Schengenregelverket25, deltar Förenade kungariket inte 
                                                 
23 EUT C , , s. . 
24 EGT L 176, 10.7.1999, s. 31. 
25 EGT L 131, 1.6.2000, s. 43. 
 
SV 19   SV i detta beslut och är därför inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning, 
utom när det gäller bestämmelserna i artiklarna 26, 27, 75 och 76 i Schengenkonventionen och åtgärder som grundar sig på de bestämmelserna. 
(6) I enlighet med protokollet om införlivande  av Schengenregelverket inom Europeiska 
unionens ramar, som är fogat till Fördrage t om Europeiska unionen och Fördraget om 
upprättandet av Europeiska gemenskapen, och rådets beslut 2002/192/EG av den 28 
februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i 
Schengenregelverket
26, deltar inte Irland i detta beslut och är därför inte bundet av det 
och omfattas inte av dess tillämpning, utom nä r det gäller bestämmelserna i artiklarna 
26, 27, 75 och 76 i Schengenkonventionen oc h åtgärder som grundar sig på de 
bestämmelserna. 
(7) I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokol let om Danmarks ställning som är fogat till 
Fördraget om Europeiska unionen och Förd raget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, deltar inte Danmark i antagande t av detta beslut och är därför inte 
bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning. 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.  
Artikel 1 
Avtalet mellan Europeiska unionen, Europeis ka gemenskapen och Schweiziska edsförbundet 
om Schweiziska edsförbundets associerin g till genomförandet, tillämpningen och 
utvecklingen av Schengenregelverket, inklusiv e anknytande dokument best ående av slutakten, 
skriftväxlingen rörande de kommittéer som kommer att bistå kommissionen när den utövar 
sina genomförandebefogenheter och den gemens amma förklaringen om gemensamma möten 
för de gemensamma kommittéerna godkänns hä rmed på Europeiska unionens vägnar. 
Texten till avtalet, slutakten, skriftväxlingen och den gemensamma förklaringen bifogas detta 
beslut. 
Artikel 2 
Detta beslut är tillämpligt på de områden so m omfattas av bestämmelserna som förtecknas i 
bilagorna A och B till avtalet och på utvecklinge n av dessa bestämmelser, i den utsträckning 
sådana bestämmelser har en rättslig grund i Fördraget om Europeiska unionen eller har 
fastställt ha en rättslig grund i samma fördrag enligt beslut1999/436/EG27. 
Artikel 3 
Bestämmelserna i rådets beslut  1999/437/EG skall vara tillämp liga på samma sätt i fråga om 
Schweiz associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, som om fattas av Fördraget om uppr ättandet av Europeiska 
gemenskapen.  
                                                
 
26 EGT L 64, 7.3.2002, s. 20. 
27 EGT L 176, 10.7.1999, s. 17. 
 
SV 20   SV Artikel 4 
Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse  den person som skall vara behörig att på 
Europeiska unionens vägnar depon era det godkännandeinstrument so m föreskrivs i artikel 14 
i avtalet, för att uttrycka Europeiska uni onens samtycke till att bli bunden av avtalet. 
Artikel 5 
Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning . 
Utfärdat i Bryssel den  
 På rådets vägnar 
 Ordförande   
 
SV 21   SV Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om undertecknande på Europeiska gemenska pens vägnar av avtalet mellan Europeiska 
gemenskapen och Schweiz om kriterier och mekani smer för att fastställa vilken stat som 
skall ansvara för handläggningen av en asylan sökan som görs i en medlemsstat eller i 
Schweiz  
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av  Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
63.1 a, jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag28, och 
av följande skäl: (1) Den 17 juni 2002 erhöll kommissionen tillstånd att inleda förhandlingar med de 
schweiziska myndigheterna om kriterier och me kanismer för att fastställa vilken stat 
som skall ansvara för handläggningen av en  asylansökan som gör s i en medlemsstat 
eller i Schweiz. Dessa förhandlingar har slutförts. 
(2) Avtalet, som paraferades den 25 juni 2004, bör undertecknas, med förbehåll för att det 
ingås vid en senare tidpunkt.  
(3) I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, 
som är fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av 
Europeiska gemenskapen, deltar Förenade  kungariket och Irla nd i antagandet och 
tillämpningen av detta beslut.  
(4) I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokol let om Danmarks ställning som är fogat till 
Fördraget om Europeiska unionen och Förd raget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, deltar inte Danmark i antagande t av detta beslut och är därför inte 
bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning.  
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.  
Enda artikel  
Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse  den person som skall ha befogenhet att på 
Europeiska unionens vägnar unde rteckna avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska 
gemenskapen och Schweiziska Edsförbundet om kr iterier och mekanismer för att fastställa 
                                                
 
28 EUT C , , s. . 
 
SV 22   SV vilken stat som skall ansvara för handläg gningen av en asylansökan som görs i en 
medlemsstat eller i Schweiz, inklusive a nknytande dokument bestående av slutakten, den 
gemensamma förklaringen om de gemensamma  mötena för de gemensamma kommittéerna. 
Utfärdat i Bryssel den  
 På rådets vägnar 
 Ordförande   
 
SV 23   SV 2004/0200(CNS) 
Förslag till 
RÅDETS BESLUT 
om ingående på Europeiska gemenskapens  vägnar av avtalet mellan Europeiska 
gemenskapen och Schweiz om kriterier och mekani smer för att fastställa vilken stat som 
skall ansvara för handläggningen av en asylan sökan som görs i en medlemsstat eller i 
Schweiz  
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av  Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 
63.1 a, jämförd med artikel 300.2 första stycke t första meningen och artikel 300.3 första 
stycket i detta, 
med beaktande av kommissionens förslag29, 
med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och av följande skäl: (1) Den 17 juni 2002 erhöll kommissionen tills tånd att inleda förhandlingar med den 
schweiziska regeringen om kriterier och mekani smer för att fastställa vilken stat som 
skall ansvara för handläggningen av en asyl ansökan som görs i en medlemsstat eller i 
Schweiz. Dessa förhandlingar har slutförts. 
(2) I enlighet med rådets beslut …./…. /EG av den ……2004 undertecknades avtalet på 
Europeiska gemenskapens vägnar den ….2004, me d förbehåll för att det ingås vid en 
senare tidpunkt. 
(3) Avtalet bör nu godkännas. (4) Det är också nödvändigt fastställa närmar e bestämmelser för tillämpningen av vissa 
bestämmelser i avtalet. 
(5) Enligt avtalet inrättas en gemensam ko mmitté med behörighet att fatta beslut inom 
vissa områden och det är därför nödvändi gt att precisera vem som företräder 
gemenskapen i denna kommitté. 
(6) Det är vidare nödvändigt att fastställa e tt förfarande för hur gemenskapens ståndpunkt 
skall antas. 
                                                
 
29 EUT C , , s. . 
 
SV 24   SV (7) I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, 
som är fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av 
Europeiska gemenskapen, deltar Förenade  kungariket och Irla nd i antagandet och 
tillämpningen av detta beslut. 
(8) I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokol let om Danmarks ställning som är fogat till 
Fördraget om Europeiska unionen och Förd raget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, deltar inte Danmark i antagande t av detta beslut och är därför inte 
bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning.  
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.  
Artikel 1 
Avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Sc hweiz om kriterier och mekanismer för att 
fastställa vilken stat som skall ansvara för handläggningen av en asyl ansökan som görs i en 
medlemsstat eller i Schweiz, inklusive a nknytande dokument bestående av slutakten, den 
gemensamma förklaringen om de gemensamma  mötena för de gemensamma kommittéerna, 
godkänns härmed på Europeiska gemenskapens vägnar. 
Texten till avtalet, slutakten, skriftväxlingen och den gemensamma förklaringen bifogas detta 
beslut. 
Artikel 2 
Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse  den person som skall vara behörig att på 
Europeiska unionens vägnar depon era det godkännandeinstrument so m föreskrivs i artikel 12 
i avtalet, för att uttrycka Europeiska uni onens samtycke till att bli bunden av avtalet. 
Artikel 3 
Kommissionen skall företräda gemenskapen i den gemensamma kommitté som inrättas 
genom artikel 3 i avtalet. 
Artikel 4 
1. Gemenskapens ståndpunkt i den gemensa mma kommittén när det gäller antagandet av 
dess arbetsordning i enlighet med artikel 3.2 i avtalet skall antas av kommissionen efter 
samråd med en särskild kommitté som utsetts av rådet. 
2. För alla andra beslut i den gemensamma  kommittén skall gemenskapens ståndpunkt 
antas av rådet med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen som beslutar med kvalificerad majoritet. 
 
SV 25   SV Artikel 5 
Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning . 
Utfärdat i Bryssel den  
 På rådets vägnar 
 Ordförande 
 
SV 26   SV AVTAL  
mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska 
edsförbundet om Schweiziska edsförbundets  associering till genomförandet, 
tillämpningen och utveckling en av Schengenregelverket  
EUROPEISKA UNIONEN, 
EUROPEISKA GEMENSKAPEN, och SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET,  
nedan kallade de avtalsslutande parterna , 
SOM BEAKTAR att Europeiska unionen i och med ikraftträdandet av 
Amsterdamfördraget åtog sig att upprätthåll a och utveckla unionen som ett område med 
frihet, säkerhet och rättvisa där det råder fri  rörlighet för personer, och samtidigt vidta 
lämpliga åtgärder när det gäller kontroll av de yttre gränserna, asyl och invandring samt 
förebyggande av brottslighet och brottsbekämpning, 
SOM BEAKTAR att Schengenregelverket, som införlivats inom Europeiska unionens 
ramar, utgör en del av de bestämmelser som sy ftar till att skapa detta område med frihet, 
säkerhet och rättvisa, då de i nnebär att det skapas ett område  utan kontroller vid de inre 
gränserna och samtidigt föreskriver komple tterande åtgärder som garanterar en hög 
säkerhetsnivå,  
SOM TAR HÄNSYN TILL Schweiziska edsförbundets geografiska läge, 
SOM BEAKTAR att om Schweiziska edsför bundet deltar i Schengenregelverket och 
utvecklingen av detta, så kommer det att de ls undanröja vissa hinder för den fria 
rörligheten för personer som är en följd av  Schweiziska edsförbunde ts geografiska läge, 
dels stärka samarbetet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet på de 
områden som omfattas av Schengenregelverket, 
SOM BEAKTAR att genom det avtal som Eur opeiska unionens råd ingick den 18 maj 
1999 med Republiken Island och Konungariket Norge
30, associerades dessa båda länder 
till genomförandet, tillämpningen och ut vecklingen av Schengenregelverket, 
SOM BEAKTAR att Schweiziska edsförbundet bör associeras till genomförandet, 
tillämpningen och utvecklingen av Schengenreg elverket, på jämställd fot med Island och 
Norge, 
SOM BEAKTAR att det mellan Europeiska  unionen, Europeiska gemenskapen och 
Schweiziska edsförbundet bör ingås ett avtal som innebär rättigheter och skyldigheter 
motsvarande de som har avtalats mellan Eur opeiska unionens råd, å ena sidan, och Island 
och Norge å den andra, 
                                                 
30 EGT L 176, 10.7.1999, s. 35. 
 
SV 27   SV SOM ÄR ÖVERTYGADE OM att det är nödvä ndigt att organisera samarbetet mellan 
Europeiska unionen och Schweiziska edsför bundet när det gäller genomförandet, den 
praktiska tillämpningen och den vidare utvecklingen av Schengenregelverket, 
SOM BEAKTAR att det för att associera Sc hweiziska edsförbundet till Europeiska 
unionens verksamhet inom de områden som omfattas av detta avtal och göra det möjligt för landet att delta i denna verksamhet är nödvändigt att inrätta en kommitté i enlighet 
med den institutionella modell som använts för associeringen av Island och Norge, 
SOM BEAKTAR att Schengensamarbetet vilar på principerna om frihet, demokrati, 
rättsstaten och respekten för de mänskliga rä ttigheterna, som garanteras särskilt genom 
Europakonventionen av den 4 november 1950 om skyddet av de mänskliga rättigheterna 
och de grundläggande friheterna, 
SOM BEAKTAR att bestämmelserna i avdeln ing IV i Fördraget om upprättandet av 
Europeiska gemenskapen och de rättsakter som antagits på den grunden inte gäller för 
Konungariket Danmark, i enlighet med protokolle t om Danmarks ställning som är fogat 
till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, och att de beslut om att ut veckla Schengenregelverket på grundval av 
avdelning IV vilka Danmark har införlivat med sin nationella lagstiftning endast kan 
skapa folkrättsliga förpliktelser mellan Danmark och övriga medlemsstater, 
SOM BEAKTAR att Förenade konungariket Stor britannien och Nordirland, i enlighet 
med de beslut som antagits på grundval av det protokoll om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unione ns ramar som är fogat till Fördraget om 
Europeiska unionen och Fördraget om uppr ättandet av Europeiska gemenskapen
31, deltar 
i vissa bestämmelser i Schengenregelverket, 
SOM BEAKTAR behovet av att säkerställa att de stater med vilka Europeiska unionen 
har ingått associeringsavtal i syfte at t genomföra, tillämpa och utveckla 
Schengenregelverket tillämpar detta regelv erk också i sina inbördes förbindelser, 
SOM BEAKTAR att det för att Schengenregelve rket skall fungera väl krävs att detta 
avtal tillämpas samtidigt med de avtal som de olika parter som associerats till eller deltar 
i genomförandet eller utvecklingen av Schengenreg elverket har ingått för att reglera sina 
inbördes förbindelser, 
SOM TAR HÄNSYN TILL avtalet om Schwei ziska edsförbundets associering till 
genomförandet, tillämpningen och utveckli ngen av gemenskapslagstiftningen om 
kriterier och mekanismer för att faststä lla vilken stat som skall ansvara för 
handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat och om inrättandet av 
Eurodac-systemet, 
SOM BEAKTAR kopplingen mellan Schengenr egelverket och gemenskapsrätten, 
SOM BEAKTAR att denna koppling förutsätter samtidig tillämpning av 
Schengenregelverket och gemenskapslagstiftni ngen om kriterier och mekanismer för att 
                                                 
31 EGT L 131, 1.6.2000, s. 43 och EGT L 64, 7.3.2002, s. 20. 
 
SV 28   SV fastställa vilken stat som skall ansvara fö r handläggningen av en asylansökan som görs i 
en medlemsstat och om inrättandet av Eurodac-systemet, 
HAR ENATS OM FÖLJANDE: 
Artikel 1 
1. Schweiziska edsförbundet, nedan kallat Schw eiz, skall associeras till Europeiska 
gemenskapens och Europeiska unionens verk samheter inom de områden som omfattas av 
de bestämmelser som avses i bilagorna A oc h B i detta avtal och av bestämmelser som 
följer av dessa. 
2. Detta avtal skapar ömsesidiga rätti gheter och skyldigheter i enlighet med de 
förfaranden som avtalet föreskriver. 
Artikel  2 
1. Schweiz skall genomföra och tillämpa de av Schengenregelverkets bestämmelser 
som anges i bilaga A till detta avtal på samma sätt som de är tillämpliga för Europeiska unionens medlemsstater, neda n kallade medlemsstaterna. 
2. Schweiz skall genomföra och tillämpa bestämmelserna i de av Europeiska 
unionens och Europeiska gemenskapens rättsakter som räknas upp i bilaga B i detta avtal på samma sätt som de ersätter och/eller utvecklar motsvarande bestämmelser i den 
konvention som undertecknades den 19 juni 199 0 om tillämpning av Schengenavtalet om 
gradvis avskaffande av kontroller vid de  gemensamma gränserna, nedan kallad 
konventionen om tillämpning av Schengenavtal et, eller har antagits på grundval av 
denna. 
3. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 7 skall Schweiz godta, genomföra 
och tillämpa rättsakter och åtgärder som Europeiska unionen och Europeiska 
gemenskapen antar för att ändra eller komplette ra de bestämmelser som avses i bilagorna 
A och B, i enlighet med förfarandena i detta avtal. 
Artikel  3 
1. Det skall inrättas en gemensam kommitté, bestående av företrädare för den 
schweiziska regeringen, medlemmar av Europe iska unionens råd, nedan kallat rådet, och 
företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission, nedan kallad kommissionen. 
2. Den gemensamma kommittén skall anta  sin arbetsordning med enhällighet. 
3. Den gemensamma kommittén skall sammanträda på initiativ av sin ordförande 
eller på begäran av en av sina ledamöter. 
4. Med förbehåll för artikel 4.2 skall kommittén sammanträda på ministernivå, hög 
tjänstemannanivå eller expe rtnivå, alltefter behov. 
 
SV 29   SV 5. Ordförandeskapet i kommittén skall utövas enligt följande: 
På expertnivå: av Europeis ka unionens företrädare. 
På hög tjänstemannanivå och ministernivå: sex månader åt gången omväxlande av 
Europeiska unionens företr ädare och den schweiziska regeringens företrädare. 
Artikel  4 
1. I enlighet med detta avtal skall den gemensamma kommittén handha alla frågor 
som avses i artikel 2 och se till att alla synpunkter från  schweizisk sida tas under 
övervägande i vederbörlig ordning. 
2. Inom den gemensamma kommittén på  ministernivå har de schweiziska 
företrädarna möjlighet 
– att redovisa de problem som en viss åtgärd eller rättsakt innebör för dem eller 
komma med lösningar på problem som påtr äffats av de andra delegationerna, 
– att yttra sig om varje fråga som rör ut arbetandet av bestämmelser som rör dem 
eller om genomförandet av sådana bestämmelser. 
3. Kommitténs möten på ministernivå sk all förberedas av den gemensamma 
kommittén på hög tjänstemannanivå. 
4. Företrädarna för den schweiziska rege ringen får lägga fram förslag för den 
gemensamma kommittén angående sådana frågor som avses i artikel 1. Kommissionen 
eller en medlemsstat får efter samråd gransk a dessa förslag i syfte att lägga fram ett 
förslag eller ta ett initiativ i enlighet med Europeiska unionens bestämmelser, och anta en 
rättsakt eller en åtgärd på gemenskaps- eller unionsnivå.  
Artikel  5 
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 skall den gemensamma kommittén 
underrättas om varje rätts akt eller åtgärd under  förberedelse i rådet som skulle kunna 
omfattas av detta avtal. 
Artikel  6 
Vid utarbetandet av nya bestäm melser inom ett område som omfattas av detta avtal skall 
kommissionen samråda informellt med schwei ziska experter på samma sätt som den 
samråder med medlemsstaternas experter inför utarbetandet av sina lagförslag. 
Artikel  7 
1. Antagandet av nya rättsakter eller åtgä rder som har anknytning till sådana frågor 
som avses i artikel 2 är förbehållet Eur opeiska unionens behöriga institutioner. Med 
förbehåll för punkt 2, skall de ssa rättsakter eller åtgärder  träda i kraft samtidigt för 
 
SV 30   SV Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och berörda medlemsstater och Schweiz, 
om inte annat särskilt föreskrivs i rättsakterna eller åtgärderna. I detta sammanhang skall vederbörlig hänsyn tas till den tidsfrist som Schweiz i den gemensamma kommittén 
ansett sig behöva för att kunna uppf ylla sina konstitutionella krav. 
2. a) Rådet skall utan dröjsmål underrätta Schweiz om antagandet av rättsakter eller 
åtgärder som avses i punkt 1 på  vilka förfarandena i detta avtal har tillämpats. Schweiz 
skall yttra sig om landets godtagande av rätts akten eller åtgärden och införlivande av 
denna i sin interna rättsord ning. Beslutet om detta skall meddelas rådet och 
kommissionen inom trettio dagar från antagande t av den berörda rättsakten eller åtgärder. 
b) Om innehållet i ovan avsedda rättsakter e ller åtgärder inte kan vara bindande för 
Schweiz förrän landet har uppfyllt sina konstitutionella krav, skall rådet och kommissionen underrättas om detta i samba nd med meddelandet. Schweiz skall utan 
dröjsmål skriftligen meddela rådet och kommissionen när a lla konstitutionella krav är 
uppfyllda. Om folkomröstning inte begärs sk all meddelandet lämnas omedelbart efter det 
att folkomröstningsfristen har löpt ut. Om en folkomröstning begärs har Schweiz en frist 
på högst två år från rådets underrättelse om åtgärden på sig för att lämna meddelandet. Från den dag då rättsakten eller åtgärden tr äder i kraft för Schweiz och till dess att landet 
meddelar att man har uppfyllt sina konstitutione lla skyldigheter, skall Schweiz i den mån 
det är möjligt tillämpa innehållet i den berörd a rättsakten eller åtgärden provisoriskt. 
Om Schweiz inte kan tillämpa den berörd a rättsaktens eller åtgärdens innehåll 
provisoriskt, och detta faktum skapar sv årigheter som stör Schengensamarbetets 
funktion, skall den rådande situationen granskas av den gemensamma kommittén. Europeiska unionen och Europeiska geme nskapen får gentemot Schweiz vidta 
proportionerliga och nödvändiga åtgärder för att garantera ett väl fungerande 
Schengensamarbete. 
3. Schweiz godtagande av innehållet i de rättsakter och åtgärder som avses i punkt 2 
skapar rättigheter och skyldigheter mella n Schweiz å ena sidan och, beroende på 
omständigheterna, Europeiska unionen, Eur opeiska gemenskapen och medlemsstaterna, i 
den utsträckning de är bundna av dessa rättsakter och åtgärder, å den andra. 
4. För det fall att a) Schweiz meddelar sitt beslut att inte godta innehåll et i en rättsakt e ller en åtgärd som 
avses i punkt 2 på vilken förfarandena  i detta avtal har tillämpats, eller 
b) Schweiz inte avger ett meddelande inom de n frist på trettio da gar som avses i punkt 2 
a eller punkt 5 a, eller 
c) Schweiz inte avger ett meddelande efter ut gången av fristen för folkomröstning eller, 
om folkomröstning begärs, inom den frist på två år som avses i punkt 2 b, eller inte genomför provisorisk tillämpning på det sätt  som avses i samma punkt från den dag som 
fastställts för ikraftträdandet av rättsakten eller åtgärden, 
skall detta avtal upphöra att vara tillämpligt,  såvida inte den gemensamma kommittén, 
efter att noga ha gransk at förutsättningarna at t upprätthålla avtalet, beslutar annat inom 
 
SV 31   SV 90 dagar. Detta avtal skall upphöra att gälla tre månader efter utgången av 90-
dagarsperioden. 
5. a) Om bestämmelserna i en ny rättsakt eller åtgärd leder till att medlemsstaterna 
inte längre får låta verkställighet av en framst ällan om ömsesidig rätt slig hjälp i brottmål 
eller erkännande av ett beslut om husranns akan eller beslag som fattats i en annan 
medlemsstat omfattas av de villkor som anges i artikel 51 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet, får Schweiz inom de n trettiodagarsfrist som anges i punkt 2 a 
meddela rådet och kommissionen att man inte godtar och inte kommer att genomföra innehållet i dessa bestämmels er i sin interna rättsordning i den utsträckning de är 
tillämpliga på framställningar eller beslut om husrannsakan och beslag i samband med 
utredningar eller åtal på området för direkt  beskattning som, om de begås i Schweiz, 
enligt den schweiziska lagstiftningen inte är belagda med frihetsstraff. I motsats till vad som gäller enligt punkt 4 skall avtalet i sådant  fall inte upphöra att vara tillämpligt. 
b) Den gemensamma kommittén skall sammanträd a inom två månader från det att en av 
kommitténs medlemmar begär detta för att, under hänsynstagande till utvecklingen på 
internationell nivå, diskutera den situati on som uppstått till följd av ett meddelande 
lämnats i enlighet med punkt a.  
När den gemensamma kommittén enhälligt nått fram till en överenskommelse som 
innebär att Schweiz godtar och till fullo genom för de berörda bestämmelserna i den nya 
rättsakten eller åtgärden, skall punkterna 2 b, 3 och 4 vara tillämp liga. De uppgifter som 
det hänvisas till i punkt 2 b första meninge n, skall tillhandahållas i nom trettio dagar från 
det att överenskommelsen nåddes i den gemensamma kommittén. 
Artikel  8 
1. För att förverkliga de avtalsslutande parternas mål att nå en så enhetlig 
tillämpning och tolkning som möjligt av de bestämmelser som avses i artikel 2, skall den gemensamma kommittén fortlöpande övervaka utvecklingen av den rättspraxis som utarbetas av Europeiska gemenskapernas dom stol, nedan kallad EG-domstolen, samt den 
rättspraxis som utarbetas av de schweiziska domstolar som är behöriga i fråga om dessa 
bestämmelser. En mekanism som garanterar ett regelbundet utbyte av denna rättspraxis 
skall inrättas för ändamålet. 
2. Schweiz får komma med inlagor eller skriftliga påpekanden till EG-domstolen 
om en domstol i en medlemsstat har vänt sig till EG-domstolen för ett förhandsavgörande 
om tolkningen av en bestämmelse som avses i artikel 2. 
Artikel 9
 
1. Varje år skall Schweiz lägga fram en rapport för den gemensamma kommittén om 
hur dess administrativa myndigheter och domstolar har tillämpat och tolkat 
bestämmelserna som avses i artikel 2, i förekommande fall med hänsyn till EG-
domstolens tolkning. 
2. Om den gemensamma komm ittén, inom en frist på två månader efter att ha 
underrättats om att det föreligger en betyda nde skillnad mellan EG-domstolens och de 
 
SV 32   SV schweiziska domstolarnas rättspraxis, eller en betydande skillnad i tillämpningen av 
bestämmelserna som avses i artikel 2 mellan myndigheterna i de berörda 
medlemsstaterna och myndigheterna i Schweiz, inte har varit i stånd att garantera en 
enhetlig tillämpning och tolkning, skall förfarandet i artikel 10 inledas. 
Artikel  10 
1. Om det uppstår en tvist om tillämpningen av  detta avtal, eller om den situation 
som avses i artikel 9.2 skulle uppstå, skall fr ågan officiellt tas upp som tvistefråga på 
dagordningen för den gemensamma kommittén i dess sammansättning på ministernivå. 
2. Den gemensamma kommittén förfogar över 90 dagar från antagandet av den 
dagordning i vilken den aktuel la tvistefrågan fördes upp för att lösa denna tvist. 
3. Om den gemensamma kommittén inte kan lösa tvisten inom den nittiodagarsfrist 
som avses i punkt 2, skall fristen förlängas med trettio dagar i syfte at t nå en slutgiltig 
lösning på tvisten. 
Om det inte går att nå en slutlig lösning, skall detta avtal upphöra att gälla sex månader 
efter utgången av trettiodagarsperioden. 
Artikel  11 
1. För de administrativa kostnader som hör samman med tillämpningen av detta 
avtal, skall Schweiz ti llföra Europeiska gemenskapernas allmänna budget ett årligt bidrag 
på 7,286 % av beloppet 8 100 000 euro, med förbeh åll för en årlig justering med hänsyn 
till inflationsnivån i Europeiska unionen. 
2. För kostnaderna för att utveckla Schenge ns informationssystem II skall Schweiz, 
med start budgetåret 2002, tillföra Europeiska gemenskapernas allmänna budget ett årligt bidrag för de berörda budgetåren, beräknat på  landets bruttonationa linkomst jämförd med 
bruttonationalinkomsten för alla de deltagande länderna. 
Bidrag för de budgetår som föregår ikraftträdan det av detta avtal ska ll betalas senast när 
avtalet träder i kraft.  
3. Om driftskostnaderna för tillämpningen av detta avtal inte täcks av Europeiska 
gemenskapernas allmänna budget, utan belast ar de deltagande medlemsstaterna direkt, 
skall Schweiz bidra till dessa kostnader med den procentandel som dess bruttonationalprodukt utgör i förhållande  till alla de deltagande ländernas 
bruttonationalprodukt. 
Om driftskostnaderna täcks av Europeiska  gemenskapernas allmänna budget, skall 
Schweiz bidra till denna budget med ett år ligt belopp som motsvarar den procentandel 
som landets bruttonationalproduk t utgör i förhållande till a lla de deltagande ländernas 
bruttonationalprodukt. 
 
SV 33   SV 4. Schweiz har rätt att erhålla dokument so m kommissionen och rådet utarbetar om 
detta avtal och att, vid den gemensamma kommitténs möten, efter eget val begära 
tolkning till ett av Europeiska in stitutionernas officiella språk.  
Artikel  12 
1. Detta avtal skall inte i något avseende  påverka tillämpningen av andra avtal som 
ingåtts mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och 
Schweiz å den andra. 
2. Detta avtal skall inte påverka avtal mellan å ena sidan Schweiz, och å andra sidan 
en eller flera medlemsstater, om dessa avtal är förenliga med detta avtal. Om de andra 
avtalen och detta avtal är oförenliga, skall detta avtal ha företräde. 
3. Detta avtal skall inte i något avseende  påverka de avtal som i framtiden kan 
komma att ingås mellan Europeiska gemenskape n och Schweiz, och in te heller avtal som 
ingås mellan Europeiska gemenskapen och de ss medlemsstater å ena sidan, och Schweiz 
å den andra eller avtal som kan komma att ingås på grundval av artiklarna 24 och 38 i 
Fördraget om Europeiska unionen. 
Artikel 13  
1. Schweiz kommer att ingå ett avtal med Konungariket Danmark om fastställande 
av rättigheter och skyldigheter mellan Danmar k och Schweiz i fråga om de bestämmelser 
som avses i artikel 2, vilka grundar sig på a vdelning IV i Fördrage t om upprättandet av 
Europeiska gemenskapen och följaktligen omfa ttas av protokollet om Danmarks ställning 
som är fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av 
Europeiska gemenskapen.  
2. Schweiz kommer att ingå ett avtal me d Republiken Island och Konungariket 
Norge om fastställande av ömsesidiga rätt igheter och skyldigheter på grund av deras 
respektive associering till genomföra ndet, tillämpningen och utvecklingen av 
Schengenregelverket. 
Artikel  14 
1. Detta avtal träder i kraft en månad efter den dag då rådets generalsekreterare, i sin 
egenskap av depositarie, konstaterar att alla  formaliteter är uppfyllda i fråga om det 
samtycke till att vara bunden av detta avtal som uttryckts av parterna i detta avtal eller på deras vägnar. 
2. Artiklarna 3, 4, 5, 6 och 7.2 a första me ningen skall tillämpas provisoriskt från 
dagen för undertecknandet av detta avtal. 
3. När det gäller rättsakter e ller åtgärder som antagits efter undertecknandet av detta 
avtal men innan det trädde i kraft, skall de n trettiodagarsperiod som avses i artikel 7.2 a 
sista meningen börja löpa den da g då avtalet träder i kraft. 
 
SV 34   SV Artikel  15 
1. De bestämmelser som avses i bilagorna A och B och de bestämmelser som redan 
antagits i enlighet med artikel  2.3, skall börja tillämpas av  Schweiz vid en tidpunkt som 
fastställs i rådet med enhälli ghet av de rådsmedlemmar som företräder regeringarna i de 
medlemsstater som tillämpar alla bestämmelser som avses i bilagorna A och B, efter samråd inom den gemensamma kommittén och ef ter att ha försäkrat sig om att Schweiz 
har uppfyllt förhandsvillkoren för genomförande av de aktuella best ämmelserna och att 
kontrollerna vid landets yttr e gränser är effektiva. 
De rådsmedlemmar som företräder Irla nds regering och Förenade kungariket 
Storbritannien och Nordirlands regering skall delta i fattandet av dessa beslut i den mån 
de berör de bestämmelser i Schengenregelverk et och rättsakter som grundar sig på eller 
har anknytning till detta regelverk, vi lka dessa medlemsstater deltar i. 
De rådsmedlemmar som företräder regeringarn a i medlemsstater för vilka, i enlighet med 
anslutningsfördraget, endast en del av de be stämmelser som avses i bilagorna A och B är 
tillämpliga, skall delta i antagandet av detta beslut i den utsträckning det rör 
bestämmelser i Schengenregelverket v ilka redan är tillämpliga för dem. 
2. Tillämpningen av bestämmelserna som avses i punkt 1 skapar rättigheter och 
skyldigheter mellan Schweiz å ena sidan och, be roende på omständigheterna, Europeiska 
unionen, Europeiska gemenskapen och medlemsst aterna, i den utsträckning de är bundna 
av dessa bestämmelser, å den andra.  
3. Detta avtal skall endast vara tillämplig t om de avtal som avses i artikel 13 också 
har börjat tillämpas. 
4. Vidare skall detta avtal endast vara tillämpligt om avtalet mellan Europeiska 
gemenskapen och Schweiz om kriterier och meka nismer för att fastställa vilken stat som 
skall ansvara för handläggningen av en asyl ansökan som görs i en medlemsstat eller i 
Schweiz också har börjat tillämpas.  
Artikel 16 
1. Liechtenstein får ansluta sig till detta avtal. 
2. Liechtensteins eventuella anslutning ska ll vara föremål för ett protokoll till detta 
avtal, där alla följder av en sådan anslutni ng regleras, inklusive skapandet av rättigheter 
och skyldigheter mellan Liechtenstein och Schweiz, samt mellan Liechtenstein å ena 
sidan och Europeiska unione n, Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna, i den 
utsträckning de är bundna av dessa bestämmelser, å den andra. 
Artikel 17 
Detta avtal får sägas upp av Schweiz eller ge nom enhälligt beslut i rådet. Uppsägningen 
skall meddelas depositarien och börja gä lla sex månader efter detta meddelande. 
 
SV 35   SV Artikel 18 
Detta avtal skall anses uppsagt om Schweiz säger upp något av de avtal som avses i 
artikel 13 eller i artikel 15.4. 
Upprättat i …. den …. i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, 
grekiska, italienska, lettiska, litauiska, malte siska, nederländska, polska, portugisiska, 
slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tj eckiska, tyska och ungers ka, vilka samtliga 
texter är lika giltiga. 
 
SV 36   SV BILAGA A 
(Artikel 2.1)  
Del 1 i denna bilaga gäller 1985 års Schengenavtal och konventionen om tillämpning av 
Schengenavtalet, undertecknad i Schengen 1990, del 2 tar upp anslutningsinstrumenten 
och del 3 avser relevant sekundärl agstiftning rörande Schengen. 
DEL 1 
Bestämmelserna i det avtal som undert ecknades den 14 juni 1985 i Schengen mellan 
regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsre publiken Tyskland och Franska republiken 
om gradvis avskaffande av kontrolle r vid de gemensamma gränserna. 
Alla bestämmelser i konventionen om tilläm pning av Schengenavtalet av den 14 juni 
1985, som undertecknades den 19 juni 1990 mellan Konungariket Belgien, 
Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Fran krike, Storhertigdömet Luxemburg och 
Konungariket Nederländerna, med undantag för följande bestämmelser: 
Artikel 2.4 om kontrollen av varor Artikel 4 i den del som gäller kontroll av bagage Artikel 10.2 Artikel 19.2 
Artiklarna 28–38 med tillhörande definitioner 
Artikel 60 Artikel 70 Artikel 74 Artiklarna 77–91 i den utsträckning de om fattas av rådets direktiv 91/477/EEG om 
kontroll av förvärv och innehav av vapen 
Artiklarna 120–125 om rörlighet för varor Artiklarna 131–133 Artikel 134 Artiklarna 139–142 Slutakt: förklaring nr 2 Slutakt: förklaringar nr 4, 5 och 6 Protokoll 
 
SV 37   SV Gemensam förklaring 
Gemensam förklaring av mini strar och statssekreterare 
DEL 2 
Bestämmelserna i anslutningsinstru menten till Schengenavtalet och 
Schengenkonventionen som undertecknades med Republiken Italien (i Paris den 27 
november 1990), Konungariket Spanien och Repub liken Portugal (i Bonn den 25 juni 
1991, Republiken Grekland (i Madrid den 6 november 1992), Republiken Österrike (i 
Bryssel den 28 april 1995) samt Konunga riket Danmark, Republiken Finland och 
Konungariket Sverige ( i Luxemburg den 19 december 1996, med undantag för följande bestämmelser: 
1. Protokoll, undertecknat i Paris den 27 november 1990, om Republiken Italiens 
regerings anslutning till avtalet mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Republiken Frankrike om gradvis avskaffande av 
kontroller vid de gemensamma gränserna,  undertecknat i Schengen den 14 juni 1985. 
2. Följande bestämmelser i avtalet, unde rtecknat i Paris de n 27 november 1990, om 
Republiken Italiens anslutning till konventi onen om tillämpning av Schengenavtalet av 
den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Benelu xstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland 
och Republiken Frankrike om gradvis avska ffande av kontroller vid de gemensamma 
gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, i dess slutakt och i tillhörande 
förklaringar: 
Artikel 1 Artiklarna 5 och 6 Slutakten, del I Slutakten, del II, förklaringarna nr 2 och 3 Förklaring av ministrarn a och statssekreterarna 
3. Protokoll, undertecknat i Bonn den 25 juni 1991, om Konungariket Spaniens 
anslutning till avtalet mella n regeringarna i Beneluxsta terna, Förbundsrepubliken 
Tyskland och Republiken Frankrike om gra dvis avskaffande av kontroller vid de 
gemensamma gränserna, undertecknat i Sche ngen den 14 juni 1985, efter ändringar 
genom protokollet om Republiken Italiens re gerings anslutning, unde rtecknat i Paris den 
27 november 1990, samt de förklaringar som bilagts detta protokoll. 
4. Följande bestämmelser i avtalet, undertecknat i Bonn  den 25 juni 1991, om 
Konungariket Spaniens anslutning till konvent ionen om tillämpning av Schengenavtalet 
av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken 
Tyskland och Republiken Frankrike om gra dvis avskaffande av kontroller vid de 
gemensamma gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, till vilken Republiken Italien anslutit sig genom avtal undertecknat i Paris den 27 november 1990, i 
dess slutakt och i tillhörande förklaringar: 
 
SV 38   SV Artikel 1 
Artiklarna 5 och 6 Slutakten, del I Slutakten, del II, förklaringarna nr 2 och 3 Slutakten, del III, förklaringarna nr 3 och 4 Förklaring av ministrarn a och statssekreterarna 
5. Protokoll, undertecknat i Bonn den 25 juni 1991, om Republiken Portugals anslutning 
till avtalet mellan regeringarn a i Beneluxstaterna, Förbu ndsrepubliken Tyskland och 
Franska republiken om gradvis avskaffande av  kontroller vid de gemensamma gränserna, 
undertecknat i Schengen den 14 juni 1985, ef ter ändringar genom protokollet om 
Republiken Italiens regerings anslutning, undertecknat i Paris den 27 november 1990, 
samt de förklaringar som bilagts detta protokoll. 
6. Följande bestämmelser i avtalet, undertecknat i Bonn  den 25 juni 1991, om 
Republiken Portugals anslutning till konventi onen om tillämpning av Schengenavtalet av 
den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Benelu xstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland 
och Franska republiken om gradvis avska ffande av kontroller vid de gemensamma 
gränserna, undertecknad i Schengen den 19 j uni 1990, till vilken Italienska republiken 
anslutit sig genom avtal undertecknat i Pari s den 27 november 1990, i dess slutakt och i 
tillhörande förklaringar: 
Artikel 1 Artiklarna 7 och 8 Slutakten, del I Slutakten, del II, förklaringarna nr 2 och 3 Slutakten, del III, förklaringarna 2, 3, 4 och 5 Förklaring av ministrarna och statssekreterarna  
7. Protokoll, undertecknat i Madrid den 6 november 1992, om Republiken Greklands 
regerings anslutning till avtalet mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av 
kontroller vid de gemensamma gränserna,  undertecknat i Schengen den 14 juni 1985, 
efter ändringar genom protokollet om Repub liken Italiens regerings anslutning, 
protokollet om Konungariket Spaniens och Re publiken Portugals regeringars anslutning 
samt protokollet om Republiken Greklands regerings anslutning, undertecknade den 27 
november 1990 i Paris, den 25 juni 1991i Bonn respektive den 6 november 1992 i 
Madrid. 
8. Följande bestämmelser i avtalet, undert ecknat i Madrid den 6 november 1992, om 
Republiken Greklands anslutning till konvent ionen om tillämpning av Schengenavtalet 
 
SV 39   SV av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken 
Tyskland och Franska republiken om gradvi s avskaffande av kontroller vid de 
gemensamma gränserna, undertecknad i Scheng en den 19 juni 1990, till vilken Italienska 
republiken anslutit sig genom avtal undert ecknat i Paris den 27 november 1990 samt 
Konungariket Spanien och Portugisiska re publiken genom avtal undertecknade i Bonn 
den 25 juni 1991, i dess slutakt oc h i tillhörande förklaringar: 
Artikel 1 Artiklarna 6 och 7 Slutakten, del I Slutakten, del II, förklaringarna nr 2, 3 och 4 Slutakten, del III, förklaringarna nr 1 och 3 Förklaring av ministrarn a och statssekreterarna 
9. Protokoll, undertecknat i Bryssel den 28 april 1995, om Repub liken Österrikes 
regerings anslutning till avtalet mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken Tyskland och Franska republiken om gradvis avskaffande av 
kontroller vid de gemensamma gränserna,  undertecknat i Schengen den 14 juni 1985, 
efter ändringar genom protokollet om Repub liken Italiens regerings anslutning, 
protokollet om Konungariket Spaniens och Re publiken Portugals regeringars anslutning 
samt protokollet om Republiken Greklands regerings anslutning, undertecknade den 27 
november 1990, den 25 juni 1991 respektive den 6 november 1992. 
10. Följande bestämmelser i avtalet, unde rtecknat i Bryssel de  28 april 1995, om 
Republiken Österrikes anslutning till konve ntionen om tillämpning av Schengenavtalet 
av den 14 juni 1985 mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsrepubliken 
Tyskland och Franska republiken om gradvi s avskaffande av kontroller vid de 
gemensamma gränserna, undertecknad i Scheng en den 19 juni 1990, till vilken Italienska 
republiken, Konungariket Spanien och Port ugisiska republiken samt Hellenska 
republiken anslutit sig genom avtal undert ecknade den 27 november 1990, den 25 juni 
1991 respektive den 6 november  1992, och dess slutakt: 
Artikel 1 Artiklarna 5 och 6 Slutakten, del I Slutakten, del II, förklaring nr 2 Slutakten, del III 11. Protokoll, undertecknat Luxemburg den 19 december 1996, om Konungariket 
Danmarks anslutning till avtalet om grad vis avskaffande av kontroller vid de 
gemensamma gränserna, undertecknat i Sche ngen den 14 juni 1985, samt den förklaring 
som bilagts detta protokoll. 
 
SV 40   SV 12. Följande bestämmelser i avtalet, unde rtecknat i Luxemburg den 19 december 1996, 
om Konungariket Danmarks anslutning  till konventionen om tillämpning av 
Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gr advis avskaffande av kontroller vid de 
gemensamma gränserna, undertecknad i Sche ngen den 19 juni 1990, i dess slutakt och i 
tillhörande förklaringar: 
Artikel 1 Artiklarna 7 och 8 Slutakten, del I Slutakten, del II, förklaring nr 2 Slutakten, del III Förklaring av ministrarn a och statssekreterarna 
13. Protokoll, undertecknat i Luxemburg den 19 december 1996, om Republiken 
Finlands regerings anslutning till avtalet om  gradvis avskaffande av kontroller vid de 
gemensamma gränserna, undertecknat i Sche ngen den 14 juni 1985, samt den förklaring 
som bilagts detta protokoll. 
14. Följande bestämmelser i avtalet, unde rtecknat i Luxemburg den 19 december 1996, 
om Republiken Finlands anslutning till konve ntionen om tillämpning av Schengenavtalet 
av den 14 juni 1985 om gradvis avska ffande av kontroller vid de gemensamma 
gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, i dess slutakt och i tillhörande 
förklaring: 
Artikel 1 Artiklarna 6 och 7 Slutakten, del I Slutakten, del II, förklaring nr 2 Slutakten, del III, utom förklaringen avseende Åland Förklaring av ministrarn a och statssekreterarna 
15. Protokoll, undertecknat i Luxemburg den 19 december 1996, om Konungariket 
Sveriges regerings anslutning till avtalet om  gradvis avskaffande av kontroller vid de 
gemensamma gränserna, undertecknat i Sche ngen den 14 juni 1985, samt den förklaring 
som bilagts detta protokoll. 
16. Följande bestämmelser i avtalet, unde rtecknat i Luxemburg den 19 december 1996, 
om Konungariket Sveriges anslutning till tillämpningskonventionen till Schengenavtalet 
av den 14 juni 1985 om gradvis avska ffande av kontroller vid de gemensamma 
gränserna, undertecknad i Schengen den 19 juni 1990, i dess slutakt och i tillhörande 
förklaring: 
 
SV 41   SV Artikel 1 
Artiklarna 6 och 7 Slutakten, del I Slutakten, del II, förklaring nr 2 Slutakten, del III Förklaring av ministrarn a och statssekreterarna 
 
SV 42   SV DEL 3 
A. Följande beslut av Verkställande kommittén:  
SCH/Com-ex (93) 10 
14.12.1993 Bekräftelse av ministrarnas och statssekreterarnas 
förklaringar av den 19 j uni 1992 och den 30 juni 1993 
om ikraftträdande  
SCH/Com-ex (93) 14 
14.12.1993 Förbättring av det praktiska samarbetet mellan rättsliga 
myndigheter för att bekämpa narkotikahandel 
SCH/Com-ex (93) 21 
14.12.1993 Förlängning av den enhetligt utformade viseringen 
SCH/Com-ex (93) 24 
14.12.1993 Gemensamma förfaranden fö r återkallande av eller 
förkortning av giltighets tiden för den enhetligt 
utformade viseringen 
SCH/Com-ex (94) 1 rev. 2 
26.4.1994 Anpassningsåtgärder för att avlägsna hinder vid 
gränsövergångar för passage av de inre gränserna  
SCH/Com-ex (94) 15 rev. 
21.11.1994 Införande av ett datoriserat samrådsförfarande för de 
centrala myndigheter som avses i artikel 17.2 i Schengenkonventionen 
SCH/Com-ex (94) 16 rev. 
21.11.1994 Gemensamma in- och utresestämplar 
SCH/Com-ex (94) 17 rev. 4 
22.12.1994 Införande och tillämpning av Schengensystemet på 
flygplatser 
SCH/Com-ex (94) 25 
22.12.1994 Utbyte av statistik om ut färdande av enhetligt 
utformade viseringar 
SCH/Com-ex (94) 28 rev. 
22.12.1994 Certifikat enligt artikel 75 för transport av narkotika 
och psykotropa ämnen 
SCH/Com-ex (94) 29 rev. 2 
22.12.1994 Ikraftträdande av konventionen av den 19 juni 1990 om 
tillämpning av Schengenavtalet  
SCH/Com-ex (95) PV 1 rev. Gemensam politik på viseringsområdet 
 
SV 43   SV (point n°8) 
SCH/Com-ex (95) 20 rev. 2 
20.12.1995 Godkännande av dokument SCH/I (95) 40 rev. 6 om 
förfarandet för tillämpning av artikel 2.2 i konventionen 
SCH/Com-ex (95) 21 
20.12.1995 Snabbt utbyte mellan Schengenmedlemsstaterna av 
statistiska och konkreta uppgifter om eventuella problem vid de yttre gränserna  
SCH/Com-ex (96) 13 rev. 
27.6.1996 Principer för utfärdande av Schengenviseringar i 
förbindelse med artikel 30.1 a i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet  
SCH/Com-ex (97) 39 rev. 
15.12.1997 Vägledande principer för bevis och indicier inom 
ramen för återtagandeavtal mellan Schengenländerna  
SCH/Com-ex (98) 1 rev. 2 
21.4.1998 Arbetsgruppens verksamhetsrapport 
SCH/Com-ex (98) 12 
21.4.1998 Utbyte av statistik om utfärdade viseringar 
SCH/Com-ex (98) 18 rev. 
23.6.1998 Åtgärder mot medlemsstater som orsakar problem när 
det gäller utfärdande av  handlingar som möjliggör 
avlägsnande från Schengenområdet 
ÅTERTAGANDE – VISERING 
SCH/Com-ex (98) 19 23.6.1998 Monaco 
VISERING – YTTRE GRÄNSER – SIS 
SCH/Com-ex (98) 21 23.6.1998 Påförande av stämpel i viseringssökandes pass  
VISERING 
SCH/Com-ex (98) 26 def 16.9.1998 Inrättande av en ständig kommitté för utvärdering och 
tillämpning av Schengenregelverket 
SCH/Com-ex (98) 29 rev. 
23.6.1998 Generalklausul som omfattar alla tekniska 
bestämmelser i Schengenregelverket 
SCH/Com-ex (98) 35 rev. 2 
16.9.1998 Översändande av den gemensamma handboken till 
kandidatländerna 
 
SV 44   SV SCH/Com-ex (98) 37 def 2 
16.9.1998 Antagande av åtgärder för att bekämpa olaglig 
invandring 
SCH/Com-ex (98) 51 rev. 3 
16.12.1998 Gränsöverskridande polissa marbete för att förebygga 
och avslöja straffbara handlingar  
SCH/Com-ex (98) 52 
16.12.1998 Handbok om gränsöverskridande polissamarbete 
SCH/Com-ex (98) 56 
16.12.1998 Handbok om handlingar som kan förses med visering 
SCH/Com-ex (98) 57 
16.12.1998 Införande av ett harmoniserat formulär för 
inbjudningar, åtagandeförkla ringar och bevis för bostad 
SCH/Com-ex (98) 59 rev. 
16.12.1998 Samordnade insatser av dokumentrådgivare 
SCH/Com-ex (99) 1 rev. 2 
28.4.1999 Schengen och narkotikasituationen  
SCH/Com-ex (99) 5 
28.4.1999 Uppdatering av Sirene-handboken 
SCH/Com-ex (99) 6 
28.4.1999 Regelverket på området för telekommunikationer 
SCH/Com-ex (99) 7 rev. 2 
28.4.1999 Sambandpersoner 
SCH/Com-ex (99) 8 rev. 2 
28.4.1999 Ersättning till informatörer och infiltratörer 
SCH/Com-ex (99) 10 
28.4.1999 Olaglig vapenhandel 
SCH/Com-ex (99) 13 
28.4.1999 Antagande av nya versioner av den gemensamma 
handboken och de gemensamma konsulära anvisningarna och upphävande av de tidigare 
 
SV 45   SV versionerna 
SCH/Com-ex (99) 14 
28.4.1999 Handbok om handlingar som kan förses med visering 
SCH/Com-ex (99) 18 
28.4.1999 Förbättrat polissamarbete för att förebygga och avslöja 
straffbara handlingar 
B. Följande förklaringar av Verkställande kommittén: 
Förklaring Föremål 
SCH/Com-ex (96) förkl. 5 
18.4.1996 Definition av begreppet ”utlänning” 
SCH/Com-ex (96) förkl. 6 
rev. 2 
26.6.1996 Förklaring om utlämning 
SCH/Com-ex (97) förkl. 13 
rev. 2 
21.4.1996 Bortförande av underåriga 
C. Följande beslut av den centrala gruppen: 
Beslut Föremål 
SCH/C (98) 117 
27.10.1998 Antagande av åtgärder för bekämpning av olaglig 
invandring 
SCH/C (99) 25 
22.3.1999 Allmänna principer för ersättning till informatörer 
och infiltratörer 
 
SV 46   SV BILAGA B 
(Artikel 2.2) 
Schweiz skall tillämpa innehållet i följande rä ttsakter från den dag so m fastställts av rådet 
i enlighet med artikel 15. 
Om en konvention eller ett protokoll som omfa ttas av en rättsakt som markerats med en 
asterisk nedan ännu inte har trätt i kraft de nna dag för alla stater som är medlemmar i 
Europeiska unionen när den berö rda rättsakten antas, skall Schweiz tillämpa innehållet i 
de relevanta bestämmelserna i dessa instrume nt först från den dag då konventionen eller 
protokollet i fråga är i kraft för samtliga av de ovan nämnda medlemsstaterna. 
– Rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 om kontroll av förvärv och 
innehav av vapen (EGT L 256, 13.9.1991, s. 51) och kommissionens rekommendation 93/216/EEG av den 25 februari 1993 om ett europeiskt 
skjutvapenpass (EGT L 93, 17.4.1993, s. 39), ändrad genom kommissionens 
rekommendation 96/129/EG av den 12 januari 1996 (EGT L 30, 8.2.1996, s. 47) 
– Rådets förordning (EG) nr 1683/95 av  den 29 maj 1995 om en enhetlig 
utformning av visumhandlingar (E GT L 164, 14.7.1995, s. 1), i dess ändrade 
lydelse enligt rådets förordning nr 334/2002/EG av den 18 februari 2002 (EGT 
L 53, 23.2.2002, s. 7); kommissionens besl ut av den 7 februari 1996 och 
kommissionens beslut av den 3 juni  2002 om kompletterande tekniska 
specifikationer för en enhetlig utformning av visumhandlingar (ej offentliggjord) 
– Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om 
skydd för enskilda personer med avseende  på behandling av personuppgifter och 
om det fria flödet av sådana  uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31) 
– Rådets akt av den 29 maj 2000 om att i enlighet med artikel 34 i Fördraget om 
Europeiska unionen upprätta konventione n om ömsesidig rättslig hjälp i 
brottmål mellan Europeiska unionens me dlemsstater [bestämmelserna som avses 
i artikel 2.1 i konventionen] (EGT C 197, 12.7.2000, s. 1) *  
– Rådets beslut 2000/586/RIF av den 28 september 2000 om inrättande av ett 
förfarande för ändring av artikel 40.4 och 40.5, artikel 41.7 och artikel 65.2 i 
konventionen om tillämpning av Schenge navtalet av den 14 juni 1985 om 
gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (EGT L 248, 3.10.2000, s. 1) 
– Rådets beslut 2000/645/EG av de n 17 oktober 2000 om rättelse i 
Schengenregelverket enligt Verkställande Schengenkommitténs beslut SCH/Com-ex (94) 15 rev (EGT L 272, 25.10.2000, s. 24) 
– Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av 
förteckningen över tredje länder vars medbor gare är skyldiga att inneha visering 
när de passerar de yttre gränserna och av förteckninge n över de tredje länder 
vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1), i 
 
SV 47   SV dess ändrade lydelse enligt rådets fö rordning nr 2414/2001/EG av den 7 
december 2001 (EGT L 327, 12.12.2001, s. 1) och rådets förordning nr 453/2003/EG av den 6 mars 2003 (EGT L 69, 13.3.2003, s. 10) 
– Rådets beslut 2001/329/EG av den 24 april 2001 om uppdatering av del VI och 
bilagorna 3, 6 och 13 i de gemensamma  konsulära anvisningarna samt av 
bilagorna 5a, 6a och 8 i den gemensamma handboken (EGT L 116, 26.4.2001, s. 32) 
– Rådets förordning (EG) nr 1091/2001 av den 28 maj 2001 om fri rörlighet med 
en visering för längre vistelse (EGT L 150, 6.6.2001, s. 4) 
– Rådets beslut 2001/420/EG av den 28 ma j 2001 om anpassning av delarna V 
och VI samt bilaga 13 i de gemensamma  konsulära anvisningarna och bilaga 6 a 
i den gemensamma handboken vad gäller viseringar för längre vistelse med samma giltighet som viseringar för kortare vistelse (EGT L 150, 6.6.2001, s. 47) 
– Rådets direktiv 2001/40/EG av den 28 ma j 2001 om ömsesidigt erkännande av 
beslut om avvisning eller utvisning av medborgare i tredje land (EGT L 149, 
2.6.2001, s. 34) och rådets beslut 2004/191/ EG av den 23 februari 2004 om 
fastställande av kriterier och närmare fö reskrifter för ersättning för finansiella 
obalanser som uppstår till följd av til lämpningen av direktiv 2001/40/EG om 
ömsesidigt erkännande av beslut om avvi sning eller utvisning av medborgare i 
tredje land (EUT L 60, 27.2.2004, s. 55) 
– Rådets direktiv 2001/51/EG av den 28 juni 2001 om komplettering av 
bestämmelserna i artikel 26 i konventione n om tillämpning av Schengenavtalet 
av den 14 juni 1985 (EGT L 187, 10.7.2001, s. 45) 
– Rådets akt av den 16 okt ober 2001 om att i enlighet me d artikel 34 i Fördraget 
om Europeiska unionen upprätta protokol let till konventionen om ömsesidig 
rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater 
[bestämmelsen som avse i artikel 15 i protokollet] (EGT C 326, 21.11.2001, s. 1)*  
– Rådets förordning (EG) nr 2424/2001 av den 6 december 2001 om utvecklingen 
av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EGT L 328, 13.12.2001, s. 4) 
– Rådets beslut 2001/886/RIF av den 6 december 2001 om utvecklingen av andra 
generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EGT L 328, 13.12.2001, s. 1) 
– Rådets beslut 2002/44/EG av den 20 d ecember 2001 om ändring av del VII i 
och bilaga 12 till de gemensamma konsulär a anvisningarna samt av bilaga 14a 
till den gemensamma handboken (EGT L 20, 23.1.2002, s. 5) 
– Rådets förordning (EG) nr 333/2002 av de n 18 februari 2002 om fastställande 
av en enhetlig modell för blad för påförande av visering som utfärdas av medlemsstaterna för personer som inneha r resehandlingar som inte erkänns av 
den medlemsstat som utfärdar bl adet (EGT L 53, 23.2.2002, s. 4) och 
 
SV 48   SV kommissionens beslut av den 12 augus ti 2002 med tekniska specifikationer för 
den enhetliga modellen för påförande av visering som utfärdas av medlemsstaterna för personer som inneha r resehandlingar som inte erkänns av 
den medlemsstat som utfärdar bladet (ej offentliggjort)  
– Rådets beslut 2002/352/EG av den 25 april 2002 om översyn av den 
gemensamma handboken (EGT L 123, 9.5.2002, s. 47) 
– Rådets beslut 2002/354/EG av den 25 april 2002 om anpassning av del III och 
upprättande av bilaga 16 till de gemensamma konsulära anvisningarna (EGT L 123, 9.5.2002, s. 50) 
– Rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av  den 13 juni 2002 om en enhetlig 
utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (EGT L 157, 
15.6.2002, s. 1) och kommissionens beslut  av den 14 augusti 2002 med tekniska 
specifikationer för den enhetliga utformningen av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (ej offentliggjord) 
– Rådets beslut 2002/585/EG av den 12 ju li 2002 om anpassning av delarna III 
och VIII i de gemensamma konsulär a anvisningarna (EGT L 187, 16.7.2002, s. 
44) 
– Rådets beslut 2002/586/EG av den 12 juli 2002 om anpassning av del VI i de 
gemensamma konsulära anvisningarna (EGT L 187, 16.7.2002, s. 48) 
– Rådets beslut 2002/587/EG av den 12 juli 2002 om översyn av den 
gemensamma handboken (EGT L 187, 16.7.2002, s. 50) 
– Rådets rambeslut 2002/946/RIF av de n 28 november 2002 om förstärkning av 
den straffrättsliga ramen för att förhindr a hjälp till olaglig inresa, transitering 
och vistelse (EGT L 328, 5.12.2002, s. 1) 
– Rådets direktiv 2002 /90/EG av den 28 november 2002 om definition av hjälp till 
olaglig inresa, transitering oc h vistelse (EGT L 328, 5.12.2002, s. 17) 
– Rådets förordning (EG) nr 415/2003 av de n 27 februari 2003 om utfärdandet av 
viseringar vid gränsen, inbegripet till sjömän i transit (EGT L 64, 7.3.2003, s. 1) 
– De bestämmelser i 1995 års konventi on om ett förenklat förfarande för 
utlämning mellan Europeiska unionens medlemsstater (EGT C 78, 30.3.1995, s. 2) och i 1996 års konvention om utlä mning mellan Europeiska unionens 
medlemsstater (EGT C 313, 23.10.1996, s. 12)  som det hänvisas till i rådets 
beslut 2003/169/RIF av den 27 februari  2003 om fastställande av vilka 
bestämmelser i 1995 års konvention om ett förenklat förfarande för utlämning 
mellan Europeiska unionens medlemsstater och 1996 års konvention om utlämning mellan Europeiska unionens me dlemsstater som utgör en utveckling 
av Schengenregelverket enligt avtalet om Republiken Islands och Konungariket 
Norges associering till genomförande t, tillämpningen och utvecklingen av 
Schengenregelverket (EGT L 67, 12.3.2003, s. 25)* 
 
SV 49   SV – Rådets beslut 2003/170/RIF av den 27 fe bruari 2003 om gemensamt utnyttjande 
av sambandsmän som är utsända av me dlemsstaternas brottsbekämpande organ 
[utom artikel 8] (EUT L 67, 12.3.2003, s. 27) 
– Rådets förordning (EG) nr 693/2003 av den 14 april 2003 om införande av ett 
särskilt dokument för förenklad tran sitering (FTD) och ett dokument för 
förenklad järnvägstransitering (FRTD) och om ändring av de gemensamma 
konsulära anvisningarna och den gemensamma handboken (EUT L 99, 17.4.2003, s. 8) 
– Rådets förordning (EG) nr 694/2003 av  den 14 april 2003 om en enhetlig 
utformning av de dokument för förenklad  transitering (FTD) och dokument för 
förenklad järnvägstransitering (FRTD) so m det föreskrivs om i förordning (EG) 
nr 693/2003 (EUT L 99, 17.4.2003, s. 15) 
– Rådets beslut 2003/454/EG av den 13 juni 2003 om ändring av bilaga 12 till de 
gemensamma konsulära anvisningarna oc h bilaga 14 a till den gemensamma 
handboken vad gäller viseringsa vgifter (EUT L 152, 20.6.2003, s. 82) 
– Rådets förordning (EG) nr 1295/2003 av  den 15 juli 2003 om åtgärder för att 
förenkla viseringsansökninga r och utfärdande av vise ring för de medlemmar i 
den olympiska familjen som deltar i Olympiska spelen eller Paralympiska 
spelen 2004 i Aten (EUT L 183, 22.7.2003, s. 1) 
– Rådets beslut 2003/585/EG av den 28 juli 2003 om ändring av bilaga 2 
förteckning A till de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 5 förteckning A till den gemensamma handboke n vad gäller viseringskrav för 
innehavare av pakistanska diplomatpass (EUT L 198, 6.8.2003, s. 13) 
– Rådets beslut 2003/586/EG av den 28 juli 2003 om ändring av bilaga 3 del I till 
de gemensamma konsulära anvisningarn a och bilaga 5a del I till den 
gemensamma handboken vad gäller tredje landsmedborgare som omfattas av 
viseringskrav på flygplatser (EUT L 198, 6.8.2003, s. 15) 
– Rådets beslut 2003/725/RIF av de n 2 oktober 2003 om ändring av 
bestämmelserna i artikel 40.1 och 40.7 i konventionen om tillämpning av Schengenavtalet av den 14 juni 1985 om gradvis avskaffande av kontroller vid 
de gemensamma gränserna (EUT L 260, 11.10.2003, s. 37) 
– Rådets direktiv 2003/110/EG av de n 25 november 2003 om bistånd vid 
transitering i samband med återsä ndande med flyg (EUT L 321, 6.12.2003, s. 
26) 
– Rådets beslut 2004/14/EG av den 22 december 2003 om ändring av tredje 
stycket (Grundläggande kriterier för prövning av ansökan) i del V av 
Gemensamma konsulära anvisningarna (EUT L 5, 9.1.2004, s. 74) 
– Rådets beslut 2004/15/EG av den 22 d ecember 2003 om ändring av punkt 1.2 i 
del II av de gemensamma konsulära anvisningarna och om upprättande av en ny bilaga till dessa anvisnin gar (EUT L 5, 9.1.2004, s. 76) 
 
SV 50   SV – Rådets beslut 2004/17/EG av den 22 december 2003 om ändring av del V punkt 
1.4 i de gemensamma konsulära anvisningarna och del I punkt 4.1.2 i den gemensamma handboken om att införa kravet på innehav av medicinsk 
reseförsäkring som en av de handlingar so m krävs för utfärdande av en enhetlig 
visering för inresa (EUT L 5, 9.1.2004, s. 79) 
– Rådets förordning (EG) nr 377/2004 av den 19 februari 2004 om inrättande av 
ett nätverk av sambandsmän för invandring (EUT L 64, 2.3.2004, s. 1) 
– Rådets beslut 2004/466/EG av den 29.4.2004 om ändring av den gemensamma 
handboken för att införa åtgärder för rikt ade gränskontroller av minderåriga med 
medföljande vuxen (EUT L 157, 30.4.2004, s. 136) 
– Rättelse till rådets beslut 2004/466/EG av den 29 april 2004 om ändring av den 
gemensamma handboken för att införa åtgä rder för riktade gränskontroller av 
minderåriga med medföljande vuxen (EUT L 195, 2.6.2004, s. 44) 
– Rådets förordning (EG) nr 871/2004 av den 29 april 2004 om införande av ett 
antal nya funktioner för Schengens informationssystem bland annat i kampen mot terrorism (EUT L 162, 30.4.2004, s. 29) 
– Rådets direktiv 2004/82/EG av den 29 april 2004 om skyldighet för 
transportörer att lämna uppgifter om passagerare (EUT L 261, 6.8.2004, s. 24) 
– Rådets beslut 2004/573/EG av de n 29 april 2004 om organisation av 
gemensamma flygningar för återsändande från två eller flera medlemsstaters 
territorium av tredjelandsmedborgare vilka omfattas av en skilda beslut om 
återsändande (EUT L 261, 6.8.2004, s. 28) 
– Rådets beslut 2004/574/EG av den 29 april 2004 om ändring av den 
gemensamma handboken (EUT L 261, 6.8.2004, s. 36) 
– Rådets beslut 2004/581/EG av den 29 april 2004 om fastställande av 
minimibeteckningar på skyltar vid gräns övergångsställen vid de yttre gränserna 
(EUT L 261, 6.8.2004, s. 119) 
– Rådets beslut 2004/512/EG av den 8 juni 2004 inrättande av 
Informationssystemet för viseri ngar (VIS) (EUT L 213, 15.6.2004, s. 5) 
– [Denna förteckning över utvecklingen av Schengenregelverket kommer att 
uppdateras i enlighet med antagandet av nya instrument som innebär en 
utveckling av Schengenregelverket fr am till dagen för undertecknandet av 
avtalet] 
 
SV 51   SV SLUTAKT 
till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska 
edsförbundet om Schweiziska edsförbundets  associering till genomförandet, 
tillämpningen och utveckling en av Schengenregelverket 
De befullmäktigade ombuden har antagit följ ande nedan angivna förklaringar som 
bifogas denna slutakt:  
1. Gemensam förklaring av avtalsparterna om parlamentariskt samråd. 2. Gemensam förklaring av avtalspa rterna om yttre förbindelser. 
3. Gemensam förklaring av avtalsparterna  om artikel 23.7 i konventionen av den 
29 maj 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens 
medlemsstater. 
De befullmäktigade ombuden har även ta git hänsyn till följande nedan angivna 
förklaringar som bifogats denna slutakt: 
1. Förklaring av Schweiz om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. 
2. Förklaring av Schweiz om artikel 7.2 b om fristen för godtagande av 
förändringar i Schengenregelverket. 
3. Förklaring av Schweiz om tillämpningen av Europeiska konventionen om 
ömsesidig rättslig hjälp i brottmål oc h Europeiska utlämningskonventionen.  
4. Förklaring av kommissionen om  överlämnandet av förslag. 
5. Förklaring av kommissionen om de kommittéer som skall bistå kommissionen 
när den utövar sina genomförandebefogenheter.   
Utfärdad i Bryssel den På Europeiska unionens vägnar: På Europeiska gemenskapens vägnar: På Schweiziska edsförbundets vägnar: 
 
SV 52   SV Gemensamma förklaringar av de avtalsslutande parterna 
 Gemensam förklaring av de avtalsslutande  parterna om parlamentariskt samråd 
De avtalsslutande parterna anser att frågor  rörande detta avtal bö r diskuteras i möten 
mellan Europaparlamentet och det schweiziska parlamentet. 
 
Gemensam förklaring av de avtalsslu tande parterna om yttre förbindelser 
De avtalsslutande parterna är överens om  att Europeiska gemenskapen skall uppmuntra 
tredje länder och internatione lla organisationer med vilka de n har ingått avtal inom ett 
område med anknytning till Schengensamarbetet  att ingå liknande avtal med Schweiziska 
edsförbundet, utan att det påverkar Schweizi ska edsförbundets behörig het att ingå sådana 
avtal.  
Gemensam förklaring av de avtalsslutande parterna om artikel 23.7 i konventionen 
av den 29 maj 2000 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater  
Med förbehåll för bestämmelserna i artikel 23.1 c i konventionen om ömsesidig rättslig 
hjälp mellan Europeiska unionens medlemsstater  är de avtalssluta nde parterna överens 
om att Schweiz, om den berörda medlemsstaten inte har fått den berörda personens samtycke, i enskilda fall kan kräva att personuppgifter inte får användas för de ändamål som avses i artikel 23.1 a–b i denna konventio n utan Schweiz föregående samtycke i 
samband med förfaranden där Schweiz hade kunnat neka eller be gränsa översändandet 
eller användningen av personuppgifter i enlighet med denna konvention eller de 
instrument som avses i artikel 1 i denna. 
Om Schweiz i ett enskilt fall skulle vägra att ge sitt medgivande efter en begäran från en 
medlemsstat i enlighet med ovan nämnda be stämmelser, skall Schweiz motivera sitt 
beslut skriftligen. 
 
SV 53   SV Övriga förklaringar 
 Förklaring av Schweiz om ömsesi dig rättslig hjälp i brottmål  
Schweiz förklarar att avgörande n angående överträdelser av lagstiftningen på området för 
direkt beskattning, som lagförs av schweizisk a myndigheter, inte vid tidpunkten för detta 
avtals ikraftträdande kan överklagas till domstol med behörighet i brottmål. 
 
Förklaring av Schweiz om artikel 7.2 b om  fristen för godtagande av förändringar i 
Schengenregelverket  
Den maximala fristen på två år enligt artikel 7.2 b avser såväl godtagandet som 
genomförandet av rättsakten eller åt gärder. Följande faser omfattas: 
– Den förberedande fasen. 
– Det parlamentariska förfarandet. 
– Fristen för folkomröstning (100 dagar från  det officiella offentliggörandet av 
rättsakten). 
– I förekommande fall folkomröstning  (organisation och omröstning). 
Förbundsrådet skall genast underrätta rådet och kommissionen efter avlutandet av var 
och en av dessa faser.  
Förbundsrådet åtar sig att använda alla medel som står till dess förfogande för att se till 
att de olika faserna som nämns ovan genomförs så snabbt som möjligt. 
 
Förklaring av Schweiz om tillämpningen av Europeiska konventionen om ömsesidig 
rättslig hjälp i brottmål och Europeiska utlämningskonventionen  
Schweiz åtar sig att inte åberopa sina re servationer och förklaringar i samband med 
ratificeringen av Europeisk utlämningskonvention av den 13 december 1957 och Europeisk konvention av den 20 april 1959 om inbördes rättshjälp i brottmål, i den utsträckning det skulle vara oförenligt med detta avtal. 
 
Förklaring av Europeiska kommissi onen om överlämnandet av förslag  
När kommissionen överlämnar förslag angående  detta avtal till Europeiska unionens råd 
och Europaparlamentet skall den översända  kopior av dessa förslag till Schweiz. 
 
SV 54   SV Förklaring av Europeiska kommissionen  om de kommittéer som skall bistå 
kommissionen när den utövar si na genomförandebefogenheter  
Utöver den kommitté som inrättas genom artikel 31 i Europaparlamentets och rådets 
direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende 
på behandling av personuppgifter och om  det fria flödet av sådana uppgifter32, utgörs de 
kommittéer som bistår kommi ssionen när den utövar sina ge nomförandebefogenheter när 
det gäller genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket för 
närvarande av  
– den kommitté som inrättas genom artik el 6 i rådets förordning (EG) nr 
1683/95 av den 29 maj 1995 om en enhetlig utformning av visumhandlingar
33 (”visumkommittén”), och 
– den kommitté som inrättas genom arti kel 5 i rådets beslut av den 6 
december 2001 (2001/886/RIF) och genom artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 2424/2001 av den 6 december 2001
34, som båda är instrument 
inom ramen för utvecklingen av info rmationssystemet Schengen II (”SIS 
II-kommittén”). 
                                                 
32 EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. 
33 EGT L 164, 14.7.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 
334/2002 av den 18 februari 2002 (EGT L 53, 23.2.2002, s. 7). 
34 EGT L 328, 13.12.2001, s. 1 och 4. 
 
SV 55   SV AVTAL I FORM AV SKRIFTVÄXLING 
mellan Europeiska unionens råd och Schw eiziska edsförbundet om de kommittéer 
som bistår Europeiska kommission en i utövandet av dess verkställande 
befogenheter  
A. Skrivelse från gemenskapen  
Rådet hänvisar till förhandlingarna om avtale t om att associera Schweiziska edsförbundet 
(nedan kallat Schweiz) till genomföra ndet, tillämpningen och utvecklingen av 
Schengenregelverket och har noterat Schwei z begäran att, som ett uttryck för dess 
medverkan i beslutsfattandet på de områden so m omfattas av avtalet och för att få avtalet 
att fungera bättre, fullt ut bli associerat till arbetet i de kom mittéer som bistår Europeiska 
kommissionen i utövandet av de ss verkställande befogenheter. 
Rådet noterar att det i framtid en, när sådana förfaranden ko mmer att tillämpas på de 
områden som omfattas av avtale t, verkligen kommer att fi nnas behov av att associera 
Schweiziska edsförbundet till dessa kommittéer s arbete, också för att se till att 
avtalsförfarandena har tillämpats på de berörd a rättsakterna eller åtgärderna så att dessa 
kan bli bindande för Schweiz. 
Europeiska gemenskapen åtar sig att fö rhandla om lämpliga arrangemang för att 
associera Schweiz till dessa kommittéers arbete. 
I fråga om Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om 
skydd för enskilda personer med avseende på  behandling av personuppgifter och om det 
fria flödet av sådana uppgifter, gäller följande: 
– Europeiska kommissionen sk all se till Schweiz experter deltar i så stor 
utsträckning som möjligt, om de t skulle uppkomma en fråga om 
tillämpningen av Schengenregelverket och uteslutande för denna fråga, i 
förberedandet av utkast till åtgärder som sedermera skall läggas fram för 
den kommitté, inrättad genom artike l 31 i detta direktiv, som bistår 
kommissionen vid utövandet av de ss genomförandebefogenheter. När 
kommissionen utarbetar sina förslag skall den således samråda med 
Schweiz experter på samma gr und som med experterna från 
medlemsstaterna. 
– Schweiz kan, i enlighet med artikel 29.2 andra stycket i direktivet, utse en 
person som företräder övervakningskommittén eller de myndigheter som Schweiz har utsett att delta med obs ervatörsstatus, utan rösträtt, vid 
mötena med arbetsgruppen för s kydd av enskilda med avseende på 
behandlingen av personuppgifter. Dessa fö reträdare skall delta på inbjudan 
då en viss punkt på dagordningen rör tillämpningen av Schengenregelverket, och då enda st med avseende på denna punkt. 
Jag vore tacksam om Ni kunde meddela mig hur uvida Er regering samtycker till detta.  
Med utmärkt högaktning. 
 
SV 56   SV B. Svar från Schweiziska edsförbundet  
Tack för Er skrivelse av den…, som hade följande lydelse: 
"Rådet hänvisar till förhandlingarna om  avtalet om att associera Schweiziska 
edsförbundet (nedan kallat Schweiz) ti ll genomförandet, tillämpningen och 
utvecklingen av Schengenregelverket och har noterat Schweiz begäran att, som 
ett uttryck för dess medverkan i beslutsf attandet på de områden som omfattas av 
avtalet och för att få avtalet att fungera bättre, fullt ut bli associerat till arbetet i de kommittéer som bistår Europeis ka kommissionen i utövandet av dess 
verkställande befogenheter. 
Rådet noterar att det i framtiden, när sådana förfaranden kommer att tillämpas 
på de områden som omfattas av avtale t, verkligen kommer att finnas behov av 
att associera Schweiz till dessa kommittéers arbete, också för att se till att avtalsförfarandena har tillämpats på de berörda rättsakterna eller åtgärderna så 
att dessa kan bli bindande för Schweiz. 
Europeiska gemenskapen åtar sig att fö rhandla om lämpliga arrangemang för att 
associera Schweiz till dessa kommittéers arbete. 
I fråga om Europaparlamentets och råde ts direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 
1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av 
personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, gäller följande: 
– Europeiska kommissionen sk all se till Schweiz experter deltar i så stor 
utsträckning som möjligt, om de t skulle uppkomma en fråga om 
tillämpningen av Schengenregelverket och uteslutande för denna fråga, i 
förberedandet av utkast till åtgärder som sedermera skall läggas fram för 
den kommitté, inrättad genom artike l 31 i detta direktiv, som bistår 
kommissionen vid utövandet av de ss genomförandebefogenheter. När 
kommissionens utarbetar sina förs lag skall den således samråda med 
Schweiziska edsförbundets experter på samma grund som med experterna 
från medlemsstaterna. 
– Schweiz kan, i enlighet med artikel 29.2 andra stycket i direktivet, utse en 
person som företräder övervakningskommittén eller de myndigheter som Schweiz har utsett att delta med obs ervatörsstatus, utan rösträtt, vid 
mötena med arbetsgruppen för s kydd av enskilda med avseende på 
behandlingen av personuppgifter. Dessa fö reträdare skall delta på inbjudan 
då en viss punkt på dagordningen rör tillämpningen av Schengenregelverket, och då enda st med avseende på denna punkt. 
Jag vore tacksam om Ni kunde meddela mi g huruvida Er regering samtycker till 
detta." 
Jag har glädjen att meddela att Schw eiz förbundsråd har godkänt ovan nämnda 
arrangemang. 
Högaktningsfullt 
 
SV 57   SV GEMENSAM FÖRKLARING OM GEMENSAMMA MÖTEN 
Delegationerna som företräder Europeiska  unionens medlemsstaters regeringar, 
Europeiska kommi ssionens delegation, 
delegationerna som företräder Republiken Is lands och Konungariket Norges regeringar, 
och 
delegationen som företräder Schweiziska edsförbundet, 
har beslutat att gemensamt organisera mötena i den gemensamma kommitté som 
inrättades genom å ena sidan avtalet om  Islands och Norges associering till 
genomförandet, tillämpningen och utvecklinge n av Schengenregelverket, å andra sidan 
avtalet om Schweiz associering till genom förandet, tillämpningen och utvecklingen av 
Schengenregelverket, oavsett nivå på mötet, 
noterar att gemensamma möten kräver prak tiska arrangemang för ordförandeskapet vid 
dessa möten när ordförandeskapet skall inneha s av de associerade länderna i enlighet 
med avtalet mellan Europeiska unionen, Eu ropeiska gemenskapen och Schweiziska 
edsförbundet om Schweiziska edsförbunde ts associering till genomförandet, 
tillämpningen och utvecklingen av Schengenreg elverket eller avtalet mellan Europeiska 
unionens råd och Republiken Island och K onungariket Norge om dessa båda staters 
associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, 
noterar de associerade lände rnas önskan att, när så är  nödvändigt, avträda sitt 
ordförandeskap och låta ordförandeskapet ro tera mellan sig i alfabe tisk ordning från det 
att avtalet mellan Europeiska unionen, Eu ropeiska gemenskapen och Schweiziska 
edsförbundet om Schweiziska edsförbunde ts associering till genomförandet, 
tillämpningen och utvecklingen av Sche ngenregelverket träder i kraft. 
Utfärdad i den 
 
SV 58   SV GODKÄNT PROTOKOLL 
över förhandlingarna om avtalet mella n Europeiska unionen, Europeiska 
gemenskapen och Schweiziska edsförbu ndet om Schweiziska edsförbundets 
associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket 
Delegationerna som har deltagit i förhandlingarna om avtalet  
– förklarar beträffande artikel 7.2 b att 
regelbundna och direkta kontakter mellan rå dets generalsekretariat och Schweiz 
delegation vid Europeiska gemenskapern a skall upprättas för att hålla Schweiz 
informerat om framskridandet av Europe iska unionens förfaranden när det gäller 
antagandet av relevanta rättsakter och åtgärder , i syfte att göra det möjligt för Schweiz att 
genast inleda sina förfaranden för att ta till sig utvecklingen av regelverket;  
– konstaterar beträffande bilaga B i rådets  direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 
1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen  
ovan nämnda direktiv är inte tillämpligt på förvärv och innehav, i enlighet med den 
nationella lagstiftningen, av  vapen och ammunition av de väpnade styrkorna. Det 
nuvarande schweiziska systemet med utlåning av  militära vapen inom ramen för frivillig 
militär utbildning för ungdomar, utfående av militära vapen under militärtjänstgöring och 
utfående av tjänstevapnet – omvandlat til l halvautomatiskt vapen – efter utförd 
militärtjänst, omfattas av detta undant ag och påverkas således inte av 
Schengenregelverket, utan regleras i relevant schweizisk lagstiftning;  
– noterar beträffande Eurojust och de t europeiska rättsliga nätverket  
fördelarna med att utveckla möjligheter till samarbete med Schweiz inom ramen för 
Eurojust och, om möjligt, det europeiska rättsliga nätverket. 
Utfärdat i ... den ... 
 
SV 59   SV AVTAL 
mellan Europeiska gemenskapen och Sc hweiziska edsförbundet om kriterier och 
mekanismer för att fastställa vilken st at som skall ansvara för handläggningen av 
en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz  
EUROPEISKA GEMENSKAPEN 
och SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET, nedan kallade ”de avtalsslutande parterna”, SOM BEAKTAR att Europeiska unionens rå d har antagit förordning (EG) nr 343/2003 
av den 18 februari 2003 om kriterier och meka nismer för att avgöra vilken medlemsstat 
som har ansvaret för att pröva en asylansöka n som en medborgare i tredje land har gett in 
i någon medlemsstat
35 (nedan kallad Dublinförordni ngen), som har ersatt konventionen 
rörande bestämmandet av den ansvariga staten för prövningen av en ansökan om asyl som framställts i en av medlemsstaterna i de  Europeiska gemenskaperna, undertecknad i 
Dublin den 15 juni 1990
36 (nedan kallad Dublinkonventi onen), och att Europeiska 
gemenskapernas kommission har antagit förordning (EG) nr 1560/2003 av den 2 
september 2003 om tillämpningsföreskrifter ti ll rådets förordning (EG) nr 343/2003 om 
kriterier och mekanismer för att avgöra vilken  medlemsstat som har ansvaret för att pröva 
en asylansökan som en medborgare i tred je land har gett in i någon medlemsstat37 (nedan 
kallad förordningen om tillämpningsföre skrifter för Dublinkonventionen), 
SOM BEAKTAR att Europeiska unionens rå d har antagit förordning (EG) nr 2725/2000 
av den 11 december 2000 om inrättande av Eu rodac för jämförelse av fingeravtryck för 
en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen38 (nedan kallad Eurodac-förordningen) 
och förordning (EG) nr 407/2002 av  den 28 februari 2002 om vissa 
tillämpningsföreskrifter för förordning (EG)  nr 2725/2000 om inrättande av Eurodac för 
jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen39 (nedan 
kallad förordningen om tillämpningsföre skrifter för Eurodac-förordningen), 
SOM BEAKTAR att Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 
oktober 1995 om skydd för enskilda person er med avseende på behandling av 
personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter40 (nedan kallat direktivet om 
skydd av personuppgifter) skall tillämpas av  Schweiziska edsförbundet på samma sätt 
som av Europeiska unionens medlemsstat er vid behandlingen av personuppgifter i 
enlighet med detta avtal, 
SOM TAR HÄNSYN TILL Schweiziska edsförbundets geografiska läge, 
                                                 
35 EGT L 50, 25.2.2003, s. 1. 
36 EGT C 254, 19.8.1997, s. 1. 
37 EUT L 222, 5.9.2003, s. 3. 
38 EGT L 316, 15.12.2000, s. 1. 
39 EGT L 62, 5.3.2002, s. 1. 
40 EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. 
 
SV 60   SV SOM BEAKTAR att Schweizisk a edsförbundets deltagande i det gemenskapsregelverk 
som omfattas av Dublin- och Eurodac-förord ningarna (nedan kall at ”Dublin-/Eurodac-
regelverket”) kommer att göra det möjligt att stärka samarbetet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet, 
SOM BEAKTAR att Europeiska gemenskapen ha r ingått ett avtal med Republiken Island 
och Konungariket Norge om kriterier och mekani smer för att faststä lla vilken stat som 
skall ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i någon av medlemsstaterna eller i Island eller Norge
41, på grundval av Dublinkonventionen, 
SOM BEAKTAR att det är önskvärt att Schw eiziska edsförbundet, på lika villkor som 
Island och Norge, associeras till genomfö randet, tillämpningen och utvecklingen av 
Dublin-/Eurodac-regelverket, 
SOM BEAKTAR att det mellan Europeiska ge menskapen och Schweiziska edsförbundet 
bör ingås ett avtal som innebär rättighete r och skyldigheter mots varande de som har 
avtalats mellan Europeiska unionens råd, å ena sidan, och Island och Norge å den andra, 
SOM ÄR ÖVERTYGADE OM nödvändigheten av  att organisera samarbetet mellan 
Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet när det gäller genomförandet, 
den praktiska tillämpningen och den vida re utvecklingen av Dublin-/Eurodac-
regelverket, 
SOM BEAKTAR att det för att associera Schweiziska Edsförbundet till Europeiska 
gemenskapens verksamhet inom de områden som omfattas av detta avtal och göra det möjligt för landet att delta i denna verksamhet är nödvändigt att inrätta en kommitté i 
enlighet med den institutionella modell som in rättats för associeringen av Island och 
Norge, 
SOM BEAKTAR att samarbetet inom de områden som omfattas av Dublin- och 
Eurodac-förordningarna vilar på principerna om frihet, demokrati, rättsstaten och 
respekten för de mänskliga rättighete rna, som garanteras särskilt genom 
Europakonventionen av den 4 november 1950 om skyddet av de mänskliga rättigheterna 
och de grundläggande friheterna, 
SOM BEAKTAR att bestämmelserna i avdeln ing IV i Fördraget om upprättandet av 
Europeiska gemenskapen och de rättsakter som antagits på den grunden inte gäller för 
Konungariket Danmark, i enlighet med protokolle t om Danmarks ställning som är fogat 
till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, men att det bör skapas mö jligheter för Schweiziska edsförbundet och 
Danmark att i sina inbördes förbindelser  tillämpa sakinnehåll et i detta avtal, 
SOM BEAKTAR att det måste säkerställas att de stater med vilka Europeiska unionen 
har ingått associeringsavtal i syfte att genom föra, tillämpa och utveckla Dublin-/Eurodac-
regelverket tillämpar dett a regelverk också i sina inbördes förbindelser,  
SOM BEAKTAR att för att Dublin -/Eurodac-regelverket skall fungera väl krävs att detta 
avtal tillämpas samtidigt med av talen som de olika parter som associerats till eller deltar i 
                                                
 
41 EGT L 93, 3.4.2001, s. 38. 
 
SV 61   SV genomförandet och utvecklingen av Dublin-/Eur odac-regelverket har ingått för att reglera 
sina inbördes förbindelser, 
SOM TAR HÄNSYN TILL avtalet om Schwei ziska edsförbundets associering till 
genomförandet, tillämpningen och ut vecklingen av Schengenregelverket, 
SOM BEAKTAR kopplingen mellan Schengenregelverket och Dublin-/Eurodac-
regelverket, 
SOM BEAKTAR att denna koppling förutsä tter samtidig tillämpning av Dublin-
/Eurodac-regelverket oc h Schengenregelverket, 
HAR ENATS OM FÖLJANDE: 
Artikel 1 
1. Bestämmelserna i 
– Dublinförordningen, 
– Eurodac-förordningen,  
– förordningen om tillämpningsföreskrifter för Eurodac-förordningen, och 
– förordningen om om tillämpningsföreskrifter för Dublinförordningen 
skall genomföras av Schweiziska edsförbundet,  nedan kallat Schweiz, och tillämpas i 
dess förbindelser med Europeiska uni onens medlemsstater, nedan kallade 
medlemsstaterna. 
2. Medlemsstaterna skall tillämpa de föro rdningar som avses i punkt 1 i förhållande 
till Schweiz. 
3. Utan att det påverkar tillämpningen av ar tikel 4 skall även rättsakter och åtgärder 
som beslutas av Europeiska gemenskape n och som ändrar el ler kompletterar de 
bestämmelser som avses i punkt 1 samt beslut  som fattas i enlighet med förfaranden som 
föreskrivs i dessa bestämmelser godtas, genomföras och tillämpas av Schweiz. 
4. Bestämmelserna i direktivet om skydd av personuppgifter, såsom de är 
tillämpliga för medlemsstaterna i fråga om uppgifter som behandlas i syfte att genomföra och tillämpa bestämmelserna i punkt 1, sk all genomföras och tillämpas också av 
Schweiz. 
5. Vid tillämpningen av punkterna 1 och 2 skall hänvisningarna till medlemsstater i 
de bestämmelser som avses i punkt 1 anses omfatta även Schweiz. 
Artikel 2 
1. Vid utarbetandet av nya bestämmels er som ändrar eller kompletterar 
bestämmelserna i artikel 1, skall Europeis ka gemenskapernas kommission, nedan kallad 
 
SV 62   SV kommissionen, samråda informellt med de sc hweiziska experterna på samma sätt som 
den samråder med medlemsstaternas expe rter när den utarbe tar sina förslag. 
2. Kommissionen skall när den överlämn ar sina förslag enligt punkt 1 till 
Europaparlamentet och Europeiska unionens rå d, nedan kallat rådet, sända en kopia till 
Schweiz. 
På begäran av en av de avtalsslutande pa rterna kan ett preliminärt utbyte av synpunkter 
äga rum i den gemensamma kommitté som inrättas enligt artikel 3. 
3. De avtalsslutande parterna skall på be gäran av en av dem samråda på nytt i den 
gemensamma kommittén i viktiga skeden av den fas som föregår antagandet av bestämmelser som avses i punkt 1, inom ramen för en fortlöpande informations- och samrådsprocess.  
4. De avtalsslutande parterna skall sama rbeta uppriktigt under informations- och 
samrådsfasen för att i slutet av processe n underlätta den gemensamma kommitténs 
verksamhet i enlighet med detta avtal. 
5. Företrädarna för den schweiziska regeri ngen skall ha rätt att komma med förslag i 
den gemensamma kommittén när det gäller  sådana frågor som anges i punkt 1. 
6. Kommissionen skall tillförsäkra de schw eiziska experterna så stor delaktighet 
som möjligt, beroende på vilka områden det gäller, i förberedandet av utkast till åtgärder 
som senare skall läggas fram  för de kommittéer som bistår  kommissionen vid utövandet 
av dess genomförandebefogenheter. Vid ut arbetandet av dessa åtgärder skall 
kommissionen således samråda med de schw eiziska experterna på samma grund som 
med experterna från medlemsstaterna. 
7. Om förslag läggs fram för rådet, i enli ghet med det förfarande som gäller för den 
berörda typen av kommitté, skall kommissionen förmedla de schweiziska experternas synpunkter till rådet. 
Artikel 3 
1. Det skall inrättas en gemensam kommitté, bestående av företrädare för de 
avtalsslutande parterna. 
2. Den gemensamma kommittén skall anta  sin arbetsordning med enhällighet. 
3. Den gemensamma kommittén skall sammanträda på initiativ av sin ordförande 
eller på begäran av en av sina ledamöter. 
4. Den gemensamma kommittén skall samman träda på lämplig nivå, efter behov, för 
att undersöka genomförandet och den praktis ka tillämpningen av bestämmelserna som 
avses i artikel 1, och utbyta synpunkter om ut arbetandet av rättsakter och åtgärder som 
ändrar eller kompletterar best ämmelserna avses i artikel 1 . 
Allt utbyte av information rörande detta avtal skall anses ha ägt rum inom ramen för den 
gemensamma kommitténs mandat. 
 
SV 63   SV 5. Ordförandeskapet i kommittén skall utövas under sexmånadersperioder 
omväxlande av Europeiska gemenskapernas företrädare och den schweiziska regeringens 
ordförande. 
Artikel 4 
1. När rådet antar rättsakter eller åtgärder som ändrar eller kompletterar de 
bestämmelser som avses i artikel 1 och dessa rättsakter eller åtgärder antas i enlighet med 
de förfaranden som avses i de bestämmels erna, skall de berörda rättsakterna eller 
åtgärderna, med förbehåll för punkt 2, tilläm pas samtidigt av medlemsstaterna och 
Schweiz, om inte annat följer av uttryckliga bestämmelser.  
2. Kommissionen skall utan dröjsmål unde rrätta Schweiz om antagandet av 
rättsakter eller åtgärder so m avses i punkt 3. Schweiz skall yttra sig om godtagandet av 
rättsakten eller åtgärden och om införlivandet av denna i si n interna rättsordning. Beslutet 
om detta skall meddelas rådet och kommissione n inom trettio dagar från antagandet av 
den berörda rättsakten eller åtgärden. 
3. Om innehållet i ovan avsedda rättsakter eller åtgärder inte kan binda Schweiz 
förrän landet har uppfyllt sina konstitutione lla krav, skall kommi ssionen underrättas om 
detta i samband med meddelandet. Schweiz skall utan dröjsmål skriftligen meddela 
kommissionen när alla konstitutionella krav är uppfyllda. Om folkomröstning inte begärs 
skall meddelandet lämnas omedelbart efter ut gången av folkomröstningsfristen. Om en 
folkomröstning begärs har Schweiz en frist på högst två år från rådets underrättelse på sig 
för att lämna meddelandet. Från den dag då rä ttsakten eller åtgärden träder ikraft för 
Schweiz och till dess att landet meddela r att man har uppfyllt sina konstitutionella 
skyldigheter, skall man i den mån det är möjligt tillämpa innehållet i den berörda rättsakten eller åtgärden provisoriskt. 
4. Om Schweiz inte kan tillämpa den berö rda rättsaktens elle r åtgärdens innehåll 
provisoriskt, och detta faktum skapar svåri gheter som stör Dublin-/Eurodac-samarbetet, 
skall situationen granskas av den gemens amma kommittén. Europeis ka gemenskapen får 
gentemot Schweiz vidta proportionerliga och nöd vändiga åtgärder för att garantera ett väl 
fungerande Dublin-/Eurodac-samarbete. 
5. Schweiz godtagande av innehållet i de rättsakter och åtgärder som avses i punkt 1 
skapar rättigheter och skyldigheter mella n Schweiz och Eur opeiska unionens 
medlemsstater. 
6. För det fall att a) Schweiz meddelar sitt beslut att inte godta innehåll et i en rättsakt e ller en åtgärd som 
avses i punkt 1, och på vilken förfarandena  i detta avtal har tillämpats, eller  
b) Schweiz inte avger ett meddelande inom de n frist på trettio dagar som avses i punkt 2, 
eller 
c) Schweiz inte avger ett meddelande efter ut gången av fristen för folkomröstning eller, 
om folkomröstning begärs, inom den frist på  två år som avses i punkt 3, eller inte 
 
SV 64   SV genomför provisorisk tillämpning på det sätt  som avses i samma punkt från den dag som 
fastställts för ikraftträdandet av rättsakten eller åtgärden, 
skall detta avtal upphöra att vara tillämpligt. 
7. Den gemensamma kommittén skall undersök a den fråga som har lett till att 
avtalet har upphört att gälla och arbeta för en  lösning orsakerna till att avtalet inte 
godkänts eller ratificerats inom  90-dagarsfristen. Efter at t ha undersökt alla andra 
möjligheter att få detta avtal att fungera  fortsatt väl, inklusive möjligheten till 
konstaterande av att de avtalsslutande pa rternas lagar och andr a författningar är 
likvärdiga, kan kommittén besluta med enhälli ghet att detta avtal åter skall börja gälla. 
Om avtalet fortfarande inte har börjat gäll a efter 90 dagar, skall det upphöra att vara 
tillämpligt. 
Artikel 5 
1. För att förverkliga de avtalsslutande parternas mål att få en så enhetlig 
tillämpning och tolkning som möjligt av de bestämmelser som avses i artikel 1, skall den gemensamma kommittén fortlöpande övervaka utvecklingen av den rättspraxis som utarbetas av Europeiska gemenskapernas dom stol, nedan kallad EG-domstolen, samt den 
rättspraxis som utarbetas av de schweiziska domstolar som är behöriga i fråga om dessa 
bestämmelser. För detta ändamål skall de avta lsslutande parterna garantera ömsesidigt 
översändande av sådan rättspraxis, utan dröjsmål. 
2. Schweiz får komma med inlagor eller skriftliga påpekanden till EG-domstolen 
om en domstol i en medlemsstat vänder sig till EG-domstolen för ett förhandsavgörande 
om tolkningen av en bestämmelse som avses i artikel 1. 
Artikel 6 
1. Varje år skall Schweiz lägga fram en rapport för den gemensamma kommittén om 
hur dess administrativa myndigheter och domstolar har tillämpat och tolkat 
bestämmelserna som avses i artikel 1, i förekommande fall med hänsyn till EG-
domstolens tolkning. 
2. Om den gemensamma komm ittén, inom en frist på två månader efter att ha 
underrättats om förekomsten av en betyda nde skillnad mellan EG-domstolens och de 
schweiziska domstolarnas rättspraxis, eller om  en betydande skillnad i tillämpningen av 
bestämmelserna som avses i artikel 1 mellan myndigheterna i de berörda 
medlemsstaterna och myndigheterna i Schweiz, inte har varit i stånd att garantera en 
enhetlig tillämpning och tolkning, ska ll förfarandet i artikel 7 inledas. 
Artikel 7 
1. Om det uppstår en tvist om tillämpningen av  detta avtal, eller om den situation 
som avses i artikel 6.2 skulle uppstå, skall fr ågan officiellt tas upp som tvistefråga på 
dagordningen för den gemensamma kommittén. 
 
SV 65   SV 2. Den gemensamma kommittén förfogar över 90 dagar från antagandet av den 
dagordning i vilken den aktuel la tvistefrågan fördes upp för att lösa denna tvist. 
3. Om den gemensamma kommittén inte kan lösa tvisten inom den nittiodagarsfrist 
som avses i punkt 2, skall fristen förlängas med trettio dagar i syfte at t nå en slutgiltig 
lösning på tvisten. Om, vid utgången av de nna period, den gemensamma kommittén inte 
har fattat något beslut, skall detta avtal upphöra  att vara tillämpligt på den sista dagen i 
den nämnda perioden.  
Artikel 8 
1. För de administrativa kostnader som hör samman med tillämpningen av detta 
avtal, skall Schweiz ti llföra Europeiska gemenskapernas allmänna budget ett årligt bidrag 
på 7,286 % av ett preliminärt referensbel opp på 11 675 000 euro och, från och med 
budgetåret 2004, ett årligt bidrag på 7,286 % av motsvarande budgetanslag för det aktuella budgetåret.  
För andra administrativa kostnader eller driftskostnader som är förknippade med 
tillämpningen av detta avtal, skall Schweiz til lföra Europeiska gemenskapernas allmänna 
budget ett årligt bidrag beräkn at på landets bruttonationa linkomst i förhållande till 
bruttonationalinkomsten för samtliga deltagande stater. 
2. Schweiz har rätt att erhålla de dokumen t som rör detta avtal och att, vid den 
gemensamma kommitténs möten, begära tolkning till något av Europeiska institutionernas officiella språk. 
Artikel 9 
Den nationella tillsynsmyndi ghet i Schweiz som ansvarar för uppgiftsskyddet och den 
oberoende tillsynsmyndighet som inrättas  genom artikel 286.2 i Fördraget om 
upprättandet av Europeiska gemenskapen ska ll samarbeta i den utsträckning som krävs 
för utövandet av deras funktioner och sä rskilt utbyta all nyttig information. 
Artikel 10 
1. Detta avtal skall inte i något avseende  påverka tillämpningen av andra avtal som 
ingåtts mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz. 
2. Detta avtal skall inte i något avseende  påverka de avtal som i framtiden kan 
komma att ingås mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz.  
Artikel 11  
1. Konungariket Danmark kan begära att få de lta i detta avtal. De avtalsslutande 
parterna skall, med Konungariket Danmarks samtycke, fastslå villkoren för ett sådant 
deltagande i ett protokoll till detta avtal. 
 
SV 66   SV 2. Schweiz kommer att ingå ett avtal me d Republiken Island och Konungariket 
Norge om fastställande av ömsesidiga rätt igheter och skyldigheter på grund av deras 
respektive associering till genomförandet, tillämpningen och utv ecklingen av Dublin-
/Eurodac-samarbetet. 
Artikel 12 
1. Detta avtal skall ratificeras eller godkännas av de avtalsslutande parterna. 
Ratificerings- och godkännandeinstrumenten sk all deponeras hos rådets generalsekretare, 
som fungerar som depositarie. 
2. Detta avtal träder i kraft den första da gen i den månad som fö ljer på depositariens 
meddelande till avtalsparterna om att det sista av ratifikations- eller godkännandeinstrumenten har deponerats. 
3. Artiklarna 2, 3 och 4.2 första meningen är  provisoriskt tillämpliga från dagen för 
undertecknande av avtalet. 
Artikel 13 
När det gäller rättsakter eller åtgärder som antagits efter undertecknandet av detta avtal 
men innan det trädde i kraft, skall den tret tiodagarsperiod som av ses i artikel 4.2 sista 
meningen börja löpa den dag då detta avtal träder i kraft. 
Artikel 14 
1. Detta avtal skall endast vara tillämplig t om de avtal som avses i artikel 11 också 
har börjat tillämpas. 
2. Vidare skall detta avtal endast vara tillämpligt om avtalet mellan Europeiska 
unionens, Europeiska gemenskapen och Schw eiz om associeringen av Schweiz till 
genomförandet, tillämpningen och utvecklinge n av Schengenregelverket också har börjat 
tillämpas. 
Artikel 15 
1. Liechtenstein får ansluta sig till detta avtal. 
2. Liechtensteins eventuella anslutning ska ll vara föremål för ett protokoll till detta 
avtal, där alla följder av en sådan anslut ning regleras, inklusiv e de rättigheter och 
skyldigheter som skapas mellan Liechtenstein och Schweiz, samt mellan Liechtenstein å 
ena sidan och Europeiska unionen, Europeiska  gemenskapen och de medlemsstater som 
är bundna av dessa bestämmelser, å den andra. 
 
SV 67   SV Artikel 16 
1. Var och en av avtalsparterna kan säga upp detta avtal genom att rikta en skriftlig 
förklaring till depositarien. Denna förklaring får verkan sex månade r efter det att den 
deponerades. 
2. Detta avtal skall anses som uppsagt om Schweiz säger upp ett av de avtal som 
avses i artikel 11 eller det avtal som avses i artikel 14.2. 
Upprättat i …. den …. i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, 
grekiska, italienska, lettiska, litauiska, nederländska, polsk a, portugisiska, slovakiska, 
slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska, vilka sam tliga texter är lika 
giltiga. 
 
SV 68   SV SLUTAKT 
till avtalet mellan Europeiska geme nskapen och Schweiz om kriterier och 
mekanismer för att fastställa vilken st at som skall ansvara för handläggningen av 
en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz  
De befullmäktigade ombuden har antagit följ ande nedan angivna förklaringar som 
bifogas denna slutakt: 
1. Gemensam förklaring av de avtalsslutande parterna om en tät dialog. 2.
 Gemensam förklaring av de avtalssluta nde parterna om Europaparlamentets och 
rådets direktiv 95/46/EG om skydd av personuppgifter. 
De befullmäktigade ombuden har även ta git hänsyn till följande nedan angivna 
förklaringar som bifogats denna slutakt: 
1. Förklaring av Schweiz om artikel 4.3 om  fristen för godtagande av förändringar i 
Dublin-/Eurodac-regelverket. 
2. Förklaring av Europeiska kommissione n om de kommittéer som skall bistå 
Europeiska kommissionen vid utövandet av dess genomförandebefogenheter. 
Utfärdad i Bryssel den ... På Europeiska gemenskapens vägnar: 
På Schweiziska edsförbundets vägnar: 
 
SV 69   SV Förklaring av de avtalsslutande parterna 
 
Gemensam förklaring av de avtalsslu tande parterna om en tät dialog  
De avtalsslutande parterna understryker vikt en av en tät och fruktbar dialog mellan alla 
som deltar i genomförandet av de bestämme lser som anges i artikel 1.1 i avtalet. 
Med iakttagande av artikel 3.1 i avtale t inbjuder kommissionen medlemsstaternas 
experter till den gemensamma kommitténs möten, för att kunna utbyta synpunkter med 
Schweiz om alla frågor som rör avtalet. 
De avtalsslutande parterna har noterat att medlemsstaterna är villiga att acceptera ovan 
nämnda inbjudningar och delta i utbytet av s ynpunkter med Schweiz om alla frågor som 
rör avtalet. 
 
Gemensam förklaring av de  avtalsslutande parterna om  Europaparlamentets och 
rådets direktiv 95/46/EG om  skydd av personuppgifter  
De avtalsslutande parterna har kommit överens om att när det gäller Europaparlamentets 
och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer 
med avseende på behandling av personuppgift er och om det fria flödet av sådana 
uppgifter42, skall deltagandet av företrädarna fö r Schweiziska edsförbundet ligga i linje 
med vad som fastställts i skriftväxlingen om  de kommittéer som bi står kommissionen vid 
utövandet av dess genomförandebefogenheter som är fogad till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Sc hweiziska edsförbundet om Schweiziska 
edsförbundets associering till genomföra ndet, tillämpningen och utvecklingen av 
Schengenregelverket. 
                                                
 
42 EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. 
 
SV 70   SV Övriga förklaringar 
 
Förklaring av Schweiz om artikel 4.3 om fristen för godtagande av förändringar i 
Dublin-/Eurodac-regelverket 
 
Den maximala fristen på två år enligt artikel 4.3 avser såväl godtagandet som 
genomförandet av rättsakten eller åtgärden. Följande faser omfattas: 
– Den förberedande fasen. 
– Det parlamentariska förfarandet. 
– Fristen för folkomröstning (100 dagar från  det officiella offentliggörandet av 
rättsakten). 
– I förekommande fall, folkomröstning (organisation och omröstning). 
Förbundsrådet skall genast underrätta rådet och kommissionen efter avslutandet av var 
och en av dessa faser.  
Förbundsrådet åtar sig att använda alla medel som står till dess förfogande för att se till 
att de olika faserna som nämns ovan genomförs så snabbt som möjligt. 
 
Förklaring av Europeiska kommission en om de kommittéer som skall bistå 
Europeiska kommissionen vid utöva ndet av dess genomförandebefogenheter  
De kommittéer som bistår kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter 
när det gäller genomförandet, tillämpningen oc h utvecklingen av Schengenregelverket 
utgörs för närvarande av  
– den kommitté som inrättas genom artikel  27 i rådets förordning (EG) nr 
343/2003 av den 18 februari 2003 om kriteri er och mekanismer för att avgöra 
vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat
43 (Dublinkommittén), 
och 
– den kommitté som inrättas genom artikel  23 i rådets förordning (EG) nr 
2725/2000 av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effek tiv tillämpning av Dublinkonventionen
44 (Eurodac-
kommittén). 
                                                 
43 EUT L 50, 25.2.2003, s. 1. 
44 EGT L 316, 15.12.2000, s. 1. 
 
SV 71   SV GEMENSAM FÖRKLARING OM GEMENSAMMA MÖTEN 
Europeiska kommi ssionens delegation, 
delegationerna som företräder Republiken Is lands och Konungariket Norges regeringar, 
och 
delegationen som företräder Schweiziska edsförbundet, 
har beslutat att gemensamt organisera mötena i de gemensamma kommittéer som 
inrättades genom å ena sidan avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Island och 
Norge om kriterier och mekanismer för att fa stställa vilken stat som skall ansvara för 
handläggningen av en asylansökan som görs i någon av medlemsstaterna eller i Island 
eller Norge, å andra sidan avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz om 
kriterier och mekanismer för att faststä lla vilken stat som skall ansvara för 
handläggningen av en asylansökan som gör s i en medlemsstat eller i Schweiz, 
noterar att gemensamma möten kräver prak tiska arrangemang för ordförandeskapet vid 
dessa möten när ordförandeskapet skall inneha s av de associerade länderna i enlighet 
med avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz om kriterier och mekanismer 
för att fastställa vilken stat som skall ansv ara för handläggningen av  en asylansökan som 
görs i en medlemsstat eller i Schweiz eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och 
Island och Norge om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som skall 
ansvara för handläggningen av en asylan sökan som görs i någon av medlemsstaterna 
eller i Island eller Norge, 
noterar de associerade lände rnas önskan att, när så är  nödvändigt, avträda sitt 
ordförandeskap och låta ordförandeskapet ro tera mellan sig i alfabe tisk ordning från det 
att avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier 
och mekanismer för att faststäl la vilken stat som skall an svara för handläggningen av en 
asylansökan som görs i en medlemsstat  eller i Schweiz träder i kraft. 
Utfärdad i den 
 
SV 72   SV LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT  
Policy area(s): Area of freedom, security and justice 
Activities : External borders, visa policy and free movement of people 
Policy Strategy and Coordination 
 
 
TITLE OF ACTION : AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN UNION , THE EUROPEAN 
COMMUNITY AND THE SWISS CONFEDERATION CONCERNING THE LATTER ’S 
ASSOCIATION WITH THE IMPLEMENTATION , APPLICATION AND DEVELOPMENT OF THE 
SCHENGEN ACQUIS  
1. BUDGET  LINE(S)  + HEADING(S) 
18.08.02 Système d'information Schengen (SIS II) 
18.08.03 Système d'information sur les visas (VIS) 18.02.03 European Agency for the Manage ment of operational cooperation at 
the external borders 
2. OVERALL
 FIGURES   
2.1. Total allocation for action (Part B): 0 € million for commitment 
2.2. Period of application: 
Start: The Agreement will (probably) enter into force in 2005 (depending on 
ratifications) 
Expiry: The Agreement has no expi ry date, but can be cancelled 
2.3. Overall multiannual esti mate of expenditure: 
NOT APPLICABLE 
(a) Schedule of commitment appropriations /payment appropriations (financial 
intervention) (see point 6.1.1) 
 
SV 73   SV  € million ( to three decimal places) 
 
  
Year 
[n]  
[n+1] 
[n+2]  
[n+3]  
[n+4] [n+5 
and 
subs. 
Years
]  
Total 
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
(b) Technical and administrative a ssistance and support expenditure (see point 6.1.2)  
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
 
Subtotal a+b        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
(c) Overall financial impact of human  resources and other administrative 
expenditure 
(see points 7.2 and 7.3) 
Commitments/ 
payments        
 
TOTAL a+b+c        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
2.4. Compatibility with financial progr amming and financial perspective 
 Proposal is compatible with existing financial programming. 
 Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial 
perspective. 
 Proposal may require application of th e provisions of the Interinstitutional 
Agreement. 
 
SV 74   SV 2.5. Financial impact on revenue:45 
 Proposal has no financial implica tions (involves technical aspects 
regarding implementation of a measure) 
OR [x] Proposal has financial impact – th e effect on revenue is as follows: 
(€ million to two decimal place)
 
  Situation following action 
Budget line Revenue Prior to
action 
2003  20052006 2007 2008 2009 2010 
a) Revenue in absolute terms  0.73 0.03 0.03 0.03 0.03 0.03 18 08 02 
b) Change in revenue  ∆ 0.73 -0.70 - - - - 
a) Revenue in absolute terms  0.45 0.55 0.55 0.55 0.55 0.55 18 08 03 
b) Change in revenue  ∆ 0.45 0.10 - - - - 
a) Revenue in absolute terms  0.11 0.27 0.27 0.27 0.27 0.27 18 02 03 
b) Change in revenue  ∆ 0.11 0.16 - - - - 
3. BUDGET  CHARACTERISTICS 
Type of expenditure 
 New EFTA 
contribution Contributions 
form applicant 
countries Heading in 
financial 
perspective 
Non-comp Diff NO NO NO No 3 
4. LEGAL  BASIS   
Articles 62 and 63 TCE 
Articles 24 and 38 TUE 
Agreement between the European Union, the European Community and the Swiss 
Confederation concerning the la tter’s association with the implementation, application 
and development of the Schengen acquis (article 11(2) and (3)).  
                                                 
45 For further information, see separate explanatory note. 
 
SV 75   SV 5. DESCRIPTION  AND  GROUNDS 
NOT APPLICABLE 
5.1. Need for Community intervention 46 
5.1.1. Objectives pursued 
N/A 
5.1.2. Measures taken in connection with ex ante  evaluation  
N/A 
5.1.3. Measures taken following ex post  evaluation 
N/A 5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements 
N/A 
5.3. Methods of implementation 
N/A 
6. FINANCIAL
 IMPACT 
NOT APPLICABLE 
6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire pr ogramming period) 
6.1.1. Financial intervention 
Commitments (in € million to three decimal places) 
Breakdown [Year 
n] [n+1]  [n+2]  [n+3]  [n+4]  [n+5 and 
subs. 
Years] Total 
A c t i o n  1         
A c t i o n  2         
e t c .         
TOTAL        
                                                 
46 For further information, see separate explanatory note. 
 
SV 76   SV 6.1.2. Technical and administrative assistance,  support expenditure and IT expenditure 
(commitment appropriations) 
 [Year 
n] [n+1]  [n+2]  [n+3]  [n+4]  [n+5 
and 
subs. 
years]  Total 
1) Technical and 
administrative assistance        
a) Technical assistance 
offices       
b) Other technical and 
administrative assistance: 
- intra muros: - extra muros: 
of which for construction 
and maintenance of computerised management 
systems        
Subtotal 1        
2) Support expenditure        
a )  S t u d i e s         
b) Meetings of experts        
c) Information and 
publications        
Subtotal 2        
TOTAL         
 
SV 77   SV 6.2. Calculation of costs by measure en visaged in Part B (over the entire 
programming period)47 
Commitments (in € million to three decimal places) 
Breakdown  Type  
of outputs 
(projects, files ) Number of 
outputs 
(total for years 
1…n)  Average unit 
cost Total cost 
(total for years 
1…n)  
 
 1 2 3 4=(2X3) 
Action 1  
- Measure 1 
- Measure 2   
Action 2  
- Measure 1 
- Measure 2 
- Measure 3 etc. 
  
    
TOTAL COST     
If necessary explain th e method of calculation 
                                                 
47 For further information, see separate explanatory note. 
 
SV 78   SV 7. IMPACT  ON  STAFF  AND  ADMINISTRATIVE  EXPENDITURE   
NOT APPLICABLE 
7.1. Impact on human resources 
Staff to be assigned to management of the 
action using existing and/or additional 
resources Description of tasks deriving from the 
action 
Types of post 
Number of 
permanent posts Number of 
temporary posts Total 
 
Officials or 
temporary staff A 
B 
C     
If necessary, a fuller description of the 
tasks may be annexed. 
Other human resources     
Total     
7.2. Overall financial impact of human resources 
Type of human resources Amount (€) Method of calculation *  
Officials 
Temporary staff  
  
Other human resources 
(specify budget line)   
Total   
The amounts are total expend iture for twelve months. 
 
SV 79   SV 7.3. Other administrative expenditu re deriving from the action 
Budget line 
(number and heading) Amount € Method of calculation 
Overall allocation (Title A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Meetings 
A07031 – Compulsory committees 1 
A07032 – Non-compulsory committees 1 
A07040 – Conferences 
A0705 – Studies and consultations 
Other expenditure (specify)  
  
Information systems (A-5001/A-4300)    
Other expenditure - Part A (specify)   
Total   
The amounts are total expend iture for twelve months. 
1 Specify the type of committee and the group to which it belongs. 
I. Annual total (7.2 + 7.3) 
II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) € 
years € 
8. FOLLOW-UP  AND  EVALUATION 
NOT APPLICABLE 
8.1. Follow-up arrangements 
N/A 
8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation 
N/A 
 
SV 80   SV 9. ANTI-FRAUD  MEASURES 
N/A 
Annex Explanation of the calculation of Switzerland’s contribution:
 
The calculation of Switzerland’s contribution is based on the Agreement with Norway 
and Iceland (OJ L 176 of 10.7.1999, p. 36) 
1. Administrative costs: 1.1. Mixed Committee: The Agreement creates a Mixed Committee (Article 3). This Mixed Committee meets in 
form of Council working groups
, where Switzerland will pa rticipate. Thus Switzerland 
has to contribute to administ rative costs of Council Working groups. At the time of the 
integration of the Schengen acquis, these co sts were estimated to be 300 000 000 BEF. 
Therefore, this amount has b een included in the Agreement with Norway and Iceland. 
For Switzerland, in Article 11 (1) of the Agr eement, an amount of 8 100 000 € has been 
included. This corresponds to the amount  of 300 000 000 BEF in the Norway/Iceland 
Agreement, converted into €, adapted to the inflation between 1999 and 2003 and finally 
rounded. 
The calculation of the percentage of 7,286 fo r Switzerland has been  negotiated and is 
based on the GDP of Switzerla nd, Norway and Iceland in 2001 and the percentages of 
Norway and Iceland in their Agreement. 
As this financial contribution of Switzerland concern costs related to the functioning of 
Council Working groups, the General Secretaria t of the Council will  be responsible for 
the recovery of this financial contribution. 
1.2. Other administrative costs:  Although Switzerland will participate in Comm ittees assisting the Commission in the 
exercise of its executive powers, representa tives of Switzerland will not be reimbursed 
for their travel costs and will not r eceive a daily subsistence allowance. 
There are currently no other administrative  costs linked to the implementation of the 
Agreement. 
2. Costs related to the functioning of Schengen: According to Article 11 (2), Switzerland has to contribute to the costs of the Schengen 
Information System II (SIS II) from the budgetary year 2002 onwards according to its GDP. Therefore, as the Agreement will probab ly enter into force in 2005, the amount 
indicated in the financial statement for 2005 concerns Switzerland’s contribution for the 
budgetary years 2002-2005. 
 
SV 81   SV According to Article 11 (3), Switzerland has to contribute to other costs related to 
Schengen also according to its GDP. Currently, other costs related to Schengen concern the Visa Information System (VIS) and the External Border Agency. For the VIS, the 
amount of 2005 includes the necessary contri bution for 2004. For the External Border 
Agency, the first budgetary year will be 2005. 
The calculation of Switzerland ’s contribution for the budge tary years 2002 and 2003 are 
based on the consumption of payment appropr iations for the corresponding budget lines.  
For the year 2004, the calculation is based on  commitment appropria tions as set out in 
the budget.  
For 2005, the calculation is based on PDB fi gures (commitment appropriations). The 
figures for 2006 are based on existing financial programming (commitment 
appropriations). 
Switzerland’s prorata of GDP is calculate d on the basis of Eurostat GDP figures. 
 
SV 82   SV LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT  
Policy area(s): Area of freedom, security and justice 
Activity: Policy Strategy and Coordination 
 
TITLE OF ACTION : AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITY AND SWITZERLAND 
CONCERNING THE CRITERIA AND MECHANISMS FOR ESTABLISHING THE STATE 
RESPONSIBLE FOR EXAMINING A REQUEST FOR ASYLUM LOGED IN A MEMBER STATE 
OR IN SWITZERLAND  
1. BUDGET  LINE(S)  + HEADING(S) 
18.08.04 Eurodac 
2. OVERALL  FIGURES   
2.1. Total allocation for action (Part B): € million for commitment 
2.2. Period of application: 
Start: The Agreement will (probably) enter into force in 2005 (depending on 
ratifications) 
Expiry: The Agreement has no expi ry date, but can be cancelled 
2.3. Overall multiannual esti mate of expenditure: 
NOT APPLICABLE 
(a) Schedule of commitment appropriations /payment appropriations (financial 
intervention) (see point 6.1.1) 
 € million ( to three decimal places) 
 
  
Year 
[n]  
[n+1] 
[n+2]  
[n+3]  
[n+4] [n+5 
and 
subs. 
Years]  
Total
Commitments        
Payments        
(b) Technical and administrative a ssistance and support expenditure (see point 6.1.2)  
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
 
 
SV 83   SV Subtotal a+b        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
(c) Overall financial impact of human  resources and other administrative 
expenditure 
(see points 7.2 and 7.3) 
Commitments/ 
payments        
 
TOTAL a+b+c        
C o m m i t m e n t s         
P a y m e n t s         
2.4. Compatibility with financial progr amming and financial perspective 
 Proposal is compatible with existing financial programming. 
 Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial 
perspective. 
 Proposal may require application of th e provisions of the Interinstitutional 
Agreement. 
2.5. Financial impact on revenue:48 
 Proposal has no financial implica tions (involves technical aspects 
regarding implementation of a measure) 
OR 
[x] Proposal has financial impact – th e effect on revenue is as follows 
(indicative): 
                                                 
48 For further information, see separate explanatory note. 
 
SV 84   SV (€ million to one decimal place)  
  Situation following action 
Budget line Revenue Prior to
action 
[Year 
n-1]  [2005]  [2006]  [2007]  [2008]  [2009]  [2010]  
a) Revenue in absolute terms  1.11 0.11 0.11 0.11 0.11 0.11 18 08 04 
b) Change in revenue  ∆ 1.11 -1.00 - - - - 
3. BUDGET  CHARACTERISTICS 
Type of expenditure 
 New EFTA 
contribution Contributions 
form applicant 
countries Heading in 
financial 
perspective 
Non-comp Diff NO NO NO No 3 
4. LEGAL  BASIS   
Article 63 TCE Agreement between the European Community  and Switzerland concerning the criteria 
and mechanisms for establishing the Stat e responsible for examining a request for 
Asylum lodged in a Member State or in Sw itzerland (article 8 (1) of the Agreement).  
5. DESCRIPTION
 AND  GROUNDS 
not applicable 
5.1. Need for Community intervention49 
5.1.1. Objectives pursued 
N/A 
5.1.2. Measures taken in connection with ex ante  evaluation  
N/A 
5.1.3. Measures taken following ex post  evaluation 
N/A 5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements 
N/A 
                                                
 
49 For further information, see separate explanatory note. 
 
SV 85   SV 5.3. Methods of implementation 
N/A 
6. FINANCIAL  IMPACT 
N/A 
6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire pr ogramming period) 
(The method of calculating the total amounts se t out in the table belo w must be explained 
by the breakdown in Table 6.2. ) 
6.1.1. Financial intervention 
Commitments (in € million to three decimal places) 
Breakdown [Year 
n] [n+1]  [n+2]  [n+3]  [n+4]  [n+5 
and 
subs. 
Years]  Total 
A c t i o n  1         
A c t i o n  2         
e t c .         
TOTAL        
6.1.2. Technical and administrative assistance,  support expenditure and IT expenditure 
(commitment appropriations) 
 [Year 
n] [n+1]  [n+2]  [n+3]  [n+4]  [n+5 
and 
subs. 
years]  Total 
1) Technical and 
administrative assistance        
a) Technical assistance 
offices       
 
SV 86   SV b) Other technical and 
administrative assistance: 
- intra muros: - extra muros: 
of which for construction 
and maintenance of computerised management 
systems        
Subtotal 1        
2) Support expenditure        
a )  S t u d i e s         
b) Meetings of experts        
c) Information and 
publications        
Subtotal 2        
TOTAL         
6.2. Calculation of costs by measure en visaged in Part B (over the entire 
programming period)50 
(Where there is more than one action, give sufficie nt detail of the specific measures to be 
taken for each one to allow the volume and costs of the outputs to be estimated.) 
                                                 
50 For further information, see separate explanatory note. 
 
SV 87   SV Commitments (in € million to three decimal places) 
Breakdown  Type  
of outputs 
(projects, files ) Number of 
outputs 
(total for years 
1…n)  Average unit 
cost Total cost 
(total for years 
1…n)  
 
 1 2 3 4=(2X3) 
Action 1  
- Measure 1 
- Measure 2   
Action 2  
- Measure 1 
- Measure 2 
- Measure 3 etc. 
  
    
TOTAL COST     
If necessary explain th e method of calculation 
7. IMPACT  ON  STAFF  AND  ADMINISTRATIVE  EXPENDITURE   
N/A 
7.1. Impact on human resources 
Staff to be assigned to management of the 
action using existing and/or additional 
resources Description of tasks deriving from the 
action 
Types of post 
Number of 
permanent posts Number of 
temporary posts Total 
 
Officials or 
temporary staff A 
B 
C     
If necessary, a fuller description of the 
tasks may be annexed. 
Other human resources     
Total     
 
SV 88   SV 7.2. Overall financial impact of human resources 
Type of human resources Amount (€) Method of calculation *  
Officials 
Temporary staff  
  
Other human resources 
(specify budget line)   
Total   
The amounts are total expend iture for twelve months. 
 
SV 89   SV 7.3. Other administrative expenditu re deriving from the action 
Budget line 
(number and heading) Amount € Method of calculation 
Overall allocation (Title A7) 
A0701 – Missions 
A07030 – Meetings 
A07031 – Compulsory committees 1 
A07032 – Non-compulsory committees 1 
A07040 – Conferences 
A0705 – Studies and consultations Other expenditure (specify)  
  
Information systems (A-5001/A-4300)    
Other expenditure - Part A (specify)   
Total   
The amounts are total expend iture for twelve months. 
1 Specify the type of committee and the group to which it belongs. 
I. Annual total (7.2 + 7.3) 
II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) € 
years € 
8. FOLLOW-UP  AND  EVALUATION 
N/A 
8.1. Follow-up arrangements 
N/A 
8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation 
N/A 
9. ANTI-FRAUD  MEASURES 
N/A 
 
SV 90   SV Annex  
1.) Explanation of calculatio n of revenue (section 2.5). 
The calculation of Switzerland’s contribution is based on the contri bution of Iceland and 
Norway laid down in the Agreement with Iceland and Norway concerning their association with the Dublin and Eurodac acquis (OJ L 93 of 3.4.2001, p. 38). 
The percentage of 7,286 to be paid by Switzer land has been negotiated with Switzerland 
and is calculated on the basis of the GDP of Switzerland, Norway and Iceland in 2001 
and the percentages provided for Norw ay and Iceland in their Agreement. 
It has been negotiated, that Sw itzerland (like Norway and Icel and) has to contribute to 
the development of the Central Unit of Eu rodac from the budgetary year 2000 onwards. 
Although the Agreement has been initialled in 2004, for reasons due to the history of the 
negotiations, the amount indicated  in Article 8 of the Agreem ent is only the sum of the 
amounts of the budgetary years 2000-2003. But the amount of the budgetary year 2004 is included in the calculation i ndicated in the fina ncial statement of the budgetary year 
2005, which consequently covers Switzerland ’s contribution for the budgetary years 
2000-2005. 
The calculation of Switzerla nd’s contribution for the budgetary years 2000-2004 are 
based on the amounts published in the corresponding budgets. 
The calculation for Switzerland’ s contribution for the budget ary year 2005 is based on 
PDB figures. The figures for 2006 and subs equent years are based on the existing 
financial programming for the year 2006. 
2.) Costs related to meetings  of the Joint Committee:  
For the Community, there are no additional human resources or administrative costs 
involved for the meetings of the Joint Comm ittee created by the Agr eement (Article 3). 
This Joint Committee will meet at the same time as the Joint Committee, which has 
already been created by the Agreement with  Norway and Iceland (OJ L 93 of 2.4.2001, p. 
40). See also the Common Declaration on joint meetings of the Joint Committees attached to the Agreement. 
Thus in practice, although legally there are two Joint Committees, there will be only one 
meeting where Norway, Iceland and Switzer land are present at the same time. 
Travel costs and daily allowances are not  reimbursed for the representatives of 
Switzerland in this Joint Committee.