SV Europeiska unionens officiella tidning C 21/21

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förbindelserna mellan EU och Asean”

2011/C 21/04

Föredragande: Claudio CAPPELLINI

Den 26 februari 2009 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett initiativyttrande om

”Förbindelserna mellan EU och Asean”.

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 maj 2010.

Vid sin 463:e plenarsession den 26–27 maj 2010 (sammanträdet den 26 maj) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 163 röster för, inga röster emot och 5 nedlagda röster.

1. Slutsatser och rekommendationer

1.1 EESK betonar att det är avgörande och nödvändigt att skapa förnyade och mer effektiva förbindelser mellan EU-institutionerna och Asean. Detta yttrande utgör därför en fortsättning på ett antal tidigare EESK-yttranden i samma ärende (1). I dessa yttranden påpekades redan för över tio år sedan vikten av att EU riktar sitt intresse mot Sydostasien samt att EU:s bidrag till en regional integrering i Asien skulle vara av grundläggande betydelse.

1.2 EESK konstaterar dock att partnerskapet EU-Asean hittills inte har nått de framgångar man hade förhoppningar om. Trots olika insatser, även i form av finansiering, under framför allt de senaste åren för att främja den strukturerade dialogen mellan EU och Asean på olika områden (politik, samarbete, handel osv.) är de konkreta resultaten magra och dialogen inom det civila samhällets grupper har ännu inte uppnått sin fulla potential. Förra årtiondet kan snarare betecknas som ett förlorat tillfälle än ett tillfälle att stärka partnerskapet med ett område som anses vara av strategisk betydelse för EU:s intressen i världen (2). Ett tydligt exempel är handelsförhandlingarna. Medan EU och Asean har kommit överens om att ta en paus i förhandlingarna har Asean ingått handelsavtal med de andra viktigaste geoekonomiska aktörerna i världen (Kina, Indien, Australien, och förhandlingar pågår med USA, Sydkorea och Japan).

1.3 I en internationell situation som genomgått djupgående förändringar med å ena sidan ökade politiska och ekonomiska begränsningar jämfört med för tio år sedan, men å andra sidan nya möjligheter till integration och dialog vill EESK genom detta yttrande föra fram reflektioner och operativa förslag som kan vara till nytta för att gjuta nytt liv i förbindelserna EU-Asean.

1.4 Kommittén betonar att garantier om anständigt arbete och respekt för de åtta ILO-konventioner som ingår i de grundläggande arbetsnormerna fortfarande utgör ett ovillkorligt krav för att gå vidare med det regionala partnerskapet. Dessutom tillkommer, i fråga om Burma, problemet med skydd av de mänskliga rättigheterna. Detta utgör ett oöverstigligt hinder för förhandlingar med detta land, vilket framhölls av Europaparlamentet i januari 2008. EESK ser således positivt på att handelsförhandlingarna mellan EU och Asean ställer upp mer ambitiösa mål än andra avtal som Asean skrivit under, särskilt med avseende på arbets- och miljönormer samt den sociala dialogen (3). Mot den bakgrunden bör man betrakta det bilaterala alternativet (se punkt 4.2.2) som ett första steg mot regionala eller multilaterala handelsavtal, inte som att de kommer att överges. I sitt yttrande om ”Förhandlingar om nya handelsavtal – EESK:s ståndpunkt” (CESE 773/2008) från april 2008 klargör kommittén att i dessa, liksom i andra förhandlingar som nämns i meddelandet ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen”, borde kommissionen se till att de 27 konventioner som ingår i GSP Plus-systemet ska ”utgöra ett minimum för diskussionerna inom kapitlet för hållbar utveckling i de förhandlingar som inletts med länderna i Asien”. Detta inbegriper förhandlingarna med Asean. I yttrandet påpekas emellertid att detta måste ”utvärderas från fall till fall”. I yttrandet klargörs vidare att bilaterala avtal (se punkt 1.2) ”måste anses vara förenliga med och faktiskt på längre sikt stärka ett multilateralt agerande”.

1.5 Erfarenheterna visar att man vinner ömsesidiga fördelar med samarbete och dialog med internationella partner i olika delar av världen. Det leder till en bättre ömsesidig förståelse och effektivare metoder för att möta utmaningar och lösa befintliga problem. Här vill EESK framhålla att man skulle kunna öka de sociala parternas och de civila samhällsorganisationernas medverkan, både på europeisk nivå och i tredjeländer, i arbetet med konsekvensbedömning av den socioekonomiska hållbarheten i frihandelsavtalen med Asean-länderna och bedömningen av effekterna av konkurrens för de mest utsatta sociala grupperna. Det är likaså viktigt att förstärka det civila samhället och en hållbar utveckling inom ramen för den strukturerade dialogen mellan EU och Asean. Vidare är det värt att påpeka att förbindelserna med EU har varit mest effektiva i de Asean-länder där det civila samhällets organisationer är starkast rotade (t.ex. i Indonesien, Thailand och Filippinerna). Den aktuella utmaningen består i att finna effektiva samarbetsformer även med de svagare organisationerna i det civila samhället i övriga länder i regionen.

1.6 På detta område önskar EESK erbjuda sig att i samarbete med övriga EU-institutioner åta sig en pådrivande och stödjande roll samt erbjuda sin sakkunskap för att stärka dialogen med det civila samhället i Aseans medlemsländer, särskilt med avseende på de mest sårbara befolkningsgrupperna. Detta åtagande kan säkerligen underlättas och utökas om det genomförs i nära samarbete och integration med den nya diplomatiska tjänsten för EU:s yttre förbindelser.

1.7 Kommittén föreslår att man inrättar en integrerad och inkluderande plattform för arbetsmarknadsorganisationerna i EU och Asean som ett stöd till den mellanregionala integrationsprocessens huvudområden, liksom stöd till att konsolidera de organisationer som värnar om det civila samhällets lokala intressen, särskilt i de länder där dessa organisationer ännu är svaga. Ett sådant nytt samarbetsinstrument för det civila samhällets aktörer i EU och Asean skulle främja en integrerad strategi för kapacitetsuppbyggnad genom utbyte av erfarenheter av särskilda fallstudier och särskilda aspekter av integrationsprocessen: sociokulturell dialog, vetenskapligt och produktionsrelaterat samarbete, tjänster av allmänt intresse, hantering av nödsituationer etc.

1.8 Kommittén föreslår därför att man undersöker om det är möjligt att inrätta en europeisk stiftelse med särskild inriktning på den sociala, civila, branschinriktade och interkulturella dialogen inom ramen för EU-Asean, eventuellt med deltagande av ASEAN Foundation (4) eller/och Asia Europe Foundation (ASEF) (5) Ett realistiskt årligt aktivitetsprogram skulle sedan kunna fungera som ett styrinstrument för berörda offentliga gemenskapsinstitutioner.

1.9 Kommittén föreslår dessutom att man inom kort upprättar en ”årsrapport” om deltagarmodeller och -system i Asean för att kontrollera vilka framsteg som gjorts och därvid fokusera på olika teman, exempelvis livsmedelstrygghet, vatten och hälsovård. Rapporten skulle ge fortlöpande möjligheter till undersökning och övervakning av den verksamhet som konkret startats upp på fältet för att främja den sociokulturella aspekten och det skulle göra en jämförelse möjlig med liknande modeller och verksamheter som startats av de stora internationella organen, främst FAO, men också andra globala aktörer (t.ex. USA och Japan).

1.10 Slutligen föreslår kommittén, i syfte att främja den institutionella dialogen och samarbetet mellan arbetsmarknadsparterna, att man inrättar en permanent dialog mellan tjänstemän inom Asean och EESK-delegater och utnyttjar detta för regelbundna möjligheter till jämförelse och samarbete på institutionell nivå, även i samband med de viktigaste tilldragelserna i organisationernas verksamhet och de lämpligaste tillfällena att jämföra den strukturella dialogen EU-Asean och ASEM. Kommissionen borde till exempel främja en fortlöpande dialog bland företrädarna för ASEAN, på alla nivåer, och företrädarna för det organiserade civila samhället i Europa (och vid intresse på nationell nivå) på grundval av ett gemensamt fastställt och realistiskt verksamhetsprogram (t.ex. diskussioner om EESK:s yttranden i Asean-länderna). Resultaten av en sådan verksamhet borde omfatta utvärderingar av kvalitet och kvantitet som är lätta att förstå och finns på de språk som talas i EU och i Asean-länderna. Ett EU-Asean-forum initierat av EESK där man behandlar dessa frågor skulle kunna intressera flera institutioner och offentliga och privata instanser.

2. Asean: utmärkande drag och utveckling

2.1 Från dess tillkomst till i dag har Asean genomgått en långsam och successiv mognadsprocess och organisationen har med tiden utvecklats och blivit mer komplex. Asean kom till under de geopolitiska förutsättningar som rådde under kalla kriget, av territoriella säkerhetsskäl, för att legitimera stater som nyligen hade blivit självständiga och för att främja multilaterala idéer. Organisationen har gradvis utvidgat den regionala integrationen, till en början på det ekonomiska området och inom handel, och har först senare, också på grund av den ekonomiska krisen 1997, trätt in i en mer avancerad integrationsprocess av institutionell, politisk-ekonomisk och sociokulturell art.

2.2 Ända sedan fördraget om Europeiska gemenskapen undertecknades har EU utgjort en ”naturlig inspirationskälla” för Asean, i ännu högra grad på senare tid i och med införandet av den gemensamma valutan och utvidgningen mot öst. Den strukturerade dialogen EU-Asean har helt säkert påverkat den senaste utvecklingen av den sydostasiatiska integrationen. Genom Aseans stadga från den 15 december 2008 (6) erhöll organisationen rättslig status. Vid det 14:e mötet med stats- och regeringschefer 2009 utfärdade Asean en färdplan för att upprätta en gemensam marknad före 2015. Asean-gemenskapen upprättade mot denna bakgrund en struktur med tre pelare: en ekonomisk gemenskap (AEC), en politisk och säkerhetsrelaterad gemenskap (APSC) och en sociokulturell gemenskap (ASCC) (7).

2.3 Genomförandet av den ekonomiska gemenskapen följer på den handelsavreglering som skedde genom AFTA- avtalet (ASEAN Free Trade Area) och liberaliseringen med avseende på investeringar inom Asean, som regleras av överenskommelsen AIA (ASEAN Investment Area), med ett 5-årigt undantag för CLMV-länderna (8). Den politiska och säkerhetsrelaterade gemenskapen är främst kopplad till dialogen mellan regeringarna. Det sociokulturella samarbetet rör huvudsakligen samarbete kring utbildningsfrågor, utveckling av mänskliga resurser, informations- och kommunikationsteknik, offentlig anställning, välfärd, fattigdomsbekämpning, livsmedelstrygghet, förebyggande och övervakning av infektionssjukdomar, hantering av naturkatastrofer, skydd av barns, kvinnors och funktionshindrades rättigheter samt miljöskydd.

2.4 Den institutionella förstärkningen av Asean har medfört att organisationen börjat spela en större roll internationellt. Den 1:a januari 2010 trädde frihandelsavtalen med Australien, Nya Zeeland, Kina och Indien i kraft. Enligt avtalet med Australien och Nya Zeeland (ASEAN-Australia-New Zealand Free Trade Area, AANZFTA) ska det ske en avreglering av handeln med varor (99 % de importerade produkterna kommer från Indonesien, Malaysia, Filippinerna och Vietnam), tjänster och investeringar.

2.5 Avtalet med Kina (China ASEAN Free Trade Area, CAFTA) innebär att tullar avskaffas för 7000 varugrupper (ca 90 % av tullpositionerna) och skapar en integrerad marknad med ca 1,9 miljarder människor motsvarande en handelsvolym på 4,5 miljarder dollar. En övergångsperiod som sträcker sig fram till 2015 gäller för CLMV-länderna.

2.6 Enligt avtalet med Indien (ASEAN India Trade In Goods, TIG) ska det ske en gradvis avreglering av tullar för över 90 % av handelsprodukterna, inklusive ”specialprodukter” som palmolja, kaffe, te och peppar. Även i detta fall kommer det att genom avtalet skapas en enda integrerad marknad bestående av 1,8 miljarder människor.

2.7 Asean upprätthåller dessutom privilegierade förbindelser i sitt politiska och ekonomiska samarbete med Sydkorea, Japan, Kina (Asean+3) och med USA som, vilket alla är väl medvetna om, bevakar sina strategiska intressen i sydöstra Stillahavsområdet och redan har slutit ett frihandelsavtal med Singapore. Av särskilt strategiskt intresse är president Obamas förslag (förhandlingar bedrivs sedan i mars) att utvidga Stillahavssamarbetsorganet Trans-Pacific Partnership-TPP (i dag ingår Brunei, Chile, Nya Zeeland och Singapore) till att även omfatta USA, liksom Australien, Peru och Vietnam.

3. EU–Asean: förbindelserna i nuläget

3.1 Det framgår med all tydlighet hur viktiga relationerna EU-Asean är när man studerar handelsförbindelserna och de ekonomiska förbindelserna mellan de två geopolitiska enheterna. I meddelandet ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen” från 2006 nämner kommissionen Asean som en av de främsta potentiella tillväxtmarknaderna: mellan 2004 och 2008 hade varu- och tjänstehandeln mellan EU och Asean-länderna växt med över 25 % och uppnådde 2008 ett värde av 175 miljarder euro (uppgifter från GD Handel).

3.2 Asean är för närvarande EU:s tredje främsta handelpartner efter USA och Kina, motsvarande ca 7 % av den totala importen. Handelsbalansen EU-Asean visade 2008 ett rejält underskott motsvarande ca 25 miljarder euro (uppgifter från Eurostat). EU importerar framför allt maskiner (29,2 miljarder euro 2008) och jordbruksprodukter (12,4 miljarder euro 2008) medan tjänstehandeln uppvisar ett överskott (+2,6 miljarder euro 2007 enligt uppgifter från Eurostat).

3.3 När det gäller investeringar visade kapitalflödet EU-Asean under 2005–2008 en värdeökning på 200 % (totalt 105,4 miljarder euro enligt uppgifter från Eurostat). De europeiska investerarna står för 27 % av de sammanlagda utländska direktinvesteringarna i Asean-länderna. Den allra största delen av dessa går till Singapore (65 %), därefter kommer Malaysia (9 %) Thailand, Indonesien, Brunei och Vietnam (5–7 % vardera), medan mindre än 1 % går till övriga länder. Under samma period har vi också upplevt en markant ökning av flödena från Asean till EU som hade ökat från 29,7 till 43,6 miljarder euro 2007 (uppgifter från Eurostat). Emellertid står två av länderna för 85 % av kapitalflödet från Asean, nämligen Singapore och Malaysia (9).

3.4 Trots ökningen av handelsförbindelserna och de finansiella förbindelserna upprätthåller marknaderna inom Asean höga tariffära och icke-tariffära hinder. Om man kunde avskaffa sådana hinder genom att få till stånd ett frihandelsavtal mellan EU och Asean, skulle det ge unionen klara fördelar, framför allt på tjänsteområdet. Det skulle också innebära fördelar för Asean-länderna, som visserligen har fördelar av en differentierad behandling, men de positiva effekterna tenderar att öka ju mer fördjupad integration blir (se TSIA, GD Handel) (10).

3.5 De handelsförhandlingar som inleddes i juli 2007 mellan EU och de 7 Asean-länder som inte hör till de minst utvecklade länderna (11), avbröts i samförstånd i mars 2009. Den påtagliga skillnaden mellan de olika Asean-partnerna ur ekonomisk synvinkel (skillnader i fråga om mänsklig utveckling, livslängd, fattigdomsgränser, prioriteringar av offentliga utgifter), de handelspolitiska skillnaderna men också påtagliga olikheter av politisk art (man behöver bara tänka på militärdiktaturen och frågan om mänskliga rättigheter i Burma/Myanmar) visade sig utgöra oöverstigliga hinder, även under handelsförhandlingarna. I denna fråga intar kommittén samma ståndpunkt som Europaparlamentet, som i januari 2008 uttalade sig negativt om utsikterna att skriva under ett handelsavtal med Burma/Myanmar under den nuvarande militärregimen.

3.6 Integrationen har ur ekonomisk och handelsrelaterad synvinkel försvagats men samtidigt har det skett en gradvis förstärkning av de politisk-institutionella förbindelserna EU-Asean, dock hittills enbart i mellanstatliga sammanhang. I samband med detta är det värt att nämna ASEAN-EU Programme for Regional Integration Support (phase I and phase II (12), Trans Regional EU-ASEAN Trade Initiative (TREATI) (13) och Regional EU-ASEAN Dialogue Instrument (READI) (14).

3.7 Utöver dessa avtal har de två sidorna utfärdat en gemensam deklaration om bekämpande av terrorism (14:e ministermötet 2003) (15), och i samband med det 16:e ministermötet i Nürnberg den 15 mars 2007 antogs en gemensam handlingsplan (handlingsplanen från Nürnberg för perioden 2007-2012).

3.8 EU och Asean bedriver dessutom ett politiskt samarbete genom sammanträden med respektive utrikesministrar och högt uppsatta tjänstemän. Den 27-28 maj 2009 hölls det 17:e mötet för utrikesministrar inom EU-Asean i Phnom Penh (Kambodja). Där kunde man genomföra en utvärdering av de första två årens arbete med att genomföra handlingsplanen från Nürnberg och ta itu med nya angelägna frågor (t.ex. den globala ekonomiska krisen och pandemin i samband med A(H1N1)-viruset). I mötets slutskede antogs ett nytt dokument som fastställer prioriteringar och mål för tvåårsperioden 2009-2010, den s.k. Phnom Penh-agendan.

3.9 Även om det ligger utanför dialogen EU-Asean, vill kommittén framhålla den positiva erfarenheten av ASEM (Asia-Europe Meeting) som för närvarande är den huvudsakliga kanalen för multilaterala förbindelser mellan Europa och Asien (16). ASEM medverkar till genomförandet av bilaterala toppmöten på regeringsnivå vartannat år (17), Asia-Europe People’s Forum, Asia-Europe Parliamentary Partnership och Asia-Europe Business Forum, samt en internetplattform för att underlätta vetenskapligt samarbete kring undervisning och forskning, Trans-Eurasia Information Network (TEIN) (18).

4. Centrala frågor i förbindelserna mellan EU och Asean

4.1 Utan att göra anspråk på en uttömmande redogörelse, vill kommittén uppmärksamma några prioriterade frågor och problemställningar som vi anser vara av strategisk betydelse för den framtida utvecklingen av förbindelserna EU-Asean och visa på allmänna riktlinjer och möjliga konkreta insatser.

4.2 Som vi tidigare framfört har handelsförhandlingarna mellan EU och Asean för tillfället avbrutits. För att upprätthålla sitt engagemang i regionen har EU inlett förhandlingar om bilaterala frihandelsavtal med några Asean-länder (till en början Singapore och Vietnam).

4.2.1 Det råder inga tvivel om att Asean-länderna är en heterogen grupp, både ur politisk-institutionell synvinkel (Asean omfattar demokratiska och auktoritära regimer, förutom rena militärdiktaturer som Burma/Myanmar) och ekonomisk synvinkel (det går till exempel en tydlig skiljelinje i fråga om den socioekonomiska utvecklingen mellan de ekonomier som kallas Asean-6 och de fyra nya CLMV). Vidare har inte Asean (sekretariatet och ordförandeskapet) något mandat att förhandla. Det finns dessutom en viss försiktighet när det gäller de sociala kostnaderna av en fördjupad ekonomisk integration av Kambodja, Laos, Myanmar, Vietnam (CLMV) (19).

4.2.2 I alla händelser utgör det bilaterala förhandlingsalternativet ett typiskt andrahandsalternativ, och uteslutandet av vissa länder (Burma, Kambodja och Laos) har fått stark kritik av Asean-länderna själva. Dessutom är det av grundläggande vikt att främja en verklig förhandling på regional nivå för att stärka det europeiska inflytandet i området och även främja en bättre dialog med Kina, med tanke på de nära banden mellan ekonomierna i regionen. Ur denna synvinkel bör de mellanstatliga förhandlingar som inletts med Asean-länderna ses enbart som ett första steg mot en bredare insikt om det politisk-ekonomiska partnerskapet av regional art, dels med tanke på den viktiga position som Asien har inom ramen för den internationella politisk-ekonomiska jämvikten, och indirekt för relationerna EU-Kina, dels med tanke på de sydostasiatiska ländernas ambition att skapa en gemensam marknad senast 2015, en målsättning som EU stöder både tekniskt och ekonomiskt.

4.3 EU förhandlar med Asean-länderna om särskilda utvidgade samarbetsavtal (Partner and Co-operation Agreements – PCAs) och stöder Initiative for ASEAN Integration (IAI), liksom initiativ som avser subregionala tillväxtområden (20). Vidare har man fördjupat samarbetet på utbildnings- och yrkesutbildningsområdet med målsättningen att höja undervisningens standard, främja språkinlärning och användning av modern informations- och kommunikationsteknik (21).

4.3.1 Mot bakgrund av den angelägna frågan om livsmedelstrygghet har EU dessutom för avsikt att stärka samarbetet med FAO i området. FAO har i samarbete med Asean redan utarbetat ASEAN Integrated Food Security Framework (AIFS) och dess strategiska handlingsplan, Strategic Plan of Action for Food Security (SPA-FS), och håller just nu på att genomföra 10 studier i länderna för att utröna vilka effekter krisen har på livsmedelstryggheten i regionen. FAO håller också på att utarbeta ett Memorandum of Understanding med Asean för att formalisera de ömsesidiga relationerna och underlätta insatser med tekniskt bistånd i samband med livsmedelstryggheten i regionen.

4.3.2 Med tanke på att de negativa socioekonomiska effekterna av externa chocker är så kännbara i regionen och de förmodade följdeffekter som frihandelsavtalen kommer att få för de medlemsländer och sociala grupper som är mest utsatta för konkurrens, vore det lämpligt att ta större hänsyn till dessa aspekter inom det ekonomiska samarbetet, även när det gäller kunskapsutbyte med andra internationella institutioner och forskningscentrum.

4.4 Det politiska samarbetet mellan unionen och Asean-länderna bedrivs helt och hållet på regeringsnivå och utvecklas genom regelbundna möten vartannat år mellan respektive utrikesministrar och högre tjänstemän. Dessa ministermöten har även främjat en ökad samsyn när det gäller utrikespolitiska frågor. EU har till exempel begärt att få ansluta sig till ASEAN Treaty of Amity and Co-operation och Asean har svarat med att gå med på att utvidga fördraget till att omfatta överstatliga rättssubjekt.

4.4.1 När det gäller det sociokulturella samarbetet regleras det för tvåårsperioden 2009–2010 av Phnom Penh-agendan, som fastställer gemensamma mål för olika sektorer: hälsoskydd, vetenskap och teknik, yrkesutbildning, skydd av konstskatter och kulturarvet. Även inom det sociala samarbetet är dock det civila samhällets deltagande paradoxalt nog fortfarande måttligt. För närvarande saknas forum där de sociala parterna och övriga medborgare kan uttrycka sina behov och förväntningar när det gäller den aktuella situationen och de framtida utsikterna för samarbetet EU-Asean (22).

4.4.2 När det gäller de mänskliga rättigheterna vill vi avslutningsvis uttrycka stor tillfredsställelse över den nyligen inrättade mellanstatliga kommissionen för mänskliga rättigheter (efter det att Asean-stadgan trädde i kraft). Trots att det handlar om en instans som (åtminstone för närvarande) inte har någon tvingande eller sanktionerande makt, utan har till uppgift att främja snarare än att skydda de mänskliga rättigheterna, kan man utan tvivel se detta som första steget mot det mer fulländade skydd av dessa rättigheter som organisationen kommer att behöva uppnå under de kommande åren. Vi framhåller likväl att det mot bakgrund av den aktuella situationen i fråga om mänskliga rättigheter i Burma/Myanmar inte är möjligt att nå några framsteg i förhandlingarna med den nuvarande militärdiktaturen i landet.

Bryssel den 26 maj 2010 Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Mario SEPI

(1) EXT/132 från 1996; EXT/153 från 1997.

(2) Se kommissionens meddelande ”Ett konkurrenskraftigt Europa i världen” från 2006.

(3) Det är naturligtvis inte möjligt att jämföra de två fallen, men kapitel 13 i frihandelsavtalet mellan EU och Sydkorea kan tjäna som en lämplig jämförelsemodell.

(4) ASEAN Foundation är en stiftelse som inrättades den 5 december 1997 i Kuala Lumpur då organisationen firade sitt 30-årsjubileum. Stiftelsens mål är att förbättra levnadsmönster och välfärd bland folken i Sydostasien, och den verkar för en bättre medvetenhet om den regionala integrationsprocessens fördelar genom kontakt mellan människor och samarbete mellan sociala och akademiska institutioner.

(5) Asia-Europe Foundation (ASEF) grundades i februari 1997 av ASEM-länderna (Asia Europe Meeting) och främjar dialog och samarbete mellan de asiatiska och europeiska folken genom kulturellt, intellektuellt och mellanfolkligt utbyte där det civila samhället och lokala grupper involveras.

(6) Se The Asean Charter, Singapore, 20 november 2007. Detta konstitutionella fördrag utgör grundvalarna för organisationen. Stadgan består av en ingress, 13 kapitel och 55 artiklar.

(7) Se ASEAN Economic Community (AEC) Blueprint (Singapore, 20 november 2007); ASEAN Political-Security Community (APSC) Blueprint (Cha-Am, 1 mars 2009) och ASEAN Socio-Cultural Community (ASCC) Blueprint (Cha-Am, 1 mars 2009).

(8) Förkortningen CLMV hänför sig till (de engelska) namnen på de senast tillkomna medlemmarna i organisationen (Cambodia, Laos, Myanmar, Vietnam).

(9) Av de 18 multinationella företag i Asean som räknas till de 100 främsta i världen har 11 sitt säte i Singapore och 6 i Malaysia (uppgifter från Unctad).

(10) GD Handel, Trade Sustainability Impact Assessment (TSIA) of the FTA between the EU and ASEAN, juni 2009, TRADE07/C1/C01 - Lot 2.

(11) Indonesien, Malaysia, Singapore, Brunei, Thailand, Filippinerna och Vietnam.

(12) ASEAN-EU Programme for Regional Integration Support (APRIS I) undertecknades i Jakarta i september 2003 med ett anslag på 4,5 miljoner euro för att stödja uppnåendet av målen i handlingsplanen från Vientiane, inrättandet av en central Asean-instans för att harmonisera tullförfarandena, minska tekniska handelshinder, göra kvalitetsstandarderna i regionen enhetliga och förbättra det tekniska biståndet till Asean-sekretariatet. De huvudsakliga målsättningarna för APRIS II (se ASEAN-EU Programme for Regional integration Support (APRIS)- Phase II, Jakarta, november 2006) omfattar på handelsområdet att anpassa standarderna i Asean till de internationella, på investeringsområdet att anta en handlingsplan för att snabba på avskaffandet av hinder för ett fritt inflöde och cirkulation av kapital i regionen, på det institutionella området att främja en förstärkning av Aseans mekanism för tvistlösning och att tillhandahålla stöd åt Asean-sekretariatet för att garantera en effektiv funktion. APRIS II löper mellan 2006 och 2009 och dess finansiella resurser utgörs av en inledande tilldelning från EU på 8,4 miljoner euro. 2007 anslogs ytterligare 7,2 miljoner euro till stöd för initiativ i enlighet med APRIS II-planen vilket särskilt avsåg uppnåendet av gemensamma standarder i länderna inom livsmedelssektorn, elektroniksektorn, kosmetikasektorn och för träprodukter.

(13) Program för tekniskt stöd där unionen bistår de sydostasiatiska länderna för att de snabbare ska kunna nå målen för integration inom Asean på området för standarder för livsmedelsprodukter och industriprodukter och med avseende på tekniska handelshinder. Se Trans-Regional EU-ASEAN Trade Initiative, Luang Prabang, 4 april 2003.

(14) READI omfattar alla icke handelsanknutna samarbetsområden och främjar den politiska dialogen i sektorer av gemensamt intresse som t.ex. informationssamhället, klimatförändringen, civil flygsäkerhet, sysselsättning och sociala frågor, energi, vetenskap och teknik.

(15) Se Joint Declaration on Cooperation to Combat Terrorism, Bryssel, 27-28 januari 2003.

(16) De nuvarande 45 medlemmarna i ASEM representerar ca hälften av världens BNP, ca 60 % av världens befolkning och ca 60 % av världshandeln (uppgifter från Europeiska kommissionen).

(17) Det åttonde toppmötet kommer att hållas i Bryssel i oktober och ska fokusera på temat ”förbättra livskvaliteten”.

(18) Projektet TEIN3 (http://www.tein3.net/) erbjuder en portal för att underlätta vetenskapligt samarbete till ca 8 000 forskningscentrum och akademiska institutioner i Stillahavsområdet och för att främja deras deltagande i projekt med motsvarande aktörer i Europa. Det telematiska forskningssamarbetet mellan EU och Asien stöder sig på uppkoppling via GÉANT-nätverket.

(19) I enlighet med bestämmelserna om ”särskild och differentierad behandling” som gäller inom WTO är EU redo att ta hänsyn till de stora skillnader i utveckling som partnerländerna uppvisar. Kommittén vill framhålla att Laos och Kambodja redan åtnjuter förmånsbehandling för tillgång till EU:s marknad tack vare initiativet ”Everything but Arms”.

(20) För närvarande är 5 gemensamma projekt igång med en sammanlagd budget på 55,5 miljoner euro.

(21) Prioriterade projekt omfattar yrkesutbildning, transporter, energi och hållbar utveckling. Se Regional EU-ASEAN Dialogue Instrument, Kuala Lumpur, 2005.

(22) Det enda (partiella) undantaget utgörs av ASEAN-EU Business Network, med säte i Bryssel, som inrättades 2001 i syfte att främja handelsförbindelserna mellan parterna.