SV    SV SV 
SV 1   SV  EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 12.11.2008 
SEK(2008) 2809 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
som åtföljer 
 
MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN  TILL EUROPAPARLAMENTET, 
RÅDET, EUROPEISKA EKONOMISKA  OCH SOCIALA KOMMITTÉN SAMT 
REGIONKOMMITTÉN 
 
Global övervakning av milj ö och säkerhet (GMES) 
 – för en säkrare planet 
   
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN  
 
{KOM(2008) 748 slutlig} 
{SEK(2008) 2808}  
SV 2   SV SAMMANFATTNING 
Den här konsekvensanalysen har utarbetats av kommissionen tillsammans med meddelandet 
”Global övervakning av miljö och säkerhet  (GMES) – för en säkrare planet”.  
EU, Europeiska rymdorganisationen (ESA) och de ras respektive medlem sstater har genomfört 
ett omfattande FoU-arbete inom området jordobse rvation för att utveckla GMES infrastruktur 
och de pre-operativa tjänsterna. Nu måste man sä kerställa tjänsternas hållbarhet, föra samman 
aktörer av olika institutionell karaktär, försäkra sig om att EU-medlemsstaterna är tillräckligt 
representerade och involvera  andra berörda länder.  
För att dessa mål ska uppnås bör initiativet för global övervakning av miljö och säkerhet 
(GMES) praktiskt genomföras genom inrättand et av ett EU-lett program för GMES. Målet 
med GMES är att tillhandahålla tjänster so m ger tillgång till tillförlitliga miljö- och 
säkerhetsdata, skräddarsydda för en rad olika användares behov.  
En omfattande diskussion med berörda parter, som inleddes med meddelandet ”Från utkast till 
verklighet” från 2005, har gett för handen att följande problem lägger hinder i vägen för 
uppfyllandet av GMES politiska och driftsmässiga mål: 
• Trots att GMES är användard rivet och trots upprättandet av expertgrupper finns det 
fortfarande ingen formaliserad  process för att involvera användarna i arbetet med att 
definiera tjänsternas om fattning och utformning.  
• Vidare finns det inte heller någon process för att sammanställa  de olika partnernas bidrag 
till GMES utveckling, vilket kan leda till dubbe larbete i Europa. I detta sammanhang bör 
det understrykas att medlemsstaterna och mellans tatliga organisationer, särskilt ESA, har 
investerat stora summor i jordobservationsak tiviteter. Ändå finns det fortfarande inget 
angreppssätt som samlar de nätverk som finns  på gemenskapsnivå, mellanstatlig nivå och 
nationellt. Alla har olika mekanismer för beslutsfa ttande och finansiering.  
• I nuläget utgörs GMES av ett antal forskni ngsprojekt som finansieras av EU, ESA och 
medlemsstaterna. Dessa projekt har som mål att utveckla tjänster och infrastruktur, men de 
kan inte säkerställa ett kontinuerligt och hållbart informationsflöde i driftsmiljö.  
Detta utgångsläge är något som kan undergräva användarnas och näringslivets förtroende för 
GMES. GMES skulle även i framtiden kunna ha formen av en rad forskningsprojekt utan någon övergripande styrning och samordning av  de olika GMES-partnernas bidrag.  
Huvudmålsättningarna i 2008 år s meddelande är därför 
• att lägga fram förslag som syftar  till ett övergripande  strategiskt angreppssätt och enhetlig 
styrning av GMES som helhet likso m av de ingående tjänste- och 
infrastrukturkomponenterna, samt  
• att klargöra att kommissionen är beredd att lä gga fram förslag till en grundrättsakt för 
upprättandet av ett EU-program för GMES , utan att detta föregriper framtida 
finansieringsbeslut. 
SV 3   SV Denna plan i två steg, med ett meddelande som publiceras under 2008 och ett förslag till 
grundrättsakt som läggs fram under 2009, är av stör sta vikt för GMES av strategiska skäl. Den 
luft under vingarna som projektet fått under det franska ordförandeskapet måste nu utnyttjas 
för att få fram det politiska budskapet i medde landet redan under 2008, med sikte på att lägga 
den politiska grunden till en fullständig rättsakt för initiativet under 2009. Meddelandet 
kommer också att utgöra ett viktigt underlag för ESA, som måste fatta beslut om det fortsatta 
utvecklandet av GMES rymdinfrastruktur i november 2008. 
Meddelandet har följande specifika mål: (1) Fastställa en tydlig och hållbar styrelsefo rm där de olika partner som deltar i GMES-
partnerskapet ges väldefinie rade roller, med utgångspunkt från principen att GMES i 
största möjligaste mån ska bygga på befintlig kapacitet. 
(2) Säkerställa upptagning hos användarna, fram för allt genom att ständigt involvera 
dessa, så att GMES förblir e tt användardrivet projekt. 
(3) Försäkra berörda parter om EU:s fort satta engagemang i GMES i den känsliga 
demonstrationsfas som föregår idrifttagandet.  
(4) Dra upp riktlinjer för hur ramarna för styrning och finansiering kan införas inom en 
rimlig tidsram. 
Utöver det grundscenario som beskrivs ovan definieras i konsekvensanalysen följande 
alternativ vad gäller hållbar finansiering (S) för tjänsternas tillhandahållande och för bidrag till infrastrukturutveckling och a nnan verksamhet än forskning: 
• Ingen åtgärd, alternativ S0: EU begränsar även  i fortsättningen sitt finansiella bidrag till 
GMES till forskningsmedel. 
• Alternativ S1: Identiskt med fö regående alternativ fram till 2013, men ett program föreslås 
i samband med förberedelsen av nästa budgetram . En lucka lämnas mellan de förberedande 
åtgärderna (2008–2010) och 2014. 
• Alternativ S2: Ett gemenskapsprogram föresl ås i god tid för att fylla luckan mellan 2011 
och 2014. 
När det gäller de olika aktörernas roller och ansvarsområden (styrelseform – G) finns följande 
alternativ: 
• Ingen åtgärd, alternativ G0: Kommissionen upprättar ingen speci fik struktur för styrningen 
utöver strukturerna för hant eringen av forskningsmedlen. 
• Alternativ G1: Kommissionen tar politisk och lednings mässig kontroll över GMES-
programmet och står för styrni ngen av programmet, en formaliserad process för insamling 
av information om användarnas behov och samordning av de olika GMES-partnernas 
bidrag, alltmedan varje partner fortsätter att agera i enlighet med sitt mandat och sin egen 
styrelseform.  
• Alternativ G2: Kommissionen föreslår en  ny extern enhet (exempelvis ett nytt 
gemenskapsorgan eller ett utökande av manda tet för en befintlig gemenskapsenhet) som 
får i uppdrag att leda program met på kommissionens vägnar. 
SV 4   SV • Alternativ G3: Ett enskilt styrelseorgan för hela GMES där samtliga berörda parter finns 
representerade inrättas. 
• Alternativ G4: Ansvaret för programmets övergripande styrning delegeras till ESA. 
Det grundscenario som beskrivs ovan motsvarar en  kombination av de två alternativ där ingen 
ändring sker, alltså S0 och G0. Det tjänar som utgångspunkt för jämförelser med de andra 
scenarierna. Kombinationerna av finansierings - och ledningsalternativ kan sammanfattas som 
följer och motiverar en vidare analys av fyra scenarier. 
 G0 G1 G2 G3 G4 
S0 Grundscenario Förkastat Fö rkastat Förkastat Förkastat 
S1 Förkastat Scenario 1 Scen ario 2 Förkastat Förkastat 
S2 Förkastat Scenario 3 Scen ario 4 Förkastat Förkastat 
Alla kombinationer där alte rnativen S0 och G0 ingår förkastas eftersom de i stor utsträckning 
är identiska med grundscenariot. Slutligen förk astas alla kombinatione r där alternativ G4 
ingår av två huvudskäl: För det första måste ramver ket för styrelseformerna vara utformat så 
att kommissionens roll så som den definieras i EG-fördraget och i EG-domstolens rättspraxis 
gällande den institutionella balansen inom EG respekteras. Följaktligen kan inte 
kommissionen delegera det politiska ansvar et för GMES-programmets samordning och 
ledning till en extern enhet så som ESA. För det andra sträcker sig genomförandet av GMES 
utöver ESA:s mandat och tekniska kapacitet. Trot s att ESA har en mycket  viktig samordnande 
roll inom rymdkomponenten kan organisationen av poli tiska, praktiska och ju ridiska skäl inte 
ges ledningsansvaret för in s itu- och tjänstekomponenterna. 
De kombinationer av alternativ som inte förk astas analyseras mot bakgrund av de specifika 
målsättningarna i meddelandet enligt tabellen nedan. 
Mål 
 Tydliga och 
hållbara 
styrelseformer  Användardelaktighet  Stabilisering av den 
industriella basen 
(både uppåt och 
nedåt)  Genomförbarhet 
inom önskvärd 
tidsram  
Scenario 1 + + - + 
Scenario 2 + + - -- 
Scenario 3 ++ ++ ++ + 
Scenario 4 + ++ ++ -- 
Scenario 3, där kommissionen vid lämpli g tidpunkt lägger fram ett förslag till 
gemenskapsprogram för att säkerställa kontinuite ten efter de förbereda nde åtgärderna, tycks 
vara det scenario som bäst avspeglar målsättn ingarna i meddelandet och de berörda parternas 
intressen. Om detta scenario kombineras med en intern struktur för styrning inom 
kommissionen förenklas genomförandet.