RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET "Genomförande av rådets förordning (EG) nr 577/98 om anordnande av statistiska urvalsundersökningar av arbetskraften i gemenskapen"

Sammanfattning

Rådets förordning (EG) nr 577/98 gällande anordnande av en arbetskraftsundersökning (AKU) innehöll en rad olika viktiga förändringar i förhållande till föregående förordning [1]. Det rör sig bl.a. om följande:

[1] Rådets förordning (EEG) nr 3711/91, EGT L 351, 20.12.1991.

a) Övergång från en årlig undersökning på våren till en kontinuerlig undersökning med kvartalsresultat (gäller ej medlemsstater som saknar möjlighet till detta). (Huvudsyftet med detta är att förbättra uppgifternas frekvens och aktualitet, att mäta arbetsvolymen på ett sådant sätt att det blir lättare att beräkna arbetslösheten per månad samt att bättre kunna bedöma sysselsättningsutvecklingen.)

b) Snabbare tillgång till uppgifter (mål: kvartalsdata tillgängliga inom 12 veckor).

c) Införande av nya eller reviderade variabler (huvudsyfte: att bättre kartlägga arbetslösheten enligt ILO-definitionen, att mäta tidsrelaterad undersysselsättning, att tillhandahålla mer jämförbara uppgifter om högsta utbildningsnivå, att korsklassificera befintliga variabler med arbetsinkomst).

d) Genomförande av kompletterande undersökningar (s.k. ad hoc-moduler) (syfte: att tillgodose tillfälliga statistiska behov utan att behöva göra huvuddelen av under sökningen mer betungande).

a) Övergången till en kontinuerlig undersökning

För närvarande görs en kontinuerlig undersökning i tio av EU:s medlemsstater (NL, B, UK, IRL, DK, EL, E, P, FIN, S). I Frankrike håller man nu på att övergå till en kontinuerlig undersökning (omfattande perioden sista halvåret 1998-första halvåret 2001). En kontinuerlig undersökning övervägs också i Italien (övergången planeras för 2001-2002, men testerna inleddes i juni 1999) och i Luxemburg. Trots rådets rekommendationer [2] har någon övergång ännu inte planerats i Tyskland och Österrike. I Tyskland kommer en del pilotundersökningar att genomföras under 2000, men något beslut om en övergång till en kontinuerlig undersökning kommer inte att kunna fattas förrän 2005.

[2] Se slutsatserna från Europeiska rådet i Wien (december 1998) gällande kommissionens rapport om möjligheter till förbättring av jämförbarheten av statistik för övervakning och utvärdering av EU:s sysselsättningsstrategi (KOM(1998) 698 slutlig). Se även den handlingsplan för statistikkraven i EMU, som antogs av Ekofin-rådet den 29 september 2000).

Som noterades när förordningen antogs utnyttjar medlemsstaterna det faktum att det inte fanns någon förpliktelse att övergå till en kontinuerlig undersökning i de fall där en sådan övergång medför både tekniska och politiska problem. Så länge som en medlemsstat med en betydande del av EU:s sysselsättning inte övergår till en kontinuerlig undersökning, minskar värdet av de andra medlemsstaternas arbete sett ur ett europeiskt perspektiv. Det har nu gått så pass lång tid sedan förordningen förhandlades fram att alla medlemsstater skall ha haft möjlighet att göra de nödvändiga förberedelserna och ingå alla åtaganden, och därför borde en ändring av förordningen kunna innehålla en slutlig tidsfrist för när medlems staterna skall övergå till en kontinuerlig undersökning.

b) Aktualitet

Resultaten från vårundersökningen skickas vanligen till Eurostat inom den föreskrivna tidsfristen på nio månader från referensperiodens slut, men det har aldrig varit möjligt att offentliggöra resultat för hela EU inom denna tidsram på grund av förseningar i en eller annan medlemsstat (i oktober 1999 rörde det sig om de irländska resultaten från 1998, i juni 2000 om de grekiska resultaten från 1999). Under 2000 har endast Italien, Spanien, Portugal och Sverige sänt kvartalsresultat till Eurostat inom den föreskrivna tidsfristen på tolv veckor efter referensperiodens slut.

En snabb överföring av resultaten är avgörande för att arbetskraftsundersökningen skall kunna användas som uppgiftskälla för sysselsättningsindikatorerna, särskilt när det gäller hur de används i rapporten om sysselsättningen i Europa och som gemen samma indikatorer i den årliga gemensamma sysselsättningsrapporten, och där dessa fungerar som ett led i granskningen av medlemsstaternas nationella handlingsplaner för att genomföra sysselsättningsriktlinjerna. När det nu dessutom skall komma en årsrapport om hur arbetet fortskrider (ett resultat av toppmötet i Lissabon), blir det ännu viktigare att medlemsstaterna respekterar tidsfristerna för överföring av resultaten, som redan från början är relativt generösa. Kommissionen kommer att föreslå att resultaten från arbetskrafts undersökningen skall lämnas till Eurostat senast när de nationella resultaten sprids av de nationella statistikorganen.

c) Lista med variabler

Listan med variabler (som fastställs i kommissionens förordning nr 1571/98) följs vanligtvis, men

- variablerna om utbildning och yrkesutbildning har påverkats av problemen med att genomföra ISCED (International Standard Classification of Education),

- tre medlemsstater (Danmark, Finland och Sverige) har inte lämnat några uppgifter om hushållens sammansättning,

- uppgifter som gör det möjligt att mäta synlig undersysselsättning (I synnerhet de intervjuades vilja att öka sin arbetstid) har bara lämnats av tre medlemsstater (Spanien, Österrike och Portugal),

- uppgifter om arbetsinkomster har bara lämnats av tre medlemsstater (Belgien, Frankrike och Portugal).

Ovannämnda variabler är särskilt intressanta p.g.a. sin betydelse för den nya sociala dagordningen, för de båda pelarna som rör anställbarhet och anpassningsförmåga i sysselsättningsriktlinjerna, såväl som för en framgångsrik Lissabon-strategi. Det är därför oroväckande att dessa variabler inte har lämnats i enlighet med den gällande förordningen.

d) Kompletterande undersökningar (ad hoc-moduler)

Man har beslutat om följande program med ad hoc-moduler:

1999 Olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar

2000 Övergången från skolan till arbetslivet

2001 Arbetstidens längd och utformning

2002 Anställning av personer med funktionshinder

2003 Livslångt lärande

2004 Övergången från skolan till arbetslivet

1999 års ad hoc-modul har inte genomförts av Belgien, Frankrike och Österrike och endast till viss del av Tyskland. 2000 års ad hoc-modul har inte genomförts av Tyskland och endast till viss del av Nederländerna och Storbritannien. 2001 års ad hoc-modul har fastställts och kommer att genomföras av samtliga medlemsstater utom Tyskland, som endast kommer att göra detta till viss del.

Kommissionen anser det otillfredsställande att fyra medlemsstater inte deltagit i 1999 års undersökning eller endast till viss del kommer att lämna svar och att samma sak gäller tre medlemsstater i 2000 års undersökning.

Sammanfattningsvis vill kommissionen

- framhålla behovet av att påskynda övergången till en kontinuerlig undersökning I Tyskland och Österrike,

- uppmana Frankrike, Italien och Luxemburg att följa det planerade programmet för genomförandet av en kontinuerlig undersökning,

- anmoda framför allt Frankrike och Tyskland att påskynda överföringen av uppgifter från vårundersökningen,

- erinra de medlemsstater som utför kontinuerliga undersökningar om att kvartals resultaten måste lämnas till Eurostat inom tolv veckor efter referens kvartalets slut,

- framhålla behovet av att förbättra uppgifterna om utbildning och av att komplettera uppgifterna om hushållen,

- fortsätta med de kompletterande undersökningarna, för att på ett flexibelt sätt tillgodose behoven inom högprioriterade politiska områden.

Detaljerad rapport

1. Artikel 1 - Undersökningsfrekvens

1.1 "Undersökningen är en kontinuerlig undersökning och skall ge såväl kvartalsresultat som årsresultat"

Följande tabell ger en bild av undersökningens kontinuitet. Vissa av medlemsstaterna har redan kontinuerliga undersökningar, medan andra har för avsikt att införa sådana undersökningar före år 2002. Av tabellen framgår inte bara nuläget utan även det planerade datumet för sådana länder som ännu inte har någon kontinuerlig undersökning. Tyskland överväger att införa en kontinuerlig undersökning, men har ännu inte fastställt något datum för övergången. Österrike arbetar med begreppen för att inleda en kontinuerlig arbetskraftsundersökning. De har emellertid svårt att införa samtliga alternativ före år 2002 eller 2003 (vita fält = kontinuerlig undersökning):

Tabell 1

>Plats för tabell>

(1) Fram till 1999 gjordes det inga intervjuer i Spanien under augusti månad. Undersökningen ansågs därför inte vara kontinuerlig, fastän referensveckorna var jämnt fördelade över de andra elva månaderna.

(2) Den kontinuerliga arbetskraftsundersökningen infördes i Frankrike i mitten av 1998 och kommer att vara helt genomförd i mitten av 2001.

Följande undersökningar ger kvartalsresultat (vita fält = kvartalsundersökning):

Tabell 2

>Plats för tabell>

(1) Förutom de fullständiga AKU-uppgifterna som insänds i mars varje år kommer Österrike att till viss del lämna separata kvartalsdata om sysselsättning och arbetslöshet i enlighet med EU-definitionerna. Dessa data härrör från Microcensus-undersökningarna (utförs i juni, september och december), som även innehåller uppgifter om demografisk bakgrund och sysselsättning.

Arbete som utförs av länderna och finansieras av Europeiska kommissionen

EL - Grekland hade en årlig undersökning fram till 1997, men inledde en kontinuerlig undersökning år 1998. Undersökningens uppläggning sågs över med hänsyn till bl.a. urvalets storlek (där man beaktade de tillförlitlighetskriterier som infördes genom den nya förordningen), förändringar i rotationsmönstret, stratifiering samt urvals- och skattnings förfaranden.

E - År 1999 gjordes ett nytt urval och fältarbetet anpassades för att fördela intervjuerna jämnt över året, vilket även omfattade augusti (innan dess genomfördes inga intervjuer under denna månad, eftersom intervjuarna då hade semester).

F - År 1998 inleddes en kontinuerlig pilotundersökning, som kommer att genomföras parallellt med den årliga undersökningen för att säkerställa övergången ur statistisk synvinkel. Frågeformuläret till denna pilotundersökning är kortare än det vanliga AKU-frågeformuläret.

L - En av bristerna med arbetskraftsundersökningen i Luxemburg är det höga svars bortfallet. De uteblivna svaren innehåller dessutom med all säkerhet systematiska fel. I och med övergången till en kontinuerlig undersökning krävs det en bättre data insamlingsmetod. År 1999 genomfördes en pilotundersökning för att testa CATI-datainsamling.

NL - I den nederländska undersökningen intervjuades varje hushåll endast en gång. Med denna uppläggning blir tidsserierna inte tillräckligt stabila för att ge kvartalsresultat. En genomförbarhetsstudie har utförts för att testa om en paneluppläggning kunde ge tillförlitliga kvartalsdata utan en ökning av urvalsstorleken.

P - År 1998 gjordes en ny uppläggning för att fördela intervjuerna jämnt över hela året.

FIN - Finland hade tidigare en månadsundersökning med en referensvecka per månad. År 1997 och 1998 genomfördes två metodundersökningar för att analysera alternativa rotations mönster och samplingsstrategier inför införandet av en kontinuerlig undersökning.

1.2 "Intervjun skall normalt äga rum under den vecka som omedelbart följer på referensveckan. Referensveckan och dagen för intervjun får inte vara mer än fem veckor från varandra, utom under det tredje kvartalet."

Följande tabell visar andelen intervjuer som ägde rum inom fem veckor efter referensveckan i de länder som har en kontinuerlig undersökning. Resultaten gäller andra kvartalet år 1998 och 1999 (om dessa uppgifter är tillgängliga). För vissa länder går det inte att lämna några uppgifter eftersom undersökningsveckan inte hade kodats.

Tabell 3 - Andel intervjuer som ägde rum inom fem veckor efter referensveckan

>Plats för tabell>

1.3 "Med referenskvartal och referensår avses en serie av 13 respektive 52 på varandra följande veckor."

En förteckning över de veckor som utgör ett visst kvartal upprättas i kommissionens förordning nr 1571/98 av den 20 juli 1998 enligt följande:

- Första referenskvartalet 1998 börjar den 29 december 1997 och omfattar 13 veckor.

- Påföljande referenskvartal under 1998 kommer att bestå av block om 13 veckor. Sista veckan under 1998 kommer inte att täckas.

- Första kvartalet 1999 kommer att börja den 4 januari 1999 och påföljande kvartal kommer att bestå av sammanhängande block om 13 veckor.

Samtliga länder accepterade detta med följande undantag:

- Första referenskvartalet börjar den 5 januari 1998 för Grekland och Portugal. Konsekvensen av detta blir att sista veckan under 1998 kommer att täckas.

- Fjärde referenskvartalet under 1998 kommer att bestå av ett block på 14 veckor för Danmark och Sverige.

- Storbritannien och Irland får under åren 1998 och 1999 använda sig av kalenderkvartal (i stället för de referenskvartal som definierats ovan).

I praktiken var fördelningen av intervjuer under 1998 och 1999 följande:

Intervjuernas fördelning per referensvecka (andel av det totala antalet intervjuer som utförts i varje land under 1998)

>Plats för tabell>

Intervjuernas fördelning per referensvecka (andel av intervjuerna i varje land under 1999)

>Plats för tabell>

Arbete som utförs av länderna och finansieras av Europeiska kommissionen

UK - Under 1999 och 2000 har Storbritannien utvecklat ett nytt bearbetningssystem för att ta fram AKU-uppgifter för kalenderkvartal. Första steget är att utveckla ett system för att man skall kunna ta fram uppgifter för varje kalenderkvartal och inte bara för vårkvartalet varje år. Storbritannien kommer att börja tillhandahålla uppgifter för kalenderkvartal från och med våren 1999. Man räknar med att uppgifterna om kalenderkvartal kommer att kunna tillhandahållas någon gång under 2000/2001.

2. Artikel 2 - Undersökningens urvalsenheter och räckvidd samt observationsmetoder

2.1 "Undersökningen skall i varje medlemsstat utföras på ett urval av sådana hushåll eller personer som är bosatta på denna medlemsstats ekonomiska territorium vid tidpunkten för undersökningen."

Urvalsenheten är hushållet i sju länder (B, D, EL, IRL, I, NL, L), bostaden eller adressen i fem länder (E, F, A, P, UK) samt individen i tre länder (DK, FIN, S).

2.2 "Undersökningen skall i huvudsak omfatta personer i privata hushåll på varje medlems stats ekonomiska territorium. Om möjligt skall huvudpopulationen i privata hushåll kompletteras med personer i kollektiva hushåll.

När så är möjligt skall kollektiva hushåll omfattas av särskilda urval för att man direkt skall kunna observera de berörda personerna. Om detta inte är möjligt skall personer i dessa grupper som fortsätter att ha anknytning till ett privat hushåll omfattas av det hushållet."

Kollektiva hushåll omfattas av arbetskraftsundersökningen i fem medlemsstater (DK, D, S, FIN och UK). I Belgien ingick kollektiva hushåll 1998, men de har inte ingått efter 1999. I Danmark, Sverige och Finland är urvalsenheten individen och undersökningsunderlaget folkbokförings registret, omfattande både personer som bor i kollektiva hushåll och personer som bor i privata hushåll. I Tyskland, Spanien och Storbritannien inhämtas uppgifter om personer som bor i kollektiva hushåll genom familjemedlemmar som bor i privata hushåll.

2.3 "De variabler som används för att bestämma arbetsmarknadsstatus och under sysselsättning skall erhållas genom att den berörda personen intervjuas eller, om detta inte är möjligt, genom att så sker med en annan medlem av hushållet. Andra uppgifter kan hämtas från alternativa källor, inbegripet administrativa register, under förutsättning att de uppgifter som erhålls är av likvärdig kvalitet."

I de flesta länder insamlas all information genom intervjuer, där andelen indirekta intervjuer varierar från mindre än 15 % (gäller undersökningar där individen är urvalsenhet) till mer än 50 %. Danmark, Sverige och Finland använder folkbokföringsregister för uppgifter om demografisk bakgrund och högsta utbildningsnivå. I Nederländerna hämtas uppgifterna om faktiskt arbetade timmar till viss del från företagsundersökningar. I Frankrike och Sverige används företagsregistret som en informations källa för NACE-klassificeringen av arbets givarens företag.

2.4 "Oavsett om urvalsenheten är en individ eller ett hushåll skall uppgifterna vanligtvis samlas in för alla individer i hushållet. Om urvalsenheten är en individ får uppgifterna om de andra medlemmarna i hushållet

- utesluta de karakteristika som anges i artikel 4.1 g-4.1 j,

- samlas in från en delmängd av urvalet som skall göras så att

- referensveckorna är jämnt fördelade över hela året,

- antalet observationer (undersökta individer plus medlemmarna i deras hushåll) är tillräckligt stort för att uppfylla de kriterier för tillförlitlighet som anges i artikel 3 för de årliga uppskattningarna av nivåer."

Några uppgifter om hushållets sammansättning har inte lämnats av Danmark, Finland och Sverige, som har individen som urvalsenhet. Eurostat kan därför inte offentliggöra uppgifter om hushåll för dessa tre länder.

Arbete som utförs av länderna och finansieras av Europeiska kommissionen

FIN - Under 1997 genomfördes en undersökning för att analysera integrationen när det gäller urvalet av hushåll respektive individer.

3. Artikel 3 - Urvalets representativitet

3.1 "För en grupp av arbetslösa motsvarande 5 % av befolkningen i arbetsför ålder skall inte den relativa standardavvikelsen för uppskattningar av årsmedelvärden (eller för våruppskattningarna om det gäller en årlig undersökning som utförs på våren) på nivå II i NUTS överstiga 8 % av undergruppen av befolkningen i fråga.

Detta krav skall inte gälla regioner med mindre än 300 000 invånare."

3.2 "När det gäller en kontinuerlig undersökning får inte den relativa standardavvikelsen på nationell nivå för uppskattning av förändringar mellan två på varandra följande kvartal för undergruppen av befolkningen som utgör 5 % av befolkningen i arbetsför ålder överstiga 2 %.

För medlemsstater med en befolkning på mellan 1 miljon och 20 miljoner invånare skall detta krav inte vara lika strängt, varvid skall gälla att den relativa standardavvikelsen för uppskattningen av kvartalsvisa förändringar inte skall överstiga 3 % av undergruppen av befolkningen i fråga.

Dessa exakta krav avseende förändringar skall inte gälla medlemsstater med en befolkning på mindre än 1 miljon invånare."

Följande båda tabeller ger en bild av precisionen när det gäller regionala resultat respektive kvartalsvisa förändringar under 1998 respektive 1999. Den fetstilta markeringen visar var förordningens gränsvärden har överskridits.

Tabell 4 - Relativ standardavvikelse för skattning när det gäller en befolkning där de arbetslösa motsvarar 5 % av befolkningen i arbetsför ålder.

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

Tabell 5 - Standardavvikelse på nationell nivå för skattning av variationen mellan två efterföljande kvartal när det gäller populationer motsvarande 5 % av befolkningen i arbetsför ålder - 1998 och 1999

>Plats för tabell>

Arbete som utförs av länderna och finansieras av Europeiska kommissionen

P - Under 1998 ändrades urvalet så att det skulle kunna uppfylla tillförlitlighetskriterierna på regional nivå samt kriterierna för kvartalsvisa förändringar.

UK - Under 1998 och 1999 inledde Storbritannien ett forskningsprojekt för att komma fram till en definitiv metod för skattning av urvalsfel när det gäller den kvartalsvisa förändringen för viktiga säsongsrensade AKU-estimat.

3.3 "För en undersökning som endast görs på våren skall minst en fjärdedel av undersökningsenheterna tas från den föregående undersökningen och minst en fjärdedel skall ingå i den följande undersökningen.

Dessa två grupper skall utmärkas med en kod."

Under 1998 hade (B, D, F, L, NL) årliga undersökningar. Följande tabell visar hur stor andel av undersökningen som hämtats från 1997 års urvalsundersökning och hur stor andel som kommer att intervjuas på nytt under 1999.

Tabell 6 - Andel i % av 1998 års urval som intervjuades under 1997 och andel av 1998 års urval som intervjuades på nytt 1999.

>Plats för tabell>

* År 1999 inledde Belgien en kontinuerlig undersökning med kvartalsvis redovisning där man använde ett helt annat urval än 1998.

** I den nederländska undersökningen intervjuas varje hushåll endast en gång.

3.4 "På ofullständiga uppgifter till följd av uteblivna svar på vissa frågor skall, där så är lämpligt, en statistisk imputeringsmetod tillämpas."

Sju länder uppger att de använder sig av imputering vid svarsbortfall (D, EL, E, I, A, FIN, UK).

3.5 "Vikterna skall beräknas med beaktande i synnerhet av urvalssannolikheterna och externa uppgifter om den undersökta populationens fördelning efter kön, ålder (femårsklasser) och region (nivå II i NUTS), om dessa externa uppgifter anses tillräckligt tillförlitliga av de berörda medlemsstaterna."

Komplexitetsnivån för att beräkna vikter skiljer sig mycket åt mellan respektive land. Följande tabell visar de variabler som används för att beräkna vikter.

Tabell 7 -Variabler som används för att beräkna vikter (1998 och 1999 års AKU)

>Plats för tabell>

I Frankrike, Italien, Nederländerna och Österrike tillämpas samma vikter för samtliga hushållets medlemmar, beräknade med en iterativ process.

Arbete som utförs av länderna och finansieras av Europeiska kommissionen

DK - Förändringar i skattningsförfarandena för att ta hänsyn till urvalssannolikheten och externa uppgifter om den undersökta populationens fördelning efter kön och femårsklasser.

NL - Övergången till en panelundersökning förutsätter en omfattande översyn av viktnings förfarandet. Detta är ett problem, i synnerhet i Nederländerna där svarsbortfallet är mycket stort. För närvarande undersöks en ny metod för att korrigera det partiella svarsbortfallet i den andra undersökningsomgången och därefter.

S - År 1997 undersökte Sverige hur AKU-estimatens precision påverkas av att man använder en enda vikt för hushållets samtliga individer.

3.6 "Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) lämna önskade uppgifter om hur undersökningen organiserats och de metoder som använts, i synnerhet de kriterier som har använts för att bestämma hur urvalet utsetts och urvalets storlek."

Detta har gjorts när det gäller 1998 och 1999 års undersökning. En sammanfattning av dessa uppgifter har publicerats i "Labour force survey - methods and definitions, 1998 edition" i fråga om 1998 års uppgifter samt i "Labour force survey - 1999 results" i fråga om 1999 års uppgifter.

4. Artikel 4 - Undersökningskarakteristika

Med den nya förordningen infördes nya eller reviderade variabler. Följande tabeller visar om länderna har lämnat några uppgifter eller ej. Grå fält indikerar att några uppgifter inte har lämnats. Med "I" avses att uppgifterna inte var fullständiga.

4.1.1 Hushållets sammansättning

>Plats för tabell>

(1) Har lämnats sedan 1999.

(2) Sedan 1999 finns det inga tillgängliga uppgifter om hushållets sammansättning.

4.1.2 För att få ett bättre mått på den synliga undersysselsättningen (frivilligt i den årliga under sökningen):

>Plats för tabell>

(1) Har lämnats sedan 1999.

4.1.3 Utbildning (reviderade variabler)

>Plats för tabell>

(1) Har lämnats sedan 1999.

(2) De uppgifter som finns tillgängliga bygger på den gamla ISCED.

4.1.4 Huvudsaklig arbetsmarknadsstatus och inkomster (frivilligt)

>Plats för tabell>

(1) Har lämnats sedan 1999.

4.1.5 Tekniska uppgifter om intervjun

>Plats för tabell>

(1) Dessa uppgifter imputerades år 1998 och har varit med i frågeformuläret sedan 1999.

(2) Dessa uppgifter lämnades 1999.

Vissa andra variabler har ändrats för att komplettera befintliga uppgifter.

Följande tabeller sammanfattar hur dessa förändringar har genomförts.

4.1.6 "Övertid" i variabeln "huvudanledningen till att antalet arbetade timmar avvek från det antal personen vanligen arbetar".

>Plats för tabell>

4.1.7 I variabeln "Sökande efter annat arbete och orsaker till detta" har ett visst antal svars alternativ lagts till för att få bättre uppgifter om den undersysselsatta befolkningen.

>Plats för tabell>

(1) Har funnits med i frågeformuläret sedan 1999 (tre svarsalternativ).

4.1.8 I stället för uppgifter om vilken huvudsaklig metod som används för att söka arbete, skall det nu samlas in uppgifter om samtliga metoder för att söka arbete.

>Plats för tabell>

(1) Fram till 1998 kodades maximalt tre metoder för att söka arbete. Från och med 1999 kodas samtliga metoder.

4.1.9 Hushållen bör ha samma ordningsnummer i samtliga undersökningsomgångar.

De länder som använder samma antal hushåll i de olika undersökningsomgångarna är B, EL, E, IRL, A, P. Det saknas tillgängliga data om hushåll för DK, S, FIN. Övriga länder har inte lämnat några uppgifter.

Arbete som utförs av länderna och finansieras av Europeiska kommissionen

DK - År 1998 gjordes en undersökning beträffande översynen av det danska frågeformuläret. Undersökningen gällde framför allt den ändrade frågeföljden beträffande huvudsaklig arbetsmarknadsstatus, arbetsmarknadsstatus enligt ILO-definitionen samt frågor om arbetssökande, effekten av att ställa frågor om arbetssökandet till samtliga personer utan arbete samt effekten av att införa tillägg om oavlönade arbetstagare, bisyssla samt om personer som redan har arbete.

E - Under 1997 genomfördes en pilotundersökning för att testa vilka frågor som behövdes för att få uppgifter om de nya variablerna (undersysselsättning, olika metoder för att söka ett nytt arbete etc.). Bärbara datorer testades vid datainsamlingen och infördes i datainsamlings förfarandet.

I - Under 1998-99 testades ett nytt frågeformulär. Huvudsyftet med denna pilotundersökning var följande:

a) Att undersöka frågeföljdens betydelse när det gäller huvudsaklig arbetsmarknadsstatus och arbetsmarknadsstatus enligt ILO-definitionen.

b) Att testa frågor gällande utbildningsmodulen.

P - Under 1998 reviderades frågeformuläret för att detta skulle kunna ge uppgifter om alla variabler i EU-AKU.

FIN - Under 1998 och 1999 kommer ett AKU-frågeformulär att testas för inhämtande av uppgifter om nya variabler. Detta omfattar även laboratorieförsök och fältexperiment.

S - Under 1997 genomfördes ett laboratorieförsök och en pilotundersökning för att få bättre estimat av övertid och arbetsfrånvaro samt för att uppskatta hur estimaten påverkas av ordningsföljden mellan frågorna om vanligen arbetade timmar och faktiskt arbetade timmar.

UK - En pilotundersökning genomfördes 1999 för att testa de nya frågor som behövs för att få in uppgifter om den nya utbildningsmodulen. Befintliga AKU-uppgifter om under sysselsättning testades för att se om de var av tillräckligt hög kvalitet för att kunna offentliggöras.

4.2 "Uppgifterna som omnämns i punkt 1 ovan kan kompletteras med en rad ytterligare variabler, nedan kallade ad hoc-moduler.

Varje år skall ett flerårigt program med ad hoc-moduler utarbetas"

Följande program med ad hoc-moduler har antagits enligt kommissionens förordningar nr 1571/98, 1924/99 och 1626/2000.

1999 - Olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar

2000 - Övergången från skolan till arbetslivet

2001 - Arbetstidens längd och utformning

2002 - Anställning av personer med funktionshinder

2003 - Livslångt lärande

2004 - Övergången från skolan till arbetslivet

De detaljerade definitionerna av 1999-2000 och 2001 års ad hoc-moduler har antagits enligt kommissionens förordningar nr 1571/98, 1925/99 och 1578/2000.

Med undantag av Belgien, Frankrike och Österrike har samtliga medlemsstater genomfört 1999 års ad hoc-modul. Tyskland kommer endast att lämna en del av dessa uppgifter.

År 2000 är det endast Tyskland som inte genomför modulen om övergången från skolan till arbetslivet. Nederländerna och Storbritannien kommer inte att lämna uppgifter om vissa av variablerna.

Arbete som utförs av länderna och finansieras av Europeiska kommissionen

Genomförandet av 1999 års ad hoc-modul samfinansierades av Europeiska kommissionen i Danmark, Spanien, Italien, Portugal, Finland och Sverige. När det gäller 2000 års modul kommer följande länder att få ekonomiskt stöd: Belgien, Danmark, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Nederländerna, Portugal, Sverige, Finland och Storbritannien.

4.3 "Definitioner, kontrollregler, kodifiering av variabler, anpassning av förteckningen över undersökningsvariabler som gjorts nödvändiga av den tekniska utvecklingen och utvecklingen av koncept samt en förteckning över principerna för hur frågorna om arbetsmarknadsstatus skall formuleras skall utarbetas i enlighet med förfarandet i artikel 8."

Den operationella definitionen av arbetslöshet samt principerna för formulering av frågor om arbetsmarknadsstatus antogs enligt kommissionens förordning nr 1897/2000.

Variablernas kodning fastslogs i kommissionens förordning nr 1571/98 och 1575/2000.

5. Artikel 5 - Genomförande av undersökningen

5.1 "Medlemsstaterna får göra det obligatoriskt att besvara frågorna i undersökningen"

Undersökningen är obligatorisk i 5 länder (B, E, F, I, P). I Tyskland och Österrike utgörs arbetskraftsundersökningen till största delen av Mikrocensus som är obligatorisk, medan det är frivilligt att besvara vissa frågor som inte ingår i Mikrocensus.

6. Artikel 6 - Överlämnande av resultaten

6.1 "Inom tolv veckor efter referensperiodens slut, om det är fråga om en kontinuerlig undersökning (och inom nio månader efter referensperiodens slut om det är fråga om en vårundersökning), skall medlemsstaterna till Eurostat lämna resultaten av undersökningen, utan direkta identifieringstecken."

Följande tabell visar beräknad inlämningsmånad samt första och sista månad då 1998 och 1999 års uppgifter togs emot. År 1998 bör betraktas som exceptionellt med tanke på det stora antal förändringar länderna genomfört (ny lista med variabler, nytt kodningsprogram, övergång till en kontinuerlig undersökning etc.).

>Plats för tabell>

>Plats för tabell>

7. Artikel 7 - Rapporter

"Vart tredje år, med början år 2000, skall kommissionen till parlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet av denna förordning. Denna rapport skall i synnerhet innehålla en utvärdering av kvaliteten på de statistiska metoder som medlemsstaterna avser att använda för att förbättra resultaten eller förenkla undersökningsförfarandet."

Belgien försöker få tillgång till socialförsäkringsuppgifterna för att kunna förbättra beräkningen av vikter.

Från och med år 2000 planerar Grekland att använda CAPI och CATI för att förbättra och förenkla den grekiska undersökningen.

Från och med det första kvartalet år 2000 kommer den högsta avslutade utbildningsnivån att kodas med hjälp av CNED2000 (2 siffror), som är den spanska versionen av ISCED.

Med hjälp av utbildningsklassifikationen (2 siffror) kommer också uppgifter om studie inriktning (avslutad utbildning och pågående studier) att insamlas från och med första kvartalet år 2000.

För att förbättra representativiteten när det gäller undersökningens primära urvalsenheter (valkretsar) kommer 143 valkretsar att ersättas under första kvartalet år 2000.

Den externa källa som har använts för uppdateringen har varit röstlängden.

Denna uppdatering kommer i teorin att göras vartannat år. Man har för avsikt att analysera betydelsen av att valkretsar ersätts i EPA (arbetskraftsundersökningen), både för de 143 nya och de 143 gamla valkretsarna, samt att jämföra de erhållna estimaten från båda grupperna.

När Padrón continuo (folkbokföringsregister som uppdateras varje månad och förvaltas centralt av det nationella statistikinstitutet) föreligger, kommer man att undersöka möjligheten att göra en ny viktning efter kön, femårsklasser och NUTS III-region. När Padrón continuo kommer att finnas tillgänglig är ännu inte bestämt.

IRL

CSO gör en omfattande översyn av den kvartalsvisa hushållsundersökningen (Quarterly National Household Survey) för att konsolidera de förfaranden för datainsamling och bearbetning som infördes under hösten 1997 samt för att säkerställa att undersökningen även fortsättningsvis tillgodoser användarnas alla behov (när det gäller undersökningens inne håll, aktualitet och resultat) på nationell och EU-omfattande nivå. Genom denna översyn kommer man att kartlägga för- och nackdelar med nuvarande system samt vilken utveckling som behövs för att undersökningen skall fortsätta att uppfylla användarnas förväntningar.

Undersökningen har gjorts med hjälp av CAPI, varigenom respondentens arbetsbörda mini meras, särskilt vid upprepade intervjuer. Med CAPI är det också möjligt att förhålla sig relativt flexibel till komplicerade frågeformulär och införande av ad hoc-moduler.

Undersökningen har genomförts med hjälp av CAPI och en kvalitetsundersökning görs varje kvartal.

SCB skulle välkomna en diskussion om möjligheten att samla in vissa variabler bara för en delmängd av varje kvartalsurval, men fortfarande under kontinuerliga former. Identifiering och prioritering av variabler skulle kunna ske genom att man bestämmer vilken uppsättning estimat/tabeller som behövs för en kortsiktig (kvartalsvis) övervakning av arbetsmarknaden och motsvarande variabler som skall sammanställas från det fullständiga urvalet. De kompletterande variabler som används för årlig övervakning bör därefter sammanställas från en delmängd.