När nu strukturer och förfaranden är på plats så här under rådsbeslutens andra genomförandeår, är det dags för omplaceringsländerna att bygga vidare på de uppnådda resultaten och arbeta hårdare för att stödja Grekland och Italien. Därmed uppfyller de sina rättsliga åtaganden och visar verklig solidaritet.

Satsningarna har lett till att omplaceringarna går betydligt snabbare, i synnerhet från Grekland de senaste månaderna. Under rapporteringsperioden har ett stort antal medlemsländer ökat sitt deltagande i omplaceringsprogrammet, vilket lett till en stor ökning i antalet omplacerade. Sedan den förra rapporteringsperioden har 2 595 personer omplacerats (varav 2 242 från Grekland), därav 1 202 (varav 1 026 från Grekland) sedan början på september, jämfört med 776 under föregående rapporteringsperiod. Fler länder har sagt sig vara redo att göra större åtaganden. Halvvägs genom genomförandet av rådsbesluten har hittills 5 651 personer omplacerats (4 455 från Grekland och 1 196 från Italien). Migranter fortsätter att komma till Italien och den humanitära situationen är fortsatt svår i Grekland och därför är omplacering fortsatt viktigt för att avlasta de båda länderna.

Mot bakgrund av på den fortsatta och exceptionella tillströmningen av migranter antog rådet i september 2015 två rättsligt bindande beslut om en omplaceringsmekanism för nödsituationer avseende 106 000 personer som ska omplaceras från Grekland och Italien, de båda länder som är under extremt tryck. Besluten var ett uttryck för den solidaritet som är kärnan i EU-tanken.

Åtgärder för att ta itu med det begränsade antalet utfästelser: Under rapporteringsperioden aviserade Tyskland att man varje månad tänker ange en siffra för sin beredskap att snabbt omplacera personer som söker internationellt skydd (den ”formella utfästelsen”). Den formella utfästelsen skulle omfatta 500 personer från Italien och 500 från Grekland. Belgien har också gjort en utfästelse om att ta 100 personer från Italien och 200 från Grekland. Estland, Lettland, Litauen och Luxemburg har börjat göra utfästelser oftare, med formella utfästelser varje månad. De här utfästelserna ska läggas till de formella utfästelser som görs varje månad av Finland, Frankrike, Nederländerna och Rumänien samt regelbundna formella utfästelser av Portugal, Slovenien och Schweiz. Dessutom deltar nu Liechtenstein i omplaceringsprogrammet och har formellt utfäst 10 platser för Grekland. Norge har lämnat in en omplaceringsplan för Grekland och gjort en formell utfästelse på 20 platser.

Omplaceringstakten för ensamkommande barn är fortsatt låg, med 46 omplaceringar under rapporteringsperioden och enbart från Grekland. Dock väntas antalet omplaceringar av ensamkommande barn att öka inom en snar framtid. Vissa framsteg har gjorts i det avseendet. Grekland har framför allt meddelat att ensamkommande barn ska prioriteras när förhandsregistreringsprojektet är avslutat och Italien tänker göra sin första pilotomplaceringsöverföring. Dessutom erbjuder nu fler länder (Belgien, Nederländerna, Spanien och Tyskland liksom Finland, Luxemburg och Portugal) platser för omplacering av ensamkommande barn och fler länder väntas att aktivt engagera sig i omplaceringen av denna grupp sårbara sökanden.

Det har anlänt 52 656 personer till Italien sedan den 12 juli. Fortfarande anländer många eritreaner, en av de nationaliteter som har rätt till omplacering (Eritrea är den näst vanligaste nationaliteten bland dem som anländer till Italien, med totalt 2 000 personer som anlänt därifrån under rapporteringsperioden). Enligt det italienska inrikesministeriets uppgifter väntar för närvarande 5 000 eritreaner i Italien på omplacering. Omplaceringsöverföringarna från Italien har följt samma trend som under tidigare rapporteringsperioder. Arbetet med att avhjälpa de största flaskhalsar som tidigare identifierats och som främst har koppling till säkerhetsfrågorna har gjort goda framsteg. Det gjordes på adhoc-mötet med de nationella kontaktpunkterna för omplacering som hölls i Rom den 15 september och med kommissionen och de italienska myndigheterna som gemensamma värdar. I mötet deltog förutom EU-länderna även UNHCR, Easo, Internationella organisationen för migration (IOM), Europol och Frontex. Därmed blir det nu möjligt att göra betydligt fler och snabbare omplaceringar också från Italien.

Under rapporteringsperioden fortsatte den övergripande positiva utvecklingen för antalet omplaceringar, som ökade märkbart i september (1 134 omplaceringar varav 577 på en vecka). Dessutom avslutade den grekiska asylmyndigheten den 30 juli ett stort förhandregistreringsprojekt, i nära samarbete med FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) och med ekonomiskt stöd från kommissionen. Total förhandsregistrerades 27 592 personer, varav 67 procent tillhörde någon av de nationaliteter som är berättigade till omplacering. Tidsbokningen för att lämna in kompletta asylansökningar startade den 1 september och man prioriterar ensamkommande barn, äldre och allvarligt sjuka. Den grekiska asylmyndigheten har stärkt sin kapacitet att handlägga omplaceringsansökningar och var i augusti månad i stånd att skicka fler ansökningar än det fanns tillgängliga utfästelser. Det är därför viktigt att medlemsländerna ökar sin kapacitet att få fram och fylla omplaceringsplatser för att möta den grekiska asylmyndighetens ökade kapacitet att handlägga omplaceringsansökningar.

Den här sjätte rapporten om omplacering och vidarebosättning innehåller en uppdatering av läget sedan den senaste rapporten från den 13 juli och en utvärdering av de åtgärder som alla berörda parter har vidtagit under rapporteringsperioden (12 juli–27 september 2016), för att förverkliga rekommendationerna om att påskynda genomförandet av omplacerings- och vidarebosättningssystemen.

När det gäller Italien publicerade Easo sin senaste ansökningsomgång för experter den 28 maj 2016 och begärde då ytterligare 35 experter så att det totala antalet experter uppgår till 74 i enlighet med beredskapsplanen som man enats om med de italienska myndigheterna. Den 27 september 2016 hade man fått in 76 ansökningar. Det totala antalet experter i Italien uppgick den 27 september 2016 till 33 asylexperter och 35 kulturtolkar. Det är fortfarande inte tillräckligt för att hantera det fortsatt stora antalet nyanlända med rätt till omplacering och uppgår inte till det antal experter som krävs enligt beredskapsplanen.

Åtgärder för att hantera omplaceringen av utsatta sökande, bland andra ensamkommande barn: Mellan den 1 juli och den 31 augusti anlände 7 036 ensamkommande barn till Italien, varav 1 296 har medborgarskap som ger rätt till omplacering (1 211 eritreaner, 44 irakier, 40 syrier och en centralafrikan). Det är omöjligt att veta hur många ensamkommande barn som har anlänt till Grekland under samma period, men det grekiska centrumet för social solidaritet (Ekka) rapporterar att 3 779 ensamkommande barn har placerats hos dem sedan början av 2016. Den 19 september 2016 meddelade Grekland kommissionen att man har 860 platser för ensamkommande barn. De platserna är för närvarande belagda och det finns en väntelista med 1 487 ensamkommande barn som behöver lämplig placering. Enligt siffror från förhandsregistreringsprojektet hade 1 225 ensamkommande barn registrerats den 19 september. Den 19 september uppskattade man att antalet ensamkommande barn i Grekland var 2 477.

Totalt sett har 16 EU-länder (Belgien, Bulgarien, Estland, Finland, Frankrike, Irland, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien och Tyskland) och även Liechtenstein, Norge och Schweiz gjort 4 466 formella utfästelser under rapporteringsperioden (1 381 formella utfästelser för Italien och 3 085 för Grekland). Omplaceringsländernas totala antal formella utfästelser uppgår till 13 585 (3 809 personer från Italien och 9 776 från Grekland). Det krävs ytterligare framsteg för att se till att alla EU-länder gör utfästelser om tillräckligt många platser. Halvvägs in på genomförandeperioden väntar sig kommissionen att minst 50 procent av ländernas tilldelning omfattas av utfästelser.

Åtgärder för att förbättra Greklands mottagningskapacitet: Den 14 september var den totala mottagningskapaciteten i Grekland drygt 62 987 platser i tillfälliga och permanenta mottagningsanläggningar på fastlandet, för både irreguljära migranter och personer som kan behöva internationellt skydd och har lämnat in en asylansökan eller önskar göra det. Enligt de grekiska myndigheterna är den totala planerade kapaciteten i de 39 permanenta anläggningarna på fastlandet runt 32 700 platser. I en skrivelse av den 19 september bekräftade Grekland att man hittat de nya anläggningar som uppfyller värdiga levnadsförhållanden enligt EU-standarderna och att man kommer att renovera dem. Det är absolut nödvändigt att planerna genomförs snabbt, och med tanke på att vissa tillfälliga anläggningar kommer att göras om till permanenta, behåller man en tillräcklig kapacitet i form av tillfälliga anläggningar för att tillgodose kapacitetsbrister till följd av en oväntad tillströmning.

Skillnaden mellan antalet omplaceringsansökningar från Grekland och antalet godkännande från länderna har krympt under rapporteringsperioden, medan skillnaden mellan antalet registreringar hos den grekiska asylmyndigheten och det totala antalet utfästelser däremot har ökat betydligt. Skillnaden var en allvarlig flaskhals de sista veckorna i augusti, när den grekiska asylmyndigheten inte kunde skicka omplaceringsansökningar på grund av bristen på aktuella utfästelser. Det här kan bli ett ännu större problem nu när förhandsregistreringsprojektet är i hamn.

De gemensamma registreringsteamen från asylmyndigheten och Easo bestod den 27 september av sju experter i Aten, sex experter i Thessaloniki och fyra experter i Alexandroupolis. Eftersom asylmyndigheten behöver mer erfaren personal och specialister (på grund av nyrekryteringarna), kommer Easo ge mer diversifierat stöd. I medeltal handlägger den grekiska asylmyndigheten tillsammans med Easo dagligen 113 sökande som är berättigade till omplacering. Det genomsnittet väntas öka ytterligare när de nyanställda har kommit in i jobbet och Easo ger sitt diversifierade stöd.

Åtgärder för att påskynda registreringen och handläggningen av migranter: Den grekiska asylmyndigheten avslutade det stora förhandsregistreringsprojektet den 30 juli. Totalt förhandsregistrerades 27 592 personer varav 67 procent (cirka 18 000 personer) tillhörde någon av de nationaliteter som har rätt till omplacering (54 procent syrier och 13 procent irakier). Genom detta storskaliga projekt har tusentals personer fått ett kort för asylsökande som ger dem rätt att lagligt bosätta sig i Grekland och få tillgång till sjukvård och utbildning. Tidsbokningen för att lämna in kompletta asylansökningar startade den 1 september och man prioriterar ensamkommande barn, äldre och allvarligt sjuka. De förhandsregistrerade ska läggas till dem som redan har registrerats och omfattas av omplaceringsprogrammet. Det är därför en prioritering att snabba på omplaceringarna för att undvika en ohållbar ansamling av ärenden, vilket också kan skada programmets trovärdighet.

Åtgärder för att minska svarstiden för omplaceringsansökningar: Vid adhoc-mötet för de nationella kontaktpunkterna för omplacering nåddes en överenskommelse om vilken strategi som ska följas i säkerhetsfrågor. Deltagarna enades om att öka Europols närvaro för att underlätta utbytet av fingeravtryck och för att fler säkerhetsintervjuer ska kunna hållas. Easo ska också göra fler exkluderingsintervjuer i enlighet med flera av kommissionens rekommendationer i den fjärde rapporten om omplacering och vidarebosättning. Detta innebär att omplaceringar från Italien bör kunna gå snabbare.

Åtgärder för att hantera omplaceringen av utsatta sökande och ensamkommande barn: Inga ensamkommande barn har ännu omplacerats från Italien. Att genomföra förfarandet är en huvudprioritering eftersom nära 3 000 ensamkommande barn som potentiellt har rätt till omplacering har anlänt till Italien i år (de flesta från Eritrea). Efter det att Italien meddelat att man tänker starta ett pilotomplaceringsprojekt för ensamkommande barn har flera EU-länder visat intresse. För att snabbt få igång projektet och omplaceringen av ensamkommande barn i stort, bör Italien utse ett eller flera centrum för potentiellt berättigade kandidater, där Easo kunde delta och hjälpa till.

Insatser för att begränsa sekundära förflyttningar: Som ett led i de italienska myndigheternas åtgärder för att begränsa sekundära förflyttningar överför den italienska polisen regelbundet migranter som olagligt flyttat från söder till norr tillbaka till mottagningsanläggningarna i landets södra del. För att bättre informera potentiella sökande om omplaceringsprogrammet diskuterar man just nu om man kan placera fler Easo-team i de områden där många sökande som eventuellt kan omplaceras finns, särskilt eritreaner. De irreguljära migranternas närvaro och förflyttningar inom Italien bör övervakas noga, och olagliga sekundära förflyttningar förhindras.

2.4Kommissionens och EU-byråernas åtgärder

Europeiska kommissionen

Kommissionen fortsätter att stödja Italien och Grekland på fältet varje dag och hjälper till att samordna olika intressenter. De grekiska och italienska myndigheterna får hjälp med felsökning, snabb problemlösning och utveckling av förfaranden. Som en led i det här stödet träffades sambandsmännen i Aten den 13 september för att diskutera resultatet av förhandsregistreringsprojektet och man planerade tillsammans med de grekiska myndigheterna och omplaceringsländerna hur man kan komma framåt. Man identifierade t.ex. de länder som är villiga att ta emot ensamkommande barn. På adhoc-mötet med nationella kontaktpunkter för omplacering i Italien den 15 september, under kommissionens och de italienska myndigheternas ordförandeskap, hittade man lösningar på de största flaskhalsarna som försenar omplaceringar från Italien, särskilt säkerhetsfrågor. Kommissionen står också i ständig kontakt med omplaceringsländerna för att på bilateral basis identifiera hinder för omplaceringar och föreslå lösningar.

Kommissionen har fortsatt att ge betydande ekonomiskt stöd till Greklands insatser för att förbättra migrations- och asylhanteringssystemet så att det uppfyller EU-normerna. Under rapporteringsperioden fick de grekiska myndigheterna ungefär 90 miljoner euro för att bygga upp landets kapacitet så att de kan förbättra levnadsförhållandena och erbjuda primärvård på flyktingförläggningarna liksom mottagande av och hälsovård till migranter. Om man räknar in det senaste beloppet har kommissionen sedan början av 2015 beviljat Grekland totalt 352 miljoner euro i nödfinansiering genom fonderna för inrikes frågor (Asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) och Fonden för inre säkerhet), antingen direkt till de grekiska myndigheterna eller via EU:s byråer och internationella organisationer med verksamhet i landet. Till nödfinansieringen kan man lägga de 509 miljoner euro som Grekland redan fått genom de nationella programmen för 2014–2020 (294,5 miljoner euro från Amif och 214,7 miljoner euro från Fonden för inre säkerhet). Betydande medel (cirka 198 miljoner euro) som ska täcka migranternas och flyktingarnas humanitära basbehov går också till humanitära partnerorganisationer, genom det nya instrumentet för krisstöd.

De italienska myndigheterna har också fått finansiering till stöd för arbetet med att hantera det ökande antalet migranter och asylsökande som kommer till landet. Under rapporteringsperioden anslog kommissionen 3,2 miljoner euro till den italienska kustbevakningen och marinen enligt nödhjälpsposten inom Fonden för inre säkerhet. Till dags dato har kommissionen beviljat Italien sammanlagt 23,5 miljoner euro i nödhjälp från Amif och Fonden för inre säkerhet. Till det beloppet ska läggas de 592,6 miljoner euro Italien fått för de nationella programmen enligt Amif (347,7 miljoner euro) och Fonden för inre säkerhet (244,9 miljoner euro).