RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET om Europeiska forskningsrådets verksamhet och uppfyllandet av målen i det särskilda programmet Idéer 2011 /* COM/2012/0297 final */





1. Inledning och rättslig grund Det europeiska forskningsrådet (EFR), som inrättades genom kommissionens beslut 2007/134/EG[1], har som huvuduppgift att genomföra det särskilda programmet Idéer, med en sammanlagd budget på 7,51 miljarder euro. EFR består av ett oberoende vetenskapligt råd som bistås av en särskild genomförandestruktur i form av EFR:s genomförandeorgan[2], som har inrättas enligt de allmänna bestämmelserna om genomförandeorgan. Ansvaret för att genomföra programmet Idéer och bistå det vetenskapliga rådet delegerades till genomförandeorganet av kommissionen 2008 och självstyre beviljades för organet i juli 2009. Den här årsrapporten från kommissionen har utarbetats i samarbete med EFR:s vetenskapliga råd och EFR:s genomförandeorgan. I enlighet med artikel 4.4 och bilaga I till rådets beslut om det särskilda programmet Idéer innehåller den kommissionens bedömning av EFR:s verksamhet och av hur målen har uppfyllts under 2011. Rapporten kompletteras av en rapport från det vetenskapliga rådet om det vetenskapliga genomförandet och resultaten av programmet under 2011[3]. 2. Strategi Det vetenskapliga rådet ansvarar för att fastställa EFR:s forskningsstrategi, inklusive dess viktigaste strategidokument, det vill säga det årliga arbetsprogrammet för Idéer. 2.1. Finansieringssystem Följande två bidragssystem utgör kärnan i arbetsprogrammet för Idéer: Startbidrag (Starting Grants), som stöder forskare i början av karriären och syftar till att skapa arbetsförhållanden som gör det möjligt för dem att bli oberoende ledande forskare. Bidrag till avancerad forskning (Advanced Grants), som är avsedda att stödja framstående och etablerade ledande forskare genom att ge dem de resurser som är nödvändiga för att de ska kunna fortsätta att arbeta med sitt forskningsteam och nå nya genombrott inom sitt forskningsområde. I syfte att stärka EFR:s roll i innovationskedjan – från spetsforskning till samhällsekonomiska fördelar – utvecklade och lanserade det vetenskapliga rådet under 2011 en ny bidragsmöjlighet, koncepttest (Proof of Concept), som erbjuds EFR-stipendiater för att etablera innovationspotentialen hos idéer som uppkommer inom deras EFR-finansierade projekt. Systemet syftar till att täcka en lucka i finansieringen i den tidigaste fasen av innovationsprocessen. 2.2. Arbetsprogrammet 2011 för det särskilda programmet Idéer Arbetsprogrammet 2011 för det särskilda programmet Idéer fastställdes av det vetenskapliga rådet den 14 april 2010 och antogs av kommissionen den 19 juli 2010[4]. Arbetsprogrammet reviderades därefter för att omfatta den nya bidragsmöjligheten, koncepttestet. Den reviderade versionen fastställdes av det vetenskapliga rådet den 29 november 2010 och antogs av kommissionen den 24 mars 2011[5]. Förutom att införa bidraget för koncepttest gjordes endast ett fåtal justeringar i den vetenskapliga strategin: Stödberättigandet till startbidrag utökades ytterligare och gäller nu 2–12 år från doktorsexamen (2–7 år för ”unga forskare” och 7–12 år för ”etablerade forskare”). Man lättade också på restriktionerna vad gäller möjligheten att ansöka på nytt: sökande kan numera ansöka på nytt vid följande ansökningsomgång, om deras förslag har bedömts ligga över kvalitetströskeln. Det tvärvetenskapliga området, med en preliminär budget på 10 %, kallas numera det ”fjärde området”. 2.3. Metod för expertutvärdering EFR använder sig av en struktur med expertutvärderingspaneler på hög nivå som har valts av det vetenskapliga rådet och som innefattar forskare, ingenjörer och akademiker från både EU-länder och andra länder. Dessa paneler täcker alla forskningsdiscipliner och organiseras inom en ram med tre huvudsakliga forskningsområden: fysik och ingenjörsvetenskap, naturvetenskap samt samhällsvetenskap och humaniora. I överensstämmelse med tidigare ansökningsomgångar var antalet paneler 25 för både systemet med startbidrag och systemet med bidrag till avancerad forskning. Förslagen avseende koncepttest utvärderades av en särskild grupp expertgranskare som arbetade på distans. 3. Programgenomförande Vid genomförandet av programmet 2011 utnyttjades åtagandebemyndiganden på 1,3 miljarder euro (övergripande åtaganden) och betalningsbemyndiganden på 725 miljoner euro, vilket motsvarar 100 % av driftsanslagen för det särskilda programmet Idéer för 2011. Omkring 2,2 % av driftsbudgeten användes till administration. 3.1. Bidrag Sedan arbetsprogrammet 2008 omfattar EFR:s utlysningar en ansökningsprocess i ett steg, där sökandena måste lämna in fullständiga förslag, och en bedömning i två steg. De bästa förslagen erbjuds bidrag beroende på den tillgängliga budgeten. Erbjudandet görs på grundval av förslaget i sig och den finansiering som rekommenderas av expertutvärderarna. 3.1.1. EFR:s startbidrag Utlysningen av EFR:s startbidrag för 2011 publicerades i juli 2010 med en preliminär budget på 661 miljoner euro. Totalt 4 080 förslag kom in, fördelade på följande sätt mellan områdena: 1 690 inom fysik och ingenjörsvetenskap, 1 440 inom naturvetenskap samt 950 inom samhällsvetenskap och humaniora. Sammanlagt 485 förslag finansierades med en budget på över 670 miljoner euro och ett genomsnittligt beviljat bidrag på omkring 1,4 miljoner euro. Utlysningen av EFR:s startbidrag för 2012 publicerades i juli 2011 med en preliminär budget på 730 miljoner euro. Totalt 4 741 förslag kom in: 2 058 inom fysik och ingenjörsvetenskap, 1 653 inom naturvetenskap samt 1 030 inom samhällsvetenskap och humaniora, vilket motsvarar en fördelning på 43 %, 35 % respektive 22 %, dvs. en likartad fördelning som vid utlysningen av startbidrag för 2010 och 2011. 3.1.2. EFR:s bidrag till avancerad forskning Utlysningen av EFR:s bidrag till avancerad forskning för 2011 publicerades i november 2010 med en preliminär budget på 661 miljoner euro. Totalt 2 284 förslag kom in, fördelade på följande sätt mellan områdena: 917 inom fysik och ingenjörsvetenskap (40 %), 789 inom naturvetenskap (35 %) samt 578 inom samhällsvetenskap och humaniora (25 %). Sammanlagt 294 förslag finansierades med en budget på omkring 700 miljoner euro och ett genomsnittligt beviljat bidrag på omkring 2,4 miljoner euro. Utlysningen av EFR:s bidrag till avancerad forskning för 2012 publicerades i november 2011 med tidsfrister för att lämna in förslag mellan februari och april 2012 och en preliminär budget på 680 miljoner euro. 3.1.3. EFR:s bidrag till koncepttest Den första utlysningen av bidrag till koncepttest publicerades i mars 2011 med en preliminär budget på 10 miljoner euro, varav omkring hälften var avsedd för de förslag som lämnades in med tidsfrist i juni och hälften för de förslag som lämnades in med tidsfrist i november 2011. Endast forskare som redan innehade startbidrag eller bidrag till avancerad forskning från EFR var berättigade att ansöka om finansiering av koncepttest. Inom den första tidsfristen mottogs totalt 78 förslag, varav 73 ansågs uppfylla kraven för utvärdering. Av dessa förslag hade 58 % lämnats in av sökande som redan innehade EFR-bidrag inom området fysik och ingenjörsvetenskap, 34 % inom naturvetenskap samt 8 % inom samhällsvetenskap och humaniora. Efter utvärderingen finansierades 30 förslag. Inom den andra tidsfristen mottogs totalt 73 förslag, varav 67 ansågs uppfylla kraven för utvärdering. Av dessa förslag hade 61 % lämnats in av sökande som redan innehade EFR-bidrag inom området fysik och ingenjörsvetenskap, 34 % inom naturvetenskap samt 5 % inom samhällsvetenskap och humaniora. 3.2. Programkommittén Programkommittén för det särskilda programmet Idéer fungerar utöver sina formella arbetsuppgifter som ett viktigt kommunikationsnät mellan medlemsstaterna och de FP7-associerade länderna, det vetenskapliga rådet, EFR:s generalsekreterare och kommissionen. Kommittén sammanträdde den 5 april och den 24 oktober 2011. 3.3. Etisk granskning Under 2011 deltog 55 externa experter i den etiska granskningen, som täckte 100 % av förslagen, varav endast tre flaggades för att de gällde mänskliga embryonala stamceller. Dessa förslag kommer att överlämnas till kommissionen som kommer att slutföra processen. 3.4. Tvistlösning Under 2011 mottogs 234 överklaganden, vilket motsvarar 3,6 % av de inlämnade förslagen och är en betydande minskning jämfört med 2010 då andelen var 4,6 %. De två överklaganden som bifölls avsåg felaktigheter i en individuell bedömning i det första steget av utvärderingsprocessen. I båda fallen gjordes en fullständig ny bedömning, där man kom fram till att båda förslagen borde ha tagits med på slutlistan för finansiering. Båda förslagen beviljades följaktligen bidrag. 3.5. Kommunikation Under 2011 intensifierade EFR sin verksamhet för ökad medvetenhet om finansieringsmöjligheterna, både i EU och i andra länder. EFR deltog vid större internationella forskarkonferenser och utställningar samt vid karriärmässor och workshops samtidigt som de finansierade projekten gjordes mer synliga för allmänheten och medierna. Inom EU deltog EFR i årsmötena för European Molecular Biology Organisation i Wien och European Sociological Association i Genève, kongressen för Federation of European Biochemical Societies i Turin, Nature Jobs Career Fair i London, mötet för PR-folk och informatörer från europeiska universitet som hölls i Prag, Falling Walls Conference i Berlin och EU:s innovationskonvent i Bryssel. Särskilda insatser gjordes i länder med lågt deltagande i EFR:s bidragssystem. I juni, när Ungern var ordförandeland för EU, anordnade EFR tillsammans med den ungerska vetenskapsakademin en stor konferens i Budapest om främjande av spetsforskning i EU (Promoting Excellence in Research in Europe). Fokus låg på ledande forskare som i hård konkurrens har lyckats erhålla EFR-bidrag. Utvalda EFR-stipendiater talade vid konferensen, bland annat Konstantin Novoselov, Nobelpristagare 2010. I Riga (Lettland) anordnades ett allmänt informationstillfälle om EFR i samarbete med den nationella vetenskapsakademin. I Polen anordnade de polska nationella och regionala kontaktpunkterna en rad workshops för att öka medvetenheten. Den 25 maj 2011 inböjds EFR till ett åsiktsutbyte med Europaparlamentets utskott för industrifrågor, forskning och energi (ITRE). Vid mötet i rådet (konkurrenskraft) den 30 september 2011 hölls även ett åsiktsutbyte mellan EFR:s ordförande och kommissionsledamoten för forskning, innovation och vetenskap. Utanför EU har EFR åter igen varit verksamt i ett fåtal prioriterade länder, det vill säga USA (MIT-European Career, American Association for the Advancement of Science, Annual meeting of the Society for Neuroscience, American Association for Cancer Research, Bio International Conference och American Geophysical Union Meeting), Kina (besök vid forskningsorganisationer och universitet i Beijing), Indien (Indian Science Congress i Chennai och deltagande i en landsomfattande EU-kampanj som anordnades av EU-delegationen) och Brasilien (São Paulo och Brasilia), i samband att Research Foundation Agency i Brasilien fyllde 60 år. Det vetenskapliga rådets ledamöter och genomförandeorganets personal har bidragit till många av dessa upplysningsverksamheter och har deltagit vid olika vetenskapliga kongresser i EU och andra delar av världen (t.ex. årsmötet för American Society for Cell Biology i Denver i USA, årskonferensen för American Anthropological Association i Montreal och höstmötet för Material Research Society i Warszawa). Under året uppmärksammades EFR av medierna i EU såväl som i resten av världen, både som organisation och via de finansierade projekten och sina stipendiater. Pressaktiviteterna resulterade i ett stort antal artiklar i såväl den vetenskapliga som den mer allmänna pressen (över 1 900 omnämnanden) samt många pressmeddelanden och uppdateringar som förmedlades till medierna. Ett stort antal intervjuer publicerades med EFR:s ordförande, generalsekreteraren och ledamöterna i det vetenskapliga rådet, även i stora dagstidningar. Tre stort uppslagna artiklar publicerades i samband med Alzheimerdagen, bröstcancermånaden och FN:s klimatkonferens i Durban. De nationella kontaktpunkterna, som är baserade i hela Europa och tillhandahåller information till potentiella sökande, hölls kontinuerligt underrättade om utvecklingen inom EFR och dess anbudsomgångar. Slutligen lanserades en helt ny webbplats i september, med ett nytt användargränssnitt, en ny layout, en tydligare och mer användarvänlig navigering, nya funktioner och en mer dynamisk approach. Ett nyhetsbrev kallat ideas, som ges ut fyra gånger per år, utkom för första gången i mars. Det innehöll mer djupgående information och presentationer av de resultat som EFR uppnått samt av finansierade projekt, stipendiater och partner. 3.6. Övervakning, bedömning och utvärdering av det särskilda programmet Idéer En utvärdering av EFR:s viktigaste resultat gjordes i samband med konsekvensbedömningen av kommissionens förslag om Horisont 2020, som är nästa ramprogram för forskning och innovation[6]. Utvärderingen visade följande: · I slutet av 2011 pågick mer än 2 000 spetsforskningsprojekt som inletts vid omkring 470 ansedda forskningsinstitutioner i Europa. · Under 2011 mottog 36 EFR-stipendiater prestigefyllda internationella vetenskapspriser, varav 4 Nobelpris och 3 Fields Medal. · Antalet artiklar som publicerades i expertgranskade tidskrifter och som nämnde EFR-finansieringen har ökat från mer än 1 200 år 2010 till mer än 1 750 år 2011, vilket innebär sammanlagt mer än 3 400 artiklar sedan 2008. Detta beror på en kombination av det stigande antalet projekt och mognare projekt som ger fler resultat. · Om man ser på artiklar som publicerats i två av de oftast citerade vetenskapliga tidskrifterna (Nature och Science) framgår det att EFR:s avtryck snabbt ökar. Under 2011 publicerade varje vecka åtminstone ett EFR-finansierat projekt sina resultat i antingen Nature eller Science. Detta ska jämföras med varannan vecka 2010 och var sjunde vecka 2009. Under 2010 vidtog kommissionen, genomförandeorganet och det vetenskapliga rådet åtgärder för att följa rekommendationerna i översynen av EFR:s strukturer och mekanismer[7]. I ett beslut om ändring av beslutet om inrättande av EFR[8] bekräftade kommissionen ordningen för lokalt stöd till det vetenskapliga rådets ordförande och vice ordföranden på deras arbetsplatser och införde ett arvode för ledamöternas deltagande i det vetenskapliga rådets plenarsammanträden, i syfte att visa erkännande för deras personliga engagemang och den tid de avsätter för EFR-uppgifter. Genom samma beslut infördes möjligheten att inrätta en ständig valberedning för urval av framtida ledamöter i det vetenskapliga rådet. Dessa åtgärder verkställdes och tilldelades en budget vid revideringen av arbetsprogrammet för Idéer i mars 2011[9]. När det gäller styrningen av EFR tillsatte kommissionen i nära samarbete med det vetenskapliga rådet en utredning om en hållbar och framåtsyftande lösning mot bakgrund av Horisont 2020. Utredningen anförtroddes en arbetsgrupp som inrättades i december 2010 och som bestod av företrädare för det vetenskapliga rådet, EFR-översynspanelen och kommissionen[10]. Arbetsgruppen offentliggjorde sin rapport den 12 juli 2011[11] och överlämnade den till rådet och Europaparlamentet. Arbetsgruppens viktigaste slutsats är att under tiden för Horisont 2020 säkerställs EFR:s framtid bäst genom en struktur som omfattar ett genomförandeorgan. Rapporten är till stor del i linje med slutsatserna från översynen av EFR 2009. I rapporten erkänns EFR:s anmärkningsvärda framgångar hittills och föreslås åtgärder för att förbättra dess verksamhet. En av de innovationer som rekommenderas är att inrätta en Brysselbaserad ordförande för EFR på nästan heltid, vilket skulle undanröja behovet av en generalsekreterare. Arbetsgruppens rekommendationer har infogats i kommissionens förslag om det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020[12]. 4. Europeiska forskningsrådets struktur 4.1. Det vetenskapliga rådet Förnyandet av en tredjedel av ledamöterna i det vetenskapliga rådet verkställdes i januari 2011 och presenterades i förra årets årsrapport[13]. Den ständiga valberedningen fortsätter sitt sökande efter framtida ledamöter och meddelade i december 2011 att den kommer att samråda med forskarvärlden[14] inför nästa urvalsprocess i oktober 2012. Efter förnyandet av det vetenskapliga rådet valdes professorerna Pavel Exner och Carl-Henrik Heldin, som båda är grundande ledamöter av det vetenskapliga rådet, till viceordföranden[15]. Under 2011 valde det vetenskapliga rådet Donald Bruce Dingwell, professor i experimentell vulkanologi vid Ludwig-Maximilianuniversitetet i München, till sin tredje generalsekreterare efter Ernst-Ludwig Winnacker och Andreu Mas-Colell. Professor Dingwell trädde i tjänst den 1 september 2011[16]. Det vetenskapliga rådet höll fem plenarsammanträden 2011, varav två utanför Bryssel: i Budapest (Ungern) i juni och Riga (Lettland) i oktober. Sammanfattningar från plenarsammanträdena har publicerats på EFR:s webbplats[17]. Förutom i plenarsammanträden deltog det vetenskapliga rådets ledamöter i arbetsgrupper om särskilda frågor. Under 2011 anordnade genomförandeorganet flera olika möten i EFR:s arbetsgrupper om innovation och förbindelser med industrin, öppen åtkomst, internationalisering och balans mellan könen. Arbetsgrupperna utför analyser och bidrar till EFR:s vetenskapliga strategi genom förslag som antas av det vetenskapliga rådet vid plenarsammanträden inom de områden som omfattas av deras mandat. Vidare granskar de EFR:s förbindelser med industrisektorn/företagssektorn och den EFR-finansierade forskningens inverkan på innovation, utarbetar EFR:s ståndpunkt i fråga om öppen åtkomst, utforskar lämpliga mekanismer för att stimulera deltagande i EFR-systemen av forskare från länder utanför Europa, särskilt Brasilien, Ryssland, Indien och Kina (BRIC-länderna), och ser till att EFR ligger i framkant när det gäller bästa praxis för att få till stånd en balanserad könsfördelning mellan stipendiaterna. Det vetenskapliga rådet har två ständiga kommittéer, en för expertgranskning och en för intressekonflikter och fel i yrkesutövningen som forskare. Tillsammans med arbetsgruppernas ledamöter utarbetade genomförandeorganet en rad arbetsdokument med analyser och viktiga slutsatser om de särskilda frågor som behandlas av arbetsgrupperna och de ständiga kommittéerna. För att ytterligare stärka det vetenskapliga rådets samarbete med Europeiska kommissionen och genomförandeorganet sammanträder det vetenskapliga rådets ordförande och vice ordföranden samt EFR:s generalsekreterare och genomförandeorganets direktör regelbundet i EFR:s styrelse. Vid dessa möten deltar även genomförandeorganets högre chefer. Styrelsen sammanträdde tio gånger i Bryssel 2011, främst för att förbereda eller följa upp det vetenskapliga rådets möten. Det vetenskapliga rådets plenarsammanträden och ledamöternas möten med EFR-intressenter förbereds med organisatoriskt och administrativt stöd från genomförandeorganet. Genomförandeorganet står också till tjänst med råd och analyser som underlättar det vetenskapliga rådets uppdrag enligt beskrivningen i bilaga 1 till det särskilda programmet Idéer samt med stöd till arbetsgruppernas och de ständiga kommittéernas operativa verksamhet. 4.2. EFR:s genomförandeorgan Sedan juli 2009 har EFR:s genomförandeorgan ansvarat för alla aspekter av det administrativa genomförandet och programgenomförandet, i enlighet med vad som anges i arbetsprogrammet. Genomförandeorganets verksamhet övervakas av en styrkommitté som utses av kommissionen. I linje med EFR-arbetsgruppens slutsatser ändrades styrkommitténs sammansättning så att två ledamöter i det vetenskapliga rådet, professorerna Sierd Cloetingh och Tomasz Dietl, deltar som externa ledamöter. Ordförande för styrkommittén är generaldirektören för GD Forskning och innovation. EFR:s generaldirektör deltar som observatör. Under 2011 sammanträdde styrkommittén fyra gånger och antog beslut om genomförandeorganets årliga arbetsprogram, budget och räkenskaper. Vid varje möte mottog styrkommittén en detaljerad framstegsrapport från genomförandeorganets direktör. 4.2.1. Genomförandeorganets personal Verksamhetsbudgeten för 2011 gav utrymme för en tjänsteförteckning med 100 tillfälligt anställda och en budget för 253 kontraktsanställda och 7 utstationerade nationella experter, vilket är sammanlagt 360 anställda. I slutet av december 2011 hade genomförandeorganet sammanlagt 350 anställda: 97 tillfälligt anställda, 245 kontraktsanställda och 8 utstationerade nationella experter. Statistik från december 2011 visar att genomförandeorganet har omkring 36 % män och 64 % kvinnor anställda. När det gäller balansen mellan könen för högkvalificerade specialister (tillfälligt anställda och kontraktsanställda i tjänstegrupp IV) var 54 % av posterna tillsatta med kvinnor. I slutet av 2011 var medborgare från 24 medlemsstater anställda vid genomförandeorganet. Pablo Amor efterträdde Jack Metthey som tillförordnad direktör för genomförandeorganet den 1 januari 2011. 5. Slutsatser och utsikter för 2012 EFR-bidragen har välkomnats av forskarvärlden. Sedan starten 2007 har EFR genomfört åtta ansökningsomgångar inom ramen för systemen med startbidrag och bidrag för avancerad forskning. Totalt har över 26 000 förslag lämnats in, varav mer än 2 500 har valts ut för finansiering genom en rigorös expertgranskning. Under 2012 kommer det vetenskapliga rådet att införa synergibidrag (Synergy Grants) för att ge små grupper av forskare möjlighet att förena sina kompletterande kompetenser, kunskaper och resurser, i syfte att gemensamt arbeta med forskningsproblem vid kunskapens gränser och nå längre än vad enskilda forskare ensamma kan uppnå. Synergibidragen införs på pilotbasis med en budget på 150 miljoner euro[18]. Under 2012 kommer Europaparlamentet och rådet att behandla kommissionens förslag om Horisont 2020. En viktig målsättning för Horisont 2020 är att stödja EU:s ställning som en av de världsledande på det vetenskapliga området, med en budget på 24,6 miljarder euro och en ökning av EFR:s finansiering på 77 %. En kraftigt ökad budget för EFR kommer att göra det möjligt att stödja fler toppforskare och deras banbrytande idéer och särskilt att ge yngre forskare ett långsiktigt perspektiv. År 2012 har EFR:s genomförandeorgan varit självstyrande i tre år och kommer att genomgå en extern utvärdering, som omfattar en kostnads- och nyttoanalys. Utvärderingsrapporten kommer att överlämnas till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten. [1] EUT L 57, 24.2.2007, s. 14. [2] 2008/37/EG: Kommissionens beslut av den 14 december 2007 om inrättande av genomförandeorganet för Europeiska forskningsrådet för förvaltningen av det särskilda gemenskapsprogrammet Idéer på området spetsforskning enligt rådets förordning (EG) nr 58/2003 (EUT L 9, 12.1.2008, s. 15). [3] http://erc.europa.eu/sites/default/files/document/file/erc_annual_report_2011.pdf [4] K(2010) 4898, 19.7.2010, ej offentliggjord. [5] K(2011) 1848, 24.3.2011, ej offentliggjord. [6] KOM(2011) 809 slutlig, 30.11.2011. [7] Översynspanelens rapport: Towards a world class Frontier Research Organisation: Review of the European Research Council’s Structures and Mechanisms (23 juli 2009). http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=158 Kommissionens svar: meddelande till rådet och parlamentet, KOM(2009) 552 slutlig, 22.10.2009, http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/commission_communication_on_the_erc_review_-_22_october_2009.pdf [8] Beslut 2011/12/EU, 12.1.2011, EUT L 9, 13.1.2011, s. 5. [9] K(2011) 1848, 24.3.2011, ej offentliggjord. [10] Pressmeddelande IP/10/1759. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1759&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr [11] http://erc.europa.eu/about-erc/reviews-and-development-erc [12] KOM(2011) 811 slutlig, 30.11.2011. [13] KOM(2011) 497, 17.8.2011. [14] http://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=newsalert&lg=en&year=2011&na=na-121211 [15] http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Press_release_Vice-Presidents.pdf [16] http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Press_release_New_Secretary_General.pdf [17] http://erc.europa.eu/about-erc/organisation [18] http://ec.europa.eu/research/fp7/pdf/wp2012/wp2012_ideas_en.pdf