Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet"

(2002/C 278/03)

BAKGRUND

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (KOM(2001) 544 slutlig - 2001/0229 COD).

Rådets beslut av den 14 november 2001 att i enlighet med artikel 156 i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén om detta ärende.

Presidiets beslut av den 13 juni 2000 att ge utskott 3 - transeuropeiska nät, transporter, informationssamhället - i uppdrag att utarbeta kommitténs yttrande.

Kommitténs tidigare yttrande om "Rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om 'Transeuropeiska transportnätet - 1998 års rapport för genomförande av riktlinjerna och framtida prioriteringar'" (i enlighet med artikel 18 i beslut nr 1692/96/EG) (KOM(98) 614 slutlig, CdR 60/1999 fin)(1).

Kommitténs tidigare yttrande om "Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EG) nr 2236/95 om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät" (KOM(98) 172 slutlig - 98/0101 SYN, CdR 217/98 fin)(2).

Det utkast till yttrande (CdR 284/2001 rév.), som antogs av utskottet för territoriell sammanhållningspolitik(3) den 5 mars 2002. Föredragande var Ramón Luis Valcárcel Siso (E-PPE), regionpresident i Murcia.

Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande enhälligt vid sin 44:e plenarsession den 15-16 maj 2002 (sammanträdet den 15 maj).

1. Allmänna kommentarer

Regionkommittén välkomnar parlamentets och rådets ansträngningar att föreslå nya åtgärder för att förverkliga TEN-T och komma till rätta med den obalans som uppstår under den pågående utbyggnadsfasen. Kommittén beklagar emellertid återigen att man försuttit chansen att ge en enhetlig, systematisk och samordnad inriktning åt EU:s transportpolitik, i vilken TEN-T bara är en liten del, som visserligen är mycket avancerad, men som inte i sig kan lösa de allvarliga bristerna i de europeiska transportsystemen.

ReK vill återigen uppmana till stora ansträngningar för att samla den framtida politiken för gods- och passagerartrafik i ett enda politiskt instrument.

I detta sammanhang uppskattar kommittén de senaste insatserna, särskilt vitboken som är en bra utgångspunkt för reflexioner och debatt.

Man bör beakta en översyn av de nu ändrade gemensamma riktlinjerna, något som bör ske 2004 inför den uppdatering av transportsystemet som vitboken innebär och inför förändringen av transportflödena, översynen av de nationella planerna och EU:s utvidgning.

ReK upprepar sin åsikt att man inte kan analysera den komplicerade transportsituationen ur enbart en synvinkel. Det är naturligtvis en viktig faktor, men man får inte glömma inflytandet från många andra politikområden. Utan att fördjupa sig i detta kan man nämna den liberalisering som har genomförts inom vissa transportsätt på bekostnad av andra, en politik som uppenbart påverkar hur intressant det ena eller det andra transportsättet blir för operatörerna.

Därför rekommenderar kommittén att nästa översyn av riktlinjerna blir följden av en heltäckande plan för det europeiska transportsystemet.

1.1. Kommentarer om prioriteringarna

Förhållandet mellan de olika intentioner som ligger bakom de nya riktlinjerna för TEN-T uttrycks olika tydligt i den nya förteckningen över prioriteringar.

1.1.1. Nya prioriteringar

Dessa går främst ut på att främja ett driftskompatibelt järnvägsnät där godstransporter samt förbindelser med kusthamnar, inlandshamnar och flygplatser prioriteras.

Kommittén stöder dessa förslag, som den i hög grad har efterlyst i tidigare yttranden när den med oro konstaterat att det investeras ytterst lite i järnvägstrafiken och att denna helt har passerats av vägtrafiken. Samtrafiken med sjöfarten och luftfarten måste vara effektiv när järnvägstrafiken får en nystart, både när det gäller passagerartrafik och framför allt godstrafik.

Dessutom vill ReK påpeka att de framlagda förslagen bör omfatta ytterligare två aspekter. Annars är risken stor att det uppsatta målet inte nås.

För det första gäller det att inse att järnvägar inte kan konkurrera med vägar om näten är parallella och inte knyts samman. Detta skulle innebära en katastrof för järnvägarna såvida man inte inför ett avgiftssystem som missgynnar vägtrafiken, en komplicerad åtgärd som faller utanför detta yttrandes ämne och vars resultat behöver studeras noggrant, inte bara när det gäller tillväxten utan även införandet i ytterområden, i öregioner och i andra områden som är mindre gynnade i kommunikationshänseende.

Man får inte glömma att en av järnvägens stora svagheter är dess bristande flexibilitet och därmed dess ofrånkomliga beroende av andra transportsätt, särskilt vägnätet.

Därför föreslår ReK att det skapas ett järnvägsnät som är anslutet till och samverkar med vägnätet, och även med andra transportsätt.

Denna reflexion leder till nästa fråga, nämligen att en järnväg utan intermodala terminaler förlorar en stor del av sin funktionalitet.

I slutet av den nya artikel 5 c står följande: "inbegripet åtgärder som rör intermodala terminaler". De nuvarande flaskhalsarna beror till stor del på ett förlegat synsätt: att man med terminaler för integration av olika transportsätt avser begränsade anläggningar med ensidig inriktning.

ReK rekommenderar integrerade logistikterminaler med allt som krävs i form av tjänster och utrustning. De skulle kunna ingå som en grundläggande del av transportnätet och fungera som stormoduler för byte av transportmedel. De skulle kunna utnyttja de nya intelligenta transportsystemen, som underlättar förvaltningen. Detta är enda sättet att minimera de intermodala transportsättens främsta nackdel, omlastningen, en betydande olägenhet som hittills har hindrat införandet men som skulle kunna minskas genom dessa intermodala logistikterminaler.

För att dessa infrastrukturer skall fungera optimalt bör man mynta ett nytt uttryck för transportsystemen: "de intermodala transporternas driftskompatibilitet".

ReK anser att de lokala och regionala myndigheterna måste ges en ledande roll när det gäller att inrätta och förvalta dessa terminaler. Terminalernas läge och funktionssätt får nämligen stor betydelse för lokal och regional fysisk planering.

1.1.2. Prioriteringar som kvarstår

ReK välkomnar det faktum att utbyggnad av infrastrukturer för att kunna knyta samman öar, inlandsområden, randområden och regioner i gemenskapens yttersta randområden fortfarande prioriteras, och hoppas att denna prioritering verkligen skall beaktas och stödjas.

Påpekas bör även att ny infrastruktur som kan ge regioner i gemenskapens yttersta randområden och öregioner direktförbindelse med det transeuropeiska transportnätet inte bara utgör en verklig garanti för en reell rörelsefrihet för personer och varor inom EU. Den bör också stödjas som en strategisk länk mellan Europa, angränsande länder och öregioner. Ur den synvinkeln utgör öregionerna en unik strategisk möjlighet för EU att utveckla en politik för kontakter med Medelhavsländerna.

I detta sammanhang ger ReK sitt tveklösa stöd till ändringen av artikel 5 b, eftersom den nya innebörden är att det inte räcker att prioritera tillgängligheten till denna grupp av regioner, utan att man snarare skall prioritera att göra dem till knutpunkter i det transeuropeiska transportnätet. Det är rimligt att man i de regioner som missgynnas av sin avsides belägenhet gör stora ansträngningar för att på bästa möjliga sätt förbinda dem med resten av EU:s territorium.

I ett annat sammanhang återfinner man även den främsta prioriteringen i den gamla texten, dvs. att undanröja flaskhalsar genom att förbättra driftskompatibiliteten mellan de stora lederna, färdigställa länkar som saknas, särskilt på de gränsöverskridande avsnitten, och bygga ut förbindelser och större förbindelselänkar.

I detta sammanhang vill ReK betona att man visserligen måste åtgärda transportnätets flaskhalsar genom att optimera nätets kapacitet, men att man för den skull inte får förbise situationen i många regioner som lider av svårtillgänglighet och kräver ett snabbt genomförande av artikel 154.1 i fördraget, där det slås fast att regionala och lokala samhällen i full utsträckning skall få utnyttja fördelarna med ett område utan inre gränser, genom att det upprättas ett transeuropeiskt nät. De konkurrensfaktorer som hotas av flaskhalsar förtjänar visserligen gemenskapens uppmärksamhet, men i minst lika hög grad måste man uppmärksamma den ekonomiska och sociala sammanhållningen, som blir ofullständig om alla regioner inte är tillgängliga. Detta gäller särskilt de regioner som har de mest akuta behoven.

ReK betonar att riktlinjerna för transportnätet på ett rättvist sätt skall omfatta såväl problem med trafikstockningar i Europas kärnområden som en bättre koppling av gemenskapens randområden till den inre marknaden.

ReK vill upprepa en rekommendation från tidigare yttranden, nämligen att det utarbetas en ny "karta över interregional tillgänglighet", för att avhjälpa de brister i tillgänglighet som många regioner lider av och som utgör ett hinder för en effektiv och harmonisk utveckling av den inre marknaden, så att man uppnår en miniminivå av tillgänglighet för alla delar av EU:s territorium (en nivå som kan mätas med objektiva tids- och kostnadsindikatorer).

ReK föreslår att de lokala och regionala myndigheternas delaktighet i byggandet av infrastruktur skall öka, och att man vid nästa översyn av riktlinjerna studerar former för samarbete med regionerna vid utformningen av lokala och regionala anslutningar till transportnätet. Avsaknad av sådana anslutningar bidrar ofta till dagens problem med trafikstockningar.

Dessa regionala och lokala nät som utgör länkar till huvudnätet är också flaskhalsar som måste lösas.

Det är välkommet att utvecklingen av intelligenta transportsystem prioriteras och att man går ett steg längre i denna riktning genom att stödja driftskompatibiliteten inom gemenskapens territorium.

ReK håller även med om att det är oundgängligt att införliva miljödimensionen i utformningen av nätet, det vill säga att det är absolut nödvändigt att införa korrigeringsåtgärder för att minimera de eventuella miljöeffekterna av projekt som valts ut på grund av sin relevans för europeiska transporter.

1.1.3. Prioriteringar som bör läggas till

ReK föreslår att man omprövar beslutet att lyfta ut den prioritering som ingår i beslut nr 1692/96/EG beträffande "upprättande och iordningställande av förbindelsepunkter för samtrafik och anordningar för överföring av gods mellan olika transportslag".

Tidigare i denna text har det talats om den stora nyttan med dessa logistikterminaler och att transportnätet skulle fungera sämre om de inte fanns. Ett tillräckligt stort och vittförgrenat nät med intermodala terminaler behövs, särskilt som det gäller att främja godstrafik på järnväg.

ReK vill markera sitt intresse för att transportsäkerhet skall prioriteras. I det stycke som handlar om främjande av intelligenta transportsystem talas det om säkerhet, men säkerheten bör betraktas som en nyckelfaktor att prioritera redan under inrättandet och utvecklingen av infrastrukturerna. Säkerhetsproblemen inom det transeuropeiska transportnätet har förvärrats på senare år i och med att trafikstockningar förekommer på allt fler platser och att det saknas tillräcklig infrastruktur på många av nätets sträckor.

1.2. Kommentarer om specifika projekt

ReK välkomnar förteckningen över konkreta projekt i bilaga III. Projekten motiveras väl och är genomförbara, och samtliga projekt är av otvivelaktig betydelse för att utveckla transportnätet i önskad riktning.

Det är glädjande att förbättrad farbarhet på Donau mellan Vilshofen och Straubing ingår bland de specifika projekten. Vi förespråkar emellertid samtidigt att flodtrafiken på Donau öster om Wien förbättras, eftersom kommittén länge har insisterat på att detta transportsätt skall stärkas.

ReK välkomnar även att det globala systemet för radionavigering och positionsbestämning med satellit (Galileo) ingår i förteckningen, och att ny teknik som understödjer transporter därmed främjas på ett effektivt sätt.

Kommittén skulle dock önska att man beaktar vilka krav som finns på åtgärder för att göra lokala och regionala myndigheter delaktiga i utformning och byggande av infrastruktur.

Det är beklagligt och oroväckande att inledandet av de projekt som utformades 1996 har försenats. ReK efterlyser lösningar som gör det möjligt att underlätta de förfaranden som krävs för att projekten skall kunna genomföras. Förseningarna beror till stor del på att de regionala myndigheterna inte har deltagit i utvecklingen, vilket har lett till kontroverser och ett samhälleligt motstånd som EU-myndigheterna och de nationella myndigheterna har haft mycket svårt att hantera. De lokala och regionala myndigheternas medverkan kan och bör bidra till att lösa konflikterna, i och med att dessa myndigheter befinner sig närmast medborgarna.

1.3. Kommentar om de övriga ändringarna

ReK ser positivt på den text som skall ersätta artikel 8 om miljön, eftersom medlemsstaterna där görs ansvariga för genomförandet av exakta miljökonsekvensbedömningar, när direktiv 2001/42/EG som innehåller de relevanta bestämmelserna väl har börjar gälla.

Eftersom de lokala och regionala myndigheterna bäst känner till den lokala miljön, bör de delta aktivt i bedömningsprocesserna och om så krävs vidta korrigeringsåtgärder.

Kommittén anser att ändringarna i artiklarna 9, 10, 11, 13 och 18 är lämpliga. Den uppräkning av järnvägsnätets egenskaper som görs i artikel 10.4 kunde dock ha strukturerats bättre och innehåller överraskande inslag i första strecksatsen (där godstrafiken inte längre omnämns), tredje strecksatsen (i vilken det införs en formulering om särskilda stambanor för godstrafik) och sjätte strecksatsen, där formuleringen om samtrafik mellan järnvägsnätet och andra transportsätt utgår.

Slutligen är ReK mycket positiv till ändringen av artikel 18, i vilken kommittén för utbyte av information och rapportering får det mer passande namnet kommittén för övervakning och översyn av riktlinjerna, även om de uppgifter som namnbytet antyder inte helt klart framgår av artikeln.

Kommittén vill också föreslå att man skall överväga att ta med en företrädare för ReK i kommittén för övervakning. Därigenom skulle man kunna ta del av städernas och regionernas synpunkter på de många olika aspekterna av transportnätets framtid.

2. Rekommendationer

ReK skulle vilja se följande ändringar i förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet.

2.1. Rekommendationer rörande skälen i beslut nr 1692/96/EG

Lägg till följande skäl (2)a:

"I enlighet med Maastrichtfördraget skall det transeuropeiska transportnätet bidra till att förbättra den ekonomiska och sociala sammanhållningen och de perifert belägna regionernas och öregionernas tillgänglighet samt en hållbar hantering av trafikströmmarna längs de europeiska transitaxlarna. Nätet bör ha en uppläggning och ett genomförande som anknyter till programuppläggningen för strukturfonderna, mål 1 och 2 och Interreg samt med utvecklingsplaneringen i europeiskt perspektiv (ESDP)."

Lägg till följande skäl (5)a:

"TEN-T bör vara ett av verktygen för att driva en ambitiös sjöfartspolitik som kan främja sjötransporter över korta distanser, i linje med rekommendationerna i kommissionens vitbok. Syftet bör också vara att göra det möjligt att i full utsträckning integrera de europeiska vattenvägarna i världshandelns flöden genom att stimulera sjötransporter över medellånga och längre distanser."

2.2. Rekommendationer rörande artikel 3 i beslut nr 1692/96/EG

ReK anser att riktlinjerna i artikel 3 i beslut 1692/96/EG bör ändras ytterligare genom tillägg av en ny punkt 4 med följande lydelse:

"4. De intermodala logistikterminaler som behövs för att verkligen integrera de olika transportsätten, infrastrukturerna, utrustningen och de tillhörande tjänsterna samt regionala och lokala anslutningar."

2.3. Rekommendationer rörande artikel 5 i beslut 1692/96/EG

- Punkt a

Kommittén föreslår följande lydelse:

"a) skapande och utbyggnad av förbindelser och större förbindelselänkar som krävs för att undanröja flaskhalsar, färdigställa länkar som saknas, särskilt på de gränsöverskridande avsnitten eller förbindelserna med isolerade regioner, och förbättra driftskompatibiliteten mellan de stora lederna, samtidigt som hänsyn tas till säkerheten,"

- Punkt b

Kommittén föreslår följande lydelse:

"b) skapande och utbyggnad av infrastrukturer för att kunna knyta samman öar, inlandsområden, randområden och regioner i gemenskapens yttersta randområden med gemenskapens centrala regioner och med varandra för att främja en välavvägd utveckling av gemenskapens territorium med många centra, samtidigt som man tar vederbörlig hänsyn till ekologiskt känsligare områden,"

- Punkt d

Kommittén föreslår följande lydelse:

"d) skapande av järnvägsinfrastruktur för att säkra förbindelser med hamnar i syfte att främja längre sjötransporter, närsjöfart och sjöfart på inre vattenvägar,"

- Punkt e

Kommittén föreslår följande lydelse:

"e) åtgärder för att knyta samman järnvägs-, sjö- och lufttransporter, inbegripet järnvägs- och sjöförbindelser till flygplatser samt den infrastruktur och utrustning som krävs för luft-, sjö- och järnvägstransporttjänster, under förutsättning att de geografiska särdragen medger det"

- Lägg till en ny punkt i artikel 5 med följande lydelse:

"utformning och utveckling av intermodala logistikterminaler både för infrastruktur, utrustning och tillhörande tjänster samt lämpiga anslutningar till regionala och lokala nät."

2.4. Rekommendationer rörande artikel 10 i beslut 1692/96/EG

Ändra lydelsen i artikel 10 enligt följande:

"Punkt 4. Nätet

- spelar en viktig roll i fjärrtrafiken för persontrafik och godstrafik,

- främjar samtrafik med nät inom övriga transportsätt, framför allt luftfart, sjöfart och trafik på inre vattenvägar,

- underlättar anslutning till regionala och lokala järnvägsnät,

- spelar en viktig roll för kombinerade transporter främst genom intermodala logistikterminaler,

- främjar godstransporter genom identifiering och utveckling av stambanor som kompletterar och utgör ett alternativ till vägtransporter, och genom att ge godståg prioritet i vissa järnvägskorridorer,

- återspeglar även områdets egna utvecklingsmål och bidrar till att uppnå dessa."

Lägg också till följande strecksats i slutet av artikel 10.4:

"- erbjuder ett ekologiskt mervärde i förhållande till det transeuropeiska vägnätet."

Ändra artikel 10.6 enligt följande:

"6. Nätet inbegriper de infrastrukturer och den utrustning som gör det möjligt att integrera järnvägs-, sjö- och lufttransporttjänster."

2.5. Rekommendationer rörande artikel 13 i beslut nr 1692/96/EG

Kommittén föreslår följande komplettering i artikel 13.3:

"1. Det transeuropeiska flygplatsnätet består av flygplatser som är belägna på gemenskapens territorium, är öppna för kommersiell flygtrafik och uppfyller kriterierna i bilaga II. Dessa flygplatser skall klassificeras olika beroende på omfattning och slag av trafik som de ombesörjer samt vilken funktion de fyller i nätet. De möjliggör en utveckling av flygförbindelserna och samtrafikförmågan mellan flygtransporter och övriga transportslag. För att dessa mål skall kunna uppfyllas är det nödvändigt att de regionala myndigheterna deltar i förvaltningen av flygplatserna.

2. (ingen ändring)

3. Internationella knutpunkter och gemenskapsknutpunkter skall där det är lämpligt gradvis anslutas till järnvägsnätets höghastighetslinjer. Nätet inbegriper de infrastrukturer och den utrustning som gör det möjligt att integrera järnvägs-, sjö- och lufttransporttjänster."

2.6. Rekommendationer rörande artikel 18 i beslut nr 1692/96/EG

Artikel 18.2 bör ändras enligt följande:

"2. Vid kommissionen skall en kommitté för det transeuropeiska transportnätet, nedan kallad 'kommittén', inrättas. Den skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och en företrädare för städer och regioner som föreslagits av Regionkommittén, och den skall ha en företrädare för kommissionen som ordförande. Kommittén skall ansvara för uppföljning och analys av översynen av riktlinjerna för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet samt utbyte av information om de planer och program som medlemsstaterna anmäler och om alla frågor som gäller utbyggnaden av det transeuropeiska transportnätet."

Bryssel den 15 maj 2002.

Regionkommitténs

ordförande

Albert Bore

(1) EGT C 293, 13.10.1999, s. 9.

(2) EGT C 93, 6.4.1999, s. 29.

(3) Ny organisation för ReK:s utskott och deras ansvarsområden sedan den 6 februari 2002.