[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 27.10.2009

KOM(2009)581 slutlig

2009/0172 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om gemenskapens ekonomiska stöd till avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj i Bulgarien ”Kozloduj-programmet”

SEK(2009)1431

MOTIVERING

1. Inledning

Avvecklingen av ett kärnkraftverk är sista steget i dess livscykel, och kräver långsiktig ekonomisk planering. I praktiken börjar avvecklingen med att en kärnkraftsanläggning stängs av för gott, så att anläggningen undantas från de föreskrivna kontrollerna och de strålskyddskrav som gällde under anläggningens drift upphävs. Sedan fortsätter avvecklingen tills platsen är helt återställd i sitt ursprungliga skick och allt radioaktivt avfall och använt bränsle har tagits omhand på ett säkert sätt. Avvecklingen av kärntekniska anläggningar tar därför extremt lång tid.

Om ett kärnkraftverk stängs för gott före den ursprungligen beräknade livslängdens slut måste följderna av den förlorade produktionskapaciteten inom energisektorn lösas: produktionskapaciteten måste upprätthållas för att garantera försörjningstrygghet, och energieffektiviteten måste ökas inom olika sektorer.

Litauen, Slovakien och Bulgarien får ekonomiskt stöd från gemenskapen, som en solidaritetsyttring för att stödja dessa medlemsstater i deras insatser för att uppfylla åtagandet att stänga första generationen av kärnreaktorer. Stödet till Bulgarien löper till slutet av 2009, medan Litauen och Slovakien får stöd fram till 2013. För jämlikhetens skull bör den föreslagna förlängningen av stödet till Bulgarien täcka perioden 2010–2013.

Bulgarien har begärt ytterligare stöd sedan 2005 (Europeiska rådets möte den 16 december 2005). Under 2009 lades en strategisk motivering fram inför kommissionen.

2. Situationen i Bulgarien

En förutsättning för att man ska kunna garantera säker avveckling av kärnkraftsanläggningar och tillhörande omhändertagande av avfall är att det finns tillräckliga ekonomiska resurser, som förvaltas med öppenhet och insy och som verkligen finns tillgängliga i rätt tid för sina ändamål. De EU-medlemsstater som använder kärnenergi för att producera el har infört olika system för att se till att det finns tillräckliga medel för avvecklingen av kärntekniska anläggningar.

Bulgarien har inrättat ett sådant system relativt nyligen, för att ta hand om sina nuvarande och nedärvda anläggningar. Andra medlemsstater som ärvt kärnkraftverk från tidigare styren har fortsatt att driva dessa, och kan därför bygga upp de resurser som krävs för senare avveckling. I Bulgarien stängdes emellertid kärnkraftverken i förtid (se nedan). Därför hann Bulgarien inte samla på sig tillräckliga nationella medel för att täcka alla kostnader för avvecklingen av kärnkraftverken.

Det var en situation som krävde gemenskapens solidaritet: landet hade kärnreaktorer för vilka åtaganden om tidig avveckling hade förhandlats fram vid anslutningen och tagits med anslutningsakten, som trädde i kraft den 1 januari 2007.

3. Åtaganden om stängning i förtid och finansiella följder

I samband med anslutningsförhandlingarna åtog sig Bulgarien att senast den 31 december 2002 stänga enheterna 1 och 2 i kärnkraftverket Kozloduj, och att stänga enheterna 3 och 4 senast den 31 december 2006 (samtliga reaktorer av typ VVER 440/230). Dessa stängningar och de därpå följande avvecklingarna togs med i artikel 30 i akten om villkoren för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen ( 2005 års anslutningsakt ).

I 2005 års anslutningsakt föreskrivs det bland annat att gemenskapen inom ramen för Kozloduj-programmet ska betala 210 miljoner euro i stöd under perioden 2007–2009. Detta stöd möjliggjorde en skarvfri övergång från stödet inför anslutningen, inom ramen för Phare, där 340 miljoner euro hade anslagits för Bulgarien fram till 2006. Stödet för perioden 2007–2009 tar sig formen av ett EU-bidrag till den internationella fonden för avvecklingsstöd till Kozloduj, som förvaltas av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. Gemenskapen är den huvudsakliga bidragsgivaren till denna stödfond.

Alla fyra enheter har nu stängts, och alla fyra reaktorer har tömts på kärnbränsle. Ursprungligen hade man år 2001 valt en senarelagd avvecklingsstrategi. Efter en strategisk analys bestämde den bulgariska regeringen emellertid 2006 att i stället tillämpa en strategi för omedelbar avveckling. Detta överensstämmer med internationella rekommendationer och möjliggör en snabbare avvecklingsprocess. Samtidigt kan anläggningspersonalens kunskap bevaras, så att de kan utnyttjas för avvecklingsuppgifterna, vilket också minskar de sociala följderna av avvecklingen. Följden av den nya avvecklingsstrategin är att finansieringen måste tillhandhållas mycket tidigare. Bulgarien har begärt sådan finansiering sedan 2005.

Hittills har stödet till Bulgarien omfattats av anslutningsfördraget. När budgetplanen förhandlades fram var Bulgarien ännu inte medlemsstat i EU. Bulgarien fattade sitt beslut om omedelbar avveckling relativt sent. Därför innehåller budgetplanen för perioden 2007–2013 inga anslag för fortsatt finansiering i Bulgarien. 2005 begärde Bulgarien fortsatt finansiering vid rådsmötet. Det beslutades att denna fråga skulle tas upp vid översynen av budgetplanen. Det är emellertid mycket viktigt att för en viss period ha tillgång till löpande finansiering för att undvika att man förlorar expertis från anläggningen och att säkerheten i samband med avvecklingen hotas.

Gemenskapens stöd bidrar till avvecklingen av kärnkraftverket och till projekt för att hantera avfall och använt kärnbränsle från avvecklingsprocessen, och lagra det på ett säkert sätt. Gemenskapens stöd ska också täcka insatser inom energisektorn för att lindra följderna av den tidigarelagda avvecklingen av kärnkraftsanläggningarna. Hit hör bland annat ersättning av produktionskapacitet, försörjningstryggande åtgärder och ökad energieffektivitet inom olika offentliga och privata sektorer.

4. Gemenskapens stöd i dag

I slutet av 2008 uppgick de sammanlagda överenskomna bidragen till den internationella fonden för avvecklingsstöd till Kozloduj till 525 miljoner euro, av vilka 490 miljoner kommer från EU. För 2009 kommer EU att ge ett ytterligare bidrag till den internationella fonden för avvecklingsstöd till Kozloduj, till ett belopp av 77,5 miljoner euro. Av de bidrag som hittills gjorts har Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling anslagit 513 miljoner euro i bidragsavtal. Sammanlagt har 253 miljoner euro anslagits för avvecklingsprojekt, av vilka 76 miljoner euro går till avfallshantering. 259 miljoner euro har lagts ut för energiprojekt. Fram till slutet av 2009 finns det för nuvarande 89,5 miljoner euro kvar för extra bidragsavtal för den internationella fonden för avvecklingsstöd till Kozloduj. De betalningar som den internationella fonden för avvecklingsstöd till Kozloduj i praktiken mottagit uppgår till 383 miljoner euro.

Det stöd som avsattes för 2009 var främst avsett för förberedelser inför avvecklingen. Utnyttjandet av gemenskapsmedlen fortskred framgångsrikt. De framsteg som gjorts i fråga om avvecklingen kan sammanfattas med följande förteckning över de större globala projekt som för närvarande genomförs:

– Lagring av bestrålat bränsle.

– Laboratorieundersökning och omfattande radiologisk inventering av mätningar från enheterna 1–4.

– Förberedelse av infrastrukturen för avvecklingsarbetet, bland annat avskiljning, säkerhet och radiologisk åtkomstkontroll vid anläggningen.

– Hantering och konditionering av avfall.

– Verktyg för nedmontering, verkstäder för fragmentering och dekontaminering.

– Lagringsanläggningar på plats för avklingning och för lågaktivt och konventionellt avfall.

– Avfallstransporter inom anläggningen och hanteringsanordningar.

– Miljöbedömning av projekt för avfallshantering.

– Omfattande mätning av utsläpp.

– Säkerhetsanalysrapportering från avvecklingsverksamheten.

– Projektledning.

De lindrande åtgärderna inom energisektorn för perioden fram till 2009 var främst inriktade på förbättrad energieffektivitet för industri och hushåll, men också på stöd till ökad användning av förnybar energi. Dessa projekt inleddes snabbt, vilket har lett till stora energibesparingar och avsevärt minskade koldioxidutsläpp. Fram till juni 2008 uppgick utsläppsminskningarna till 1,2 miljoner ton koldioxid per år, och elbesparingarna låg kring 1,5 miljoner MWh per år, vilket motsvarar 242 MW i installerad kapacitet.

5. Förlängning av det ekonomiska stödet

Det här förslaget syftar i första hand till att förlänga stödet till Bulgarien för att följa upp och garantera säkert underhåll och säker avveckling av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj. Det specifika målet är att komma vidare i genomförandet av den antagna avvecklingsplanen. Denna omfattar säkert underhåll, den faktiska, fysiska avvecklingen och nedmonteringen av kärnkraftverkets enheter 1–4 och avfallshanteringen. Samtidigt bidrar den till att lindra de sociala och ekonomiska följderna av den tidigarelagda stängningen genom att personal från det stängda kärnkraftverket fortsätter att vara anställd. Detta är viktigt för att man ska kunna bibehålla tillträckligt hög säkerhetsstandard efter stängningen. Under den period då landet inte har någon kärnkraft, efter stängningen, måste energiförsörjningen garanteras, och man måste hitta tillräckligt stor ersättningskapacitet för den nedlagda kapaciteten.

Som tidigare nämnts hade inga medel avsatts för senare avveckling innan Bulgarien ärvde kärnkraftverket. Den tidiga stängning som föreskrivs i anslutningsfördraget innebar att Bulgarien inte hann samla på sig tillräckliga medel. Den nya strategin, som ska göra avvecklingsprogrammet effektivare, innebär att det krävs löpande tillgång till ekonomiska resurser efter 2009.

Fortsatt ekonomiskt stöd är en förutsättning för att man ska kunna hålla säkerheten på tillräckligt hög nivå. Om den nödvändiga expertisen skulle gå förlorad kan det leda till säkerhetsrisker. Det är dessutom internationell god sed att i största möjliga mån använda anläggningens egen personal vid avvecklingen. Därför skulle det medföra klara risker om det skulle saknas medel för att bibehålla denna expertis under de kommande åren och fortsätta med nedmonteringen.

Bulgarien har hittills visat utmärkta resultat när det gäller utnyttjandet av avvecklingsmedel fram till 2009. För att uppfylla ovan nämnda mål, och med tanke på absorptionsförmågan mot bakgrund av det stöd som givits under innevarande period skulle ett sammanlagt gemenskapsstöd på ytterligare 300 miljoner euro ge Bulgarien möjlighet att fortsätta avvecklingen och lindra följderna av den tidigarelagda stängningen. Förlängningen av det ekonomiska stödet är naturligtvis kopplat till omedelbar nedmontering av alla fyra enheter.

Syftet med föreliggande förslag till förordning är att införa en rättslig ram för gemenskapsstöd för perioden 1 januari 2010–31 december 2013.

5.1. Stödets omfattning

Under 2009 lades en strategisk motivering fram inför kommissionen. Kommissionen har noga granskat denna.

5.1.1. Avveckling

Det prioriterade syftet med att förlänga gemenskapens ekonomiska stöd till Bulgarien måste vara avvecklingen av kärnkraftverket. Förberedelserna inför detta fortskrider i tillfredsställande takt med hjälp av de gemenskapsmedel som avsatts fram till 2009. För att avsluta förberedelserna och inleda den konkreta nedmonteringen krävs ytterligare ekonomiskt stöd under perioden 2010–2013, med tanke på uppgiftens omfång.

Det är viktigt att avvecklingen fortskrider skarvfritt om de godkända säkerhetsnivåerna ska kunna upprätthållas och den expertis som för närvarande finns på anläggningen ska kunna behållas, inte minst för att undvika de samhällsekonomiska problem som skulle uppstå genom ökad arbetslöshet om personalen friställdes (i dag deltar 715 anställda i avvecklingsverksamheten).

Det ekonomiska stödets omfång ska säkra en fortsatt säker avveckling. Stödet ska avsättas för följande verksamheter:

1. Projektförvaltning, konstruktionstekniska uppgifter och tekniskt stöd till genomförandet av avvecklingsprogrammet.

2. Utbetalning av löner till 715 experter inom kärnkraftverket Kozloduj (drift underhåll, tekniskt stöd, projektförvaltning), sysselsatta med avvecklingen av enheterna 1–4. Tack vare anläggningspersonalens aktiva medverkan minskar behovet av externa organisationer, vilket i hög grad bidrar till att minska avvecklingskostnaderna.

3. Bidrag till byggandet av den nationella anläggningen för omhändertagande av radioaktivt avfall, som är en förutsättning för att avvecklingsprogrammet ska kunna genomföras.

4. Anläggningsinfrastruktur och behandling av nedmonterat avtal, inbegripet extra anslag för projekt för vilka anbudsförfarandet redan löper.

5.1.2. Lindrande åtgärder inom energisektorn

Utgående från utvecklingen och de faktiska behoven ska prioriteringarna inom den icke-nukleära energisektorn ses över för att anpassa dem till de viktigaste uppgifterna, nämligen att göra energiförsörjningen säkrare och mer tillförlitlig, diversifiera energikonsumtionen, öka energieffektiviteten och minska koldioxidutsläppen.

För att uppnå dessa mål och minska följderna av den förtida stängningen krävs kraftfulla satsningar på att bygga om, effektivisera, modernisera och diversifiera energisektorerna. Dessa prioriteringar återspeglas i Bulgariens energistrategi, som utarbetades i november 2008 utgående från utvecklingen av den nya europeiska energipolitiken.

6. Genomförande

En särskild budgetpost har skapats (060505) och används för finansiering av de internationella programmen för avveckling inom ramen för budgetplanen för 2007–2013. För Bulgarien omfattar detta perioden fram till 2009. Det ekonomiska stödet till Bulgarien under perioden 2010–2013 bör också omfattas av denna budgetpost. Därför behöver ytterligare 300 miljoner euro avsättas för budgetpost 060505.

Om man fortsätter det nuvarande gemenskapsstödet på samma sätt som hittills skulle det leda till ytterligare gemenskapsbidrag till kärnkraftverket Kozloduj, förvaltade av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling.

I detalj ska genomförandeförfarandena för det extra stödet till Bulgarien under perioden 2010–2013 anpassas till stödförfarandena för Litauen och Slovakien. Kommissionens beslut om förfaranden (K(2007)5538) kommer att anpassas.

Liksom det nuvarande stödet kommer det extra stödet att avsättas genom årliga kommissionsbeslut om finansiering, i vilka beloppet för det årliga bidraget fastställs, men också målen för medlens användning. En detaljerade redogörelse för detta finns i det kombinerade programdokument som medföljer kommissionens finansieringsbeslut och uppdateras årligen.

7. Rättslig grund

För Bulgarien omfattar artikel 30 i 2005 års anslutningsakt endast perioden 2007–2009. Akten innehåller ingen specifik rättslig grund för fortsatt stöd efter 2009, så som fallet är för exempelvis Litauen. Anslutningsfördraget och artikel 30 i anslutningsakten kan därför inte utgöra rättslig grund för finansiering efter 2009. Därför är artikel 203 i Euratomfördraget en lämplig rättslig grund. Samma grund har använts för ytterligare gemenskapsstöd till Slovakien inom ramen för den innevarande budgetplanen. I denna artikel föreskrivs att ”om en åtgärd från gemenskapens sida skulle visa sig nödvändig för att […] förverkliga något av gemenskapens mål och om detta fördrag inte innehåller de nödvändiga befogenheterna, ska rådet genom enhälligt beslut på förslag från kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet vidta de åtgärder som behövs.”

8. Slutsats

Finansieringen av avvecklingen av de kärntekniska anläggningar som ska stängas i förtid var en mycket viktig fråga i anslutningsförhandlingarna med Bulgarien. Bulgarien gick med på att stänga fyra enheter i kärnkraftverket Kozloduj. Europeiska unionen har gett uttryck för sin solidaritet med dessa länder genom att bevilja finansiellt stöd till avvecklingen. Unionen har redan uppfyllt sina åtaganden för perioden 2007-2009. De faktiska behov och följder som uppkommer genom den förtida stängningen av enheterna i Kozloduj har emellertid visat att man nu måste skapa instrument för att hjälpa Bulgarien under den återstående delen av innevarande budgetplan, dvs. för perioden 2010–2013. Bulgarien har begärt detta extrastöd sedan 2005.

Mot bakgrund av ovanstående uppmanas rådet att anta det bifogade utkastet till förordning.

2009/0172 (CNS)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om gemenskapens ekonomiska stöd till avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj i Bulgarien ”Kozloduj-programmet”

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 203,

med beaktande av Bulgariens begäran om ytterligare finansiering,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

(1) Bulgarien lovade att stänga enheterna 1 och 2 samt 3 och 4 i kärnkraftverket Kozloduj till den 31 december 2002 respektive den 31 december 2006, och att därefter avveckla dessa enheter. Europeiska unionen har förklarat sig vara villig att fram till 2009 ge fortsatt ekonomiskt stöd till Bulgariens avvecklingsverksamhet som en förlängning av föranslutningsstödet inom ramen för Phareprogrammet.

(2) I 2005 års fördrag om Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen, och särskilt i artikel 30 i akten om villkoren för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska Unionen och om anpassning av fördragen föreskrivs med anledning av Bulgariens åtagande att stänga enheterna 3 och 4 i kärnkraftverket Kozloduj ett stödprogram (nedan kallat Kozloduj-programmet ) med en budget på 210 miljoner euro för perioden 2007–2009.

(3) Internationella fonder för avveckling, som förvaltas av EBRD har funnits under ett antal år. Gemenskapen är fondens viktigaste bidragsgivare.

(4) EU har noterat de insatser och stora framsteg som Bulgarien har gjort med förberedelsefasen för avvecklingen inom ramen för Kozloduj-programmet, där de gemenskapsmedel som anslagits fram till 2009 har använts; likaså har EU noterat behovet av ytterligare ekonomiskt stöd efter 2009 för att fortsätta med den konkreta nedmonteringen.

(5) Det är också viktigt att använda kärnkraftverket Kozlodujs egna resurser, eftersom man därigenom bibehåller den nödvändiga expertisen och samtidigt lindrar de sociala och ekonomiska följderna av den tidigarelagda stängningen genom att sysselsätta personal från det stängda kärnkraftverket. Fortsatt ekonomiskt stöd är därför en förutsättning för att den nödvändiga säkerhetsstandarden ska kunna upprätthållas.

(6) Europeiska unionen noterar också behovet av ekonomiskt stöd för att fortsätta lindringsåtgärderna inom energisektorn med tanke på den omfattande kapacitetsförlusten till följd av kärnkraftsenheternas stängning, och de följder för regionens försörjningstrygghet som detta medför.

(7) Under perioden 2010–2013 bör därför ett belopp på 300 miljoner euro avsättas i Europeiska unionens allmänna budget för finansieringen av nedläggningen av kärnkraftverket Kozloduj.

(8) Gemenskapens budgetanslag för avveckling bör inte leda till snedvridning av konkurrensen för energiförsörjningsföretag på energimarknaden i unionen. Dessa anslag bör även användas för att finansiera åtgärder för att kompensera den minskade produktionskapaciteten i linje med det relevanta regelverket.

(9) Stödet bör även fortsättningsvis få göras tillgängligt som ett gemenskapsbidrag till den internationella stödfond för avvecklingen av Kozloduj som förvaltas av EBRD.

(10) EBRD har bland annat till uppgift att förvalta de offentliga medel som har anslagits till programmen för avveckling av kärnkraftverk och att följa upp programmens ekonomiska förvaltning för att se till att de offentliga medlen används på bästa möjliga sätt. EBRD har dessutom budgetuppgifter som kommissionen har överlåtit åt den i enlighet med artikel 53d i budgetförordningen.

(11) För att största möjliga effektivitet ska garanteras bör bästa tillgängliga tekniska expertis användas vid avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj, med hänsyn tagen till vilken typ av reaktorer som ska stängas och de tekniska specifikationer som gäller för dem.

(12) Avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj bör ske i enlighet med relevant miljölagstiftning, bland annat rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt[1].

(13) Ett finansiellt referensbelopp enligt punkt 38 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning[2] bör införas i denna förordning för hela den tid Kozloduj-programmet pågår, utan att detta påverkar budgetmyndighetens befogenheter enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

(14) För antagandet av de åtgärder som behövs för genomförandet av denna förordning bör kommissionen bistås av en kommitté, upprättad i enlighet med artikel 8.1 i rådets förordning (Euratom) nr 549/2007[3].

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

I denna förordning fastställs ett program med detaljerade genomförandebestämmelser för gemenskapens ekonomiska bidrag till avvecklingen av enheterna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj, och följderna för Bulgarien av stängningen av dessa enheter (nedan kallat Kozloduj-programmet ).

Artikel 2

Syftet med gemenskapens stöd till Kozloduj-programmet i enlighet med denna förordning är att ekonomiskt stödja åtgärder inom ramen för avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj, åtgärder för miljöuppgradering i linje med regelverket och för modernisering av den konventionella produktionskapaciteten för att ersätta produktionskapaciteten för de fyra reaktorerna vid kärnkraftverket Kozloduj samt andra åtgärder som följer av beslutet att stänga och avveckla detta kärnkraftverk och som bidrar till den nödvändiga omstruktureringen, miljöuppgraderingen och moderniseringen av energiproduktionen och överförings- och distributionssektorerna i Bulgarien samt till att förbättra energiförsörjningstryggheten och energieffektiviteten i Bulgarien.

Artikel 3

1. Det finansiella referensbelopp som krävs för genomförandet av Kozloduj-programmet för perioden 1 januari 2010–31 december 2013 fastställs härmed till 300 miljoner euro.

2. De årliga anslagen ska beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

3. Anslagen för Kozloduj-programmet kan ses över under perioden 1 januari 2010– 31 december 2013 för att man ska kunna ta hänsyn till gjorda framsteg under programmets genomförande och för att man ska kunna se till att programplaneringen och fördelningen av resurserna grundas på faktiska betalningsbehov och faktisk absorberingskapacitet.

Artikel 4

Som en förlängning av vad som fastställs i anslutningsakten kan bidragen för vissa åtgärder uppgå till upp till 100 % av de sammanlagda utgifterna. Allt bör göras för att fortsätta den medfinansieringspraxis som etablerades under föranslutningsstödet och stödet under perioden 2007-2009 till Bulgariens avvecklingssträvanden samt för att allt efter behov attrahera medfinansiering från andra källor.

Artikel 5

1. Ekonomiskt stöd till åtgärder inom ramen för Kozloduj-programmet ska ställas till förfogande i form av gemenskapsbidrag till internationella fonden för avvecklingsstöd till Kozloduj, som förvaltas av EBRD, i överensstämmelse med artikel 53d i budgetförordningen.

2. Åtgärder inom ramen för Kozloduj-programmet ska antas i enlighet med artikel 8.2.

Artikel 6

1. Kommissionen får, direkt genom sina anställda eller genom någon annan behörig organisation den valt, utföra en granskning av hur bidraget har använts. Granskningen får utföras under hela löptiden för avtalet mellan gemenskapen och EBRD om att tillhandahålla gemenskapsmedel till internationella fonden för avvecklingsstöd till Kozloduj samt under fem år efter dagen för utbetalning av den sista bidragsdelen. I förekommande fall kan revisionens resultat leda till att kommissionen beslutar om återkrav.

2. Kommissionens personal och extern personal med fullmakt från kommissionen ska ges lämplig tillgång till mottagarens kontorslokaler och till alla upplysningar, även i elektronisk form, som behövs för att utföra granskningen.

Revisionsrätten ska ha samma rättigheter som kommissionen, särskilt när det gäller tillträde.

För att skydda gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) även utföra kontroller och inspektioner på plats avseende Kozloduj-programmet enligt rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter[4].

3. När det gäller de gemenskapsåtgärder som finansieras genom den här förordningen ska med uttrycket oegentligheter enligt artikel 1.2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen[5] avses varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller åsidosättande av en avtalsenlig skyldighet som är följden av en ekonomisk aktörs handling eller underlåtenhet och som genom en otillbörlig utgift har lett till eller skulle kunna leda till en negativ ekonomisk effekt för gemenskapernas allmänna budget, för de budgetar som gemenskaperna förvaltar eller för budgetar som andra internationella organisationer förvaltar för gemenskapernas räkning.

4. Avtalen mellan gemenskapen och EBRD om tillhandahållande av gemenskapsmedel för den internationella stödfonden för avveckling av Kozloduj innehåller lämpliga bestämmelser för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier, korruption och andra oegentligheter och för att ge kommissionen, Olaf och revisionsrätten möjlighet att utföra kontroller på plats.

Artikel 7

Kommissionen ska se till att denna förordning tillämpas och regelbundet rapportera till Europaparlamentet och rådet. Kommissionen ska efter halva tiden göra en utvärdering i enlighet med artikel 3.3.

Artikel 8

1. Kommissionen ska biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 8.1 i rådets förordning (Euratom) nr 549/2007.

2. När det hänvisas till denna punkt ska förfarandet i artikel 8.2 i förordning (Euratom) nr 549/2007 tillämpas.

Artikel 9

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Andris PIEBALGS Ledamot av kommissionen

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS BETECKNING:

Kozloduj-programmet för avveckling av kärnkraftverket Kozloduj (Bulgarien)

2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGEN

Politikområde och verksamhet som berörs.

Transport och energi

0605 Kärnenergi

3. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER

3.1 Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster) – nummer och benämning:

060505 Kärnsäkerhet — Övergångsåtgärder (avveckling)

3.2 Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och påverka budgeten:

2010-2013

3.3 Budgettekniska uppgifter ( lägg till rader vid behov )

Budget-rubrik | Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden | Nya | Deltagande av EFTA | Deltagande av kandidatländer | Rubrik i budgetramen |

060505 | Icke-oblig. utg. | DA[6] | NEJ | NEJ | NEJ | nr 1a |

4. SAMMANFATTNING AV RESURSBEHOVEN

4.1 Finansiella resurser

4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Sektion nr | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n +4 | n + 5 och följande år | Totalt |

Driftskostnader[7] |

Åtagandebemyndiganden | 8.1 | a | 75 | 75 | 75 | 75 | 0 | 0 | 300 |

Betalningsbemyndiganden | b | 0 | 0 | 75 | 75 | 75 | 75 | 300 |

Administrativa utgifter inom ramen för referensbeloppet[8] |

Tekniskt och administrativt stöd (icke-diff. anslag) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

SAMMANLAGT REFERENSBELOPP |

Åtagandebemyndiganden | a+c | 75 | 75 | 75 | 75 | 0 | 0 | 300 |

Betalningsbemyndiganden | b+c | 0 | 0 | 75 | 75 | 75 | 75 | 300 |

Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[9] |

Personal och tillhörande utgifter (icke-diff. anslag) | 8.2.5 | d | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 | 1,220 |

Administrativa utgifter andra än personal och tillhörande utgifter, som inte ingår i referensbeloppet (icke-diff. anslag) | 8.2.6 | e | 0.0144 | 0.0144 | 0.0144 | 0.0144 | 0 | 0 | 0,058 |

Totala beräknade utgifter för åtgärden

TOTALT ÅB inbegripet personalutgifter | a+c+d+e | 75 319 | 75 319 | 75 319 | 75 319 | 0 | 0 | 301.28 |

TOTALT BB inbegripet personalutgifter | b+c+d+e | 0,319 | 0,319 | 75 319 | 75 319 | 75 | 75 | 301.28 |

Uppgifter om samfinansiering

Om förslaget innefattar samfinansiering från medlemsstaterna eller andra parter (ange vilka) ska en beräkning av nivån på samfinansieringen anges i nedanstående tabell (ytterligare rader kan läggas till om det gäller flera parter):

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Samfinansierande organ: | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 och senare | Totalt |

…………………… | f | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

TOTALT ÅB inbegripet samfinansiering | a+c+d+e+f | 75 319 | 75 319 | 75 319 | 75 319 | 0 | 0 | 301 28 |

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

( Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetplanen,

* Med marginalen för den berörda posten. Om detta visar sig vara otillräckligt för 2010 kommer kommissionen att föreslå att man mobiliserar flexibilitetsinstrumentet.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[10] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetramen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

( Förslaget påverkar inte inkomsterna

( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:

Anmärkning: Den metod som använts för att beräkna påverkan på inkomsterna ska redovisas närmare på ett separat blad som bifogas finansieringsöversikten.

Miljoner euro (avrundat till en decimal)

Före åtgärd [År n-1] | Situation efter åtgärd |

Totalt antal anställda | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |

5. BESKRIVNING OCH MÅL

Bakgrunden till förslaget ska lämnas i motiveringen. Detta avsnitt i finansieringsöversikten ska innehålla följande kompletterande uppgifter:

5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

Under anslutningsförhandlingarna lovade Bulgarien att stänga enheterna 1 och 2 i kärnkraftverket Kozloduj under 2002 och enheterna 3 och 4 senast den 31 december 2006. Dessa åtaganden om stängning togs med i protokollet till akten om villkoren för Republiken Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen.

Det bör återigen påpekas att stödet omfattar avvecklingsprocessen och dess icke-nukleära följder.

I en studie, som har finansierats av Phareprogrammet och utförts av EDF/Framatom-konsortiet, uppskattas avvecklingskostnaden för VVER 440/230-reaktorerna 1–4 i kärnkraftverket Kozloduj till ungefär 710 miljoner euro (i 2000 års priser) för samtliga åtgärder, inklusive avfallshantering dock utan slutförvaring av använt bränsle. Studien har bekräftats av andra internationella studier. Det bör påpekas att de bulgariska myndigheterna genomgående har lagt fram högre siffror. Till detta kommer kostnaderna för icke-kärntekniska åtgärder (exempelvis ersättning av produktionskapacitet och åtgärder för att trygga försörjningen).

Mot bakgrund av de stora kostnaderna för anläggningarnas avveckling är Europeiska unionen också införstådd med att de totala genomsnittsanslagen för nästa budgetplansperiod ska vara lämpliga och att programplaneringen av dessa resurser ska grundas på faktiska betalningsbehov och faktisk absorberingskapacitet..

5.2. Mervärdet av gemenskapens medverkan, förslagets förenlighet med andra finansieringsinstrument och eventuella synergieffekter

Finansieringen av avvecklingen av de kärntekniska anläggningar som ska stängas i förtid var en mycket viktig fråga i Europeiska unionens utvidgningsdiskussioner. De berörda staterna har åtagit sig att stänga vissa reaktorer. Europeiska unionen har gett uttryck för sin solidaritet med dessa länder genom att bevilja finansiellt stöd till avvecklingen. Unionen har redan uppfyllt sina åtaganden för perioden 2007-2009. Nu måste man införa de instrument som behövs för att den ska kunna leva upp till sina åtaganden inom ramen för budgetplanen för perioden 2010–2013.

5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningen

Mål:

Att finansiera avvecklingen av kärnkraftverket Kozloduj (enheterna 1–4) och de energiåtgärder som krävs till följd av stängningen.

De medel som avsatts för Kozloduj-programmet kommer att användas för att finansiera olika åtgärder som anges i artikel 30.2 i protokollet till anslutningsfördraget.

Den konkreta avvecklingsverksamheten kommer att prioriteras, i syfte att garantera en hög kärnteknisk skyddsnivå. Man kommer dessutom att prioritera moderniseringen av den konventionella energiproduktionen, förbättrade energitrygghet genom anslutning till de transeuropeiska näten och åtgärder för att hjälpa anläggningens personal att bibehålla en hög driftssäkerhet fram till stängningen och under själva avvecklingen.

Resultat:

Stängningen av reaktorerna 1–4 och inledandet av kärnkraftverkets avveckling

Indikator:

Övervakningsindikatorerna kommer bland annat att omfatta följande:

- Den faktiska stängningen inom utsatt tidsfrist, dvs. Kozloduj 1 och 2 till den 31 december 2002 och Kozloduj 3 och 4 till den 31 december 2006.

- Årliga finansieringsplaner grundade på verksamhetsrapporter.

- Bidragsavtal med EBRD.

- Detaljerade avtal med kostnadsberäkningar.

- Regelbundna rapporter.

- Inledandet av avvecklingen i överensstämmelse med den nationella avvecklingsstrategin.

5.4. Metod för genomförandet (preliminärt)

Ange den eller de förvaltningsformer[12] som valts för åtgärden.

( Centraliserad förvaltning

( Direkt av kommissionen

( Indirekt genom delegering till

( genomförandeorgan

( av gemenskaperna inrättade organ som avses i artikel 185 i budgetförordningen

( nationella organ inom den offentliga sektorn/organ med offentliga förvaltningsuppgifter

( Delad eller decentraliserad förvaltning

( Tillsammans med medlemsstaterna

( Tillsammans med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

Anmärkningar: Stödet får göras tillgängligt som ett gemenskapsbidrag till de internationella stödfonder för avveckling som förvaltas av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling.

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Övervakningssystem

Översyn två gånger per år

6.2 Utvärdering

6.2.1. Förhandsutvärdering

Förhandsutvärdering har genomförts med egna medel.

6.2.2. Åtgärder som har vidtagits med anledning av interims- eller efterhandsutvärderingar (lärdomar som dragits av liknande åtgärder)

Efter interimsutvärderingen av Ignalina- och Bohunice-programmen har man utvecklat en strategi för att genomföra avvecklingsprogrammen.

6.2.3. Bestämmelser om tidsintervall för framtida utvärderingar

Interimsutvärdering efter halva tiden och utvärdering i efterhand.

7. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING

Kommissionen får utföra revision av bidrag, antingen direkt med egen personal eller med något annat kvalificerat externt organ som den utser. Granskningen får utföras under hela avtalets löptid samt under fem år efter dagen för utbetalning av den sista bidragsdelen. Resultaten av dessa revisioner kan leda till att kommissionen fattar beslut om återkrav.

Såväl kommissionens personal som extern personal med fullmakt från kommissionen ska ges sådan tillgång till stödmottagarens kontorslokaler och till alla upplysningar, även i elektronisk form, som krävs för att granskningen ska kunna utföras.

Revisionsrätten ska ha samma rättigheter som kommissionen, särskilt när det gäller tillträde till lokaler och handlingar.

För att skydda Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) även utföra kontroller och inspektioner på plats avseende detta program enligt rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96[13].

När det gäller de gemenskapsåtgärder som finansieras genom den här förordningen ska med begreppet oegentlighet enligt artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avses varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller åsidosättande av en avtalsenlig skyldighet som är följden av en ekonomisk aktörs handling eller underlåtenhet och som genom en otillbörlig utgift har lett till eller skulle kunna leda till skada för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, för de budgetar som gemenskaperna förvaltar eller för de budgetar som andra internationella organisationer förvaltar för gemenskapernas räkning.

Avtalen mellan gemenskapen och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling om tillhandahållande av gemenskapsmedel för den internationella stödfonden för avveckling av Kozloduj innehåller lämpliga bestämmelser för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägerier, korruption och andra oegentligheter och för att ge kommissionen, OLAF och revisionsrätten möjlighet att utföra kontroller på plats.

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOVEN

8.1. Kostnader för förslaget fördelade på mål

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 |

Tjänstemän eller tillfälligt anställda [15] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |

B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0 | 0 |

Personal som finansieras enligt artikel XX 01 02[16]. |

Övrig personal som finansieras genom art. XX 01 04/05[17] |

TOTALT | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig

Årlig programplanering

Regelbunden tillsyn

8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodoses

(Om fler än en källa anges, ska uppgift lämnas om hur många tjänster som härrör från var och en av källorna.)

( Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som ska ersättas eller förlängas

( Tjänster som redan har avdelats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n.

( Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag.

( Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning)

( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året.

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administrativ förvaltning)

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetpost (nr och rubrik) | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och senare | TOTALT |

1. Tekniskt och administrativt stöd (inbegripet tillhörande personalkostnader) |

Genomförandeorgan[18] |

Övrigt tekniskt och administrativt stöd |

- internt |

- externt |

Totalt tekniskt och administrativt stöd |

8.2.5. Personalkostnader och utgifter i samband därmed som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och senare |

Fast eller tillfälligt anställda (XX 01 01) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |

Personal som finansieras via artikel XX 01 02 (extra- och kontraktsanställd personal, nationella experter osv.) (ange budgetpost) |

Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |

Beräkning – Tjänstemän och tillfälligt anställda

I tillämpliga fall ska en hänvisning göras till punkt 8.2.1

2,5 hte * 122 000 = 305 000

Beräkning – Personal som finansieras genom artikel XX 01 02

I tillämpliga fall ska en hänvisning göras till punkt 8.2.1

8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och senare | TOTALT |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |

XX 01 02 11 02 – Möten och konferenser |

XX 01 02 11 03 - Kommittéer[19] |

XX 01 02 11 04 – Studier & samråd |

XX 01 02 11 05 - Informationssystem |

2. Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) |

3. Övriga utgifter av administrativ karaktär (specificera genom att ange budgetrubrik) |

Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |

Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet

4 tjänsteresor per år för 2 personer (1 000 euro per resa)

2 tjänsteresor per år till EBRD för 4 personer (800 euro per resa)

Totalt 14 400 euro

[1] EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

[2] EGT C 139, 14.6.2006, s. 1.

[3] EUT L 131, 23.5.2007, s. 1.

[4] EUT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[5] EUT L 312, 23.12.1995, s. 1.

[6] Differentierade anslag.

[7] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i den berörda avdelningen xx.

[8] Utgifter inom ramen för artikel xx 01 04 i avdelning xx.

[9] Utgifter inom ramen för kaptiel xx 01 andra än artikel xx 01 04 eller xx 01 05.

[10] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[11] Ytterligare kolumner kan läggas till vid behov, dvs. om åtgärdens löptid är längre än 6 år.

[12] Vid fler än en metod lämna kompletterande uppgifter i avsnittet ”Anmärkningar” i denna punkt.

[13] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

[14] Se avsnitt 5.3.

[15] Kostnader som INTE tacks av referensbeloppet.

[16] Kostnader som INTE tacks av referensbeloppet.

[17] Kostnader omfattas av referensbeloppet.

[18] En hänvisning skall göras till den särskilda finansieringsöversikten för rättsakt för det (de) berörda genomförandeorganet(en).

[19] Ange typ av kommitté och den grupp till vilken den hör.