MOTIVERING

1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET

2. Motiv och syfte

Detta förslag gäller tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad grundförordningen ) i förfarandet rörande import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina.

- Allmän bakgrund

Förslaget läggs fram som ett led i tillämpningen av grundförordningen och är resultatet av en undersökning som genomförts i enlighet med grundförordningens formella och materiella krav.

- Gällande bestämmelser

Gällande provisoriska åtgärder infördes genom kommissionens förordning (EU) nr 627/2011 av den 27 juni 2011 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina.

- Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden

Ej tillämpligt.

3. SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS

4. Samråd med berörda parter

De parter som berörs av förfarandet har i enlighet med bestämmelserna i grundförordningen getts möjlighet att tillvarata sina intressen under undersökningen.

- Extern experthjälp

Någon extern experthjälp har inte behövts.

- Konsekvensanalys

Förslaget är en följd av tillämpningen av grundförordningen.

I grundförordningen föreskrivs inte någon allmän konsekvensanalys, men den innehåller en uttömmande förteckning över villkor som måste bedömas.

5. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER

6. Sammanfattning av den föreslagna åtgärden

Den 30 september 2010 inledde kommissionen ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina.

Kommissionen införde preliminära antidumpningstullar på denna import genom förordning (EU) nr 627/2011 av den 27 juni 2011.

Det bifogade förslaget till rådets förordning grundas på de slutgiltiga undersökningsresultaten som har bekräftat att skadlig dumpning föreligger och att införandet av åtgärder inte strider mot unionens övergripande intresse. De preliminära slutsatserna bekräftades generellt, även om det gjordes en mindre korrigering av beräkningarna som ledde till mycket små ändringar (på mindre än 1 procentenhet) av dumpnings- och skademarginalerna och därmed av tullsatserna.

Rådet föreslås därför anta det bifogade förslaget till förordning, som bör offentliggöras senast den 29 december 2011.

- Rättslig grund

Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen.

- Subsidiaritetsprincipen

Förslaget avser ett område där Europeiska unionen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig.

- Proportionalitetsprincipen

Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl:

Åtgärdsformen beskrivs i grundförordningen och ger inget utrymme för nationella beslut.

Det är inte tillämpligt att ange på vilket sätt den ekonomiska och administrativa börda som faller på unionen, nationella regeringar, regionala och lokala myndigheter, ekonomiska aktörer och medborgare begränsas till ett minimum och står i proportion till förslagets mål.

- Val av regleringsform

Föreslagen regleringsform: förordning.

Andra regleringsformer skulle inte vara lämpliga, eftersom det inte föreskrivs några alternativ i grundförordningen.

7. BUDGETKONSEKVENSER

Förslaget påverkar inte unionens budget.

2011/0355 (NLE)

Förslag till

RÅDETS FÖRORDNING

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen[1] (nedan kallad grundförordningen ), särskilt artikel 9,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen ) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och,

av följande skäl:

A. PROVISORISKA ÅTGÄRDER

8. Genom förordning (EU) nr 627/2011[2] (nedan kallad förordningen om preliminär tull ) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina ).

9. Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 16 augusti 2010 (nedan kallat klagomålet ) av Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad unionsindustrins intresseorganisation ) såsom företrädare för två grupper av unionstillverkare (nedan kallade klagandena ) som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens samlade produktion av vissa sömlösa rör av rostfritt stål.

10. Det erinras om att undersökningen av dumpning och skada, i enlighet med vad som anges i skäl 14 i förordningen om preliminär tull, omfattade perioden från och med den 1 juli 2009 till och med den 30 juni 2010 (nedan kallad undersökningsperioden eller i tabeller UP ). Undersökningen av tendenser av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2006 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden ).

B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

11. Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska åtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter ), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära resultaten. De parter som önskade bli hörda gavs tillfälle till det. Kommissionen fortsatte att inhämta alla upplysningar som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden.

Individuell undersökning

12. När det gäller de tre ansökningar om individuell undersökning som lämnades, fastställdes det slutgiltigt att dessa inte kunde beviljas eftersom de skulle ha blivit orimligt betungande och skulle ha förhindrat att undersökningen avslutades i rätt tid. I enlighet med vad som anges i skäl 6 i förordningen om preliminär tull hade kommissionen gjort ett representativt urval, som enligt uppgifter från Eurostat svarade för 25 % av den samlade importen under undersökningsperioden och mer än 38 % av de samarbetsvilliga exportörernas samlade volym under undersökningsperioden. Såsom framgår av skäl 13 i förordningen om preliminär tull utgörs två av de tre exporterande tillverkare som ingick i urvalet av stora grupper. Dessa gruppers storlek var särskilt betungande för den aktuella undersökningen, både i fråga om undersökningens omfattning och i fråga om analysen. Det var därför inte möjligt att bevilja ansökningar om individuell undersökning från fler exporterande tillverkare.

C. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1. Berörd produkt

13. Det erinras om att i enlighet med vad anges i skäl 15 i förordningen om preliminär tull är den berörda produkten vissa sömlösa rör av rostfritt stål (andra än rör försedda med röranslutningar, lämpliga för rörledningar för gaser eller vätskor, avsedda att användas i civila luftfartyg), med ursprung i Folkrepubliken Kina och som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00 (nedan kallad den berörda produkten ).

14. Eftersom det inte inkommit några synpunkter på den berörda produkten efter det preliminära meddelandet av uppgifter, bekräftas skälen 15–17 i förordningen om preliminär tull.

2. Likadan produkt

15. Eftersom det inte inkommit några synpunkter, bekräftas skäl 20 i förordningen om preliminär tull.

D. DUMPNING

1. Marknadsekonomisk status

16. Efter det preliminära meddelandet av uppgifter ifrågasatte ett antal parter några av undersökningsresultaten rörande fastställandet av marknadsekonomisk status enligt vad som anges i skälen 21–43 i förordningen om preliminär tull.

17. En part hävdade att kommissionen inte hade lämnat några uppgifter om skillnaden mellan råvarupriserna på unionsmarknaden och den kinesiska hemmamarknaden. I detta avseende bör det noteras att den nominella skillnaden mellan råvarupriserna i Europeiska unionen, USA och Kina angavs i både meddelandet om marknadsekonomisk status och förordningen om preliminär tull. Såsom anges i skäl 27 i förordningen om preliminär tull uppgår denna skillnad i genomsnitt och beroende på stålets kvalitet till omkring 30 %. När det gäller de informationskällor som låg till grund för denna jämförelse, använde kommissionen tillgängliga uppgifter från samarbetsvilliga tillverkare i unionen och exporterande tillverkare i Kina. Dessa uppgifter har dubbelkontrollerats mot ett antal offentligt tillgängliga källor[3].

18. Det hävdades dessutom att kommissionen inte hade gjort någon jämförelse mellan priserna på järn som importerades till Kina och världsmarknadspriserna. I detta sammanhang påstods dessutom att man inte hade fått några uppgifter om järnmalmens betydelse för kostnaden för den råvara (rörämnen, göt och rundstång) som köptes av tillverkarna av den berörda produkten. Hänvisningen till järnmalm i skäl 28 i förordningen om preliminär tull gjordes inom ramen för en analys av huruvida Kina åtnjöt någon naturlig komparativ fördel som skulle kunna förklara de låga priserna på rörämnen, göt och rundstång i Kina. Järnmalm, nickel och krom är de främsta kostnadsdrivande faktorerna vid tillverkningen av rörämnen, göt och rundstång av rostfritt stål. Men eftersom priserna på järnmalm, nickel och krom i allmänhet baseras på världsmarknadspriserna, kan de endast ha en begränsad effekt på skillnaden mellan priserna på rörämnen, göt och rundstång i EU och Kina och därmed till sist också på skillnaden mellan priserna på sömlösa rör av rostfritt stål. Slutsatsen att det första kriteriet för marknadsekonomisk status inte uppfylldes grundades därför inte på priserna på järnmalm, utan på prisskillnaden mellan de råvaror, dvs. rörämnen, göt och rundstång, som används direkt vid tillverkningen av den berörda produkten. Denna prisskillnad, i kombination med det statliga inflytande som konstaterades (exportskatt och ingen återbetalning av moms), ledde till slutsatsen att det inte hade bevisats att det första kriteriet för beviljande av marknadsekonomisk status var uppfyllt.

19. En part upprepade vid flera tillfällen samma påstående rörande de förfarandeaspekter som hänför sig till beslutet om makroekonomisk status. Påståendet avsåg samråden med den rådgivande kommittén av medlemsstater, och närmare bestämt de uppgifter som överlämnades till denna kommitté under den aktuella undersökningen. Detta har förklarats i två skrivelser som skickats till parten och även varit föremål för flera skriftväxlingar med förhörsombudet. I detta avseende bör det noteras att enligt artikel 19.5 i grundförordningen får uppgifter som utväxlas med den rådgivande kommittén av medlemsstater endast lämnas ut om detta uttryckligen anges i grundförordningen. De gällande bestämmelserna gör det därför inte möjligt att ge parter tillgång till de uppgifter som utväxlats mellan kommissionen och medlemsstaterna.

20. Samma part kom med vissa påståenden som framför allt rörde snedvridningar på råvarumarknaden. Denna part hävdade att de rörämnen av rostfritt stål som köptes på den kinesiska hemmamarknaden endast utgjorde en del av inköpen av råvaror under undersökningsperioden. I detta avseende bör det först och främst noteras att det i artikel 2.7 c i grundförordningen inte fastställs några tröskelvärden i fråga om den andel råvaruinköp som skulle behöva påverkas av snedvridningar. I artikel 2.7 c i grundförordningen föreskrivs att kostnader för de viktigaste insatsvarorna ska i stort sett återspegla marknadsvärden. Dessutom förklarade kommissionen att snedvridningarna på den kinesiska råvarumarknaden framför allt rörde de viktigaste råvarorna som användes vid tillverkningen av sömlösa rör av rostfritt stål, och inte bara rörämnen. De viktigaste råvarorna som används vid tillverkningen av sömlösa rör av rostfritt stål är rörämnen, göt och rundstång av rostfritt stål som står för mer än 50 % av tillverkningskostnaden för den berörda produkten. Dessa råvaror klassificeras tillsammans under HS-nummer 7218 10 (göt och andra obearbetade former av rostfritt stål). Samtliga omfattas av en exportskatt på 15 % och är inte föremål för någon återbetalning av momsen på 17 % vid export. På grundval av detta fastställdes att det förelåg snedvridningar, vilket ledde till slutsatsen att ingen av de utvalda kinesiska exporterande tillverkarna uppfyllde det första kriteriet inom ramen för undersökningen av marknadsekonomisk status. Det berörda företaget köper en betydande del – cirka 30 % – av de råvaror det använder vid tillverkningen av den berörda produkten på den kinesiska hemmamarknaden. Det bör dessutom noteras att företaget även importerar en stor andel från närstående företag. När man särskilt riktat in sig på köp från icke-närstående leverantörer, har så mycket som 56 % köpts in på hemmamarknaden. Tvärtemot vad parten hävdar förelåg därför ingen felaktig beskrivning av sakförhållandena vid fastställandet av makroekonomisk status, varken i kommunikationen med den parten, eller vid samrådsförfarandet med den rådgivande kommittén, som underrättades om alla synpunkter som lagts fram. Påståendet avvisas därför.

21. Ett företag hävdade att beslutet att inte bevilja marknadsekonomisk status borde vara individuellt och företagsspecifikt, medan institutionerna i föreliggande fall har utvidgat de allmänna undersökningsresultaten för hela landet till att omfatta individuella tillverkare. Detta argument kan inte godtas, eftersom institutionerna i praktiken har gjort en individuell analys för varje tillverkare som ingick i urvalet. Det stämmer att institutionerna har dragit samma slutsats för samtliga tre tillverkare, men detta beror på att staten påverkat beslutsprocessen för samtliga tillverkare, såsom förklaras i förordningen om preliminär tull.

22. Med beaktande av ovanstående bekräftas därför slutsatsen att alla ansökningar om marknadsekonomisk status bör avslås, i enlighet med vad som fastställs i skälen 21–43 i förordningen om preliminär tull.

2. Normalvärde

a) Jämförbart land

23. En part ansåg att man borde ha använt USA som ett jämförbart land. I detta avseende bör det noteras att grunderna för beslutet att inte använda USA som ett jämförbart land redovisas ingående i skälen 46–48 i förordningen om preliminär tull. Eftersom parten inte underbyggde sitt påstående eller lade fram några ytterligare argument som skulle kunna ändra de slutsatser som drogs i fråga om att använda USA som ett eventuellt jämförbart land, måste påståendet avvisas.

24. Samtidigt ska det understrykas att kommissionen fortsatte sina ansträngningar för att få till stånd ett samarbete från ett lämpligt jämförbart land. Förutom de ansträngningar som anges i skäl 47 i förordningen om preliminär tull, kontaktade kommissionen tillverkare i Brasilien, Kanada, Malaysia, Mexiko, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan och Ukraina. Totalt kontaktades 46 företag, men inget av dessa var samarbetsvilligt.

25. På grundval av ovanstående bekräftas därför den preliminära slutsatsen i skäl 51 i förordningen om preliminär tull att normalvärdet bör baseras på det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal.

b) Fastställande av normalvärde

26. Såsom anges i skälen 49–51 i förordningen om preliminär tull baseras normalvärdet på det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen för den likadana produkten, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal, för de mest liknande produkttyperna med samma diameter, stålkvalitet och produkttyp (t.ex. kall- eller varmdragna).

27. Parternas synpunkter på det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen samt deras sypunkter på justeringar (t.ex. för handelsled och kvalitetsuppfattning) tas upp i skälen 45 och 46 nedan.

28. Ett företag ansåg att normalvärdet borde konstrueras på grundval av importpriset för hålade rörämnen till USA från EU eller det pris som unionstillverkarna betalade vid import till unionen. Detta påstående har inte underbyggts. Företaget har inte lagt fram några argument om varför en sådan konstruktion skulle vara lämpligare för fastställande av normalvärdet än den metod som användes i förordningen om preliminär tull. Det har framför allt inte styrkts varför det skulle vara lämpligare att konstruera normalvärdet på grundval av priserna på hålade rörämnen än på unionsindustrins priser för den likadana produkten.

29. Det har inte heller lagts fram några bevis till stöd för att EU:s export till USA borde övervägas. Detta alternativ verkar inte lämpligt, särskilt inte eftersom samtliga av de samarbetsvilliga tillverkarna i USA förlitar sig på import från sina moderbolag i EU (se skäl 48 i förordningen om preliminär tull). Dessutom medför de höga bearbetningskostnaderna i USA (se skäl 48 i förordningen om preliminär tull) – dvs. själva anledningen till att USA inte ansågs vara ett lämpligt val som jämförbart land – att den föreslagna metoden inte är lämplig.

30. När det gäller exporten från USA till EU har denna fråga utförligt behandlats i skäl 49 i förordningen om preliminär tull. Det ansågs att de amerikanska exportpriserna skulle färgas av de höga tillverkningskostnaderna och av det faktum att exportvolymerna var mycket begränsade.

31. Samma företag föreslog att normalvärdet kunde konstrueras på grundval av de importpriser som unionstillverkare faktiskt betalade för hålande rörämnen av rostfritt stål. Den unionstillverkare som importerar hålade rörämnen från Indien till unionen samarbetar emellertid inte i den aktuella undersökningen, vilket anges i klagomålet. Dessutom importerar de unionstillverkare som ingår i urvalet inte hålade rörämnen från något land utanför EU. Det är därför inte möjligt att tillämpa den föreslagna metoden.

32. Mot bakgrund av ovanstående bekräftas därför fastställandet av normalvärdet i enlighet med skälen 49–51 i förordningen om preliminär tull.

3. Exportpris

33. En part upprepade sitt krav om att dagen för köporder snarare än fakturadagen borde anses som försäljningsdag för att säkerställa en rättvis jämförelse. Detta krav ställdes med hänvisning till artikel 2.10 j i grundförordningen. Som redan förklarats för den berörda parten vid den utfrågning under ledning av förhörsombudet som hölls den 11 mars 2011 hänvisar denna bestämmelse specifikt till valutaomräkningar, dvs. de växelkurser som ska användas när prisjämförelser kräver valutaomräkning. Hänvisningen till dagen för köporder avser följaktligen valutaomräkningar inom ramen för en rättvis jämförelse mellan exportpris och normalvärde och har inget samband med omsättningen eller volymen av exportförsäljningen till EU under undersökningsperioden.

34. I samtliga fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i unionen och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. Följaktligen bekräftas härmed skäl 52 i förordningen om preliminär tull.

4. Jämförelse

35. Såsom anges i skäl 20 ovan tas parternas synpunkter på det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen samt deras sypunkter på justeringar (t.ex. för handelsled och kvalitetsuppfattning) upp i skälen 45 och 46 nedan.

36. En part gjorde invändningar mot metoden att jämföra exportpriset och normalvärdet på grundval av tre specifika parametrar (diameter, stålkvalitet och produkttyp, t.ex. kall- eller varmdragna). Denna part hävdade att man borde ha gjort en mer ingående jämförelse som baserades på ytterligare parametrar, t.ex. väggtjocklek, längd och provningskrav.

37. Kommissionen inhämtade i själva verket uppgifter på grundval av ytterligare parametrar, inklusive längd, väggtjocklek och provningskrav.

38. Dumpningsmarginalen fastställs normalt på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt pris för alla exporttransaktioner, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen. Enligt denna artikel ska beräkningar av dumpning baseras på ”alla exporttransaktioner till gemenskapen” om ”inte annat följer av relevanta bestämmelser angående rättvis jämförelse”. Företaget hänvisade till de s.k. produktkontrollnumren och parametrarna i dessa. I detta avseende bör det noteras att man använde produktkontrollnummer som ett verktyg i undersökningen för att strukturera och organisera den enorma mängd mycket detaljerade uppgifter som företagen lämnat. De är till hjälp när man genomför en mer detaljerad analys av olika produktegenskaper inom den berörda produktens och den likadana produktens produktkategori. För att jämförelsen skulle bli rättvis grundades den på de mest relevanta egenskaperna.

39. Kommissionen bemötte företagets synpunkter genom att i en skrivelse förklara att ett rörs väggtjocklek står i proportion till dess vikt och därför indirekt omfattades av jämförelsen. Andra egenskaper, t.ex. provningskrav, har små konsekvenser för jämförelsen. Nästan alla berörda produkter omfattas t.ex. av standardiserade provningsmetoder.

40. Det ska understrykas att kommissionen inte, tvärt emot vad denna part hävdar, bortsåg från några uppgifter. Det är emellertid inte ovanligt att vissa parametrar i produktkontrollnumren har mindre betydelse och att särskilda parametrar utgör en bättre grund än andra för en rättvis jämförelse. Inga rör har undantagits från jämförelsen på grundval av skillnader i fysiska egenskaper eller några andra skillnader och inga nya produkttyper har skapats. Tvärt om ingick all försäljning i jämförelsen, oavsett rörens diameter eller längd.

41. Företaget hävdade vidare att den metod som kommissionen använde gjorde det omöjligt för företaget att begära justeringar för fysiska egenskaper. Man grundade även detta påstående på att kommissionen endast hade baserat jämförelsen på tre parametrar, vilket redan har behandlats i skälen 31 och följande.

42. När det gäller frågan om jämförelsen ur ett förfarandeperspektiv, som också tagits upp av samma part, ska det noteras att företaget hade alla möjligheter att lämna synpunkter på de beräkningar som gjordes för företagets individuella situation. Fullständiga uppgifter om dessa beräkningar tillkännagavs den dag som förordningen om preliminär tull offentliggjordes. I en skrivelse av den 11 juli 2011 framförde företaget synpunkter på de parametrar som hade använts vid jämförelsen och bad om ytterligare förtydliganden. Kommissionen besvarade denna skrivelse den 19 juli 2011. Företaget upprepade därefter sina synpunkter i en skrivelse av den 29 juli 2011. Samtidigt som företaget invände mot grunden för jämförelsen, hävdade det vid upprepade tillfällen att sådana parametrar som väggtjocklek, längd och provningskrav påverkade priserna. Såsom anges ovan medger kommissionen att dessa parametrar hade viss betydelse för priserna. Man ansågs emellertid att det var rimligare att basera beräkningarna på de tre viktigaste parametrarna, eftersom detta ledde till den högsta graden av matchning och samtidigt gjorde det möjligt att hitta matchande försäljningar för alla exporttransaktioner.

43. Företaget hävdade att det hindrades från att begära justeringar. Detta argument måste avvisas. Det var möjligt att begära justeringar under hela förfarandet, inte minst vid tidpunkten för meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten, då företaget fick fullständig kännedom om alla detaljer för beräkningarna.

44. En part hävdade att tillämpningen av tillverkningskostnaderna för produkttyper med mindre diametrar på produkttyper med större diametrar inte speglade de faktiska kostnaderna, eftersom kostnaderna för produkterna med större diametrar var mycket högre. Denna part lade emellertid varken fram några alternativ eller underbyggde sitt argument. Eftersom det inte har lagts fram någon alternativ metod anses därför den metod som användes vara den rimligaste.

45. Ett företag hävdade att antalet justeringar (det faktum att kommissionen endast använde tre parametrar, justeringarna för kvalitetsuppfattning och handelsled) tyder på att unionstillverkarnas produkter knappast är jämförbara med de importerade kinesiska produkterna. I detta avseende noteras att den omständigheten att institutionerna gör justeringar ingår som en del i alla beräkningar av dumpning Dessa justeringar föreskrivs i grundförordningen och kan därför i sig inte ifrågasätta jämförbarheten mellan den berörda produkten och den likadana produkten. Den höga matchningsgraden bekräftar i själva verket att den berörda produkten och den likadana produkten är helt jämförbara.

46. Undersökningsresultaten i skälen 53 och 54 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

5. Dumpningsmarginaler

47. En part ansåg att dumpningsmarginalen borde ha beräknats på kvartalsbasis på grund av en kraftig fluktuation i priset på nickel. I detta avseende noteras att i det aktuella fallet är jämförelsen mellan exportpriset och normalvärdet inte en jämförelse mellan priser och kostnader, utan endast mellan vägda genomsnittliga försäljningspriser (normalvärdet fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningspriser). Nickelpriserna ökade dessutom på världsmarknaden och var följaktligen inte en isolerad kinesisk prisökning. Ökningen påverkade som högst tre månader av undersökningsperioden, medan försäljningen av den berörda produkten ägde rum under hela undersökningsperioden. Förändringar i råvarupriserna måste dessutom betraktas som normala inslag i en affärsverksamhet. Stigande nickelpriser borde påverka unionstillverkare och kinesiska tillverkare i lika hög grad, eftersom nickel noteras på LME-börsen i London (London Metal Exchange). Eventuella skillnader skulle bero på snedvridningen av råvarupriser i Kina och bör därför inte beaktas vid beräkningen. Detta påstående måste därför avvisas och jämförelsen baseras på de årliga genomsnittliga kinesiska exportpriserna och de årliga genomsnittliga priserna i unionen, vid behov vederbörligen justerat för att inbegripa en skälig vinstmarginal. Detta argument avvisades därför.

48. En kinesisk tillverkare lämnade ett väl underbyggt påstående om att uträkningen av justeringar för dess individuella dumpningsmarginal inte var korrekt. Kommissionen godtog detta och gjorde en ny beräkning, som gav en dumpningsmarginal på 83,7 %. Bortsett från denna ändring bekräftas undersökningsresultaten i skälen 55–61 i förordningen om preliminär tull. De reviderade dumpningsmarginalerna uppgår till följande:

Slutgiltig dumpningsmarginal |

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 83,7 % |

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 62,6 % |

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 67,1 % |

Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som förtecknas i bilaga I | 71,5 % |

Alla övriga företag | 83,7 % |

E. SKADA

1. Unionsindustrin

49. När det gäller definitionen av unionsindustrin och representativiteten för urvalet av unionstillverkare, har inga synpunkter inkommit efter det preliminära meddelandet av uppgifter. Slutsatserna i skälen 62 och 63 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

2. Förbrukning i unionen

50. Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på förbrukningen i unionen, bekräftas skälen 64–66 i förordningen om preliminär tull.

3. Import från det berörda landet

51. Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på de preliminära slutsatserna om den dumpade importens volym, marknadsandel och prisutveckling, bekräftas skälen 67–69 i förordningen om preliminär tull.

Prisunderskridande

52. När det gäller beräkningen av den kinesiska importens prisunderskridande begärde både de kinesiska exporterande tillverkarna och unionsindustrin ytterligare information om den beräkningsmetod som hade använts för att fastställa vissa justeringar (t.ex. för kostnader efter import, handelsled och marknadens uppfattning om produktens kvalitet). Kommissionen tillmötesgick detta genom att meddela hur dessa justeringar hade fastställts, samtidigt som den säkerställde att konfidentiella uppgifter skyddades.

53. Efter kommentarer från en kinesisk tillverkare gjordes en mindre korrigering av beräkningen av prisunderskridandet, eftersom den justering för handelsled som hade gjorts i den preliminära beräkningen även inkluderade en del av kostnaderna efter import, som omfattades av en separat justering för alla kostnader efter import. Denna korrigering ledde till en revidering på mindre än en procentenhet i underskridandemarginalerna och nivån för undanröjande av skada (för uppgifter om revideringen av nivån för undanröjande av skada, se skälen 82 och 83 nedan) jämfört med resultatet i det preliminära skedet.

54. Bortsett från de ändringar som anges ovan, och eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas härmed skälen 70 och 71 i förordningen om preliminär tull.

4. Unionsindustrins ekonomiska situation

55. Efter det preliminära meddelandet av uppgifter hävdade några kinesiska exporterande tillverkare att vissa indikatorer borde undantas från analysen av skada. De ansåg framför allt att tillverkningen och kapacitetsutnyttjandet hade minskat i samma takt som förbrukningen i unionen, och att dessa indikatorer därför inte borde beaktas i analysen av väsentlig skada. Ett liknande påstående gjordes i fråga om unionens minskade försäljningsvolym, vilket man hävdade också skedde i en takt som motsvarade takten för den minskade förbrukningen.

56. I detta avseende bör det först noteras att enligt artikel 3.5 i grundförordningen ska ”alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för industrins tillstånd” granskas vid en analys av skada. När det gäller andra faktorer utöver den dumpade importen som eventuellt kan ha bidragit till skadan, tas dessa upp i avsnitt F (Orsakssamband), särskilt i den punkt som rör verkningar av andra faktorer (se skälen 59–69 nedan).

57. Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter, bekräftas skälen 72–89 i förordningen om preliminär tull.

5. Slutsats om skada

58. Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas härmed skälen 90–92 i förordningen om preliminär tull.

F. ORSAKSSAMBAND

1. Verkningar av den dumpade importen och den ekonomiska nedgången

59. Några parter upprepade sitt påstående från det preliminära skedet om att en betydande del av den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade orsakats av andra faktorer än dumpad import.

60. I detta sammanhang hävdade vissa kinesiska exporterande tillverkare, efter det preliminära meddelandet av uppgifter, bland annat att en betydande del av den minskade försäljningsvolymen och de tappade marknadsandelarna snarare berodde på en vikande efterfrågan till följd av den ekonomiska krisen än på dumpad import från Kina. De hävdade vidare att den jämförbara nedgången i de kinesiska importpriserna och unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden (med 9 % respektive 8 %) också visade att unionsindustrin sjunkande priser uteslutande berodde på den minskade efterfrågan på marknaden och inte på verkningar av dumpad import.

61. För det första bör det noteras att det i skälen 103–106 i förordning om preliminär tull medges att den ekonomiska nedgången och den minskade efterfrågan som följde av detta hade en negativ inverkan på unionsindustrins situation och att den på så sätt kan ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit. Detta minskar emellertid inte de skadliga verkningarna av den dumpade kinesiska lågprisimporten, som kraftigt ökade sina marknadsandelar på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden.

62. Såsom anges i skälen 104 och 105 i förordningen om preliminär tull kan verkningarna av den dumpade importen i själva verket anses ha gjort ännu större skada under en period med minskad efterfrågan än i tider med snabb tillväxt. Importen från Kina verkar konsekvent ha underskridit unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick dessutom prisunderskridandet till mellan 21 % och 32 %, och importen från Kina hade en marknadsandel i unionen på mer än 18 %, vilket berodde på en kraftig ökning med 7,9 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Samtidigt som importen från Kina utövade ett påtagligt pristryck som förhindrade unionsindustrin från att sälja till kostnadstäckande priser (för att inte säga till lönsamma priser), gjorde denna imports ökade volym och marknadsandelar det därför omöjligt för unionsindustrin att försöka öka sina tillverkningsvolymer, sitt kapacitetsutnyttjande och sin försäljning, särskilt för de produkter som är mer av en stapelvara där handeln främst sker genom distributörer.

63. Om man, för det andra, skulle dra slutsatser enbart på grundval av sådana utvalda skadeindikatorer som volym och marknadsandelar, eller enbart utifrån försäljningspriser, skulle detta snedvrida analysen i detta fall. Förlusterna av försäljningsvolym och marknadsandelar sammanföll t.ex. med en kraftigt minskad lönsamhet och berodde i stor utsträckning på pristrycket från den dumpade importen. I fråga om marknadsandelar tappade unionsindustrin 3,6 procentenheter till den kinesiska importen under skadeundersökningsperioden. Slutligen går det, åter mot bakgrund av storleken på prisunderskridandet och ökningen av den kinesiska importen i både relativa och absoluta termer, över huvud taget inte att dra slutsatsen att sänkningen av unionstillverkarnas priser inte var kopplad till priserna på den dumpade importen.

64. Mot bakgrund av ovanstående bekräftas därför det orsakssamband mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som konstaterats på grundval av den kraftiga importvolymen och det pristryck som den kinesiska importen utövade på unionsindustrin.

65. Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter, bekräftas skälen 94–46 i förordningen om preliminär tull.

2. Verkningar av andra faktorer

66. När det gäller inverkan av import från andra tredjeländer till unionen hävdade några kinesiska exporterande tillverkare att 1,0 procentenhet av de 3,6 procentenheter av marknaden som unionsindustrin tappade borde ha tillskrivits import från Japan och Indien. Den kinesiska importen vann emellertid i själva verket marknadsandelar på bekostnad av både annan import och unionsindustrin. Av de marknadsandelar på 7,9 procentenheter som den kinesiska importen vann, tog den 3,6 procentenheter från unionsindustrin och 4,3 procentenheter från annan import.

67. Samma kinesiska exporterande tillverkare uppgav att även de genomsnittliga importpriserna från vissa utvalda tredjeländer, bland annat Ukraina, Indien och USA, hade minskat kraftigt, vilket kunde ha vållat unionsindustrin skada. I detta avseende noteras emellertid att totalt sett ökade faktiskt det genomsnittliga importpriset från alla andra tredjeländer än Kina med 34 % under skadeundersökningsperioden. Såsom redan angetts i skäl 100 i förordningen om preliminär tull var det genomsnittliga importpriset från USA väsentligt högre än priserna på unionsmarknaden. I samma skäl understryks dessutom att den ukrainska importens marknadsandel minskade medan den amerikanska respektive indiska importens marknadsandelar förblev relativt stabila. Det är emellertid inte möjligt att utifrån uppgifter från Eurostat om denna import dra slutsatsen att importen från andra tredjeländer skulle ha spelat en betydande roll för unionsindustrins försämrade situation och att detta skulle ha brutit det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen från Kina och skadan.

68. Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter, bekräftas slutsatserna i skälen 97–102 i förordningen om preliminär tull.

69. När det gäller verkningarna av den ekonomiska nedgången analyseras förklaringarna till varför den ekonomiska nedgången inte kan anses vara en faktor som bryter orsakssambandet i skälen 52–58 ovan. Eftersom ingen har lämnat några kommentarer som visar på motsatsen, bekräftas slutsatserna i skälen 103–106 i förordningen om preliminär tull.

70. Eftersom det inte inkommit några synpunkter på unionsindustrins exportresultat, bekräftas slutsatserna i skälen 107 och 108 i förordningen om preliminär tull.

71. Flera kinesiska exporterande tillverkare hävdade att det faktum att tillverkningskostnaden per enhet ökade med 18 % (se skäl 109 i förordningen om preliminär tull) spelade en större roll för unionsindustrins försämrade lönsamhet än den dumpade importen, och bad om en närmare analys av verkningarna av denna ökning av enhetskostnaden.

72. Kommissionen undersökte detta och konstaterade att ökningen av tillverkningskostnaden per enhet berodde på högre tillverkningskostnader till följd av högre råvarupriser, samt på sådana fasta kostnader som direkta arbetskraftskostnader, avskrivningar, produktionsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt på det snabba produktionsfallet.

73. Eftersom fluktuationen i råvarukostnaden i stor utsträckning täcks av unionsindustrins prissättningsmekanism – det s.k. legeringspåslaget kopplar priserna direkt till noteringarna för de viktigaste råvarorna, t.ex. nickel, molybden och krom – är det inte sannolikt att detta har en väsentlig inverkan på lönsamheten. De andra faktorerna, som rör en otillräcklig tillverknings- och försäljningsvolym, inverkade emellertid direkt på lönsamheten. Eftersom unionsindustrins tillverknings- och försäljningsvolymer skulle ha varit mycket större i avsaknad av dumpad import, går det inte att dra slutsatsen att det är den ökade tillverkningskostnaden per enhet i sig, och inte den dumpade importen, som är den mest relevanta faktor som har lett till skada, eftersom den är oskiljaktigt förbunden med den ökade volymen av dumpad import.

74. Några kinesiska exporterande tillverkare hävdade vidare att unionsindustrins underlåtenhet att omstrukturera trots den minskade förbrukningen kan ha varit en betydande faktor som ledde till den skada som konstaterats.

75. I detta avseende bör det först noteras att unionsindustrin inte bara var tvungen att hantera verkan en minskad förbrukning i sig, utan även verkan av dumpad import i ett läge med en minskad förbrukning. Undersökningen har emellertid visat att unionsindustrin i) upprätthöll sin tillverkningskapacitet i förhoppning om att den ekonomiska krisen var tillfällig och om en efterföljande återhämtning, och kan inte förväntas att anpassa kapaciteten till den ökade volymen av kinesisk import till onormalt låga dumpade priser, ii) kontinuerligt utvecklade sin produktmix med fokus på specialiserade produkter av högre kvalitet där den kinesiska konkurrensen inte är lika dominerande, och iii) minskade sin arbetskraft med 8 % och skar ner på den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd med 2 % under skadeundersökningsperioden (om man endast tittar på perioden för den ekonomiska krisen, dvs. mellan 2008 och undersökningsperioden, uppgår dessa nedskärningar till så mycket som 19 respektive 11 procentenheter). Alla dessa faktorer visar att unionsindustrin aktivt vidtog åtgärder för att försöka möta de negativa effekterna av den skada den led. Ovan nämnda åtgärder visade sig emellertid vara otillräckliga för att motverka den dumpade importens skadevållande effekter i ett läge med svag efterfrågan.

76. Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter, bekräftas härmed skälen 109 och 110 i förordningen om preliminär tull.

3. Slutsats om orsakssamband

77. Inga av de berörda parternas argument visar att inverkan av andra faktorer än dumpad import från Kina är av sådan art att den kan upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som fastställts. Mot denna bakgrund dras slutsatsen att den dumpade importen från Kina har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

78. Slutsatserna om orsakssamband i förordningen om preliminär tull, som sammanfattades i skälen 111–113 i denna, bekräftas därför.

G. UNIONENS INTRESSE

79. Mot bakgrund av parternas synpunkter fortsatte kommissionen sin analys av unionens intresse.

1. Unionsindustrins intresse

80. Eftersom det inte inkommit några ytterligare synpunkter på eller uppgifter om unionsindustrins intresse, bekräftas slutsatserna i skälen 116–120 i förordningen om preliminär tull.

2. Icke-närstående unionsimportörers intresse

81. Eftersom det inte har inkommit några synpunkter på detta, bekräftas härmed skälen 121–123 i förordningen om preliminär tull.

3. Användarnas intresse

82. Efter införandet av provisoriska åtgärder lämnade ett användarföretag som inte hade samarbetat i undersökningen synpunkter på analysen av unionens intresse. Användaren hävdade bland annat att antidumpningsåtgärderna kommer att få en betydande inverkan för företaget. Användaren uppgav att rör av rostfritt stål är en avgörande komponent i många produkter i senare led, bland annat sådana man själva tillverkar (t.ex. värmeväxlare), och att man dessutom kände oro för försörjningstryggheten eftersom man hade drabbats av försenade leveranser från unionstillverkare.

83. Eftersom denna användare endast köper 5 % av sina rör av rostfritt stål från Kina, förefaller emellertid de eventuella konsekvenserna för detta företag vara begränsade, både i fråga om kostnader och försörjningstrygghet.

84. När det gäller den påstådda inverkan på kostnaderna lade företaget inte fram några faktiska uppgifter till stöd för detta påstående. Det erinras vidare om att, i enlighet med vad som fastställs i skälen 124 och 125 i förordningen om preliminär tull, inverkan på kostnaderna för den enda användare som samarbetade fullt ut ansågs obetydliga, både för företaget som helhet och för den företagsavdelning som använder rören av rostfritt stål.

85. När det gäller den fråga om försörjningstrygghet som denna användare tagit upp, bör det erinras om att det finns ett stort antal länder utöver Kina som fortsätter att importera rör av rostfritt stål till unionen. Eftersom unionsindustrin fortfarande är den största leverantören av produkten, är dessutom denna industris fortsatta existens även avgörande för användarindustrin.

86. Även om man i det preliminära skedet ansåg att antidumpningsåtgärderna skulle kunna ha en större inverkan på de användare som använder importerade rör av rostfritt stål från Kina i betydligt större mängder för tillverkning av sina produkter i senare led (se skäl 126 i förordningen om preliminär tull) kan man, eftersom det inte inkommit några underbyggda påståenden eller nya uppgifter efter det preliminära meddelandet av uppgifter, dra slutsatsen att de väsentliga fördelarna för unionsindustrin från införandet av antidumpningsåtgärder skulle uppväga de förväntade negativa effekterna för dessa användare. Slutsatserna om användarnas intresse i skälen 124–130 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

4. Slutsats om unionens intresse

87. På grundval av ovanstående dras den slutgiltiga slutsatsen att det sammantaget inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av slutgiltiga antidumpningstullar på import av den berörda produkten med ursprung i Kina. Slutsatserna i skälen 131 och 132 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.

H. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER

1. Nivå för undanröjande av skada

88. Klagandena hävdade att den vinstmarginal på 5 % som fastställdes i det preliminära skedet var alldeles för låg och hävdade åter att en vinstmarginal på 12 % var berättigad, med tanke på att det rör sig om en kapitalintensiv industri som kräver permanenta tekniska förbättringar och uppdateringar av innovationer och därmed avsevärda investeringar. Klagandena hävdade att en sådan lönsamhetsnivå var nödvändig för att generera en tillräcklig avkastning på kapitalet och skapa utrymme för sådana investeringar. Ovan nämnda yrkande styrktes emellertid inte på ett övertygande sätt med faktiska uppgifter. Därför dras slutsatsen att den vinstmarginal på 5 % som fastställdes i det preliminära skedet bör bibehållas.

89. När det gäller fastställandet av nivån för undanröjande av skada, tillämpades den mindre korrigering av justeringen för handelsled som påverkade beräkningen av prisunderskridande (se skäl 45) även vid beräkningen av nivån för undanröjande av skada.

90. Denna korrigering ledde till en mindre revidering av nivån för undanröjande av skada, som därför ligger på en nivå mellan 48,3 % och 71,9 %, såsom framgår av tabellen nedan:

Företag | Nivå för undanröjande av skada |

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,9 % |

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,3 % |

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,6 % |

Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som förtecknas i bilaga I | 56,9 % |

Alla övriga företag | 71,9 % |

91. En kinesisk exporterande tillverkare hävdade att på grund av den skada som orsakats av den ekonomiska krisen borde skademarginalen baseras på prisunderskridande snarare än målprisunderskridande, och underströk att denna metod hade tillämpats i flera antidumpningsförfaranden[4]. I samtliga av de undersökningar som den exporterande tillverkaren hänvisar till förelåg emellertid särskilda skäl avseende industrin eller den ekonomiska sektorn (t.ex. risken för att skapa ett monopol, en betydande kapacitetsökning för unionsindustrin på en mogen marknad, en bristande lönsamhet under en längre period för industrin globalt sett) som låg till grund för den exceptionella tillämpningen av denna särskilda metod. Detta är inte fallet i den aktuella undersökningen, eftersom den ekonomiska krisen påverkade den globala ekonomin som sådan och därför inte kan anses vara specifik för den industri som tillverkar sömlösa rör av rostfritt stål.

2. Slutgiltiga åtgärder

92. Mot bakgrund av slutsatserna i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör en slutgiltig antidumpningstull införas för den berörda produkten på samma nivå som den lägsta konstaterade dumpnings- och skademarginalen, i enlighet med regeln om lägsta tull. Eftersom nivåerna för undanröjande av skada är lägre än den konstaterade dumpningsmarginalen i detta fall, bör de slutgiltiga åtgärderna baseras på nivån för undanröjande av skada.

93. På grundval av ovanstående fastställs följande tullsatser, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull:

Företag | Slutgiltig antidumpningstullsats |

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,9 % |

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,3 % |

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,6 % |

Utvalt vägt genomsnitt för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet och som förtecknas i bilaga I | 56,9 % |

Alla övriga företag | 71,9 % |

94. De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i den här förordningen har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för de berörda företagen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”alla övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i Kina som har tillverkats av dessa företag, dvs. de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i den här förordningens artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, omfattas inte av dessa tullsatser, utan av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

95. För att minimera risken för kringgående till följd av den stora skillnaden mellan tullsatserna anses det i detta fall krävas särskilda åtgärder för att trygga en korrekt tillämpning av antidumpningstullarna. Dessa särskilda åtgärder omfattar uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som ska uppfylla kraven i bilaga II till den här förordningen. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den övriga antidumpningstull som är tillämplig på övriga exportörer.

96. Om exporten från ett av de företag som beviljats lägre individuella tullsatser skulle öka väsentligt i volym efter införandet av åtgärderna i fråga, skulle en sådan volymökning i sig kunna betraktas som en förändring i handelsmönstret på grund av införandet av åtgärder enligt artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva de individuella tullsatserna och därefter fastställa en landsomfattande tull.

97. Ansökningar om tillämpning av en individuell företagsspecifik antidumpningstullsats (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen[5] tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer förordningen i sådana fall att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

98. Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av rostfritt stål med ursprung i Kina. De beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter kunde lämnas efter det slutgiltiga meddelandet av uppgifter.

99. De synpunkter som lämnats av berörda parter har noga beaktats. Ingen av synpunkterna föranledde någon ändring av undersökningsresultaten.

100. För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån för den landsomfattande tullen inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.

101. För att säkerställa lika behandling mellan eventuella nya exportörer och de samarbetande företag som inte ingick i urvalet (se förteckningen i bilaga I till den här förordningen), bör den vägda genomsnittliga tull som införs för de sistnämnda företagen även tillämpas på eventuella nya exportörer som annars skulle ha rätt till en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen, eftersom den artikeln inte är tillämplig när ett stickprovsförfarande har använts.

3. Slutgiltigt uttag av preliminär tull

102. Med hänsyn till storleken på de dumpningsmarginaler som fastställts och omfattningen av den skada som unionsindustrin vållats (den slutgiltiga tull som införs genom den här förordningen är högre än den preliminära tull som infördes genom förordningen om preliminär tull), anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullar som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

103. En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av sömlösa rör av rostfritt stål (andra än rör försedda med röranslutningar, lämpliga för rörledningar för gaser eller vätskor, avsedda att användas i civila luftfartyg), som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00 (Taric-tilläggsnummer 7304 41 00 90, 7304 49 93 90, 7304 49 95 90, 7304 49 99 90 och 7304 90 00 91), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

104. Följande slutgiltiga antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 som tillverkas av de nedan angivna företagen:

Företag | Slutgiltig antidumningstull | Taric-tilläggsnummer |

Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu | 71,9 % | B120 |

Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan | 48,3 % | B118 |

Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong | 48,6 % | B119 |

Företag som förtecknas i bilaga I | 56,9 % |

Alla övriga företag | 71,9 % | B999 |

105. Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag som anges i punkt 2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller kraven i bilaga II. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för alla övriga företag tillämpas.

106. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt kommissionens förordning (EU) nr 627/2011 rörande import av sömlösa rör av rostfritt stål (andra än rör försedda med röranslutningar, lämpliga för rörledningar för gaser eller vätskor, avsedda att användas i civila luftfartyg), som för närvarande klassificeras enligt KN-numren 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 och ex 7304 90 00, med ursprung i Folkrepubliken Kina, ska tas ut slutgiltigt.

Artikel 3

Om en ny exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget

- inte exporterade de produkter som avses i artikel 1.1 till unionen under undersökningsperioden (1 juli 2009–30 juni 2010),

- inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Folkrepubliken Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom den här förordningen,

- faktiskt exporterade den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen,

får rådet, på förslag av kommissionen och efter samråd med rådgivande kommittén, med enkel majoritet besluta att ändra artikel 1.2 genom att lägga till den nya exporterande tillverkaren i förteckningen över samarbetsvilliga företag som inte ingår i stickprovet och som således omfattas av den vägda genomsnittliga tullsatsen på 56,9 %.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA I

SAMARBETANDE EXPORTERANDE TILLVERKARE I KINA SOM INTE INGICK I URVALET

Namn | Taric-tilläggsnummer |

Baofeng Steel Group, Co. Ltd., Lishui, | B 236 |

Changzhou City Lianyi Special Stainless Steel Tube, Co. Ltd., Changzhou, | B 237 |

Huadi Steel Group, Co. Ltd., Wenzhou, | B 238 |

Huzhou Fengtai Stainless Steel Pipes, Co. Ltd., Huzhou, | B 239 |

Huzhou Gaolin Stainless Steel Tube Manufacture, Co. Ltd., Huzhou, | B 240 |

Huzhou Zhongli Stainless Steel Pipe, Co. Ltd., Huzhou, | B 241 |

Jiangsu Wujin Stainless Steel Pipe Group, Co. Ltd., Beijing, | B 242 |

Jiangyin Huachang Stainless Steel Pipe, Co. Ltd., Jiangyin | B 243 |

Lixue Group, Co. Ltd., Ruian, | B 244 |

Shanghai Crystal Palace Pipe, Co. Ltd., Shanghai, | B 245 |

Shanghai Baoluo Stainless Steel Tube, Co. Ltd., Shanghai, | B 246 |

Shanghai Shangshang Stainless Steel Pipe, Co. Ltd., Shanghai, | B 247 |

Shanghai Tianbao Stainless Steel, Co. Ltd., Shanghai, | B 248 |

Shanghai Tianyang Steel Tube, Co. Ltd., Shanghai, | B 249 |

Wenzhou Xindeda Stainless Steel Material, Co. Ltd., Wenzhou, | B 250 |

Wenzhou Baorui Steel, Co. Ltd., Wenzhou, | B 251 |

Zhejiang Conform Stainless Steel Tube, Co. Ltd., Jixing, | B 252 |

Zhejiang Easter Steel Pipe, Co. Ltd., Jiaxing, | B 253 |

Zhejiang Five - Star Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Wenzhou, | B 254 |

Zhejiang Guobang Steel, Co. Ltd., Lishui, | B 255 |

Zhejiang Hengyuan Steel, Co. Ltd., Lishui, | B 256 |

Zhejiang Jiashang Stainless Steel, Co. Ltd., Jiaxing City, | B 257 |

Zhejiang Jinxin Stainless Steel Manufacture, Co. Ltd., Xiping Town, | B 258 |

Zhejiang Jiuli Hi-Tech Metals, Co. Ltd., Huzhou, | B 259 |

Zhejiang Kanglong Steel, Co. Ltd., Lishui, | B 260 |

Zhejiang Qiangli Stainless Steel Manufacture, Co. Ltd., Xiping Town, | B 261 |

Zhejiang Tianbao Industrial, Co. Ltd., Wenzhou, | B 262 |

Zhejiang Tsingshan Steel Pipe, Co. Ltd., Lishui, | B 263 |

Zhejiang Yida Special Steel, Co. Ltd., Xiping Town. | B 264 |

107.

BILAGA II

Den giltiga faktura som avses i artikel 1.3 ska omfatta en försäkran som är undertecknad av en anställd vid det utfärdande företaget och som innehåller följande:

1) Den anställdes namn och befattning vid den enhet som har utfärdat fakturan.

2) Följande deklaration:

”Jag intygar härmed att den [kvantitet] sömlösa rör av rostfritt stål som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och registrerade säte] [Taric-tilläggsnummer] i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.

Datum och namnteckning.”

[1] EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

[2] EUT L 169, 29.6.2011, s. 1.

[3] Se bland annat www.meps.co.uk .

[4] Kommissionens förordning (EG) nr 2376/94 av den 27 september 1994 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av färgtelevisionsmottagare med ursprung i Malaysia, Kina, Sydkorea, Singapore och Thailand, EGT L 255, 1.10.1994, s. 50, kommissionens förordning (EEG) nr 129/91 av den 11 januari 1991 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av färgtelevisionsmottagare med liten bildskärm med ursprung i Hongkong och Folkrepubliken Kina, EGT L 14, 19.1.1991, s. 31, kommissionens beslut av den 21 juni 1991 om godkännande av åtaganden i samband med antidumpningförfarandet beträffande import av vissa asbestcementrör med ursprung i Turkiet, och om avslutande av undersökningen (91/392/EEG), EGT L 209, 31.7.1991, s. 37, kommissionens förordning (EEG) nr 2686/92 av den 16 september 1992 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa elektroniska mikrokretsar av DRAM-typ (dynamiska ramminnen) med ursprung i Republiken Korea, EGT L 272, 17.9.1992, s. 13, och rådets förordning (EG) nr 1331/2007 av den 13 november 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av dicyandiamid med ursprung i Folkrepubliken Kina, EUT L 296, 15.11.2007, s. 1.

[5] Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för handel, direktorat H, kontor N105 04/092, 1049 Bryssel, Belgien.