Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2013 och 2014 /* COM/2012/0579 final - 2012/0282 (NLE) */





MOTIVERING 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET Motiv och syfte Djuphavsbestånd är fiskbestånd som fångas i vattnen bortom de viktigaste fiskeplatserna på kontinentalsockeln. De lever vid kontinentalbranterna eller nära undervattensberg. De flesta av dessa arter växer långsamt och lever länge, vilket gör dem särskilt känsliga för fiske. En annan viktig faktor för en arts känslighet för fiske är huruvida arten kan fiskas i lokala ansamlingar, särskilt under lektiden. Detta är fallet för atlantisk soldatfisk, birkelånga och beryxar. Liksom för alla vilda fiskbestånd leder ett obegränsat djuphavsfiske till en kapplöpning bland fiskeriföretagen om att komma över en gratis resurs, utan att ta tillräcklig hänsyn till att utnyttjandet måste ske på en hållbar nivå. Detta har tydligt varit fallet för vissa djuphavsarter innan EU:s reglering inleddes 2003. Den värdefulla atlantiska soldatfisken i de nordvästliga vattnen t.ex. betraktas som utfiskad, liksom den värdefulla fläckpagellen i Biscayabukten. Därför är begränsningen av fiskeverksamheten ett nödvändigt offentligt ingrepp för att förhindra en urgröpning av yrkesfiskarnas inkomster, för att utveckla ett utnyttjande för högre avkastning på lång sikt och för att minska effekterna på ekosystemet och näringskedjan till följd av plötsliga minskningar av storleken på vissa fiskbestånd. För djuphavsarterna är ett offentligt ingripande av särskild betydelse eftersom de långsamt växande beståndens återhämtning från utarmningen kan ta mycket lång tid eller till och med misslyckas. Internationella havsforskningsrådet (Ices) tillhandahåller vartannat år en utförlig översyn av djuphavsbeståndens biologiska tillstånd. Det senaste utlåtandet avgavs i juni 2012. Detta förslag till fastställande av fiskemöjligheter grundas på den ytterligare översyn som vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) gjorde i juli 2012, i uppföljning till arbetet inom Ices. Detta arbete utgör grunden för fastställandet av fiskemöjligheter avseende djuphavsbestånd i enlighet med principen i artikel 2.2 b i rådets förordning (EG) nr 2371/2002, enligt vilken beslutsprocessen måste bygga på välgrundade vetenskapliga rön som ger snabba resultat. Kommissionen har därför utarbetat en praxis för att lägga fram förslag till reglering av fiskemöjligheter i den takt som vetenskapliga rekommendationer blir tillgängliga. Kommissionen har dessutom utvärderat om den allmänna tillträdesordningen för djuphavsbestånd fungerar effektivt (rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd[1]) och genomfört en konsekvensanalys av olika alternativ för att stärka ordningen, bland annat en bred samrådsprocess. På grundval av detta lade kommissionen den 19 juli 2012 fram ett förslag om översyn av tillträdesordningen, omfattande ett stärkt licenssystem och en gradvis utfasning av de fiskeredskap som är särskilt inriktade på djuphavsarter på ett mindre hållbart sätt, dvs. bottentrålar och bottenstående nät/garn. Kommissionen har också föreslagit särskilda krav för insamling av uppgifter från djuphavsfiske. Allmän bakgrund Fisket efter djuphavsarter regleras av EU sedan 2003 i form av totala tillåtna fångstmängder (TAC) per art och område, och i form av maximal tillåten fiskeansträngning i Nordatlantens östra del. För 2011 och 2010 fastställdes de totala tillåtna fångstmängderna för vissa djuphavsarter genom rådets förordning (EG) nr 1225/2010 av 13 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg för fiskebestånd av vissa djuphavsarter för 2011 och 2012[2]. I samtliga fall, med endast två undantag, gör den information som finns om de djuphavsbestånd som omfattas av detta förslag det inte möjligt för forskarna att helt och hållet bedöma beståndens tillstånd, varken i fråga om populationsstorlek eller fiskeridödlighet. Det finns flera olika orsaker till detta: Dessa arter lever ofta mycket länge och växer långsamt, och det gör det extremt svårt att strukturera beståndet i ålderskategorier och att bedöma fiskets effekter på beståndet genom förändringar i fångsternas längd- eller åldersstruktur. Frekvensen när det gäller rekryteringen av ungfisk till bestånden är inte känd. Bestånden är vitt utspridda på djup som av praktiska skäl är svåra att undersöka. Data från vetenskapliga undersökningar är ofta inte tillgängliga eftersom dessa bestånd inte är av kommersiell betydelse, eller omfattar inte hela området. Fiskeverksamheten är bara delvis inriktad på dessa arter och en del har en relativt kort historia. Trots dessa endogena svårigheter har de vetenskapliga utlåtanden som Ices avgav i juni 2012 och STECF i juli 2012 gjort framsteg, framför allt vad gäller de bestånd som erbjuder störst fiskemöjligheter. För huvudbeståndet av skolästfiskar har det varit möjligt att fastställa fiskenivåer som, om de efterlevs, kommer att få resursen att nå maximalt hållbart uttag (MSY). För en annan viktig art, dolkfisk, ger utlåtandet, som visserligen är baserat på trender och inte på en full bedömning av beståndets tillstånd, exakta indikationer om hur maximalt hållbart uttag ska kunna nås under 2015. Detta gör det möjligt att fastställa tydliga förvaltningsmål som kan ligga till grund för ett långsiktigt hållbart utnyttjande av dessa bestånd. Det är endast unionen som är behörig att fastställa och fördela fiskemöjligheter. Skyldigheten att utnyttja levande akvatiska resurser på ett hållbart sätt fastställs i artikel 2 i förordning (EG) nr 2371/2002. Sådana fiskemöjligheter bör stå i överensstämmelse med internationella avtal, bland annat Förenta nationernas avtal om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd från 1995 (nedan kallat FN:s avtal om fiskbestånd från 1995). Regleringsorganet måste framför allt vara mer försiktigt när informationen är osäker, otillförlitlig eller otillräcklig. Enligt artikel 6.2 i FN:s avtal om fiskbestånd från 1995 får inte avsaknaden av tillräcklig vetenskaplig information användas som förevändning för att skjuta upp eller underlåta att vidta bevarande- eller förvaltningsåtgärder. De justeringar av TAC som omfattas av detta förslag följer de vetenskapliga rekommendationerna och återspeglar de förvaltningsprinciper som fastställts genom FN:s avtal om fiskbestånd från 1995 och FAO:s (Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation) internationella riktlinjer för förvaltning av djuphavsfiske i det fria havet från 2008, vilka har bekräftats genom successiva resolutioner i FN:s generalförsamling (resolution nr 61/105, 2007, resolution nr 64/72, 2009 och den senaste resolutionen 66/231, 2011). Flera djuphavsbestånd utnyttjas också av andra fiskenationer, framför allt Norge, Island, Färöarna och Ryssland, och det krävs därför avtal om harmoniserade förvaltningsåtgärder med dessa fiskenationer eller, i de fall bestånden lever i internationella vatten, avtal inom Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC); för att undvika de negativa konsekvenser av oreglerat fiske som beskrivs ovan behövs det emellertid unilaterala åtgärder för EU-fartyg till dess att de ovannämnda avtalen ingåtts. Gällande bestämmelser Bestämmelserna på det område som förslaget gäller fastställs i rådets förordning (EU) nr 1225/2010, som är tillämplig till och med den 31 december 2012. De är knutna till den redan nämnda rådets förordning (EG) nr 2347/2002 i vars bilaga I det finns en förteckning över de kommersiellt viktigaste djuphavsarter för vilka kommissionen försöker införa fångstbegränsningar. Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden De föreslagna bestämmelserna har utformats i enlighet med målen och reglerna för den gemensamma fiskeripolitiken och är förenliga med unionens politik för hållbar utveckling. 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR Samråd med berörda parter Metoder, målsektorer och deltagarnas allmänna profil Förslaget har tagits fram på grundval av principer och vägledande rekommendationer i kommissionens meddelande om ett samråd om fiskemöjligheter för 2013 (COM(2012)278 final), i vilket kommissionen förklarar sina resonemang och avsikter vad gäller dess förslag om fiskemöjligheter för 2013 för samtliga bestånd. Som framgår av rubriken genomför kommissionen ett brett samråd med intressenter, det civila samhället, medlemsstaterna och allmänheten, baserat på själva meddelandet. Extern experthjälp Fiskeribiologi och fiskeriekonomi är de berörda vetenskapliga områdena/expertområdena. Kommissionen har rådgjort med Ices, ett internationellt oberoende vetenskapligt organ, och har organiserat plenarmötet i STECF. Rekommendationerna från Ices bygger på ett rekommendationssystem som tagits fram inom Ices och som används i enlighet med samförståndsmemorandumet mellan Ices och kommissionen, som är en av Ices kunder. STECF utarbetar sina utlåtanden på grundval av kravspecifikationer från kommissionen. Efter det att STECF:s rapporter formellt antagits av kommissionens finns de tillgängliga på STECF:s webbplats. Alla rapporter från Ices finns på Ices webbplats. För många av de bestånd som täcks av det här förslaget räcker inte uppgifterna till för att visa om fisket är hållbart. De vetenskapliga utlåtandena följer i dessa fall försiktighetsprincipen och utlåtanden som rekommenderar att fångsterna minskas i förhållande till de senaste nivåerna fram till dess att man kan se en tydlig populationsökning. Det ges exakta uppgifter om hur stora fångstbegränsningar som krävs. Dessa utlåtanden betraktas som vägledande, och visar på vilka nivåer TAC bör fastställas. Som en allmän strategi, och mot bakgrund av försiktighetsprincipen, ser kommissionen sig nödgad att föreslå TAC-minskningar i denna riktning, enligt de proportioner som föreslås i utlåtandena. Av de 24 TAC-uppgifter som anges i denna förordning berör flera endast en mycket begränsad dräktighet. För dessa mindre TAC rekommenderas försiktighetsminskningar. De befintliga kvoterna är dock små och avsedda att täcka oundvikliga bifångster, och av detta skäl måste TAC i deras nuvarande storleksordning finnas kvar, för att undvika att fiskare blir tvungna att kasta fisk överbord. Detta gäller framför allt bifångster av birkelånga, skolästfiskar och dolkfisk utanför de huvudsakliga fiskeområdena. När det gäller bestånd för vilka situationen forstsätter att vara oroande, fortsätter tillämpningen av nollkvoter, i enlighet med rekommendationerna. Här ingår bestånd av atlantisk soldatfisk, som bedöms vara utfiskade. När det gäller beståndet av djuphavshajar väntas nya vetenskapliga utlåtanden tidigt i oktober, så dessa bestånd ingår som pro memoria (pm) i detta förslag. Birkelånga och fläggpagell bedöms ha låg bevarandstatus. För dem, samt för beryxar och fjällbrosmar, rekommenderas minskningar av fångsterna av försiktighetsskäl. Däremot är utlåtandena relativt positiva när det gäller de bestånd i detta förslag som fångas inom riktade fisken, dvs. de huvudsakliga fiskena efter skoläst och dolkfisk. Efter en räcka konsekutiva minskningar av fiskemöjligheterna bekräftar de vetenskapliga utlåtandena från 2012 den trend som redan iakttogs för två år sedan, nämligen att utnyttjandenivåerna under en rad år för dessa två bestånd inte förefaller ha haft någon skadlig effekt på deras bevarandestatus. I år har Ices och STECF kunnat avsluta en fullständig och mer exakt bedömning av tillståndet för dessa resurser, som pekar mot en god bevarandestatus. Detta medger en ökning av fiskemöjligheterna för dolkfisk och en stabil fångstnivå för det större beståndet av skoläst i de västliga vattnen. Den pågående översynen och förbättringen av tillträdesordningen inom djuphavsfisket kan här användas för att utveckla sådana åtgärder som är nödvändiga för att uppmuntra fiskestrategier som mildrar de negativa effekterna på känsliga marina ekosystem och som minskar utkasten. I de fall stora delar av de rekommenderade fångsterna görs av länder som står utanför EU, har detta beaktats och rekommendationerna har utfärdats för EU:s olika fisken utifrån deras utveckling. Konsekvensbedömning Fiskemöjligheter ska fastställas i enlighet med artikel 43.3 i EUF-fördraget. Förslaget bygger inte bara på kortsiktiga beslut utan är ett led i en långsiktig strategi som går ut på att fiskenivåerna gradvis minskas till nivåer som är hållbara på lång sikt. Den strategi som förslaget omfattar kommer på kort sikt att leda till minskade TAC men fiskemöjligheterna bör, i takt med att de överutnyttjade bestånden återhämtar sig, vara stabila eller öka, beroende på rekommendationerna om försiktighet. Följderna av denna strategi på medellång och lång sikt förväntas bli en minskad påverkan på miljön till följd av minskad fiskeansträngning, färre fartyg och/eller minskad genomsnittlig fiskeansträngning per fartyg, och oförändrade eller ökade landningar av de arter som kommer att ha visat att de klarar en kontinuerlig fiskeaktivitet. Den minskning som sedan 2003 har åstadkommits av fiskeansträngning och flottstorlek för djuphavsfisket visar att strategin verkligen genomförs i praktiken. Vissa första positiva signaler från beståndsindex bekräftar att förväntningarna beträffande konsekvenserna på medellång och lång sikt fortfarande håller. 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER Förslaget fastställer, genom en förordning, fångstbegränsningar för EU:s fiskeflotta med avseende på de kommersiellt viktigaste djuphavsarterna i EU-vattnen och i de internationella vattnen i Nordatlantens östra del, med syftet att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål att hålla fisket på nivåer som är biologiskt, ekonomiskt och socialt hållbara. Det är baserat på artikel 43.3 i EUF-fördraget. Förslaget omfattas av unionens exklusiva befogenhet i enlighet med artikel 3.1 d i EUF-fördraget. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: Den gemensamma fiskeripolitiken är en gemensam politik. Enligt artikel 43.3 i EUF-fördraget ska rådet besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter. Medlemsstaterna får, med beaktande av artikel 20.3 i förordning (EG) 2371/2002, fördela fiskemöjligheterna mellan regioner eller aktörer efter eget gottfinnande. Medlemsstaterna har därmed stora möjligheter att själva besluta vilken social/ekonomisk modell de vill använda för att utnyttja sina fiskemöjligheter. Förslaget får inga nya ekonomiska följder för medlemsstaterna. Rådet antar denna förordning vartannat år och de offentliga och privata medel som behövs för att genomföra den finns redan. 4. BUDGETKONSEKVENSER Förslaget påverkar inte EU:s budget. 5. YTTERLIGARE INFORMATION Förenklingar Förslaget varken förenklar eller komplicerar förvaltningen av fiskekvoter generellt sett. Översyn/ändring/tidsbegränsning Förslaget avser en förordning som omfattar åren 2013 och 2014. Förvaltningsmetoderna och nivåerna på fiskemöjligheterna ska ses över senast under 2014, i syfte att förbereda inför en ny förordning. Någon bestämmelse om översyn behövs inte i denna förordning. Närmare redogörelse för förslaget Enligt artikel 43.3 i EUF-fördraget ska rådet på förslag av kommissionen anta bestämmelser om fastställande och fördelning av fiskerimöjligheter. Detta förslag är begränsat till fastställande och fördelning av fiskemöjligheter och villkor som är funktionellt knutna till utnyttjandet av fiskemöjligheterna. När det gäller fångstbegränsningar är förslaget förenligt med principen om tidigareläggning som beskrivs i kommissionens meddelande om förbättrade samråd om gemenskapens fiskeriförvaltning (KOM(2006) 246 slutlig) och i kommissionens meddelande om ett samråd om fiskemöjligheter för 2013 (COM(2012)278 final) som presenterar kommissionens ståndpunkter och avsikter när det gäller förslagen till fiskemöjligheter i avvaktan på de vetenskapliga utlåtandena om beståndens tillstånd för 2013. I avsnitt 6 i detta meddelanden anges kommissionens tankar om hur fiskemöjligheterna bör fastställas, och dessa regler har följts vid utarbetandet av detta förslag när det gäller de 24 TAC som fastställts, dvs. i enlighet med följande: · Om det finns vetenskapliga utlåtanden som bygger på heltäckande data och kvantitativa analyser och prognoser enligt Ices-ramen för maximalt hållbart uttag, bör TAC fastställas enligt vetenskapliga rekommendationer. Om det finns sådana utlåtanden bör de tillämpas direkt för fastställandet av kvoter och fiskeansträngning, även om ett gradvist genomförande av ramen fram till 2015 kan godtas om detta är förenligt med rekommendationerna. Två TAC för skoläst berörs av dessa vägledande rekommendationer i detta förslag. · Om det finns vägledande vetenskapliga utlåtanden som bygger på kvalitativa analyser av tillgänglig information (även om denna är ofullständig eller innehåller expertutlåtanden) bör dessa användas som underlag för TAC-beslut. Minskningarna i åtta TAC föreslås i enlighet med de vägledande utlåtandena i detta förslag. När det gäller två uppgifter för dolkfisk innebär de vägledande rekommendationerna en ökning av TAC. · Om det helt saknas vetenskapliga rekommendationer måste man följa försiktighetsprincipen. Detta påverkar elva TAC i förslaget, varav sex omfattas av nollkvot (dvs. inget TAC-värde) av försiktighetsskäl. Förslaget ligger dessutom i linje med meddelandet från kommissionen om att genomföra hållbarhet i EU:s fiske genom maximal hållbar avkastning (KOM(2006) 360 slutlig). 2012/0282 (NLE) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2013 och 2014 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) Enligt artikel 43.3 i fördraget ska rådet på förslag av kommissionen besluta om åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter. (2) Enligt förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken[3] krävs det att bestämmelser införs för tillträde till vatten och resurser och för hållbar fiskeverksamhet med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska utlåtanden, särskilt de rapporter som utarbetats av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). (3) Det åligger rådet att anta åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter för varje fiske eller grupp av fisken, inbegripet, i tillämpliga fall, vissa villkor som är funktionellt knutna till dem. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EG) nr 2371/2002. (4) De totala tillåtna fångstmängderna (TAC) bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter, samtidigt som de olika fiskerinäringarna garanteras en rättvis behandling, samt mot bakgrund av de synpunkter som framkommit vid samråden med berörda parter, framförallt från berörda regionala rådgivande nämnder. (5) Fiskemöjligheter bör stå i överensstämmelse med internationella avtal och principer, till exempel Förenta nationernas avtal om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd från 1995[4], och de detaljerade förvaltningsprinciper som fastställts i FAO:s (Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation) internationella riktlinjer för förvaltning av djuphavsfiske i det fria havet från 2008, enligt vilka ett regleringsorgan bör vara försiktigare framför allt när informationen är osäker, otillförlitlig eller otillräcklig. Att det saknas adekvat vetenskaplig information bör inte användas som förevändning för att skjuta upp eller underlåta att vidta bevarande- och förvaltningsåtgärder. (6) Enligt de senaste vetenskapliga utlåtandena från Internationella havsforskningsrådet (Ices) och från STECF fångas de flesta djuphavsbestånden på ett ohållbart sätt. Enligt dessa utlåtanden bör dessutom fiskemöjligheterna för dessa bestånd, för att de ska vara hållbara, minskas till dess att beståndens storleksutveckling uppvisar en positiv trend. Ices har vidare rekommenderat att riktat fiske inte bör tillåtas i något område vad avser atlantiskt soldatfisk och vissa bestånd av birkelånga och fläckpagell. (7) Fiskemöjligheterna för djuphavsarter enligt förteckningen i bilaga I till rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd[5] omfattar två år, utom fiskemöjligheterna för vissa bestånd av birkelånga och guldlax. Fiskemöjligheterna för 2011 och 2012 fastställs i rådets förordning (EU) nr 1225/2012. (8) Enligt rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren[6], särskilt artikel 1.1 och artikel 2, måste rådet när det fastställer TAC bestämma vilka bestånd som ska omfattas av försiktighets-TAC och vilka bestånd som ska omfattas av analytisk TAC. Försiktighets-TAC bör tillämpas för bestånd för vilka det saknas en vetenskapligt grundad utvärdering av fiskemöjligheterna som särskilt avser det år för vilket TAC ska fastställas, medan i annat fall en analytiskt fastställd TAC bör tillämpas. Mot bakgrund av Ices’ och STECF:s utlåtanden innebär den avsaknad av en fullständig vetenskaplig utvärdering av de aktuella fiskemöjligheterna som gäller i de flesta fall att majoriteten av de bestånd som berörs av denna förordning bör omfattas av försiktighets-TAC. (9) För att trygga försörjningen för unionens fiskare är det viktigt att dessa fisken öppnas den 1 januari 2013. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Syfte I denna förordning fastställs för 2013 och 2014 årliga fiskemöjligheter för EU-fartyg när det gäller fiskbestånd av vissa djuphavsarter i EU-vatten och i vissa andra vatten än EU-vatten där det krävs fångstbegränsningar. Artikel 2 Definitioner 1. I denna förordning gäller följande definitioner: a) EU-fartyg: ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen, b) EU-vatten: de vatten som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag för vatten som gränsar till de territorier som anges i bilaga II till fördraget, c) total tillåten fångstmängd (TAC): den kvantitet ur varje bestånd som får fångas och landas varje år, d) kvot: en andel av den TAC som tilldelas unionen, en medlemsstat eller ett tredjeland, e) internationella vatten: vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion. 2. I denna förordning gäller följande definitioner avseende områden: a) Ices-områden (Ices = Internationella havsforskningsrådet): de geografiska områden som definieras i bilaga III till förordning (EG) nr 218/2009[7], b) Cecaf-områden (Cecaf = Fiskerikommittén för östra Centralatlanten): de geografiska områden som definieras i bilaga II till förordning (EG) nr 216/2009[8]. Artikel 3 TAC och fördelning TAC för djuphavsarter som fångas av EU-fartyg i EU-vatten eller i vissa andra vatten än EU-vatten, fördelningen mellan medlemsstaterna av sådana TAC samt, i tillämpliga fall, de villkor som är funktionellt knutna till dessa fastställs i bilagan till denna förordning. Artikel 4 Särskilda bestämmelser om fördelningen 1. Fördelningen av fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar a) byten enligt artikel 20.5 i förordning (EG) nr 2371/2009, b) reduceringar och omfördelningar som görs enligt artikel 37 i förordning (EG) nr 1224/2009[9] eller artikel 10.4 i förordning (EG) nr 1006/2008[10], c) ytterligare landningar enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96, d) kvantiteter som hålls inne enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96, e) avdrag enligt artiklarna 37, 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009. 2. Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska tillämpas på bestånd som omfattas av försiktighets-TAC medan artikel 3.2 och 3.3 samt artikel 4 i samma förordning ska tillämpas på bestånd som omfattas av analytisk TAC, om inte annat föreskrivs i bilagan till denna förordning. Artikel 5 Villkor för landning av fångster och bifångster Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får behållas ombord eller landas endast om fångsterna har tagits av fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och har en kvot som inte har uttömts. Artikel 6 Ikraftträdande Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2013. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande BILAGA Hänvisningar till fiskezoner är hänvisningar till Ices-områden, om inte annat anges. DEL 1 Definitioner av arter och grupper av arter 1. I förteckningen i del 2 i denna bilaga anges fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. Djuphavshaj kommer emellertid först i förteckningen. I tabellen nedan anges de svenska och de latinska namn som ska gälla vid tillämpningen av den här förordningen. Svenskt namn || Vetenskapligt namn Dolkfisk || Aphanopus carbo Beryxar || Beryx spp. Skoläst || Coryphaenoides rupestris Atlantisk soldatfisk || Hoplostethus atlanticus Birkelånga || Molva dypterygia Fläckpagell || Pagellus bogaraveo Fjällbrosme || Phycis blennoides 2. I denna förordning avses med djuphavshaj följande arter: Svenskt namn || Vetenskapligt namn Hajar i släktet Apristurus spp. Kråshaj || Apristurus spp. Chlamydoselachus anguineus Sorghaj || Centrophorus granulosus Brun pigghaj || Centrophorus squamosus Pailonahaj || Centroscymnus coelolepis Långnosad småpiggshaj || Centroscymnus crepidater Svart pigghaj || Centroscyllium fabricii Skednoshaj || Deania calcea Chokladhaj || Dalatias licha Brunkäxa || Etmopterus princeps Blåkäxa || Etmopterus spinax Hågäl || Galeus melastomus Galeus murinus || Galeus murinus Sexbågig kamtandhaj || Hexanchus griseus Spetsfenshaj || Oxynotus paradoxus Knorrhaj || Scymnodon ringens Håkäring || Somniosus microcephalus || DEL 2 Årliga fiskemöjligheter som är tillgängliga för EU-fartyg i områden för vilka TAC fastställts per art och per område (i ton levande vikt) Art: || Djuphavshaj || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX (DWS/56789-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Tyskland || pm || pm Estland || pm || pm Irland || pm || pm Spanien || pm || pm Frankrike || pm || pm Litauen || pm || pm Polen || pm || pm Portugal || pm || pm Förenade kungariket || pm || pm Unionen || pm || pm || || TAC || pm || pm Art: || Djuphavshaj || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i X (DWS/10-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Portugal || pm || pm Unionen || pm || pm || || TAC || pm || pm Art: || Djuphavshaj, Deania histricosa och Deania profondorum || Zon: || Internationella vatten i XII (DWS/12INT-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Irland || pm || pm Spanien || pm || pm Frankrike || pm || pm Förenade kungariket || pm || pm Unionen || pm || pm || || TAC || pm || pm Art: || Dolkfisk Aphanopus carbo || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i I, II, III och IV (BSF/1234-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Tyskland || 3 || 3 Frankrike || 3 || 3 Förenade kungariket || 3 || 3 Unionen || 9 || 9 || || TAC || 9 || 9 Art: || Dolkfisk Aphanopus carbo || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII (BSF/56712-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Tyskland || 30 || 36 Estland || 15 || 18 Irland || 75 || 90 Spanien || 149 || 178 Frankrike || 2 090 || 2 510 Lettland || 97 || 117 Litauen || 1 || 1 Polen || 1 || 1 Förenade kungariket || 149 || 178 Övriga(1) || 8 || 9 Unionen || 2 615 || 3 138 || || TAC || 2 615 || 3 138 (1) Gäller endast bifångster. Riktat fiske är inte tillåtet inom denna kvot. Art: || Dolkfisk Aphanopus carbo || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i VIII, IX och X (BSF/8910-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Spanien || 11 || 12 Frankrike || 27 || 29 Portugal || 3 477 || 3 650 Unionen || 3 515 || 3 691 || || TAC || 3 515 || 3 691 Art: || Dolkfisk Aphanopus carbo || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i CECAF 34.1.2. (BSF/C3412-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Portugal || 3 094 || 2 475 Unionen || 3 094 || 2 475 || || TAC || 3 094 || 2 475 Art: || Beryxar Beryx spp. || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV (ALF/3X14-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Irland || 9 || 9 Spanien || 69 || 63 Frankrike || 19 || 17 Portugal || 199 || 182 Förenade kungariket || 9 || 9 Unionen || 305 || 280 || || TAC || 305 || 280 Art: || Skoläst Coryphaenoides rupestris || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i I, II och IV (RNG/124-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Danmark || 1 || 1 Tyskland || 1 || 1 Frankrike || 10 || 10 Förenade kungariket || 1 || 1 Unionen || 13 || 13 || || TAC || 13 || 13 Art: || Skoläst Coryphaenoides rupestris || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i III (RNG/03-)(1) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Danmark || 643 || 515 Tyskland || 4 || 3 Sverige || 33 || 26 Unionen || 680 || 544 || || TAC || 680 || 544 (1) Inget riktat fiske av skoläst får bedrivas i Ices-område IIIa i avvaktan på samråd mellan EU och Norge. Art: || Skoläst Coryphaenoides rupestris || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII (RNG/5B67-) År || 2013(1) || 2014(1) || Analytisk TAC Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. Tyskland || 5 || 5 Estland || 43 || 38 Irland || 190 || 165 Spanien || 48 || 41 Frankrike || 2 409 || 2 096 Litauen || 55 || 48 Polen || 28 || 25 Förenade kungariket || 141 || 123 Övriga(2) || 5 || 5 Unionen || 4 500 || 4 500 || || TAC || 4 500 || 4 500 (1) Högst 8 % av varje kvot får fiskas i EU-vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV (RNG/*8X14-). (2) Gäller endast bifångster. Riktat fiske är inte tillåtet inom denna kvot. Art: || Skoläst Coryphaenoides rupestris || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV (RNG/8X14-) År || 2013(1) || 2014(1) || Försiktighets-TAC Tyskland || 22 || 19 || Irland || 5 || 4 || Spanien || 2 405 || 2 047 || Frankrike || 111 || 94 || Lettland || 39 || 33 || Litauen || 5 || 4 || Polen || 753 || 641 || Förenade kungariket || 10 || 8 || Unionen || 3 350 || 2 850 || || || TAC || 3 350 || 2 850 (1) Högst 8 % av varje kvot får fiskas i EU-vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII (RNG/*5B67-). Art: || Atlantisk soldatfisk Hoplostethus atlanticus || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i VI (ORY/06-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Irland || 0 || 0 Spanien || 0 || 0 Frankrike || 0 || 0 Förenade kungariket || 0 || 0 Unionen || 0 || 0 || || TAC || 0 || 0 Art: || Atlantisk soldatfisk Hoplostethus atlanticus || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i VII (ORY/07-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Irland || 0 || 0 Spanien || 0 || 0 Frankrike || 0 || 0 Förenade kungariket || 0 || 0 Övriga || 0 || 0 Unionen || 0 || 0 || || TAC || 0 || 0 Art: || Atlantisk soldatfisk Hoplostethus atlanticus || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII och XIV (ORY/1CX14) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Irland || 0 || 0 Spanien || 0 || 0 Frankrike || 0 || 0 Portugal || 0 || 0 Förenade kungariket || 0 || 0 Unionen || 0 || 0 || || TAC || 0 || 0 Art: || Birkelånga Molva dypterygia || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i II och IV (BLI/24-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Danmark || 3 || 3 Tyskland || 3 || 3 Irland || 3 || 3 Frankrike || 21 || 14 Förenade kungariket || 12 || 10 Övriga(1) || 3 || 3 Unionen || 45 || 36 || || TAC || 45 || 36 (1) Gäller endast bifångster. Riktat fiske är inte tillåtet inom denna kvot. Art: || Birkelånga Molva dypterygia || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i III (BLI/03-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Danmark || 3 || 2 Tyskland || 1 || 1 Sverige || 3 || 2 Unionen || 6 || 5 || || TAC || 6 || 5 Art: || Fläckpagell Pagellus bogaraveo || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII (SBR/678-) År || 2013(1) || 2014(1) || Försiktighets-TAC Irland || 5 || 4 Spanien || 138 || 110 Frankrike || 7 || 6 Förenade kungariket || 17 || 14 Övriga(2) || 5 || 4 Unionen || 172 || 138 || || TAC || 172 || 138 (1) Minsta landningsstorlek är 35 cm (total längd). 15 % av den landade fisken får emellertid ha en minsta landningsstorlek på åtminstone 30 cm (total längd). (2) Gäller endast bifångster. Riktat fiske är inte tillåtet inom denna kvot. Art: || Fläckpagell Pagellus bogaraveo || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i IX (SBR/09-) År || 2013(1)(2) || 2014(1)(2) || Försiktighets-TAC Spanien || 491 || 393 Portugal || 133 || 107 Unionen || 624 || 500 || || TAC || 624 || 500 (1) Minsta landningsstorlek är 35 cm (total längd). 15 % av den landade fisken får emellertid ha en minsta landningsstorlek på åtminstone 30 cm (total längd). (2) Högst 8 % av varje kvot får fiskas i EU-vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII (SBR/*678-). Art: || Fläckpagell Pagellus bogaraveo || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i X (SBR/10-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Spanien || 8 || 6 Portugal || 893 || 715 Förenade kungariket || 8 || 6 Unionen || 909 || 727 || || TAC || 909 || 727 Art: || Fjällbrosme Phycis blennoides || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i I, II, III och IV (GFB/1234-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Tyskland || 7 || 6 Frankrike || 7 || 6 Förenade kungariket || 11 || 8 Unionen || 25 || 20 || || TAC || 25 || 20 Art: || Fjällbrosme Phycis blennoides || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII (GFB/567-) År || 2013(1) || 2014(1) || Försiktighets-TAC Tyskland || 8 || 6 Irland || 208 || 166 Spanien || 470 || 376 Frankrike || 285 || 228 Förenade kungariket || 651 || 522 Unionen || 1 622 || 1 298 || || TAC || 1 622 || 1 298 (1) Högst 8 % av varje kvot får fiskas i EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX (GFB/*89-). Art: || Fjällbrosme Phycis blennoides || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX (GFB/89-) År || 2013(1) || 2014(1) || Försiktighets-TAC Spanien || 194 || 155 Frankrike || 12 || 10 Portugal || 8 || 6 Unionen || 214 || 171 || || TAC || 214 || 171 (1) Högst 8 % av varje kvot får fiskas i EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII (GFB/*567-). Art: || Fjällbrosme Phycis blennoides || Zon: || EU-vatten och internationella vatten i X och XII (GFB/1012-) År || 2013 || 2014 || Försiktighets-TAC Frankrike || 7 || 6 Portugal || 29 || 23 Förenade kungariket || 7 || 6 Unionen || 43 || 35 || || TAC || 43 || 35 || [1] EGT L 351, 28.12.2002, s. 6. [2] EUT L 336, 21.12.2010, s. 1. [3] EGT L 358, 31.12.2002, s. 59. [4] Avtalet om genomförande av de bestämmelser i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 som rör bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (EGT L 189, 3.7.1998, s. 17). [5] EGT L 351, 28.12.2002, s. 6. [6] EGT L 115, 9.5.1996, s. 3. [7] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (EUT L 87, 31.3.2009, s. 70). [8] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i vissa andra områden än dem i Nordatlanten (EUT L 87, 31.3.2009, s. 1). [9] EUT L 343, 22.12.2009, s. 1. [10] EUT L 286, 29.10.2008, s. 33.