SV Europeiska unionens officiella tidning C 325/1

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH REVISIONSRÄTTEN

Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning 2016

(2017/C 325/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA 2

NYTTJANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL 3

FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN 6

ÅRSREDOVISNING FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN 7

NOTER TILL EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDENS ÅRSREDOVISNING 15

INTÄKTER 30

KOSTNADER 31

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF 40

SLUTLIG ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 41

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 41

SLUTLIG ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 46

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 46

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH EU:S FÖRVALTNINGSFONDER 51

RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF 55

ÅRSRAPPORT OM GENOMFÖRANDET – FONDER SOM FÖRVALTAS AV EIB 84

CERTIFIERING AV RÄKENSKAPERNA

Europeiska utvecklingsfondens årsredovisning för 2016 har utarbetats i enlighet med avdelning IX i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden och med de redovisningsprinciper, regler och metoder som anges i bilagan till årsredovisningen.

Jag bekräftar mitt ansvar för utarbetandet och redovisningen av årsräkenskaperna för Europeiska utvecklingsfonden i enlighet med artikel 20 i budgetförordningen för elfte Europeiska utvecklingsfonden.

Jag har fått alla nödvändiga uppgifter från utanordnarna och från Europeiska investeringsbanken (EIB), vilka har intygat uppgifternas tillförlitlighet, för utarbetandet av de räkenskaper som visar Europeiska utvecklingsfondens tillgångar och skulder samt budgetgenomförande.

Jag intygar härmed att jag på grundval av dessa uppgifter, och utifrån de kontroller som jag har ansett nödvändiga för att kunna godkänna räkenskaperna, kan ge en rimlig försäkran att räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild av alla de delar som rör Europeiska utvecklingsfondens ekonomiska ställning.

(Namnteckning) Rosa ALDEA BUSQUETS Räkenskapsförare Den 23 juni 2017

NYTTJANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL

1. BAKGRUND

Europeiska unionen (nedan kallad EU) har samarbetsförbindelser med ett stort antal utvecklingsländer. Det huvudsakliga syftet är att främja ekonomisk och social utveckling samt miljöutveckling med särskild inriktning på att långsiktigt minska och utrota fattigdom genom att förse de stödmottagande länderna med utvecklingsstöd och tekniskt bistånd. För att uppnå detta utarbetar EU, tillsammans med partnerländerna, samarbetsstrategier och anslår ekonomiska medel för att genomföra dem. De EU-medel som anslås för utvecklingssamarbete kommer från tre källor:

— EU-budgeten.

— Europeiska utvecklingsfonden.

— Europeiska investeringsbanken.

Europeiska utvecklingsfonden (nedan kallad EUF) är det viktigaste instrumentet för att tillhandahålla EU-stöd för utvecklingssamarbete med länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (nedan kallade AVS-staterna) och de utomeuropeiska länderna och territorierna (nedan kallade ULT).

EUF finansieras inte genom Europeiska unionens budget. Den inrättades genom en intern överenskommelse mellan företrädarna för medlemsstaterna, församlade inom rådet, och styrs av en särskild kommitté. Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) är ansvarig för det ekonomiska genomförandet av de transaktioner som genomförs med medel från EUF. Europeiska investeringsbanken (nedan kallad EIB) förvaltar investeringsanslaget.

Under perioden 2014–2020 kommer det geografiskt fördelade stöd som beviljas AVS-staterna och ULT att fortsätta att i huvudsak finansieras genom EUF. Avtalen om varje ny EUF ingås för en period av cirka fem år och styrs av en egen budgetförordning i vilken det krävs att en årsredovisning ska upprättas för varje enskild EUF. Årsredovisningarna utarbetas således separat för varje EUF för den del av fondens medel som förvaltas av kommissionen. Årsredovisningarna läggs även fram i en sammanställd form för att ge en samlad bild av den ekonomiska ställningen för de medel som kommissionen är ansvarig för.

Det interna avtal som inrättade elfte EUF undertecknades av de deltagande medlemsstaterna under deras rådsmöte i juni 2013 (1). Det trädde i kraft den 1 mars 2015. För att säkerställa kontinuitet mellan avslutandet av tionde utvecklingsfonden och elfte utvecklingsfondens ikraftträdande föreslog kommissionen övergångsåtgärder, den så kallade övergångsfaciliteten (2). Övergångsfaciliteten läggs fram inom ramen för elfte Europeiska utvecklingsfonden.

Samtidigt ändrades budgetförordningen för tionde Europeiska utvecklingsfonden (3) och den nya budgetförordningen för övergångsperioden antogs (4). De trädde i kraft den 30 maj 2014. Den 2 mars 2015 antog rådet förordningen om elfte Europeiska utvecklingsfonden (5) och genomförandereglerna (6). De trädde i kraft den 6 mars 2015.

Investeringsanslaget inrättades inom ramen för AVS-EU-partnerskapsavtalet (Cotonou-avtalet). Det förvaltas av EIB och används för att stödja utvecklingen inom den privata sektorn i AVS-staterna genom att främst, men inte enbart, finansiera privata investeringar. Investeringsanslaget är utformat som en förnybar fond så att låneåterbetalningarna kan återinvesteras i annan verksamhet, som resulterar i ett självförnyande och ekonomiskt oberoende stödinstrument. Eftersom investeringsanslaget inte förvaltas av kommissionen ingår det inte i konsolideringen av den första delen av årsräkenskaperna, dvs. EUF:s årsredovisning och rapporten om det ekonomiska genomförandet. Årsredovisningen av investeringsanslaget ingår som en separat del av årsräkenskaperna (del II) för att ge en fullständig överblick över EUF:s utvecklingsstöd (7).

2. HUR FINANSIERAS EUF?

Den fleråriga budgetramen för 2014–2020 antogs under Europeiska rådets möte den 2 december 2013. Under detta möte beslutades att det geografiska samarbetet med AVS-staterna inte skulle integreras i EU-budgeten (budgeteras), utan fortsätta finansieras genom den befintliga mellanstatliga EUF.

EU-budgeten är ettårig och enligt denna budgetprincip planeras och godkänns inkomsterna och utgifterna för ett år. I motsats till EU är EUF en fond som förvaltas på flerårsbasis. I varje EUF fastställs en övergripande fond för att genomföra utvecklingssamarbetet, vanligtvis under en femårsperiod. Eftersom medlen anslås för en period på flera år måste de anslagna medlen nyttjas under den period EUF varar. Det faktum att EUF inte styrs av ettårighetsprincipen belyses i budgetredovisningen, där EUF:s budgetnyttjande mäts i förhållande till de samlade medlen.

Medlen till EUF utgörs av särskilda bidrag från EU-medlemsstaterna. Ungefär vart femte år träffas företrädare från medlemsstaterna på mellanstatlig nivå för att fatta beslut om det samlade belopp som ska anslås till fonden och för att se över nyttjandet av medlen. Därefter förvaltar kommissionen fonden i enlighet med unionens politik för utvecklingssamarbete. Eftersom medlemsstaterna driver sin egen utvecklings- och biståndspolitik vid sidan av EU-politiken måste medlemsstaterna samordna sin politik med EU:s för att försäkra sig om att de kompletterar varandra.

Utöver de bidrag som nämns ovan kan medlemsstaterna också ingå sam-finansieringsarrangemang eller lämna frivilliga ekonomiska bidrag till EUF.

3. RAPPORTERING VID ÅRSSKIFTET

3.1 ÅRSREDOVISNING

I enlighet med artikel 46 i budgetförordningen för EUF utarbetas EUF:s årsredovisning med hjälp av regler om periodiserad redovisning som följer av de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas). De redovisningsmetoder som kommissionens räkenskapsförare godkänt tillämpas på alla EU-institutioner och EU-organ för att se till att reglerna för redovisning, värdering och framläggande av räkenskaperna används på ett enhetligt sätt och för att samordna metoderna för utarbetande av årsredovisningar och konsolidering i enlighet med artikel 152 i EU:s budgetförordning. Dessa redovisningsregler tillämpas även för EUF, samtidigt som hänsyn tas till verksamhetens specifika karaktär.

Utarbetandet av årsräkenskaperna anförtros kommissionens räkenskapsförare, som är EUF:s räkenskapsförare. Det är räkenskapsföraren som säkerställer att EUF:s årsredovisningar i allt väsentligt ger en rättvisande bild av EUF:s ekonomiska ställning.

Årsredovisningarna består av följande:

Del I: Medel som förvaltas av kommissionen

i) EUF:s årsredovisningar och förklarande noter

ii) Årsredovisning för EU:s förvaltningsfonder som konsoliderats i EUF

iii) Konsoliderad årsredovisning för EUF och EU:s förvaltningsfonder

iv) Rapport om EUF:s ekonomiska genomförande

Del II: Årsrapport om genomförandet – Fonder som förvaltas av EIB

i) Årsredovisning av investeringsanslaget

Delen ”Årsredovisning för EU:s förvaltningsfonder som konsoliderats i EUF” innehåller årsredovisningar av de två förvaltningsfonder som inrättats i EUF: EU-förvaltningsfonden Bêkou (se avsnitt ”Årsredovisning för förvaltningsfonden Bêkou”) och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika (8) (se avsnitt ”Årsredovisning för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika”). Förvaltningsfondernas enskilda årsredovisningar utarbetas under ansvar av EU:s räkenskapsförare och en privat revisor gör en extern och oberoende revision av dem. Förvaltningsfondernas årsredovisningar som ingår i denna årsredovisning är den slutliga årsredovisningen, dvs. årsredovisningen efter nödvändiga revisionsrättelser.

Det bör noteras att uppställningen för årsredovisningen och de förklarande noterna ändrades under 2016. Ändringarna har bara gjorts i presentationen av de finansiella uppgifterna och avser att ge närmare samstämmighet med andra EU-enheter. Jämförbara belopp från 2015 presenteras i enlighet med det nya formatet.

Årsredovisningen antas av kommissionen senast den 31 juli påföljande år och läggs fram för rådet och Europaparlamentet, vilka beviljar ansvarsfrihet.

4. REVISION OCH BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

4.1 REVISION

EUF:s årsredovisning och resurshantering granskas av ett externt revisionsorgan, Europeiska revisionsrätten (nedan kallad revisionsrätten), som utarbetar en årsrapport om årsredovisningen till Europaparlamentet och rådet.

4.2 BEVILJANDE AV ANSVARSFRIHET

Vid den slutliga kontrollen beviljas ansvarsfrihet för det ekonomiska genomförandet av EUF:s medel för ett givet budgetår. Europaparlamentet är den myndighet som beviljar EUF ansvarsfrihet. Detta innebär att rådet efter revision och slutversion av årsräkenskaperna lämnar en rekommendation medan Europaparlamentet beslutar om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för hur EUF:s medel genomförts för ett givet räkenskapsår. Beslutet grundas på en översyn av räkenskaperna och revisionsrättens årliga rapport (som också innehåller en revisionsförklaring), kommissionens svar, samt också efter frågor till och ytterligare begäran om upplysningar från kommissionen.

FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN (1)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

NYTTJANDE OCH REDOVISNING AV EUF:s MEDEL 3

FONDER SOM FÖRVALTAS AV EUROPEISKA KOMMISSIONEN 6

ÅRSREDOVISNING FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN 7

BALANSRÄKNING FÖR EUF 7

RESULTATRÄKNING FÖR EUF 8

KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF 9

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR EUF 10

BALANSRÄKNING PER EUF 11

RESULTATRÄKNING PER EUF 12

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF 13

NOTER TILL EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDENS ÅRSREDOVISNING 15

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF 40

SLUTLIG ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 41

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU 41

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS BALANSRÄKNING 43

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS RESULTATRÄKNING 44

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS KASSAFLÖDESANALYS 44

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 45

SLUTLIG ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 46

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 46

BALANSRÄKNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 48

RESULTATRÄKNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 49

KASSAFLÖDESANALYS FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 49

FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA 50

KONSOLIDERAD ÅRSREDOVISNING FÖR EUF OCH EU:S FÖRVALTNINGSFONDER 51

KONSOLIDERAD BALANSRÄKNING 51

KONSOLIDERAD RESULTATRÄKNING 52

SAMMANSTÄLLD KASSAFLÖDESANALYS 53

SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR 54

RAPPORT OM DET FINANSIELLA GENOMFÖRANDET AV EUF 55

ÅRSRAPPORT OM GENOMFÖRANDET – FONDER SOM FÖRVALTAS AV EIB 84

ÅRSREDOVISNING FÖR EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (9)

BALANSRÄKNING FÖR EUF

Miljoner euro Not 31.12.2016 31.12.2015 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 409 516 Bidrag till förvaltningsfonderna 2.2 98 34 507 550 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 1 372 1 145 Fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 2.3 132 171 Likvida medel 2.4 680 504 2 184 1 820 TOTALA TILLGÅNGAR 2 691 2 370 LÅNGFRISTIGA SKULDER Avsättningar 2.5 (4) (4) Finansiella skulder 2.6 (6) (10) (10) (14) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.7 (549) (520) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2.8 (776) (855) (1 324 ) (1 376 ) TOTALA SKULDER (1 334 ) (1 389 ) NETTOTILLGÅNGAR 1 357 980 MEDEL OCH RESERVER Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.9 42 323 38 873 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.9 2 252 2 252 Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF 2.9 — — Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (40 146 ) (36 994 ) Ekonomiskt resultat för året (3 073 ) (3 152 ) NETTOTILLGÅNGAR 1 357 980





RESULTATRÄKNING FÖR EUF

Miljoner euro Not 2016 2015 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 Återkrav av kostnader 8 90 8 90 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 Finansiella intäkter 3 8 Övriga intäkter 62 42 66 50 Totala intäkter 73 140 KOSTNADER Stödinstrument 3.3 (2 970 ) (3 059 ) Samfinansieringskostnader 3.4 15 (69) Kostnader för finansiella transaktioner 3.6 4 (1) Övriga kostnader 3.7 (196) (162) Totala kostnader (3 146 ) (3 291 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 073 ) (3 152 )





KASSAFLÖDESANALYS FÖR EUF

Miljoner euro Not 2016 2015 Ekonomiskt resultat för året (3 073 ) (3 152 ) Verksamhet Kapitaltillskott – bidrag 3 450 3 200 (Ökning)/minskning av bidragen till förvaltningsfonden (64) 5 (Ökning)/minskning av förfinansiering (120) 214 (Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 39 (87) (Ökning)/minskning av avsättningar — 4 (Ökning)/minskning av finansiella skulder (4) (24) (Ökning)/minskning av skulder 28 (179) Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (80) 131 KASSAFLÖDE NETTO 177 113 Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel 177 113 Likvida medel vid årets början 2.4 504 391 Likvida medel vid årets utgång 2.4 680 504





FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR FÖR EUF

Miljoner euro Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Kapitaltillskott – bidrag (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Kapitalminskning – medel som avsätts för övergångsfaciliteten (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) Redovisning av kapital i elfte EUF 29 367 29 367 — — Ekonomiskt resultat för året — — — (3 152 ) — (3 152 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Kapitaltillskott – bidrag (3 450 ) 3 450 3 450 Ekonomiskt resultat för året — (3 073 ) (3 073 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357





BALANSRÄKNING PER EUF

Miljoner euro 31.12.2016 31.12.2015 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 — 32 242 135 — 63 368 84 Bidrag till förvaltningsfonderna 2.2 — — — 98 — — — 34 — 32 242 232 — 63 368 118 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 2.1 1 50 909 412 3 67 879 195 Fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 2.3 1 71 59 2 1 65 103 2 Förbindelsekonton 2.3 196 424 3 424 — 214 657 1 190 — Likvida medel 2.4 — — — 680 — — — 504 198 544 4 391 1 094 218 790 2 172 701 TOTALA TILLGÅNGAR 198 577 4 633 1 327 218 853 2 541 819 LÅNGFRISTIGA SKULDER Avsättningar 2.5 — — — (4) — — — (4) Finansiella skulder 2.6 — — (6) — — — (10) — — — (6) (4) — — (10) (4) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare 2.7 (0) (12) (438) (99) (0) (14) (492) (14) Förbindelsekonton 2.3 — — — (4 043 ) — — — (2 062 ) Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 2.8 (1) (93) (567) (115) (3) (114) (682) (57) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) TOTALA SKULDER (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) NETTOTILLGÅNGAR 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 ) MEDEL OCH RESERVER Infordrat fondkapital – aktiva EUF 2.9 12 164 10 973 19 187 — 12 164 10 973 15 737 — Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF 2.9 (2 496 ) 2 214 247 35 (2 476 ) 2 376 35 65 Ekonomiskt resultat som överförts från tidigare år (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (481) Ekonomiskt resultat för året 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (26) (2 232 ) (901) NETTOTILLGÅNGAR 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 )





RESULTATRÄKNING PER EUF

Miljoner euro 2016 2015 Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 Återkrav av kostnader 1 5 (2) 4 1 10 77 2 1 5 (2) 4 1 10 77 2 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 Finansiella intäkter (0) 2 2 (1) (0) 6 0 2 Övriga intäkter 2 17 40 3 3 15 22 2 2 19 43 2 3 21 22 4 Totala intäkter 3 23 41 7 4 30 99 6 KOSTNADER Stödinstrument 3.3 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) 5 (47) (2 197 ) (820) Samfinansieringskostnader 3.4 — — 15 — — — (68) (1) Kostnader för finansiella transaktioner 3.6 (0) (0) 4 (0) 0 7 (8) (0) Övriga kostnader 3.7 (3) (19) (46) (129) (3) (15) (58) (86) Totala kostnader (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) 2 (56) (2 331 ) (907) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (25) (2 232 ) (901)





FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR PER EUF

Miljoner euro Åttonde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Kapitalminskning – medel som avsätts för övergångsfaciliteten (676) (676) (676) Överföringar till och från tionde EUF — (6) (6) Överföringar till och från elfte EUF 676 676 Ekonomiskt resultat för året — 6 6 UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Överföringar till och från tionde EUF — (20) (20) Överföringar till och från elfte EUF — — — Ekonomiskt resultat för året — 2 2 UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197





Miljoner euro Nionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Kapitalminskning – medel som avsätts för övergångsfaciliteten (727) — (727) (727) Överföringar till och från tionde EUF — (109) (109) Överföringar till och från elfte EUF 727 727 Ekonomiskt resultat för året — (26) (26) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Överföringar till och från tionde EUF — (163) (163) Överföringar till och från elfte EUF — — — Ekonomiskt resultat för året — (91) (91) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472





Miljoner euro Tionde EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Kapitaltillskott – bidrag (4 795 ) 4 795 4 795 Kapitalminskning – medel som avsätts för övergångsfaciliteten (192) (192) (192) Överföringar till och från åttonde och nionde EUF — 84 84 Överföringar till och från elfte EUF — 160 160 Ekonomiskt resultat för året — (2 232 ) (2 232 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Kapitaltillskott – bidrag (3 450 ) 3 450 3 450 Överföringar till och från åttonde och nionde EUF — 182 182 Överföringar till och från elfte EUF — 30 30 Ekonomiskt resultat för året — (1 397 ) (1 397 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622





Miljoner euro Elfte EUF Fondkapital – aktiva EUF (A) Icke-infordrade fonder – aktiva EUF (B) Infordrat fondkapital – aktiva EUF (C) = (A)–(B) Ackumulerade reserver (D) Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år (E) Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF (F) Totala nettotillgångar (C)+(D)+(E)+(F) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2014 — — — (481) — 1 597 1 116 Redovisning av kapital i elfte EUF i enlighet med det interna avtalet 29 367 (29 367 ) — — Överföringar till och från åttonde, nionde och tionde EUF — — (1 532 ) (1 532 ) Ekonomiskt resultat för året — (901) (901) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 29 367 (29 367 ) — (1 382 ) 65 (1 317 ) Överföringar till och från åttonde, nionde och tionde EUF — (30) (30) Ekonomiskt resultat för året — (1 587 ) (1 587 ) UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016 29 367 (29 367 ) — (2 969 ) — 35 (2 934 )

NOTER TILL EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDENS ÅRSREDOVISNING (10)

1. VIKTIGA REDOVISNINGSPRINCIPER

1.1 REDOVISNINGSPRINCIPER

Syftet med en årsredovisning är att tillhandahålla uppgifter om en enhets ekonomiska ställning, resultat och kassaflöde som kan vara till nytta för en mängd olika användare.

De hänsynstaganden (eller redovisningsprinciper) som generellt ska följas vid utarbetandet av årsredovisningen finns fastställda i EU:s redovisningsregel 1 och är desamma som beskrivs i IPSAS 1, dvs. följande: rättvisande bild, periodisering, kontinuerlig verksamhet, konsekvent utformning, väsentlighet, aggregering, kvittning och jämförande information. Den finansiella rapporteringen ska kännetecknas av att innehålla relevanta, tillförlitliga och jämförbara uppgifter.

1.2 GRUND FÖR UTARBETANDET

1.2.1 Rapporteringsperiod

Årsredovisningarna läggs fram varje år. Räkenskapsåret inleds den 1 januari och avslutas den 31 december.

1.2.2 Valuta och omräkningsunderlag

Årsredovisningarna är uppställda i tusental euro, eftersom euron är EUF:s funktionella valuta och rapporteringsvaluta. Transaktioner i utländsk valuta redovisas i euro enligt de omräkningskurser som gäller vid dagen för de underliggande transaktionerna. Resultaträkningen visar även växelkursvinster eller växelkursförluster på transaktioner i utländsk valuta och efter omräkning av monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta till den vid årets utgång gällande växelkursen. Olika omräkningsmetoder tillämpas för materiella respektive immateriella anläggningstillgångar: värdering till inköpspris omräknat i euro till den kurs som gällde på dagen för förvärvet.

Saldon vid årets slut för monetära tillgångar och skulder i utländsk valuta omräknas i euro enligt Europeiska centralbankens (ECB) växelkurser som gäller den 31 december.

Omräkningskurs för euro

Valuta 31.12.2016 31.12.2015 Valuta 31.12.2016 31.12.2015 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,4103 4,2639 CZK 27,0210 27,0230 RON 4,5390 4,5240 DKK 7,4344 7,4626 SEK 9,5525 9,1895 GBP 0,8562 0,7340 CHF 1,0739 1,0835 HRK 7,5597 7,6380 JPY 123,4000 131,0700 HUF 309,8300 315,9800 USD 1,0541 1,0887

1.2.3 Användning av uppskattningar

Enligt internationella redovisningsstandarder för den offentliga sektorn (Ipsas) och allmänt vedertagna redovisningsprinciper innehåller årsredovisningar med nödvändighet vissa belopp som bygger på ledningens uppskattningar och antaganden utifrån de mest tillförlitliga uppgifterna. Viktiga uppskattningar omfattar, men begränsas inte till upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader, avsättningar, finansiella risker avseende fordringar, eventualtillgångar och eventualförpliktelser samt nedskrivning av tillgångar. Faktiska resultat kan avvika från dessa uppskattningar.

Rimliga uppskattningar och bedömningar är ett viktigt inslag i arbetet med att upprätta årsredovisningen och undergräver inte dess tillförlitlighet. En uppskattning kan behöva revideras om ändringar sker i fråga om de omständigheter som uppskattningen baserades på, eller som en följd av ny information eller ökad erfarenhet. Till sin karaktär berör en revidering av en uppskattning inte tidigare perioder och är inte rättelse av ett fel. Konsekvenserna av en ändrad uppskattning ska redovisas som överskott eller underskott under den period den blir känd.

1.3 BALANSRÄKNING

1.3.1 Immateriella tillgångar

Förvärvade licenser för programvara tas upp till anskaffningsvärdet minus ackumulerade av- och nedskrivningar. Avskrivningar görs linjärt under den beräknade nyttjandetiden. Immateriella tillgångars uppskattade nyttjandeperioder beror på deras specifika ekonomiska livslängd eller rättsliga livslängd som fastställts i ett avtal. Internt utvecklade immateriella tillgångar redovisas som immateriella anläggningstillgångar när de relevanta kriterierna för EU:s redovisningsregler är uppfyllda. De redovisade kostnaderna inbegriper alla direkt hänförbara kostnader som krävs för att skapa, framställa och färdigställa tillgången för användning på det sätt företagsledningen avsett. Kostnader som hänför sig till forskningsverksamhet, utvecklingskostnader som inte får tas upp som immateriell anläggningstillgång och underhållskostnader redovisas som kostnader när de uppstår.

1.3.2 Materiella anläggningstillgångar

Alla materiella anläggningstillgångar tas upp till anskaffningsvärdet minus av- och nedskrivningar. Anskaffningsvärdet omfattar alla kostnader som direkt kan hänföras till förvärvet eller uppförandet av tillgången. Efterföljande kostnader tas upp i tillgångens bokförda värde eller som en separat tillgång, beroende på vad som är lämpligast, om det är troligt att posten kommer att ge EU ett inflöde av framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet och att man kan beräkna kostnaderna för posten på ett tillförlitligt sätt. Övriga kostnader för reparationer och underhåll tas upp i resultaträkningen under den redovisningsperiod då de uppstod. Inga avskrivningar görs för mark eller konstverk, eftersom dessa tillgångar anses ha en obegränsad ekonomisk livslängd. Inga avskrivningar görs för anläggningar under uppförande, eftersom dessa tillgångar ännu inte kan användas i verksamheten. Avskrivningar av övriga tillgångar görs linjärt, så att kostnaden följer restvärdet under den beräknade nyttjandetiden enligt följande:

Typ av tillgångar Linjär avskrivning Byggnader 4 % till 10 % Materiel och utrustning 10 % till 25 % Inventarier och fordon 10 % till 25 % Datorhårdvara 25 % till 33 % Övrigt 10 % till 33 %

Försäljningsvinster eller -förluster räknas fram genom att intäkterna efter avdrag för försäljningskostnader jämförs med det bokförda värdet och tas upp i resultaträkningen.

Leasingavtal

Leasing av sådana materiella tillgångar där praktiskt taget alla ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet tas upp som finansiell leasing. Finansiell leasing bokförs då avtalet ingås till det lägsta verkliga värdet på leasingobjektet och nuvärdet av minimileaseavgiften. Räntedelen av leasingavgiften belastar resultaträkningen över leasingperioden till en fast räntesats i förhållande till det utestående saldot. Hyresavgifterna netto, efter avdrag av finansieringsavgifter, tas upp under övriga (lång- och kortfristiga) finansiella skulder. Räntedelen av finansieringskostnaderna tas upp i resultaträkningen under leasingperioden så att varje redovisningsperiod belastas med ett belopp som motsvarar en fast räntesats för den redovisade skulden under respektive period. Tillgångar som innehas som finansiell leasing skrivs av över den av tillgångens nyttjandeperiod eller leasingperiod som är kortast.

Leasingförhållanden där leasegivaren behåller en väsentlig andel av de ekonomiska risker och fördelar som är förknippade med ägandet behandlas som leasingavtal. Betalningar för leasingavtal tas upp i resultaträkningen enligt den linjära metoden över leasingavtalets löptid.

1.3.3 Nedskrivningar av icke-finansiella tillgångar

För tillgångar med obegränsad nyttjandeperiod görs inga av- eller nedskrivningar och man prövar årligen om nedskrivning behövs. Tillgångar för vilka värdet behöver skrivas av eller ned prövas så snart händelser eller förändringar i de yttre omständigheterna ger anledning att tro att det bokförda värdet överstiger återkravsvärdet. Ett nedskrivningsbehov är det belopp med vilket en tillgångs bokförda värde överstiger dess återkravsvärde. Återkravsvärdet utgörs av det högsta värdet av endera tillgångens verkliga värde efter avdrag för försäljningskostnader eller nyttjandevärdet.

Immateriella och materiella anläggningstillgångars restvärden och nyttjandeperioder ses över och justeras vid behov minst en gång om året. Bokföringsvärdet av en tillgång skrivs omedelbart ned till återkravsvärdet om det bokförda värdet av tillgången överstiger det beräknade återkravsvärdet. Om de skäl som under tidigare år motiverat av- och nedskrivningar inte längre föreligger, återförs nedskrivningsförlusterna på motsvarande sätt.

1.3.4 Finansiella tillgångar

Finansiella tillgångar tas upp i följande kategorier: finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning, lån och fordringar, investeringar som innehas till förfall och slutligen finansiella tillgångar som kan säljas. Hur finansieringsinstrument redovisas bestäms när de redovisas för första gången, och omprövas på balansdagen.

i) Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkning

En finansiell tillgång tas upp i den sistnämnda kategorin om den huvudsakligen förvärvats för att säljas på kort sikt eller om den identifieras som tillhörande denna kategori av enheten. Derivat ingår också i denna kategori. Tillgångar i denna kategori tas upp som omsättningstillgångar om de förväntas bli realiserade inom tolv månader räknat från balansdagen. Under räkenskapsåret innehade enheten inga investeringar i denna kategori.

ii) Lån och fordringar

Lån och fordringar är finansiella tillgångar som inte är derivat och som har fastställda eller fastställbara betalningar som inte är noterade på en aktiv marknad. De uppstår när enheten tillhandahåller pengar, varor eller tjänster direkt till en gäldenär utan avsikt att handla med fordringen. De tas upp som anläggningstillgångar, med undantag för dem som förfaller inom ett år från balansdagen. Lån och fordringar inbegriper tidsbunden inlåning med ursprungliga löptider på mer än tre månader.

iii) Investeringar som innehas till förfall

Investeringar som innehas till förfall är finansiella tillgångar som inte är derivat med fastställda eller fastställbara betalningar och fastställd löptid som enheten har för avsikt och förmåga att hålla till förfall. Under räkenskapsåret innehade enheten inga investeringar i denna kategori.

iv) Finansiella tillgångar som kan säljas

Finansiella tillgångar som kan säljas är tillgångar förutom derivat som antingen hänförs till denna kategori eller som inte kan hänföras till någon av de andra kategorierna. De tas antingen upp som omsättningstillgångar eller anläggningstillgångar, beroende på hur lång tidsperiod enheten har för avsikt att inneha dem, vilket vanligen motsvarar återstående löptid.

Första redovisningstillfälle och värdering

Köp och försäljning av finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultaträkning, tillgångar som innehas till förfall eller tillgångar som kan säljas bokförs på affärsdagen – dvs. den dag då enheten åtar sig att köpa eller sälja tillgången. Likvida medel, lån och tidsbunden inlåning bokförs på avräkningsdagen. Finansiella instrument tas inledningsvis upp till verkligt värde. För alla sådana finansiella tillgångar som inte tas upp till verkligt värde genom resultaträkningen läggs transaktionskostnader på det verkliga värdet vid första redovisningstillfället.

Finansiella instrument tas bort ur balansräkningen när rätten till ingående kassaflöden från investeringen har upphört eller enheten överlåtit i stort sett alla risker och fördelar som är förknippade med ägandet till en annan part.

Efterföljande värdering

Finansiella tillgångar värderade till verkligt värde genom resultatavräkningen bokförs därefter till verkligt värde där vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet tas upp i resultaträkningen under den period de uppkommer.

Utlåning och fordringar samt investeringar som innehas till förfall tas upp till upplupet anskaffningsvärde med hjälp av effektivräntemetoden.

Finansiella tillgångar som kan säljas redovisas därefter till verkligt värde. Vinster och förluster som beror på fluktuationer i det verkliga värdet redovisas i reserven för verkligt värde. Räntan på finansiella tillgångar som kan säljas har räknats fram enligt effektivräntemetoden och tas upp i resultaträkningen.

Enheten bedömer varje balansdag huruvida det finns objektiva omständigheter som tyder på att en finansiell tillgång behöver skrivas ned och om nedskrivningsförlusten bör tas upp i resultaträkningen.

1.3.5 Förfinansiering

Förfinansiering är en betalning som avser att förse stödmottagarna med ett förskott, dvs. en fixkassa. Den kan delas upp på ett antal betalningar över en period som fastställs i ett särskilt kontrakt, beslut, avtal eller grundläggande rättsakt. Fixkassan eller förskottet ska användas för det ändamål som det var avsett för under den period som anges i avtalet eller betalas tillbaka. Om stödmottagaren inte har några stödberättigande kostnader ska förfinansieringen återbetalas till enheten. Beloppet för förfinansieringen kan (helt eller delvis) sättas ned beroende på vilka kostnader som godkänts som stödberättigande (som tas upp som kostnader).

Förfinansiering värderas, på efterföljande balansdag, till det ursprungliga belopp som tagits upp i balansräkningen efter avdrag av stödberättigande kostnader (inklusive uppskattade belopp om så krävs) som uppkommit under perioden.

1.3.6 Fordringar och återkrav

Eftersom EU:s redovisningsregler kräver att transaktioner med och utan motprestation redovisas separat i räkenskaperna anses fordringar härstamma från transaktioner utan motprestation och återkrav definieras som att de härrör från transaktioner med motprestation (när enheten erhåller värde från en annan enhet utan att ge ett ungefärligt direkt lika värde i utbyte).

Fordringar från transaktioner med motprestation uppfyller definitionen för finansiella instrument och tas därmed upp som lån och fordringar och värderas i enlighet med detta (se punkt 1.3.4).

Fordringar från transaktioner utan motprestation värderas till ursprungsbeloppet (justerat för ränta och böter) minus nedskrivningar för värdeminskning. Nedskrivning på grund av värdeminskning görs när det finns objektiva tecken på att enheten inte kommer att kunna återfå hela fordran enligt de ursprungliga lånevillkoren. Nedskrivning görs med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan tillgångens bokförda belopp och det belopp som återkrävs. Nedskrivningen förs upp i resultaträkningen.

1.3.7 Likvida medel

Likvida medel är finansiella instrument och redovisas som och innefattar kontanter, inlåning i bank som med kort varsel kan tas ut på begäran och andra kortfristiga likvida placeringar med en löptid på högst tre månader.

1.3.8 Avsättningar

Avsättningar tas upp när enheten har en gällande rättslig eller informell förpliktelse gentemot tredje man på grund av tidigare händelser, när det är troligt att ett utflöde av resurser kommer att krävas för att reglera förpliktelsen och beloppet kan uppskattas på ett tillförlitligt sätt. Avsättningar får inte göras för framtida verksamhetsförluster. En avsättning ska göras med det belopp som är den bästa uppskattningen på referensdatum av det som beräknas krävas för att reglera den befintliga förpliktelsen. När avsättningen avser en stor mängd transaktioner uppskattas förpliktelsen genom att alla tänkbara utfall vägs samman med deras sannolikheter (”väntevärdesprincipen”).

1.3.9 Skulder till leverantörer och stödmottagare

I kortfristiga skulder ingår både beloppen för transaktioner med motprestation, som köp av varor och tjänster, och transaktioner utan motprestation exempelvis relaterade till ersättningskrav från stödmottagare, bidrag eller annan EU-finansiering.

När bidrag eller annan finansiering tillhandahålls stödmottagarna tas ersättningskraven upp som skulder till leverantörer och stödmottagare med det begärda beloppet när ersättningskravet mottas. Efter verifiering och godtagande av att kostnaderna är stödberättigande, värderas skulderna till det belopp som godkänts som stödberättigande.

Skulder som avser inköp av varor och tjänster bokförs till det ursprungliga beloppet när fakturan kommer in och de motsvarande kostnaderna förs upp i räkenskaperna när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten.

1.3.10 Upplupna eller förutbetalda intäkter och kostnader

Transaktioner och andra händelser ska tas upp i årsredovisningen för den period som de hänför sig till. Upplupna intäkter tas upp i räkenskaperna vid årets utgång avseende tjänster som utförts men ännu inte fakturerats och varor som levererats av enheten, samt för sådana händelser som omfattas av avtal (t.ex. med hänvisning till ett avtal). Intäkter tas vid årets utgång upp som förutbetalda intäkter för påföljande budgetår om faktura utställts men tjänsterna ännu inte utförts eller varorna ännu inte levererats.

Kostnader tas också upp under den period de avser. Vid räkenskapsårets slut kostnadsförs upplupna kostnader med det belopp som överföringsskyldigheten beräknas uppgå till för perioden. De upplupna kostnaderna beräknas enligt de detaljerade operativa och praktiska riktlinjer som räkenskapsföraren utfärdat för att säkerställa att det finns rimliga garantier för att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av institutionens ekonomiska och övriga situation. På motsvarande sätt gäller att om en betalning gjort i förväg för tjänster eller varor som ännu inte mottagits, tas kostnaden upp som förutbetald och bokförs under efterföljande redovisningsperiod.

1.4 RESULTATRÄKNING

1.4.1 Intäkter

Intäkterna omfattar ett bruttoinflöde av ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet som erhållits eller kommer att erhållas av enheten, vilket representerar en annan ökning av nettotillgångar än ökningar relaterade till bidrag från ägare.

Beroende på de underliggande transaktionernas karaktär görs i resultaträkningen åtskillnad mellan följande:

i) Intäkter från transaktioner utan motprestation

Intäkter från transaktioner utan motprestation är skatter och överföringar, eftersom överlåtaren tillhandahåller medel till den mottagande enheten utan att denna direkt lämnar ett ungefärligt motsvarande värde i utbyte.

Överföringar är inflöden av potentiella framtida ekonomiska fördelar eller tjänster från andra transaktioner utan motprestation än skatter. Enheten ska bokföra en tillgång vid överföringar när enheten kontrollerar medlen till följd av tidigare händelser (överföringen) och förväntas erhålla potentiella framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet från dessa medel och när det verkliga värdet kan beräknas på ett tillförlitligt sätt. Ett inflöde av medel från en transaktion utan motprestation som bokförs som en tillgång (dvs. likvida medel) bokförs också som en intäkt, utom i den omfattning enheten har en befintlig förpliktelse med avseende på den överföringen (villkor), som kan behöva uppfyllas innan intäkten kan bokföras. Fram till dess att villkoret är uppfyllt tas intäkterna upp som förutbetalda intäkter och bokförs som en skuld (mottagen förfinansiering).

ii) Intäkter från transaktioner med motprestation

Intäkter från försäljning av varor eller tjänster redovisas när de väsentliga risker och fördelar som är förknippade med ägandet övergår på köparen. Intäkter från en transaktion som avser tillhandahållande av tjänster bokförs i förhållande till hur långt transaktionen färdigställts på referensdatum.

1.4.2 Kostnader

Kostnader är minskningar i potentiella framtida ekonomiska fördelar eller tjänstekapacitet under rapporteringsperioden i form av utflöden eller förbrukning av tillgångar eller uppkomst av skulder som leder till minskade nettotillgångar eller eget kapital. De inbegriper både kostnader från transaktioner med motprestation och kostnader från transaktioner utan motprestation.

Kostnader från transaktioner med motprestation som uppkommer vid inköp av varor och tjänster bokförs när varorna eller tjänsterna levererats och godkänts av enheten. De värderas till det ursprungliga fakturabeloppet. Vidare bokförs de kostnader på balansdagen för tjänster som tillhandahållits under den period för vilken en faktura ännu inte har mottagits eller godkänts i resultaträkningen.

Kostnader från transaktioner med motprestation står för merparten av enhetens verksamhetskostnader. De avser överföringar till mottagare och kan vara av tre olika slag: fordringar, överföringar enligt avtal samt skönsmässigt beviljade stöd, bidrag eller donationer. En transaktion tas upp som kostnad under den period då de händelser som givit anledning till den inträffat, förutsatt att transaktionen är tillåten enligt bestämmelserna eller godkänts i avtal. att eventuella kriterier för godkännande har uppfyllts av mottagaren, samt att en rimlig beräkning kan göras av det utestående beloppet.

Mottagna ansökningar om utbetalning eller ersättningsanspråk som uppfyller kraven godkänns som kostnader motsvarande det stödberättigande beloppet. Vid årets utgång beräknas beloppet för de stödberättigande kostnader som mottagarna ådragit sig, men ännu inte fått ersättning för, och det redovisas som upplupna kostnader.

1.5 EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER

1.5.1 Eventualtillgångar

En eventualtillgång är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Uppgifter om en eventualtillgång lämnas i det fall ett inflöde av resurser eller tjänster är sannolikt.

1.5.2 Eventualförpliktelser

En eventualförpliktelse är en potentiell tillgång som uppkommit på grund av tidigare händelser, men som bara kan bekräftas utifrån eventuella framtida händelser som för närvarande är osäkra och inte helt ligger inom enhetens kontroll. Det kan också vara en befintlig förpliktelse som härrör från händelser som redan inträffat, men som inte redovisas som skuld eller avsättning eftersom det inte är troligt att ett utflöde av medel eller tjänster kommer att krävas för att reglera förpliktelsen, eller under de mycket sällsynta omständigheter då en tillräckligt tillförlitlig uppskattning av beloppet inte kan göras.

1.6 SAMFINANSIERING

De samfinansieringsbidrag som tas emot redovisas som skulder till medlemsstater, icke-medlemsstater och andra när de uppfyller kriterierna för intäkter från transaktioner utan motprestation. Det krävs att EUF nyttjar bidragen för att leverera tjänster till tredje parter, annars åligger det fonden att återbetala medlen (bidrag som tagits emot). Utestående skulder till leverantörer och stödmottagare för samfinansieringsavtal består av det samfinansieringsbidrag som har tagits emot minus de kostnader som har uppstått i samband med projektet. Därför påverkas inte nettotillgångarna.

Kostnader för samfinansierade projekt bokförs allteftersom de uppkommer. Motsvarande bidragsbelopp bokförs som verksamhetens intäkter och det ekonomiska resultatet påverkas inte.

2. NOTER TILL BALANSRÄKNINGEN

TILLGÅNGAR

2.1 FÖRFINANSIERING

Många kontrakt innehåller bestämmelser om förskottsbetalning innan arbetet påbörjats eller innan några varor har levererats eller tjänster tillhandahållits. Ibland anges i kontraktens betalningsplan att betalningar ska göras när en lägesrapport har lämnats in. Förfinansiering betalas vanligtvis i det lands eller det territoriums valuta där projektet genomförs.

Tidpunkten för återkravet eller nyttjandet av förfinansieringen avgör om den redovisas som kortfristig eller långfristig förfinansieringstillgång. Nyttjandet bestäms av det underliggande avtalet för projektet. Återkrav eller nyttjande som måste ske inom tolv månader från referensdatum redovisas som kortfristig för-finansiering. Eftersom många EUF-projekt är långsiktiga måste förskotten finnas tillgängliga i mer än ett år. Därför tas vissa förfinansieringsbelopp upp som anläggningstillgångar.

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Långfristig förfinansiering 2.1.1 — 32 242 135 409 516 Kortfristig förfinansiering 2.1.2 1 50 909 412 1 372 1 145 Totalt 1 82 1 151 546 1 781 1 661

2.1.1 Långfristig förfinansiering

Miljoner euro 31.12.2016 31.12.2015 Direkt förvaltning 71 65 Genomförd av: Kommissionen 39 43 EU:s genomförandeorgan 4 1 EU-delegationer 29 21 Indirekt förvaltning 338 451 Genomförd av: EIB och EIF 180 323 Internationella organisationer 87 90 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 25 3 Offentligrättsliga organ 13 10 Tredjeländer 34 25 Totalt 409 516

2.1.2 Kortfristig förfinansiering

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Förfinansiering (brutto) 9 231 2 945 1 560 4 745 4 250 Clearade via avgränsning (8) (181) (2 037 ) (1 148 ) (3 373 ) (3 105 ) Totalt 1 50 909 412 1 372 1 145





Miljoner euro 31.12.2016 31.12.2015 Direkt förvaltning 246 283 Genomförd av: Kommissionen 115 123 EU:s genomförandeorgan 10 1 EU-delegationer 122 159 Indirekt förvaltning 1 125 861 Genomförd av: EIB och EIF 372 235 Internationella organisationer 432 336 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 121 5 Offentligrättsliga organ 53 56 Tredjeländer 148 229 Totalt 1 372 1 145

Den samlade förfinansieringen per den 31 december 2016 (1 781 miljoner euro) är jämförbar med den totala förfinansieringen per den 31 december 2015 (1 661 miljoner euro).

Minskningen av den kortfristiga förfinansieringen med 227 miljoner euro jämfört med den 31 december 2015 förklaras av ett stort antal nya kontrakt för vilka inga kostnader ännu hade uppkommit under 2016. Minskningen uppvägs av en ökning av den långfristiga förfinansieringen (se not 2.1.1).

2.1.3 Säkerheter som erhållits i samband med förfinansiering

Vid förfinansiering ställs säkerheter som frigörs när betalning har skett för den slutliga projektredovisningen. Den 31 december 2016 uppgick de säkerheter som ställts till EUF med avseende på förfinansiering till 53 miljoner euro (2015: 83 miljoner euro).

Den största delen av förfinansieringen betalas inom ramen för indirekt förvaltning. I sådana fall är mottagaren av den ställda säkerheten inte EUF utan den upphandlande myndigheten.

2.2 BIDRAG TILL FÖRVALTNINGSFONDERNA

I denna rubrik redovisas de belopp som har betalats som bidrag till EU:s förvaltningsfond Bêkou och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika. Bidragen lämnas netto efter avdrag av förvaltningsfondernas kostnader och kan hänföras till EUF.

Förvaltningsfondens bidrag nyttjas av EUF genom direkt förvaltning.

Miljoner euro Förvaltningsfonder Nettobidrag per den 31.12.2015 Bidrag som inbetalats 2016 Fördelning av förvaltningsfondernas nettokostnader 2016 Nettobidrag per den 31.12.2016 Afrika — 99 (27) 72 Bêkou 34 — (8) 26 Totalt 34 99 (35) 98

2.3 FORDRINGAR MED MOTPRESTATION OCH ÅTERKRAV UTAN MOTPRESTATION

Miljoner euro Not 31.12.2016 31.12.2015 Återkrav från transaktioner utan motprestation 2.3.1 62 104 Fordringar från transaktioner med motprestation 2.3.2 70 67 Totalt 132 171

2.3.1 Återkrav från transaktioner utan motprestation

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Medlemsstater — 0 40 — 40 90 Kunder 4 9 6 0 18 23 Offentliga organ — 13 10 0 23 16 Tredjeländer 0 3 1 — 4 2 Nedskrivet belopp (3) (17) (5) — (25) (29) Förbindelsekonton med EU-institutioner — — — 2 2 1 Totalt 1 8 51 2 62 104

Återkrav från medlemsstaterna inbegriper ordinarie bidrag samt belopp som ska erhållas som är en följd av justeringar av övergångsfaciliteten. Övergångsfacilitetens verksamhet finansierades genom återtagna belopp från tidigare EUF och de relaterade kapitalrörelserna bokfördes under 2015.

Beloppen återges i tabellen nedan.

Miljoner euro Medlemsstater Belopp som ska erhållas från medlemsstaterna Belopp som ska dras av från medlemsstaternas bidrag Nettobelopp per den 31.12.2016 Belgien 25 — 25 Cypern 0 — 0 Tjeckien 2 — 2 Grekland 0 — 0 Lettland 0 — 0 Portugal 0 — 0 Rumänien 2 — 2 Slovenien 1 — 1 Förenade kungariket 10 — 10 Totalt 40 — 40

2.3.2 Fordringar från transaktioner med motprestation

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Upplupna intäkter 0 63 7 0 70 67 Förbindelsekonton mellan olika EUF 196 424 3 424 (4 043 ) (0) 0 Totalt 196 487 3 431 (4 043 ) 70 67

I upplupna intäkter ingår främst upplupna räntor på förfinansierade belopp relaterade till projekt (63 miljoner euro) och EU:s förvaltningsfond för Afrika (7 miljoner euro).

Av effektivitetsskäl tilldelas den gemensamma kassan för alla EUF till elfte EUF (11). Det medför transaktioner mellan de olika EUF, vilka utjämnas genom förbindelsekonton mellan EUF:s olika balansräkningar. Förbindelsekonton redovisas bara i enskilda EUF.

2.4 LIKVIDA MEDEL (12)

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Särskilda konton: Finansinstitut i medlemsstaterna — — — 291 291 126 Avistakonton: Affärsbanker — — — 389 389 377 Den särskilda fonden för Demokratiska republiken Kongo (*1) — — — — — 1 Totalt — — — 680 680 504

Ökningen i likvida tillgångar beror främst på att några av medlemsstaterna i december 2016 gjorde en förskottsbetalning av de första bidragen för 2017.

Det bör noteras att det finns Stabexmedel som innehas av mottagande AVS-stater, som inte tas upp på EUF:s balansräkning. Stabex är akronymen för Europeiska unionens finansieringssystem för stabilisering av AVS-staternas exportinkomster. Så snart kommissionen och den stödmottagande AVS-staten kommit överens om hur medlen från Stabex ska användas undertecknar de båda parterna en konvention om överförande. I enlighet med bestämmelserna i artikel 211 i det fjärde Loméavtalet (13) (i dess ändrade lydelse) överförs medlen till ett räntebärande konto som måste undertecknas av två parter (en tjänsteman i kommissionen och den stödmottagande staten), men som öppnas i AVS-statens namn. Medlen finns kvar på dessa konton som undertecknats av bägge parter till dess att en ram av ömsesidiga åtaganden berättigar en överföring till ett projekt. Kommissionens utanordnare behåller befogenheterna över kontot för att säkerställa att medlen utbetalas enligt planerna. Medlen på det räntebärande kontot som måste undertecknas av två parter tillhör AVS-staten och bokförs inte som tillgångar i EUF:s årsredovisning. Överföringarna till dessa konton bokförs som Stabex-betalningar. Se också not 3.1.1 för närmare upplysningar.

I syfte att förbättra presentationen av årsredovisningen för 2016 har klassificeringen av finansinstitut och banker granskats. De jämförande siffrorna för 2015 har lämnats ut i enlighet med detta.

SKULDER

2.5 AVSÄTTNINGAR

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Avsättningar — — — 4 4 4 Totalt — — — 4 4 4

Avsättningen är den bästa möjliga uppskattningen av det sannolika belopp som ska betalas av EUF för att finansiera nedläggningen av Centre de Development under ordnade former som AVS-EU-ambassadörskommittén beslutat (beslut nr 4/2014 av den 23 oktober 2014).

Beloppet omfattar rättegångar (1,2 miljoner euro) mot Centre de Development och de återstående förväntade kostnaderna för den passiva fasen (t.ex. resterande administrativa uppgifter, andra rättstvister, arkiv, osv.) som inleddes den 31 december 2016 (se not 4.3.2).

2.6 FINANSIELLA SKULDER

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Samfinansiering – skulder — — 6 — 6 10 Totalt — — 6 — 6 10

Förändringarna av de totala skulderna till leverantörer och stödmottagare för samfinansiering förklaras i not 2.7.2.1.

2.7 SKULDER TILL LEVERANTÖRER OCH STÖDMOTTAGARE

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Kortfristiga skulder 2.7.1 0 12 112 97 222 180 Diverse skulder 2.7.2 — (0) 325 2 327 340 Totalt 0 12 438 99 549 520

2.7.1 Kortfristiga skulder

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Leverantörer 0 11 69 19 98 79 Medlemsstater — — 0 — 0 0 Tredjeländer 0 0 29 61 91 83 Offentliga organ 0 1 18 14 32 21 Övriga kortfristiga skulder 0 1 (4) 4 1 (3) Totalt 0 12 112 97 222 180

Skulder till leverantörer och stödmottagare innefattar kostnadsredovisningar som EUF tagit emot inom ramen för sin bidragsverksamhet. De tas upp till det ansökta beloppet så snart begäran har tagits emot. Samma förfarande tillämpas på fakturor och kreditnotor som tagits emot vid upphandling. De berörda ersättningskraven har beaktats när det gäller förfarandena för periodavgränsning vid årets slut. Efter dessa avgränsningar har de beräknade stödberättigande beloppen bokförts i resultaträkningen.

2.7.2 Diverse skulder

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Samfinansiering – skulder 2.7.2.1 — — 63 1 64 31 Förutbetalda fondkapitaltillskott 2.7.2.2 — — 261 — 261 307 Övriga diverse skulder 2.7.2.3 — — — 2 2 2 Totalt — — 324 3 327 340

2.7.2.1 Samfinansiering – skulder

Fördelningen av lång- och kortfristiga skulder för samfinansiering per medlemsstat sammanfattas i tabellen nedan:

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Långfristig samfinansiering Belgien — — 2 — 2 1 Tyskland — — 0 — 0 1 Förenade kungariket — — 1 — 1 3 Sverige — — 2 — 2 4 Kanada — — 0 — 0 1 — — 6 — 6 10 Kortfristig samfinansiering Belgien — — 3 1 4 3 Danmark — — 1 0 1 1 Frankrike — — 37 — 37 10 Tyskland — — 1 — 1 1 Nederländerna — — 1 — 1 1 Spanien — — 3 — 3 3 Förenade kungariket — — 11 — 11 1 Sverige — — 7 — 7 12 Kanada — — 0 — 0 (1) — — 63 1 64 31 Totalt — — 69 1 70 41

De totala långfristiga och kortfristiga skulderna för samfinansiering minskade med 29 miljoner euro jämfört med den föregående rapporteringsperioden.

Under 2016 togs nya samfinansieringsbidrag emot från Förenade kungariket (9,4 miljoner euro), Belgien (3,3 miljoner euro) och Sverige (0,9 miljoner euro).

De totala långfristiga och kortfristiga skulderna för samfinansiering minskades med 15 miljoner euro för att tas upp som intäkter och kostnader i samband med samfinansieringsprojekten (se not 3.1.2 och 3.4).

2.7.2.2 Förutbetalda fondkapitaltillskott

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Förenade kungariket — — 252 — 252 259 Sverige — — — — — 48 Ungern — — 9 — 9 — Totalt — — 261 — 261 307

Rubriken förutbetalda fondkapitaltillskott avser medlemsstaternas bidrag som betalats i förskott.

2.7.2.3 Övriga diverse skulder

I denna rubrik ingår främst icke tilldelade kontantbetalningar och återbetalda belopp.

2.8 UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Upplupna kostnader 1 93 567 110 770 853 Övriga upplupna intäkter och förutbetalda kostnader — (0) (0) 6 6 2 Totalt 1 93 567 115 776 855

Upplupna kostnader omfattar beräknade verksamhetskostnader för pågående eller avslutade kontrakt utan godkända ersättningsanspråk där de stödberättigande kostnaderna för 2016, som uppkommit för mottagarna av medlen från EUF, beräknades genom att använda bästa tillgängliga uppgifter om de befintliga kontrakten. Andelen beräknade upplupna kostnader som avser betald förfinansiering har bokförts som en minskning av förfinansieringsbeloppen (se not 2.1).

NETTOTILLGÅNGAR

2.9 FONDKAPITAL

2.9.1 Infordrat fondkapital – aktiva EUF

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Fondkapital 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Icke infordrat fondkapital (0) (0) (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Infordrat fondkapital per den 31.12.2015 12 164 10 973 15 737 — 38 873 Fondkapital 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Icke infordrat fondkapital — (0) (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Infordrat fondkapital per den 31.12.2016 12 164 10 973 19 187 — 42 323

Fondkapitalet motsvarar de totala bidragen från medlemsstaterna för den relevanta EUF-fonden i enlighet med varje internt avtal. Icke infordrat fondkapital motsvarar ursprungliga anslag som ännu inte har betalats in av medlemsstaterna.

Infordrat fondkapital utgörs av det ursprungliga anslagsbelopp som har infordrats för överföring till konton i medlemsstaternas statskassor (se not 2.9.2 nedan).

2.9.2 Infordrat och icke infordrat fondkapital per medlemsstat

Miljoner euro Bidrag % Icke infordrat fondkapital per den 31.12.2015 Infordrat fondkapital 2016 Icke infordrat fondkapital per den 31.12.2016 Österrike 2,41 126 (83) 43 Belgien 3,53 184 (122) 63 Bulgarien 0,14 7 (5) 2 Cypern 0,09 5 (3) 2 Tjeckien 0,51 27 (18) 9 Danmark 2,00 104 (69) 35 Estland 0,05 3 (2) 1 Finland 1,47 77 (51) 26 Frankrike 19,55 1 021 (674) 347 Tyskland 20,50 1 071 (707) 364 Grekland 1,47 77 (51) 26 Ungern 0,55 29 (19) 10 Irland 0,91 48 (31) 16 Italien 12,86 672 (444) 228 Lettland 0,07 4 (2) 1 Litauen 0,12 6 (4) 2 Luxemburg 0,27 14 (9) 5 Malta 0,03 2 (1) 1 Nederländerna 4,85 253 (167) 86 Polen 1,30 68 (45) 23 Portugal 1,15 60 (40) 20 Rumänien 0,37 19 (13) 7 Slovakien 0,21 11 (7) 4 Slovenien 0,18 9 (6) 3 Spanien 7,85 410 (271) 139 Sverige 2,74 143 (95) 49 Förenade kungariket 14,82 774 (511) 263 Totalt 100,00 5 223 (3 450 ) 1 773

Det kapital som infordrades under 2016 omfattar allt kapital som infordrats från tionde EUF. Det totala beloppet består av ordinarie infordran (3 450 miljoner euro). Kapitalet för åttonde och nionde EUF har infordrats och tagits emot i sin helhet. Inget kapital har ännu infordrats från elfte EUF.

2.9.3 Infordrat fondkapital från avslutade EUF som överförts från tidigare år

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Medel överförda från avslutade EUF 627 1 625 — — 2 252 2 252

Under denna rubrik ingår medel som överförts från avslutade EUF till åttonde och nionde EUF.

2.9.4 Infordrat fondkapital – överföringar mellan aktiva EUF

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF Totalt Utgående balans den 31.12.2014 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 — Överföring av återtagna belopp till resultatreserven i tionde EUF från tidigare EUF (6) (109) 114 — — Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven för elfte EUF — — (32) 32 — Överföring från tionde och elfte resultatreserverna till övergångsfaciliteten — — (41) 41 — Återkrav från övergångsfaciliteten till tionde och elfte resultatreserverna — — 11 (11) — Återlämnande av medel som avsatts för övergångsfaciliteten 676 727 192 (1 595 ) — Utgående balans per den 31.12.2015 (2 476 ) 2 376 35 65 — Överföring av återtagna belopp till resultatreserven i tionde EUF från tidigare EUF (20) (163) 182 — Överföring av återtagna belopp från tidigare EUF till resultatreserven för elfte EUF — — (356) 356 — Överföring från elfte resultatreserven till den fredsbevarande resursen för Afrika (tionde EUF) — — 386 (386) — Utgående balans den 31.12.2016 (2 496 ) 2 214 247 35 —

Under denna rubrik ingår medel som överförts mellan aktiva EUF.

Alltsedan ikraftträdandet av Cotonouavtalet överförs alla outnyttjade medel från tidigare aktiva EUF till den senast inrättade EUF efter det att de tidigare åtagandena dragits tillbaka. Medel som överförts från andra EUF resulterar i en ökning av anslagen för den mottagande fonden och i en minskning av anslagen för ursprungsfonden. Medel som överförts till resultatreserven för tionde och elfte EUF kan bara tas i anspråk enligt särskilda villkor i de interna avtalen.

Under 2016 togs 386 miljoner euro från elfte resultatreserven för att finansiera den fredsbevarande resursen för Afrika i tionde EUF.

3. NOTER TILL RESULTATRÄKNINGEN

INTÄKTER

Miljoner euro Not 2016 2015 Intäkter från transaktioner utan motprestation 3.1 8 90 Intäkter från transaktioner med motprestation 3.2 66 50 Totalt 73 140

3.1 INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER UTAN MOTPRESTATION

Miljoner euro Not Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2016 2015 Återkrav av kostnader 0 5 13 4 23 20 Återkrav av Stabexmedel 3.1.1 1 — — — 1 1 Intäkter från samfinansiering 3.1.2 — — (15) — (15) 69 Totalt 1 5 (2) 4 8 90

Intäkter från transaktioner utan motprestation kan delas upp enligt följande förvaltningsmetod:

Miljoner euro 2016 2015 Direkt förvaltning 6 61 Genomförd av: Kommissionen 1 3 EU-delegationer 5 58 Indirekt förvaltning 2 29 Genomförd av: Tredjeländer (0) 14 Internationella organisationer 2 14 Offentligrättsliga organ 0 0 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 0 1 Totalt 8 90

3.1.1 Återkrav av Stabexmedel

Under 2016 återbetalades 1 miljon euro till EUF från de konton i AVS-staterna som undertecknats av två parter. Dessa intäkter inkluderas i verksamhetens intäkter från transaktioner utan motprestation (återkrav av Stabexmedel) i resultaträkningen för åttonde EUF.

3.1.2 Intäkter från samfinansiering

Sam-finansieringsbidragen uppfyller kriterierna för intäkter från transaktioner utan motprestation och bör därmed inte påverka resultaträkningen. De bidrag som tagits emot kvarstår som skulder (se not 2.7.2.1) till dess att de villkor som åtföljer bidragen är uppfyllda, dvs. stödberättigande kostnader har uppkommit (se not 3.4). Motsvarande belopp bokförs därefter som intäkter utan motprestation från samfinansiering. Följaktligen är årets ekonomiska resultat noll.

3.2 INTÄKTER FRÅN TRANSAKTIONER MED MOTPRESTATION

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2016 2015 Finansiella intäkter (0) 2 2 (1) 3 8 Övriga intäkter 2 17 40 3 62 42 Totalt 2 19 43 2 66 50

De finansiella intäkterna består till stor del av ränta på förfinansiering som under 2016 uppgick till 3 miljoner euro (2) (2015: 7 miljoner euro).

Övriga intäkter avser realiserade och orealiserade växelkursvinster.

KOSTNADER

3.3 STÖDINSTRUMENT

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2016 2015 Programplanerat bistånd 1 (3) 1 007 746 1 751 1 971 Makroekonomiskt bistånd — 39 — — 39 51 Sektorspolitik (0) 18 — — 18 (24) Intra-AVS-projekt — 41 301 351 693 746 Räntesubventioner (3) — — — (3) (6) Katastrofbistånd — (0) 98 300 398 285 Andra stödprogram kopplade till tidigare EUF — 1 — — 1 0 Institutionellt stöd — — 5 33 38 34 Kompensation exportintäkter (0) 0 — — 0 (3) Bidrag till förvaltningsfonderna — — — 35 35 5 Totalt (2) 95 1 411 1 465 2 970 3 059

EUF:s verksamhetskostnader omfattar de olika stödinstrumenten och kan ha olika utformning beroende på hur medlen förvaltas och betalas ut.

3.4 SAMFINANSIERINGSKOSTNADER

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2016 2015 Samfinansiering — — (15) — (15) 69

I denna rubrik ingår kostnader som uppstått för samfinansieringsprojekt under 2016. Det bör noteras att de kostnader som uppkommit inbegriper beräknade belopp som avser periodavgränsningen (och följaktligen återföring av de beräknade belopp som avser förra året). Eftersom återföringen av de beräknade kostnaderna för 2015 (50 miljoner euro) översteg de kostnader som uppkom under 2016 (35 miljoner euro) är samfinansieringskostnaderna negativa för 2016. Motsvarande negativa intäkter har bokförts i resultaträkningen (se not 3.1.2).

3.5 STÖDINSTRUMENT OCH SAMFINANSIERINGSKOSTNADER PER FÖRVALTNINGSMETOD

Miljoner euro 2016 2015 Direkt förvaltning 1 173 1 106 Genomförd av: Kommissionen 140 99 EU:s genomförandeorgan 10 2 Förvaltningsfonder 36 5 EU-delegationer 987 1 000 Indirekt förvaltning 1 781 2 023 Genomförd av: EIB och EIF 5 31 Internationella organisationer 821 990 Privaträttsliga organ med offentliga förvaltningsuppgifter 143 31 Offentligrättsliga organ 57 70 Tredjeländer 756 900 Privaträttsliga organ som genomför offentlig-privata partnerskap (1) 1 Totalt 2 954 3 128

3.6 KOSTNADER FÖR FINANSIELLA TRANSAKTIONER

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2016 2015 Nedskrivning av fordringar 0 0 (4) — (4) 1 Övriga finansiella kostnader — — — 0 0 0 Totalt 0 0 (4) 0 (4) 1

Rubriken för nedskrivning av fordringar omfattar en beräkning av kostnaderna för osäkra fordringar som också inbegriper återföringar av beräknade belopp från förra året. Eftersom återföringen av de beräknade beloppen för 2015 (29 miljoner euro) överstiger de belopp som beräknades under 2016 (25 miljoner euro) är de sammanlagda kostnaderna för nedskrivning av fordringar negativa för 2016.

3.7 ÖVRIGA KOSTNADER

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 2016 2015 Administrations- och it-kostnader — (0) 4 126 129 113 Avsättningar för risker och kostnader — — — — — 4 Realiserade förluster på kundfordringar 0 0 0 — 0 2 Växelkursförluster 3 19 42 3 66 44 Totalt 3 19 46 129 196 162

I denna rubrik ingår stödutgifter, dvs. de administrativa kostnader som avser EUF:s programplanering och genomförande. Detta inbegriper kostnader för utarbetande, uppföljning, övervakning och utvärdering av projekt samt kostnader för datanätverk, tekniskt bistånd etc.

4. EVENTUALTILLGÅNGAR OCH EVENTUALFÖRPLIKTELSER SAMT ÖVRIGA VÄSENTLIGA TRANSAKTIONER

4.1 EVENTUALTILLGÅNGAR

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Fullgörandegarantier (0) 4 5 0 9 13 Tillbakahållandegarantier — 4 3 — 7 6 Totalt (0) 7 8 0 16 20

Det krävs ibland att en säkerhet ställs i form av fullgörandegarantier för att säkra att mottagarna av medlen från EUF fullgör förpliktelserna och rättar sig efter villkoren i de kontrakt de slutit med EUF.

Tillbakahållandegarantier avser bara kontrakt om byggnadsarbeten. Vanligtvis hålls 10 % av de mellanliggande betalningarna till mottagarna inne för att säkerställa att uppdragstagaren uppfyller sina skyldigheter. Dessa kvarhållna belopp bokförs som skulder. Uppdragstagaren kan i stället för att avvakta ett godkännande från den upphandlande myndigheten lämna en tillbakahållandegaranti som ersätter de belopp som kvarhållits från de mellanliggande betalningarna. Dessa mottagna garantier redovisas som eventualtillgångar.

I fråga om de kontrakt som förvaltas inom ramen för indirekt förvaltning tillhör de säkerheter som ställts en annan upphandlande myndighet än EUF och de bokförs inte genom EUF.

4.2 ÖVRIGA VÄSENTLIGA UPPLYSNINGAR

4.2.1 Utestående åtaganden som ännu inte bokförts

Det nedanstående beloppet avser de budgeterade utestående åtagandena minus belopp som tagits upp som kostnader i resultaträkningen. Med budgeterade utestående åtaganden avses åtaganden som ännu inte vare sig har slutbetalats eller dragits tillbaka. Detta är en naturlig följd av förekomsten av fleråriga program.

Miljoner euro Åttonde EUF Nionde EUF Tionde EUF Elfte EUF 31.12.2016 31.12.2015 Utestående åtaganden som ännu inte bokförts 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821 Totalt 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821

Den 31 december 2016 uppgick de budgeterade utestående åtagandena till 7 665 miljoner euro (2015: 6 809 miljoner euro).

4.2.2 Centrum för företagsutveckling

AVS-EU-ministerrådet enades i juni 2014 om att gå vidare med att under ordnade former stänga Centrum för företagsutveckling (nedan också kallat centrumet), och samtidigt säkerställa att de stödprojekt inom den privata sektorn som genomförs av centrumet i AVS-länder och AVS-regioner fullföljs i sin helhet. Därför delegerade AVS-EU-ministerrådet befogenheter till AVS-EU-ambassadörskommittén för att föra ärendet vidare, så att nödvändiga beslut kan fattas.

Genom beslut nr 4/2014 av den 23 oktober 2014 bemyndigade AVS–EU-ministerrådet centrumets styrelse att med omedelbar verkan vidta alla lämpliga åtgärder för att stänga centrumet. I enlighet med artikel 2 i det beslutet beordrades styrelsen att kontraktera en god man för att utarbeta och genomföra en stängningsplan.

I slutet av juni 2015 lade den gode mannen fram en slutlig strategisk plan med budget och arbetsplan för styrelsen, som speglade resultatet av den sociala dialogen. Budgeten för den slutliga strategiska planen, som godkänts av centrumets styrelse, låg till grund för kommissionens förslag till finansieringsbeslut, som antogs av kommissionen under 2015 med ett totalt belopp på 18,2 miljoner euro. Efter det att ovan nämnda finansieringsbeslut hade antagits ingicks ett bidragsavtal i december 2015 mellan centrumet och Europeiska kommissionen, som ger den finansiering som behövs för en realisering av centrumets tillgångar och reglering av dess skulder. Detta bidragsavtal inleddes den 1 januari 2016 och kommer att pågå till och med den 31 december 2017. Värdet på avtalet täcks av de utestående åtaganden som ännu inte bokförts.

5. HANTERING AV FINANSIELLA RISKER

Följande uppgifter vad gäller EUF:s hantering av finansiella risker avser den likviditetsförvaltning som kommissionen utför för EUF:s räkning för att nyttja fondens medel.

5.1 RIKTLINJER FÖR FINANSIELL RISKHANTERING OCH RISKSÄKRING

Reglerna och principerna för hanteringen av likviditetsförvaltningen anges i budgetförordningen för elfte EUF och i det interna avtalet.

Som ett resultat av ovan nämnda förordning tillämpas följande huvudprinciper:

— Medlemsstaterna betalar bidragen till EUF genom särskilda konton som öppnats hos var och en av medlemsstaternas sedelutgivande banker eller hos ett finansinstitut som medlemsstaten har utsett. Bidragsbeloppen ska stå kvar på de särskilda kontona till dess betalningen till EUF ska verkställas.

— Medlemsstaterna ska betala sina bidrag till EUF i euro, medan EUF:s betalningar görs både i euro och i andra valutor, också i mindre kända valutor.

— Bankkonton som öppnats av kommissionen för EUF:s räkning får inte övertrasseras.

Utöver de särskilda kontona har kommissionen öppnat andra bankkonton i EUF:s namn hos finansinstitut (centralbanker och affärsbanker) för att utföra betalningar och ta emot andra intäkter än medlemsstaternas bidrag till budgeten.

Kassa- och betalningstransaktioner är i hög grad automatiserade och baseras på moderna informationssystem. Särskilda förfaranden används för att garantera säkerheten i systemen och för att säkerställa åtskillnad mellan befogenheter i enlighet med budgetförordningen, kommissionens interna kontrollstandarder och revisionsprinciper.

En uppsättning skriftliga riktlinjer och förfaranden reglerar hanteringen av kassa- och betalningstransaktionerna i syfte att begränsa de operativa och finansiella riskerna och säkerställa en tillräcklig kontrollnivå. De täcker de olika transaktionsområdena och överensstämmelsen med riktlinjerna och förfarandena kontrolleras regelbundet.

5.2 VALUTARISK

EUF:s exponering för valutarisker vid årsslutet – nettoposition

Miljoner euro 31.12.2016 31.12.2015 USD GBP DKK SEK EUR Övrigt Totalt USD GBP DKK SEK EUR Övrigt Totalt Finansiella tillgångar Fordringar och återkrav 0 — — — 129 3 132 — — — — 171 1 171 Likvida medel 2 0 — — 678 — 680 4 0 — — 500 — 504 Totalt 2 0 — — 807 3 812 4 0 — — 671 1 675 Finansiella skulder Långfristiga finansiella skulder — — — — (6) — (6) 0 — — — (10) — (10) Skulder till leverantörer och stödmottagare 0 — — — (495) (54) (549) 0 — — — (473) (47) (520) Totalt 0 — — — (501) (54) (555) 0 — — — (483) (47) (530) Totalt 2 0 — — 306 (51) 257 4 0 — — 188 (46) 145

Alla bidrag hålls i euro och andra valutor köps först när de behövs för att verkställa betalningarna. Därmed utsätts inte EUF:s likviditetsförvaltning för valutarisker.

5.3 RÄNTERISKER

EUF lånar inte upp pengar och är därmed inte utsatt för ränterisker.

Räntan är upplupen på saldona på fondens olika bankkonton. Därför har kommissionen för EUF:s räkning infört åtgärder för att säkerställa att regelbundet återkommande intäktsräntor speglar nivån på marknadsräntorna samt eventuella fluktuationer.

Bidragen till EUF-budgeten krediteras av varje medlemsstat till ett särskilt konto som öppnats av det finansinstitut som den utsett. Eftersom avkastningen på vissa av dessa konton kan vara negativ finns likviditetsförvaltningsförfaranden för att minimera innehavet på de berörda kontona. Dessutom bärs en negativ avkastning på dessa konton, i enlighet med rådets förordning (EU) 2016/888, av den berörda medlemsstaten.

Avkastningen på insatta medel över natten på konton i affärsbankerna beräknas per dag. Avkastningen på dessa konton baseras på rörliga marknadsräntor på vilken en avtalsmässig marginal (positiv eller negativ) tillämpas. På de flesta kontona är räntan kopplad till en marknadsreferensränta och justeras för att spegla eventuella fluktuationer i denna räntesats. Därmed riskerar inte EUF att dess innehav ersätts till lägre räntenivåer än marknadsräntorna.

5.4 KREDITRISKER (MOTPARTSRISK)

Finansiella tillgångar som antingen är förfallna till betalning eller nedskrivna

Miljoner euro Totalt Varken förfallna eller nedskrivna Förfallna men inte nedskrivna < 1 år 1–5 år > 5 år Fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 132 93 36 4 — Totalt per den 31.12.2016 132 93 36 4 — Fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 171 50 120 1 — Totalt per den 31.12.2015 171 50 120 1 —





Finansiella tillgångar per riskkategori:

Miljoner euro 31.12.2016 31.12.2015 Fordringar Kontanter Totalt Fordringar Kontanter Totalt Motparter med extern kreditvärdering Högsta och hög kreditvärdighet 34 284 318 6 167 173 Medelhög kreditvärdighet 3 371 374 34 16 50 Medellåg kreditvärdighet 2 16 18 36 312 348 Icke investeringsvärdig eller låg kreditvärdighet 1 9 10 14 9 23 Totalt 40 680 720 90 503 593 Motparter utan extern kreditvärdering Grupp 1 (gäldenärer utan tidigare skulder) 92 0 92 81 1 82 Grupp 2 (gäldenärer med tidigare skulder) — — — — — — Totalt 92 0 92 81 1 82 Totalt 132 680 812 171 504 675

Medel i kategorierna icke investeringsvärdig och medellåg kreditvärdighet avser främst medlemsstaternas bidrag till EUF som betalas till de särskilda konton som medlemsstaterna öppnat i enlighet med artikel 22.3 i budgetförordningen för EUF. Enligt förordningen ska bidraget stå kvar på detta särskilda konto till dess att betalningarna verkställs.

Merparten av EUF:s likvida medel innehas, i enlighet med budgetförordningen för EUF, på de särskilda konton som medlemsstaterna har öppnat för inbetalningen av sina bidrag. De flesta av dessa konton innehas av medlemsstaternas finansministerier eller nationella centralbanker. Dessa institutioner har den lägsta motpartsrisken för EUF (exponeringen ligger hos medlemsstaterna).

För den del av EUF:s likvida medel som innehas i affärsbanker för att täcka betalningar fylls dessa konton på just innan utbetalningarna görs och förvaltas automatiskt av kommissionens system för likviditetsförvaltning. En lägsta nivå kassatillgodohavanden, som står i proportion till de genomsnittliga dagliga utbetalningarna, finns på varje konto. Därmed hålls belopp på dessa konton över natten konstant på en låg nivå, vilket säkerställer att EUF:s riskexponering är begränsad.

Vidare tillämpas särskilda riktlinjer vid urvalet av affärsbanker för att ytterligare minska den motpartsrisk som EUF exponeras för.

Alla affärsbanker väljs ut genom anbudsförfaranden. Den lägsta kortfristiga kreditvärdering som krävs för att få delta i anbudsförfarandena är Moodys P-1 eller motsvarande (S&P A-1 eller Fitch F1). En lägre nivå kan krävas under särskilda och vederbörligen motiverade förhållanden.

5.5 LIKVIDITETSRISK

Löptidsanalys av finansiella skulder efter resterande avtalsmässiga löptider

Miljoner euro < 1 år 1–5 år > 5 år Totalt Finansiella skulder 549 6 — 555 Totalt per den 31.12.2016 549 6 — 555 Finansiella skulder 520 10 — 530 Totalt per den 31.12.2015 520 10 — 530

De budgetprinciper som tillämpas på EUF säkerställer att de samlade kassatillgodohavandena för budgetperioden alltid är tillräckliga för verkställandet av samtliga betalningar. Medlemsstaternas samlade bidrag motsvarar de samlade betalningsbemyndigandena för budgetperioden i fråga.

Medlemsstaternas bidrag till EUF betalas dock genom tre delbetalningar per år, medan utbetalningarna till viss del är säsongsbundna.

För att säkerställa att kassatillgodohavandena alltid är tillräckliga för att täcka de betalningar som ska verkställas under en given månad utbyts regelbundet information om situationen vad gäller de kontanta medlen mellan kommissionens likviditetsförvaltning och de berörda utbetalande avdelningarna för att säkerställa att de verkställda betalningarna under en given period inte överskrider de tillgängliga kassatillgodohavandena.

Utöver vad som anges ovan och mot bakgrund av EUF:s dagliga likviditetsförvaltning säkerställer automatiserade likviditetsförvaltningsredskap att det varje dag finns tillräckliga medel på vart och ett av EUF:s bankkonton.

6. REDOVISNING AV TRANSAKTIONER MED NÄRSTÅENDE

EUF:s närstående parter består av EU:s förvaltningsfond Bêkou och EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika. Transaktioner mellan dessa äger rum som ett led i EUF:s normala verksamhet och inga särskilda redovisningskrav ställs i dessa fall för transaktioner som görs i enlighet med EU:s redovisningsregler.

EUF har ingen separat förvaltning, eftersom den förvaltas av kommissionen. Ersättningar till nyckelpersoner inom EU, däribland kommissionen, har offentliggjorts i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning under rubrik 7.2 ”Ersättningar till nyckelpersoner”.

7. HÄNDELSER EFTER BALANSDAGEN

Den dag då beloppen på dessa konton överfördes hade fortfarande inga materiella händelser som borde redovisas separat under detta avsnitt uppmärksammats av eller rapporterats till EUF:s räkenskapsförare. Årsredovisningen och därtill hörande noter har sammanställts med stöd av senaste tillgängliga uppgifter, vilket också framgår av den information som det redogörs för ovan.

8. AVSTÄMNING MELLAN DET EKONOMISKA RESULTATET OCH BUDGETUTFALLET

Årets ekonomiska resultat beräknas enligt principerna för periodiserad redovisning. Budgetutfallet beräknas emellertid genom kassabaserad redovisning. Eftersom det ekonomiska resultatet och budgetutfallet bygger på samma underliggande transaktioner är det användbar kontroll att försöka stämma av dem mot varandra. Denna avstämning redovisas i tabellen nedan, med angivelse av de viktigaste beloppen, som delas upp mellan intäkter och kostnader.

Miljoner euro 2016 2015 EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET (3 073 ) (3 152 ) Intäkter Fordringar som inte påverkar budgetutfallet (2) (1) Fordringar som fastställts under budgetåret men ännu inte uppburits (7) (11) Fordringar som fastställts under tidigare år och uppburits under budgetåret 16 19 Nettoeffekt av förfinansiering 43 28 Upplupna intäkter (netto) 8 29 Kostnader Kostnader under året som ännu inte betalats 63 61 Kostnader från tidigare år som betalats under innevarande år (129) (221) Betalningsinställelser 22 12 Nettoeffekt av förfinansiering (459) (53) Upplupna kostnader (netto) 168 200 BUDGETUTFALL FÖR ÅRET (3 350 ) (3 088 )

8.1 AVSTÄMNING – INTÄKTER

Budgetintäkterna under ett budgetår motsvarar intäkterna från fordringar som fastställts under årets lopp och uppbörd av fordringar från tidigare budgetår.

Fordringar som inte påverkar budgetutfallet redovisas i resultaträkningen, men kan ur budgetsynvinkel inte anses utgöra intäkter, eftersom det likvida beloppet överförs till reserven och inga åtaganden kan ingås på nytt utan ett rådsbeslut.

De fordringar som fastställs under budgetåret men som ännu inte uppburits ska dras ifrån det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de inte ingår i budgetintäkterna. Däremot måste fordringar som fastställts under tidigare år men som uppbärs under det aktuella året läggas till det ekonomiska resultatet för att avstämningen ska bli rättvisande.

Nettoeffekten av förfinansieringen är clearingen av återkrävda förfinansieringsbelopp. Dessa belopp påverkar inte årets resultat.

De upplupna intäkterna netto består främst av upplupna belopp som sammanställts i samband med periodavgränsningen vid årets slut. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna intäkterna för innevarande år minus återföringen av de upplupna intäkterna från föregående år, ska beaktas.

8.2 AVSTÄMNING – KOSTNADER

Kostnader under året som ännu inte har betalats ska läggas till för att avstämningen ska bli rättvisande, eftersom de ingår i årets resultat men inte i budgetutgifterna. Däremot måste kostnader från föregående år som betalats under innevarande år dras av från det ekonomiska resultatet vid avstämningen, eftersom de utgör en del av innevarande års budgetutgifter, men utan att vare sig påverka det ekonomiska resultatet eller minska utgifterna i det fall korrigeringar görs.

Kontantbehållningen från betalningar som ställts in påverkar inte resultatet men påverkar budgetutfallet.

Nettoeffekten av förfinansiering utgörs av en kombination av ny förfinansiering som utbetalats under det aktuella budgetåret (årets budgetutgifter) och clearingen av förfinansiering som betalats ut under innevarande eller tidigare år genom att de stödberättigande kostnaderna godkänns. De senare beloppen utgör kostnader i den periodiserade redovisningen, men däremot inte kostnader i budgeträkenskaperna, eftersom den ursprungliga förfinansieringen redan tagits upp som en budgetkostnad i det skede då den betalades ut.

De upplupna kostnaderna netto består av belopp som sammanställs i samband med periodavgränsningen vid årets slut, t.ex. stödberättigande kostnader som burits av mottagare av stöd från EUF men som ännu inte har rapporterats till EUF. Endast nettoeffekten, dvs. de upplupna kostnaderna för innevarande år minus återföring av upplupna kostnader från det föregående året, ska beaktas.

ÅRSREDOVISNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFONDER SOM KONSOLIDERATS I EUF (14)

SLUTLIG ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU (15)

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND BÊKOU

Allmän bakgrund om unionens förvaltningsfonder

En förvaltningsfond är en juridisk konstruktion med en tydlig finansiell struktur som samlar medel från flera givare för att gemensamt finansiera en åtgärd på grundval av gemensamt överenskomna mål och rapporteringsformat.

I enlighet med artikel 187.1 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget (EU:s budgetförordning) och artikel 42 i den budgetförordning som är tillämplig på elfte EUF, får kommissionen inrätta förvaltningsfonder för externa åtgärder. EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder är avtal som ingås med andra givare för katastrofinsatser och för insatser efter de inledande katastrofinsatserna eller tematiska åtgärder. Inrättandet av unionens förvaltningsfonder för externa åtgärder ska motiveras genom dess europeiska mervärde (dess mål kan bättre uppnås på unionsnivå än på nationell nivå) och komplementaritet (förvaltningsfonden bör inte duplicera redan befintliga och liknande instrument).

EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder inrättas en begränsad period och definieras, tillsammans med dess mål, i den konstituerande akt genom vilken fonden inrättas. I enlighet med artikel 187 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget har EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder särskilda styrmekanismer och bidragen förs inte upp i EU-budgeten. Varje förvaltningsfond för externa åtgärder har en styrelse (förvaltningsfondsstyrelse) där kommissionen är ordförande med företrädare från givarna och övriga icke bidragande medlemsstater som observatörer.

Den operativa styrelsen som består av unionens företrädare (ordföranden), grundande medlemmar (vice ordförandena) och företrädare från övriga givare, som bidragit med minst tre miljoner euro (medlemmar), fattar beslut om hur medlen i EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder ska användas och bedömer ändamålsenligheten vad gäller den verksamhet som finansieras av unionsförvaltningsfonden. På administrativ nivå är den operativa styrelsen bland annat ansvarig för att godkänna årsrapporten, granskade årsräkenskaper, bedöma det interna kontrollsystemets ändamålsenlighet, uppföljning av iakttagelser från internrevisorer och externa revisorer, etc.

EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder förvaltas av kommissionen, vars delegerade utanordnare tar ansvar för och intygar att medlen använts på ett korrekt sätt till kommissionen och till givare från tredje part. Chefen för EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder är vidaredelegerad utanordnare. På samma sätt som för Europeiska utvecklingsfonden är förvaltningsfondens räkenskapsförare även kommissionens räkenskapsförare, med ansvar för att fastställa regler och förfaranden för förande av räkenskaper och för att utforma kontoplanen som är gemensam för alla unionsförvaltningsfonder.

Förvaltningsfonden Bêkou

Den första förvaltningsfonden med flera givare kallad Bêkou, vilket betyder ”hopp” på språket sango, inrättades den 15 juli 2014 av Europeiska kommissionen (företrädd av GD DEVCO och ECHO, samt EEAS) och tre av medlemsstaterna (Tyskland, Frankrike och Nederländerna), med målet att främja stabilisering och återuppbyggnad av Centralafrikanska republiken. Fonden har inrättats med en längsta varaktighet på 60 månader. Förvaltningsfonden förvaltas från Bryssel.

Årsredovisning för förvaltningsfonden Bêkou

Enligt artikel 8 i avtalet om upprättande av EU:s förvaltningsfond för Centralafrikanska republiken, ”förvaltningsfonden Bêkou” och artikel 11.2.1 i inrättandeavtalet består årsredovisningarna av två delar: 1) en årlig finansiell rapport som utarbetats av chefen för förvaltningsfonden för externa åtgärder och 2) en årsredovisning som utarbetats av kommissionens räkenskapsförare som, på grundval av samma artikel, också är förvaltningsfondens räkenskapsförare.

I enlighet med artikel 8 i inrättandeavtalet ska årsredovisningarna utarbetas i enlighet med de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (EU:s redovisningsregler) som grundas på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS).

En extern och oberoende revision görs av årsredovisningen och chefen för EU:s förvaltningsfond och räkenskapsföraren lämnar den slutliga årsredovisningen till den operativa styrelsen för godkännande (artikel 8.3.4 c).

Höjdpunkter under året

I slutet av 2016 hade sju givare bidragit till förvaltningsfonden Bêkou: EUF, Europeiska kommissionen via EU-budgeten, fyra medlemsstater och ett tredjeland.

Förvaltningsfonden kommer att användas för att finansiera verksamhet som bidrar till att hjälpa Centralafrikanska republiken i dess återhämtning från krisen och i alla aspekter av återuppbyggnad, med tonvikten på åtgärder som syftar till följande:

— Återupprätta grundläggande offentliga tjänster (t.ex. elektricitet, transporter, tillgång till rättslig prövning och tillgång till vatten), grundläggande sociala tjänster (hälso- och sjukvård och utbildning) samt stabilisera livsmedels- och näringssituationen.

— Blåsa nytt liv i ekonomisk verksamhet.

— Stabilisera landet och återställa den sociala strukturen, särskilt genom försoning, fredlig samexistens mellan samhällen i Centralafrikanska republiken och respekt för de mänskliga rättigheterna.

— Återupprätta legitimiteten, bygga upp kapaciteten och återställa nationella och lokala förvaltningsstrukturers drift.

Den ska också finansiera verksamheter som bidrar till att mildra krisens effekter för de länder som har en gemensam gräns med Centralafrikanska republiken och/eller skydda flyktingar och människor som flyr undan våldet i Centralafrikanska republiken.

I slutet av 2016 uppgick de totala utlovade medlen till EU:s förvaltningsfonder till cirka 173 miljoner euro: EUF med 68 miljoner euro, EU-budgeten med 50 miljoner euro samtidigt som medlemsstaterna och andra givare har gjort utfästelser om 55 miljoner euro.

Sammanlagt hade 11 program antagits för landets återhämtning. Fram till och med slutet av 2016 hade man ingått åtaganden med ett belopp på 91,3 miljoner euro på områdena hälsa, tryggad livsmedels- och näringsförsörjning, infrastruktur, kvinnors integration i samhället samt stöd till centralafrikanska flyktingar i omgivande länder.

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS BALANSRÄKNING

Tusen euro 31.12.2016 31.12.2015 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 3 604 3 446 3 604 3 446 OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 12 458 6 047 Fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 1 455 1 364 Likvida medel 43 036 52 461 56 949 59 873 TOTALA TILLGÅNGAR 60 554 63 319 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder (59 339 ) (63 125 ) (59 339 ) (63 125 ) KORTFRISTIGA SKULDER Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (1 215 ) (193) (1 215 ) (193) TOTALA SKULDER (60 554 ) (63 319 ) NETTOTILLGÅNGAR — — MEDEL OCH RESERVER Ackumulerat överskott — — Ekonomiskt resultat för året — — NETTOTILLGÅNGAR — —

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS RESULTATRÄKNING

Tusen euro 2016 2015 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation Intäkter från donationer 17 232 9 354 17 232 9 354 Intäkter från transaktioner med motprestation Finansiella intäkter 48 101 48 101 Totala intäkter 17 280 9 455 KOSTNADER Verksamhetens kostnader (16 432 ) (8 824 ) Övriga kostnader (848) (631) Totala kostnader (17 280 ) (9 455 ) EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET — —

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS KASSAFLÖDESANALYS

Tusen euro 2016 2015 Ekonomiskt resultat för året — — Verksamhet (Ökning)/minskning av förfinansiering (6 569 ) (9 493 ) (Ökning)/minskning av fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation (91) (1 364 ) (Ökning)/minskning av finansiella skulder (3 786 ) 18 125 Ökning/(minskning) av upplupna kostnader och förutbetalda intäkter 1 021 193 KASSAFLÖDE NETTO (9 425 ) 7 461 Nettoökning/(nettominskning) av likvida medel (9 425 ) 7 461 Likvida medel vid årets början 52 461 45 000 Likvida medel vid årets utgång 43 036 52 461

FÖRVALTNINGSFONDEN BÊKOUS SAMMANSTÄLLNING ÖVER FÖRÄNDRINGAR I NETTOTILLGÅNGAR

Tusen euro Ackumulerat överskott/ (underskott) Ekonomiskt resultat för året Nettotillgångar UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2015 — — — Ekonomiskt resultat för året — — — UTGÅENDE BALANS PER DEN 31.12.2016 — — —

SLUTLIG ÅRSREDOVISNING FÖR EU:S FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA (16)

BAKGRUNDSINFORMATION OM EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA

Allmän bakgrund om unionens förvaltningsfonder

En förvaltningsfond är en juridisk konstruktion med en tydlig finansiell struktur som samlar medel från flera givare för att gemensamt finansiera en åtgärd på grundval av gemensamt överenskomna mål och rapporteringsformat.

I enlighet med artikel 187.1 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget (EU:s budgetförordning) och artikel 42 i den budgetförordning som är tillämplig på elfte EUF (budgetförordningen för EUF) får kommissionen inrätta förvaltningsfonder för externa åtgärder. Unionens förvaltningsfonder för externa åtgärder är avtal som ingås med andra givare för katastrofinsatser och för insatser efter de inledande katastrofinsatserna eller tematiska åtgärder. Inrättandet av unionens förvaltningsfonder för externa åtgärder ska motiveras genom dess europeiska mervärde (dess mål kan bättre uppnås på unionsnivå än på nationell nivå) och komplementaritet (förvaltningsfonden bör inte duplicera redan befintliga och liknande instrument).

EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder erbjuder ett flertal fördelar: De är instrument som förvaltas av unionen, vilket ger en ökad samordning med medlemsstaterna. ger unionen och andra givare bättre kontroll av verksamheten och ökar unionens synlighet. EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder gynnas av snabba beslutsfattandeförfaranden och deras förmåga att samla större summor från olika källor och omvandla dem till ett flexibelt, proaktivt och anpassningsbart verktyg.

EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder inrättas för en begränsad period och definieras, tillsammans med dess mål, i den konstituerande akt genom vilken fonden inrättas. I enlighet med artikel 187 i förordningen om finansiella regler för unionens allmänna budget har EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder särskilda styrmekanismer och bidragen förs inte upp i EU-budgeten. Varje förvaltningsfond för externa åtgärder har en styrelse (förvaltningsfondsstyrelse) där kommissionen är ordförande med företrädare från givarna och övriga icke bidragande medlemsstater som observatörer. Förvaltningsfondens styrelse fattar beslut om hur fondens medel ska användas.

Förvaltningsfondens arbetsplan godkänns av den operativa styrelsen som består av unionens företrädare (ordföranden), grundande medlemmar (vice ordförandena) och företrädare från övriga givare, som bidragit med minst tre miljoner euro (medlemmar), vilka också bedömer ändamålsenligheten vad gäller den verksamhet som finansieras av unionsförvaltningsfonden. På administrativ nivå är den operativa styrelsen bland annat ansvarig för att godkänna årsrapporten, granskade årsräkenskaper, bedöma det interna kontrollsystemets ändamålsenlighet, uppföljning av iakttagelser från internrevisorer och externa revisorer, etc.

EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder förvaltas av kommissionen, vars delegerade utanordnare tar ansvar och intygar att medlen använts på ett korrekt sätt till kommissionen och till givare från tredje part. Chefen för EU:s förvaltningsfonder för externa åtgärder är vidaredelegerad utanordnare. På samma sätt som för Europeiska utvecklingsfonden är förvaltningsfondens räkenskapsförare även kommissionens räkenskapsförare, med ansvar för att fastställa regler och förfaranden för förande av räkenskaper och för att utforma kontoplanen som är gemensam för alla unionsförvaltningsfonder.

EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika

EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer (förvaltningsfond för Afrika) lanserades den 12 november 2015 under toppmötet i Valletta om migration. Det främsta målet med denna förvaltningsfond är att stödja alla aspekter av stabilitet och bidra till bättre migrationshantering samt åtgärda de bakomliggande orsakerna till destabilisering, tvångsförflyttning och irreguljär migration, särskilt genom att främja resiliens, ekonomiska och lika möjligheter, säkerhet och utveckling samt förhindrande av kränkningar av mänskliga rättigheter.

Förvaltningsfonderna är verksamma i tre större geografiska områden, nämligenSahelregionen och området kring Tchadsjön, Afrikas horn och Nordafrika men också grannländerna till de berättigade länderna kan från fall till fall gynnas av förvaltningsfondens projekt. Förvaltningsfonden har inrättats för en begränsad period, till och med den 31 december 2020, för att på kort och medellång sikt möta utmaningarna i regionerna. Förvaltningsfonden förvaltas från Bryssel.

Årsredovisning för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika

I enlighet med artikel 7 i det avtal om inrättandet av EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer och dess interna regler (avtal om inrättande) består årsredovisningen av två delar: 1) en årlig finansiell rapport som utarbetats av chefen för förvaltningsfonden för externa åtgärder och 2) en årsredovisning som utarbetats av kommissionens räkenskapsförare som, på grundval av samma artikel, också är förvaltningsfondens räkenskapsförare.

I enlighet med artikel 8 i inrättandeavtalet ska årsredovisningarna utarbetas i enlighet med de redovisningsregler som antagits av kommissionens räkenskapsförare (EU:s redovisningsregler) som grundas på de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (IPSAS).

En extern och oberoende revision görs av årsredovisningen och chefen för EU:s förvaltningsfond och räkenskapsföraren lämnar den slutliga årsredovisningen till den operativa styrelsen för godkännande (artikel 8.3.4 c).

2016 är det första år som en årsredovisning för förvaltningsfonden för Afrika utfärdas. Detta görs i enlighet med artikel 8.3.2 som föreskriver att räkenskapsföraren bara är skyldig att utarbeta en årsredovisning för det första räkenskapsåret om förvaltningsfonden funnits i över sex månader. Transaktionerna under 2015 återspeglas i de jämförbara siffrorna.

Höjdpunkter under året

I slutet av 2016 uppgick de totala utlovade medlen till 2 555 miljoner euro. De totala externa bidragen uppgick till 152 miljoner euro och bidragen från EU-budgeten och EUF:s budget uppgick till 2 403 miljoner euro.

Under bara ett år har totalt 106 projekt värda 1 589 miljoner euro godkänts för regionerna Sahel och Tchadsjön, Afrikas horn och Nordafrika. Projekten kan delas upp geografiskt enligt följande: 65 program i regionen Sahel och Tchadsjön till ett totalt belopp på 918,5 miljoner euro. 35 program i regionen Afrikas horn till ett totalt belopp på 606 miljoner euro och 6 program i regionen Nordafrika till ett totalt belopp på 64,5 miljoner euro. Projekten omfattar följande prioriterade områden: Migrationens utvecklingsfördelar (942 miljoner euro). Laglig migration och mobilitet (68 miljoner euro). Skydd och asyl (233 miljoner euro). Förebygga och bekämpa irreguljär migration. Smuggling av migranter och människohandel (170 miljoner euro). Återvändande, återtagande och återanpassning (163 miljoner euro) och övrigt (13 miljoner euro). Av det godkända beloppet har åtaganden ingåtts för 1 488 miljoner euro och 600 miljoner euro har kontrakterats ut till genomförandeparterna.

BALANSRÄKNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA

Tusen euro 31.12.2016 31.12.2015 ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 44 854 — 44 854 — OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR Förfinansiering 70 731 — Fordringar med motprestation och återkrav utan motprestation 9 476 — Likvida medel 14 879 32 642 95 086 32 642 TOTALA TILLGÅNGAR 139 941 32 642 LÅNGFRISTIGA SKULDER Finansiella skulder (138 502 ) (32 642 ) (138 502 ) (32 642 ) KORTFRISTIGA SKULDER Skulder till leverantörer och stödmottagare (702) — Upplupna kostnader och förutbetalda intäkter (736) — (1 439 ) — TOTALA SKULDER (139 941 ) (32 642 ) NETTOTILLGÅNGAR — — MEDEL OCH RESERVER Ackumulerat överskott — — Ekonomiskt resultat för året — — NETTOTILLGÅNGAR — —

RESULTATRÄKNING FÖR EU:s FÖRVALTNINGSFOND FÖR NÖDÅTGÄRDER I AFRIKA

Tusen euro 2016 2015 INTÄKTER Intäkter från transaktioner utan motprestation Intäkter från donationer 52 246 — 52 246 — Intäkter från transaktioner med motprestation Finansiella intäkter 54 — Övriga intäkter från valutatransaktioner 43 — 97 — Totala intäkter 52 343 — KOSTNADER Verksamhetens kostnader (49 042 ) — Övriga kostnader (3 301 ) — Totala kostnader (52 343 ) — EKONOMISKT RESULTAT FÖR ÅRET — —

KASSAFLÖDESANALY