EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION 
Bryssel den 14.02.1996 
KOM(96) 42 slutlig 
Delrapport enligt artikel 8 i rådets beslut 94/78/EG, Euratom, om ett flerårigt 
program för utveckling av gemenskapens statistik över forskning, 
utveckling och innovation 
(Framlagt av kommissionen) 

Innehållsförteckning 
Sida 
0. Sammanfattning 4 
1. Inledning 5 
1.1 Den föreliggande rapportens ändamål och uppställning 5 
Î .2 Kort översikt över den politiska bakgrunden och programmets statistiska 
förhistoria 6 
1.3 Arbetets organisation 7 
2. Verksamhetsplanens förverkligande 8 
2.1 Mål och villkor 8 
2.2 Aktuellt läge 10 
2.2.1 Analys och värdering av användarbehovet 10 
2.2.2 Förbättring av den befintliga metodramen 13 
2.2.3 Inventering av den befintliga statistiska informationen 14 
2.2.4 Uppbyggnad av ett europeiskt statistiskt informationssystem 15 
2.2.5 Pilotundersökningar 18 
2.2.6 Utveckling av en uppsättning statistiska grundinstrument 19 
2.3 Resultat och brister 21 
2.4 Personal 22 
3. Förslag till vidare åtgärder 23 
3.1 Förslag för programmets andra hälft 23 
3.2 Förslag för tiden efter programmets avslutande 24 
4. Allmänna slutsatser .: 25 
BILAGA 1 : Rådets beslut av den 24 januari 1994 om ett flerårigt program för 
utveckling av gemenskapens statistik över forskning, utveckling 
och innovation 26 
BILAGA 2: Ingående analys av användarnas behov av gemenskapens statistik 
över forskning, utveckling och innovation 32 
1. Syntes av den nationella rapportens resultat 33 
1.1 Utgångsbas 33 
1.2 Allmänna resultat 33 
1.2.1 Indikatorer för FoU-inmatning 34 
1.2.2 Indikatorer för FoU-resultat 35 
1.2.3 Indikatorer på verkan av FoU 35 
1.2.4 Innovationsindikatorer 36 
1.2.5 Övriga FoU- och innovationsindikatorer 36 
1.2.6 Övriga besläktade indikatorer 37 
1.3 Detaljer i nationella rapporter 37 
1.3.1 Indikatorer för FoU-inmatning 37 
1.3.2 Indikatorer för resultat och verkan av FoU 39 
1.3.3 Innovationsindikatorer 41 
1.3.4 Indikatorer för vetenskaplig och teknisk personal 42 
1.3.5 Regionala indikatorer 43 
1.3.6 övriga indikatorer 44 
2. Resultat av undersökning av behovet av kommissionskontor för statistik över 
FoU och innovation 46 
2.1 Uppställning 46 
2.2 Analys av svaren 46 
2.3 Resultatanalys 48 
2.3.1 Indikatorgrupper vilka för närvarande betraktas som väsentliga 48 
2.3.2 Av kommissionsinterna användare tillämpade indelningsgrunder 48 
2.3.3 Indikatorgruppér vilka betraktas som viktiga i framtiden 48 
2.3.4 Behov av nya indikatorer 49 
2.3.5 Aktualiserade data och uppskattningar 49 
2.3.6 Tekniska möjligheter 50 
3. Kommissionens slutsatser om utveckling av FoU och innovationsindikatorer... 50 
BILAGA 3: Tillgänglig statistisk information om FoU och innovation inom 
Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (och i Schweiz): 
Sammanfattning av slutrapport 51 
BILAGA 4: Preliminära överväganden om en rättslig grund för regelrätta 
undersökningar av uppgifter om FoU och innovation inom EU 55 
1. Grunder för en rättslig ram .-. 56 
2. Utvidgning av omfattningen 56 
3. Nödvändiga lösningar av problem ,....:: 57 
4. Innebörd av en rättslig ram för medlemsstaterna 58 
5. Några ytterligare frågor 58 
0. Sammanfattning 
Den 24 januari 1994 antogs rådets beslut om ett flerårigt program för utveckling av 
gemenskapens statistik över forskning, utveckling och innovation (94/78/EG, Euratom). 
Enligt artikel 8 a) i detta beslut skall under år 1995 en delrapport framläggas. 
Totalt sett kan enligt kommissionens mening ett positivt delresultat förväntas av 1995. Alla 
i artikel 4 angivna arbeten blev av kommissionen antingen avslutade eller åtminstone 
påbörjade. Analys och utvärdering av behovet hos väsentliga om än inte alla 
användargrupper har redan genomförts. Stora ansträngningar för att förbättra den bestående 
metodramen har gjorts och har delvis redan också framgångsrikt avslutats (Handbok om 
vetenskaplig och teknisk personal, Handbok om den regionala dimensionen hos FoU- och 
innovationsindikatorer). Även den begärda förteckningen över den i medlemsstaterna 
befintliga statistiska informationen har redan avslutats. Uppbyggnaden av ett europeiskt 
statistiskt informationssystem har framskridit förhållandevis långt. För närvarande finns 
tillgängliga uppgifter om offentlig FoU-finansiering, FoU-personal, FoU-kostnader, patent 
och innovationer. Dessa uppgifter är ytterligare uppdelade enligt bestämda kännetecken, 
varvid den regionala aspekten har tillmätts särskild betydelse. Inom området 
innovationsstatistik har nya dataundersökningsåtgärder provats genom pilotundersökningar. 
Slutligen har också redan utvecklats och praktiskt tillämpats olika delar av en uppsättning 
statistiska grundinstrument, t.ex. inom området bearbetning av överförd information. Vid 
alla dessa aktiviteter har allmänna (t.ex. subsidiaritet) och programspecifika betingelser 
(t.ex. nära samarbete med OECD, medlemsstaterna och övriga användare) noggrant 
tillämpats av kommissionen. För närvarande kan kommissionen och särskilt Eurostat 
betraktas som en av de främsta institutionerna i hela världen på området FoU- och 
innovationsstatistik. 
Den sammantaget positiva bedömningen efter ca 2 år kan dock inte dölja att många problem 
ännu är olösta och inte på långt när alla ålagda uppgifter har fullgjorts. Brister föreligger 
framför allt inom områdena analys av användarbehovet hos viktiga grupper som 
europaparlamentet, vid framtagandet av uppgifter exempelvis om privat FoU-finansiering, 
resultat- och regionalindikatorer liksom vetenskaplig och teknisk personal eller vid 
användning av register och teknik för automatiskt datautbyte. Starkare betoning borde 
dessutom läggas på analys av befintliga uppgifter. Dessutom bör ansträngningar 
intensifieras på ytterligare harmonisering av tillgängliga uppgifter. 
Kommissionen kommer att under den andra hälften av programmet inrikta sig på att 
avhjälpa dessa brister. Nya aktiviteter är så tillvida endast planerade om de avslutar eller 
utvidgar i gång varande uppgifter. Härtill hör bl.a. utveckling och färdigställande av 
indikatorer för att beskriva av kommissionen ålagda FoU- och innovationsprogram. 
Inom några områden av FoU- och innovationsstatistik pågår arbete sedan mer än 20 år. 
Trots alla ansträngningar består fortfarande stora skillnader i metodiken hos enskilda stater, 
vilka åtminstone i några fall försvårar, för att inte säga omöjliggör jämförelser i detalj. 
Kommissionen är därför en stark förespråkare för framställning av nya rättsliga föreskrifter 
för att främja harmoniseringen inom området för FoU- och innovationsstatistik. 
1. Inledning 
1.1 Den föreliggande rapportens ändamål och uppställning 
För utveckling och införande av ett europeiskt statistiskt informationssystem för forskning, 
utveckling och innovation har rådet den 24 januari 1994 fattat beslut 94/78/EG, Euratom, 
om ett flerårigt program för utveckling av gemenskapens statistik inom dessa områden 
(texten till detta beslut bifogas som bilaga 1). 
Målen för detta program återges i artikel 3 som följer: 
a) utarbetande av en referensram för gemenskapen för statistik över forskning, 
utveckling och innovation med en definition som bäst tillgodoser koncept och 
metoder för att understödja motsvarande gemenskapspolitik och som täcker 
behovet hos nationella, regionala och lokala myndigheter, internationella 
organisationer, yrkessammanslutningar, övriga marknadsaktörer och 
offentligheten; 
b) skapande av ett statistiskt informationssystem för gemenskapen för forskning, 
utveckling och innovation; 
c) främjande och understödjande av harmonisering av statistik för forskning, 
utveckling och innovation; 
d) främjande av distribution av jämförbar information. 
Artikel 8 a i beslutet lyder som följer: "Kommissionen förelägger rådet en delrapport, i 
förekommande fall med av den som ändamålsenliga betraktade förslag, särskilt med 
avseende på i artikel 4 b nämnda ram och införandet av ett härav beroende system för 
regelbunden framställning av statistik över forskning, teknisk utveckling och innovation 
såväl som täckning av gemenskapspolitikens behov inom områdena teknisk utveckling och 
innovation såväl som behovet av regionalt uppdelade uppgifter för strukturpolitikens 
områden." 
Föreliggande dokument är den ovan nämnda delrapporten, vilken är uppbyggd som följer. 
Efter inledningen, i vilken målet för rapporten framläggs och den politiska och rättsliga 
bakgrunden för programmet liksom den organisatoriska strukturen för dess genomförande 
beskrivs, går rapporten in på vad som uppnåtts under de två åren efter utfärdandet av 
beslutet. Uppbyggnaden av kapitel 2 följer de i rådsbelutet beskrivna uppgifterna. Följande 
teman behandlas: "Analys och värdering av användarbehovet", "Förbättring av den 
nuvarande metodramen", "Inventering av befintlig statistisk information", "Utarbetande av 
ett europeiskt statistiskt informationssystem", "Pilotundersökningar" och "Utveckling av en 
uppsättning statistiska grundinstrument". I kapitel 3 presenterar kommissionen en rad 
förslag. Rapporten slutar med några allmänna slutsatser. 
1.2 Kort översikt över den politiska bakgrunden och programmets statistiska 
förhistoria 
I fördraget om europeiska unionen fastställs som mål för gemenskapen att befästa 
näringslivets konkurrensförmåga och att främja forskning och teknisk utveckling. För att 
planera, genomföra, Övervaka och utvärdera politiken inom detta område behöver 
europeiska unionen statistik. Det fjärde ramprogrammet inom området forskning och 
teknisk utveckling inom gemenskapen (1994-98), förvaltningen av strukturfonden, 
främjandet av teknisk innovation och samordning av nationell FoU-politik är exempel på 
program för vilka statistik behövs som fast grund för jämförelse mellan medlemsstater, 
deras regioner och mellan europeiska unionen och dess handelspartner. 
Den 22 juli 1993 utfärdade rådet beslutet 93/464/EEC om ramprogram för prioriterade 
åtgärder för statistik 1993 till 1997, vilket var tänkt som svar på förfrågan om statistiska 
uppgifter i allmänhet. Beslutet 94/78/EG, Euratom, koncentrerar sig starkare på statistik i 
samband med forskning, utveckling och innovation och är en del av det i beslutet 93/464 
fastlagda allmänna ramprogrammet. 
Kommissionen har mångåriga erfarenheter av framställning av statistik om forskning, 
utveckling och innovation. Sedan mer än 25 år samlar kommissionen information om den 
offentliga finansieringen av forskning inom EU. Vid slutet av 80-talet fäste utskottet för 
vetenskaplig och teknisk forskning kommissionens uppmärksamhet på vissa svagheter i den 
gemensamma FoU-statistiken. Eurostat reagerade med åtgärder inom följande områden: 
omarbetning av systematiken för analys och för jämförelse av de vetenskapliga 
programmen och budgetarna, 
regionalisering av bestämda indikatorer, 
uppgifter om mänskliga resurser inom området vetenskap och teknik, 
uppgifter om tekniska innovationer. 
Efter utfärdandet av beslutet 94/78 har för informationssystem för forskning, utveckling och 
innovation ytterligare förbättringar uppnåtts (de beskrivs på annat ställe i detta dokument). 
Därtill hör ny utveckling inom metodikområdet, ny analys och publicering av en europeisk 
rapport om vetenskapliga och tekniska indikatorer (1994). 
Baserade på resultaten av de ovan angivna åtgärderna och en systematisk analys av 
användarbehovet framläggs i detta dokument nya förslag vilka skall stärka det nuvarande 
systemet. 
1.3 Arbetets organisation 
En framgångsrik omsättning av programmet är endast möjlig om den för genomförandet 
ansvariga avdelningen inom kommissionen nära samarbetar med alla berörda inom och 
utom kommissionen. Hittills har denna princip noga iakttagits. Alla hittillsvarande 
aktiviteter har genomförts i nära samarbete med medlemsstaterna inom Europeiska 
ekonomiska samarbetsområdet, andra länder, internationella organisationer och ytterligare 
kontor inom kommissionen. 
Medlemsstaterna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet har löpande 
informerats om kommissionens aktiviteter, Den organisatoriska ramen för detta 
utgör arbetsgruppen "FoU- och innovationsstatistik" inom de europeiska 
gemenskapernas statistikkontor (Eurostat), vilken sammanträder åtminstone en 
gång om året. Diskussionerna inom ramen för arbetsgruppens sammanträden 
kompletteras med bilaterala kontakter, inte minst i samband med sammanträden i 
de internationella organisationer i vilka Eurostat deltar (se nedan). Sammantaget 
kan förhållandet till (företrädarna för) medlemsstaterna betecknas som utmärkt. 
Den hittillsvarande framgången för programmet är också en förtjänst av det 
synnerligen framgångrika samarbetet med medlemsstaterna. Vid alla aktiviteter har 
principen om subsidiaritet följts. 
En väsentlig aspekt hos programmet är tillhandahållandet av jämförbara uppgifter 
inte bara för medlemsstaterna inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 
utan även för ytterligare länder, särskilt för europeiska unionen viktiga 
handelspartner såsom USA eller Kanada och ytterligare europeiska länder såsom 
Schweiz eller Mellan- och Östeuropas länder inklusive de stater som tidigare 
ingick Sovjetunionen. Detta kräver en samordning av aktiviteterna även hos dessa 
stater, vare sig det sker inom ramen för internationella organisationer såsom 
OECD eller bilateralt. Även i detta avseende föreligger beaktansvärda resultat. 
Med viktiga OECD-stater utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 
(USA, Kanada, Australien) har överenskommelse träffats om regelbundet utbyte 
av dokument från sammanträden med t.ex. arbetsgrupper inom Eurostat. Schweiz 
liksom även några av Mellan- och Östeuropas stater inklusive Ryssland tar som 
observatörer mer eller mindre regelbundet del i arbetsgruppssammanträden. Med 
Ryssland har dessutom startats ett gemensamt projekt inom ramen för 
kommissionens Tacis-program, vars mål består i att närma från sovjettiden 
härstammande system för FoU- och innovationsstatistik till västliga standarder, 
utan att därvid fullständigt försumma det ryska systemets egenarter. Detta projekt 
har hittills visat sig mycket framgångsrikt. Förutom intensiva metoddiskussioner 
genomfördes från rysk sida med stöd av kommissionen flera pilotundersökningar 
avseende FoU-finansiering och eller innovation på basis av västlig och i synnerhet 
av Eurostat utvecklad metodik. 
Under programmets förberedande framfördes från några medlemsstater sporadiskt 
farhågor för att det vid dess genomförande skulle komma till överlappningar med 
internationella organisationers verksamhet, i synnerhet OECD, vilket bl.a. skulle 
leda till ytterligare belastningar för medlemsstaterna. De hittillsvarande 
erfarenheterna torde ha visat att dessa farhågor varit obefogade - tvärtom har aldrig 
relationerna i fråga om FoU- och innovationsstatistik mellan kommissionen nrh 
OECD och andra internationella organisationer såsom UNESCO, den nordiska 
gruppen eller EFTA-sekretariatet varit bättre och aldrig har aktiviteterna varit 
bättre anpassade till varandra än då. Detta kan bekräftas genom konkreta fakta. 
Kommissionens aktiviteter avser i grunden sådana områden för vilka 
organisationer som OECD antingen (vid den tiden) inte hade intresse (exempel: 
regionalindikatorer) eller områden där kommissionen konkret samarbetar med 
dessa organisationer (exempel: vetenskaplig och teknisk personal, innovation). 
Härur uppstår sedan gemensamma åtgärder exempelvis mellan OECD och 
Eurostat såsom framställandet av en metodhandbok för mätning av den 
vetenskapliga och tekniska personalen, vilken för första gången i den 
internationella FoU-statistikens historia publicerats som en gemensam publikation 
för OECD och Eurostat. Dessutom deltar internationella organisationer aktivt i 
Eurostats arbetsgruppsmöten, liksom Eurostat spelar en aktiv roll vid möten med 
dessa organisationer såsom t.ex. vid möten med OECD:s NESTI-grupp. 
Den fjärde gruppen av partner vid genomförandet av programmet består av 
ytterligare kontor inom kommissionen, för vilka FoU- och innovationsstatistik på 
ett eller annat sätt är av betydelse. Denna relevans är för generaldirektoraten XII, 
XIII och XVI uppenbar, dock har analysen av användarbehovet (se nedan i avsnitt 
2.2.1) visat att ett flertal ytterligare generaldirektorat har behov av FoU- och 
innovationsstatistik. Av särskild betydelse var och är dessutom samarbetet inom 
Eurostat. vare sig det är inom områdena för företags-, regional eller 
utbildningsstatistik eller inom områdena för klassificering eller liknande områden. 
Såsom redan skett med Europeiska ekonomiska samarbetsområdet medlemsstater 
har relationerna till användarna inom kommissionen formaliserats. För detta 
ändamål äger regelbundet sammanträden rum, i synnerhet är det regel att i 
samband med arbetsgruppsmöten med medlemsstaterna ha sammanträden med 
kommissionens användargrupp för FoU- och innovationsstatistik (GUS-REDIS 
såsom undergrupp till CDIS). Dagordningarna för båda grupperna är i stor 
utsträckning identiska, så att kommissionen övriga kontor befinner sig på samma 
informationsnivå som medlemsstaterna. Det är självklart att intresserade kollegor 
från andra avdelningar alltid kan delta i arbetsgruppsmöten med medlemsstaterna, 
vilket genomgående också tillämpas. 
2. Verksamhetsplanens förverkligande 
2.1 Mål och villkor 
Målet för programmet och de uppgifter som kommissionen skall genomfora i samhand 
härmed är entydigt fastställt i rådets beslut i artiklarna 3 (mål; i fråga om detaljer jämför 
avsnitt 1.1 i denna rapport) och 4 (uppgifter). I detalj har kommissionen att "i samarbete 
med medlemsstaterna" genomföra "följande arbetsuppgifter" (artikel 4.1): 
"a) analys och utvärdering av användarbehovet i den utsträckning detta är urskiljbart, 
baserat på principer om kostnadsaspekter för att fastställa åtgärder och 
prioriteringar för statistik över forskning, utveckling och innovation; 
b) i förekommande fall förbättring av den befintliga metodiska ramen; 
8 
c) inventering av befintlig statistisk information om forskning, utveckling och 
innovation; 
d) utarbetande av de organisatoriska och tekniska komponenterna för ett statistiskt 
informationssystem för gemenskapen för forskning, utveckling och innovation, 
inklusive statistik över av gemenskapen finansierade forsknings- och 
utvecklingsverksamheter; 
e) genomförande av pilotundersökningar; 
f) utveckling av en uppsättning statistiska grundinstrument." (artikel 4.1 ) 
Detaljerade anvisningar för dessa arbetsuppgifter är upptagna i en verksamhetsplan som 
ingår i ett tillägg till rådets beslut. 
De enskilda, hittills genomförda åtgärderna beskrivs detaljerat i följande avsnitt 2.2 i denna 
delrapport. Därvid skall beaktas att programmet, även om det ursprungligen utformades för 
tiden 1993 till 1997, trädde i kraft först den 24 januari 1994. så att hittills endast knappt 2 år 
stått till förfogande för dess genomförande. Eftersom förberedelserna för denna delrapport i 
sig själv tagit några månader kan i delrapporten endast läget efter det första 18 månaderna 
beskrivas. Det skall å andra sidan heller inte döljas att alla medlemsstater, så att säga 
föregripande det väntade rådsbeslutet redan under tiden före det formella rådsbeslutet aktivt 
och i samarbete deltagit i kommissionens förarbeten och därvid berett de redan uppnådda 
resultaten plats i rapporten. 
Alla aktiviteter genomfördes under bestämda rambetingelser, vilka delvis nämns i rådets 
beslut, delvis är en del av systemet. Artikel 4.2, i rådets beslut 94/78/EG fastställer att 
kommissionen vid genomförande av arbetsuppgifterna skall göra bruk "av befintliga 
informationskällor, instrument och förfaranden, inklusive arbeten hos OECD, UNESCO 
och andra internationella organisationer liksom hos dessa institutioner tillgängliga 
uppgifter". Detta villkor betyder att redan befintliga instrument och förfaranden inte skall 
utvecklas på nytt och att på andra ställen tillgängliga uppgifter inte på nytt skäll undersökas. 
Eurostat har vid alla aktiviteter hittills strikt hållit sig till detta villkor. I den utsträckning 
nödvändig metodik redan var tillgänglig internationellt har alla aktioner genomförts inom 
dessa ramar. Exempel på detta är de av OECD utvecklade Frascati- och Oslo-handböckerna 
vilka legat till grund för såväl utvecklandet av regionalindikatorer som vid genomförandet 
av pilotundersökningar om tekniska innovationer. Inte heller efterfrågades hos 
medlemsstaterna på nytt redan tillgängliga uppgifter. Alla uppgifter, vilka medlemsstaterna 
tillfrågats om under de senaste åren, var i denna form ännu inte tillgängliga internationellt. 
Vid sidan av dessa, för detta program specifika villkor baserades alla hittills inom ramen för 
detta program genomförda aktiviteter på ytterligare, allmänna ramvillkor såsom principen 
om subsidiaritet. principen om minimering av belastningen på de tillfrågade och principen 
om användarorientering. Alla aktioner hittills har varit avtalade med medlemsstaterna. 
Varje år förelades exempelvis medlemsstaterna av Eurostat inom ramen för 
arbetsgruppsmötena ett detaljerat arbetsprogram inom området FoU- och 
innovationsstatistik, till vilket medlemsstaterna kunde ta ställning i den anslutande 
diskussionen. Därutöver koordinerades arbetsprogrammet på ECE-nivå. Även de fåtaliga 
hittills genomförda pilotundersökningarna orienterade sig strikt efter 
subsidiaritetsprincipen. Exempelvis föregrep de av medlemsstaterna i egen regi genomförda 
nationella innovationsundersökningarna detaljerade metodiska råd, vilka å ena sidan 
garanterade en vittgående jämförbarhet med senare resultat, men å andra sidan även medgav 
tillräckligt spelrum för nationella avvikelser exempelvis i fråga om tradition för 
undersökningsförfaranden. 
I fråga om belastning av de tillfrågade inom ramen för pilotundersökningar skall närmast 
konstateras att endast inom området teknisk innovation har en större pilotundersökning 
inletts och genomförts. Det är obestridligen så att såväl frågeformulärens omfång liksom 
även antalet undersökningsenheter lett till en delvis stor belastning på de tillfrågade. 
Samtidigt skall dock nämnas att belastningen delvis utökats på grund av nationella 
avvikelser (medtagandet av ytterligare frågor i det harmoniserade frågeformuläret, 
genomförande av totalundersökningar). Alla övriga aktioner hittills har inte lett till några 
utomordentliga belastningar på undersökningsenheter som t.ex. företag. 
Grund för alla hittillsvarande aktiviteter var försöket att såvitt möjligt tillfredsställa 
användarens aktuella behov. Ganska snart blev det dock klart att i några fall användarnas 
verkliga behov inte var klart för dem själva. Denna situation har tack vare den i programmet 
förutsedda och under tiden genomförda analysen och utvärderingen av användarbehovet 
tydligt förbättrats (jämför härtill nästa avsnitt i delrapporten). 
2.2 Aktuellt läge 
2.2.1 Analys och värdering av användarbehovet 
Enligt artikel 4.1 a i rådets beslut skall kommissionen genomföra en analys och utvärdering 
av användarbehovet. Detaljer beskrivs i tillägg till rådets beslut under a (jämför härvid 
tillägg 1). Därefter skall kommissionen samla och analysera såväl kort- som långfristiga 
behov för "de viktigaste användarna (dvs institutioner inom gemenskapen, CREST, 
nationella, regionala och lokala myndigheter, internationella organisationer såväl som 
övriga marknadsaktörer)". Hittills har de nödvändiga uppgifterna mottagits och utvärderats 
av mycket viktiga användare, även om det inte varit alla. Följande modeller avser behoven 
hos medlemsstaterna och kommissionen själv. 
Närmare anvisningar för fastställande av användarbehovet för FoU- och innovationsstatistik 
inom medlemsstaterna ges i artikel 6 i rådets beslut: "Medlemsstaterna undersöker och 
analyserar hos de nationella användarna befintliga behov av gemenskapens statistik över 
forskning, teknisk utveckling och innovation och överlämnar till kommissionen tillgänglig, 
relevant information inom åtta månader efter utfärdandet av detta beslut. Kommissionen 
koordinerar dessa verksamheter."1 För att tillgodose dessa riktlinjer beslöt medlemsstaterna 
och kommissionen att medlemsstaterna inom den angivna tiden skulle förelägga 
kommissionen sina behov i form av identiskt strukturerade rapporter. Ingen enighet kunde 
uppnås i fråga om hur de nödvändiga uppgifterna i medlemsstaterna skulle tas fram. Detta 
ledde därtill att mycket olika modeller tillämpades. I några medlemsstater genomfördes 
intervjuer med de viktigaste nationella användarna, i andra medlemsstater utarbetades 
Begreppet "Gemenskapens statistik" ges därvid en mycket vid tolkning. Gemenskapens statistik 
betyder all statistik inom detta område som behövs för jämförelser på nivån medlemsstater eller med 
tredje land, oberoende av vem som producerar denna statistik. 
10 
rapporterna på grund av redan föreliggande material. Alla medlemsstater inom Europeiska 
ekonomiska samarbetsområdet med undantag av Liechtenstein och Luxemburg har uppfyllt 
sina förpliktelser och har överlämnat rapporter av varierande längd - längden varierade 
mellan 5 rader och mer än 20 sidor - varvid inte alltid rekommendationerna avseende 
strukturen tillämpades. 
För att fastställa användarbehovet inom kommissionen tillämpades ett annat 
tillvägagångssätt. Eurostat har för detta ändamål utvecklat ett särskilt frågeformulär vilket 
tillställts alla 20 generaldirektoraten. Sammanlagt 20 generaldirektorat (inklusive 
gemenskapens forskningscentrum) har svarat, däribland alla viktiga användare av FoU- och 
innovationsstatistik inom kommissionen. 
Bilaga 2 innehåller en detaljerad beskrivning och analys av kommissionens och 
medlemsstaterna användarbehov. Resultaten av analysen kan indelas i två grupper: dels 
insikter som i allmänhet avser FoU- och innovationsstatistik, dels indikatorspecifika 
resultat. 
Av medlemsstaternas och kommissionens svar kan födande allmänna slutsatser dras: 
De utförda uppgifterna och de uppnådda resultaten uppskattas i allmänhet, även 
om plats finns för förbättringar. 
Kommissionens produkter inom området FoU- och innovationsstatistik bör göras 
mer kända. 
Principiellt måste jämförbarheten hos uppgifter ytterligare ökas genom ökade 
ansträngningar i fråga om harmonisering av modeller, klassificeringar och 
undersökningsförfaranden. Härvid måste det inledda nära samarbetet i synnerhet 
med OECD betraktas som oeftergivligt. 
För en meningsfull analys måste de vid varje tillfälle tillgängliga uppgifterna om 
FoU- och innovationsaktiviteterna kunna kombineras med andra," i synnerhet 
ekonomiska uppgifter. Härvid bör de tekniska förutsättningarna skapas exempelvis 
genom uppbyggnad av motsvarande databanker. 
FoU- och innovationsuppgifter bör i större utsträckning än hittills régionaliseras. 
Den tilltagande internationaliseringen av FoU- och innovationsaktiviteter i 
synnerhet genom multinationella företag bör bättre beaktas i den internationella 
FoU- och innovationsstatistiken ("globaliseringsprogrammet"). 
Det föreligger ett betydande behov av information om FoU- och 
innovationsprojekt som främjas internationellt. Därvid tillkommer de av 
kommissionen främjade programmen särskild betydelse. 
11 
Långfristigt bör en indikatorkatalog utvecklas vilken är i stånd att beskriva alla 
väsentliga aspekter hos FoU- och innovationsaspekter. En del av dessa indikatorer 
bör undersökas årligen (basindikatorer), en ytterligare del med större eller 
oregelbundna intervall (tilläggsindikatorer). Denna indikatorkatalog bör förutom 
kvantitativa även omfatta kvalitativa kännetecken. 
Distributionen av tillgänglig information bör tydligt förbättras, t.ex. genom 
användning av datornät. 
De tillgängliga uppgifterna är ofta inte tillräckligt aktuella. Det bör därför 
åtminstone för viktiga indikatorer framställas uppskattningar fram till dagsläget 
och delvis även prognoser med kort varsel. 
Utöver dessa allmänna förslag omfattar svaren från medlemsstaterna och från 
kommissionens kontor även en hel rad av specifika förslag till enskilda (grupper av) 
indikatorer: 
Detalj eringsgraden hos de tillgängliga uppgifterna över ingångsfaktorer som FoU-
kostnader och FoU-personal betraktas i allmänhet inte som tillräckliga. Särskilt 
ytterligare uppdelning efter näringsgrenar, vetenskapsgrenar och speciella områden 
som civil forskning, miljö, informationsteknologi, telekommunikation eller 
bioteknologi efterlyses. Likaså borde årlig information om ingångsfaktorer för 
FoU finnas tillgänglig. Slutligen bör kvalitén på dessa uppgifter, framför allt inom 
högskolesektorn, förbättras. 
De nuvarande uppgifterna om FoU-samarbete bör utvidgas betydligt. 
Några medlemsstater har tvivel om nyttan av en alltför detaljerad uppdelning av de 
för FoU-ändamål tillgängliga offentliga medlen efter deras socioekonomiska mål. 
Enligt deras uppfattning vore tillgången-till dessa uppgifter på den översta nivån 
för NABS-klassificering tillräcklig. 
Det fattas principiellt information om antalet FoU-drivande enheter och deras 
strukturer. Detta gäller även för indikatorer om spridning av innovationer och 
informationsteknik eller indikatorer över alternativ till patent. 
Inventering och spridning av utgångsindikatorer för FoU (uppgifter om patent, 
bibliometriska indikatorer) bör förbättras på internationell nivå. Eftertanke bör 
ägnas ytterligare utgångsindikatorer. 
Inom området indikatorer över handeln med högteknologiska produkter och 
tekniska betalningsbalanser efterlyses ytterligare metodisk harmonisering för att 
bättre kunna utnyttja dessa uppgifter internationellt. Några enheter inom 
kommissionen utnyttjar ytterligare indikatorer för att mäta resultaten av FoU- och 
innovation. 
12 
Ett stort allmänt intresse består för innovationsindikatorer, för vilka inventeringen 
på det ena eller andra sättet i det ideala fallet kan kombineras med inventering av 
FoU-indikatorer för att möjliggöra gemensam analys. Innovationsindikatorer bör 
dessutom framställas även för tjänstesektorn. 
Som viktiga betraktas också uppgifter om vetenskaplig och teknisk personal, i 
synnerhet uppgifter om rörlighet och karriär för dessa personer men även 
detaljerade uppgifter om personer med doktorsgrad eller om utbildningen av 
vetenskapsmän. 
Slutligen föreslogs att inventera uppgifter om området för s.k. "Intangible 
investments" (immateriella investeringar). 
2.2.2 Förbättring av den befintliga metodiska ramen 
En förutsättning för internationellt jämförbara uppgifter är användning av en allmänt erkänd 
metodik. Den vid denna tid inom området FoU- och innovationsstatistik tillämpade 
metodramen utvecklades längst av OECD (Frascati-handboken, Oslo-handboken, 
handböcker om utnyttjande av uppgifter om patent och tekniska betalningsbalanser). Dessa 
metodiska ramar är dock på intet sätt fullständiga och även de redan tillgängliga 
handböckerna måste då och då omarbetas för att bli metodiskt korrekta. 
Till följd av denna argumentation anges i rådets beslut som en av kommissionens uppgifter 
att i förekommande fall förbättra den befintliga metodiska ramen (jämför artikel 4.1b). I 
bilaga till rådets beslut beskrivs denna uppgift närmare. I detalj är fastlagt att metodiken 
"vidareutvecklas i nära samarbete med OECD och inom OECD-ramen, så att denna 
organisations hittillsvarande relevanta arbeten kan utnyttjas..." (Bilaga till rådets beslut, 
b.3). Endast "i de fall då ingen adekvat, respektive godtagbar metodik föreligger övertar 
kommissionen initiativet och ledningen för utvecklandet av en sådan ram..."(samma ställe, 
4). "Den ytterligare metodutvecklingen dokumenteras i handböcker vilka antas på 
gemenskapsnivå" (samma ställe, 6). 
Kommissionen har under de senaste åren ägnat denna uppgift särskild uppmärksamhet. I 
detalj har följande metodiska relationsramar bearbetats: 
Kommissionen har tagit del i revisionen av OECD:s Frascati-handbok. Den 5:e 
utgåvan av denna handbok har under tiden publicerats av OECD. 
För första gången i den internationella FoU- och innovationsstatistikens historia 
har av OECD och kommissionen utvecklats en gemensam metodhandbok. 
Canberra-handboken innehåller rekommendationer för undersökning och analys av 
uppgifter om vetenskaplig och teknisk personal2. Dess första utgåva publicerades i 
juli 1995 som en gemensam OECD/Eurostat-publikation. 
Kommissionens specifika krav vid bearbetningen av den metodiska ramen har självfallet beaktats. 
13 
För närvarande pågår revision av Oslo-handboken som grundval för modern 
innovationsstatistik. Eftersom samarbetet mellan OECD och Eurostat vid 
utarbetandet av Canberra-handboken visade sig som fruktbart och framgångsrikt 
och eftersom kommissionen genom den första harmoniserade 
innovationsundersökningen (se nedan 2.2.5) vunnit stor internationell erfarenhet 
inom området innovationsstatistik, kommer även Oslo-handboken att revideras 
gemensamt. Konkret åvilar ledningen av projektet OECD varvid dock 
kommissionen löpande hålls informerad om alla åtgärder. En av de 5 insatta 
grupperna, den om statistisk metodik, leds dessutom av Eurostat. Den andra 
utgåvan av Oslo-handboken kommer på samma sätt som Canberra-handboken att 
publiceras som gemensam OECD-Eurostatpublikation. 
Utöver dessa med OECD gemensamma aktiviteter har kommissionen utarbetat en 
metodhandbok över "FoU- och innovationsstatistikens regionala dimension. Delar 
av denna handbok skulle kunna antas som bilaga till Frascatihandboken. Vid 
arbetsgruppsmötet den 8 till 10 november 1995 framlades denna handbok till 
formellt beslut inom EU:s medlemsstater. Den första versionen torde vara 
tillgänglig på alla 11 språken i början av 1996. 
Under analysens gång fastställdes att den internationella jämförbarheten för de i 
EU.s medlemsstater tillgängliga uppgifter om offentlig FoU-finansiering är 
begränsad. Nationella presentationer vid arbetsgruppsmöten har bekräftat detta. 
Som konsekvens kom man överens om att Eurostat skall distribuera 
metodförbättringsförslag för att höja jämförbarheten. De första förslagen förelades 
medlemsstaterna vid arbetsgruppsmötet den 8 till 10 november 1995. Till grund 
för dessa förslag ligger metodrekommendationer från kapitel 8 i OECD:s Frascati-
handbok, vilka i några punkter dock är relativt vaga. Det är helt tänkbart att de 
nuvarande under bearbetning varande rekommendationerna åtminstone delvis 
kunde komma att ingå i nästa utgåva av Frascati-handboken. 
2.2.3 Inventering av den befintliga statistiska informationen 
Artikel 4.1 c i rådets beslut förskriver att kommissionen bör göra en "Inventering av den 
befintliga statistiska informationen över forskning, utveckling och innovation". I de 
kompletterande förklaringarna i bilagan till rådets beslut preciseras att "dessa arbeten bör 
visa i vilken utsträckning uppgifter föreligger och är tillgängliga i medlemsstaterna och 
vilka skillnader som föreligger mellan medlemsstaterna" (Bilaga till rådets beslut, c 2). 
Kommissionen har genomfört denna uppgift som den första av alla de i sammanhang med 
de av rådets beslut ålagda huvuduppgifterna. Redan i mars 1994 har kommissionen förelagt 
medlemsstaterna slutrapporteh över en studie vilken i september samma år enhälligt 
godkänts. I denna studie har kommissionen försökt sammanföra och analysera uppgifter om 
nationella FoU- och innovationssystem, över uppgifternas tillgänglighet och kvalitet, 
uppdelade efter delområden1, périodicité! och uppgiftsanvfindflre.. Grund för studien var ett 
Information insamlades för delområdena offentlig FoU-finansiering, FoU-inmatningsfaktorer, 
uppdelat efter sektor (näringsliv, statlig sektor, högskolesektor, sektor för privata organisationer utan 
vinstsyfte), innovation, tekniska betalningsbalanser, patent, högteknologi, konkurrensförmåga och 
bibliometri. 
14 
enhetligt frågeformulär från kommissionens uppdragstagare - det grekiska företaget 
ORCO- vilket kom till användning i alla deltagande stater. Sammanlagt har 17 
medlemsstater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och Schweiz deltagit i 
denna studie; endast för Liechtenstein kunde några uppgifter inte erhållas. 
Bilaga 3 i denna delrapport innehåller sammanfattningen av denna studie. Detaljerade 
uppgifter kan erhållas direkt ur studien, vilken på begäran kan erhållas från avdelning D3 
vid Eurostat. Dock måste ihågkommas att denna studie inte längre beskriver den aktuella 
situationen. Sedan studien avslutats har dagssituationen tydligt förbättrats vilket bl.a. 
följande avsnitt visar. 
2.2.4 Uppbyggnad av ett europeiskt statistiskt informationssystem4 
Ett långsiktigt mål för kommissionen är uppbyggnad av ett europeiskt statistiskt 
informationssystem för forskning, utveckling och innovation. I samband med det i rådets 
beslut beskrivna programmet åläggs kommissionen att vidta de nödvändiga och tekniska 
förberedelserna för att förverkliga denna målsättning. I bilagan till rådets beslut, avsnitt d, 
anges detaljerade upplysningar härom. Enligt dessa bör informationssystemet innehålla 
uppgifter om olika ingångs- (offentlig och privat FoU-finansiering, FoU-personal, FoU-
kostnader) och utgångsfaktorer (innovationer, varor- och tjänster inom det högteknologiska 
området), vilka kan ytterligare underindelas efter olika variabler (sektor, näringsgren, 
region, socioekonomisk målsättning). I förekommande fall kan detta system utvidgas till 
patent och bibliometriska indikatorer. Alla tillgängliga uppgifter bör lagras i databanker, 
oavsett om de är fullständigt harmoniserade eller inte. Dessa databanker bör dessutom 
innehålla alla direkt av kommissionen undersökta uppgifter. 
Kommissionen har redan uppfyllt denna uppgift i avsevärd grad. I detalj förfogar Eurostat 
för närvarande över följande uppgifter: 
Uppgifter om offentlig FoU-finansiering för tiden fram till 1994, indelade efter 
socio-ekonomiska mål. Vid sidan av de från medlemsstaterna och 
generaldirektorat XII för kommissionen tillhandahållna uppgifterna "kommer från 
Eurostat därtill avledda indikatorer som visas som offentlig FoU-finansiering i % 
av BNP till marknadspriser eller i % av centralstatens totalbudget.5 
Till grund för indelningen av uppgifter över offentlig FoU-finansiering efter socio-
ekonomiska mål ligger "Systematik zur Analyse und zum Vergleich der 
wissenschaftlichen Programme und Haushalte" (Systematik för analys och 
jämförelse av vetenskapliga program och budgetar) (NABS), vilken kommissionen 
utvecklat redan på 60-talet. År 1994 antogs 1993 års revision av denna systematik 
av medlemsstaterna. Systematiker måste revideras med flera års mellanrum för att 
alltid vara anpassade till den aktuella utvecklingen. Väsentliga ändringar i den 
aktuella systematiken jämförd med versionen 1983 avser underindelning i kapitel 
1 (Utforskning och nyttjande av jordens miljö), 3 (Miljöskydd), 5 (Alstring, 
fördelning och rationellt nyttjande av energi), 7 (Industriell produktivitet och 
4 De följande anmärkningarna avser endast kommissionens andel av systemet. 
5 Uppgifterna om de relaterade variablerna har tagits från andra databanker i Eurostat. 
15 
teknik) samt 10 (Allmänna forskningsmedel för högskolor) och 11 (Ej 
målorienterad forskning), i vilka för vidare underindelning nyttjade 
vetenskapsgrenar ytterligare differentierats sedan versionen 1983. 
Alla medlemsstater är inte i stånd att ställa till förfogande enligt NABS uppdelade 
uppgifter om offentlig FoU-finansiering. I fråga om de nya medlemsstaterna 
Österrike, Finland och Sverige liksom i fråga om Norge har detta att göra med 
mångårig användning av OECD-systematiken, i vilken ingen ytterligare 
differentiering förutsetts. Övergången från en systematik till en annan, även om 
den på högsta nivån är identisk, kräver någon tid och resurser. Andra 
medlemsstater förfogar inte över nödvändiga resurser för en ytterligare 
differentiering av tillgängliga uppgifter eller ifrågasätter principiellt meningen med 
den detaljerade uppdelningen i socio-ekonomiska mål. 
Uppgifter om FoU-personal för tiden 1985 till 1993r uppdelad efter sektorer och 
inom näringslivssektorn enligt näringsgrenar**, vid varje tillfälle motsvarande 
rekommendationerna i Frascati-handboken, såväl enligt typ av personal och efter 
region. Alla uppgifter på nationell nivå baseras på uppgifter från OECD, de 
regionala uppgifterna ställdes till Eurostats förfogande direkt av medlemsstaterna. 
Då Eurostat sätter värde på att uppgifter anges i såväl antal som också 
heltidsekvivalenter uppskattas saknade uppgifter av Eurostat. 
Särskild betydelse har för Eurostat de regionala uppgifterna, vilkas jämförbarhet 
dock för närvarande ännu är begränsad. Ytterligare harmoniseringsansträngningar 
kommer att vara nödvändiga för att förbättra jämförbarheten hos regionala 
uppgifter över FoU-personal. Den av Eurostat utvecklade handboken över 
"Régionale Dimension der F&E- und Innovationsindikatoren"(Regional dimension 
hos FoU- och innovationsindikatorer) (se nedan under 2.2.2) ger härvid grunden. 
Förutom originaluppgifterna publicerar Eurostat avledda indikatorer som t.ex. 
FoU-personal i % av arbetskraften.7 
Uppgifter om FoU-kostnader för tiden 1985 till 1993, underindeladeefter sektorer 
och inom näringslivssektorn efter näringsgrenar8, vid varje tillfälle motsvarande 
rekommendationerna i Frascati-handboken, liksom efter regioner. Alla uppgifter 
på nationell nivå har tagits från OECD:s databanker. Anmärkningarna om avledda 
indikatorer och kvalitén på uppgifterna i samband med regionala FoU-uppgifter 
gäller här analogt. 
Uppgifter om patentanmälningar vid europeiska patentmyndigheter för tiden från 
1989 uppdelade efter regioner och underindelning i den internationella 
patentklassifikationen (IPQ. Dessa uppgifter baseras på en specialutvärdering av 
europeiska patentmyndighetens databanker, där patentanmälningarna hos den 
europeiska patentmyndigheten principiellt ordnats efter uppfinnarnas 
privatadresser i de enskilda regionerna. För att kunna vidta en sådan indelning var 
det nödvändigt att iordningställa en nyckel för att kunna gå från nationella 
rjostnummer till EU:s regionalklassifikation, NUTS. Ett motsvarande program har 
6 Uppgifter för näringslivssektorn underindelad efter näringsgrenar är endast tillgänglig för vissa år. 
7 Jämför fotnot 5. 
8 Uppgifter för näringslivssektorn underindelad efter näringsgrenar är endast tillgänglig för vissa år. 
16 
under tiden av kommissionen utvecklats för EU:s alla medlemsstater med 
undantag av Danmark9, Irland10, Luxemburg11 och Finland12. 
Underindelningen av patentanmälningar enligt den internationella 
patentklassifikationen är sett från ekonomisk analyssynpunkt på intet sätt optimal. 
En indelning efter näringsgrenar, inom vilka patenten senare ekonomiskt kommer 
att utnyttjas, vore ojämförligt att föredra. Dock bereder en uppdelning av 
patentanmälningarna efter näringsgrenar, där senare nyttjanderättsinnehavarna 
skulle befinna sig, principiellt svårigheter, då det för patenten vid tidpunkten för 
deras anmälan blott i sällsynta fall kan förutses inom vilka näringsgrenar de senare 
kan ekonomiskt utnyttjas. Trots dessa grundläggande svårigheter har Eurostat 
startat ett med Europeiska patentmyndigheten gemensamt projekt med målet att 
utveckla en omräkningsnyckel mellan den internationella patentklassifikationen 
och den europeiska näringsgrensklassifikationen NACE. 
Uppgifter från den första pilotundersökningen över innovationer (se nedan 2.2.5). 
Eurostat förfogar över mer än 40 000 individuella datauppgifter från företag med 
uppgifter om informationskällor, mål, hindrande faktorer, kostnader och resultat av 
innovationer, FoU-aktiviteter, förvärv och vidarebefordran av teknik såväl som 
allmänna upplysningar om dessa företag. Eftersom det handlar om förtroliga 
uppgifter har enligt rådets förordning (Euratom,EEG) nr 1588/90 endast några få 
av Eurostats medarbetare direkt tillgång till resultaten av denna pilotundersökning. 
För att trots detta ställa detta omfångsrika material till förfogande för ytterligare 
användare, bildades och bildas ytterligare databanker med mer sammanfattade 
resultat. De enskilda databankerna skiljer sig åt ifråga om aggregationsgrad och de 
användargrupper vilka erhåller tillgång till de enskilda databankerna.13 
De beskrivna uppgifterna är med undantag för resultaten av pilotundersökningen över 
innovation tillgängliga i olika databanker, vilka delvis endast är tillgängliga internt inom 
Eurostat, i allmänhet dock som exempelvis databanken REGIO är allmänt tillgängliga. Den 
viktigaste FoU-informationen från dessa databanker publiceras dessutom som tryckta 
utgåvor i den årliga publikationen "Forskning och utveckling - årlig statistik" såväl som i 
sammanfattande Eurostat-publikationer. Därtill publicerar Eurostat en gång om året i 
samband med publikationen "Forskning och utveckling - årlig statistik" en utgåva av 
"Kortfattad statistik" med de viktigaste resultaten i denna publikation, två gånger om året i 
form av REDIS-NEWS information om programmets fortskridande samt med ojämna 
intervall kortfattad information om särskilda projekt såsom innovationsundersökningen. 
" Förutsättning för denna omräkningsnyckel är en omräkningsnyckel mellan postnummer och den 
nationella regionalklassifikationen, vilken inte existerar i Danmark. 
10 I Irland existerar för närvarande postnummer endast för storstadsområdena Dublin och Cork. 
11 Eftersom uppgifterna föreligger på NUTS-3-nivå och Luxemburg själv är en NUTS-3-region behövdes 
för denna medlemsstat ingen omräkningsnyckel. 
12 Finland har hittills inte undertecknat MUnchen-konventionen, den internationella rättsgrunden för 
europeiska patent. Eftersom finska patent på grund härav inte kan ingå i den europeiska 
patentmyndighetens databank behövdes ingen omräkningsnyckel för Finland. 
i3 (Noten har utgått) 
17 
Vid sidan av speciella Eurostat-publikationer är i Eurostat tillgängliga uppgifter över FoU 
och innovation en viktig ingång för ytterligare kommissionspublikationer. I detta 
sammanhang skall framför allt nämnas den av generaldirektorat XII utgivna "Europeisk 
rapport över vetenskapliga och tekniska indikatorer", till vars statistiska bilagor Eurostat 
har bidragit väsentligt. 
Vid sidan av de hittills beskrivna aktiviteterna, vid vilka uppgifter insamlats och till viss 
grad harmoniserats, har redan ytterligare projekt startats för att täcka befintliga 
uppgiftsluckor. Ett av dessa projekt har till mål att sammanfatta uppgifter om vetenskaplig 
och teknisk personal inom Europa. Med utgångspunkt från de metodiska 
rekommendationerna i Canberra-handboken (se nedan 2.2.2) och en gemensamt med OECD 
genomförd speciell inventering av i medlemsstaterna tillgängligt material har hittills 
basindikatorer för mätningen av beståndet utvecklats, uppdelat på olika grupper såsom t.ex. 
arbetslös eller inaktiv vetenskaplig och teknisk personal, och tillställts medlemsstaterna 
med begäran om översändande av hos dem redan tillgängliga uppgifter inom detta område. 
I ett ytterligare projekt försöker man utveckla indikatorer över olika aspekter på av 
kommissionen främjade FoU- och innovationsprogram och senare insamla uppgifter för 
dessa indikatorer såväl inom som i förekommande fall även utom kommissionen. Detta 
projekt befinner sig dock för närvarande blott på begynnelsestadiet. Hittills har vid sidan av 
en basram endast önskvärda indikatorer för ett område inom denna ram utvecklats, 
nämligen området för finansiering av projekt. 
2.2.5 Pilotundersökningar 
I samband med nya eller utvidgade undersökningar måste de planerade åtgärderna 
principiellt prövas i fråga om genomförbarhet. Härtill tjänar s.k. pilotundersökningar. Rådet 
har i sitt beslut särskilt pekat på nödvändigheten av pilotundersökningar, "för att pröva 
genomförbarheten av vissa dataundersökningsåtgärder" (Bilaga till rådets beslut, avsnitt e 
1). 
Möjligheten att genomföra pilotundersökningar har kommissionen hittills framför allt 
utnyttjat inom området innovationsstatistik. Gemensamt med generaldirektorat XIII, 
dåvarande SPRINT-programmet, har Eurostat vid slutet av 1991/början av 1992 beslutat 
genomföra pilotundersökningar i några få medlemsstater. Till grund låg den vid denna 
tidpunkt nyutvecklade metodiken för statistisk mätning av tekniska innovationer (Oslo­
handboken). Detta projekt har fått så stor respons att till slut alla gamla medlemsstater inom 
EU samt Norge anslutit sig till den s.k. harmoniserade innovationsundersökningen för 
gemenskapen (CIS = Community Innovation Survey). Under tiden ägde direkt jämförbara 
undersökningar rum i ytterligare stater. Den därvid tillämpade metodiken är antingen 
identisk (t.ex. Island) eller i stor utsträckning identisk (T.ex. USA, Ryssland). 
Sammanlagt genomfördes i EES 13 medlemsstater, vilka anslutit sig till CIS. 15 
självständiga undersökningar.14 Därvid tillämpades principen om subsidiaritet strikt. 
Genomförandet av alla undersökningar åvilade nationella institutioner vilka understöddes 
finansiellt av kommissionen i alla deltagande länder med undantag av Frankrike och Norge. 
Till grund för alla nationella undersökningar låg ett av kommissionen i samarbete med 
OECD och medlemsstaterna utvecklat harmoniserat frågeformulär15, metodre-
14 På grund av sin federala struktur genomfördes i Belgien 3 undersökningar. 
15 I fråga om innehålH frågeformuläret jämför med anvisningar i 2.2.4. 
18 
kommedationer för genomförande av nationella undersökningar såväl som ytterligare 
tekniska dokument. Trots enorma ansträngningar av alla deltagande har det inte lyckats att i 
denna stort upplagda pilotundersökning uppnå den eftersträvade harmoniseringsgraden. 
Härtill finns en hel rad av orsaker, vilka till en stor del närmare beskrivs i den redan 
föreliggande första utvärderingen.16 Väsentliga anledningar var den nya materia med vilken 
de tillfrågade inte var bekanta, frågeformulärets längd, vilken visade en kompromiss mellan 
olika intressen och därutöver av flera medlemsstater utvidgades ännu mera, såväl som de av 
Eurostat utvecklade metodiska rekommendationerna, vilka inte var tillräckligt detaljerade 
och trots detta på grund av deras enbart rekommenderande karaktär inte av alla deltagande 
stater följdes i alla avseenden. På grund av dessa iakttagelser rekommenderade utvärderarna 
av den första delen av CIS-utvärderingen eftertryckligt att en rättslig grund för kommande 
innovationsundersökningar skapades. 
Ett ytterligare område inom vilket pilotundersökningar har betydelse är regionala 
indikatorer. De nu tillgängliga regionala FoU-uppgifterna räcker inte alls till för att ens 
tillnärmelsevis beskriva de regionala FoU- och innovationssystemen. Ytterligare indikatorer 
måste metodiskt utvecklas och praktiskt provas. Den metodiska utvecklingen av dessa 
indikatorer påbörjades i samband med handboken om den regionala dimensionen hos FoU-
och innovationsindikatorerna; utprovningen av om de också är praktiskt tillämpbara 
återstår. Visserligen är den nuvarande kunskapsnivån ännu inte tillräcklig för att på detta 
område redan kunna genomföra pilotundersökningar. Därför har Eurostat på detta område 
hittills inskränkt sig till finansiellt stöd till generaldirektorat XVI för att göra studier om 
genomförbarhet för potentiella indikatorer såsom indikatorer över regionala tekniska 
betalningsbalanser eller indikatorer över teknisk infrastruktur. Dessutom har med finansiellt 
stöd till generaldirektorat I upplysningar insamlats om regionala indikatorsystem i Kanada. 
2.2.6 Utveckling av en uppsättning statistiska grundinstrument 
Som sista grupp av arbeten vilka bör genomföras inom ramen för detta program nämns i 
rådets beslut, artikel 4.If utveckling av en uppsättning statistiska grundinstrument. Bland 
dessa skall enligt bilagan till rådets beslut (se avsnitt f) förstås register, teknik för 
elektroniskt datautbyte (EDI), klassificeringssystem, stickprovsförfaranden, frågeformulär, 
instrument för bearbetning av undersökningsförfaranden och dataanalyssystem för att 
"undersökningsförfarandena för uppgiftslämnarna såvitt möjligt skall förenklas..." (samma 
ställe, avsnitt 1). 
Hittills utvecklades respektive utnyttjades de nämnda instrumenten i olika utsträckning: 
Uppbyggnaden av enhetliga register i EU:s medlemsstater såväl som i övriga 
medlemsstater inom EES är för närvarande i full gång Gämför även rådets 
förordning (EEG) nr 2186/93 av den 22 juli 1993 om samordning inom 
gemenskapen vid utarbetandet av företagarregister för statistiska ändamål, EGT nr 
L 196, 5.8.1993, s.l). Till följd härav kunde registren för ändamålet FoU- och 
innovationsstatistik ännu inte utnyttjas i alla medlemsländer. 
1 " En kopia av denna rapport kan på begäran ställas till förfogande. 
19 
Inte heller användningen av tekniken för elektroniskt datautbyte är hittills särskilt 
långt framskriden. Det gjordes försök med det av Eurostat utvecklade programmet 
CUB.X, vilket dock inte visade sig särskilt framgångsrikt. Översändandet av data 
sker för närvarande i regel genom utbyte av disketter. 
Alla nödvändig systematik som behövs för genomförandet av aktiviteterna 
föreligger i en användbar form. Dock befinner sig inte all systematik på den 
senaste utvecklingsnivån, beroende på den långa bearbetningstiden på 
internationell nivå. Den av kommissionen utvecklade Systematik NABS (se nedan 
2.2.2) har först nyJiggn anpassats till förändringarna inom området 
socioekonomisk målsättning. Därutöver har de första åtgärderna vidtagits för att 
bearbeta KOFOT (Systematik för statens uppgiftsområde) med avseende på den 
offentliga finansieringen av FoU-aktiviteter. 
Användningen av stickprovsförfaranden är principiellt ett lämpligt instrument för 
att begränsa belastningen på de tillfrågade så mycket som möjligt. Det finns dock 
undantag från denna allmänna regel, t.ex. då i ett litet land ett relativt sällsynt 
fenomen, eventuellt också uppdelat på variabler som storlek och näringsgren, skall 
redovisas. För utvecklingen och användningen av enhetliga stickprovsförfaranden i 
medlemsstaterna föreligger dessutom rättsliga svårigheter. För närvarande synes 
det dock meningsfullt att bestämma noggrannhetskrav vilka av med^msstaterna på 
något sätt skall innehållas. 
Användning av ett enhetligt frågeformulär för undersökningar var hittills möjliga 
endast inom ramen för pilotundersökning över innovationer. Det är dock självklart 
att även vid frågor till medlemsstater med avseende på där tillgängliga uppgifter 
harmoniserade frågeformulär skall användas. 
Relativt stora ansträngningar har hittills företagits för att utveckla lämpliga 
instrument för bearbetning av de från medlemsstaterna till Eurostat överförda 
uppgifterna. Härtill hör standardrutiner för prövning av uppgifterna om offentlig 
FoU-finansiering, regionala FoU-kostnader och regional FoU-personal, men 
speciellt för kontroll av resultaten av utvecklade program för pilotundersökningar 
över innovationer. För bearbetning av resultaten av dessa pilotundersökningar 
behövdes ytterligare insatser. Härtill hör användningen och delvis också 
utvecklingen av förfaranden för skattning av saknade värden och för 
mikroaggregation, en grupp av förfaranden varigenom återidentifiering av 
resultaten av enskilda undersökningsdelar, i detta fall företag, de facto blir 
omöjliga, även om enskilda resultat i allmänhet modifieras mycket litet. 
I motsats härtill fanns det hittills inga större aktiviteter inom området 
dataanalyssystem. Tidigare genomfördes framför allt deskriptiva statistiska 
analyser av uppgifter om offentlig FoU-finansiering, FoU-personal, FoU-kostnader 
och innovationer. 
Bakgrund till de i rådets beslut, artikel 4.1 f, nämnda uppgifterna är att tilhandahålla mesta 
möjliga uppgifter utan att därvid belasta uppgiftslämnarna över avgifter. Enligt 
kommissionens mening finns det ytterligare möjligheter att uppnå detta mål, vilket 
visserligen inte är nämnt i rådets beslut, men som ser mycket lovande ut varför 
20 
kommissionen redan inlett aktiviteter på detta område. Härtill hör utvecklandet av 
förfaranden för att täppa till befintliga uppgiftsluckor vid aktuell gräns ("nowcasting"). 
Datautnyttjare är särskilt intresserade av uppgifter vid en aktuell gräns t.ex. år 1995 om 
uppgifter om FoU-kostnaderna 1994 eller åtminstone för 1993. Den nuvarande praxisen för 
undersökning av uppgifter i många medlemsstater gör det omöjligt att tillhandahålla 
aktuella uppgifter av detta slag till alla medlemsstater. Ytterligare 
undersökningsansträngningar blir nödvändiga, vilket dock motsäger den ovan nämnda 
principen. Lösningen kan utgöras av korttidsprognoser vid den aktuella gränsen 
("nowcasts"). Inledande insatser för systematisk analys av lämpliga förfaranden inom 
området FoU-statistik har redan börjat. 
Ett ytterligare område har visat sig vid planläggning av inventering av uppgifter om 
vetenskaplig och teknisk personal. Efter ingående analys av den utvecklade metodiken 
(Canberra-handboken, se ovan 2.2.2), det därur härledda uppgiftsbehovet och den vid 
tidpunkten tillgängliga informationen, ligger slutsatsen nära att de befintliga 
uppgiftsluckorna endast kan fyllas genom omfångsrika, ytterligare undersökningar, kanske 
man lyckas, åtminstone till en del uppskatta de erforderliga uppgifterna. Bakom denna idé 
ligger övervägandet att det kunde vara tillräckligt att undersöka uppgifterna för 
grundinformationen (t.ex. gränsfördelningarna), men att på basis av ofullständiga uppgifter 
från de mest olika källor uppskatta alla andra uppgifter genom lämpliga, eventuellt 
nyutvecklade förfaranden. Eurostat kommer att följa upp dessa förslag i samband med 
behovet av uppgifter om vetenskaplig och teknisk personal. 
Vid sidan om dessa aktiviteter speciellt inriktade på FoU- och innovationsstatistik bör även 
andra initiativ av kommissionen för samordning och beredning av FoU- och allmänna 
näringslivsuppgifter: 
Rådets förordning (EEG) nr 696/93, 15 mars 1993, om de statistiska enheterna för 
observation och analys av produktionssystemets indelning inom gemenskapen; 
Rådets förordning (EEG) nr 3037/90, 9 oktober 1990, om statistisk 
näringsindelning i den europeiska gemenskapen; 
Projekten SERT ("Statistiques des Entreprises et Résaux Télématiques") 
(Företagsstatistik och telematiknät) och DSIS (Distribuerade statistiska 
informationstjänster) för att underlätta insamling och distribution av uppgifter. 
2.3 Resultat och brister 
En analys av resultaten hittills av kommissionens aktiviteter inom området FoU- och 
innovationsstatistik visar att under de gångna åren stora framsteg gjorts. Framförallt bör 
framhållas resultaten inom området statistik över offentlig FoU-finansiering, innovationer, 
vetenskaplig och teknisk personal samt regionalindikatorer. Det är också viktigt att alla 
aktiviteter genomförs i samklang med den på internationell nivå befintliga metodiken och i 
nära samarbete med medlemsstaterna och internationella organisationer, särskilt OECD. 
Sammantaget synes den slutsatsen motiverad att kommissionen och särskilt Eurostat idag är 
en av de ledande institutionerna på området FoU- och innovationsstatistik. 
21 
De hittills uppnådda resultaten skall dock inte dölja att många problem ännu återstår och 
inte på långt när alla de uppgifter, vilka rådet i sitt beslut ålagt kommissionen är lösta. 
Brister föreligger särskilt inom följande områden: 
Analys av behovet hos ytterligare viktiga användare såsom Europaparlamentet, 
CREST eller internationella organisationer; 
Uppgifter om privat FoU-finansiering; 
Indikatorer för varor och tjänster på det högteknologiska området; 
Uppgifter om bestånd och förändringar bland vetenskaplig och teknisk personal; 
Kompletterande uppgifter för att karakterisera regionala FoU- och 
innovationssystem; 
Tillämpning av teknik för automatiskt datautbyte för att hålla uppgiftslämnarnas 
belastning så låg som möjligt och eventuellt även sänka den; 
Starkare koncentration på datanalyser; 
Ytterligare harmonisering av befintliga och nya uppgifter. 
Avhjälpandet av dessa brister kommer att vid sidan av underhåll av befintliga system utgöra 
kärnan i kommisionens aktiviteter under programmets andra hälft (se nedan avsnitt 3.1), 
under förutsättning att nödvändiga medel står till förfogande. 
2.4 Personal 
En förutsättning för genomförandet av alla hittills beskrivna aktiviteter var motsvarande 
tillgång till personal. Följande tabell ger en överblick över omfånget av den anlitade 
statutära personal som från kommissionens sida ställts till förfogande för detta program 
1993 till 1995. 
Tabell 1 : Antal i programarbete delaktig personal från Eurostat (i heltidstjänster) 
År Antal 
1993 4 
1994 4 
1995 1 3,5 
Enligt tabell 1 stod för detta program sedan 1993 konstant 4 personår till förfogande bland 
den interna personalen. Den i Tabell 1 visade nedgången^ med 0,5 personår från 1994 till 
1995 beror uteslutande på tidvis vakanta tjänster under 1995. För 1996 förutses enligt 
nuvarande personalplanering en ökning av personalen. 
22 
3. Förslag till vidare åtgärder 
3.1 Förslag för programmets andra hälft 
Kommissionens aktiviteter inom området FoU- och innovationsstatistik under de närmaste 
åren kornmer direkt att ansluta sig till arbetsuppgifterna under de senaste åren. I förgrunden 
står konsolidering av påbörjade aktiviteter. Nya uppgifter förutses endast i den utsträckning 
de avslutar eller utvidgar påbörjade aktiviteter. Såsom redan tidigare kommer alla 
aktiviteter att utföras i nära samarbete med alla delaktiga institutioner, dvs. OECD-
sekretariatet, UNESCO, medlemsstaterna såväl som de (ytterligare) användarna inom och 
utom kommissionen. Som ny partner tillkommer IPTS (Institute for Prospective Studies) 
(Institutet för framtidsforskning) i Sevilla. 
Under programmets andra hälft, dvs. under åren 1996 och 1997 kommer kommissionen 
närmast att koncentrera sig på de uppgifter i rådets beslut vilka den under den första hälften 
ännu inte eller ännu inte fullständigt löst. Härtill hör särskilt (se också ovan avsnitt 2.3) 
analys av behovet av FoU- och innovationsstatistik hos viktiga användare vilka i 
behovsanalysen (se ovan avsnitt 2.2.1) hittills ännu inte tillgodosetts, såsom 
Europaparlamentet, CREST eller internationella organisationer; 
tillhandahållande av uppgifter om privat FoU-finansiering. Eftersom en del av 
dessa uppgifter redan är tillgängliga på OECD-nivå kommer denna uppgift på nytt 
att bearbetas i direkt samarbete med OECD-sekretariatet; 
tillhandahållande av indikatorer för påverkan och resultat inklusive utveckling av 
nödvändig metodik, i den utsträckning den ännu inte är tillgänglig på internationell 
nivå. Denna uppgift går utöver det i bilagan till rådets beslut beskrivna kravet på 
indikatorer för varor och tjänster inom det högteknologiska området, men denna 
utvidgning synes nödvändig och motiverad på grund av den växande betydelsen av 
denna grupp av indikatorer; 
tillhandahållande av uppgifter om vetenskaplig och teknisk personal; 
tillhandahållande av ytterligare regionala indikatorer; 
tillämpning av teknik för automatiskt datautbyte. Fullföljandet av denna uppgift 
sammanhänger avgörande med fortskridandet hos nationella projekt, t.ex. SERT 
eller DSIS; 
en starkare koncentration på analys av befintliga data. Därvid gäller i synnerhet att 
tänka på kombinationen av tillgängliga data om FoU- och innovationer med redan 
befintlig, allmän ekonomisk och demografisk information; 
ytterligare ansträngningar för att harmonisera data. Denna horisontala uppgift 
uppstår praktiskt taget för alla grupper av indikatorer. 
23 
Den senaste utvecklingen, såväl på internationell nivå som inom kommissionen, gör det 
nödvändigt att starta, intensifiera eller starkare engagera sig i ytterligare projekt. Ett av 
dessa projekt avser slagordet globalisering. Eurostat har startat ett projekt med målet att 
analysera konsekvenser för officiell statistik från den tilltagande internationaliseringen av 
ekonomiska aktiviteter och såvitt möjligt lösa uppträdande problem. En inom detta område 
väsentlig aspekt är området för FoU- och innovationer. Ett ytterligare projekt handlar om 
icke-materiella investeringar. Eurostat kommer att utöka sina aktiviteter inom detta område 
på grundval av de av OECD-sekretariatet och andra institutioner inom detta område redan 
genomförda arbetena. 
Generaldirektorat XII publicerade 1994 för första gången "Europeisk rapport över 
vetenskapliga och tekniska indikatorer" (EUR 15897). Därigenom tillgodoses å ena sidan 
de politiska och ekonomiska beslutsfattarnas ökande efterfrågan på vetenskapliga och 
tekniska indikatorer och å andra sidan lämnas ett bidrag till samordningen av den nationella 
forskningspolitiken, genom att aktörerna inom detta område far tillgång till en gemensam 
informations- och kunskapsbas. Denna rapport innehåller en statistisk bilaga, för vilken 
Eurostat kommer att ha ansvaret från och med nästa utgåva 1996. Eurostat kommer för att 
för detta ändamål bygga upp en särskild databank med alla uppgifter för denna bilaga. 
Därutöver kommer Eurostat att göra stora ansträngningar för ytterligare harmonisering av 
de redan tillgängliga uppgifterna inom och utom Europeiska unionen och dessutom 
koordinera alla tillkommande undersökningsaktiviteter. 
3.2 Förslag för tiden efter programmets avslutande 
De hittills uppnådda resultaten låter förmoda att kommissionen till slutet av 1997 kommer 
att framgångsrikt ha genomfört åtminstone en stor del av det i rådets program ålagda 
uppgifterna. Därmed kommer dock inte på långt när alla problem inom området för 
(europeisk) FoU- och innovationsstatistik att vara lösta, varför även efter avslutande av 
detta program stora ansträngningar inom områdena jämförbarhet och fullständighet för data 
kommer att vara nödvändiga. 
Trots alla ansträngningar har jämförbarheten för data hittills ännu inte nått en 
tillfredsställande nivå. Inte heller fram till slutet av 1997 kommer de grundläggande 
problemen att vara lösta på detta område. En av de väsentliga orsakerna för den fortfarande 
otillfredsställande jämförbarheten hos data på europeisk nivå är de bestående skillnaderna 
hos de nationella systemen för FoU- och innovationsstatistik, inom såväl 
undersökningsförfaranden, systematik eller på övriga områden. Det skulle inte vara 
innehållsligt meningsfullt att eftersträva en fullständig harmonisering av alla nationella 
system, men det synes absolut nödvändigt att modifiera de nationella systemen, så att 
jämförbarheten hos de därur utvunna data sammanlagt ökade. Sådana förbättringar skulle 
senare höja jämförbarheten mellan FoU- och innovationsdata och allmän ekonomisk 
statistik. Kommissionen blev uppmuntrad i denna inställning genom sina erfarenheter i 
samband med pilotundersökningar över innovationer, där medlemsstaterna redan hade gjort 
ansträngningar för att uppnå bättre harmonisering av innovationsdata. Å andra sidan har just 
dessa pilotundersökningar visat att harmoniseringsansträngningar uteslutande på basis av 
"gentlemen's agreements" slår fel. Jämförbarheten mellan data för några medlemsstater 
kunde vara väsentligt högre om medlemsstaterna hade följt de av Eurostat utarbetade 
rekommedationerna. På grund därav har kommissionen redan genomfört ett första 
informellt samtal om medlemsstaterna hållning med avseende på den rättsliga grunden för 
24 
kommande regelbundna FoU- och innovationsundersökningar inom Europeiska unionen på 
grundval av subsidiaritetsprincipen. Eftersom det övervägande flertalet av medlemsstaterna 
är i grunden positiva till denna idé kommer kommissionen under de kommande månaderna 
att följa upp denna idé med målet att ännu före slutet av 1997 för Europeiska unionen 
framlägga ett förslag till rättslig grund för regelbundna FoU- och 
innovationsundersökningar. En sammanfattning av de första till medlemsstaterna redan 
framlagda idéerna ingår i bilaga 4. 
Ett ytterliga principiellt problem avser omfånget av tillgängliga data. Det är inte svårt att 
förutsäga att även efter avslutande av programmet inte alla data som användarna behöver 
kommer att föreligga på europeisk nivå. Därmed kommer kommissionen och i synnerhet 
Eurostat även efter 1997 att ställas inför uppgiften att täcka befintliga luckor i uppgifterna. 
Hit hör FoU-statistik beträffande de specifika programmen inom 
forskningsramprogrammet, som utgör ett värdefullt bidrag till den strategiska 
övervakningen av dessa program (t.ex. inom området energi/miljö). Därvid måste man 
beakta att varje ytterligare krav på data hos medlemsstaterna är förbundet med ytterligare 
finansiella belastningar för de tillfrågade och detta just i de tider i vilka det står allt mindre 
medel till förfogade för statistiska ändamål, och de tillfrågade är allt mindre benägna att 
lämna upplysningar. En utväg ur detta dilemma skulle kunna bestå i att tillkommande 
dataundersökningar inskränktes till det allra nödvändigaste, s.k. kärnvariabler, och all övrig 
information exempelvis med hjälp av modeller med ianspråktagande av ytterligare, redan 
tillgänglig information, uppskattades. Kommissionen kommer under kommande år att följa 
upp dessa idéer och praktiskt prova dem i ett projekt - för närvarande tänker man på ett 
projekt över vetenskaplig och teknisk personal. Dessutom kan arbeten i samband med 
särskilda specifika program bidra till att förbättra de planerade dataundersökningarna. En 
ytterligare möjlighet vore utnyttjande av befintliga administrativa data, i den utsträckning 
de är tillgängliga. 
Ett sista generellt problem kunde framgå av det uppkommande informationssamhällets 
krav. Vetande betraktas allt mer som en ny produktionsfaktor, vid sidan av traditionella 
produktionsfaktorer som arbete och kapital. Denna utveckling kunde leda till att en ny eller 
åtminstone förändrad metodisk ram behövs, vilken bl.a. omfattade begrepp som 
"Informationsteknik" eller besläktade teman. 
4. Allmänna slutsatser 
De hittillsvarande redogörelserna torde ha visat att kommissionen redan kan uppvisa några 
resultat vid realiserandet av det av rådet beslutade programmet för utveckling av 
gemenskapens statistik över forskning, utveckling och innovation. Samtidigt består ännu en 
hel rad luckor, vilka det gäller att täcka under de båda återstående åren. Dessutom har sedan 
programmets beslutades nya krav tillkommit, vilka det likaså gäller att så gott som möjligt 
tillgodose. Kommissionen ber rådet att positivt ta del av denna delrapport enligt rådets 
beslut artikel 8 a. 
25 
eurostat 
BILAGA 1 
Rådets beslut av den 24 januari 1994 om ett flerårigt program för utveckling av 
gemenskapens statistik över forskning, utveckling och innovation 
26 
244 Europeiska geincnskapernas officiella tidning 13/Vol. 25 
394D0078 
Nr L 38/30 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS OFFICIELLA TIDNING 9.2.94 
RÅDETS BESLUT 
av den 24 januari 1994 
om ett flerårigt program för utveckling av gemenskapens statistik över forskning, utveckling och 
innovation 
(94/78/EG, Euratom) 
EUROPEISKA UNIONENS RAD HAR FATTAT DETTA 
BESLUT skall kunna uppfylla gemenskapens behov av statistisk infor­
mation genom en inbördes tillnärmning av metoder och en 
gemensam bas för begrepp, definitioner och standarder. 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska 
gemenskapen, särskilt artikel 213 i detta. I beslut 93/464/EEGO) fastställs ett ramprogram för priorite­
rade ämärder för statistik (1993-1997). 
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska 
atomenergigemenskapen, särskilt artikel 187 i detta. 
med beaktande av kommissionens lörslagC Utformningen av en politik som skall främja utvecklingen 
kräver en exakt, faktabaserad kännedom om trenderna inom 
områdena för vetenskap och teknik. 
med beaktande av Europaparlamentets yttrandet-) Statistiska indikatorer har utarbetats för att stödja administra­
tionen av politiken på vetenskaps- och teknikområdena i med­
lemsstaterna liksom inom gemenskapen i sin helhet. 
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs ytt-
raiulc('), och 
med beaktande av följande: Dessa statistiska indikatorer kompletterar och är av väsentlig 
betydelse för andra av gemenskapen prioriterade områden och 
program, t.ex. Sprint-programmetC1) för innovation och tek­
niköverföring samt det regionala Stride-programmet(7). 
Det föreligger behov av att stärka statistiken over forskning, 
utveckling och innovation för att kunna jämföra och analysera 
de o'ika medlemsstaternas politik Med hänsyn till de särskilda programmen lör genomförande 
av ramprogrammen för forskning och teknologisk utveckling 
på gemenskapsnivå och till själva ramprogrammen föreligger 
det ett behov av ett statistiskt informationssystem för forsk­
ning och teknisk utveckling. 
I rådets resolution av den 19 juni ll)Su om genomförande av 
en plan för prioriterade åtgärder för statistik. Europeiska 
gemenskapernas statistikprogram ( 1989-ll)92)C) betonas 
behovet av en heltäckande och sammanhängande ram som 
C) EGTnrC 122. 14.5.1992. s. 14. 
(-') EGT nr C 115. 26.4.1993. s. 213 
(•') EGT nr C 332, 16.12.1992. s. 77 
(J) EGTnrC 161. 28 6 1989. s. I. Mängden statistisk information varierar från en medlemsstat 
till en annan och de uppgifter som finns tillgängliga är inte all­
tid jämförbara. 
C) EGT nr 1.219. 28.X. 1993, s. I. 
C) EGT nr L 112. 25.4.1989. s. 12. 
(7) EGTnrC 196. 4.8 1990. s. 18. 
27 
13/Vol. 25 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 245 
Införandet av ett statistiskt informationssystem för forskning, 
utveckling och innovation kräver en rad inbördes förbundna 
åtgärder, som börjar med ett fastställande av informationsbe­
hovet för att avslutas med spridning av informationen, och 
dessa åtgärder bör organiseras inom ramarna för ett gemen­
skapsprogram. 
Detaljerna avseende de uppgifter som skall lämnas av med­
lemsstaterna till kommissionen bör, för att vara användbara 
och jämförbara, fastställas av kommissionen med hänsyn till 
det arbete som utförs av OECD, Unesco och andra internatio­
nella organisationer. Artikel 3 
Programmets mål är 
a) att utforma en referensram på gemenskapsnivå för statis­
tik över forskning, utveckling och innovation genom fast­
ställande av de mest lämpade begreppen och metodenia 
för att främja gemenskapens politik inom de ifrågava­
rande områdena och lör att tillgodose behoven hos natio­
nella, regionala och lokala förvaltningar, internationella 
organisationer, marknadsaktörer, fackliga sammanslut­
ningar och allmänheten. 
Förfarandet för alt inhämta uppgifter bör i möjligast mån för­
enklas för näringslivet och myndigheter, samtidigt som upp­
gifternas kvalitet säkerställs genom att lämpliga statistiska 
hjälpmedel utarbetas. 
Det är av grundläggande betydelse att utvecklingen av offent­
lig statistik över forskning, utveckling och innovation sam­
ordnas, för att därigenom tillmötesgå grundläggande interna­
tionella, gemensamma, nationella och regionala behov till 
lägsta möjliga kostnad för den offentliga och den privata sek­
torn. Denna samordning sker lämpligast och mest effektivt 
inom ramen för existerande förfaranden. 
Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (Crest) har 
avlämnat sitt yttrande. b) att utarbeta ett statistiskt informationssystem på gemen­
skapsnivå för forskning, utveckling och innovation. 
c) att främja och stödja harnioni.seringen av statistik över 
forskning, utveckling och innovation i medlemsstaterna. 
d) att underlätta spridningen av jämförbar information. 
Artikel 4 
1 syfte att nå de mål som avses i artikel 3 skall kommissionen 
i samarbete med medlemsstaterna och i överensstämmelse 
med det åtgärdsprogram som fastställs i bilagan 
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: 
Artikel Î 
Det fleråriga programmet (1993-1997) för utveckling av 
gemenskapens statistik över forskning, utveckling och inno­
vation, nedan kallat "programmet", fastställs härmed. a) analysera och utvärdera användarbehovet av statistik 
över forskning, utveckling och innovation, i den mån 
detta är genomförbart och pä grundval av kostnadseffek­
tivitet, lör att fastställa åtgärder och prioriteringar, 
b) Vid behov förbättra de befintliga metoderna, 
c) identifiera föreliggande statistisk information om forsk­
ning, utveckling och innovation, 
Artikel 2 
Programmet skall avslutas den 31 december 1997. 
2. De finansiella gcmenskapsmedel som beräknas vara 
nödvändiga för att genomföra programmet uppgår till 2,9 mil­
joner ecu inom den finansieringsram som fastställts för perio­
den 1993-1997. d) etablera de organisatoriska och tekniska komponenterna 
i ett informationssystem på gemenskapsnivå över forsk­
ning, utveckling och innovation, däribland statistik över 
forsknings- och utvecklingsåtgärder som finansierats av 
gemenskapen, 
c) genomföra pilotundersökningar, 
f) utveckla grundläggande statistiska hjälpmedel. 
3. Budgetmyndigheten skall fastställa de anslag som skall 
beviljas för varje räkenskapsår med hänsyn till de principer för 
en sund förvaltning som avses i artikel 2 i finansförordningen 
för gemenskapernas allmänna budget('). 
(') EGT nr L 356, 31.12.1977, s. 1. (Uppdaterad text i EGTnrC 80, 
25.3.1991. s. 1) För att utföra dessa uppgifter skall kommissionen använda sig 
av befintliga informationskällor, instrument och förfaranden, 
däribland arbete utfört av OECD, Unesco och andra interna­
tionella organisationer och uppgifter dessa samlat in. 
De särskilda åtgärderna inom ramen för detta program skall 
genomforas i enlighet med beslut nr 93/464/EEG. 
28 
246 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13/Vol. 25 
Artikel 5 
Kommissionens särskilda åtgärder avseende de statistiska 
uppgifter som skall inhämtas och inlämnas av medlemssta­
terna skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 6 i 
beslut nr 93/464/EEG. 
För att genomföra programmet skall kommissionen anlita 
nationella experter, i synnerhet vad avser områdena för forsk­
ning och teknisk utveckling (FTU). 
Artikel 6 
Medlemsstaterna skall fastställa och analysera de nationella 
användarnas behov av gemenskapsstatistik över forskning, 
teknisk utveckling och innovation och vidarebefordra lämplig 
information, i den mån den finns tillgänglig, till kommissio­
nen inom åtta månader efter det att detta beslut antagits. Kom­
missionen skall samordna dessa aktiviteter. uppgifter som är föremål för insynsskydd på statistikområdet 
till Europeiska gemenskapernas statistikkontor('). 
Artikel 8 
a) Kommissionen skall under 1995 förelägga rådet en inte­
rimistisk rapport, i tillämpliga fall tillsammans med för­
slag som den anser vara lämpliga, särskilt beträffande de 
metoder som avses i artikel 4 b och genomförandet av ett 
system baserat på dessa metoder, i syfte att uppnå ett 
regelbundet inhämtande av harmoniserad statistik över 
forskning, utveckling och innovation, samt för att täcka 
behoven i samband med gemenskapens politik inom 
ramarna för forskning, utveckling och innovation och 
behovet av regionalt fördelade uppgifter till stöd för 
strukturpolitiken. 
b) Kommissionen skall år 1998 framlägga en slutlig rapport 
för att utvärdera genomförandet av programmet. 
Artikel 7 
För det arbete som avses i artikel 4 skall medlemsstaterna 
vidarebefordra föreliggande statistik över forskning, utveck­
ling och innovation samt uppgifter om metoderna för inhäm­
tande av denna statistik, inbegripet uppgifter som av med­
lemsstaterna förklarats vara insynsskyddade enligt nationell 
lagstiftning eller praxis för insynsskydd för statistiska uppgif­
ter, i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (Eura­
tom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om cherföring av Artikel 9 
Detta beslut riktar sjg till medlemsstaterna. 
Utfärdat i Bryssel den 24 januari 1994. 
På rådets vagnar 
G. MORAITIS 
Ordförande 
(') EGT nr L 151. 15.6.1990. s. 1. 
29 
13/Vol. 25 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 247 
liUAdA 
ATGÄRDSPROGRAM FÖR UTVECKLING AV STATISTIK OVKR GEMENSKAPENS FORSKNING 
UTVECKLING OCH INNOVATION 
a) Analys och utvärdering av användarbehovet a\ statistik över forskning, utveckling och innovation 
Målet är alt inhämta information om och analysera behoven hos do huvudsakliga användarna, dvs gemenska­
pens institutioner, Crest, de nationella, regionala och lokala toi 'vattningarna, internationella organisationer och 
marknadsaktörer. 
För att underlätta planering pä läng sikl och en sammanjämkning av statistiska åtgärder pä internalionell. natio­
nell och regional nivä och på gemenskapsnivå skall analwn ta hänsyn till behoven pa läng sikl. 
b) Förbättring i tillämpliga fall av befintliga metoder 
Målel aren referensram lör statistik övei lorskmng. utveckling och innovation, biide lör föreliggande uppgiftet 
på nationell nivå och lör ytterligare inhämtande a\ uppgilter pa gemenskapsnivå. Denna refeiensram kommer 
att öka möjligheten att jämföra uppgiftet lian de olika medlemsstaterna 
Vidare utveckling av metodiken skall ske i nära samarbete med OECD och inom de ramar den organisationen 
har uppställt, lör att dra nytta av det som organisationen redan har uträttat på området och loi att säkerställa 
att uppgifterna blir jämförbara med uppgifter lian tredje land Om en adekvat eller godtagbar metodik inte redan 
finns skall kommissionen ta initiativ till en utveckling av ramverket tor att tillgodose gemenskapens särskilda 
behov. 
Metodiken skall användas som ett grundläggande hjälpmedel för harmonisering av officiell gemenskapsstatistik 
över forskning, utveckling och innovation och som en rekommenderad ram lör icke-officiell statistik. 
Den vidare utvecklingen av metodik skall fastställas i manualer som skall antas pä gemenskapsnivå. 
c) Identifiering av föreliggande statistisk information om forskning, utveckling och innovation 
I syfte att utveckla metodiken och informationssystemet skall undersökningar företas lör alt fastställa mängden 
av redan föreliggande information om forskning, utveckling och innovation. Syftet med undersökningen är att 
visa omfånget av tillgängliga uppgifter i medlemsstaterna och skillnaderna mellan medlemsstaterna. Dessa upp­
lysningar är nödvändiga för att inhämta identiska och jämförbara uppgifter. Därigenom kommer det att framgå 
inom vilka områden särskilda ansträngningar måste göras tor att främja och stödja harmoniseringen av statistik 
över forskning, utveckling och innovation. 
d) Etablering av de organisatoriska och tekniska komponenterna i ett europeiskt statistiskt informations­
system för forskning, utveckling och innovation 
Följande skall prioriteras: 
Medel: 
— Tillvägagångssätt för finansiering av forsknings- och utvecklingsåtgärder (både privata och offentliga) 
— Forsknings- och utvecklingspersonal (FoU) 
-— Utgifter för FoU efter område, (företag, stal. högre utbildning) 
Résultat 
— Teknisk innovation i företagen 
— Utbyte av högicknologiska varor och tjänstei 
Indirekt kommer även arbete att utföras avseende lorskningens direkta verkningar pä patent och bibliografi. 
Uppgifterna skall klassificeras i enlighet med europeiska nomenklaturer (NAILS, NACE. RIV I osv ) Särskild 
uppmärksamhet skall lästas vid regionala aspekter. 
30 
248 Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13/Vbl. 25 
Uppgifter skall lagras i databaser som kommer att innehålla 
1. harmoniserade uppgifter om FoU och innovation, 
2. nationella uppgifter som inhämtats i enlighet med nationell praxis, som ännu inte är helt harmoniserad, 
3. uppgifter som inhämtats av kommissionen. 
e) Utförande av pilotundersökningar 
För att förbättra tillgängligheten av uppgifter om forskning, utveckling och innovation krävs det ibland att pilot­
undersökningar utförs för att pröva i vilken mån det är möjligt att utföra vissa former av uppgiftsinsamling. 
Pilotundersökningarna utgör en förberedelse för regelbundet inhämtande av uppgifter på grundval av meto­
diken. Dessa pilotundersökningar kommer att utföras i enlighet med de begrepp och metoder som utvecklats 
inom ramarna för metodiken. 
0 Utveckling av grundläggande statistiska hjälpmedel 
Grundläggande statistiska hjälpmedel måste utvecklas för att i möjligaste mån för uppgiftslämnama förenkla 
förfarandena vid insamling av uppgifter och, i synnerhet, för att minimera den börda som ligger på företagen 
samtidigt som uppgifternas kvalitet säkerställs. Dessa statistiska hjälpmedel omfattar register, EDI-teknik (elek-
tronic data interchange), klassificeringssystem, stickprover, frågeformulär, hjälpmedel för uppgiftsbehandling, 
system för analys av uppgifter. 
31 
eurostat 
BILAGA 2 
Ingående analys av användarnas behov av gemenskapens statistik över forskning, 
utveckling och innovation 
32 
1. SYNTES AV DE NATIONELLA RAPPORTERNAS RESULTAT 
1.1 Utgångspunkt 
Efter samtal med medlemsstaterna avtalades att Eurostat inte skulle föreskriva någon 
särskild struktur för de nationella rapporterna för medlemsstaterna. Som utgångspunkt 
framställdes ett allmänt dokument17. Medlemsstaterna kunde stödja sina rapporter på en 
specifik undersökning hos användarna eller på annan tillgänglig information. Till följd 
härav var de nationella rapporterna mycket olika till omfång, de omfattade mellan en halv 
sida och ca 20 sidor. Alla nuvarande medlemsstater (med undantag av Luxemburg) och 
Norge har överlämnat en rapport till Eurostat. 
1.2 Allmänna resultat 
De viktigaste användarna av statistik över FoU och innovation är i alla länder mer eller 
mindre desamma: 
fackfolk för analys av politiken inom området vetenskap och teknik 
beslutsfattare 
forskare 
De institutionella användarna är företag, näringslivsorganisationer, myndigheter, 
forskningsinstitut, universitet, internationella organisationer såsom OECD och Europeiska 
kommissionen. 
Vid analys av användarbehovet måste beaktas att behovet inte är statiskt, utan ändrar sig 
över tiden. Det beskrivna behovet avser nuläget och de närmaste åren. 
Det blev tydligt att en kraftig efterfrågan på jämförbar information över FoU och innovation 
inte bara föreligger för jämförelse inom EU utan även med OECD-medlemmar, som inte är 
EU-medlemmar, och med några andra europeiska och asiatiska länder. Därför blev ett 
kontinuerligt samarbete med OECD vid framställning och utveckling av statistik betraktat 
som mycket viktigt. För att ytterligare förbättra jämförbarheten hos såväl FoU-indikatorerna 
som innovationsindikatorerna måste i framtiden begrepp, systematik och 
undersökningsmetoder samordnas ännu bättre. 
Ofta vill användarna utvärdera undersökningar och verkan av investeringar i FoU och 
innovation. Därför är de intresserade av att koppla FoU- och innovationsindikatorer till 
andra indikatorer. Databanker såsom OECD-databasen STAN, i vilken information lagras 
orr FoU, industriell produktion, utrikeshandel och inmatning/utmatning enligt en 
gemensam systematik är för ändamålet användbara instrument. Många Bnder har även 
byggt upp databaser på mikronivå, i vilka data för ett enda företag kombineras av uppgifter 
från olika databaser, för att analysera sammanhanget mellan vetenskap och teknik och 
ekonomiskt resultat. 
' 7 Detta dokument kan på begäran erhållas från Eurostat, avd. R3. 
33 
Det föreligger behov av nästan alla FoU- och innovationsindikatorer uppdelade på regioner. 
Nästan alla länder framförde behov av detaljerad information över av gemenskapen 
finansierad forskning. Detta gällde för indikatorer över finansieringsströmmar, statistik över 
deltagande i ramprogrammens projekt etc. Ett motsvarande intresse föreligger även för 
information över FoU-finansiering genom andra internationella organisationer, såsom FN 
med underorganisationer, världsbanken, OECD m.fl. 
Det uttrycktes ett allmänt behov av fastställande av en kärngrupp av indikatorer, vilka 
kunde framställas årligen, och mer detaljerade indikatorer, vilka kunde framställas mer 
sällan. De kvantitativa indikatorerna kunde också utvidgas med några kvalitativa data. 
Enligt många användares mening distribueras statistiken för långsamt, och man borde 
bemöda sig om att accelerera denna process. Vägarna för spridning av data borde förbättras 
genom ett mer extensivt utnyttjande av datornät. 
Behovet av FoU- och innovationsindikatorer presenteras utförligare under följande rubriker: 
indikatorer för FoU-inmatning 
indikatorer för FoU-resultat 
indikatorer för påverkan av FoU 
innovationsindikatorer 
övriga FoU- och innovationsindikatorer 
övriga besläktade indikatorer 
1.2.1 Indikatorer för FoU-inmatning 
De vanligast tillgängliga internationella indikatorerna är: 
FoU-statistik på grundval av Frascatihandboken (huvudsakligen publicerad av 
OECD) 
statistik över offentliga kostnader för FoU (huvudsakligen publicerad av Eurostat). 
Eftersom man i de flesta länder redan sedan tämligen lång tid framställer FoU-statistik 
används information baserad på FoU-statistik i ganska stor omfattning. För några ändamål 
är den nuvarande FoU-statistiken inte detaljerad nog. Det behövs detaljerade uppdelning på 
näringsgrenar men också detaljerad information på annan uppdelning, t.ex. på 
vetenskapsområden, socioekonomiska mål (åtminstone om miljön och civil FoU), specifika 
områden som bioteknologi. Åtminstone några data om FoU behövs varje år. För närvarande 
står för många länder utförliga data över FoU till förfogande endast vartannat år, vilka utgår 
från de instanser som genomför motsvarande arbeten. Krav på kvalitativt bättre data över 
FoU från högskolesektorn har framförts. Trots ansträngningar från OECD och andra 
organisationer är jämförbarheten hos informationen fortfarande mycket begränsad. Det 
krävdes också en förstärkt samling data om förvärv av FoU genom köpare utanför de 
instanser som genomför FoU och likaså önskades information om samarbetet inom FoU-
området. Därigenom kunde en mer omfattande bild av FoU-strömmar mellan olika 
ekonomiska områden skapas. 
34 
Endast få länder yttrade sig uttryckligen om behovet av statistik över offentliga kostnader 
för FoU uppdelad enligt NABS-indelningen. Det betyder inte obetingat att dessa data inte 
behövs av andra länder. Många länder tvivlade på ändamålsenligheten hos NABS under den 
enställiga nivån. Ett av huvudmålen med analysen av de offentliga kostnaderna för FoU är 
att förse politiska beslutsfattare så snabbt som möjligt, företrädesvis omedelbart efter 
budgetbeslutet, med information om FoU-trender i statsbudgeten. Preliminära data på 
enställig nivå kunde av flertalet medlemsstater levereras till Eurostat och publiceras mycket 
snabbare än hittills. 
Från flera sidor uttalades behovet av jämförbara data över antalet enheter som genomför 
FoU. Denna indikator ingår inte i Frascati-handboken, varför det inte finns några 
internationellt jämförbara data. En ytterligare harmonisering av populationer och 
undersökningsmetoder behövs inte i detta sammanhang. 
FoU-aktiviteter i ett land påverkas starkt av de i flera länder verksamma multinationella 
företagen. En systematisk samling av information över dessa företags FoU-aktiviteter 
uppdelade efter genomföringsländer behövs som utvidgning av den traditionella statistiken 
över de instanser vilka tillhandahåller FoU-arbeten på enkelstatlig basis. Många nationella 
studier har visat att insamling av data ur denna synpunkt är möjlig. 
1.2.2 Indikatorer för FoU-resultat 
Dessa indikatorer innehåller anmälningar om patent, tilldelningar av patent och 
bibliometriska indikatorer (antal artiklar, citat, cocitat etc). Patentstatistik publiceras av 
flera internationella organisationer (SEPO, WIPO, OECD etc). Bibliometriska indikatorer 
publiceras inte regelbundet. Normalt extraheras de av forskare för särskilda ändamål från 
olika databanker. 
Hittills var behovet av dessa data och deras användning tämligen begränsade. Huvudsakliga 
användare av dessa indikatorer var förmodligen forskare. För att dessa data skall utnyttjas 
mera och möjligheterna till internationella jämförelser förbättras har OECD gett ut en 
handbok för användning av patenträtt som tekniska indikatorer. En mer " systematisk 
framställning och publicering av sådana data är nödvändig. För att förbättra möjligheterna 
för jämförelse av patenträtt med andra ekonomiska data kommer på europeisk nivå att 
behövas en omräkningsnyckel mellan internationell patentklassifikation (IPK) och NACE. 
En sådan nyckel förbereds redan av EPA i samarbete med Eurostat. 
1.2.3 Indikatorer för påverkan av FoU 
De~sa indikatorer omfattar betalningsbalansen för teknik och statistik över handel med 
högteknologiska produkter. Det finns visserligen av OECD utgiven metodikhandbok för 
betalningsbalans för teknik, men data står endast till förfogande från ett fåtal medlemsstater. 
Jämförbarheten mellan dessa data är inte säkerställd, eftersom datakällorna dels är 
förhandsundersökningar, dels element ur den allmänna statistiken för betalningsbalanser. 
Användarna är alltid mer intresserade av data med handel över högteknologiska produkter. 
Hittills har de sammanställts av Eurostat, av OECD och några andra organisationer med 
användning av ganska olika definitioner. 
35 
Det synes entydigt föreligga behov av dessa indikatorer, men de måste av metodiska skäl 
förfinas, så att de kan användas i större utsträckning. Uppgifterna om betalningsbalans för 
teknik borde i större utsträckning stöda sig på förhandsundersökningar. Den inre 
marknadens inverkan på denna indikator borde utvärderas som en del av utvecklingsarbetet. 
Det behövs en allmänt accepterad definition på högteknologiska produkter för att underlätta 
en bredare internationell användning av denna indikator. 
1.2.4 Innovationsindikatorer 
Dessa indikatorer härleds ur ett nytt, fortfarande under utveckling befintligt slag av 
undersökningar. Vid innovationsundersökningar handlar det t>m information om 
informationskällor, innovationsmål, innovationshämningar, innovationskostnader, FoU-
samarbete, köp och försäljning av teknik, patentskydd och innovationsinverkan. Metodiken 
ingår i Oslo-handboken och användes av Eurostat för det gemensamma frågeformuläret, 
vilket användes som grundval för innovationsundersökningar i alla gamla medlemsstater i 
Europeiska unionen och Norge (innovationsundersökning för gemenskapen). De nationella 
resultaten av dessa undersökningar står redan till förfogande och resultaten av olika 
jämförande studier på grundval av data från gemenskapsundersökningen kommer att stå till 
förfogande under 1995. Med utgångspunkt från de vunna erfarenheterna kommer systemet 
med innovationsindikatorer 1995 och 1996 att vidareutvecklas för att inleda en ny 
undersökningsrunda. 
I de nationella rapporterna uttrycktes stort intresse för dessa undersökningar, även om inget 
uttryckligt behov av data från undersökningarna framfördes. Det måste fastställas vilken 
nyckelinformation om FoU och innovation som behövs årligen eller åtminstone vartannat 
år, och vilken övrig information som eventuellt behövs mera sällan. Inventeringsområdet 
för innovationsundersökningarna måste utvidgas till serviceindustrin. Ett visst intresse 
förelåg också för innovationsindikatorer på grundval av presentation av nya produkter. 
1.2.5 Övriga FoU- och innovationsindikatbrer 
För närvarande utvecklas indikatorer över mänskliga resurser för vetenskap och teknik, 
varvid man stöder sig på en av OECD och Eurostat gemensamt utvecklad metodhandbok 
(Canberra-handboken). 
Eftersom ännu inga resultat av internationella jämförelser står till förfogande är det bara 
naturligt att inget mer specifikt behov framfördes. Flera länder var intresserade av ämnet. 
Det största behovet syntes i detta område vara några internationellt jämförbara indikatorer 
över forskares rörlighet. Detta avsåg såväl rörlighet mellan olika sektorer inom ett land som 
röilighet mellan länder. Längssnittsundersökningar över forskares yrkeskarriärer behövdes 
också. Det anmäldes ocksä intresse för information om doktorander och detaljerad 
information om utbildning av forskare. Dessutom efterfrågades information om arbetslösa 
efter kön och utbildningsnivå. 
36 
'nr^ 
1.2.6 Övriga besläktade indikatorer 
Den inom företagen tillgängliga kunskapen är en av nyckelfaktorerna för innovation. En av 
de därmed sammanhängande indikatorerna är storleken på kostnaderna för vidareutbildning 
per företag. Det föreligger uppenbarligen behov av information om dessa kostnader. Inom 
kort kommer internationellt jämförbar information ur gemenskapens "Undersökning av den 
ständiga vidareutbildningen inom yrket". 
Det anmäldes behov av indikatorer för satsning på ny teknik. 
Kostnaderna för vidareutbildning är en del av det vittomfattande begreppet immateriella 
investeringar. Övriga element i immateriella investeringar är FoU-kostnader, 
marknadsföringskostnader och några andra element såsom dataprogramkostnader. Även for 
information om detta förelåg intresse. I några länder har undersökningar om immateriella 
investeringar genomförts och OECD utarbetar riktlinjer för sammanställning av sådan 
information. 
Om planer på framställning av internationellt jämförbar statistik är inget känt. 
1.3 Detaljer ur nationella rapporter 
I det följande meddelas med hjälp av sex indikatorgrupper detaljer ur de nationella 
rapporterna: FoU-inmatning, FoU-resultat, FoU-verkan, innovation, mänskliga resurser för 
vetenskap och teknik, regionala och övriga indikatorer. 
1.3.1 FoU-indikatorer 
Österrike: 
- Behov av en förkortning av mellanrummet mellan FoU-undersökningar till två år för alla 
sektorer. För närvarande genomförs på grund av otillräckliga medel undersökningar vart 
fjärde år. 
- Behov av en uppdelning av kapitel 10 i NABS. 
Belgien: 
Sektorindelningen borde vara mer detaljerad och inriktas på strategiska sektorer 
(elektronikindustrin, kemiska industrin etc.) och tjänstesektorn (telekommunikation, hälsa 
och sjukvård etc.) 
Danmark: 
- Indikatorer för privata FoU-kostnader, sysselsättning och industri betraktas som 
"viktiga" eller till och med "mycket viktiga". 
- Vad beträffar NABS-indikatorn erhölls intrycket att den enställiga uppdelningsnivån 
räcker till och är en viktig indikator, vilken bör framställas så snabbt som möjligt. 
Finland: 
- Vad som i framtiden behövs mest av allt är en kortare tid för produktion av denna 
statistik. 
- FoU-indikatorer bör framställas årligen för alt fa mer aktuella siffror. 
37 
Tyskland: 
- Behov av data för kostnader för grundforskning (regeringens kostnader och kostnader på 
operationell nivå) och data för kostnader på tredje nivån för universitet och 
forskningsinstitut. 
- Tilltagande intresse för internationella data för "grundkostnader" och 
tvärsnittsinformation (sektorövergripande data om specifika områden såsom hälsa och 
bioteknik, men även miljö etc.) 
- Intresse även för data om sysselsättning inom FoU uppdelade på kön. 
Grekland: 
Behov av statistik för offentliga kostnader för FoU, uppgifterna bör insamlas varje år, för 
interna kostnader vartannat år. 
Irland: 
- Behov av statistik för betalning för FoU till tredje man inom landet, t.ex. till 
högskolesektorn, statliga laboratorier eller till andra företag. 
- Behov av uppgifter om antal företag vilka bedriver FoU (hur det nu definieras). 
- Behov av data för statlig finansiering av grundforskning. 
- Behov av mer transparenta data för finansiering uppdelade på mål (här kommer snarare 
ett nationellt än ett internationellt behov till uttryck). 
- Behov av uppgifter om finansiering av vissa vetenskapliga och tekniska verksamheter 
och inte bara FoU (denna information samlas på nationell nivå, bristen på internationellt 
jämförbara data är dock ett hinder). 
- Behov av data om forskningsmål, då forskningsmedel skall fördelas till 
högskoleområdet. 
Nederländerna: 
- Behov av detaljerade uppgifter för FoU- och innovationskostnader (uppdelade t.ex. på 
slag av forskning, efter finansieringskällor, berörda sektorer, discipliner, fackområden, 
socioekonomiska områden etc). 
- Behov av detaljerade data för offentlig finansiering (efter sektorer). 
Norge: 
- Behov av sammanfattade data för FoU (totalsysselsättning inom FoU i heltidstjänster, 
totala FoU-kostnader i procent av BNP, finansieringskällor, deltagande sektorer, slag av 
forskningsverksamhet och vetenskapsområde). 
- Behov av data för medicinsk vetenskap/hälsoforskning och socialvetenskaper såväl som 
bioteknik och miljövetenskap tvärs igenom alla sektorer. 
- Behov av data för beviljade offentliga medel på NABS-nivå 1, varvid ett snabbt 
offentliggörande vore nödvändigt. 
- Behov av data för FoU-institut inom företagssektorn (inte integrerad FoU). 
- Behov av uppdelade data (näringsgren-/mikronivå) tillsammans med andra tekniska 
indikatorer och näringslivsvariabler. Det behövs uppgifter för såväl bearbetande industri 
som för serviceindustri och småföretag. 
38 
Spanien: 
- Behov av indikatorer över av FoU använda medel: 
i) för foretagsområde uppdelade på näringsgrenar (tvåställig NACE), 
ii) för andra områden (stat, privata organisationer utan vinstintresse) uppdelade på 
vetenskapsgrenar » 
iii) för ursprunget till medlen: finansiering frän utlandet. Användarna är intresserade 
av upplysningar om totalstorlek på medel från EU till länder, sektorer, projekt, 
vetenskapsgrenar, program (dessa uppgifter behövs för varje år). 
- Behov av mer kvantitativ information (om forskningscentrum, företag med FoU-
avdelningar eller laboratorier, tillgängliga forskningscentrum inom Europeiska unionen, 
vetenskaps- och teknikparker, FoU-samarbete, deltagande i FoU-program, tekniskt 
utbyte och personalutbyte, joint ventures, uppbyggnad av FoU-avdelningar). 
Sverige: 
Nödvändigheten av stöd för och intensifiering av metodikarbetet för FoU inom 
högskoleområdet. 
Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland: 
- Behov av överensstämmande sektordefinitioner i de enskilda länderna (t.ex. behandling 
av CNRS i Frankrike). 
- Behov av statistik över finansiering vid delad visning av EU-programmet. 
1.3.2 Indikatorer för utmatning och resultat av FoU 
Österrike: 
Användarna återkommer om behov av en enhetlig internationell lista över högteknologiska 
sektorer och produkter. 
Belgien: 
- Behov av patentstatistik. 
- Nya behov med avseende på utveckling av innovationsprocessen, t.ex. distribution och 
användning av ny kunskap, kvalitativ information om forskning och innovation och ny 
teknik, KMU:s roll och bättre integrering av FoU-statistiken i annan statistik. 
- Behov av lämpliga indikatorer för tekniköverföring. 
Danmark: 
- Utmatningsindikatorer är mindre viktiga. 
- Man räknar med att bibliometrisk analys ökar i betydelse, under förutsättning att kvalitet 
och jämförbarhet för data ökar. 
Finland: 
- Behov av noggrannare definitioner på bibliometriska indikatorer och patentindikatorer 
och bättre organiserad insamling och bearbetning av därmed sammanhängande data. 
- Det bör utvecklas nya indikatorer för output av FoU-verksamheter och sammanhang 
mellan FoU-ansträngntngar och vetenskapligt/ekonomiskt resultat borde i framtiden 
framhävas bättre. 
39 
Tyskland: 
- Behov av statistik över patent och särskilt regionaldata för patent. 
- För närvarande föreligger efterfrågan på nationella och internationella data för trender 
vid gränsöverskridande handel med tekniska tjänster. 
- Bibliometriska indikatorer är i Tyskland särskilt viktiga för internationell jämförelse av 
forskningsverksamhet. Hur stor efterfrågan kommer att vara i framtiden och inom vilken 
ram den kommer att användas kommer att bero på ytterligare forskning och införandet 
av internationellt överenskomna riktlinjer. 
Grekland: 
- Behov av indikatorer för tekniköverföring. 
- Behov av bibliometriska indikatorer och indikatorer för patent och högteknologi. 
Irland: 
- Behov av information för investeringar inom FoU. 
- Behov av utveckling av indikatorer för mätning av resultat av FoU i mindre 
nationalekonomier. 
- Behov av data för betalningsbalans för teknik. 
- Nödvändig utveckling av bibliometriska indikatorer för mätning av exempelvis 
resultaten vid högskoleforskning. 
Italien: 
- Behov av information om utländska FoU-investeringar särskilt med avseende på 
företagsgrupper. 
Nederländerna: 
- Behov av statistik över påverkan från FoU: Arbetsmarknad, forskares rörlighet, 
kunskapsutbyte. 
- Behov av utmatningsindikatorer (bibliometri, patent etc). 
Norge: 
- Behov av bibliometriska data, data över samarbete inom FoU. 
- Behov av statistik/analays av påverkan från FoU på räntabilitet och tillväxt i 
sammanfattad och detaljerad form. 
- Behov av analys av forskningsinstitut (ekonomiska ramvillkor). 
Spanien: 
- Behov av mer information om patent än vad OECD ger. 
- Utveckling av ett gemensamt grundsystem av utmatningsindikatorer för gemenskapen, 
vilka kan kombineras med andra indikatorer över inmatning och ekonomisk påverkan 
skall prioriteras. Det fordras dock även ekvivalens mellan IPK18, ISIC19, SITC20 och 
NACE för att möjliggöra jämförelser mellan å ena sidan teknik och å den andra 
produktion och varutransporter. 
' 8 IPK: Internationella patentklassifikationen. 
'9 ISIC: Internationell systematik för näringsgrenar. 
20 Internationell varuförteckning för utrikeshandeln. 
40 
Sverige: 
Bibliometriska indikatorer och uppgifter om patent används ännu inte allmänt, dock uttalar 
sig användare för ett tilltagande behov av detta slag av internationella indikatorer. 
Förenade kungariket: 
Stort intresse förelåg för utveckling av utmatningsindikatorer för att mäta FoU-
effektiviteten vid förmögenhetsbildning och höjning av livskvaliteten. Exempel på använda 
indikatorer: övervakning av presentationen av nya produkter, mätning av volymen av 
gemensam forskning med industriella användare. Indikatorer av intresse för FoU-påverkan 
är: högteknologiska handelsdata, patent, mätning av privat/offentligt FoU-samarbete, 
mätning av livskvalitet, t.ex. barnadödlighet, luftkvalitet, vattnets renhet, livsförväntningar. 
1.3.3 Innovationsindikatorer 
Österrike: 
De österrikiska användarna använder internationellt jämförbara innovationsdata och önskar 
resultat av den första utvärderingen av gemenskapens undersökning av innovationer. 
Danmark: 
Det behövs information om innovationshinder och innovationsmål; statistik över 
innovationskällor och innovationskostnader borde innehålla information om miljöfrågor i 
samband med innovation. 
Finland: 
I framtiden måste innovationsindikatorer vidareutvecklas och koordineras på internationell 
nivå, för att producera konsistenta siffror. 
Tyskland: 
Behov av internationellt jämförbara data inom sektorerna industri och tjänster. 
Irland: 
- Inventeringsområdet för framtida innovationsundersökningar måste ökas- utöver den 
tekniska innovationen och även omfatta tjänstesektorn. 
- Produktionsdata för företag måste inventeras för att möjliggöra en uppdelad analys av 
innovatörer och icke-innovatörer. 
- Behov av tillförlitliga och verksamma möjligheter till kvantifiering av ett företags 
"innovationskapacitet". 
Italien: 
Behov av indikatorer för den tekniska innovationen. 
Nederländerna: 
- Behov av statistik över utbredningen av förfarandeinnovationer enligt 
verksamhetsområden. 
- Behov av alternativa indikatorer för förnyelseprocesser inom små och medelstora 
företag. 
41 
/AI i/Avn 
Norge: 
- Behov av inmatningsindikatorer för förfarandeinnovationer, dvs. åtgärdskostnader. 
- Behov av andra inmatningsindikatorer än för teknisk innovation, dvs. kostnader för 
organisatorisk utveckling, utveckling av färdigheter och marknadsutveckling. 
- Behov av utmatningsindikatorer för FoU- och innovationsprocessen. * 
Spanien: 
- Behov av regelbundna innovationsundersökningar vartannat år. 
- Behov av innovationsundersökningar vilka är bättre harmoniserade än gemenskapens 
innovationsundersökning. 
1.3.4 Indikatorer för vetenskaplig och teknisk personal 
Österrike: 
Behov av uppgifter om högkval i ficerad arbetskraft (ISCED nivå 6 och 7) inom alla 
vetenskapliga discipliner (inklusive humaniora). 
Danmark: 
- Behov av uppgifter om doktorander. 
- Vid sysselsättning borde exempelvis utbildningsbakgrund specificeras (akademisk eller 
annan utbildning). 
- Behov av statistik över utbildning och rörlighet för forskare. 
Irland: 
- Behov av statistik över rörlighet för mänskliga resurser inom vetenskap och teknik, 
kunskap om hur tekniköverföring går till genom sysselsättning av dessa mänskliga 
resurser inom industrin och deras rörlighet mellan olika näringslivssektorer. Problemet 
med "brain drain" är likaledes viktigt. 
- Behov av information uppdelad på ISCED-nivåer om sysselsättning och teknik ovanför 
nivå 5 i ISCED och information om antal av sådan arbetskraft vilken inte kvalificerat sig 
genom sin utbildning utan genom sin verksamhet, om sysselsättning för personer med 
skilda egenskaper och fackinriktning inom industrin. 
Italien: 
Behov av uppgifter om forskare uppdelade på födelseland och ålder. 
Nederländerna: 
Behov av jämförbar information om kvalifikationer och utbildning. 
Ncrge: 
- Behov av statistik över forskares rörlighet. 
- Behov av statistik om antal och rörlighet för olika akademikergrupper. 
- Behov av statistik över personal med doktorsgrad och doktorander uppdelade på 
vetenskapsgrenar. 
- Behov av statistik över nivå 6 och 7 i ISCED uppdelade på vetenskapsgrenar. 
- Behov av statistik över forskare uppdelade på verksamhetsområden, kön och 
vetenskapsgrenar. 
42 
Portugal: 
Behov av uppgifter om vetenskapsmän och ingenjörer uppdelade på vetenskapsgrenar. 
Spanien: 
Behov av uppgifter om mänskliga resurser för vetenskap och teknik uppdelade på sektorer, 
typ av sysselsättning, ålder, kön, vetenskapsgrenar och tillströmning från 
utbildningssystemet och från utlandet, såväl som avflyttning. 
Sverige: 
Behov av uppgifter om forskarutbyte mellan länder. 
Förenade kungariket: 
- Behov av uppgifter om tillströmning av personer från högskolor och forskningsinstitut 
till industrin. 
- Behov av uppgifter om rekrytering och anställning av examinerade från högskolor inom 
områdena vetenskap och teknik. 
1.3.5 Regionala indikatorer 
Österrike: 
De österrikiska användarnas behov inskränker sig till regionala FoU-uppgifter på NUTS-
nivåerna 1 och 2. 
Belgien: 
Behov av mer jämförbar statistik, t.ex. för liknande begrepp och metoder för datainsamling 
och av statistik uppdelad på sektornivå och på regioner under hänsynstagande till 
standardklassificering. 
Danmark: 
Regionaldata för såväl den privata som den offentliga sektorn betraktas inte som särskilt 
viktig. Ungefär hälften av användarna använder aldrig regionaldata eller enbart som allmän 
information. 
Nederländerna: 
Behov av regional FoU-statistik för forskningsprojekt. 
Norge: 
- Behov av uppgifter om finansierande instanser/finansieringskällor. 
- Behov av uppgifter om FoU-centrum. 
- Behov av uppgifter om rörlighet såväl inom ett land som mellan länder. 
Portugal: 
Behov av uppgifter om FoU-centrum och företag efter tekniksektor på regional nivå (NUTS 
2,3). 
Spanien: 
43 
Sverige: 
Tilltagande intresse för regionalstatistik och globalisering av FoU. 
1.3.6 Övriga indikatorer 
Österrike: 
Belgien: 
- Mycket kortfristiga och även långfristiga prognoser för FoU-kostnader. 
- Behov av en specifik deflator för FoU-investeringar. 
Danmark: 
- Behov av information om FoU-samarbete 
- I fråga om FoU-kostnader behov av detaljerad information om mottagarländer, slag av 
organisationer och understödda projekt. 
Finland: 
Behov av statistik över internationalisering av FoU-aktiviteter som exempelvis deltagande i 
internationella FoU-program inom EU och andra organisationer. 
Frankrike: 
- Behov av mycket kortfristiga uppskattningar av FoU-trender. 
- Behov av information om de viktigaste institutionerna som sysslar med FoU: företag, 
offentliga institut. 
- Behov av information om politiska prioriteringar och åtgärder i de enskilda områdena i 
sammanhang med syselsättningspolitik och stöd. 
- Behov av information om program och stöd genom skilda offentliga institut, samordning 
med internationella program. 
- Behov av utveckling av informationstekniken, -exempelvis databanker för FoU-delaktiga 
i alla länder. 
Tyskland: 
Irland: 
- Behov av uppgifter om samarbete inom forskning med avseende på tidsmässigt och 
finansiellt deltagande av partner, om kännetecken på partner och initiativtagare och 
relationer dem emellan, om antalet upprättade förbindelser, det finansiella värdet av 
samarbete och det ur samarbetet erhållna resultatet. 
- behov av uppgifter om utbredning och insatser av teknik i företag för värdering av 
insatsen av moderna tekniska förfaranden inom industrin. 
Italien: 
- Behov av snabb och mer omfattande information genom vanliga medier ich publicering 
i finanstidningar och ekonomiska tidningar och/eller genom möten och tillfälliga 
värvningskampanjer. 
- Behov av uppgifter om EU-projckt (forsknings- och finansrapporter, indikatorer för 
deltagande, påverkan, kvalitet, effektivitet). 
44 
Nederländerna: 
- Behov av årliga indikatorer för vidareutbildningsprogram och utbildning på arbetsplatsen 
i samband med FoU-verksamheter uppdelade på verksamhetsområden. 
- Behov av uppgifter om utbyte av lärare på högskolan och studentutbyte. 
- Behov av uppgifter om utländska studenter. 
- Behov av uppgifter om nationella och internationella forskningsprogram uppdelade på 
finansierande organisationer, samordningsmekanismer, deltagande organisationer och 
forskningsslag. 
- Behov av uppgifter om EU:s FoU-medel för högskolor uppdelade på programslag. 
Norge: 
- Behov av uppgifter om globalisering, kostnader för internationella FoU-samarbetsprojekt 
efter finansieringskällor. 
- Behov av en definition för IT-industrin (informationsteknik) enligt en systematik för 
verksamhetsgrenar (NACE/ISIC). 
- Behov av mycket kortfristiga prognoser. 
- Behov av statistik över finansiering av EU:s ramprogram, norskt deltagande etc. 
Portugal: 
Behov av inmatnings och utmatningsindikatorer för EU:s ramprogram. 
Spanien: 
- Behov av indikatorer för utbildning och övriga klassificerade kostnader. 
Sverige: 
- Behov av siffror för det svenska deltagandet i projekt och program i samband med 
ramprogram och jämförelse med deltagande och finansiellt stöd i andra europeiska 
länder. 
- Behov av studier av FoU genomförd av multinationella företag i utlandet. 
Förenade kungariket: 
- Behov av systematisk information för analys och utbredning av teknik och användning 
av viss teknik i olika länder. En databas med data över teknikinmatning/teknikutmatning 
skulle vara en nyttig utvidgning av OECD:s STAN-databas. 
- Behov av FoU-deflatorer. 
45 
2. RESULTAT AV UNDERSÖKNING AV BEHOVET AV KOMMISSIONS­
KONTOR FÖR STATISTIK ÖVER FOU OCH INNOVATION 
Undersökningens mål var alla kommissionsinterna användares nuvarande och framtida 
behov av statistik över FoU och innovation. Därvid lörsökte man även kartlägga de 
tekniska hinder användare stöter på vid användning av sådan statistik. 
2.1 Uppställning 
Samtliga generaldirektorat och några övriga enheter har erhållit ett frågeformulär21 vilket i 
huvudsak omfattar 
nuvarande behov 
framtida behov 
tekniska aspekter i samband med användning av statistik. 
Frågorna handlade om vilken betydelse de föreslagna indikatorgrupperna tillmättes, vilka 
indelningsgrupper de tillfrågade behövde, det frågades efter detaljeringsnivå, efter möjliga 
nya indikatorer, efter uppdatering av data och efter prognoser. 
2.2 Analys av svaren 
Tre typer av reaktioner erhölls: 
Typ 1: De tillfrågade fyllde i frågeformuläret 
Typ 2: De tillfrågade ansåg att undersökningen inte gällde dem eller att de inte hade något 
att säga till denna. 
Typ 3: De tillfrågade reagerade överhuvudtaget inte. 
"-' Frågeformuläret kan erhållas från lutrostat, avd. 1)3. 
46 
Följande tabell innehåller en indelning av de tillfrågade enheterna efter dessa 
reaktionstyper: 
Typ 1 Typ 2 Typ 3 
GDI GD V Grupp för prospektiva 
analyser 
GDI-A GDVIII GDVI 
GD II GD IX GD X 
GDIII GDXI GD XVIII 
GD IV GD XIV GD XIX 
GD VII GD XX GD XXII 
GDXII 
GFS-institutet för teknisk 
framtidsforskning 
GD XIII 
GDXV 
GDXVI 
GD XVII 
GD XXI22 
GD XXIII | | 
Varje enhet hade möjlighet att fylla i godtyckligt antal frågeformulär. Antalet ifyllda 
frågeformulär varierade per enhet mellan 1 och 7. 
Antal av de tillfrågade enheterna ifyllda frågeformulär: 
GD I och GD I-A 
GDII 
GDIII 
GDIV 
GDVII 
GDXII 
GFS 
GD XIII 
GDXV 
GDXVI 
GD XVII 
GD XXIII 
22 Detta generaldirektorat fyllde visserligen inte i frågeformuläret, men framförde sitt behov i en 
detaljerad skrivelse. 
47 
2.3 Resultatanalys 
2.3.1 Indikatorgruppcr vilka för närvarande betraktas som väsentliga 
Bland de för närvarande tillgängliga uppgifterna betraktar användarna sex grupper som 
väsentliga för sitt löpande arbete. I ordning efter deras betydelse är dessa: 
Statistik över innovation 
Statistik över handel med högteknologiska produkter 
Statistik över finansiering av program för forskning, teknisk utveckling och innovation 
genom EU 
Statistik över FoU-utgifter och FoU-personal 
Statistik över betalningsbalans för teknik 
Statistik över kostnader för FoU 
Alla användare är i allmänhet nöjda med indelningsnivåerna för de tillgängliga uppgifterna 
och med deras framställningsfrekvens. 
2.3.2 Av kommissionsinterna användare tillämpade indelningsgrunder 
För de flesta indikatorer behövs en uppdelning på år, regioner och sektorer. Alla användare 
framförde behov av regionala indikatorer. Några specifika önskemål anges i det följande: 
GD I är i fråga om indikatorer för gränsöverskridande flöden av patent intresserat av 
huvudhandelspartner. 
GD II deklarerade att man borde dela upp innovationsidikatorer efter grundinnovationer 
och förbättringsinnovationer. 
GD III hänvisade till nödvändigheten av att dela upp indikatorer på specifika sektorer, t.ex. 
på informationsteknik (program och utrustning) och på kontinenter. 
GD IV önskade indikatorer på offentliga FoU-kostnader uppdelade på hjälpprogram och 
mottagartyper. 
GD XV önskade en uppdelning av patentindikatorer efter företagsstorlek. 
2.3.3 Indikatorgrupper vilka betraktas som viktiga i framtiden 
Det handlar här om nästan samma grupper av indikatorer som för det nuvarande behovet: 
Statistik över handel med högteknologiska varor 
I nno vationsstatistik 
48 
Statistik över finansiering genom EU av program för forskning, teknisk utveckling och 
innovation 
Statistik över FoU-utgifter och FoU-personal 
Statistik över betalningsbalans för teknik 
Statistik över offentliga FoU-kostnader 
2.3.4 Behov av nya indikatorer 
Några kommissionskontor önskade att Eurostat i framtiden tog under övervägande nya 
indikatorer inom följande områden: 
a) Indikatorer för utmatning och påverkan 
- patentindikatorer i samband med ägares härkomst, 
- indikatorer för andra skyddsformer än patent, 
- bibliometriska indikatorer såsom omnämnande av genom kommissionen finansierad 
forskningsegendom, 
- indikatorer för betalningsbalans för teknik såsom mätvärden på globalisering, 
- indikatorer för effektivitet eller produktivitet hos FoU, 
- indikatorer på innovativ tekniks insatser för energiåtervinning. 
b) Innovationsindikatorer 
- indikatorer för förbindelser mellan innovation och spridning och teknisk infrastruktur. 
c) Övriga indikatorer-
- indikatorer för globalisering av FoU och innovation, 
- penetrationsindikatorer för specifik teknik, 
- indikatorer för av kommissionen finansierade arbeten inom området forskning och 
teknisk utveckling, 
- indikatorer för rörlighet hos respektive efterfrågan på forskare. 
2.3.5 Aktualiserade data och uppskattningar 
Detta efterfrågas för alla i frågeformuläret angivna indikatorgrupperna. Som vanligaste 
prognosram föreslogs fem till tio år. 
49 
2.3.6 Tekniska möjligheter 
De vanligaste använda databärarna är publikationer och databanker. Det största hindret för 
användare som försöker få information om FoU och innovation är ofullständigheten hos 
den tillgängliga informationen. 
3. KOMMISSIONENS SLUTSATSER OM UTVECKLING AV FOU OCH 
INNOVATIONSINDIKATORER 
De nationella rapporterna om användarbehov och undersökningen om kommissionens 
behov innehöll ingenting som var fullständigt nytt och som inte hade tillgodosetts i 
Eurostats tillämpliga planer. En allmän slutsats kunde vara att Eurostats arbete inom detta 
område inte är tillräckligt bekant vare sig bland medlemsstaterna eller bland kommissionens 
kontor. Dock gav rapporterna och undersökningen möjlighet till några slutsatser för 
kommande arbete. 
Vid utvecklingen av en metodikram för statistik över offentliga kostnader för FoU kunde 
klar skillnad göras mellan framställning av snabba resultat med hjälp av analys av de 
planerade offentliga utgifterna för FoU på NABS-nivå 1 med utgångspunkt i budgeten och 
en detaljerad, på undersökningen baserad analys av den verkliga kostnaderna på NABS-nivå 
2 eller 3 vid en senare tidpunkt. 
Kvalitetsförbättringen i den regionala uppdelningen för de viktigaste FoU-variablerna bör 
prioriteras. Regionaliseringen av övriga FoU- och innovationsindikatorer är ett långfristigt 
mål. 
Utvecklingen av statistiken över gemenskapsfinansierad forskning bör likaledes prioriteras. 
Frågeformuläret för gemenskapsundersökningar om innovation borde bearbetas i nära 
samverkan med OECD och med nästa bearbetning av Oslo-handboken. 
Ett integrerat program för FoU- och innovationsundersökningar bör utvecklas vilket kan 
leda till en rättslig ram för FoU- och innovationsundersökningar. Detta program skulle 
också kunna innehålla några rekommendationer för bearbetning av metodiken för FoU-
undersökningar vilka bör tas upp med OECD i samband med nästa bearbetning av Frascati-
handboken. 
I samband med utveckling av system för en statistik över mänskliga resurser för vetenskap 
och teknik borde man ge akt på att så snabbt som möjligt inkludera några indikatorer på 
forskares rörlighet. 
En studie av möjligheter till samling av internationellt jämförbara data över multinationella 
företags FoU-aktiviteter i olika länder bör genomföras. 
Inkluderande av några uppgifter om patent och handel med högteknologiska varor i 
kommande Eurostat-publikationer. 
Marknadsföring av Eurostats arbete och produkter inom området FoU- och 
innovationsstatistik borde förbättras. 
50 
eurostat 
BILAGA 3 
Inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (och i Schweiz) tillgänglig statistisk 
information om FoU och innovation 
Sammanfattning av slutrapport 
51 
Under de senaste årtiondena har det blivit tydligt att bidraget från forskning och teknik 
avsevärt ökat den socioekonomiska utvecklingen. Det förväntas att trenden fortsätter. Till 
följd därav stiger också intresset hos enskilda länder att inventera verksamheterna inom 
området forskning och teknik och det ställs alltmer finansiella och personella medel till 
förfogande härför. Behovet av en kvantifiering av forsknings- och 
utvecklingsansträngningarna förde till skapande av specifika system för produktion av 
kvantitativa data och till uppdrag åt specialiserade inrättningar med den erforderliga 
datainsamlingen. 
Med föreliggande studie försöker man noggrant undersöka och presentera de system som 
används av EU:s och EFTA:s medlemsstater för inventering av deras verksamheter inom 
området forskning och teknik och för insamling av motsvarande uppgifter. Studien 
koncentrerar sig närmare bestämt på allmänna datainsamlingssystem, de samlade allmänna 
FoU-uppgifterna och på användarna av dessa uppgifter/denna information. 
För genomförande av studien utvecklades elva frågeformulär, med följande FoU-teman: 
* offentlig finansiering 
* statlig sektor 
* högskolesektor 
* sektor för privata organisationer utan vinstsyfte 
* företagssektor 
* innovation 
* betalningsbalans för teknik 
* patent 
* högteknologi 
* konkurrensförmåga 
* bibliometri. 
De erforderliga parametrarna infördes samtliga-i frågeformulären (vilka utarbetades på 
engelska och franska) för att täcka det ovan beskrivna studieområdet. Efter en noggrann 
undersökning, vilken började med de första kontakterna med de nationella statistiska 
myndigheterna och ministerierna för forskning och teknik i alla medlemsländer, tog man 
reda på expertis för vart och ett av de ovan nämnda områdena. Till dessa sändes 
frågeformulären och svaren togs emot för varje FoU-område och varje medlemsstat. Av 198 
förväntade svar togs i verkligheten 186 emot. Det ger en svarsandel på 94 %. 
Analysen av de insamlade uppgifterna genomfördes först vertikalt, dvs. för varje tema. Alla 
medlemsstaters svar analyserades, jämfördes och presenterades. Denna del av analysen 
innehöll den största mängden erhållen information med alla nämnvärda detaljer. 
I anslutning härtill genomfördes en horisontal analys, varvid hela systemet för insamling av 
FoU-data i varje medlemsstat presenterades. Denna andra del av analysen är mycket 
koncentrerad för att undvika att redan nämnd information upprepas. 
52 
Med hänsyn till mångfalden av den med frågeformulären insamlade informationen och 
temanas samlade komplexitet beslöts att presentera varje enskilt tema så att 
frågeformulärets allmänna struktur bibehölls och de frågegrupper analyserades, med vilka 
de enskilda delarna av varje tema undersökts. För sammanfattning av svaren uppdelade på 
medlemsstater användes tabeljer för en eller flera frågor. 
Från analysen av den erhållna informationen erhölls för alla medlemsstater i allmänhet ett 
positivt intryck. I nästan alla länder finns det en central instans vilken är ansvarig för 
insamling av FoU-uppgifter. Därvid tillämpades mer eller mindre de i tillämpliga 
handböcker beskrivna internationella metodikerna och förfaringssätten. 
Ämnet innovation i företag är ganska nytt. Därför är ännu inte erforderlig infrastruktur för 
att undersöka detta ämne alltid tillgänglig. 1 allmänhet är dock medlemsstaterna beredda att 
använda den av OECD utvecklade lämpliga metodiken. 
Temana teknik, betalningsbalans för teknik och patent täcks normalt inte genom en särskild 
uppgiftsinsamling. Länderna stöder sig på uppgifter som de får från de for detta normalt 
ansvariga instanserna, dvs. från centralbanker och patentmyndigheter. Irland och Förenade 
kungariket är de enda medlemsstater vilka separat samlar in uppgifter om dessa teman. 
De båda inventeringsnivåerna för temat betalningsbalans för teknik erhålls ur det faktum att 
några länder inventerar endast betalningar och inte inkomster för tekniktransaktioner. Irland 
har även intresserat sig för kvalitén för de uppgifter som kommer från den undersökning, 
vilken måste genomföras för betalningsbalansen för teknik, eftersom sådana uppgifter inte 
lämnas ut från en centralbank på grund av hänsyn till banksekretessen. I allmänhet låter sig 
de fastställda avvikelserna från OECDs uppställning förklaras med att uppgifter om 
betalningsbalans för teknik normalt är en biprodukt hos en instans, vilken normalt inte 
befattar sig med sådana uppgifter. 
Slutligen hänvisas till att uppenbarligen ingen av-medlemsstaterna efter genomförandet av 
den inre marknaden överväger några ändringar med avseende på betalningsbalans för teknik 
för 1993. 
Uppgifterna om patent är för alla medlemsstater mycket lika och publiceras av de 
tillämpliga internationella organisationerna (EPA, WIPO osv.) i form av en grundläggande 
analys. Det förefaller inte finnas något system för utvärdering av patent, med undantag av 
ett beskrivande system i Belgien. 
Temat högteknologi tycks intressera en rad länder, i vilka forskarlagen aktivt engagerar sig 
och om vilka de skriver ganska anspråksfulla avhandlingar. Naturligtvis ägnar sig några 
medlemsstater överhuvudtaget ännu inte åt inventering av högteknologi, eftersom de själva 
ännu inte sysselsätter sig med temat. Tyskland är det enda landet vilket regelbundet författar 
en rapport om högteknologi, medan Italien avser att börja med att utarbeta en sådan rapport 
1992. 
På liknande sätt som inom området högteknologi visar sig situationen med avseende på 
konkurrensförmåga. Ungefär hälften av medlemsländerna befattar sig aktivt med mätning 
av konkurrensförmågan, medan andra lör närvarande överväger att börja med detta tema. 
53 
Vad slutligen gäller bibliometrin, vilket är ett mycket ungt tema, så besitter de flesta 
medlemsstater ännu inte den erforderliga infrastrukturen för att framställa regelbunden 
statistik. Det genomförs dock omfattande forskning om metodiken för detta tema och några 
länder har redan framställt en hel rad specifika studier. Nämnas kan att inget land ännu har 
utvecklat en nationell bibliometrisk databank och att vid alla hittills genomförda arbeten 
uppgifter har extraherats ur de kända internationella databankerna. Frankrike är den enda 
EU-medlemsstat som planerar en regelbunden bibliometrisk halvårsrapport. 
54 
eurostat 
BILAGA 4 
Första överväganden om en framtida rättslig grund för 
regelbundna undersökningar om FoU- och innovation inom 
Europeiska unionen 
55 
1. Grunder för en rättslig ram 
För en rättslig ram talar flera argument: 
Genom en rättslig ram erhåller FoU- och innovationsslatislik en högre status och skulle vid 
tilldelning av medel komma att prioriteras både pä nationell nivå och på gemenskapsnivå; 
användarna behöver konsistenta och jämförbara uppgifter om innovationsprocessens FoU-
relaterade och icke-FoU-relaterade faktorer. Detta förutsätter att FoU- och 
innovationsundersökningar harmoniseras sä långt som möjligt 
skilda system för FoU- och innovationsundersökningar ökar svarsbelastningen på företagen, 
varigenom långfristigt vidareutveckling av båda undersökningarna försämrar; 
förslaget till förordning om den strukturella företagsstatistiken, i synnerhet modulen för 
strukturell statistik inom industrin, innehåller redan villkor att årligen lämna enligt NACE 
fyrställigt indelad information om totalkostnader för FoU och innovation inom gruvindustri, 
processindustri, el- och gasförsörjning och byggindustri. Därutöver ger förordningen 
befogenheter att insamla ytterligare information om FoU och innovation. Dessa variabler 
kan närmare bestämmas i en avskild modul vilken kan fogas till förordningen som en 
bilaga. 
2. Utvidgning av omfattningen 
Naturligtvis kunde man diskutera om ramen kunde ha en ännu större omfattning, dvs. om 
den skulle omfatta hela spektret av vetenskapliga och tekniska indikatorer, inte bara 
förhandsundersökningar om FoU och innovation. Till dessa andra indikatorer hör patent, 
bibliometri, betalningsbalans för teknik och handel med högteknologiska varor. Även om 
rådets beslut om ett flerårigt program för utveckling av gemenskapens statistik över 
forskning, utveckling och innovation omfattar hela spektret av indikatorer visar det sig 
åtminstone kortfristigt svårt att inkludera alla i en rättslig ram. Vad gäller källor, 
utvecklingsgrad eller harmonisering är indikatorerna ganska heterogena. rör närvarande 
föreligger inget uppenbart behov av att hålla fast vid en så bred ram. Därför föreslås att den 
rättsliga ramen på kort sikt endast skall omfatta förhandsundersökningar om FoU och 
innovation. Förordningen för strukturell statistik omfattar i princip även avsnitten M-O i 
NACE, rev. 1 (uppfostran och undervisning, hälso- och sjukvård, veterinärmedicin och 
socialväsen, resultat från övriga offentliga och personliga tjänster), vilka i några 
medlemsstater delvis eller helt omhänderhas av statliga inrättningar och som finansieras av 
staten. Uppgiftsinsamlingen följer eventuellt senare. Den föreslagna rättsliga ramen för 
FoU- och innovationsundersökningar kunde således i princip även omfatta aktiviteter i 
dessa avsnitt. För att uppnå överensstämmelse med Frascati-handbokèns sektorer och 
allmän praxis inkluderades också den offentliga förvaltningen (avsnitt L). 
56 
3. Nödvändiga lösningar av problem 
Beslut om de variabler i de rättsliga föreskrifterna som skall läckas och frekvensen av den 
harmoniserade uppgiftsinsamlingen på gemenskapsnivå. 
1 många medlemsstater ställs detaljerade FoU-uppgifter till förfogande endast vartannat år. 
Innovationsuppgifter har hittills endast insamlats vid enstaka tillfallen och med ännu större 
mellanrum. I framtiden tycks såväl på gemenskapsnivå som för enskilda stater föreligga ett 
behov av årliga FoU- och innovationsdata uppdelade för några efter näringsgrenar 
uppdelade kärnvariabler. Förordningen om den strukturella företagsstatistiken innehåller 
redan krav på årliga uppgifter om FoU-personal och FoU-kostnader. Denna kärna skulle 
kunna utvidgas till att omfatta några allmänna innovationsindikatorer. 
Det föreslås att detaljerade FoU-indikatorer, t.ex. kostnader för slag och medelskälla och 
FoU-personal uppdelade på verksamhet eller kvalifikation samt regionalt uppdelade i 
fortsättningen insamlas vartannat år. Det nuvarande tillvägagångssättet med hänsyn till 
detaljerade FoU-undersökningar i många medlemsstater skulle alltså inte ändra sig. Under 
antagande att ansträngningar beträffande frågan om innovationskostnader i framtiden 
kommer att vara framgångsrika föreslås att uppgifter om innovationskostnader i framtiden 
insamlas vartannat år. 
Oslo-handboken innehåller många ytterligare variabler om innovation, t.ex. innovationsmål, 
informationskällor för innovation, innovationshinder, FoU-samarbete, tekniköverföring, 
patent etc. Eftersom man inte räknar med en snabb förändring av uppdelningen på dessa 
variabler är det sannolikt tillräckligt att samla in sådan information vid enstaka tillfällen 
eller åtminstone inte oftare än vart fjärde år. Eftersom området innovationsundersökningar 
är nytt och ännu inte fullständigt etablerat, föreslås att medlemsstaterna enligt sina egna 
behov och enligt rekommendationer i internationella standarder är flexibla vid 
inkluderandet av den ena eller andra variabeln i innovationsundersökningar. 
Utarbetande av en anpassad undersökningsstruktur i medlemsstaterna. 
Då de erforderliga variablerna och frekvensen av datainsamling lagts fast måste en anpassad 
undersökningsstruktur utarbetas i medlemsstaterna. Den rättsliga ramen kommer inte att 
innehålla några förslag därtill, dock måste dessa praktiska aspekter beaktas vid 
utarbetandet. 
Harmonisering av undersökningar. 
Innovationsundersökningar har utvecklats relativt oberoende av FoU-undersökningar, vilket 
kanske hänger samman med att dessa undersökningar i många länder genomförs av olika 
institutioner. Även om avsikten är att den metodiska ramen skall vara relativt konsistent 
kräver en rättslig ram lör FoU- och innovationsstatistik en längre gående integration mellan 
de båda undersökningstyperna än vad fallet nu är. 
57 
4. Innebörd av en rättslig ram för medlemsstaterna 
FoU-undersökningar 
krav på genomforande i alla länder minst vartannat år 
anpassning till den rekommenderade målgruppen 
sannolikt upptagande av några nya frågor om innovation 
utveckling av regionala aspekter på FoU-undersökningar 
Innovationsundersökningar 
krav på genomförande i alla länder minst vartannat år 
anpassning till den rekommenderade målgruppen 
konsistens hos FoU-information från innovationsundersökningar med information 
från FoU-undersökningar, eventuellt upptagande av frågor om FoU-kostnader och 
FoU-personal 
anpassning av undersökningsinnehållet till reviderade internationella standarder. 
5. Några ytterligare frågor 
Översändandet av data till Eurostat måste samordnas med de redan befintliga 
anmälningssystemen vid OECD för att undvika separat anmälan genom medlemsstaterna i 
de båda organisationerna. Fristen för dataöverföring kunde såsom i modulen för strukturell 
statistik inom industrin uppgå till 18 månader efter referensårets slut.. Samma modul kräver 
därutöver kvalitetsåtgärder för ett konfidensvärde på 95 %. Sådana åtgärder kunde också 
tillämpas på FoU- och innovationsstatistik. 
58 
ISSN 1024-4506 
KOM(96) 42 slutlig 
DOKUMENT 
SV 17 
Katalognummer : CB-CO-96-055-SV-C 
ISBN 92-78-00242-9 
Byrån for Europeiska gemenskapernas officiella publikationer 
L-2985 Luxemburg 
LO