SV    SV  
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN 
Bryssel den 12.12.2011 
SEK(2011) 1551 slutlig 
  
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSBEDÖMNING 
Följedokument till 
Förslag på ett 
DIREKTIV FRÅN EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET_ändring av 
Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG angående vidareutnyttjande av 
information från den offentliga sektorn 
{KOM(2011) 877 slutlig} 
{SEK(2011) 1552 slutlig}  
 
SV 1   SV 1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH SAMMANHANG  
1.1. Tillämpningsområde 
Den här konsekvensbedömningen fokuserar på om det finns behov, mot bakgrund av 
utvecklingen på marknaden för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn  
(PSI), att ändra bestämmelserna i direktiv 2003 /98/EG om vidareutnyttjande av information 
från den offentliga sektorn (PSI-direktivet ), som innehåller grundläggande villkor för 
vidareutnyttjande av PSI i hela EU. Kommi ssionen har tagit i beak tande förändringar på 
marknaden för vidareutnyttjande, inklusive förä ndringar föranledda av direktivet, och har 
bedömt huruvida några hinder kvarstår och, i så  fall, vilka och hur de bör bemötas.  
1.2. Sammanhang 
PSI-direktivet antogs den 17 november 2003. Sy ftet med den rättsl iga ram som upprättas 
genom direktivet är att frigöra den ekonomisk a potentialen i statsägd information genom att 
göra den tillgänglig för kommersiellt och ic ke-kommersiellt vidareutnyttjande för att 
stimulera innovation.  
PSI-direktivet är en byggsten i Europas digitala  agenda och Europa 2020-strategin för smart 
och hållbar tillväxt för alla1. Översynen av direktivet är en  nyckelåtgärd under den digitala 
agendan (1c). Den ekonomiska vikten av tillgän gliga dataresurser, inklusive statsinformation, 
är nu allmänt erkänd. Till exempel, enligt en rapport i The Economist  2010, har data blivit ”en 
ekonomisk råvara nästan i klass med kapital och arbetskraft”2, medan Digital Britains  
slutrapport beskriver data som ”en innovationsvaluta ... livsnerven i den kunskapsbaserade 
ekonomin”3. Förutom att främja innovation och kreativ itet som stimulerar ekonomisk tillväxt, 
gör öppen offentlig information också regeringar öppna, ansvariga och mer effektiva. 
En nyligen utförd studie upps kattar att den totala markna den för information från den 
offentliga sektorn år 2008 var värd 28 miljarder inom EU4 men att den ekonomiska vinsten av 
att ytterligare tillgängliggöra information från offentliga sektorn utan problem uppgår till 40 
miljarder euro per år för EU-27. De totala di rekta och indirekta vinsterna av tillämpning av 
produkter som baserats på vidareutnyttjande av offentlig information och användning i hela EU-27 skulle uppgå till omkring 140 miljarder per år
5, vilket tydligt visar att det finns 
betydande ekonomiska fördelar med större vidareutnyttjande av  PSI. Utmaningen är att förse 
marknaden med en lämplig rättslig ram för att underlätta och uppmuntra kommersiellt och 
icke-kommersiellt vidareutnyttja nde av offentlig information.  
Artikel 13 i direktivet efterlyste en översyn av direktivets tillämpni ng före den 1 juli 2008. 
Översynen utfördes av kommissione n och offentliggjordes i KOM(2009) 2126. Man fann att, 
trots att framgångar nåtts, återstod det ett antal hinder, nämligen de offentliga myndigheternas försök att maximera sin kostnadstäckning i st ället för att gynna ekonomin i sin helhet, 
                                                
 
1 http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm . 
2 http://www.economist .com/node/15557443 . 
3 http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/+/in teractive.bis.gov.uk/digitalbritain/report/ . 
4 Review of recent studies on PSI re-use and related market developments, G. Vickery, augusti 2011. 
5 Review of recent studies on PSI re-use and related market developments, G. Vickery, juli 2011, ej ännu 
publicerad. 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=COM:2009:0212:FIN:EN:PDF. 
 
SV 2   SV orättvisa konkurrensförhållanden mellan offentlig och privat sektor eller de offentliga 
myndigheternas oförmåga att inse den ekonomisk a potentialen. Kommissionen beslöt att ännu 
en översyn skulle genomföras  före 2012 när mer information om påverkan, effekter och 
tillämpning av direktivet skulle finnas tillgängliga. 
Ett omfattande offentligt samråd om översyne n av direktivet genomfördes från den 9 
september 2010 till den 30 november 2010 och gav 598 svar från alla berörda parter, 
inklusive regeringar, offentliga sektorer (även sektorer som för närvarande inte berörs), kommersiella och icke-kommersiella vidareut nyttjare, experter, fo rskare och medborgare. 
Responsen visar att, trots att vidareutnyttjandekulturen i jämför else med den förra översikten 
har gjort framsteg i många medl emsstater, kan mycket fortfarande göras för att maximera dess 
potential. Både offentliga myndigheter och vida reutnyttjare efterlyste  klargörande av och 
vägledning angående avgifts- oc h tillståndsprinciperna samt angående dataformat. Dessutom 
var fler vidareutnyttjare än informationsinneha vare för att utöka dire ktivet för att göra all 
tillgänglig information fri för vidareutnyttj ande, vidta ytterligare åtgärder för att 
tillgängliggöra offentliga informationsresurser och införa praktiska åtgärder för att underlätta vidareutnyttjande (vilket omfa ttar upprättande av förteckning ar över tillgängliga dokument, 
förenklade tillståndsvillkor el ler avskaffande av tillstånds villkor, marginalkostnader). 
2. P
ROBLEMDEFINITION  
Följande problem har identifierats för ett fö retag som försöker utveckla en kommersiell 
onlineprodukt som utnyttjar offentlig information från EU:s medlemsstater.  
2.1. Otillräcklig klarhet och öppenhet 
• Vidareutnyttjande hindras fortfarande av bristen på kunskap om vilken information 
som finns tillgänglig, och av restriktiva eller otydliga villkor för vidareutnyttjande, inklusive prisuppgifter. 
• Det råder inte tillräckligt stor säkerhet om  vilken information som faller inom ramen 
för vidareutnyttjande, en del offentliga myndi gheter utgår uteslutande från begreppet 
offentlig förvaltningsuppgift  för att begränsa vidareutnyttjande. 
• Det är troligt att små och medelstora företa g uppfattar tillståndsfö rfarandet för att få 
vidareutnyttja information som alltför kom plicerat och avbryter produktutvecklingen 
på grund av resursbrist. 
2.2. Låsta resurser 
• Direktivet nämner för närvarande inte in formation som insamlats eller producerats av 
statliga medier, utbildnings-, forsknings- el ler kulturinstitutioner. Information från 
några av dem, i synnerhet offentligt kulturmaterial, kan vidareutnyttjas, dock under oreglerade förhållanden, så  den logiska grunden för undantagen måste analyseras ur 
ett nytt kostnads-/nyttoperspektiv. 
2.3. Höga priser och brist på rättvisa villkor 
• Vidareutnyttjare klagar på at t priserna sätts till en nivå  som i praktiken hindrar små 
och medelstora företag från att vidareutnyttja information. 
 
SV 3   SV • Offentliga myndigheter felfördelar ofta kostn ader mellan sina processer för bearbetad 
och obearbetad information och kan inte gara ntera att deras priser till företag för att 
bearbeta information överensstämme r med deras interna prissättning. 
• Några offentliga myndigheter kombinerar sina offentliga uppdrag med kommersiella 
aktiviteter, vilket PS I-direktivet i sig inte förbjuder. Vid konkurrens med den privata 
sektorn på marknaderna för va ror och tjänster baserade på den informationen som de 
framställer eller samlar in, sätter några offentlig a myndigheter priser och 
licensvillkor som hämmar den fria konkurrensen. 
2.4. Inkonsekventa metoder i medlemsländerna 
• Införande och tillämpning av direktivet samt framgången med vidareutnyttjande i 
EU-länderna har varit ojämn. 
• Den varierande hastigheten med vilken indi viduella medlemsländer inför regler om 
vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn skapar risk för 
ytterligare fragmentering av den inre marknaden, till nackdel för företag, 
konsumenter och medborgare. 
2.5. Otillräcklig kontroll av bestämmelser 
• Även om medlemsstaterna har allmänna tvistlösningssystem som fungerar, har 
endast några stycken avdelat särskilda m yndigheter för att ta emot klagomål om 
offentliga myndigheter som bryter mot regler na om vidareutnyttjande av information 
från den offentliga sektorn. 
• Vidareutnyttjare i de flesta av medlemsstat erna ställs inför besv ärliga och utdragna 
processer som inte är anpassade för att bemöta deras klagomål. Avsaknaden av ett 
effektivt tvistlösningssystem i några medlem sstater (tid för besl ut, kompetens inom 
myndigheterna) leder till ine ffektivitet på en del markna der vilket re sulterar i att 
konkurrens, innovation och, i slutändan, konsumen ternas välfärd påverkas negativt. 
3. MOTIVERING TILL EU- ÅTGÄRDER , MERVÄRDE OCH TILLÄGG  
PSI-direktivet antogs på grundva l av artikel 114 i FEUF(95 i EG-fördraget), eftersom det 
behandlar den fria cirkulatione n av tjänster och en väl fungera nde inre marknad. Eventuella 
tillägg till direktivet bör därf ör stå på samma rättsliga grund. 
Den ekonomiska vikten av fri data, i synnerhet regeringsdata, till grund för nya 
informationstjänster och produkter är nu mer al lmänt erkänd. Ett grundläggande regelverk för 
vidareutnyttjande av information från den offe ntliga sektorn har harmoniserats på EU-nivå, 
men några problem kvarstår fortfarande. 
Syftet med direktivet är för det första att förh indra en splittring av den inre marknaden och att 
stimulera och se till att gränsöverskridande PSI-baserade varor och tj änster inte kan uppnås 
enbart på medlemsstatlig nivå. 
Till exempel krävs handling på EU-nivå i form av ett tillägg till direktivet för att säkerställa 
att offentligt material som innehas av kulturins titutioner görs tillgängligt för vidareutnyttjande 
enligt samma regler inom hela EU och in te bara inom varje enskild medlemsstat. 
 
SV 4   SV Syftet med den rättsliga ramen som upprättas ge nom direktivet är vidare att säkerställa 
förhållanden som maximerar de potentiella fördelarna med vidareutnyttjande av offentliga dataresurser inom Europa. Mot bakgrund av utvecklingen av PSI-baserade verksamheter 
återspeglar dock inte vissa av de nuvarande materiella reglerna detta. Det nuvarande 
avgiftssystemet anses, till exempel, vara ol ämpligt som stimulans för verksamheter som 
baseras på vidareutnyttjande av offentlig information. Dessutom har ett flertal medlemsstater på egen hand gått över till marginalkostnadsp rissättning, medan an dra har behållit ett 
avgiftssystem baserat på kostnadstäckning. Endast  agerande på EU-nivå i form av bindande 
harmoniseringsåtgärder kan garantera att standa rdregeln för avgiftssystem och undantag blir 
densamma i hela EU för att stimulera vidareutnyttjande. 
4. P
OLITISKA MÅL  
Information från den offentliga sektorn är viktigt primärmaterial för digitala produkter och 
tjänster med en stor, hittills  outnyttjad potential. Det allmänna målet med den här 
unionsåtgärden är att bidra till den ekonomiska tillväxten och skapa nya arbetstillfällen genom 
att förbättra möjligheterna till utnyttjande av information från den offentliga sektorn och möjliggöra ytterligare utveckling av den inre marknaden för vi dareutnyttjande av denna typ 
av information. Att göra information från den offentliga sektorn tillgänglig för 
vidareutnyttjande skulle dessutom ha en positiv effekt på regeringarnas öppenhet, effektivitet 
och offentlighet och skulle bidra till medborgarn as egenmakt. Det allmänna målet är helt i 
linje med EU:s övergripande strategier, i s ynnerhet kommissionens Europa 2020-strategi som 
lanserades den 3 mars 2010 me d målet att omvandla Europa 'till en smart och hållbar 
ekonomi för alla, med hög sysselsättning, produktivitet och social sammanhållning' . 
Detta mål delas upp i specifika delmålenligt följande, för att: (1) Förhindra snedvridning av unionens konkurrensmarknad:  lika villkor för 
vidareutnyttjare och etablerade offentliga hybridorganisationer som även arbetar med 
kommersiell verksamhet.  
(2) Stimulera den digitala marknaden för PSI-baserade varor och tjänster: ett 
flertal villkor gällande vidareutnyttjande  av data längs utnyttjandekedjan för 
information från den offentliga sektorn, både kommersiella oc h icke-kommersiella, 
måste uppfyllas för att stimulera ekonom isk tillväxt och skapande av nya 
arbetstillfällen genom vidareut nyttjande av information från den offentliga sektorn.  
(3) Stimulera utnyttjande av PSI över landsgränserna: En verklig, välmående inre 
marknad för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn kommer inte att uppstå om inte de regelmässiga och praktiska hindren för vidareutnyttjande 
inom EU avlägsnas. 
5. P
OLITISKA ALTERNATIV  
Följande alternativ undersöks i konsekvensanalysen  (kapitel 4 och 5): (i ) ingen förändring av 
direktivet (utgångslinje), (ii) upphävande av direktivet, (iii) icke-bindande lagstiftning, (iv) 
lagändringar, och (v) en paketlösning som kombinerar icke-bindande lagstiftning och 
lagändringar. 
Oförändrad politik: ingen ändring av direktivet (utgångslinje) 
 
SV 5   SV Under 2009, efter den första översynen av direktivet, drog kommissionen slutsatsen att 
direktivets införande och framgång var ojämn, oc h identifierade ett antal kvarstående hinder. 
På grund av otillräckliga bevis på konsekvens er och tillämpning av direktivet, beslöt 
kommissionen att göra en ytte rligare översyn före 2012 för att bedöma om lagändringar var 
nödvändiga, med hänsyn till de samtidiga framstegen i medlemsländerna. För 
vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn skulle alternativet ”inga ändringar” innebära att de nuvarande bestä mmelserna i direktivet och de nationella 
införlivandeinstrumenten kvarstår. 
Avbryta den nuvarande unionsåtgärde n: upphävande av PSI-direktivet 
PSI-direktivet har fastslagit grund läggande bestämmelser för vidareutnyttjande av information 
från den offentliga sektorn inom EU och har medfört en förändrad politik och lagstiftning i 
medlemsstaterna. Utan direktivet skulle det st å medlemsstaterna fritt att upphäva eller ändra 
nationell genomförandelagstiftning för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Det här alternativet sku lle i praktiken leda t ill att alla de rättsliga skyldigheter som för 
närvarande ingår i direktivet och i infö rlivandet av instrumenten försvinner. 
Icke-bindande lagstiftning 
Dessa instrument, som t.ex. kommissionens riktli njer eller rekommendati oner, tillhandahåller 
ytterligare information och/el ler tolkning av vissa av best ämmelserna i PSI-direktivet. 
Under samrådet föreslog svarande från alla ka tegorier att icke-bindande lagstiftning skulle 
antas för licensmodeller, tekniska format och prisberäkningar (inklusive för beräkning av 
marginalkostnader). De svarande efterlyste också generellt fler  informationsåtgärder (utbyte 
av bästa praxis, kunskap och erfarenhet). 
Ändring av lagstiftningen 
Detta alternativ består i att ändra själva i nnehållet i direktivet, d.v.s. de rättigheter och 
skyldigheter som fastslagits i direktivet. Altern ativen omfattar: i) utvidgning av direktivets 
tillämpningsområde till de för nä rvarande uteslutna sektorerna, ii) inrättande av regler för 
avgiftsbeläggning baserat på marginalkostnader, möjligen med vissa undantag,, iii) ändring av 
den allmänna principen för att tillgängliggöra handlingar för vidareut nyttjande, iv) göra det 
obligatoriskt att publicera information i maskinlä sbara format, v) göra det obligatoriskt att 
utse en oberoende tillsynsmyndighet, vi) omvänd be visbörda vad gäller an svaret för att bevisa 
att de avgifter som tas ut är förenliga med re glerna för avgiftsbeläggn ing, vii) krav på att 
tillämpningsområdet för offentlig förvaltningsuppgift  definieras endast genom lagstiftning. 
Paketlösning 
Det här alternativet kombinerar ändringar i ramverket för vidareutnyttjande (alternativet 
lagändringar) med ytterligare beskrivning av principerna som ska tillämpas av nationella myndigheter när de införs på nationell nivå (alternativet för icke-b indande lagstiftning). 
6. J
ÄMFÖRELSE AV ALTERNATIV OCH DERAS KONSEKVENSER  
Alternativ 1  (status quo ) skulle öka sannolikheten för olik a tillvägagångssätt på nationell 
nivå, vilket ger upphov till osäkerhet va d gäller lagstiftning och snedvrider 
konkurrensvillkoren på den inre marknaden. 
 
SV 6   SV Alternativ 2  (upphävande av direktivet ) skulle avlägsna det skyddsnät som reglerna för 
minimalt vidareutnyttjande inrättat på gemenskapsnivå, vilket skul le leda till större osäkerhet 
kring lagstiftning och skilda strategier på natio nell nivå och försämra villkoren för konkurrens 
och för den inre marknaden för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Att upphäva direktivet skulle även helt gå emot de initiativ som drivs på gemenskapsnivå och 
nationell nivå gällande vidareut nyttjande och tillgång till data. 
Alternativ 3 (icke-bindande lagstiftning ) skulle på egen hand underlätta tillämpningen av 
PSI-direktivets regler om licensvillkor och avgi ftsbeläggning, men icke desto mindre skulle 
det att öka sannolikheten för uppkomsten av skilda strategier på  nationell nivå, vilket skulle 
ge upphov till osäkerhet kring la gstiftning och snedvrida konku rrensvillkoren på den inre 
marknaden. 
Alternativ 4 (lagstiftningsändringar ) skulle skapa ett regelverk som främjar 
vidareutnyttjande : det skulle bredda direktivets tilläm pningsområde genom att även omfatta 
kulturellt relaterat material, skapa en EU-omf attande verkställbar rä tt att vidareutnyttja 
information från den offentliga sektorn, sänka avgiftsnivån för vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, skapa en effektivare mekanism för tvistlösning för 
verkställande av rätten att vidareutnyttja informationen. 
Alternativ 5  (paket med icke-bindande lagstiftning samt lagstiftningsändringar ) har samma 
fördelar som alternativ 4, men skulle utöver det göra det lättare att tillämpa PSI-direktivets 
regler angående licensvillkor och avgiftsb eläggning. Resultatet skulle bli konvergens av 
nationella regleringar för vidare utnyttjande på hela den inre marknaden, vilket förstärker 
rättssäkerheten, ökar stimulansen och reducerar hindren för vidareutnyttjande av information 
från den offentliga sektorn. 
En jämförelse av dessa alternativ tyder på att alternativ 5  (paket med icke-bindande 
lagstiftning samt lagstiftningsändringar ) ger bäst balans mellan främjande av 
vidareutnyttjande av information från den offe ntliga sektorn, harmonise ring och rättssäkerhet 
mot bakgrund av nationella förhållanden och kostnad för genomförande. 
7. K
ONTROLL OCH UTVÄRDERING  
Den huvudsakliga indikatorn på framsteg med a tt uppfylla de fastställda målen är korrekt 
införlivande och tillämpning av PSI-direktivet.  
Framsteg med vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn och relaterad 
politik inom EU kommer också att mätas i enlighet med indikatorer, som kan förfinas i samarbete med medlemsstaterna (i enlighet me d e-förvaltningens ha ndlingsplan 2011-2015). 
Kommissionen samlar in information geno m rapporteringsskyldighet för medlemsstater, 
synpunkter från berörda parter som en del av en löpande dialog, samt oberoende studier. 
Kommissionen kommer att se över tillämpningen av  direktivet och meddela resultatet till 
Europaparlamentet och rådet tr e år efter införlivandedagen.