FÖRKORTNINGAR

BNI : Bruttonationalinkomst

EDP : Förfarande vid alltför stora underskott

Efta : Europeiska frihandelssammanslutningen

ESAC : Europeiska rådgivande kommittén för statistik

ESGAB : Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning

ESS : Europeiska statistiksystemet

ESSC : Kommittén för det europeiska statistiksystemet (ESS-kommittén)

Eurostat : Europeiska unionens statistikkontor

Meets : Modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken

NSI : Nationella statistikbyråer

Olaf : Europeiska byrån för bedrägeribekämpning

Uppförandekod : Uppförandekoden avseende europeisk statistik

SAMMANFATTNING

I. Att allmänheten har förtroende för europeisk statistik är en grundförutsättning i en union där de politiska besluten måste bygga på fakta och där allt fler beslut direkt föranleds av statistiska uppgifter eller av indikatorer som härrör från dem.

II. Revisionsrätten bedömde huruvida kommissionen och Eurostat har förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik. För detta krävs att man följer uppförandekoden avseende europeisk statistik, som innehåller normer för utveckling, framställning och spridning av statistik, och genomför programmet för europeisk statistik.

III. Revisionsrätten konstaterade att endast delar av uppförandekoden avseende europeisk statistik tillämpas och att en tillämpning fullt ut är en utmaning för alla berörda parter på såväl europeisk nivå som medlemsstatsnivå. Uppförandekoden innehåller stränga normer men inga kraftfulla kontrollverktyg eller verktyg för att säkra efterlevnaden.

IV. Det finns ingen tillräckligt tillförlitlig information om den aktuella situationen när det gäller tillämpningen av uppförandekoden inom hela det europeiska statistiksystemet. Kommissionens senaste initiativ för att med förnyad kraft försöka uppnå fullständig efterlevnad av uppförandekoden är ett steg i rätt riktning men inte tillräckligt för att komma till rätta med alla problem. Det råder fortfarande oklarhet om vilken karaktär skyldigheten att följa uppförandekoden har. När det gäller fall där felaktiga uppgifter kan förekomma har ännu ingen lämplig kontrollmekanism föreslagits. Det har inte lagts fram något förslag om utveckling av en oberoende tillsynsfunktion.

V. Brister i utformningen av det statistiska programmet för 2008–2012 gör att det inte fullt ut kan användas som ett ändamålsenligt instrument för planering, övervakning och redovisningsskyldighet. Omprioriteringen av statistikarbetet och inriktningen på nya utmaningar har gått långsammare än förväntat. Förslaget till program för perioden 2013–2017 erbjuder ett tillfälle att omstrukturera det europeiska statistiksystemet och göra det effektivare och mer flexibelt under förutsättning att det kompletteras med exakta mål och etappmål som fastställs i den årliga planeringen och kontrolleras i en process med systematisk årlig rapportering.

VI. Revisionsrätten rekommenderar en övergång till ett system för europeisk statistik som garanterar yrkesmässigt oberoende, tillräckligt med resurser och kraftfull övervakning med bland annat sanktioner i de fall då kvalitetskraven inte uppfylls.

INLEDNING

ALLMÄNHETENS FÖRTROENDE FÖR EUROPEISK STATISTIK

1. Tillförlitlig och trovärdig statistik är av vital betydelse för att Europeiska unionen ska kunna fullgöra de uppgifter som har anförtrotts den. Statistik behövs på nästan alla områden för att den politik som föreskrivs i fördragen ska kunna utformas, tillämpas, övervakas och bedömas och för att EU-medel ska kunna uppbäras och fördelas. Alltmer europeisk politik är direkt grundad på statistik, och statistiska indikatorer används i allt högre grad som utlösande faktor för politiska beslut eller sanktioner.

2. Att allmänheten har förtroende för europeisk statistik kan inte tas för givet. Redan före den senaste tidens oro i den globala ekonomin visade en rapport som kommissionen offentliggjorde i april 2008 [1] att andelen medborgare som uppgav att de inte litade på ekonomisk statistik (45 %) nästan var identisk med den andel som hävdade att de hade förtroende för sådan statistik (46 %).

3. År 2005 och återigen 2010 ställde sig Europeiska rådet bakom krav på att förbättra kvaliteten på europeisk statistik för att stärka EU:s ekonomiska styrning [2]. Rådet drog 2005 bland annat slutsatsen att inriktningen måste vara att utveckla Eurostats operativa förmåga, kontrollbefogenhet, oberoende och ansvarsskyldighet.

REGELVERKET FÖR FRAMSTÄLLNING AV EUROPEISK STATISTIK

4. Enligt artikel 338 i EUF-fördraget ska framställningen av statistik uppfylla krav på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter. Den får inte innebära en alltför stor belastning för de ekonomiska aktörerna.

5. Förordningen om europeisk statistik [3] innehåller definitioner av de principer som fastställs i fördraget och behandlar frågor om statistikstyrning och om framställning och spridning av europeisk statistik.

6. Den före detta kommittén för det statistiska programmet [4] antog uppförandekoden avseende europeisk statistik [5] (nedan kallad uppförandekoden) den 24 februari 2005. I uppförandekoden beskrivs närmare hur den europeiska statistiken ska utvecklas, framställas och spridas i överensstämmelse med de statistiska principer som fastställts i förordningen om europeisk statistik.

7. I det femåriga programmet för europeisk statistik fastställs prioriteringar och anges huvudområdena och målen för utvecklingen, framställningen och spridningen av den europeiska statistiken. De planerade utgifterna för det nuvarande programmet 2008–2012 [6] uppgår till 274 miljoner euro.

DET EUROPEISKA STATISTIKSYSTEMET

8. Europeisk statistik utvecklas, framställs och sprids inom ramen för det europeiska statistiksystemet (ESS). Förordningen om europeisk statistik definierar ESS som ett partnerskap mellan unionens statistikmyndighet och de nationella statistikbyråerna.

9. De nationella statistikbyråerna ansvarar för samordningen av all verksamhet på nationell nivå när det gäller utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik. De nationella statistikbyråerna och andra nationella myndigheter med ansvar för europeisk statistik kan få bidrag från EU:s budget utan någon ansökningsomgång.

10. Kommittén för det europeiska statistiksystemet (nedan kallad ESS-kommittén) ger professionell vägledning åt ESS. ESS-kommittén består av företrädare för de nationella statistikbyråerna och har bland annat till uppgift att granska statistiklagstiftning som Eurostat föreslår.

EUROSTAT: EUROPEISKA UNIONENS STATISTIKKONTOR

11. Europeiska unionens statistikkontor (nedan kallat Eurostat) fungerar som unionens statistikmyndighet. Eurostat har sitt säte i Luxemburg. Det är ett generaldirektorat vid kommissionen som har "självbestämmanderätt i tekniska frågor" [7] vad beträffar valet av vetenskaplig teknik, definitioner och metoder. I juridiska handlingar benämns unionens statistikmyndighet "kommissionen (Eurostat)" [8]. Denna terminologi ska åskådliggöra att Eurostat har en klart avgränsad roll att spela trots att det är en del av kommissionen.

12. Eurostats viktigaste uppgift är att bearbeta och offentliggöra jämförbar statistisk information på europeisk nivå. Eurostat samlar vanligtvis inte in uppgifter själv utan det gör statistikmyndigheterna i medlemsstaterna. De kontrollerar och analyserar nationella uppgifter och skickar dem till Eurostat som konsoliderar dem i syfte att göra dem jämförbara.

13. Antalet anställda vid Eurostat har varit stabilt de senaste åren. Den 1 januari 2012 uppgick den totala personalstyrkan till 794. Eurostat uppskattar att minst 50000 anställda inom hela det europeiska statistiksystemet på landsnivå deltar i framställningen av europeisk statistik.

14. De åtagandebemyndiganden som fanns tillgängliga för Eurostat [9] uppgick till 92,9 miljoner euro 2011. Det årliga genomsnittliga beloppet under perioden 2003–2010 var 89,5 miljoner euro. En topp nåddes 2005 då 107,2 miljoner euro fanns tillgängliga.

REVISIONENS INRIKTNING OCH OMFATTNING SAMT REVISIONSMETOD

15. Det övergripande målet var att bedöma huruvida kommissionen och Eurostat har förbättrat processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik. Detta är avhängigt av tillämpningen av uppförandekoden och av förvaltningen av det europeiska statistiska programmet. Revisionsrätten ställde följande två frågor:

a) Har kommissionen och Eurostat vidtagit alla åtgärder som krävs för att fullgöra sin uppgift när det gäller att få uppförandekoden att tillämpas inom hela det europeiska statistiksystemet?

b) Förvaltar Eurostat på ett bra sätt det fleråriga statistiska programmet som ett verktyg för att förbättra framställningen av europeisk statistik?

16. Revisionen omfattade också bidragen från Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) [10] och från Europeiska rådgivande kommittén för statistik (ESAC) [11] till processen för att framställa tillförlitlig och trovärdig europeisk statistik.

17. Revisionen var inriktad på tillämpningen av uppförandekoden och förvaltningen av det europeiska statistiska programmet med hänsyn till processen för att framställa europeisk statistik. Revisionsrätten bedömde inte tillförIitligheten i specifika statistiska produkter. Huvuddelen av revisionsarbetet genomfördes mellan maj och december 2011, och visst uppdateringsarbete utfördes fram till juni 2012.

18. Revisionsarbetet innefattade intervjuer med personal vid Eurostat, en genomgång av dokumentation vid Eurostat och av Eurostats svar på ett detaljerat frågeformulär, informationsbesök hos vissa av Eurostats intressenter inom och utanför kommissionen, deltagande som observatör vid ESS-kommittémöten och en granskning av urval av förhands- och efterhandskontroller, som hade gjorts av Eurostats enhet med ansvar för ekonomisk förvaltning i samband med bidragsbetalningar, samt av ett urval av upphandlingsförfaranden.

IAKTTAGELSER

TILLÄMPNING AV UPPFÖRANDEKODEN AVSEENDE EUROPEISK STATISTIK

19. Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att endast delar av uppförandekoden tillämpas och att en tillämpning fullt ut är en utmaning för alla berörda parter på såväl europeisk nivå som medlemsstatsnivå. Revisionsrätten granskade

a) vilka åtgärder som hade vidtagits sedan 2005 och orsakerna till förseningar och bakslag,

b) huruvida de nuvarande verktygen för att bedöma tillämpningen av uppförandekoden är lämpliga,

c) huruvida kommissionens senaste initiativ är tillräckliga och tillfredsställande.

DE ÅTGÄRDER SOM KOMMISSIONEN OCH EUROSTAT HAR VIDTAGIT SEDAN 2005 HAR INTE VARIT TILLRÄCKLIGA FÖR ATT UPPFÖRANDEKODEN SKA TILLÄMPAS FULLT UT

I UPPFÖRANDEKODEN FASTSTÄLLS STRÄNGA NORMER

20. I uppförandekoden [12] fastställs normer för utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik. Uppförandekoden utarbetades som svar på en begäran från rådet i juni 2004 [13] efter problem med Greklands uppgifter om det offentliga underskottet och den offentliga skuldsättningen [14].

21. Uppförandekoden ska garantera att den europeiska statistiken tillgodoser användarnas behov genom en effektiv framställningsprocess som äger rum i en trovärdig institutionell miljö som garanterar yrkesmässigt oberoende. Den består av 15 principer som inte bara täcker den institutionella miljön utan också statistiska processer och statistiska produkter (se ruta 1). Varje princip har mellan tre och nio indikatorer för god praxis med vilkas hjälp man ska kunna identifiera i vilken omfattning principen följs.

RUTA 1

SAMMANFATTNING AV PRINCIPERNA I UPPFÖRANDEKODEN

Källa: Europeiska revisionsrätten.

Uppförandekoden – 15 principer |

Institutionell miljö | 1 Yrkesmässigt oberoende Yrkesmässigt oberoende garanterar trovärdighet |

2 Mandat för uppgiftsinsamling Ett tydligt rättsligt mandat för att samla in information |

3 Resursernas tillräcklighet Tillräckliga resurser för att statistiska krav ska kunna uppfyllas |

4 Kvalitetsåtagande Kontinuerligt förbättra process- och produktkvaliteten |

5 Statistisk sekretess Uppgiftslämnarnas integritet ska garanteras |

6 Opartiskhet och objektivitet Garantera vetenskapligt oberoende och skälig behandling av användare |

Statistiska processer | 7 Sunda metoder Adekvata verktyg och sakkunskaper |

8 Lämpliga statistiska förfaranden Lämpliga förfaranden under hela processen - från insamling till validering av uppgifter |

9 En rimlig rapporteringsbörda Övervakning och minskning av rapporteringsbördan |

10 Kostnadseffektivitet Övervakning av resursanvändningen och införande av förbättringar |

Statistiska produkter | 11 Relevans Tillgodose användarnas behov och ta reda på hur nöjda de är |

12 Tillförlitlighet Ge en korrekt och tillförlitlig bild av verkligheten |

13 Aktualitet och punktlighet Standarder följs när det gäller aktuellt offentliggörande av statistik |

14 Samanvändbarhet och jämförbarhet Statistiken bör kännetecknas av inre konsekvens, enhetlighet över tiden och jämförbarhet mellan regioner och länder |

15 Tillgänglighet och tydlighet Statistiken bör ha ett tydligt format, spridas med lämpliga metoder och presenteras på ett opartiskt sätt |

22. Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning är ett organ med högnivåexperter som har till uppgift att utöva en oberoende tillsyn över Eurostat och det europeiska statistiksystemet som helhet när det gäller tillämpningen av den europeiska uppförandekoden avseende statistik (se ruta 2). Hittills har ESGAB koncentrerat sig på 3 [15] av de15 principerna i uppförandekoden och rapporterat [16] att framsteg visserligen har gjorts i tillämpningen av den men att de har gått långsammare än man räknat med.

RUTA 2

EUROPEISKA RÅDGIVANDE ORGANET FÖR STATISTIKSTYRNING

Utvärdering av tillämpningen av uppförandekoden

ESGAB inrättades 2009 och har till främsta uppgift att rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av uppförandekoden "med avseende på kommissionen (Eurostat)" och inkludera en "utvärdering av tillämpningen av uppförandekoden inom det europeiska statistiksystemet överlag" (se artikel 2 i beslutet om inrättande av ESGAB). ESGAB har en rådgivande funktion och inga kontrollbefogenheter.

Organets sju ledamöter ska utses bland experter med gedigna kunskaper i statistik. De ska vara tillsatta på personliga mandat och agera oberoende. ESGAB-ledamöterna får ingen lön, eftersom flertalet av dem fortfarande är yrkesverksamma. Eurostat tillhandahåller en sekreterare på heltid som ska agera på uppdrag av organet och självständigt i förhållande till kommissionen. Eurostat har observatörsstatus och företräds i regel vid möten av sin generaldirektör eller vice generaldirektör.

ESGAB sammanträdde för första gången i mars 2009, håller mellan sex och sju endagsmöten per år och offentliggjorde sin senaste årliga rapport i december 2011.

Källa: Europeiska revisionsrätten.

23. I september 2011 godkände ESS-kommittén [17] begränsade ändringar av uppförandekoden. I figur 1 sammanfattas uppförandekodens historia.

FIGUR 1

UPPFÖRANDEKODENS HISTORIA

+++++ TIFF +++++

Källa: Europeiska revisionsrätten.

KOMMISSIONENS INSATSER FÖR ATT FÅ REGERINGAR ATT FÖLJA UPPFÖRANDEKODEN HAR FÖRSENATS

24. I maj 2005 rekommenderade kommissionen [18] medlemsstaterna att se till att principerna i uppförandekoden tillämpas av de statistikansvariga myndigheterna och att deras respektive statistiktjänster är professionellt organiserade och har de resurser som krävs för att producera europeisk statistik på ett sätt som garanterar oberoende, integritet och ansvar. Medlemsstaterna uppmanades också tillhandahålla de uppgifter som kommissionen behöver för att kunna kontrollera att uppförandekoden följs [19].

25. Inte förrän 2011 meddelade kommissionen [20] att den skulle föreslå att medlemsstaterna med uppförandekoden som underlag formellt skulle åta sig att vidta alla nödvändiga åtgärder för att upprätthålla förtroendet för statistiken och att övervaka tillämpningen av uppförandekoden genom så kallade åtaganden om att skapa förtroende för statistiken (se punkterna 60–64).

I KOMMISSIONENS RAPPORT FRÅN 2008 UPPTÄCKTE MAN INTE ATT DET YRKESMÄSSIGA OBEROENDET INTE HADE SÄKERSTÄLLTS INOM DET EUROPEISKA STATISTIKSYSTEMET ÖVERLAG

26. När uppförandekoden hade offentliggjorts koncentrerade sig kommissionen och Eurostat på att främja dess tillämpning genom samarbete med och stöd till de nationella statistikbyråerna. För det ändamålet organiserade Eurostat inbördes granskningar vid de 31 nationella statistikbyråerna i EU:s medlemsstater och Eftaländerna [21] samt vid Eurostat under perioden mellan 2006 och början av 2008.

27. Dessa inbördes granskningar var begränsade till de nationella statistikbyråerna och deras samordningsroll inom de nationella statistiksystemen och inriktade på uppförandekodens indikatorer för den institutionella miljön. I tabell 1 visas resultatet av dessa bedömningar. Vid de inbördes granskningarna bedömdes inte huruvida de nationella statistikbyråerna uppfyllde de indikatorer i uppförandekoden som gällde statistiska processer. Merparten av indikatorerna för statistiska produkter bedömdes inte heller. Trots detta togs alla principer i uppförandekoden upp i förteckningen över förbättringsåtgärder i rapporterna från den inbördes granskningen. De åtgärder som gällde statistiska processer och statistiska produkter baserades enbart på resultatet av de självbedömningar som hade genomförts av de nationella statistikbyråerna.

TABELL 1

RESULTAT AV DEN INBÖRDES GRANSKNINGEN MELLAN 2006 OCH BÖRJAN AV 2008 [221]

Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av rapporterna från den inbördes granskningen.

Nationell statistikbyrå | Indikatorerna "till stor del uppfyllda" eller "helt uppfyllda" | Indikatorerna "delvis uppfyllda" | Indikatorerna "ej uppfyllda" |

Nationella statistikbyråer som hade uppfyllt alla indikatorer

Österrike | 35 | 0 | 0 |

Finland | 35 | 0 | 0 |

Norge | 35 | 0 | 0 |

Sverige | 35 | 0 | 0 |

Storbritannien | 35 | 0 | 0 |

Nationella statistikbyråer som hade uppfyllt vissa indikatorer delvis

Tjeckien | 33 | 2 | 0 |

Danmark | 33 | 2 | 0 |

Frankrike | 33 | 2 | 0 |

Italien | 33 | 2 | 0 |

Litauen | 33 | 2 | 0 |

Portugal | 33 | 2 | 0 |

Slovakien | 33 | 2 | 0 |

Spanien | 33 | 2 | 0 |

Nederländerna | 32 | 3 | 0 |

Polen | 32 | 3 | 0 |

Slovenien | 32 | 3 | 0 |

Schweiz | 32 | 3 | 0 |

Tyskland | 31 | 4 | 0 |

Irland | 31 | 4 | 0 |

Ungern | 29 | 6 | 0 |

Lettland | 29 | 6 | 0 |

Rumänien | 29 | 6 | 0 |

Estland | 26 | 9 | 0 |

Grekland | 26 | 9 | 0 |

Luxemburg | 24 | 11 | 0 |

Nationella statistikbyråer som inte hade uppfyllt vissa indikatorer

Bulgarien | 27 | 7 | 1 |

Liechtenstein | 27 | 7 | 1 |

Malta | 23 | 11 | 1 |

Island | 28 | 5 | 2 |

Cypern | 25 | 8 | 2 |

Belgien | 24 | 9 | 2 |

28. Med utgångspunkt från resultaten av de inbördes granskningarna bland ESS-medlemmarna rapporterade kommissionen i oktober 2008 om tillämpningen av uppförandekoden [22] och drog slutsatsen att "självreglering fungerar väldigt bra". Rapporten framhöll behovet av ytterligare åtgärder men när det gällde yrkesmässigt oberoende och objektivitet sades följande: "Det förefaller som om oberoende gentemot politisk eller annan extern påverkan när det gäller att producera och sprida europeisk statistik samt ett objektivt val av metoder, källor och teknik i praktiken är säkerställt inom hela ESS." Men senare händelser som kommissionen rapporterade om i januari 2010 [23] visade att detta inte var fallet.

29. I sin årliga rapport 2011 konstaterade Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning när det gällde principen om yrkesmässigt oberoende att statistiklagstiftningen hade moderniserats och att insynen ökat sedan 2009 i många länder men att det yrkesmässiga oberoendet inte är säkerställt i det europeiska statistiksystemet som helhet. Uppgifter i rapporten till stöd för denna bedömning finns i ruta 3.

RUTA 3

ESGAB:S IAKTTAGELSER OM YRKESMÄSSIGT OBEROENDE

Hälften av medlemmarna i det europeiska statistiksystemet anser att deras institutionella ram inte innehåller några begränsningar när det gäller principen om yrkesmässigt oberoende.

I fyra länder – Tyskland, Grekland, Lettland och Schweiz – konstaterades att man hade problem med att modernisera statistiklagstiftningen eller att tillämpa den.

ESGAB noterar att tre länder – Danmark, Polen och Rumänien – inte har några konkreta planer på att modernisera sin statistiklagstiftning, trots att den nuvarande lagstiftningen inte kan anses överensstämma helt med uppförandekoden.

I åtta länder betraktas beslutsprocessen för resursfördelning som en risk när det gäller det yrkesmässiga oberoendet.

ESGAB noterar att det vid flera tillfällen den senaste tiden har inträffat att chefen för den nationella statistikbyrån har bytts ut efter ett val.

I elva länder ansågs reglerna för att utse och entlediga den högsta ledningen vara tillfredsställande. I åtta länder konstaterades emellertid oklarheter eller bedömdes tillämpningen i praktiken vara otillfredsställande.

Källa: ESGAB:s årliga rapport 2011, s. 7 och 8.

EUROSTAT ÖVERVAKAR FÖR NÄRVARANDE DE NATIONELLA STATISTIKBYRÅERNAS RAPPORTERING OM FÖRBÄTTRINGSÅTGÄRDER UTAN ATT KONTROLLERA ATT DE GENOMFÖRS

30. Efter omgången av inbördes granskningar 2006–2008 övervakade Eurostat genomförandet av de förbättringsåtgärder som de nationella statistikbyråerna hade beslutat om som en uppföljning av de inbördes granskningarna [24]. Eurostat bygger sin övervakning på de nationella statistikbyråernas svar på årliga frågeformulär. När övervakningen inleddes 2008 hade 191 åtgärder redan vidtagits och 677 återstod. I mars 2011 [25] hade 273 åtgärder [26] ännu inte genomförts. Figur 2 visar vilka framsteg de nationella statistikbyråerna har gjort i genomförandet av förbättringsåtgärdena. Genomförandeläget redovisas närmare i bilagan.

31. När det gäller en del av de åtgärder som de nationella statistikbyråerna har rapporterat som "genomförda", känner Eurostat inte till det faktiska slutresultatet, eftersom inga ytterligare uppgifter eller förklaringar har lämnats. Dessutom rapporterar de nationella statistikbyråerna att 116 åtgärder "håller på att genomföras utan någon särskild tidsfrist", vilket gör det svårt att bedöma framstegen.

32. För många nationella statistikbyråer har fem år eller ännu längre tid förflutit sedan den inbördes granskningen ägde rum. Slutsatserna om den aktuella situationen när det gäller tillämpningen av uppförandekoden är otillförlitliga om de enbart grundas på rapporteringen av hur genomförandet av de förbättringsåtgärder som man beslutade om under de inbördes granskningarna fortskrider.

FIGUR 2

GENOMFÖRDA FÖRBÄTTRINGSÅTGÄRDER SOM RAPPORTERATS SEDAN 2008

+++++ TIFF +++++

Källa: Eurostat; det totala antalet återstående åtgärder inkluderar inte två nya åtgärder som fastställdes 2011.

KOMMISSIONEN FÖLJER ÄNNU INTE SJÄLV UPPFÖRANDEKODEN FULLT UT

33. I sin rekommendation av den 25 maj 2005 åtog sig kommissionen att se till att Eurostat skulle tillämpa principerna i uppförandekoden och att Eurostat skulle vara professionellt organiserat och ha de resurser som krävs för att producera europeisk statistik på ett sätt som garanterar oberoende, integritet och ansvar.

KOMMISSIONENS BESLUT FRÅN 1997 OM EUROSTATS ROLL ÖVERENSSTÄMMER INTE MED UPPFÖRANDEKODEN OCH INTE HELLER MED FÖRORDNINGEN OM EUROPEISK STATISTIK

34. I april 2011 meddelade kommissionen att den avsåg att ändra sitt beslut från 1997 om Eurostats roll [27]. Beslutet från 1997 överensstämmer inte helt med de principer som infördes genom uppförandekoden 2005. Framför allt hänvisas det inte alls till principen om yrkesmässigt oberoende (princip 1 i uppförandekoden). Enligt kommissionsbeslutet ges Eurostat endast "självbestämmanderätt i tekniska frågor". Det sägs ingenting om vilken roll Eurostats generaldirektör har och där definieras inte heller den titel – "EU:s chefsstatistiker" – som tilldelats honom de senaste åren.

35. Beslutet från 1997 har dessutom inte anpassats till 2009 års förordning om europeisk statistik. Artikel 6 i förordningen från 2009 ger Eurostat ensamt ansvar för att utveckla, framställa och sprida europeisk statistik. I kontrast till detta fastställs i artikel 6 i kommissionens beslut att kommissionen kan besluta att andra avdelningar än Eurostat ska delta i framställningen av statistik samt i vilken verksamhet och i vilken omfattning. Följden av detta är att trots att Eurostat har ensamt ansvar för att framställa statistik, gör också andra generaldirektorat det för närvarande.

EUROSTATS OBEROENDE ÄR INTE LIKA TYDLIGT FASTSTÄLLT SOM OLAFS

36. Revisionsrätten jämförde den ställning som kommissionen har gett Eurostat med den ställning som Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) har. Liksom Eurostat är Olaf ett generaldirektorat vid kommissionen men den förväntas agera helt oberoende när den utför sina uppgifter.

37. Till skillnad från kommissionens beslut om Eurostat från 1997 innehåller kommissionens beslut om Olaf från 1999 [28] detaljerade bestämmelser som ska skydda byråns och dess generaldirektörs operativa oberoende, särskilt följande:

a) En uttrycklig skyldighet för generaldirektören att vare sig begära eller ta emot instruktioner från kommissionen, någon regering eller några andra institutioner, organ eller byråer.

b) En övervakningskommitté för att skydda byrån mot otillbörlig inblandning.

c) En fast mandatperiod som kan förlängas för generaldirektören.

d) En urvalsprocess där tillstyrkan från övervakningskommittén krävs när det gäller kvalifikationerna hos de utvalda kandidaterna till tjänsten som generaldirektör.

e) Europaparlamentets och rådets godkännande innan kommissionen utser generaldirektören.

KONKRETA ÅTGÄRDER FÖR ATT GARANTERA EUROSTATS YRKESMÄSSIGA OBEROENDE HAR VIDTAGITS MEN DET KOMMANDE NYA KOMMISSIONSBESLUTET OM EUROSTATS ROLL BÖR KONSOLIDERA FRAMSTEGEN

38. I praktiken har kommissionen vidtagit åtgärder för att bättre garantera Eurostats yrkesmässiga oberoende. Framför allt rekryterades den nuvarande generaldirektören 2008 genom ett förfarande som var öppet för externa kandidater. På samma sätt har kommissionen gjort de senaste förfarandena för rekrytering av Eurostats direktörer tillgängliga för externa sökande.

39. Sådana framsteg förblir dock bräckliga så länge som de inte fastställs tydligt i de tillämpliga rättsliga bestämmelserna. Såvida inget annat anges i kommissionens kommande beslut om Eurostats roll behåller kommissionen möjligheten att tillsätta tjänster på högsta ledningsnivå (generaldirektör och direktörer) vid Eurostat genom att flytta över högre tjänstemän från andra tjänster inom kommissionen utan att i förväg behöva offentliggöra ett meddelande om den lediga tjänsten.

40. Det faktum att en betydande del av Eurostats driftsanslag via vidaredelegering kommer från andra generaldirektorat vid kommissionen [29] strider dessutom mot principerna 1 (Yrkesmässigt oberoende) och 3 (Resursernas tillräcklighet) i uppförandekoden, eftersom det gör Eurostat delvis ekonomiskt beroende av andra kommissionsavdelningar.

41. I juni 2012 hade kommissionen ännu inte beslutat huruvida Eurostat och/eller andra generaldirektorat ska ha till uppgift att genomföra utredningar för att fastställa om felaktiga uppgifter om underskott och skulder har lämnats för att i så fall kunna utdöma böter [30].

EUROSTAT HAR ÄNNU INTE LÖST PROBLEMEN MED SIN EGEN TILLÄMPNING AV UPPFÖRANDEKODEN

42. Av Eurostats interna rapportering till Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning framgår det att man i mars 2011 ännu inte hade genomfört 27 av de 69 förbättringsåtgärder som beslutats i rapporten från 2007 om den inbördes granskningen [31]. Närmare uppgifter finns i tabell 2 som också innehåller en översikt över genomförandet av de rekommendationer som ESGAB har lämnat sedan 2009.

TABELL 2

EUROSTATS GENOMFÖRANDE AV FÖRBÄTTRINGSÅTGÄRDER (LÄGET I MARS 2011)

Källa: Uppgifter som Eurostat har lämnat till ESGAB.

Genomförandeläget enligt Eurostats rapportering | Antal beslutade åtgärder vid den inbördes granskningen 2007 | Antal rekommendationer som ESGAB lämnade i sina rapporter 2009 och 2010 |

Genomförandet till mars 2009

(1)Genomförda åtgärder | 35 | |

Genomförande sedan april 2009 |

Avslutade åtgärder

Denna åtgärd har genomförts | 3 | 5 |

Inget ytterligare arbete i frågan har planerats | 3 | 0 |

Inte längre relevant | 1 | 0 |

(2)Totalt antal avslutade åtgärder | 7 | 5 |

Åtgärder som ännu inte har genomförts

Detta arbete anses pågå utan någon särskild tidsfrist | 10 | 15 |

Arbetet fortskrider planenligt och tidsfristen har ännu inte löpt ut | 10 | 4 |

Förseningar har förekommit inom Eurostat | 3 | 0 |

Ytterligare framsteg är nu avhängiga av instanser utanför Eurostat | 2 | 0 |

Arbetet har integrerats i en ny åtgärd | 1 | 0 |

Tydliga uppgifter om genomförandeläget saknas | 1 | 0 |

(3)Totalt antal åtgärder som ännu inte har genomförts | 27 | 19 |

TOTALSUMMA (1+2+3) | 69 | 24 |

43. Vid revisionen konstaterade revisionsrätten att Eurostat har svårt att fullt ut tillämpa princip 6 i uppförandekoden (Opartiskhet och objektivitet) vad beträffar opartisk tillgång till uppgifter för användare. Undantag till tillämpningen av uppförandekoden och principen om opartiskhet finns, särskilt när det gäller förfarandet vid alltför stora underskott (EDP) [32] där tidpunkten för när information ska spridas inom kommissionen inte överensstämmer med Eurostats Protocol on impartial access to Eurostat data for users (protokoll om opartisk tillgång till Eurostats uppgifter för användare) [33].

44. Vad beträffar andra generaldirektorat vid kommissionen har Eurostat ännu inte kommit till rätta med det problem som redan beskrevs i rapporten från 2007 om den inbördes granskningen [34], nämligen att dessa avdelningar samlar in uppgifter för egen räkning när de upplever att Eurostat eventuellt inte tillgodoser deras önskemål. År 2010 meddelade Eurostat att bristande samordning mellan policyskapande generaldirektorat och Eurostat när det gäller statistikarbete var en övergripande allvarlig risk, vilket kommissionens centrala avdelningar accepterade, och 2011 började ett antal åtgärder vidtas för att minska den.

DET KRÄVS BÄTTRE INFORMATION FÖR ATT MAN SKA KUNNA BEDÖMA SITUATIONEN NÄR DET GÄLLER TILLÄMPNINGEN AV UPPFÖRANDEKODEN INOM HELA DET EUROPEISKA STATISTIKSYSTEMET

I FÖRORDNINGEN OM EUROPEISK STATISTIK FASTSTÄLLS INGA FÖRFARANDEN FÖR KONTROLL AV ATT UPPFÖRANDEKODEN FÖLJS

45. Parterna i det europeiska statistiksystemet förväntas samarbeta lojalt. I förordningen om europeisk statistik fastställs inga förfaranden för kontroll av att principerna i uppförandekoden följs. Förfarandet vid alltför stora underskott (EDP) är det enda statistikområde där lagstiftaren har gett Eurostat befogenhet och skyldighet att göra kontroller på plats i medlemsstaterna [35].

DET BEHÖVS EN ÖVERGRIPANDE STRATEGI FÖR INBÖRDES GRANSKNINGAR

46. Inbördes granskningar är alltjämt det viktigaste verktyget för en oberoende bedömning av situationen när det gäller Eurostats och de nationella statistikbyråernas tillämpning av uppförandekoden. En ny omgång av inbördes granskningar planeras till 2013 men i juni 2012 hade man ännu inte beslutat var och hur de skulle inledas. Vid dessa granskningar behöver man endast i begränsad omfattning ta upp de principer som hittills har behandlats (se tabell 3).

47. De inbördes granskningarna 2006–2008 följde en gemensam metodologi med inriktning på delen "Institutionell miljö" i uppförandekoden. Övriga principer behandlades endast i självbedömningar. År 2011 slutförde arbetsgruppen "Sponsorship on Quality" (kvalitetsstöd) ett kvalitetssäkringssystem för statistiska processer och statistiska produkter. I systemet identifieras möjliga verksamheter/metoder/verktyg som kan ge vägledning om och belägg för att indikatorerna i uppförandekoden tillämpas. ESS-kommittén har ännu inte beslutat hur den ska använda kvalitetssäkringssystemet.

TABELL 3

TÄCKNING AV DE 15 PRINCIPERNA I UPPFÖRANDEKODEN

Källa: Europeiska revisionsrätten.

(√ = täckt)

Uppförandekodens principer som antogs 2005 | Själv-bedömningar 2005/2006 | Inbördes granskningar 2006–2008 | Åtgärds-planer 2007/2008 | Övervakning av handlings-planer sedan 2008 | Årliga ESGAB- bedömningar sedan 2009 |

Institutionell miljö | 1.Yrkesmässigt oberoende | √ | √ | √ | √ | √ |

2.Mandat för uppgiftsinsamling | √ | √ | √ | √ | X |

3.Resursernas tillräcklighet | √ | √ | √ | √ | √ |

4.Kvalitetsåtagande | √ | √ | √ | √ | √ |

5.Statistisk sekretess | √ | √ | √ | √ | X |

6.Opartiskhet och objektivitet | √ | √ | √ | √ | X |

Statistiska processer | 7.Sunda metoder | √ | X | √ | √ | X |

8.Lämpliga statistiska förfaranden | √ | X | √ | √ | X |

9.En rimlig rapporteringsbörda | √ | X | √ | √ | X |

10.Kostnadseffektivitet | √ | X | √ | √ | X |

Statistiska produkter | 11.Relevans | √ | X | √ | √ | X |

12.Tillförlitlighet | √ | X | √ | √ | X |

13.Aktualitet och punktlighet | √ | X | √ | √ | X |

14.Samanvändbarhet och jämförbarhet | √ | X | √ | √ | X |

15.Tillgänglighet och tydlighet | √ | √ | √ | √ | X |

48. Andra statistikproducenter (till exempel regionala statistikkontor) eller tillhandahållare av administrativa uppgifter som används för statistikrapportering (till exempel finansministerier) ingick inte i den första omgången av inbördes granskningar (se figur 3) men bör ingå i framtida granskningar.

49. Om granskningarna enbart utförs på en övergripande och organisationsomfattande grund går det inte att ta reda på om systemen fungerar på samma sätt inom alla de statististikområden som en nationell statistikbyrå är verksam på. Eftersom det finns över 100 statistikområden går det inte att behandla alla samtidigt. En lösning skulle kunna vara rullande inbördes granskningar, där man varje år undersöker ett begränsat antal specifika statistikområden. Eurostat har visserligen redan viss erfarenhet av att organisera rullande granskningar inom ramen för sin utvärderingsverksamhet, men de är inte direkt jämförbara när det gäller inriktning, omfattning och metod.

FIGUR 3

TÄCKNINGEN HOS DE INBÖRDES GRANSKNINGARNA 2006–2008

+++++ TIFF +++++

Källa: Europeiska revisionsrätten.

50. I den första omgången av inbördes granskningar hade teamen tre medlemmar, i regel två från nationella statistikbyråer och en från Eurostat. Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning har rekommenderat [36] att de inbördes granskningarna utförs av ett självständigt granskningsteam och att den nya omgången inbördes granskningar görs effektivare och mer standardiserad än de föregående omgångarna. Att låta expertgranskare som inte tillhör det europeiska statistiksystemet medverka skulle öka granskningarnas oberoende och trovärdighet.

EUROPEISKA RÅDGIVANDE ORGANET FÖR STATISTIKSTYRNING FÅR INFORMATION FRÅN MEDLEMSSTATERNA PÅ FRIVILLIG GRUND

51. I beslutet om inrättande av Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning anges inte hur det ska få en faktagrund för sina årliga bedömningar av situationen när det gäller tillämpningen av uppförandekoden. ESGAB har med hänsyn till Eurostats årliga övervakningsrapporter utvecklat egna verktyg för att samla in ytterligare information. Det skickade frågeformulär till de nationella statistikbyråerna och till berörda aktörer, bjöd in företrädare för den högsta ledningen vid de nationella statistikbyråerna till korta åsiktsutbyten ("landdialoger") och skrev brev till nationella regeringar för att be om klargöranden beträffande ländernas efterlevnad av uppförandekoden.

52. ESGAB framhöll i sin rapport 2011 att det är svårt att få in faktauppgifter om hur uppförandekoden tillämpas i praktiken. Under nuvarande förhållanden och med tanke på de begränsade resurserna (se ruta 2) kommer omfattningen av ESGAB:s övervakning att förbli klart begränsad.

KOMMISSIONENS SENASTE INITIATIV GÅR I RÄTT RIKTNING MEN BEHANDLAR INTE ALLA PROBLEM

53. I april 2011 offentliggjorde kommissionen meddelandet Mot en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken [37]. Syftet med meddelandet var att dra lärdomar av finanskrisen. Kommissionen meddelade sin avsikt att vidta "förebyggande åtgärder för att kontrollera statistiken över de offentliga finanserna" och att ytterligare stärka styrningen av det europeiska statistiksystemet genom ett antal förslag.

DE FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDERNA FÖR ATT KONTROLLERA STATISTIKEN ÖVER DE OFFENTLIGA FINANSERNA (INOM RAMEN FÖR FÖRFARANDET VID ALLTFÖR STORA UNDERSKOTT) BÖRJADE VIDTAS 2011

54. Enligt förordningen om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott ska Eurostat genomföra såväl regelbundna "dialogbesök" som "metodiska besök" i alla medlemsstater. Efter de brister som identifierades i statistiken över det grekiska budgetunderskottet och landets statsskuld [38] utökades Eurostats befogenheter i juli 2010 [39].

55. När det gäller metodiska besök har Eurostat fått granskningsliknande befogenheter att kontrollera de räkenskaper som ligger till grund för de uppgifter som medlemsstaterna rapporterar. Men dessa befogenheter får endast användas i undantagsfall då det tydligt har konstaterats betydande risker eller problem med kvaliteten på de uppgifter som en medlemsstat rapporterar. Hittills har dessa befogenheter endast använts för att bedöma kvaliteten på statistiken över det grekiska budgetunderskottet och landets statsskuld.

56. För att komma till rätta med de begränsningar som den exceptionella karaktären hos de metodiska besöken för med sig införde Eurostat 2011 en ny typ av besök kallade "dialogbesök hos tidigare led" vid sidan av de "vanliga dialogbesöken". Besök hos tidigare led är specifikt inriktade på enheter som tillhandahåller de räkenskaper som ligger till grund för de uppgifter som medlemsstaterna rapporterar.

57. När det gäller dialogbesöken står Eurostat inför den dubbla utmaningen att öka såväl deras antal som deras kvalitet. För att kvaliteten ska förbättras krävs längre besök. Av tabell 4 framgår att antalet dialogbesök ökade betydligt 2011. Vid tidpunkten för granskningen kunde revisionsrätten dock inte bedöma kvaliteten på dialogbesök hos tidigare led och samarbetet mellan de berörda medlemsstaternas organ eftersom rapporterna om besöken ännu inte fanns tillgängliga.

58. Sedan den 1 januari 2012, efter en intern omorganisation, arbetar ett direktorat vid Eurostat med omkring 50 anställda, som omplacerats internt, uteslutande med statistik över de offentliga finanserna. Medlemsstaterna förväntas tillhandahålla bistånd av nationella redovisningsexperter på frivillig grund [40]. I oktober 2011 hade Eurostat upprättat en förteckning över 30 experter från 12 medlemsstater.

TABELL 4

EUROSTATS EDP-BESÖK I MEDLEMSSTATERNA

Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av information från Eurostat.

Antal "dialogbesök" |

| 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Belgien | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) | |

Bulgarien | | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | 1 (4 dagar) [7777] |

Tjeckien | | 1 (2 dagar) | | 1 (3 dagar) | | 1 (2 dagar) |

Danmark | 1 (1 dag) | | 1 (2 dagar) | | | 1 (2 dagar) |

Tyskland | | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) | | 1 (2 dagar) [6666] |

Estland | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) |

Irland | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | |

Grekland | 1 (1 dag) [9999] | | | | | 1 (3 dagar) [7777] och 2 (3 och 2 dagar) |

Spanien | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) |

Frankrike | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) | |

Italien | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) |

Cypern | 1 (1 dag) | | 1 (2 dagar) | | 1 (1 dag) | |

Lettland | 1 (2 dagar) | | | 1 (2 dagar) | | 1 (3 dagar) |

Litauen | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | |

Luxemburg | 1 (1 dag) | | | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) |

Ungern | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | |

Malta | 1 (1 dag) | | 1 (1 dag) | | 1 (2 dagar) | |

Nederländerna | | 1 (2 dagar) | | | 1 (1 dag) | 1 (1 dag) |

Österrike | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | | |

Polen | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) |

Portugal | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | | | 3 (2, 2 och 2 dagar) |

Rumänien | | 1 (2 dagar) | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | 1 (3 dagar) [7777] och 1 (3 dagar) |

Slovenien | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) | | | 1 (2 dagar) |

Slovakien | | 1 (2 dagar) | 1 (2 dagar) | | | 1 (2 dagar) |

Finland | | 1 (2 dagar) | | | 1 (2 dagar) | 1 (2 dagar) |

Sverige | | 1 (1 dag) | | 1 (2 dagar) | | 1 (2 dagar) |

Storbritannien | | 1 (2 dagar) [8888] | | 1 (2 dagar) | | 1 (3 dagar) |

Totalt | 13 (19 dagar) | 13 (24 dagar) | 13 (23 dagar) | 11 (21 dagar) | 11 (18 dagar) | 21 (44 dagar) och 3 (10 dagar) [7777] |

Antalet "metodiska besök" |

Grekland | 2 (3 och 3 dagar) | | 2 (2 och 5 dagar) | 1 (3 dagar) | 4 (3, 2, 3 och 22 dagar) | |

Totalsumma | 15 (25 dagar) | 13 (24 dagar) | 15 (30 dagar) | 12 (24 dagar) | 15 (48 dagar) | 24 (54 dagar) |

59. Eurostats strategi för närvarande är att stärka samarbetet inte bara med de nationella statistikbyråerna utan också med de högre revisionsorganen i medlemsstaterna för att få garantier för att uppgifter om de offentliga finanserna från tidigare led (bland annat årsredovisningar) granskas noga innan de används för EDP-rapportering. Kontaktkommittén för de högre revisionsorganen har tillsatt en arbetsgrupp som ska undersöka möjligheterna till samarbete mellan högre revisionsorgan, Eurostat och de nationella statistikbyråerna.

KOMMISSIONEN HAR AVISERAT ATT STYRNINGEN AV DET EUROPEISKA STATISTIKSYSTEMET SKA STÄRKAS

60. Kommissionen aviserade i april 2011 [41] två viktiga initiativ som ska stärka ramen för styrning av det europeiska statistiksystemet: ett förslag om "vissa ändringar" i förordningen om europeisk statistik och de så kallade åtagandena om att skapa förtroende för statistiken, ett nytt verktyg för en ändamålsenlig tillämpning av uppförandekoden. I april 2012 lade kommissionen fram ett lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet [42].

61. I sitt meddelande uppgav kommissionen att det genom förslaget om vissa ändringar i förordningen om europeisk statistik "kommer […] att klargöras att principen om de nationella statistikbyråernas yrkesmässiga oberoende gäller utan undantag". Vidare kommer statistikmyndigheternas befogenheter att stärkas när uppgifter hämtas från administrativa register.

62. Vid den aviserade översynen av förordningen om europeisk statistik kommer man också att upprätta en rättslig ram för de nya åtagandena om att skapa förtroende för statistiken, varigenom medlemsstaterna "med uppförandekoden som underlag formellt åtar sig att vidta alla nödvändiga åtgärder för att upprätthålla förtroendet för statistiken och att övervaka tillämpningen av uppförandekoden". För det ändamålet planerade kommissionen att utarbeta ett utkast till "en överenskommen uppsättning grundläggande principer", och tanken är att den ska införlivas med förordningen om europeisk statistik.

63. Enligt kommissionen kommer det exakta innehållet i varje åtagande att utarbetas tillsammans med respektive medlemsstat. Varje medlemsstat utformar själv sitt program för kvalitetssäkring och kvalitetsförbättring, där den redogör för hur arbetet med att tillämpa uppförandekoden fortskrider och kartlägger de prioriterade åtgärder som behövs för att säkra korrekt tillämpning av minimistandarderna.

64. Hittills har åtagandena om att skapa förtroende för statistiken fått försiktigt stöd av rådet, som endast har välkomnat förslaget "i princip" och "till en början på försök" [43].

YTTERLIGARE FÖRSTÄRKNING AV REGELVERKET SKULLE BIDRA TILL ATT UPPFÖRANDEKODEN TILLÄMPAS FULLT UT

65. År 2005 utarbetades uppförandekoden som ett självreglerande instrument. Sedan dess har åtskilliga hänvisningar till uppförandekoden förts in i statistiklagstiftningen. I förordningen om europeisk statistik från 2009 anges att europeisk statistik ska utvecklas, framställas och spridas "i enlighet med" de statistiska principerna i fördraget "och ytterligare utvecklas" i uppförandekoden [44]. Trots detta är det oklart vad för slags skyldigheter som följer av den befintliga förordningen med avseende på efterlevnad av uppförandekoden. Detta speglas till exempel i rekommendationen från specialgruppen för stärkt ekonomisk styrning i EU om att den bindande karaktären hos uppförandekoden avseende europeisk statistik bör förstärkas [45]. De ändringar av förordningen om europeisk statistik som kommissionen föreslog i april 2012 löser inte de oklarheter som finns när det gäller vilken karaktär skyldigheten att följa uppförandekoden har. Kommissionen vidhåller att uppförandekoden är ett självreglerande instrument men föreslår att det införs en bestämmelse enligt vilken medlemsstaterna ska "vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra uppförandekoden" [46].

66. I förordningen om europeisk statistik fastställs inte heller något förfarande som medger kontroller av processerna för statistikframställning, från den ursprungliga uppgiftskällan till slutresultatet, i fall då felaktiga uppgifter kan ha lämnats. Utan en sådan mekanism [47] går det inte att agera snabbt i liknande fall. Om en kontrollmekanism ska vara trovärdig krävs också oberoende tillsyn.

67. I sitt meddelande från april 2011 tog kommissionen inte upp den viktiga fråga som Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning hade väckt om sina befogenheter och de resurser som det förfogar över. I sin rapport från 2010 [48] hade ESGAB understrukit att dess rättsliga grund borde stärkas så att det skulle kunna agera på lämpligt sätt om det europeiska statistisksystemet som helhet riskerar att tappa i trovärdighet. I rapporten från 2011 upprepades denna ståndpunkt [49] och ESGAB hävdade också att dess rättsliga grund skulle behöva förtydligas när det gäller vilka förväntningar som ställts av dess grundare och medlen för att uppfylla dem [50]. I framtiden bör det i ESGAB:s roll ingå att utöva oberoende tillsyn över inbördes granskningar och kontroller av processer för statistikframställning.

FÖRVALTNING AV DET FLERÅRIGA PROGRAMMET FÖR EUROPEISK STATISTIK

68. Statistikens tillförlitlighet och trovärdighet beror lika mycket på efterlevnaden och tillämpningen av uppförandekoden som på förvaltningen av programmet för europeisk statistik [51].

69. Programmet för europeisk statistik bildar ramen för utvecklingen, framställningen och spridningen av europeisk statistik. Programbeslutet för åren 2008 till 2012 antogs i december 2007 [52]. I programmet fastställs 131 "mål" och "viktiga initiativ", av vilka många måste genomföras kontinuerligt under hela programperioden genom årliga statistiska arbetsprogram. Figur 4 visar hur planeringen av framställningen av europeisk statistik är upplagd.

FIGUR 4

HUR FRAMSTÄLLNINGEN AV EUROPEISK STATISTIK ÄR PLANERAD

+++++ TIFF +++++

Källa: Europeiska revisionsrätten.

70. Programmet för 2008–2012 har en finansieringsram på 274,2 miljoner euro för femårsperioden. Huvuddelen av finansieringen går till investeringar och kapacitetsuppbyggnad för nya initiativ i medlemsstaterna. Andra rättsliga instrument tillhandahåller ytterligare finansiering av åtgärder, till exempel förordningen om undersökningar om jordbrukets struktur [53] med en finansieringsram på 58,85 miljoner euro för perioden 2008–2013 och programmet för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet) [54] med en finansieringsram på 42,5 miljoner euro för perioden 2009–2013. Trots detta måste medlemsstaterna stå för merparten av kostnaderna för statistikframställningen [55].

BUDGETFÖRORDNINGENS KRAV PÅ KVALITETSUTVÄRDERINGAR UPPFYLLDES INTE I PROGRAMMET 2008–2012

AVSAKNADEN AV EN FÖRHANDSUTVÄRDERING AV PROGRAMMET 2008–2012 PÅVERKADE UTFORMNINGEN AV DET NEGATIVT OCH GÖR DET SVÅRT ATT ÖVERVAKA

71. Utvärderingar på förhand är nödvändiga för utarbetandet och en effektiv förvaltning av EU-program. Förhandsutvärderingar bidrar till att de politiska målen uppnås, till att de instrument som används är effektiva och till att en tillförlitlig utvärdering av resultaten på grundval av lämpliga indikatorer kan göras i ett senare skede [56].

72. Eurostat gjorde ingen förhandsutvärdering innan programmet för 2008–2012 antogs. Detta hade en negativ effekt på utformningen av programmet och på övervakningen av genomförandet eftersom inga indikatorer hade fastställts.

73. I juni 2010 rapporterade kommissionen till Europaparlamentet och rådet om halvtidsutvärderingen av programmet 2008–2012 [57]. I rapporten sades att "genomförandet av en stor andel av målen (ca 90 %) [fortskrider] enligt planeringen, och de kommer troligen att ha uppnåtts till slutet av 2012. Resursbegränsningar inom det europeiska statistiksystemet (ESS) kan dock kanske göra genomförandet svårare än förväntat". Rapporten innehöll inte någon detaljerad redogörelse över framstegen med att uppnå de 131 målen i programmet.

74. Med utgångspunkt från Eurostats svar på ett frågeformulär försökte revisionsrätten bedöma läget i genomförandet av programmet i juli 2011. När det gällde 68 av de 131 målen var det svårt att göra en bedömning eftersom lämpliga indikatorer saknades. I de flesta av dessa fall är målen dessutom vagt formulerade (se ruta 4), vilket innebär att det räcker med begränsad verksamhet för att hävda att dessa mål har uppnåtts eller håller på att uppnås. Revisionsrätten konstaterade att det även utifrån dessa optimistiska antaganden var sannolikt att minst 20 % av de 131 målen inte skulle uppnås i tid.

RUTA 4

EXEMPEL PÅ VAGT FORMULERADE MÅL

Utdrag ur bilaga I ("Övergripande frågor") och bilaga II ("Mål och åtgärder") i programmet för 2008–2012

"Avståndet mellan användare och producenter ska minskas genom att förbindelserna med olika grupper och nätverk av användare förbättras" (mål 13).

"Användningen av ad hoc-moduler i gemenskapens undersökningar ska utökas i vissa fall, vilket kommer att öka lyhördheten inför nya behov" (mål 24).

"Förbättring av den befintliga statistikramen för livslångt lärande avseende kvalitet" (mål 85).

"Utveckling av relevant statistik för övervakning av livsmedelssäkerhet ska fortsätta" (mål 98).

"Statistikens genomslag i nationella och regionala utvecklingsplaner ska ökas" (mål 127).

Källa: Beslutet om programmet 2008–2012.

VID HALVTIDSUTVÄRDERINGEN IDENTIFIERADES INTE BEHOVET AV ATT SE ÖVER PROGRAMMET FÖR 2008–2012

75. I sin halvtidsrapport tog kommissionen inte upp frågan huruvida en översyn av programmet var nödvändig med tanke på utvecklingen efter det att programmet hade antagits i december 2007, närmare bestämt följande:

a) Finanskrisen och behovet av att styra om prioriteringarna mot statistik avseende ekonomisk politik och penningpolitik, med hänsyn till effekterna på de nationella statistikbyråernas resurser.

b) Utmaningen att förbättra Greklands statistiksystem och behovet av en förebyggande strategi för att undvika liknande fall på andra håll i det europeiska statistiksystemet.

c) Nya politiska initiativ som hade tagits av kommissionen, särskilt EU 2020: En smart och hållbar tillväxt för alla [58].

d) Den nya rättsliga ram för samarbete inom det europeiska statistiksystemet som förordningen om europeisk statistik från 2009 bildar.

e) Kommissionens meddelande om produktionsmetoden för EU-statistik: en vision för det kommande årtiondet [59].

76. Eftersom man inte gjorde någon översyn av programmet för att beakta denna utveckling har delar av det blivit föråldrade. Det råder stor skillnad mellan verksamheten i praktiken och vad som har fastställts av lagstiftaren.

RAPPORTERINGEN OM PROGRAMGENOMFÖRANDET OCH PROGRAMRESULTATEN ÄR OTILLFREDSSTÄLLANDE

INGA FLER RAPPORTER OM GENOMFÖRANDET AV PROGRAMMET 2008–2012 FÖRE UTGÅNGEN AV 2013

77. Eurostat bekräftade att det, förutom rapporten från 2010 om halvtidsutvärderingen, inte finns och inte heller kommer att utarbetas några andra rapporter om genomförandet av programmet, vare sig för interna eller externa syften, före den slutliga utvärderingsrapporten som ska offentliggöras före utgången av 2013.

INGEN KONSOLIDERAD RAPPORTERING OM GENOMFÖRANDET AV DE ÅRLIGA STATISTISKA ARBETSPROGRAMMEN

78. Med hänsyn till det fleråriga programmets särdrag är kommissionens årliga statistiska arbetsprogram Eurostats viktigaste verktyg för att styra statistikarbetet inom det europeiska statistiksystemet. Detta program innehåller en detaljerad förteckning över politik- och/eller utgiftsrelaterade punkter med åtgärder ("output") som ska genomföras under året [60]. Det finns ingen systematisk information tillgänglig om huruvida outputen levereras.

79. Brister i rapporteringen gör också att Europeiska rådgivande kommittén för statistik (ESAC) inte kan spela sin rådgivande roll fullt ut. ESAC fungerar som en kommunikationskanal för användare, uppgiftslämnare och framställare av statistik när det gäller målen för och prioriteringarna i unionens statistiska informationspolicy (se ruta 5). Vid granskningen konstaterade revisionsrätten att ESAC ännu inte spelar sin rådgivande roll fullt ut, vilket delvis beror på att den har ett brett mandat som täcker alla statistikområden, på att dess sammansättning är heterogen och på att en del av dess ledamöter är disponibla endast i begränsad omfattning. Eurostat skulle kunna förbättra sitt stöd till ESAC:s funktion genom mer och bättre anpassad information om de budgetmässiga och ekonomiska följderna av statistiska planeringsalternativ och om genomförandet av statistiska program.

RUTA 5

EUROPEISKA RÅDGIVANDE KOMMITTÉN FÖR STATISTIK (ESAC)

Samlar användare, uppgiftslämnare och framställare av statistik

Europeiska rådgivande kommittén för statistik inrättades i juni 2009 och har 24 ledamöter: 12 ledamöter som är tillsatta på personliga mandat och som representerar användare, uppgiftslämnare eller andra intressenter inom unionsstatistik (bland annat forskarsamhället, arbetsmarknadens parter och det civila samhället), 11 ledamöter som utses direkt av de institutioner och organ som de tillhör och Eurostats generaldirektör, utan rösträtt och i egenskap av sin befattning. ESAC möts tre gånger om året vid endagssammanträden i Bryssel. Eurostat tillhandahåller ESAC:s sekretariat.

Under de första tre åren bidrog ESAC till diskussionen om en modernisering av statistiken över företagsstrukturer och gjorde ett uttalande på en sida med titeln Good statistics need good data, good data require sufficient statistical resources (för bra statistik krävs bra uppgifter, för bra uppgifter krävs tillräckliga statistiska resurser) samt avgav, på Eurostats begäran, fyra yttranden över förslag till statistiska program. Hittills har varken Europaparlamentet eller rådet utnyttjat möjligheten att begära att ESAC ska yttra sig.

I juni 2011 beslutade ESAC att alla ledamöter skulle upprätta kontakter med användare i en eller två medlemsstater i syfte att skapa ett nätverk av företrädare för nationella användare.

Källa: Europeiska revisionsrätten.

EUROSTAT HAR FÖRBÄTTRAT FÖRVALTNINGEN AV BIDRAG FRÅN PROGRAMMETS FINANSIERINGSRAM OCH BÖRJAT ÅTGÄRDA BRISTER I UPPHANDLINGEN

80. Enligt beslutet om programmet 2008–2012 [61] ska de nationella myndigheterna och Eurostat eftersträva ett anseende om god förvaltning och effektivitet så att statistikens trovärdighet stärks.

81. Eurostat använder två huvudverktyg för att genomföra den finansieringsram som ställts till förfogande för programmet 2008–2012 och andra program: bidragsöverenskommelser och offentliga kontrakt. Figur 5 visar de två instrumentens respektive andel av de totala belopp som har anslagits för åren 2007 till 2011 [62].

FIGUR 5

BIDRAGSÖVERENSKOMMELSERNAS OCH DE OFFENTLIGA KONTRAKTENS RESPEKTIVE ANDEL AV DE TOTALA BELOPP SOM HAR ANSLAGITS

Fördelning av bidrag och kontrakt

+++++ TIFF +++++

Källa: Europeiska revisionsrätten på grundval av uppgifter från Eurostat.

BIDRAGSFÖRVALTNING

82. Eurostat ger mer än 90 % av sina bidrag till de nationella statistikbyråerna eller till andra nationella myndigheter som medlemsstaterna har utsett.

83. Enligt artikel 109.2 i budgetförordningen får bidrag inte syfta eller leda till att det uppkommer en vinst för bidragsmottagaren. När det lämpliga beloppet för en slutlig bidragsöverenskommelse ska fastställas kan Eurostat därför inte enbart kontrollera huruvida målet för bidragsöverenskommelsen har uppnåtts utan måste också kontrollera vilka resurser som bidragsmottagaren faktiskt har använt för att uppnå målet. Denna skyldighet gör förvaltningen av bidrag besvärligare än förvaltningen av offentliga kontrakt. Sedan 2011 har de berörda bidragsmottagare som vill möjlighet att använda standardiserade enhetsbelopp per personalkategori för att förenkla bidragsförvaltningen. Ett alternativt tillvägagångssätt att överväga skulle vara ett resultatbaserat system, som bygger på överenskomna indikatorer och mål (output och utfall) [63] utan att betalningar behöver kopplas till kostnader.

EN BETYDANDE RISK FÖR ALLTFÖR STORA BETALNINGAR MÅSTE HANTERAS

84. Reservationer måste göras om Eurostats bidragsförvaltning i de årliga verksamhetsrapporterna från Eurostats generaldirektör för åren 2001–2004 och 2006. Reservationerna gällde den otillräckliga identifieringen och beräkningen av stödberättigande kostnader och det otillräckliga antalet kontroller som hade utförts, vilket resulterade i en betydande risk för alltför stora betalningar. Ofta fanns inga styrkande handlingar tillgängliga vid efterhandskontroller när det gällde personalkostnader, utrustningskostnader, förbrukningsmaterial och förrådsartiklar och andra direkta kostnader [64].

ANSTRÄNGNINGARNA FÖR ATT FÖRBÄTTRA DEN EKONOMISKA FÖRVALTNINGEN AV BIDRAG GER RESULTAT

85. I april 2009 ändrade Eurostat sin kontrollstrategi och försköt tyngdpunkten från efterhandskontroller (efter slutbetalningarna) till förhandskontroller (före slutbetalningarna). Målet var att identifiera och förebygga fel och oriktigheter före slutbetalningarna, så att korrigering skulle kunna ske omedelbart och tidskrävande återvinningsåtgärder undvikas.

86. Vid de förstärkta förhandskontrollerna ombeds bidragsmottagarna lämna dokument till Eurostat som styrker ett urval av de stödberättigande kostnader som har redovisats.

87. Eurostats ansträngningar för att förbättra den ekonomiska förvaltningen av bidrag, bland annat genom betydligt tydligare riktlinjer för bidragsmottagare, ger resultat. Vissa bidragsmottagare [65] hade dock konstanta svårigheter med att lämna den dokumentation till Eurostat som krävdes för att Eurostat skulle kunna avgöra huruvida kostnaderna var stödberättigande.

88. Revisionsrätten granskade ett urval av skärpta förhandskontroller som Eurostat hade gjort och konstaterade att merparten av dem var tillfredsställande. Följande brister hade Eurostat emellertid ännu inte åtgärdat:

a) De urval som Eurostat hade gjort för att kontrollera de redovisade personalkostnaderna uppfyllde ofta inte de minimikrav som hade fastställts i Eurostats egna riktlinjer.

b) I endast ett fall gjorde Eurostat kontroller på plats tillsammans med en bidragsmottagare för att bedöma systemet för tidsregistrering och de styrkande handlingarna för personalkostnaderna.

c) Kontrollerna dokumenterades inte med hjälp av en checklista, vilket gjorde det svårt att bedöma deras karaktär och lämplighet.

d) Det mycket låga antalet betalningsansökningar som Eurostat slumpvis hade valt ut för kontroll [66] gör det svårt att bedöma den övergripande risken för fel.

FÖRVALTNING AV UPPHANDLINGSFÖRFARANDEN

89. Eurostat använder anbudsinfordran främst för IT-upphandling och inköp av statistiktjänster [67]. Upphandlingsförfarandena inom Eurostat har till stor del decentraliserats till operativa direktorat.

90. Revisionsrättens granskning bekräftade de betydande risker som Eurostats internrevisionsfunktion hade rapporterat till ledningen i februari 2011. I sin riskanalys hade internrevisionsfunktionen identifierat ett potentiellt alltför stort beroende av tredje parter och monopolliknande situationer och brister i utvärderingsprocessen, bland annat potentiell favorisering.

MARKNADSKONCENTRATION OCH SVÅRIGHETER MED URVALS- OCH TILLDELNINGSKRITERIER

91. När det gäller marknadskoncentration visade revisionsrättens analys av Eurostats uppföljningstabeller över kontraktstilldelningar under perioden 2009–2011 att de entreprenörer som låg på de tre första platserna hade erhållit 30 % av det totala belopp som tilldelats genom upphandling. Marknadskoncentrationen förvärrades av det faktum att vissa enheter vid Eurostat i hög grad var beroende av entreprenörerna på de tre första platserna. När det gäller upphandlingsförfarandet konstaterade revisionsrätten otillbörlig användning av det förhandlade förfarandet och återkommande svårigheter med att fastställa och tillämpa urvals- och tilldelningskriterier.

92. Vid revisionen var det för tidigt att bedöma effekten av Eurostats handlingsplan från mars 2011 som gällde de rekommendationer som gavs i internrevisionsfunktionens rapport. Vissa nyckelåtgärder i denna handlingsplan började inte genomföras förrän i januari 2012.

FRÄMJA KONKURRENS GENOM ATT KONTRAKT TILLDELAS DEN VARS BUD EKONOMISKT SETT ÄR MEST FÖRDELAKTIGT

93. För att främja konkurrens har Eurostat beslutat att inte längre systematiskt ange en maximal budget i förfrågningsunderlaget. Från och med 2012 har detta endast varit tillåtet i vederbörligen motiverade undantagsfall. Eurostat har emellertid fortsatt att använda minimigränser för kvalitetskomponenten bland tilldelningskriterierna i enlighet med att kontrakt tilldelas den vars bud ekonomiskt sett är mest fördelaktigt. Sådana minimigränser försvagar priskonkurrensen, särskilt när viktningen mellan kvalitets- och priskriterier är 70:30, vilket oftast är fallet i Eurostats upphandlingsförfaranden.

OMPRIORITERINGEN INOM DET EUROPEISKA STATISTIKSYSTEMET ÄR FÖRSENAD OCH HINDRAS AV ATT DET SAKNAS TILLFÖRLITLIG INFORMATION OM KOSTNADER

KONSEKVENSERNA AV FINANS- OCH SKULDKRISEN GÖR OMPRIORITERINGAR ÄNNU VIKTIGARE

94. De nationella statistikbyråerna och det europeiska statistiksystemet som helhet måste försöka hantera konsekvenserna av finanskrisen, som ibland medför kraftiga budgetnedskärningar. Ofta kräver detta ändrade prioriteringar. Man måste nu göra svåra avvägningar mellan att behålla eller öka kvaliteten på befintliga statistiska produkter, reagera på önskemål om statistik på nya områden och investera i åtgärder för att öka produktiviteten på längre sikt. De val man gör kan få effekter på den statistiska innovationen, som kan påverkas negativt.

DE TOTALA KOSTNADERNA FÖR ATT FRAMSTÄLLA EUROPEISK STATISTIK ÄR INTE KÄNDA

95. Enligt artikel 6.1 i beslutet om programmet 2008–2012 skulle kommissionen göra en preliminär analys av den finansiella uppdelningen av bördan mellan unionen och medlemsstaternas budgetar. På grund av att relevanta uppgifter saknades begränsades denna analys till den allmänna slutsatsen att bidragen från EU:s budget var relativt små jämfört med medlemsstaternas totala årliga utgifter för framställningen av europeisk statistik [68].

OMPRIORITERINGEN VAR FÖRSENAD

96. Vid revisionen konstaterades att Eurostat var försenat med omprioriteringen [69]. Trots att kommissionen enligt artikel 6.3 i beslutet ska rapportera om omprioriteringarnas resultat vid halvtidsutvärderingen, gjorde den inte det. I den rapporteringen skulle det ha ingått uppskattningar av kostnaderna och bördorna för statistiska projekt och områden som omfattas av programmet för 2008–2012 samt en bedömning av uppkommande statistikbehov, särskilt för ny unionspolitik.

2010 ÅRS STRATEGIBASERADE TILLVÄGAGÅNGSSÄTT HAR HITTILLS GETT BEGRÄNSADE RESULTAT

97. På grund av de uteblivna framstegen med att införa en systematisk mätning av kostnaderna och den besvärliga situationen för medlemmarna i det europeiska statistiksystemet med hänsyn till budgetnedskärningarna föreslog Eurostat ett nytt strategibaserat tillvägagångssätt för omprioriteringarna för ESS-kommittén i november 2010. Genomförandet av det (i huvudsak genom identifiering av så kallade negativa prioriteringar [70] på årsbasis) har hittills gett begränsade resultat.

98. Förteckningen över negativa prioriteringar för 2011 bestod nästan enbart av nya åtgärder som skulle skjutas upp. Vad beträffar arbetsprogrammet för 2012 bedömdes de praktiska konsekvenserna av det nya tillvägagångssättet som "begränsade" enligt en rapport som lades fram för ESS-kommittén i maj 2011. Detta tyder på ett behov av ytterligare ansträngningar för att uppmuntra statistisk innovation, till exempel genom att man föreslår användarna att de fasar ut statistik som har blivit mindre relevant i utbyte mot ny statistik.

99. När Eurostat uppmanade Europeiska rådgivande kommittén för statistik att yttra sig över förslaget till program för 2012, uppgav kommittén [71] att den stöter på vissa svårigheter när den ska fastställa prioriteringar eftersom budgetkonsekvenserna av olika beslut är svåra att bedöma på grund av de olika metoder som används för att beräkna kostnader i medlemsstaterna, bristen på ekonomisk information och, i vissa fall, problemen med att skilja mellan den europeiska andelen och de nationella andelarna av kostnaderna för att framställa statistik. Alla dessa delar är viktiga och måste ingå i Eurostats strategi.

UTFORMNINGEN AV FÖRSLAGET TILL PROGRAM FÖR 2013–2017 HAR FÖRBÄTTRATS MEN FÖR ATT GENOMFÖRANDET SKA BLI FRAMGÅNGSRIKT KRÄVS BÄTTRE ÅRLIG PLANERING OCH RAPPORTERING

100. I slutet av 2011 antog kommissionen förslaget till statistiskt program för 2013–2017 i form av ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning [72].

101. Jämfört med det program som för närvarande är i kraft innehåller förslaget en tydligare rangordning av prioriteringar och en flexiblare struktur. I förslaget till program fastställs en ambitiös infrastruktur för statistisk information och det har en stark inriktning på tillämpning av nya metoder för att framställa europeisk statistik.

102. Bilagan till programmet ("Statistisk infrastruktur och mål för programmet för europeisk statistik 2013–2017") innehåller mål tillsammans med genomförandeåtgärder som kan tjäna som indikatorer. De flesta av dessa 104 indikatorer är relevanta när det gäller att uppnå mätbara framsteg under förutsättning att de kompletteras med exakta mål och etappmål som fastställs i den årliga planeringen och kontrolleras i en process med systematisk årlig rapportering.

103. Från och med 2014 kommer programmet att innehålla mål för företags- och handelsstatistik, vilket betyder att ett separat program för moderniseringen av den europeiska företags- och handelsstatistiken inte längre behövs [73].

104. Genomförandet av programmet ska täckas av två olika fleråriga budgetramar (för åren 2007 till 2013 och 2014 till 2020) på totalt 299,4 miljoner euro. Alternativ för att bättre synkronisera det fleråriga statistiska programmet med den fleråriga ekonomiska planeringen övervägdes inte under förhandsutvärderingen och konsekvensbedömningen av programmet.

105. 146,6 miljoner euro har anslagits till målet "Att genomföra den nya produktionsmetoden för den europeiska statistiken". Förslaget innehåller inga närmare uppgifter om fördelningen av detta belopp eller om den roll som spelas av icke vinstdrivande organisationer som är stödberättigade [74] och som har som främsta mål och verksamhet att främja och stödja genomförandet av uppförandekoden och genomförandet av nya produktionsmetoder för europeisk statistik vilka syftar till effektivitetsvinster och kvalitetsförbättringar på europeisk nivå.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

106. Statistik är av väsentlig betydelse för den demokratiska processen och för en god förvaltning i Europa. Att allmänheten har förtroende för europeisk statistik är avgörande i en union där de politiska besluten måste grunda sig på fakta och där allt fler beslut direkt föranleds av statistiska uppgifter eller av indikatorer som härrör från dem.

107. Europeiska unionen, dess medlemsstater och deras statistikmyndigheter måste uppfylla kraven i artikel 338 i EUF-fördraget på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter när det gäller framställningen av statistik. Sedan 2005 har stora ansträngningar för att förbättra det europeiska statistiksystemet gjorts. Övergången till en ram för europeisk statistik av bättre kvalitet går dock långsamt, har ännu inte avslutats och är fortfarande en utmaning för alla berörda parter.

REKOMMENDATION 1

Europeiska unionen, dess medlemsstater och deras statistikmyndigheter är gemensamt ansvariga för att förtroendet för Europas demokratiska process bevaras. De bör stärka systemet för europeisk statistik och garantera yrkesmässigt oberoende, tillräckligt med resurser och ändamålsenlig övervakning, med sanktioner och snabba förbättringsåtgärder i de fall då kvalitetskraven inte följs.

108. Vid revisionen konstaterades att uppförandekoden avseende europeisk statistik tillämpas endast delvis och att en tillämpning fullt ut är en utmaning för alla berörda parter på såväl europeisk nivå som medlemsstatsnivå. Uppförandekoden innehåller stränga normer men inga kraftfulla kontrollverktyg eller verktyg för att säkra efterlevnaden. Kommissionen gjorde inte de nationella regeringarna delaktiga i ansvaret för att följa och tillämpa uppförandekoden. Den har ännu inte vidtagit alla åtgärder som krävs för att den själv ska följa uppförandekoden fullt ut. Bättre information om den aktuella situationen när det gäller tillämpningen av uppförandekoden inom hela det europeiska statistiksystemet behövs. Kommissionens senaste initiativ för att med förnyad kraft försöka uppnå fullständig efterlevnad av uppförandekoden är ett steg i rätt riktning men inte tillräckligt för att man ska komma till rätta med alla problem. Det råder fortfarande oklarhet om vilken karaktär skyldigheten att följa uppförandekoden har, det föreslås ingen kontrollmekanism när det gäller fall där felaktiga uppgifter kan ha förekommit och det läggs inte fram något förslag om utveckling av en oberoende tillsynsfunktion.

REKOMMENDATION 2

För att uppförandekoden avseende europeisk statistik ska tillämpas fullt ut bör kommissionen

a) föreslå ändringar av regelverket för framställning av europeisk statistik som skapar en god grund för granskning, efterlevnadsåtgärder och, i förekommande fall, kontroll och inspektion som omfattar den institutionella miljön för statistikframställning, de statistiska processerna och de statistiska produkterna på såväl EU-nivå som medlemsstatsnivå,

b) vidta de åtgärder som krävs för att garantera rättslig säkerhet vad beträffar karaktären på skyldigheten att följa uppförandekoden,

c) när det gäller punkterna a och b föreslå att man utvecklar en tillsynsfunktion som ska övervaka granskningar, kontroller och inspektioner, till exempel genom att de befogenheter som Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning för närvarande har utvidgas,

d) öka EU:s chefsstatistikers yrkesmässiga oberoende genom att utse honom eller henne på ett tidsbegränsat mandat efter samtycke från Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning och efter Europaparlamentets och rådets godkännande,

e) harmonisera sitt interna beslut om Eurostats roll med kraven i uppförandekoden, göra det möjligt för Eurostat att tillämpa sitt protokoll om opartisk tillgång till Eurostats uppgifter utan restriktioner och avveckla mekanismen för vidaredelegerade driftsanslag för statistikproduktion, som gör Eurostat delvis ekonomiskt beroende av andra kommissionsavdelningar,

f) starta den nya omgången inbördes granskningar i det europeiska statistiksystemet, som enligt kommissionens planer ska ske 2013, som gäller efterlevnad av alla principer i uppförandekoden och som ska ha ett starkt externt inslag, så att det blir möjligt med oberoende bedömningar och jämförbara resultat,

g) överväga att införa rullande inbördes granskningar för de viktigaste statistikområdena som täcker hela produktionskedjan, bland annat tillhandahållare av administrativa uppgifter.

109. Brister i utformningen av det statistiska programmet för 2008–2012 gör att det inte fullt ut kan användas som ett ändamålsenligt instrument för planering, övervakning och redovisningsskyldighet för att förbättra framställningen av europeisk statistik. Eurostats bidragsförvaltning förbättrades men brister i upphandlingen kvarstår. Omprioriteringen av statistikarbetet och inriktningen på nya utmaningar har gått långsammare än förväntat. Förslaget till program för perioden 2013–2017 erbjuder ett tillfälle att omstrukturera det europeiska statistiksystemet och göra det effektivare och flexiblare.

REKOMMENDATION 3

För att potentialen hos det kommande programmet för europeisk statistik 2013–2017 ska utnyttjas fullt ut bör Eurostat

a) komplettera de genomförandeåtgärder som ingår i programmet för europeisk statistik med exakta mål och etappmål som fastställs (på nytt) varje år i de årliga statistiska programmen och som följs upp genom systematisk och konsoliderad årlig rapportering till Europaparlamentet och rådet,

b) använda sig av möjligheten att se över programmet när det har börjat genomföras om större förändringar sker, och även överväga huruvida programmet bör förlängas så att det synkroniseras med den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020,

c) garantera en systematisk genomgång av statistiska prioriteringar, särskilt genom regelbundna bedömningar av hur relevanta statistiska produkter är och av hur relevanta kostnaderna och bördorna för det europeiska statistiksystemet och dess medlemmar och för uppgiftslämnare är,

d) i samband med omprioriteringar vid behov uppmuntra statistisk innovation, till exempel genom att fasa ut befintliga statistiska produkter och byta ut dem mot nya produkter,

e) förbättra sitt stöd till ESAC:s funktion genom mer och bättre anpassad information om de budgetmässiga och ekonomiska följderna av statistiska planeringsalternativ och om genomförandet av statistiska program,

f) förenkla och förbättra effektiviteten i den ekonomiska förvaltningen av bidrag genom att använda standardiserade enhetsbelopp för personal och enhetsbelopp för datauppsättningar som levererats genom enkäter; i detta sammanhang bör Eurostat undersöka möjligheten till ett resultatbaserat system för bidragsförvaltning, som bygger på överenskomna indikatorer och mål,

g) öka konkurrensen vid upphandlingsförfaranden, särskilt genom att vikta priskriteriet högre i samband med förfaranden där kontrakt tilldelas den vars bud ekonomiskt sett är mest fördelaktigt och genom att undvika minimigränser som försvagar priskonkurrensen.

Denna rapport har antagits av revisionsrättens avdelning IV, med ledamoten Louis GALEA som ordförande, vid dess sammanträde i Luxemburg den 26 juni 2012.

För revisionsrätten

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Ordförande

[1] Särskild Eurobarometer Europeans’ knowledge of economic indicators (EU-medborgarnas kunskaper om ekonomiska indikatorer), s. 37.

[2] Se ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet den 22– 23 mars 2005 och slutsatserna från Europeiska rådet den 28– 29 oktober 2010.

[3] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (Text av betydelse för EES och Schweiz) (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

[4] Kommittén för det statistiska programmet bistod kommissionen med den allmänna samordningen av statistiska program på EU-nivå och nationell nivå. Kommittén avskaffades 2009 när förordningen om europeisk statistik antogs.

[5] Uppförandekoden offentliggjordes aldrig i Europeiska unionens officiella tidning. Den senaste versionen finns på Eurostats webbplats http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-32-11-955/EN/KS-32-11-955-EN.PDF

[6] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1578/2007/EG av den 11 december 2007 om gemenskapens statistiska program 2008–2012 (Text av betydelse för EES) (EUT L 344, 28.12.2007, s. 15).

[7] Artikel 5 i kommissionens beslut 97/281/EG av den 21 april 1997 om Eurostats uppgift vad gäller framställning av gemenskapsstatistik (EGT L 112, 29.4.1997, s. 56).

[8] Se artikel 6 i förordningen om europeisk statistik för en definition av "kommissionen (Eurostat)".

[9] Nedan kallade driftsanslag. Beloppen inbegriper inte administrativa utgifter.

[10] Europaparlamentets och rådets beslut nr 235/2008/EG av den 11 mars 2008 om inrättande av Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (Text av betydelse för EES) (EUT L 73, 15.3.2008, s. 17).

[11] Europaparlamentets och rådets beslut nr 234/2008/EG av den 11 mars 2008 om inrättande av Europeiska rådgivande kommittén för statistik och om upphävande av rådets beslut 91/116/EEG (Text av betydelse för EES) (EUT L 73, 15.3.2008, s. 13).

[12] Uppförandekoden tillkännagavs som ett instrument för självreglering i kommissionens rekommendation av den 25 maj 2005 om medlemsstaternas och gemenskapens statistikmyndigheters oberoende, integritet och ansvar, KOM(2005) 217 slutlig, 25.5.2005. I september 2011 reviderades uppförandekoden av ESS-kommittén. Den reviderade versionen har offentliggjorts på Eurostats webbplats men kommissionen har ännu inte uppdaterat sin rekommendation från den 25 maj 2005.

[13] "Rådet noterar att finansstatistiken vid flera tillfällen hade setts över efter det att en ny regering hade tillträtt. Rådet anser att sammanställning och rapportering av statistik för förfarandet vid alltför stora underskott inte får påverkas av politiska och valmässiga cykler. […] Rådet anser att integritet, oberoende och ansvarighet bland dem som sammanställer uppgifterna och öppenhet i sammanställningsmetoderna, med stöd av lämpliga institutionella arrangemang, är av avgörande betydelse för att säkerställa […] högkvalitativ statistik." (Rådets (ekonomiska och finansiella frågor) slutsatser av den 2 juni 2004, dok. 9779/04 (Presse 172), s. 11).

[14] I april 2004 när en ny grekisk regering tillträdde beordrade den en "finanspolitisk revidering" som resulterade i omfattande revideringar av Greklands uppgifter om det offentliga underskottet och den offentliga skuldsättningen ända tillbaka till 1997. Enligt denna revidering låg Greklands budgetunderskott över taket på 3 % 1999.

[15] Principerna 1, 3 och 4.

[16] Tredje årliga rapporten till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av uppförandekoden avseende europeisk statistik inom Eurostat och det europeiska statistiksystemet överlag från Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning, som offentliggjordes den 1 december 2011.

[17] På grundval av en rapport från dess arbetsgrupp "Sponsorship on Quality" (kvalitetsstöd) under gemensam ledning av Eurostat och Statistisk sentralbyrå i Norge.

[18] KOM(2005) 217 slutlig.

[19] Rekommendationerna B, C, och G.

[20] KOM(2011) 211 slutlig, 15.4.2011, Mot en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken.

[21] Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) är en mellanstatlig organisation som har till syfte att främja frihandel och ekonomisk integration till gagn för de fyra medlemsstaterna: Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz.

[221] Det har inte förekommit någon mer omgång av inbördes granskningar sedan 2008. Alla de 35 indikatorer som undersöktes i de inbördes granskningarna gällde principerna 1–6 och 15 i uppförandekoden (efterlevnaden av principerna 7–14 i uppförandekoden behandlades inte).

[22] KOM(2008) 621 slutlig, 7.10.2008, Rapport 2008 från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av uppförandekoden.

[23] KOM(2010) 1 slutlig, 8.1.2010, rapport om statistiken över det grekiska budgetunderskottet och landets statsskuld.

[24] Områden där brister identifierades under de inbördes granskningarna men där förbättringsåtgärder inte har fastställts ingår inte i Eurostats övervakning.

[25] Se Eurostats övervakningsrapport från 2011 om de nationella statistikbyråernas efterlevnad av uppförandekoden.

[26] Exklusive två nya åtgärder som fastställdes 2011.

[27] EGT L 112, 29.4.1997, s. 56.

[28] Kommissionens beslut 1999/352/EG, EKSG, Euratom av den 28 april 1999 om inrättande av en europeisk byrå för bedrägeribekämpning (OLAF) (EGT L 136, 31.5.1999, s. 20).

[29] Den andel anslag som hade vidaredelegerats av andra generaldirektorat vid kommissionen av de totala åtaganden som hade ingåtts var 24 % 2011 (27 % 2010 och 33 % 2009). Mer än två tredjedelar av dessa vidaredelegerade anslag kom från generaldirektoratet för jordbruk och lands- bygdsutveckling.

[30] Artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (EUT L 306, 23.11.2011, s. 1). Bötesbeloppet får uppgå till 0,2 % av den berörda medlemsstatens BNP.

[31] Rapport om den inbördes granskningen av tillämpningen av uppförandekoden avseende europeisk statistik vid Eurostat, 24– 26 oktober 2007.

[32] Rådets förordning (EG) nr 479/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EUT L 145, 10.6.2009, s. 1).

[33] Offentliggjord på Eurostats webbplats http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Impartiality_protocol_REV2_FINAL_EN.pdf.

[34] Se s. 20 i rapporten om den inbördes granskningen av tillämpningen av uppförandekoden avseende europeisk statistik vid Eurostat, 24– 26 oktober 2007.

[35] När det gäller kvaliteten på uppgifterna om bruttonationalinkomst (BNI) ger artikel 6 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris ("BNI-förordning") (EUT L 181, 19.7.2003, s. 1) kommissionen möjlighet att genomföra "informationsbesök" i medlemsstaterna som ett led i dess kontrollarbete; se punkterna 2.28. och 2.30 i revisionsrättens årsrapport för 2010.

[36] Se rekommendation 4 i den årliga rapporten för 2011.

[37] KOM(2011) 211 slutlig.

[38] KOM(2010) 1 slutlig.

[39] Rådets förordning (EU) nr 679/2010 av den 26 juli 2010 om ändring av förordning (EG) nr 479/2009 med avseende på kvaliteten på statistiken i samband med förfarandet vid alltför stora underskott (EUT L 198, 30.7.2010, s. 1).

[40] Artikel 12.1 i förordning (EG) nr 479/2009.

[9999] Dialogbesöket ägde rum samma dag som det metodiska besöket.

[8888] Under detta besök hölls ett gemensamt möte med Irlands nationella statistikbyrå.

[7777] Dialogbesök hos tidigare led.

[6666] Vanligt dialogbesök med inslag av dialogbesök hos tidigare led.

[41] KOM(2011) 211 slutlig.

[42] COM(2012) 167 final, 17.4.2012, förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik.

[43] Se rådets slutsatser av den 20 juni 2011 om kommissionens meddelande Mot en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/122932.pdf

[44] Artiklarna 1 och 11.1.

[45] Avsnitt 2.1.4 i rapporten från den 21 oktober 2010, som Europeiska rådet ställde sig bakom den 28 och 29 oktober 2010.

[46] Se förslaget till ny artikel 11.3.

[47] Förfarandet vid alltför stora underskott (EDP) är för närvarande det enda område där en sådan mekanism finns.

[48] Rekommendation nr 10 i ESGAB:s årliga rapport 2010.

[49] Rekommendation nr 8 i ESGAB:s årliga rapport 2011.

[50] I sin resolution av den 17 juni 2010 (P7_TA(2010)0230) om kvaliteten på statistiken i EU och ökade granskningsbefogenheter för kommissionen (Eurostat) uppmanade Europaparlamentet kommissionen och rådet "att göra Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning mera delaktigt som oberoende rådgivare. Detta rådgivande organ skulle kunna bistå kommissionen (Eurostat) under besöken i medlemsstaterna" (EUT C 236E, 12.8.2011, s. 76).

[51] I EU:s rättsakter kallas programmet även "gemenskapens statistiska program" eller "unionens statistiska program".

[52] Beslut nr 1578/2007/EG (nedan kallat beslutet om programmet 2008–2012).

[53] Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1166/2008 av den 9 november 2008 om undersökningar om jordbrukets struktur och en undersökning om produktionsmetoder inom jordbruket samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 571/88 (Text av betydelse för EES) (EUT L 321, 1.12.2008, s. 14).

[54] Europaparlamentets och rådets beslut nr 1297/2008/EG av den 16 december 2008 om ett program för modernisering av den europeiska företags- och handelsstatistiken (Meets-programmet) (Text av betydelse för EES) (EUT L 340, 19.12.2008, s. 76).

[55] De totala kostnaderna för att framställa europeisk statistik är inte kända (se punkt 95).

[56] Artikel 21.1 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen.

[57] KOM(2010) 346 slutlig, 30.6.2010.

[58] KOM(2010) 2020 slutlig, 3.3.2010.

[59] KOM(2009) 404 slutlig, 10.8.2009.

[60] En hänvisning till det fleråriga programmet gjordes för varje output för första gången i det årliga statistiska arbetsprogrammet för 2011. Men eftersom programmet 2008–2012 inte har ändrats och tar hänsyn till den senaste utvecklingen är det svårt att göra sådana kopplingar. På många ställen hänvisas det därför till de "allmänna målen" i det fleråriga programmet eller till en bilaga till det fleråriga programmet som talar om "bättre lagstiftning" i mycket allmänna ordalag.

[61] Artikel 3 b.

[62] År 2011 undertecknades 172 bidragsöverenskommelser och 312 offentliga kontrakt (283 bidragsöverenskommelser och 320 offentliga kontrakt 2010).

[63] Se avsnitt 4.2 i COM(2012) 42 final, 8.2.2012, Förenklingsplan för den fleråriga budgetramen 2014–2020.

[64] År 2008 informerade kommissionsledamoten med ansvar för Eurostat kommissionen om resultatet av 14 efterhandskontroller som Eurostat hade gjort 2005 och 2006 av kostnadsredovisningar från 11 nationella statistikbyråer och 3 andra bidragsmottagare. Av ett totalt belopp på 14 miljoner euro som dessa kontroller omfattade, ifrågasattes berättigandet för 6,6 miljoner euro (47,14 %) av Eurostat. För att reglera detta med hänsyn till den output och det resultat som uppnåtts gjordes till slut schablonkorrigeringar på 1,3 miljoner euro.

[65] Sedan 2009 omfattas åtta bidragsmottagare tillfälligt av riskbaserade skärpta förhandskontroller som täcker merparten av deras betalningsansökningar.

[66] Elva ansökningar med förstärkt granskning, alla från 2009, under perioden 2009–2011.

[67] Vad beträffar statistiktjänster har kommissionens beslut av den 23 juli 2003 att i största möjliga utsträckning internalisera uppgifter inte genomförts fullt ut. Vissa enheter vid Eurostat är fortfarande beroende av externa tjänsteleverantörer när det gäller datahantering och insamlingsuppgifter.

[68] Som regel är medfinansiering från unionens budget inte möjlig för de nationella statistikbyråernas bidrag till framställningen av europeisk statistik när dessa bidrag krävs enligt europeisk statistiklagstiftning.

[69] Beskrivs närmare i avsnitt 3.7. ("Avvägning mellan kostnad och nytta") i bilaga I till programmet för 2008–2012.

[70] "Negativa prioriteringar" inbegriper att befintliga rättsliga krav för att framställa statistik upphävs, att frivillig uppgiftsinsamling som bygger på ett gentlemen’s agreement mellan Eurostat och de nationella statistikbyråerna stoppas och att områden där förenkling behöver ske gås igenom.

[71] Yttrande över förslaget till kommissionens årliga statistiska program för 2012 av den 28 mars 2011.

[72] KOM(2011) 928 slutlig av den 21 december 2011 "Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om programmet för europeisk statistik 2013–2017". Det ges ingen förklaring till varför man föreslår en förordning i stället för ett beslut.

[73] Det nuvarande Meets-programmet upphör den 31 december 2013.

[74] Artikel 11.3 i förslaget till förordning.

--------------------------------------------------

BILAGA

LÄGET (I MARS 2011) NÄR DET GÄLLER DE FÖRBÄTTRINGSÅTGÄRDER SOM REKOMMENDERADES I DE INBÖRDES GRANSKNINGARNA

Källa: ESGAB:s årliga rapport 2011.

Princip | Antal förbättringsåtgärder enligt de inbördes granskningarna | | Antal ännu ej genomförda förbättringsåtgärder enligt de inbördes granskningarna (mars 2011) | | | |

Totalt | Avslutade | | Ytterligare framsteg utanför NSI | Inget ytterligare arbete är planerat | Arbetet fortskrider och tidsfristen har ännu inte löpt ut | Förseningar inom den aktuella NSI | Pågår – ingen särskild tidsfrist | Har integrerats i en ny åtgärd | Totalt | | Nya åtgärder (fastställda 2011) | Totalt antal åtgärder som ännu inte har genomförts |

| feb–08 | maj–09 | mar–10 | mar–11 | | | | | | | (a) | (b) | | (c) | (b–a+c) |

1 | Yrkesmässigt oberoende | 34 | 1 | 9 | 4 | 7 | | 6 | 1 | 1 | 2 | 3 | 0 | 13 | | 0 | 13 |

2 | Mandat för uppgiftsinsamling | 25 | 1 | 8 | 2 | 3 | | 3 | 0 | 2 | 0 | 6 | 0 | 11 | | 0 | 11 |

3 | Resursernas tillräcklighet | 48 | 1 | 18 | 12 | 2 | | 4 | 0 | 4 | 1 | 6 | 0 | 15 | | 0 | 15 |

4 | Kvalitetsåtagande | 103 | 1 | 28 | 8 | 13 | | 3 | 1 | 22 | 12 | 12 | 3 | 53 | | 4 | 54 |

5 | Statistisk sekretess | 43 | 2 | 19 | 4 | 6 | | 0 | 1 | 2 | 1 | 8 | 0 | 12 | | 0 | 12 |

6 | Opartiskhet och objektivitet | 46 | 2 | 16 | 9 | 6 | | 1 | 0 | 2 | 3 | 7 | 0 | 13 | | 0 | 13 |

7 | Sunda metoder | 46 | 3 | 15 | 6 | 5 | | 1 | 0 | 4 | 2 | 9 | 1 | 17 | | 1 | 17 |

8 | Lämpliga statistiska förfaranden | 40 | 2 | 10 | 6 | 4 | | 0 | 0 | 11 | 1 | 6 | 0 | 18 | | 0 | 18 |

9 | En rimlig rapporteringsbörda | 54 | 0 | 16 | 6 | 3 | | 3 | 0 | 7 | 1 | 17 | 1 | 29 | | 1 | 29 |

10 | Kostnadseffektivitet | 48 | 0 | 16 | 7 | 6 | | 3 | 0 | 7 | 3 | 6 | 0 | 19 | | 1 | 20 |

11 | Relevans | 27 | 1 | 11 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 2 | 0 | 2 | 0 | 4 | | 0 | 4 |

12 | Tillförlitlighet | 35 | 1 | 7 | 7 | 4 | | 0 | 0 | 4 | 3 | 7 | 2 | 16 | | 1 | 15 |

13 | Aktualitet och punktlighet | 13 | Actualité et ponctualité | 14 | 0 | 5 | 2 | 3 | | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 4 | | 1 | 5 |

14 | Samanvändbarhet och jämförbarhet | 33 | 1 | 9 | 4 | 4 | | 1 | 1 | 3 | 2 | 7 | 1 | 15 | | 2 | 16 |

15 | Tillgänglighet och tydlighet | 81 | 2 | 29 | 10 | 6 | | 1 | 0 | 9 | 4 | 17 | 3 | 34 | | 2 | 33 |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

| TOTALT | 677 | 18 | 216 | 94 | 76 | | 27 | 4 | 80 | 35 | 116 | 11 | 273 | | 13 | 275 |

| % | 100 % | 3 % | 32 % | 14 % | 11 % | | 4 % | 1 % | 12 % | 5 % | 17 % | 2 % | 40 % | | | |

| | | | | | | | | | | | | | | | | |

--------------------------------------------------