Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Tjänster i allmänhetens intresse i Europa 'Meddelande från kommissionen'"

(97/C 287/18)

Den 20 november 1996 beslutade kommissionen att begära Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande i enlighet med EG-fördragets artikel 198 om följande dokument: "Kommissionens meddelande 'Tjänster i allmänhetens intresse i Europa'".

I enlighet med artikel 19.1 i arbetsordningen beslutade Ekonomiska och sociala kommittén den 28 november 1996 att inrätta en underkommitté för att bereda ärendet i fråga.

Underkommittén antog sitt utkast till yttrande den 18 april 1997. Föredragande var Jan Jacob van Dijk.

Vid sin 346:e plenarsession den 28-29 maj 1997 (sammanträdet den 29 maj) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande genom 44 röster för, 26 röster emot och 18 nedlagda röster.

1. Inledning

1.1. I september 1996 publicerade kommissionen ett meddelande i vilket man påpekar vikten av att uppmärksamma tjänster i allmänhetens intresse.

1.2. I detta meddelande definierar kommissionen "tjänster i allmänhetens intresse" och "samhällsomfattande tjänster" och gör en åtskillnad mellan dessa båda begrepp.

1.3. Med tjänster i allmänhetens intresse avses alla tjänster som offentliga myndigheter anser ligger i allmänhetens intresse.

1.4. Begreppet "samhällsomfattande tjänster" har myntats av kommissionen för att omfatta en rad krav som måste uppfyllas i hela Europeiska unionen av organ som utför vissa tjänster i allmänhetens intresse. Det centrala vad gäller dessa krav är syftet att säkerställa tillgången till grundläggande tjänster till ett överkomligt pris. Begreppet har utvecklats vid sidan av fördraget genom omfattande diskussioner sektorsvis i de europeiska institutionerna och omsätts i praktiken genom olika sektorsspecifika europeiska rättsakter.

2. Allmänna kommentarer

2.1. Begreppet "samhällsomfattande tjänster"

2.1.1. Kommittén undrar om denna uppdelning är relevant. Det verkar finnas en skillnad mellan post-och telekommunikationsområdena å ena sidan och radio/television, energi och transport å andra sidan. Kommittén undrar dessutom huruvida detta är en väsentlig uppdelning. Kommittén anser att begreppet "samhällsomfattande tjänster" inte är självförklarande; det klargör varken innebörden eller kriteriet att det avser hela Europeiska unionen. Det kan blandas ihop med "tjänster i allmänhetens intresse" eller "offentlig service". I ESK:s yttrande för en tid sedan om "Allmännyttiga skyldigheter på den inre marknadens energiområde" () uppmanade kommittén kommissionen att förtydliga och definiera sådana begrepp.

2.1.2. Kommittén noterar att kommissionen presenterar de begärda förtydligandena och definitionerna i detta meddelande. Vi tar fasta på att kommissionen gör en distinktion mellan den ordagranna tolkningen av begreppet "tjänster i allmänhetens intresse" och "allmännytta", en term som successivt ändrar innebörd.

2.1.3. Kommittén har redan avgett yttranden om sektorspecifika förslag om utveckling på gemenskapsnivå av samhällsomfattande tjänster med avseende på telekommunikationer, postväsende, el, etermedia och informationssamhället. Vid flera tillfällen har vi dock betonat att det är viktigt att införandet av detta begrepp bidrar till att den ekonomiska och sociala sammanhållningen stärks och att jämlikheten får större spridning inom Europeiska unionen. Man bör i första hand se till att deltagandet från medborgarnas sida ökar, vilket kräver en tryggad finansiering av de samhällsomfattande tjänsterna.

2.1.4. Den beskrivning av "samhällsomfattande tjänster" som ges i kommissionens meddelande är godtagbar inom ramen för meddelandets breda uppläggning och används i denna bemärkelse i yttrandet. Tillämpningen av detta begrepp måste dock utvecklas ytterligare, vilket kommittén har krävt i tidigare yttranden.

2.2. Tjänster i allmänhetens intresse

2.2.1. I sitt meddelande begränsar kommissionen "tjänsterna i allmänhetens intresse" till att endast omfatta telekommunikationer, postväsen, transporter, elektricitet, radio och television. Kommittén undrar om inte andra tjänster också kan anses vara tjänster i allmänhetens intresse.

2.2.2. ESK kan tänka sig att även andra tjänster skulle kunna ses som tjänster i allmänhetens intresse. Man skulle exempelvis kunna tänka sig att hälsovård och undervisning ingår i detta begrepp.

2.2.3. I meddelandet från kommissionen överlåter man åt medlemsstaten att bestämma vilka tjänster som skall anses vara i allmänhetens intresse. ESK undrar om detta inte är ett alltför snävt tillvägagångssätt. Det framgår inte heller tydligt vilken myndighetsnivå som avses: nationell eller europeisk?

2.2.4. I meddelandets punkt 26 konstateras att de europeiska institutionerna "valt att respektera de definitioner av allmänhetens intresse som används av medlemsstaterna och som följer av de enskilda ländernas sociala och kulturella särdrag och samhällsstruktur" ().

2.2.5. Samtidigt konstaterar kommissionen att det står medlemsstaterna fritt att fastställa ytterligare uppgifter i allmänhetens intresse, "förutsatt att de är förenliga med gemenskapens regler" ().

2.2.6. Kommittén menar att man bör utforma en ram på gemenskapsnivå inom vilken medlemsstaterna fastställer vilka tjänster som skall anses vara tjänster i allmänhetens intresse. Därefter åligger det medlemsstaterna att fastställa vilka tjänster som faller under detta begrepp. Kommittén utgår ifrån att överläggningar kommer att ske med berörda intressegrupper, bland annat arbetsmarknadens parter och konsumentorganisationer. Kommittén anser att man på så sätt ger ett korrekt innehåll åt subsidiaritetsbegreppet, i enlighet med i Fördraget om Europeiska unionen artikel 3b.

2.3. Målsättning och strategier

2.3.1. Kommittén delar kommissionens ståndpunkt att tjänster i allmänhetens intresse bidrar till den ekonomiska och sociala sammanhållningen och till en positiv ekonomisk utveckling, och spelar därmed en roll för att Europeiska unionens övergripande mål skall kunna uppnås.

2.3.2. I linje med sin föreslagna strategi att främja tjänster i allmänhetens intresse planerar kommissionen att bibehålla en uppläggning sektor-för-sektor både för att öppna marknader och för att införa allmännyttiga skyldigheter. Kommittén stöder både strategin och den planerade uppläggningen, med förbehåll för synpunkterna under "2 Allmänna kommentarer".

3. Bör tjänsterna i allmänhetens intresse omnämnas i fördraget?

3.1. I slutet av sitt meddelande frågar kommissionen sig i vilken utsträckning tjänsterna i allmänhetens intresse skall omnämnas i fördraget. Kommissionen själv föreslår att artikel 3 utvidgas med följande:

"bidrag till att främja tjänster i allmänhetens intresse."

3.2. Innan man går in på formuleringen av en dylik text, ifrågasätter kommittén om tjänsterna i allmänhetens intresse bör förankras i fördraget.

3.3. Fördragen eftersträvar en långtgående konkurrens. Varje beslut som kan påverka konkurrensen inom den gemensamma marknaden negativt är enligt fördraget oförenligt med den gemensamma marknaden. Detta gäller bland annat fastställande av priser, kontroll av produktion, marknader, teknisk utveckling och investeringar samt en uppdelning av marknaden eller inköpskällor ().

3.4. Med fördraget som grund anser kommissionen att missbruk av en dominerande ställning på den gemensamma marknaden eller inom en väsentlig del av denna är oförenligt med den gemensamma marknaden ().

3.5. Det får inte heller finnas något tidsmässigt obegränsat statligt stöd. Undantag får endast medges i följande fall:

- Stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning.

- Stöd för att förverkliga viktiga europeiska gemenskapsprojekt.

- Stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner.

- Stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet ().

3.6. De företag som tillhandahåller tjänster i allmänhetens intresse skall vara underkastade reglerna i fördraget, särskilt konkurrensreglerna, i den mån tillämpningen av dessa regler inte hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs. Utvecklingen av handeln får inte påverkas negativt ().

3.7. Under de senaste åren har Europeiska unionen tagit olika initiativ för att genomföra en helt fri konkurrens inom olika sektorer, exempelvis på post- och telekommunikationsområdena. Kommissionen betraktar dessa båda sektorer som tjänster i allmänhetens intresse.

3.7.1. Utan rättsregler framkallar denna utveckling en rädsla för att det under vissa omständigheter inte längre kommer att vara möjligt att tillhandahålla vissa tjänster enligt de krav som nämns i punkt 1.4. Alla företag måste verka på en gemensam marknad och måste hålla sig till reglerna om fri konkurrens. Detta innebär att företag som tidigare innehaft en monopolställning nu måste tolerera konkurrens.

3.7.2. Kommittén anser att konkurrens kan leda till att tjänster tillhandahålls på ett mer effektivt och rationellt sätt, men att konkurrens också kan medföra vissa problem. Driften av ett företags mindre lönsamma delar kan hotas av den ökade konkurrensen.

3.7.2.1. Följden av detta kan bli att vissa delar av ett företag läggs ned eller att företag tillhandahåller ett mindre antal tjänster till vissa regioner eller grupper. Diskussioner förs exempelvis om vissa "mindre lönsamma" tågsträckor som inte kommer att erbjuda kollektiv ersättningstrafik eller endast trafik med lägre turtäthet. Den snabba framväxten av kommersiella TV-kanaler skulle exempelvis kunna innebära att de nationella public service-kanalernas existens hotas, framför allt när deras intäkter minskar. Övergången till betal-TV är då bara ett litet steg på vägen.

3.8. Inom Ekonomiska och sociala kommittén anser man att ovanstående utveckling kan förhindras genom att behöriga institutioner vidtar lagstiftande åtgärder. Frågan är dock på vilken nivå detta bör ske: nationell eller europeisk?

3.8.1. Förespråkarna för att åtgärder skall vidtas på nationell nivå hänvisar till EG-fördragets artikel 90.2. Enligt dem ger detta förfaringssätt tillräckliga garantier för att lämpliga åtgärder vidtas på nationell nivå så att tillgången till tjänster i allmänhetens intresse skyddas på ett fullgott sätt. De anser samtidigt att skyddet av tjänster i allmänhetens intresse bör ske på en så låg beslutsnivå som möjligt. Tjänster i allmänhetens intresse skyddas därför på bästa sätt om åtgärder vidtas på nationell nivå.

3.8.2. Förespråkarna för åtgärder på europeisk nivå anser att det är de europeiska åtgärderna - med EG-fördraget som grund - som utgör hotet mot tjänsterna i allmänhetens intresse. Därför anser de att åtgärder som avvärjer detta europeiska hot skall vidtas på europeisk nivå.

3.9. Kommittén stöder de sistnämnda tankegångarna och förespråkar därför att tjänsterna skall omnämnas i fördraget.

4. Förankring i EG-fördraget

4.1. Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 77 och 90, anser kommittén att "tjänster i allmänhetens intresse" bör förankras i det nya fördraget, om målsättningen är att skydda eller förbättra tjänsternas standard. Kommittén är i detta sammanhang medveten om att det föreligger ett förslag från ordförandeskapet som bygger på dessa principer.

Bryssel den 29 maj 1997.

Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

Tom JENKINS

() EGT C 56, 24.2.1997, s. 83.

() Punkt 26 i meddelandet från kommissionen om tjänster i allmänhetens intresse i Europa.

() Punkt 30 i meddelandet från kommissionen om tjänster i allmänhetens intresse i Europa.

() EG-fördragets artikel 85.

() EG-fördragets artikel 86.

() Se artiklarna 92-94 i EG-fördraget.

() EG-fördragets artikel 90.

BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande

(i enlighet med arbetsordningens artikel 47)

Följande ändringsförslag från John Little förkastades under debattens gång:

Stryk 3.8-3.9 och avsnitt 4 och ersätt med följande

"3.7.3. Man kan emellertid göra undantag från reglerna om fri konkurrens enligt EG-fördragets artikel 90.2 för företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, i den mån tillämpningen av dessa regler hindrar att de särskilda uppgifter som tilldelats dem fullgörs.

3.7.4. Vissa av de farhågor som kommer till uttryck under punkt 3.7.2.1 är sannolikt grundade, men större delen av dem kan undanröjas genom välriktade och effektiva åtgärder från medlemsstaternas övervakningsorgans sida, till skydd för användarna av sådana tjänster i allmänhetens intresse. Kommittén stöder kommissionens ståndpunkt att det kan krävas förstärkt samordning av övervakningen på europeisk nivå, med tanke på att vissa tjänster är i hög grad EU-integrerade.

3.8. Kommissionens analys visar att de gällande villkoren i EG-fördraget och den sektorsuppdelade uppläggning som hittills använts har visat sig ändamålsenliga med avseende på att motsvara behovet av allmännyttiga tjänster, samtidigt som konkurrensbestämmelserna respekterats.

3.8.1. Inga belägg har framförts för att kommissionen skulle vara ur stånd att påverka medlemsstaterna när det gäller att åta sig funktionen att säkerställa tjänster i allmänhetens intresse. Kommissionen noterar tvärtom att tjänsterna utvecklats positivt överallt där man lanserat tanken med en europeisk allmännytta och dess kriterier. Besluten om detaljaspekter - som lokalisering av anläggningar och servicefrekvens - fattas på medlemsstatsnivå, och kommer oundvikligen att hanteras där även i framtiden.

3.9. Kommissionens förslag till ändring av fördraget skulle direkt påverka dagens sköra jämvikt mellan strävan att skapa en konkurrensutsatt marknad för tjänster i allmänhetens intresse och de mer övergripande förutsättningarna för att sådana tjänster tillhandahålls.

3.9.1. Kommissionen medger att dess förslag inte skulle skapa någon ny rättslig grund och att tjänster i allmänhetens intresse även fortsättningsvis blir ett åtgärdsområde för främst den enskilda medlemsstaten. Kommittén menar att det föreslagna tillägget till artikel 3 skulle strida mot artiklarna 3b och 90.

3.10. Kommittén anser att kommissionens ändringsförslag till artikel 3 bör dras tillbaka. Det är vår uppfattning att det inte stöds av analysen i meddelandet, att det är onödigt, att det inte skulle stärka eller skydda allmänhetens intressen av samhällsservice och att det skulle strida mot EG-fördragets gällande bestämmelser. Kommittén anser således att det inte krävs någon ändring av fördraget för att de angivna framtidsmålen skall uppnås."

Motivering

Självförklarande. Motiven för den slutsats som dras under punkt 3.10 presenteras under punkterna 3.7.3-3.9.1.

Resultat av omröstning

För: 32, emot: 43, nedlagda: 18.