SV    SV  
 EUROPEISKA  
KOMMISSIONEN 
Bryssel den 10.4.2014  
SWD(2014) 102  final/2 
  
CORRIGENDUM: Annule et remplace le document SWD(2014) 102 final du 27.3.2014. 
Concerne toutes les versions linguistiques; page 1, titre. 
ARBETSDOKUMENT FRÅN KOMMISSIONENS AVDELNINGAR 
 
SAMMANFATTNING AV KONSEKVENSANALYSEN 
 
Följedokument till 
Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv  
om ändring av direktiv 2003/41/EG om verksamhet i och tillsyn över 
tjänstepensionsinstitut 
 
(recast) 
 
(Text av betydelse för EES) 
{COM(2014) 167 final} 
{SWD(2014) 103 final} 
{SWD(2014) 104 final}  
 
2 
 1. INLEDNING  
Pensionssystemen runt om i Europeiska union en (EU) måste anpassas för att man ska kunna 
säkerställa tillräckliga, trygga och långsiktigt bärk raftiga pensioner. Även den inre marknaden kan 
avsevärt bidra till detta mål. I vitboken om pens ioner anges det att kommissionen 2012 skulle lägga 
fram ett förslag till lagstiftning om översyn av dire ktiv 2003/41/EG om verksamhet i och tillsyn över 
tjänstepensionsinstitut. Tjänstepensionsinstitut är, liksom andra finansinstitut, en integrerad del av 
den inre marknaden.  
Direktiv 2003/41/EG var ett första steg på vägen mot en inre markna d. Tio år efter antagandet måste 
direktivet ses över av fem skäl. För det första finns  det fortfarande stabilitetsrelaterade hinder som 
gör det mycket dyrare för arbetsgivarna att b li medlemmar i tjänstepensionsinstitut i andra 
medlemsstater. För det andra har det skett en betydande ökning av antalet EU-medborgare som utnyttjar avgiftsbestämda system, vilket innebär att riskerna överförs från tjänstepensionsinstituten 
och arbetsgivarna till individen. För det tredje ha r den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen 
visat att de befintliga miniminivåerna för skydd av systemets medlemmar och förmånstagare måste 
stärkas. För det fjärde görs inte viktig informatio n begriplig för enskilda personer, vilket gör det svårt 
för dem att fatta genomtänkta beslut om hur de ras pension ska finansieras. För det femte är 
tillsynsbefogenheterna otillräckliga för att man sk a kunna se till att tjänstepensionsinstituten 
uppfyller kraven på styrning och öppenhet.  
Det är viktigt att vidta avhjälpande åtgärder nu för att stärka EU:s mikrotillsynslagstiftning för 
tjänstepensionsinstitut, eftersom det tar lång ti d att få till stånd en förbättrad avkastning på 
tjänstepensionsfonder. Om inga åt gärder vidtas nu skulle detta leda till uteblivna möjligheter till 
kostnadsbesparingar och avkastning på investeringar samt till en bristfällig ekonomisk planering för 
miljontals EU-medborgare. Det skulle även på e tt oproportionerligt sätt öka bördan för de yngre 
generationerna och underminera solidariteten mellan generationerna. 
I förslaget behandlas inte införandet av de nya so lvenskraven för tjänstepensionsinstitut. Detta 
beslut fattades på grund av den stora oro som viss a aktörer uttryckt vid offentliga samråd och 
resultaten av den kvantitativa konsekven sstudie som Europeiska försäkrings- och 
tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) gjorde i juli 2013. Kommissionens avdelningar kommer, med 
Eiopas hjälp, att undersöka frågan på nytt så snart det finns mer fullständiga uppgifter till 
förfogande.  
2. PROBLEMFORMULERING  
Kommissionen har identifierat följande fyra huvudpr oblem: 1) komplexiteten i gränsöverskridande 
verksamhet, 2) styrnings- och riskhanteringskr aven, 3) kommunikationen med medlemmarna och 
4) tillsynsbefogenheterna. 
2.1. Stabilitetsrelaterade hinder för ut vecklingen av gränsöverskridande 
tjänstepensionsinstitut 
Den erfarenhet som arbetsgivare, tjänstepensionsins titut och tillsynsmyndigheter har fått de senaste 
åren har tydligt visat att det fortfarande fi nns betydande stabilitetsrelaterade hinder för 
 
3 
 tjänstepensionsinstitutens gränsöverskridande ve rksamhet. För det första ställs det ytterligare 
stabilitetskrav för gränsöverskridande verksamhet, sä rskilt i följande avseenden: i) i direktivet ges 
värdtillsynsmyndigheten ett visst utrymme att efter eg et skön införa ytterligare investeringsregler 
för tjänstepensionsinstitut som bedriver gränsö verskridande verksamhet och ii) det är bara 
gränsöverskridande pensionssystem som a lltid måste garantera fullständig täckning. 
För det andra är många definitioner och förfara nden för gränsöverskridande verksamhet otydliga, 
särskilt i följande avseenden: i) det finns ingen tydlig definition av gränsöverskridande verksamhet, ii) det säkerställs ingen smidig överföring av pensio nsplaner från ett tjänstepensionsinstitut till ett 
annat i en annan medlemsstat och iii) syftet med be stämmelserna om stabilitet sreglering är oklart i 
vissa värdmedlemsstater.  
2.2. Bristfälliga styrnings- och riskhanteringskrav 
Direkta misslyckanden från tjänstepensionsi nstitutens sida uppmärksammas sällan. 
Tjänstepensionsinstituten misslyckas dock faktiskt indirekt, och det finns flera tecken på att sådana 
misslyckanden orsakas av brister i tjänst epensionsmyndigheternas styrnings- och 
riskhanteringsmetoder. Detta ger upphov till tre problem: 
För det första kan det vara så att tjänstepensionsi nstituten inte har något lämpligt styrningssystem. 
Detta gäller särskilt internrevisions- och risk hanteringsfunktionerna liksom de aktuariella 
funktionerna för förmånsbestämd a system. De funktionsmässiga rollerna och verksamheterna är 
inte heller tillräckligt definierade. Följden av detta blir att tjänstepensionsinstituten inte innehar några sådana funktioner eller att obehörig personal innehar nyckelpositioner i tjänstepensionsinstitutens styrni ngsstruktur. Dessutom skulle en ev entuell intressekonflikt kunna 
uppstå, eftersom tjänstepensionsinstitut och medverkande institut kan ha delade funktioner.  
För det andra kan det vara så att tjänstepensionsi nstituten inte tillämpar någon systematisk metod 
för den egna riskbedömningen och inte integrerar ri skhanteringssystemet fullt  ut i beslutsprocessen. 
Den senaste finansiella krisen har visat att det ge nerellt sett inte finns någon övergripande metod 
för riskhantering bland finansinstituten i EU.  
För det tredje är det inte nödvändigtvis så att tjänstepensionsinstituten använder sig av 
förvaringsinstitut för att säkra sina tillgångar.  
2.3. Brist på lättfattlig pensionsinformation till medlemmarna  
Enskilda personer måste vara väl insatta för a tt kunna fatta välgrundade beslut om sitt 
pensionssparande, men det finns flera tydliga tecken  på att den information som ges är bristfällig, 
vilket innebär att medlemmar och förmånstagare inte  är tillräckligt medvetna om händelser som kan 
påverka deras pensionsförmåner negativt. Exempel på  detta är sänkta intjänade pensionsrättigheter, 
stora kostnader och avgifter och bristfällig k unskap hos medborgarna om deras ekonomiska 
situation i allmänhet och i synnerhet om att de genere llt sett inte sparar tillräckligt till sin pension. 
 
4 
 2.4. Bristande tillsynsbefogenheter  
En effektiv särskild tillsyn kräver att de nation ella tillsynsmyndigheterna har lämpliga befogenheter 
att fullgöra sin uppgift att övervaka tjänstepensionsi nstitutens finansiella sundhet. Under de samråd 
som gjorts om detta förslag har tre problem fast ställts när det gäller tillsynsbefogenheterna. 
För det första har tjänstepensionsinstituten möj lighet att kringgå stabilitetskraven genom så kallad 
kedjeutlokalisering (”chain outsourcing”), dvs. a tt andra tjänsteleverantörer överlåter uppgifter åt 
underleverantörer. För det andra har inte alla tillsyn smyndigheter befogenhet att ta fram de verktyg 
som krävs för att utföra stresstester av tjänstepension sinstitutens finansiella situation. För det tredje 
kan tillsynsmyndigheterna behöva ytterligare be fogenheter för att effektivt kunna övervaka nya 
styrnings- och öppenhetskrav som kan införas genom förslaget. 
3. SUBSIDIARITETS - OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPERNA  
Tjänstepensionsinstituten är för närvarande en vi ktig motor för pensionsfinansiering endast i ett 
fåtal medlemsstater, men det är dock möjligt a tt de kommer att bli det även i andra framöver. 
Pensionsförmånerna från den allmänna pensione n har och håller fortfarande på att minskas i 
medlemsstaterna. En lämplig ersättningsnivå för EU-medborgarna kommer således att kräva större 
pensionsinkomster från tjänstepensionen och den privata pensionen. I många medlemsstater 
förväntas de privata pensionerna utgöra en större del av pensionsinkomsten de närmaste 
årtiondena. Dessutom får de avgiftsbestämda syst emen allt större betydelse och skulle kunna 
användas i allt större utsträckning i gränsövers kridande sammanhang, eftersom produkterna är 
enklare än i de förmånsbestämda systemen. 
Enligt artikel 4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) måste 
EU:s åtgärder för att fullborda den inre marknaden bedömas mot bakgrund av den subsidiaritetsprincip som anges i artikel 5.3 i förd raget om Europeiska unionen (EU-fördraget). En 
åtgärd på EU-nivå kan tillföra ett betydande mervär de eftersom en åtgärd som vidtas ensamt av en 
medlemsstat inte kommer att i) undanröja hindren för gränsöverskridande verksamhet, ii) 
säkerställa en högre miniminivå för konsumentsky dd i hela EU, iii) ta hänsyn till positiva yttre 
faktorer till följd av stordriftsfördelar, ri skdiversifiering och innovation i samband med 
gränsöverskridande verksamhet, iv) undvika regela rbitrage mellan finansiella tjänstesektorer, v) 
undvika regelarbitrage mellan medlemsstater och vi) ta hänsyn till gränsöverskridande arbetstagares 
intressen. 
Den föreslagna åtgärden innebär att medlemsstaterna  fortsätter att ha det fullständiga ansvaret för 
att ordna sina pensionssystem och besluta om vilk en roll var och en av de tre pelarna i de enskilda 
medlemsstaternas pensionssystem ska ha. I översyne n ifrågasätts inte detta prerogativ. Inte heller 
omfattar översynen frågor som rör natione ll social- och arbetsmarknadslagstiftning, 
skattelagstiftning eller avtalsrätt.  
Förslaget överensstämmer med proportionalitetsprincipen , som fastställs i artikel 5.4 i 
EU-fördraget, eftersom det är lämpligt för att nå målen och inte går utöver vad som är nödvändigt 
för att göra detta. Genom de bästa alternativen fö rsöker man uppnå rätt balans mellan det allmänna 
intresset, skyddet av tjänstepensionsinstitutens  medlemmar och förmånstagare liksom kostnaderna 
 
5 
 för tjänstepensionsinstitut, medverkande institut och tillsynsmyndigheter. Tjänstepensionsinstitut är 
inte små och medelstora företag, eftersom de ofta  uppfyller kravet på hur många personer som ska 
vara sysselsatta i företaget för att få definieras  som små och medelstora företag men överskrider 
gränsvärdena när det gäller årsomsättning och/el ler balansomslutning. Det är dock viktigt att 
lagstiftningen tar vederbörlig hänsyn till den ty p av verksamhet de bedriver och det faktum att 
omfattningen av och komplexiteten i tjänstepensionsinstitutens verksamhet generellt sett är mindre 
än vid andra finansinstitut. Kraven ifråga har omso rgsfullt beaktats, utformats som minimistandarder 
och anpassats efter tjänstepensionsinstitutens särdrag.  
Den föreslagna åtgärden överensstämmer med propor tionalitetsprincipen i fråga om vart och ett av 
de operativa målen i följande avseenden: i) styrni ngsfunktionerna har begränsats till sådana som är 
viktiga för tjänstepensionsinstituten, ii) doku mentationen av riskbedömning har anpassats till 
tjänstepensionsinstitutens särdrag, iii) det obligator iska utseendet av förvaringsinstitut gäller endast 
avgiftsbestämda system och inte samtliga tjänstep ensionsinstitut, iv) pensionsförmånsintygen ska 
vara högst två sidor långa, fokusera på viktig info rmation och inte hindra tjänstepensionsinstituten 
från att använda andra redovisningssätt enligt na tionella krav och deras egen informationspolicy, 
v) nya tillsynsbefogenheter beviljas endast i den mån det är nödvändigt för att effektivt övervaka 
tjänstepensionsinstitutens verksamhet, vi) tillsynsrap porteringen harmoniseras inte för att beakta de 
olika tillsynsmetoder som tillämpas i medlemsstaterna och vii) endast  de stabilitetsrelaterade hinder 
för gränsöverskridande tjänstepensionsinstitut unda nröjs som har orsakat aktörerna störst problem.  
4. MÅL 
4.1. Allmänt mål 
Det allmänna målet med initiativet är att främja utvecklingen av tjänstepensionssparandet. Detta är i 
linje med kommissionens vitbok från 2012, En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt 
bärkraftiga pensioner , där kommissionen offentliggjorde en uppsättning med 20 initiativ för att 
hjälpa medlemsstaterna att åstadkomma en bättre balans mellan tiden i arbetslivet och tiden som 
pensionär och utveckla kompletterande privat pensionssparande. I vitboken nämns det att 
översynen av direktivet kan leda till ett effektivare och säkrare tillhandahållande av tjänstepensioner. Detta skulle avsevärt bidra till tillr äckliga och långsiktigt bärkraftiga pensioner. I sin 
resolution av den 21 maj 2013 anser Europaparlamente t att förslaget bör stärka stabilitetskraven i 
fråga om styrning och riskhantering samt öppen informationsredovisning. 
4.2. Specifika mål 
En starkare ställning för tjänstepensionsspara ndet kräver en bättre tillgång till kompletterande 
system, även gränsöverskridande sådana. Detta kan underlättas om arbetsgivarna effektivt kan tillhandahålla kompletterande privat pensio nssparande och om människor litar på att 
pensionssystemen ger vad de lovar. Detta försla g – som syftar till att ytterligare främja den 
gränsöverskridande verksamheten och förbättr a säkerheten genom att stärka skyddet för 
medlemmarna – har därför fyra specifika mål, nämligen att i) undanröja kvarstående 
aktsamhetsrelaterade hinder för gränsöverskrida nde tjänstepensionsinstitut, ii) säkerställa god 
styrning och riskhantering, iii) tillhandahålla ty dlig och relevant information till medlemmar och 
 
6 
 förmånstagare och iv) se till att tillsynsmyndigheter  har de verktyg som de behöver för att utföra 
sina uppgifter.  
4.3. Operativa mål 
Det har fastställts åtta operativa mål för att nå de  specifika målen. Kvarstående stabilitetsrelaterade 
hinder kan undanröjas genom att de extra kraven för gränsöverskridande tjänstepensionsinstitut 
slopas och genom att definitioner och förfarande n för gränsöverskridande verksamhet förtydligas. 
Bättre styrning kan åstadkommas med hjälp av tre kompletterande och ömsesidigt förstärkande 
initiativ, nämligen att i) se till att tjänstepensionsi nstituten styrs på ett professionellt sätt, ii) kräva 
dokumentation av riskhantering och iii) skydda till gångar från operativa risker. Informationen till 
medlemmarna kan bli tydligare och mer effe ktiv genom tillhandahållande av enkla årliga 
pensionsbesked med viktig information om pensionsförmånerna. Man kan se till att 
tillsynsmyndigheterna har de verktyg som de  behöver för att effektivt kunna övervaka 
tjänstepensionsinstituten genom att ge dem nya befogenheter i fråga om kedjeutlokalisering och utförande av stresstester och genom att säkerstä lla att tillsynsmyndighet erna har tillräckliga 
befogenheter att verifiera förenligheten med stabilitets- och öppenhetskraven.  
Alternativ 
4.4. Avskaffande av kraven för gränsöverskridande verksamhet  
När de befintliga alternativen prövas bör lämplig nivå och fokus för ytterligare tillnärmning av 
nationell lagstiftning också bedömas. Följande alternativ beaktades: 
Alternativ 1 – Ingen policyförändring : olika kvantitativa investeringsbegränsningar 
och hårdare regler i fråga om gräns överskridande tjänstepensionsinstituts 
finansieringsskyldighet. 
Alternativ 2 – Avskaffande av ytterli gare krav i direktivet : inga nationella 
kvantitativa investeringsbegränsningar; sa mma villkor för att återställa fullständig 
skuldtäckning för gränsöverskridande oc h nationella tjänstepensionsinstitut. 
I tabellen nedan sammanfattas analys en av alternativen. Alternativ 2 är att föredra eftersom det 
behövs lagstiftningsändringar för att man ska kunna åtgärda problemet på ett effektivt sätt.  
Jämförelse av alternativen utifrån deras ändamål senlighet, effektivitet och överensstämmelse  
Effektivitet  Överensstämmelse  Ändamålsenlighet 
Främjande av gränsöverskridande 
verksamhet    
Alternativ 1  0 0 0 
Alternativ 2  ++ ++ ++ 
4.5. Förtydligande av definitioner och fö rfaranden för gränsöverskridande 
verksamhet 
För att nå detta operativa mål be aktades följande alternativ:  
Alternativ 1 – Ingen policyförändring:  bibehållande av otydliga definitioner och 
förfaranden för gränsöverskridande verksamh et (olika tolkningar av definitioner av 
 
7 
 gränsöverskridande verksamhet, inga bestämmelser om gränsöverskridande 
överföringar av pensionsplaner och bristande tydlighet i fråga om stabilitetsregler samt social- och arbetsmarknadsrättsliga regler).  
Alternativ 2 – Riktlinjer eller rekommendationer  för bättre efterlevnad och 
genomförande av direktivet.  
Alternativ 3 – Förtydligande av definitioner och förfaranden för 
gränsöverskridande verksamhet i direktivet . 
I tabellen nedan sammanfattas analysen av altern ativen. Alternativ 3 är att föredra eftersom 
det är en effektiv lösning på de proble m som aktörerna angett och skulle innebära 
ekonomiska vinster för arbetsgivare som vill bli medlemmar i ett tjänstepensionsinstitut 
utomlands. 
 
Effektivitet  Överensstämmelse   Ändamålsenlighet 
Främjande av 
gränsöverskridande verksamhet    
Alternativ 1  0 0 0 
Alternativ 2  0 -- 0 
Alternativ 3  ++ ++ ++ 
 
4.6. Säkerställande av professionell styr ning av tjänstepensionsinstitut 
För att nå detta operativa mål be aktades följande alternativ:  
Alternativ 1 – Ingen policyförändring:  en styrningsfunktion (aktuariell funktion) för 
förmånsbestämda och blandade pensionssystem oc h inga funktioner för avgiftsbestämda system. 
Alternativ 2 – Införande av en riskhanterings- och internrevisionsfunktion:  tre styrningsfunktioner 
för förmånsbestämda system och blandade pensions system samt två funktioner för avgiftsbestämda 
system. 
I tabellen nedan sammanfattas analys en av alternativen. Alternativ 2 är att föredra eftersom det 
stärker skyddet för medlemmar och förmånstagare genom att hänsyn tas till 
tjänstepensionsinstitutens olika storlek och sl ag samtidigt som den ad ministrativa bördan för 
tjänstepensionsinstitut och medverkande instit ut inte ökas i otillbörlig utsträckning.  
Jämförelse av alternativen utifrån deras ändamål senlighet, effektivitet och överensstämmelse  
 Ändamålsenlighet  Effektivitet  Överensstämmelse
 Större säkerhet  Främjande av 
gränsöverskridande 
verksamhet    
Alternativ 1  0 0 0 0 
Alternativ 2  ++ + + ++ 
 
8 
 4.7. Krav på dokumentation av riskhantering  
För att nå detta operativa mål be aktades följande alternativ:  
Alternativ 1 – Ingen policyförändring: Tjänstepensionsinstituten gör ingen 
systematisk egenbedömning av sin riskprofil och informerar inte tillsynsmyndigheterna om detta. 
Alternativ 2 – Införande av en riskutvärder ingsrapport för pensioner för 
dokumentation av tjänstepensionsinstitute ts egen riskbedömning samt krav på 
en kvalitativ beskrivning av fyra huvudfaktorer som bestämmer 
finansieringspositionen:  i) en tydlig bedömning av riskmarginalen utifrån bästa 
skattning som en riskbuffert vid beräknin gen av tekniska avsättningar, ii) en 
kvalitativ bedömning av medverkande instituts stöd som tjänstepensionsinstituten kan få tillgång till i brist på medel, iii) en beskrivning av de säkerhetsmekanismer 
som finns till förfogande för tjänstepensionsinstituten i händelse av finansieringsunderskott, t.ex. blandade förmåner, diskretionära förmåner eller 
förmånsavdrag i efterhand och iv) en kvalit ativ bedömning av de operativa riskerna 
med samtliga system. Riskutvärderin gsrapporten för pensioner delges 
tillsynsmyndigheten. 
Alternativ 3 – Samma som alternativ 2 plus geme nsam rapportering av nationella 
solvensregler:  krav på att förmånsbestämda syst em och blandade system på ett 
visst sätt ska rapportera värdet av tillgån gar och skulder till tillsynsmyndigheterna 
enligt nationella krav och att de, i t illämpliga fall, ska bedöma mekanismer för 
säkerhets- och förmånsjustering. 
I tabellen nedan sammanfattas analysen av alternativ en. Alternativen 2 och 3 skulle båda förbättra 
tjänstepensionsinstitutens styrning. Alternativ 2 är  dock att föredra eftersom det förväntas vara mer 
effektivt för arbetsgivare/tjänstepensionsinstitut i det att det i) ger tjänstepensionsinstituten tillräcklig flexibilitet att beskriva den egna situ ationen på ett sätt som återspeglar verksamhetens 
slag, omfattning och komplexitet och ii) förvän tas bli betydligt billigare än alternativ 3.  
Jämförelse av alternativen utifrån deras ändamål senlighet, effektivitet och överensstämmelse  
 Ändamålsenlighet  Effektivitet  Överensstämmelse
 Större säkerhet  Främjande av 
gränsöverskridande 
verksamhet    
Alternativ 1   0 0 0 0 
Alternativ 2  + + + + 
Alternativ 3  ++ + - + 
4.8. Skydd av tillgångar mot operativa risker  
För att nå detta operativa mål be aktades följande alternativ:  
Alternativ 1 – Ingen policyförändring: Tjänstepensionsinstituten måste inte utse 
något förvaringsinstitut; inga bestämmels er om förvarings- och kontrollfunktioner 
avseende tillgångar. 
 
9 
 Alternativ 2 – Förstärkning av förvarings- oc h kontrollfunktioner avseende 
tillgångar:  Detta innebär i) att finansiella instrument måste bli föremål för 
vederbörlig aktsamhet och ve derbörligt skydd, ii) att register måste föras och 
samtliga tillgångar måste kunna identifieras när som helst och utan dröjsmål, iii) att 
alla nödvändiga åtgärder måste vidtas fö r att undvika eventuella intressekonflikter 
eller oförenligheter, iv) att förvarings institut eller förvaltare måste följa 
tjänstepensionsinstitutets instruktioner såvi da inte dessa strider mot lagstiftning i 
medlemsstaterna och/eller EU, v) att ersä ttningar för transaktioner som berör ett 
tjänstepensionsinstituts tillgångar måste inbetalas till institutet inom sedvanlig tid och vi) att intäkter som genererats av tillgångar måste användas i enlighet med all 
lagstiftning i medlemsstaterna och/eller EU. 
Alternativ 3 – Förstärkning av förvarings- oc h kontrollfunktioner avseende 
tillgångar och införande av krav på uts eende av förvaringsinstitut för alla 
tjänstepensionsinstitut:  samma som alternativ 2; ett förvaringsinstitut måste dock 
utses.  
Alternativ 4 – Förstärkning av förvarings- oc h kontrollfunktioner avseende 
tillgångar och införande av krav på uts eende av förvaringsinstitut för rena 
avgiftsbestämda system:  samma som alternativ 3; ett förvaringsinstitut måste dock 
utses. 
I tabellen nedan sammanfattas analys en av alternativen. Alternativ 4 är att föredra eftersom det 
förväntas leda till proportionerliga vinster för ar betstagarna i form av en bättre styrning genom 
undvikande av onödigt överlappande skydd mot operativa risker.  
Jämförelse av alternativen utifrån deras ändamål senlighet, effektivitet och överensstämmelse  
 Ändamålsenlighet  Effektivitet  Överensstämmelse
 Större säkerhet  Främjande av 
gränsöverskridande 
verksamhet    
Alternativ 1  0 0 0 0 
Alternativ 2  + 0 - 0 
Alternativ 3  ++ 0 -- ++ 
Alternativ 4  ++ 0 + ++ 
4.9. Tillhandahållande av ett årligt pensionsbesked 
För att nå detta operativa mål be aktades följande alternativ:  
Alternativ 1 – Ingen policyförändring:  Allmän pensionsinform ation ges i de flesta 
fall på begäran, den personliga informatione n är begränsad, det finns inga krav på 
information före tecknande och ingen gemensam mall.  
Alternativ 2 – Personlig information i alla skeden:  Allmän och personlig 
information ska ges en gång om året, in formation ska ges före tecknande men det 
finns ingen gemensam mall.  
 
10 
 Alternativ 3 – Standardiserat årligt pensionsbesked i alla skeden:  samma som 
alternativ 2 men med en gemensam mall.  Ett kort och standardiserat årligt 
pensionsbesked innehåller såväl personlig som allmän information om pensionsplanen. Det årliga pensionsbeskedet  tas fram utifrån en två sidor lång 
standardmall som ska finjusteras av Eiopa i en delegerad akt. Det årliga 
pensionsbeskedet är det första steget i en modern kommunikationsstrategi i flera 
steg, som innebär att nationella specifika förutsättningar kan beskrivas ingående i 
nästkommande steg.  
I tabellen nedan sammanfattas analysen av altern ativen. Alternativ 3 är att föredra eftersom 
det innebär att medlemmar och förmånstagare kan få en personlig översikt över sina 
rättigheter.  
Jämförelse av alternativen utifrån deras ändamål senlighet, effektivitet och överensstämmelse 
 Ändamålsenlighet  Effektivitet  Överensstämmelse
 Tillhandahållande 
av tydlig och 
relevant 
information  Främjande av 
gränsöverskridande 
verksamhet    
Alternativ 1  0 0 0 0 
Alternativ 2  + - + + 
Alternativ 3  ++ ++ + ++ 
4.10. Övervakning av kedjeutlokalisering och möjligheten att begära stresstester 
För att nå detta operativa mål be aktades följande alternativ:  
Alternativ 1 – Ingen policyförändring .  
Alternativ 2 – Tillsynsmyndigheterna får sa mma befogenheter gentemot 
underleverantörer som gentemot tjänstel everantörer och möjlighet att begära 
stresstester ; ingen harmonisering i fråga om rapporteringen till 
tillsynsmyndigheterna. 
I tabellen nedan sammanfattas analysen av altern ativen. Alternativ 2 är att föredra eftersom 
det skulle förbättra säkerheten för me dlemmarna och förmånstagarna genom att 
övervakningen av tjänstepensionsinstituten stär ks och att tillsynsmyndigheterna skulle ha 
rätt verktyg för att göra sitt jobb. 
Jämförelse av alternativen utifrån deras ändamål senlighet, effektivitet och överensstämmelse 
 Ändamålsenlighet  Effektivitet  Överensstämmelse
 Större säkerhet  Främjande av 
gränsöverskridande 
verksamhet    
Alternativ 1  0 0 0 0 
Alternativ 2  ++ + ++ ++ 
 
11 
 4.11. Tillsyn i fråga om styrnings- och öppenhetskrav 
För att nå detta operativa mål be aktades följande alternativ:  
Alternativ 1 – Ingen policyförändring .  
Alternativ 2 – Tillsynsmyndigheterna får samma befogenheter att övervaka de 
föreslagna styrnings- och öppenhetskraven ; ingen harmonisering i fråga om 
rapporteringen till tillsynsmyndigheterna. 
I tabellen nedan sammanfattas analysen av altern ativen. Alternativ 2 är att föredra eftersom 
tillsynsmyndigheterna skulle kunna övervaka tj änstepensionsinstituten på ett effektivt sätt, 
liksom är fallet inom andra finansiella sektorer i EU. 
Jämförelse av alternativen utifrån deras ändamål senlighet, effektivitet och överensstämmelse 
 Ändamålsenlighet  Effektivitet  Överensstämmelse
 Större säkerhet  Främjande av 
gränsöverskridande 
verksamhet    
Alternativ 1  0 0 0 0 
Alternativ 2  ++ + ++ ++ 
5. BEDÖMNING AV DE FRÄMSTA KONSEKVENSERNA AV DE BÄSTA ALTERNATIVEN  
Även om den föreslagna åtgärden innebär kortsikt iga justeringskostnader, förväntas vinsterna med 
de bästa alternativen vara större än kostnaderna på medellång till lång sikt.  
5.1. Ekonomiska vinster 
För arbetstagarna  
Förslaget förväntas ge stora ekonomiska vinster för arbetstagarna. En bättre styrning kan ge högre 
riskjusterad avkastning på investeringar, vilket gör det lättare att nå effektiva resultat när det gäller 
pensionsinkomst och pensionsinbeta lningar. Med hjälp av bättre information kan enskilda personer 
lättare fatta mer välgrundade beslut om hur dera s pension ska finansieras. Gränsöverskridande 
tjänstepensionsinstitut kommer sannolikt att medföra ytterligare effektivitetsvinster och stordriftsfördelar för mindre företag, och det sk ulle kunna upprättas en gemensam kontaktpunkt för 
pensionsvillkorsrelaterade frågor. 
För arbetsgivarna
 
Den föreslagna åtgärden förväntas gynna arbetsgivar na, kanske särskilt små och medelstora företag 
samt multinationella företag. 
Företag som bedriver småskalig eller lokal verk samhet skulle kunna minska sina kostnader  genom att 
bli medlem i ett befintligt tjänstepensionsinstitut. Bättre styrda och mer effektiva tjänstepensionsinstitut förväntas minska bördan  för de medverkande instituten. Företag som 
bedriver verksamhet på småskalig eller lokal nivå  där det inte finns någon riktig och effektiv 
tjänstepensionsmarknad skulle dessutom kunna vinna på att bli medlem i ett befintligt 
 
12 
 tjänstepensionsinstitut utomlands snarare än om det skulle upprättas ett lokalt sådant. 
Tjänstepensionsinstitut som upprättats i medl emsstater och som har gedigen sakkunskap på 
pensionsområdet kan i själva verket tillhandahåll a tjänster via medverkande institut i andra 
medlemsstater. Kommissionens avdelningar känner till senare fall där arbetsmarknadens parter för 
små och medelstora företag med verksamhet i en  medlemsstat haft för avsikt att upprätta ett 
tjänstepensionsinstitut i en annan medlemsstat , främst på grund av att det saknas lämpliga 
produkter på den lokala marknaden.  
Många multinationella företag använder sig av ett internationellt lapptäcke av lokala 
pensionsfonder. Detta försvårar saker och ting och medför mindre öppenhet, dolda risker, 
oegentligheter och brister. Företagen kan undvika detta genom att sammanföra lokala 
pensionsfonder i ett enda tjänstepensionsinstitut.  
För små och medelstora företag  
Tjänstepensionsinstitut utgör formellt sett inte sm å och medelstora företag eftersom de generellt 
har för stora tillgångar. Många ut gör dock mindre finansinstitut. Förenklade gränsöverskridande 
definitioner och förfaranden kan troligtvis gynna små tjänstepensionsinstitut i ännu högre grad än 
stora, eftersom de har mindre finansiell kapaci tet att absorbera transaktionskostnaderna. 
Medverkande institut som är små och medels tora företag, inbegripet grupper av små och 
medelstora företag, kommer att gynnas av det fa ktum att de enkelt kan få tillgång till 
tjänstepensionsinstitut som redan finns på marknaderna utomlands och därmed kan undvika en stor 
del av den inledande kostnaden för marknadstillträde och dra fördel av de stora talens lag. 
För tillsynsmyndigheter  
Det nya systemet kommer troligtvis att kräva större  tillsynsresurser. De förefintliga nationella 
systemen, som kanske redan har resurser fö r att åstadkomma kvalitet i tillsynen av 
tjänstepensionsinstituten, kommer dock att avgör a hur mycket tillsynsmyndigheternas kostnader 
kommer att förändras. 
För medlemsstaternas budgetar   
Den föreslagna åtgärden förväntas ge två positi va effekter på medlemsstaternas budgetar. För det 
första förbättras tillhandahållandet av privata tjänst epensioner av väl styrda tjänstepensionsinstitut 
och en större tjänstepensionsmarknad. Detta leder i sin tur till ett mindre tryck på lagstadgade pensionsplaner. De medlemsstater som kan dra störst nytta av detta är de som har en liten 
tjänstepensionsmarknad i förhållande till ekonomins storlek. För det andra kan väl insatta personer 
fatta bättre beslut om sitt pensionssparande när de är unga. Därför kommer förslaget troligtvis att 
leda till en situation där mer medvetna medb orgare utövar mindre tryck på lagstadgade 
pensionsplaner, vilket främjar de offentliga finansernas hållbarhet.  
5.2. Sociala vinster 
Förslaget förväntas ge betydande positiva sociala effekter. För det första styrs efterfrågan på 
finansiella produkter främst av förtroende och avkas tning. Den föreslagna åtgärden kommer att göra 
tjänstepensionsprodukter mer effektiva och säkrare.  Den förväntas därför leda till större täckning 
 
13 
 när det gäller det kompletterande pensionssparande t och därmed stärka det sociala skyddet och öka 
inkomstjämställdheten i ett samhä lle där befolkningen snabbt blir äldre. För det andra kommer en 
större säkerhet och medvetenhet ta ck vare en effektivare informationsredovisning göra allmänheten 
mer medveten om pensionsskillnaderna. Detta upp muntrar enskilda personer att fatta välgrundade 
beslut om vilka belopp de måste spara för att få en tillräcklig pension och vilka investeringar de 
måste göra för att spara effektivt. För det tredje kommer det gemensamma formatet för 
pensionsbesked troligtvis att främja en fungerand e arbetsmarknad för människor som arbetar i olika 
medlemsstater. Avslutningsvis kommer en större ö ppenhet att hjälpa arbetsmarknadens parter att 
ställa hårdare krav när det gäller styrningen av tjän stepensionsinstitut och därmed eventuellt öka 
riskanpassade investeringsavkastningar.  
5.3. Miljövinster  
Den föreslagna åtgärden förväntas inte ge några direkta miljöeffekter av betydande art.  
5.4. Kostnader 
Den föreslagna åtgärden förväntas öka den ad ministrativa bördan främst i form av en 
engångsjusteringskostnad på kort sikt och nå got högre återkommande kostnader inom det nya 
systemet. En uppskattning som gjorts inom tjänstep ensionsbranschen av den administrativa bördan 
har pekat på tre delar som förväntas bli de dyraste.  Den föreslagna åtgärden undviker de två dyraste 
delarna med hänsyn till proportionalitetsprincipen , eftersom tjänstepensionsinstituten inte måste 
ange delar i riskutvärderingsrapporten som omfatta s av gemensam kvantitativ finansiering och att 
de endast kan ha två styrningsfunktioner. Avgiftsb estämda system i vissa medlemsstater förväntas få 
en extra kostnad till följd av utseendet av ett förvaringsinstitut. 
5.5. Makroekonomiska effekter 
Den föreslagna åtgärden förväntas inte medföra några direkta makroekonomiska effekter av 
betydande art. Däremot kan den förväntas ge tre in direkta vinster. För det första förväntas en god 
styrning och riskhantering av tjänstepensionsinstitute n stärka deras roll som långsiktiga investerare i 
den europeiska ekonomin genom att det inte läggs öv erdriven fokus på risk/avkastningsprofil på kort 
sikt. För det andra förväntas bättre och säkrar e pensionsprodukter också öka arbetstagarnas 
motivation och påverka arbetsproduktiviteten posi tivt. För det tredje kommer den pensionerade 
befolkningens köpkraft att främja s av mer effektiva tjänstepensioner när det gäller att nå en högre 
nivå av riskjusterade intäkter på tillgångar.  
5.6. Effekter på tredjeländer 
Den föreslagna åtgärden omfattar inte något po litiskt område där det finns internationella 
lagstadgade metoder. Den förväntas inte ge någr a betydande direkta effekter på tredjeländer.  
5.7. Översikt över vinster och kostnader 
Vinsterna med paketet med de bästa alternativen är främst ekonomiska men även sociala med tanke 
på den betydelse som ett tillräckligt och långsiktigt  bärkraftigt pensionssystem har i en åldrande 
ekonomi.  
 
14 
 Även om den föreslagna åtgärden inbegriper ko rtsiktiga justeringskostnader förväntas vinsterna 
med hela paketet med de bästa alternativen vara st örre än kostnaderna. De ekonomiska vinsterna 
för arbetstagarna förväntas bli stora. Arbe tsgivarna kan räkna med att få ytterligare 
stordriftsfördelar och kan överföra åtminstone en  del av den tillkommande administrativa bördan till 
medlemmarna och förmånstagarna. Den föresla gna åtgärden kommer antagligen att skapa 
mervärde i en åldrande ekonomi. Den kan ge högre sociala vinster utan att underminera den ekonomiska tillväxten.  
6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING  
Kommissionens avdelningar kommer att upprätta en  genomförandeplan där följande åtgärder 
kommer att behandlas: sammanträden med medlemsstat erna, utbyte av bästa praxis bland samtliga 
medlemsstater och utbildningsprogram för natione lla myndigheter. Man bör även överväga att låta 
Eiopa genomföra en inledande undersökning följt av en utvärderingsrapport från kommissionen.  
Man bör göra en konsekvensbedömning av de bästa al ternativen för att se i vilken utsträckning de 
förmodade effekterna förverkligas. En efterh andsutvärdering av tillämpningen av det omarbetade 
direktivet bör därför göras fem år efter antaga ndet. Den bör göras i form av en rapport från 
kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Eu ropeiska ekonomiska och sociala kommittén. Den 
kan, om nödvändigt och beroende på hur saker och ting utvecklar sig, åtföljas av politiska 
rekommendationer eller förslag om ändring av direkt ivet. Eiopa kommer att samla in kvalitativa och 
kvantitativa uppgifter. Eiopas intressentgrupp för tj änstepensioner kommer också att rådfrågas, och 
kommissionens användargrupp för finansiella tjän ster skulle också kunna involveras. En 
Eurobarometerundersökning och en opartisk studie av tjänstepensionsinstitut, arbetsgivare, 
medlemmar och förmånstagare kommer också att öv ervägas. Arbetsgivarna kan få svara på frågor 
som rör eventuella svårigheter att upprätta pens ionssystem utomlands. En kvalitetsmässigt 
förbättrad redovisning från tjänstepensionsinstitute ns sida (dvs. fler pensionsbesked eller rapporter) 
och kvalitet i den information som redovisas skulle  kunna vara tecken på en ökad öppenhet. När det 
gäller styrning skulle en bedömning göras av de ök ade specifika krav som ställs på funktioner, och 
när det gäller gränsöverskridande tillhandahå llande skulle hänsyn kunna tas till antalet 
gränsöverskridande tjänstepensionsinstitut.