[pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |

Bryssel den 18.2.2009

KOM(2009) 66 slutlig

2009/0027 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor

{SEK(2009) 153} {SEK(2009) 154}

MOTIVERING

1) Bakgrund

- Motiv och syfte

Detta förslag är ett led i EU:s strävanden att utarbeta en övergripande asylpolitik. Arbetet med att skapa ett gemensamt europeiskt asylsystem inleddes omedelbart efter det att Amsterdamfördraget trädde i kraft i maj 1999, på grundval av de riktlinjer som gavs vid Europeiska rådets möte i Tammerfors.

År 2004 antogs Haagprogrammet, ett flerårigt program för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa. I programmet konstateras bland annat att ett gemensamt asylområde borde inrättas genom ett effektivt och harmoniserat förfarande i enlighet med unionens värderingar och dess humanitära tradition. I detta sammanhang föreslogs det i Haagprogrammet att man inrättar en europeisk byrå för stöd till alla former av samarbete mellan medlemsstaterna rörande det gemensamma europeiska asylsystemet (efter införandet av ett gemensamt asylförfarande och på grundval av en utvärdering). I sina slutsatser uppmanade rådet (rättsliga och inrikes frågor) uttryckligen kommissionen att lägga fram förslag i denna riktning. Kommissionen tillkännagav i sin strategiska plan för asylpolitiken i juni 2008 (KOM(2008) 360) sin avsikt att lägga fram ett förslag till lagstiftning om inrättande av byrån. I september 2008 antog rådet slutligen den europeiska pakten för invandring och asyl och kom överens om att ”under 2009 inrätta ett europeiskt stödkontor som kommer att ha till uppgift att underlätta utbytet av information, analyser och erfarenheter mellan medlemsstaterna samt att utveckla ett praktiskt samarbete mellan de myndigheter som ansvarar för behandlingen av asylansökningar”.

Syftet med det föreliggande förslaget är att leva upp till rådets och Europeiska rådets uppmaningar som ett led i den strategiska plan för asylpolitiken som kommissionen antog i juni 2008. Kommissionen föreslår att en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor inrättas i form av en tillsynsmyndighet. Byrån ska ansvara för att underlätta och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor samt bidra till ett bättre genomförande av det gemensamma asylsystemet. I sitt meddelande om tillsynsmyndigheter från mars 2008 (KOM(2008) 135) lade kommissionen fram ett förslag om att eventuellt inrätta en tillsynsmyndighet för asylfrågor. Meddelandet föreskriver ett moratorium för inrättande av nya tillsynsmyndigheter, men moratoriet omfattar inte inrättandet av en eventuell myndighet för asylfrågor.

- Allmän bakgrund

I den strategiska plan för asylfrågor som kommissionen antog i juni 2008 konstateras det att de befintliga instrumenten i det gemensamma europeiska asylsystemet behöver kompletteras. Denna ambitiösa lagstiftningsverksamhet måste dock stödjas av ett stärkt praktiskt samarbete i asylfrågor. De stora skillnaderna mellan beslutsförfarandet i EU:s 27 medlemsstater när det gäller ansökningar om internationellt skydd beror inte endast på att harmoniseringen av lagstiftningen inte är tillräckligt långt hunnen. Skillnaderna är också ett resultat av andra faktorer, som inte avser lagstiftning. Det är t.ex. fråga om olika traditioner och praxis i de olika medlemsstaterna samt i synnerhet skillnader i informationen om de länder de som ansöker om internationellt skydd har sitt ursprung i. Därför är det så viktigt att stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor och åstadkomma konvergens mellan medlemsstaterna när det gäller behandlingen av ansökningar om internationellt skydd. Dessa problem analyserades i detalj inför utarbetandet av detta förslag till förordning, inom ramen för den konsekvensbedömning kommissionen har gjort. I konsekvensbedömningen kartläggs och utvärderas olika alternativa lösningar och föreslås vilket alternativ som är att föredra.

- Gällande bestämmelser

Det föreliggande förslaget till förordning är en del av gemenskapens regelverk om det gemensamma europeiska asylsystemet.

- Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden

Detta förslag ingår fullt ut i den strategiska plan för asylpolitiken som kommissionen antog i juni 2008, och som dels tar sikte på att stärka lagstiftningen på asylområdet för att nå fram till ett gemensamt europeiskt asylsystem som är effektivt och rättvist för dem ansöker om internationellt skydd, dels stödjer detta lagstiftningsarbete genom att stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor i alla aspekter.

2) Samråd med berörda parter och konsekvensanalys

- Samråd med berörda parter

Den strategiska plan för asylpolitiken som kommissionen antog i juni 2008 och som föreslår att kommissionen ska anta ett förslag till lagstiftning om inrättande av en byrå till stöd i asylfrågor, utarbetades på grundval av en grönbok som kommissionen lade fram i juni 2007. Grönboken syftade till att kartlägga tänkbara alternativa lösningar för den andra fasen i det gemensamma europeiska asylsystemet. Grönboken lyfte fram specifika frågor rörande ett eventuellt inrättande av en byrå för stöd i asylfrågor. Som reaktion på det offentliga samrådet inkom 89 bidrag från en rad olika aktörer på asylområdet, bland annat 20 medlemsstater, regionala och lokala myndigheter, Europeiska unionens regionkommitté och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, FN:s flyktingkommissariat, den akademiska världen, politiska partier och ett stort antal icke-statliga organisationer. Svaren på grönboken visar att det finns ett brett stöd hos de berörda parterna för att stärka det praktiska samarbetet i asylfrågor och inrätta en stödstruktur för en sådan verksamhet. Det alternativ som föredras i den strategiska planen för asylpolitiken omfattar uttryckligen inrättandet av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor.

Under 2008 lät kommissionen genomföra en extern studie om möjligheten att inrätta en stödstruktur för det praktiska samarbetet i asylfrågor. Ett brett samråd som omfattade tio fallstudier och samtal med över 50 berörda parter genomfördes i samband med studien. Två arbetsmöten hölls, i april och juni 2008, för att ge de berörda parterna möjlighet att yttra sig om vilka uppgifter stödstrukturen bör anförtros och dess organisation i institutionellt avseende. Studien slutfördes vid utgången av 2008. Kommissionens avdelningar har gjort en konsekvensbedömning av detta förslag. Den bifogas detta förslag.

3) Förslagets rättsliga aspekter

- Sammanfattning av de föreslagna åtgärderna

Enligt förslaget ska en byrå för stöd i asylfrågor (nedan kallad byrån ) inrättas i form av en tillsynsmyndighet. Det är fråga om en av lagstiftaren inrättad självständig rättslig enhet som ska delta i regleringen av en sektor på europeisk nivå och genomföra en gemenskapspolitik. Genom att sköta sina uppgifter bidrar byrån till att gemenskapsbestämmelserna om asyl genomförs och tillämpas på ett bättre sätt i hela EU.

Byrån kommer inte att ha några beslutsbefogenheter utan den ska stödja det praktiska samarbetet i asylfrågor, till exempel lägga fram rekommendationer, hänvisa till vetenskapliga myndigheter, skapa nätverk, förbättra samstämmigheten när det gäller bästa praxis, utvärdera tillämpningen och genomförandet av regler osv.

Byråns ska ha tre huvuduppgifter: den ska stödja det praktiska samarbetet i asylfrågor, stödja medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck och bidra till att genomföra det gemensamma europeiska asylsystemet.

Ett helt kapitel ägnas åt byråns samordning av grupper av asylexperter som ska ge operativt stöd till de medlemsstater där asylsystemen är utsatta för ett särskilt starkt tryck.

Med tanke på den sakkunskap externa aktörer kan bidra med på asylområdet är det viktigt att etablera ett nära samarbete mellan byrån och dessa aktörer, särskilt FN:s flyktingkommissariat som ska delta fullt ut i byråns arbete.

Beslutet om var myndigheten ska ligga fattas av stats- och regeringscheferna[1].

Byrån ska ledas av en styrelse, som ska bestå av företrädare för medlemsstaterna och kommissionen, samt av en verkställande kommitté. Ansvaret för den löpande förvaltningen ska ligga hos byråns verkställande direktör, som ska utses av styrelsen på förslag av kommissionen. 0

- Rättslig grund

Byrån ska bidra till genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet genom att utveckla det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor, garantera sakkunskap på hög nivå och samordna nödvändiga åtgärder för att bistå de länder som är utsatta för ett särskilt starkt tryck i samband med behandlingen av asylansökningar. De relevanta rättsliga grunderna finns i artikel 63.1 och 63.2 samt artikel 66 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

- Subsidiaritetsprincipen

Subsidiaritetsprincipen är tillämplig, eftersom förslaget avser ett område där gemenskapen inte har exklusiv behörighet. Medlemsstaterna kan inte själva uppnå målen för förslaget, och dessa kan uppnås på ett effektivare sätt genom gemenskapsinsatser, av flera olika skäl. Om medlemsstaterna agerar ensamma finns det särskilt en risk för att personer som ansöker om internationellt skydd även i fortsättningen kommer att behandlas olika i olika medlemsstater. Eftersom frågor som rör internationellt skydd är gränsöverskridande till sin natur kan byrån särskilt genom att utbyta bästa praxis och anordna lämplig utbildning bidra till att minska sådana skillnader i genomförandet av asyllagstiftningen som inom ramen för det nuvarande praktiska samarbetet inte kunnat minskas i väsentlig grad och på ett effektivt sätt enbart genom nationella åtgärder. Förslaget överensstämmer därför med subsidiaritetsprincipen.

- Proportionalitetsprincipen

Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen eftersom byrån saknar beslutsbefogenheter och ha ett uppdrag som är begränsat till att stödja det praktiska samarbetet och ett bättre genomförande av asyllagstiftningen.

- Val av regleringsform

Föreslagen regleringsform: förordning.

Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga eftersom en tillsynsmyndighet alltid inrättas med stöd av en inrättandeförordning som fastställer myndighetens uppdrag och organisation.

4) Budgetkonsekvenser

Inrättandet av myndigheten påverkar gemenskapens budget. De finansiella bestämmelser som är tillämpliga på byrån grundar sig på kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002[2] av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002[3] med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Byrån kommer att finansieras med anslag under en särskild rubrik i gemenskapsbudgeten. En finansieringsöversikt bifogas denna förordning.

Eftersom byrån kommer att åläggas en del uppgifter som för närvarande finansieras via Europeiska flyktingfonden förefaller det, för att rationalisera de utgifter som avser stöd till praktiskt samarbete i asylfrågor, nödvändigt att byrån i fortsättningen får en del av de anslag som för närvarande går till Europeiska flyktingfonden[4] för vidtagande av gemenskapsåtgärder. På detta sätt kan man undvika att olika rättsliga instrument parallellt föreskriver finansiering av liknande verksamheter på asylområdet.

På samma sätt kommer kommissionen att överväga om det för att skapa samstämmighet mellan de olika rättsliga instrumenten på asylområdet vore möjligt att ändra rådets beslut 2008/381/EG av den 14 maj 2008 om inrättande av ett europeiskt migrationsnätverk[5].

5) Ytterligare upplysningar

- Redovisning av förslaget

Kapitel I - INRÄTTANDE AV EN EUROPEISK BYRÅ FÖR SAMARBETE I ASYLFRÅGOR OCH DESS UPPDRAG

Artiklarna 1 och 2

I detta kapitel redovisas allmänt syftet med förordningen om inrättande av byrån och dess uppdrag.

Kapitel II - UPPGIFTER SOM SKA SKÖTAS AV EUROPEISKA BYRÅN FÖR SAMARBETE I ASYLFRÅGOR

Byråns uppgifter beskrivs i tre avsnitt: Den ska stödja det praktiska samarbetet i asylfrågor, stödja medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck och bidra till att genomföra det gemensamma europeiska asylsystemet.

Avsnitt 1 (artiklarna 3–7): Stöd till praktiskt samarbete i asylfrågor.

I dessa artiklar fastställs byråns uppgifter såvitt avser utbyte av bästa praxis, utbyte av information om ursprungsländerna, stöd till samarbete mellan medlemsstaterna inom ramen för Dublinförordningen, omplacering av asylsökande, stöd till översättning och tolkning, stöd till utbildning, tekniskt stöd och stöd vad gäller yttre aspekter.

Avsnitt 2 (artiklarna 8–10): Stöd till medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck.

Dessa artiklar definierar begreppet särskilt starkt tryck samt innehåller föreskrifter om insamling och analys av information och om stöd till medlemsstater som är utsatta för påfrestningar (särskilt systemet för tidig varning, en första analys av asylansökningar, snabbt ordnande med lämpliga mottagningsfaciliteter i de medlemsstater som är utsatta för påfrestningar samt samordning av asylexpertgrupperna, vilkas arbetssätt fastställs i kapitel 3 i denna förordning).

Avsnitt 3 (artiklarna 11 och 12): Bidrag till det gemensamma europeiska asylsystemet.

I dessa artiklar fastställs byråns uppgifter i samband med insamling och utbyte av information samt utarbetande av rapporter och andra dokument (särskilt den årliga rapporten om asylsituationen inom Europeiska unionen och allmänna dokument om genomförandet av EG:s asylinstrument, t.ex. riktlinjer eller handledningar).

Kapitel III - ASYLEXPERTGRUPPER

Artiklarna 13–21

Byrån får tillhandahålla nödvändigt operativt och tekniskt stöd till begärande medlemsstater som är utsatta för särskilt starkt tryck samt samordna utplaceringen för en viss tid av en eller flera asylexpertgrupper på den begärande medlemsstatens territorium under en lämplig period.

Asylexpertgrupperna ska särskilt bidra med sin sakkunskap när det gäller tolktjänster, kännedom om information om ursprungsländerna och kännedom om handläggning och hantering av asylärenden.

Kapitel IV – BYRÅNS ORGANISATION

Artiklarna 22–32

I dessa artiklar fastställs byrån institutionella struktur och dess organ och anges reglerna för dess verksamhet. Byråns ledning och förvaltning sköts av en styrelse, en verkställande direktör och dennes personal, en verkställande kommitté och en rådgivande grupp.

FN:s flyktingkommissariat deltar fullt ut i byråns arbete via dess olika beslutsfattande och verkställande organ.

Medlemsstaterna och kommissionen är företrädda i styrelsen. Varje medlemsstat har en röst. Kommissionen har två röster.

Kapitel V – FINANSIELLA BESTÄMMELSER

Artiklarna 33–37

I dessa artiklar anges närmare de finansiella bestämmelser och budgetbestämmelser som gäller för byrån. Det är fråga om standardbestämmelser i en rättsakt om inrättande av en tillsynsmyndighet.

Kapitel VI - PERSONALBESTÄMMELSER

Artiklarna 38 och 39

I dessa artiklar anges närmare de personalbestämmelser som gäller för byrån. Det är fråga om standardbestämmelser i en rättsakt om inrättande av en tillsynsmyndighet.

KAPITEL VII - ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artiklarna 40–52

I dessa artiklar anges närmare de allmänna bestämmelser som gäller för byrån. Det är fråga om standardbestämmelser i en rättsakt om inrättande av en tillsynsmyndighet.

- Utvärdering

Artikel 45 i förordningen innehåller föreskrifter om utvärdering av byråns verksamhet, vilket ska ske senast fem år efter förordningens ikraftträdande. Denna utvärdering ska omfatta en bedömning av byråns betydelse för det praktiska samarbetet i asylfrågor och för det gemensamma europeiska asylsystemet. Byrån ska framför allt granska om det eventuellt finns ett behov av att ändra eller utvidga uppgifterna och vilka ekonomiska konsekvenser en sådan ändring eller utvidgning kan få. I utvärderingen ska även undersökas om förvaltningsstrukturen är lämplig för byråns uppgifter. I utvärderingen ska de viktigaste aktörernas synpunkter beaktas, såväl på gemenskapsnivå som på nationell nivå.

2009/0027 (COD)

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 63.1, 63.2 och 66,

med beaktande av kommissionens förslag[6],

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[7],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande[8],

i enlighet med förfarandet i artikel 251, och

av följande skäl:

1. Gemenskapens politik rörande det gemensamma europeiska asylsystemet syftar i enlighet med Haagprogrammet till att upprätta ett gemensamt asylområde genom ett harmoniserat förfarande i enlighet med unionens värderingar och dess humanitära tradition.

2. Tack vare genomförandet av gemensamma miniminormer har många framsteg gjorts de senaste åren på vägen mot ett gemensamt europeiskt asylsystem. Skillnaderna mellan medlemsstaterna är dock fortfarande stora när det gäller det skydd som ges och i vilken form det ges.

3. Kommissionen tillkännagav i sin strategiska plan för asylpolitiken[9], som antogs i juni 2008, sin avsikt att arbeta på att utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet dels genom att föreslå en ändring av befintliga rättsliga instrument för att åstadkomma en högre grad av samordning av gällande normer, dels öka stödet för det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna, bland annat genom att lägga fram ett förslag till rättsakt om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor, som gör det möjligt att öka samordningen av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna för ett effektivt genomförande av gemensamma regler.

4. I samband med antagandet av den europeiska pakten för invandring och asyl i september 2008[10] erinrade Europeiska rådet högtidligen om att varje förföljd utlänning har rätt att få hjälp och skydd på Europeiska unionens territorium i enlighet med Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning, ändrad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967 och andra relevanta fördrag. Europeiska rådet kom uttryckligen överens om att ”under 2009 inrätta ett europeiskt stödkontor som kommer att ha till uppgift att underlätta utbytet av information, analyser och erfarenheter mellan medlemsstaterna samt att utveckla ett praktiskt samarbete mellan de myndigheter som ansvarar för behandlingen av asylansökningar”.

5. Det praktiska samarbetet på asylområdet syftar till att öka samstämmigheten mellan medlemsstaternas beslutsförfaranden i asylfrågor inom EU:s rättsliga ram. Flera praktiska samarbetsåtgärder har redan vidtagits de senaste åren, främst i fråga om gemensamma tillvägagångssätt gällande information om ursprungsland och inrättandet av ett gemensamt europeiskt asylcurriculum.

6. När det gäller medlemsstater vars nationella asylsystem är utsatta för särskilt och oproportionerligt starkt tryck, i synnerhet på grund av deras geografiska eller demografiska situation, bör byrån införa solidaritetsmekanismer som syftar till att på frivillig och samordnad väg bättre fördela de människor som beviljats internationellt skydd i dessa medlemsstater till andra medlemsstater, samtidigt som man ser till att asylsystemen inte missbrukas.

7. För att stärka och utveckla dessa åtgärder finns det därför ett behov av att skapa en särskild struktur i form av en europeisk byrå för samordning i asylfrågor (nedan kallad byrån ) som ska stödja och samordna åtgärderna.

8. För att kunna sköta sitt uppdrag på bästa möjliga sätt bör byrån vara oberoende i tekniska frågor och självbestämmande i rättsligt, administrativt och finansiellt hänseende. Därför bör byrån vara ett gemenskapsorgan som har ställning som juridisk person och utövar de genomförandebefogenheter som följer av denna förordning.

9. Byrån bör arbeta i nära samarbete med FN:s flyktingkommissariat för att dra nytta av dess stöd och sakkunskap. Med tanke på detta bör flyktingkommissariatets roll erkännas fullt ut, och det bör fullt ut delta i byråns arbete. Byrån bör också agera i nära samarbete med de behöriga instanser i medlemsstaterna som sköter uppgifter på asylområdet, med nationella invandrings- och asylmyndigheter och andra myndigheter (och utnyttja deras kapacitet och sakkunskap) samt med kommissionen. Medlemsstaterna bör samarbeta med byrån för att den ska kunna utföra sitt uppdrag.

10. Byrån bör fungera som ett europeiskt kompetenscentrum för asylfrågor och ansvara för att underlätta, samordna och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor i dess olika aspekter. Byråns uppdrag bör omfatta tre huvuduppgifter, nämligen att stödja det praktiska samarbetet i asylfrågor, stödja medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck och bidra till att genomföra det gemensamma europeiska asylsystemet.

11. Byrån bör inte ha direkta eller indirekta befogenheter avseende de beslut som myndigheterna i medlemsstaterna fattar om individuella ansökningar om internationellt skydd.

12. För att snabbt och effektivt kunna ge operativt stöd till de medlemsstater där asylsystemen är utsatta för starkt tryck bör byrån samordna utplaceringen av asylexpertgrupper i de begärande medlemsstaterna. Asylexpertgrupperna ska särskilt bidra med sin sakkunskap när det gäller tolktjänster, kännedom om information om ursprungsländerna samt kännedom om handläggning och hantering av asylärenden. Systemet med asylexpertgrupper bör regleras av denna förordning för att garantera att grupperna placeras ut effektivt.

13. Byrån bör utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att den kan fungera som ett referenscentrum genom sitt oberoende, den vetenskapliga och tekniska kvaliteten på dess stöd och information, öppenheten i sina förfaranden och arbetsmetoder, samt genom den omsorg med vilken den utför sina arbetsuppgifter.

14. För att effektivt kunna kontrollera hur byrån fungerar bör kommissionen och medlemsstaterna vara företrädda i byråns styrelse. Styrelsen bör, om möjligt, bestå av de operativa cheferna för de nationella myndigheter som har ansvar för asylpolitiken eller av deras företrädare. Styrelsen bör ha de befogenheter som krävs för att kunna fastställa budgeten, kontrollera budgetens genomförande, anta relevanta finansiella bestämmelser, utarbeta öppna förfaranden för byråns beslutsfattande och utse den verkställande direktören. För att fullt ut knyta FN:s flyktingkommissariat till byråns arbete och med hänsyn tagen till dess sakkunskap i asylfrågor bör flyktingkommissariatet vara ledamot ex officio i styrelsen, utan rösträtt.

15. För att garantera en snabb och effektiv förvaltning av byrån bör den bistås av en verkställande kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna som ska ha till uppgift att ge råd till den verkställande direktören och avge yttranden till styrelsen.

16. För att garantera byråns självbestämmande och oberoende, bör den ha en egen budget där intäkterna i huvudsak kommer från bidrag från gemenskapen. Gemenskapens budgetförfarande bör tillämpas på gemenskapsbidraget och varje annat stöd som belastar Europeiska unionens allmänna budget. Granskningen av räkenskaperna bör utföras av Europeiska gemenskapernas revisionsrätt.

17. För att kunna utföra sitt uppdrag och i den omfattning som krävs för fullgörande av dess uppgifter bör byrån samarbeta med andra gemenskapsorgan, särskilt Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), inrättad genom förordning (EG) nr 2007/2004[11], och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, inrättad genom förordning (EG) nr 168/2007[12]. Byrån bör också samarbeta med behöriga myndigheter i tredjeländer, med internationella organisationer som är behöriga på de områden som omfattas av denna förordning samt med tredjeländer inom ramen för de avtal som slutits i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördraget.

18. För att byrån ska kunna utföra sitt uppdrag bör den stå öppen för sådana länder som slutit avtal med Europeiska gemenskapen enligt vilka de har antagit och tillämpat gemenskapslagstiftningen på det område som omfattas av denna förordning, t.ex. Danmark, Norge, Island och Schweiz. Byrån får också, efter överenskommelse med kommissionen, ingå avtal i enlighet med bestämmelserna i fördraget med andra länder än de som slutit avtal med Europeiska gemenskapen enligt vilka de har antagit och tillämpat gemenskapslagstiftningen. Byrån bör dock under inga omständigheter utveckla en självständig yttre politik.

19. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[13] bör utan undantag vara tillämplig på byrån, som bör ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF)[14].

20. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar[15] bör tillämpas på byrån.

21. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter[16] bör tillämpas då byrån behandlar personuppgifter.

22. De nödvändiga bestämmelserna om de lokaler som värdmedlemsstaten ska ställa till byråns förfogande och de särskilda regler som ska tillämpas på byråns anställda och på deras familjemedlemmar bör fastställas i en överenskommelse om säte. Värdmedlemsstaten bör garantera bästa möjliga verksamhetsvillkor för byrån, även när det gäller transporter och skolgången för barn, för att den ska kunna locka till sig personal av hög kvalitet med största möjliga geografiska spridning.

23. Med beaktande av att målen för denna förordning, dvs. behovet av att underlätta och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor samt bidra till ett bättre genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför kan uppnås bättre på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

24. Danmark deltar i enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, inte i antagandet av detta beslut och är därför inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning.

25. Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns bland annat i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och förordningen bör tillämpas i enlighet med artikel 18 om rätten till asyl.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

INRÄTTANDE AV EUROPEISKA BYRÅN FÖR SAMARBETE I ASYLFRÅGOR OCH DESS UPPDRAG

Artikel 1 Inrättande av Europeiska byrån för samarbete i asylfrågor

Härmed inrättas en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor (nedan kallad byrån ) som ska bidra till genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor.

Artikel 2Uppdragsbeskrivning för Europeiska byrån för samarbete i asylfrågor

1. Byrån ska underlätta, samordna och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor ur en mängd olika perspektiv i syfte att bidra till ett bättre genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet, även när det gäller externa aspekter.

2. Byrån ska lämna operativt stöd till medlemsstater där asylsystemen är utsatta för ett starkt tryck, framför allt genom att samordna asylexpertgrupperna.

3. Byrån ska stödja gemenskapspolitiken och gemenskapslagstiftningen vetenskapligt och tekniskt på samtliga områden som direkt eller indirekt påverkar asylhanteringen för att kunna ge det praktiska samarbetet i asylfrågor sitt fulla stöd och fullgöra sina uppgifter på bästa möjliga sätt. Byrån ska vara en oberoende källa till information om alla relevanta frågor på detta område.

4. Byrån ska utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att den kan fungera som ett referenscentrum genom sitt oberoende, den vetenskapliga och tekniska kvaliteten på dess hjälp och information, öppenheten i sina förfaranden och arbetsmetoder, den omsorg med vilken den utför sina uppgifter samt genom det datorstöd som behövs för att den ska kunna fullgöra sitt uppdrag.

5. Byrån ska fullgöra sina uppgifter utan att det påverkar de uppgifter som anförtrotts Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter samt ha ett nära samarbete med denna byrå och med FN:s flyktingkommissariat.

KAPITEL 2

UPPGIFTER SOM SKA SKÖTAS AV EUROPEISKA BYRÅN FÖR SAMARBETE I ASYLFRÅGOR

Avsnitt 1 Stöd till praktiskt samarbete i asylfrågor

Artikel 3 Informationsutbyte och bästa praxis

Byrån ska organisera, främja och samordna alla åtgärder som möjliggör informationsutbyte samt fastställande och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstater i asylfrågor.

Artikel 4Information som avser ursprungsländer

Byrån ska organisera, främja och samordna åtgärder som avser information om ursprungsländerna, särskilt i följande syften:

26. Samla in information om ursprungsländerna för asylsökande och personer som ansöker om internationellt skydd genom att använda alla relevanta informationskällor, både statliga och icke-statliga.

27. Driva och utveckla en portal som samlar information om ursprungsländerna samt underhålla denna portal.

28. Utarbeta ett gemensamt format och en gemensam metod för att lägga fram, verifiera och använda information om ursprungsländer.

29. Analysera uppgifter som avser ursprungsländerna och utarbeta rapporter om ursprungsländerna.

Artikel 5Stöd till överföring inom gemenskapen av personer som omfattas av internationellt skydd

När det gäller medlemsstater vars nationella asylsystem är utsatta för särskilt och oproportionerligt starkt tryck, i synnerhet på grund av deras geografiska eller demografiska situation, ska byrån samordna allt informationsutbyte och alla andra åtgärder som hänför sig till genomförandet av instrument och mekanismer som avser överföring inom gemenskapen på frivillig väg av personer som omfattas av internationellt skydd inom Europeiska unionen.

Artikel 6Stöd till utbildning

1. Byrån ska utforma och utveckla utbildning för personer som arbetar inom nationella förvaltningar och domstolar samt vid olika typer av myndigheter i medlemsstaterna som är behöriga i asylfrågor.

2. Byrån ska utarbeta och vidareutveckla ett europeiskt asylcurriculum.

3. Den utbildning som byrån erbjuder kan vara allmän, särskild eller tematisk.

4. Den särskilda utbildningen avser bland annat följande:

30. Frågor som rör behandling av asylansökningar som lämnas in av underåriga, sårbara personer och personer med särskilda behov.

31. Fastställande av tecken eller symtom på tortyr.

32. Intervjuteknik.

33. Användning av läkarrapporter och rättsliga rapporter i asylförfarandena.

34. Frågor som rör framställande och användning av information om ursprungsländerna.

35. Särskilda rättsliga frågor eller frågor som avser rättspraxis.

5. Syftet med den utbildning som erbjuds är framför allt att garantera en hög kvalitet på den utbildning som ges målgruppen och att fastställa huvudprinciper och bästa praxis som kan tjäna som föredöme i syfte att öka samstämmigheten mellan praxis, förvaltningsmetoder och rättspraxis i de olika medlemsstaterna.

6. För de experter som ingår i den asylreserv som avses i artikel 15.3 ska byrån ordna specialiserad utbildning som är relevant för deras uppgifter och befogenheter samt genomföra regelbundna övningar med dessa experter enligt den tidsplan för specialiserad utbildning och övningar som anges i byråns årliga arbetsprogram.

7. Byrån får i samarbete med medlemsstaterna anordna utbildning på deras territorium.

Artikel 7Stöd till yttre aspekter på asylpolitiken

Vad gäller yttre aspekter ska byrån, efter överenskommelse med kommissionen, samordna informationsutbyte och övriga åtgärder som avser genomförandet av instrument och mekanismer som gäller det gemensamma europeiska asylsystemets yttre dimension.

Byrån ska samordna informationsutbyte och övriga åtgärder som avser flyktingars vidarebosättning i Europeiska unionen.

Inom ramen för sitt uppdrag och i enlighet med artikel 47 får byrån etablera former för samarbete med tredjeländer avseende tekniska aspekter, särskilt när det gäller att bygga upp kapaciteten i tredjeländer inom ramen för de regionala skyddsprogrammen.

Avsnitt 2 Stöd till medlemsstater som är utsatta för särskilt starkt tryck

Artikel 8 Särskilt starkt tryck

Byrån ska samordna och stödja gemensamma åtgärder som vidtas av medlemsstater som är utsatta för särskilt starkt tryck bland annat på grund av sin geografiska eller demografiska situation, eller i situationer som kännetecknas av en plötslig tillströmning av ett stort antal tredjelandsmedborgare som kan vara i behov av internationellt skydd.

Artikel 9Insamling och analys av information

1. För att kunna utvärdera behoven i de medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck ska byrån, bland annat på grundval av information som medlemsstaterna och FN:s flyktingkommissariat lämnat in till byrån, samla in all användbar information som gör det möjligt att kartlägga, utarbeta och fastställa krisåtgärder för att hantera särskilt starkt tryck, särskilt inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr (…/…) om införande av kriterier och mekanismer för att fastställa vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person gett in i någon medlemsstat [17].

2. Byrån ska, på grundval av information som medlemsstaterna lämnat, systematiskt beräkna och analysera tillgängliga strukturer och personalresurser, särskilt när det gäller översättning och tolkning, samt medlemsstaternas kapacitet att ta emot asylsökande, i syfte att främja ett snabbt och tillförlitligt ömsesidigt informationsutbyte mellan de olika nationella myndigheter som ansvarar för asylfrågor.

Artikel 10Stöd till medlemsstaterna

Byrån ska samordna stödåtgärder som vidtas till förmån för medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck, särskilt vad avser följande:

a) Införa ett system för tidig varning som ska förvarna medlemsstaterna om att en massiv tillströmning av personer som ansöker om internationellt skydd kan vara att vänta.

b) Samordna åtgärder till förmån för medlemsstater som är utsatta för tryck, i syfte att underlätta en första analys av de asylansökningar som behandlas av de behöriga nationella myndigheterna.

c) Samordna åtgärder som gör det möjligt för den medlemsstat som är utsatt för tryck att snabbt ordna med lämpliga mottagningsfaciliteter, särskilt nödbostäder, transportmedel och medicinsk behandling.

d) Samordna asylexpertgrupperna, vilkas arbetssätt fastställs i kapitel 3.

Avsnitt 3 Bidrag till det gemensamma europeiska asylsystemet

Artikel 11 Insamling och utbyte av information

1. Byrån ska anordna, samordna och främja informationsutbyte mellan de nationella asylmyndigheterna samt mellan kommissionen och de nationella asylmyndigheterna såvitt avser genomförandet av de rättsakter som omfattas av EU:s regelverk på asylområdet. I detta syfte får byrån upprätta databaser innehållande faktauppgifter, rättsliga uppgifter och uppgifter om rättspraxis avseende asylinstrument på nationell, europeisk och internationell nivå.

2. Framför allt ska byrån samla in följande information:

a) Information om nationella förvaltningars och myndigheters behandling av ansökningar om internationellt skydd.

b) Information om nationell lagstiftning och rättspraxis och hur de utvecklats på asylområdet.

Artikel 12Rapporter och andra handlingar som byrån utarbetar

1. Byrån ska årligen utarbeta en rapport om asylsituationen i Europeiska unionen. I denna rapport ska byrån bland annat utvärdera resultatet av de åtgärder som vidtagits med stöd av denna förordning och göra en jämförande övergripande analys för att öka medlemsstaternas kännedom om gällande bästa praxis och förbättra det gemensamma europeiska asylsystemets kvalitet, samstämmighet och effektivitet.

2. Byrån får på kommissionens begäran, efter att ha inhämtat yttrande från verkställande kommittén i enlighet med artikel 30, i nära samarbete med sina arbetsgrupper och kommissionen utarbeta tekniska dokument om asylfrågor, till exempel riktlinjer eller handledningar.

KAPITEL 3

Asylexpertgrupper

Artikel 13 Samordning

Byrån får tillhandahålla nödvändigt operativt och tekniskt stöd till begärande medlemsstater som är utsatta för särskilt starkt tryck samt samordna utplaceringen för en viss tid av en eller flera asylexpertgrupper på den begärande medlemsstatens territorium under en lämplig period. Byrån får framför allt

a) bistå vid samordningen mellan två eller flera medlemsstater i syfte att lösa problem som uppstått,

b) avdela sina experter för att stödja de behöriga nationella myndigheterna i den eller de berörda medlemsstaterna under den tid som krävs.

Artikel 14Tekniskt stöd

Asylexpertgrupperna ska framför allt bidra med sin sakkunskap om tolktjänster, information om ursprungsländerna och handläggning och hantering av asylärenden inom ramen för de åtgärder till stöd för medlemsstaterna som byrån vidtar i enlighet med artikel 10.

Artikel 15Reserv för asylinsatser

1. På förslag av byråns verkställande direktör ska byråns verkställande kommitté med tre fjärdedels majoritet besluta om profilerna för och det totala antalet experter i asylexpertgrupperna (reserv för asylinsatser). Samma förfarande ska tillämpas på alla efterföljande ändringar av profilerna och det totala antalet experter i reserven för asylinsatser.

2. Medlemsstaterna ska bidra till reserven för asylinsatser genom en nationell expertreserv som bygger på de olika fastställda profilerna genom att utse sakkunniga som motsvarar de profiler som krävs.

Artikel 16Utplacering

1. Medlemsstaterna ska omedelbart, om byrån så begär, meddela antal, namn och profiler på de experter i deras nationella reserv som de inom fem dagar kan ställa till förfogande som medlemmar i en asylexpertgrupp. Medlemsstaterna ska ställa experter till förfogande för utplacering på byråns begäran, såvida de inte befinner sig i en exceptionell situation som allvarligt påverkar fullgörandet av nationella uppgifter. Hemmedlemsstatens självbestämmanderätt avseende valet av personal och utplaceringens längd ska inte påverkas.

2. Byråns verkställande direktör ska, när han eller hon bestämmer vilken sammansättning en asylexpertgrupp ska ha, beakta de särskilda omständigheter som den begärande medlemsstaten står inför. Asylexpertgruppen ska sättas samman i enlighet med den operativa plan som upprättats i enlighet med artikel 18.

Artikel 17Förfarande för beslut om utplacering

1. En begäran om utplacering av asylexpertgrupper i enlighet med artikel 16.1 ska innehålla en beskrivning av situationen, eventuella mål och beräknade behov för utplaceringen. Den verkställande direktören får vid behov skicka ut experter från byrån för att bedöma situationen i den begärande medlemsstaten.

2. Den verkställande direktören ska omedelbart underrätta den verkställande kommittén om utplaceringen av asylexpertgrupper.

3. Den verkställande direktören ska besluta om utplacering av asylexpertgrupper snarast möjligt och senast inom fem arbetsdagar från och med den dag då begäran mottogs. Direktören ska samtidigt skriftligen underrätta den begärande medlemsstaten och den verkställande kommittén om beslutet. I beslutet ska anges på vilka huvudsakliga skäl det grundar sig.

4. Om den verkställande direktören beslutar att placera ut en eller flera asylexpertgrupper ska byrån och den begärande medlemsstaten utan dröjsmål upprätta en operativ plan i enlighet med artikel 18.

5. Den verkställande direktören ska, så snart som den operativa planen antagits, underrätta medlemsstaterna om det begärda antalet och de begärda profilerna på de asylexperter som ska placeras ut i grupperna. Denna underrättelse ska lämnas skriftligen till de nationella kontaktpunkter som avses i artikel 19 och ange vilken dag utplaceringen kommer att äga rum. Kontaktpunkterna ska även erhålla en kopia av den operativa planen.

6. Om den verkställande direktören är frånvarande eller har förhinder ska besluten om utplacering av asylexpertgrupper fattas av den enhetschef som ersätter honom eller henne.

Artikel 18Operativ plan

1. Den verkställande direktören och den begärande medlemsstaten ska enas om en operativ plan i vilken villkoren för utplaceringen av asylexpertgrupperna noga anges. Den operativa planen ska innehålla följande:

a) En beskrivning av situationen med uppgifter om utplaceringens upplägg och syften, inklusive det operativa målet.

b) Utplaceringens beräknade varaktighet.

c) Det geografiska ansvarsområde i den begärande medlemsstaten där asylexpertgrupperna kommer att placeras ut.

d) En beskrivning av uppgifterna samt särskilda instruktioner för gruppernas medlemmar bland annat om vilka databaser de får göra sökningar i och vilken utrustning de får använda i värdmedlemsstaten.

e) Asylexpertgruppernas sammansättning.

2. Den operativa planen får ändras eller anpassas endast med den verkställande direktörens och den begärande medlemsstatens godkännande. Byrån ska omedelbart skicka en kopia av den ändrade eller anpassade operativa planen till de deltagande medlemsstaterna.

Artikel 19Nationell kontaktpunkt

Varje medlemsstat ska utse en nationell kontaktpunkt som ska ansvara för kontakterna med byrån om alla frågor som rör asylexpertgrupperna. Den nationella kontaktpunkten ska alltid vara nåbar.

Artikel 20Kontaktpersoner vid EU

1. Den verkställande direktören ska bland personalen vid byrån utse en eller flera experter som ska fungera som kontaktpersoner vid EU med ansvar för samordning. Direktören ska underrätta värdmedlemsstaten om vilka kontaktpersoner som utsetts.

2. Kontaktpersonerna vid EU ska agera för byråns räkning i allt som rör utplacering av asylexpertgrupperna. Kontaktpersonerna ska särskilt ha ansvar för att

a) fungera som förbindelselänk mellan byrån och värdmedlemsstaten,

b) fungera som förbindelselänk mellan byrån och medlemmarna av asylexpertgrupperna samt för byråns räkning tillhandahålla stöd i alla frågor som rör villkoren för utplacering av asylexpertgrupperna,

c) övervaka att den operativa planen genomförs korrekt,

d) rapportera till byrån om alla aspekter av utplaceringen av asylexpertgrupper.

3. Byråns verkställande direktör får bemyndiga kontaktpersonerna att bidra till att lösa tvister som avser genomförandet av den operativa planen och utplaceringen av asylexpertgrupper.

4. Kontaktpersonerna vid EU ska ta anvisningar endast från byrån när de utför sina uppgifter.

Artikel 21Kostnader

Byrån ska fullt ut täcka följande kostnader som medlemsstaterna ådrar sig genom att ställa experter till förfogande för utplacering i asylexpertgrupperna:

a) Kostnader för resan från hemmedlemsstaten till värdmedlemsstaten samt för resan från värdmedlemsstaten till hemmedlemsstaten.

b) Vaccineringskostnader.

c) Kostnader för särskilda nödvändiga försäkringar.

d) Kostnader för hälso- och sjukvård.

e) Dagtraktamente, inklusive boendekostnader.

f) Kostnader för byråns tekniska utrustning.

KAPITEL 4

BYRÅNS ORGANISATION

Artikel 22 Organ inom byrån

Byrån ska ha följande lednings- och förvaltningsstruktur:

a) en styrelse,

b) en verkställande direktör med erforderlig personal,

c) en verkställande kommitté,

d) en rådgivande grupp.

Artikel 23Styrelsens sammansättning

1. Styrelsen ska bestå av en ledamot för varje medlemsstat och två ledamöter som utsetts av kommissionen.

2. En suppleant får företräda eller åtfölja varje styrelseledamot; när suppleanten åtföljer en ledamot får suppleanten inte rösta.

3. Ledamöterna av styrelsen utses på grundval av sin erfarenhet och sin kompetens i asylfrågor.

4. FN:s flyktingkommissariat är ledamot ex officio i styrelsen, utan rösträtt.

5. Styrelseledamöterna ska utses för tre år. Perioden kan förlängas. Då ledamöternas förordnande går ut eller om de avgår, ska de kvarstå tills deras förordnande har förnyats eller de har ersatts.

Artikel 24Styrelsens ordförande

1. Styrelsen ska välja en ordförande och en vice ordförande bland sina ledamöter. Vice ordföranden ska ersätta ordföranden om denne har förhinder.

2. Mandatperioden för ordföranden och vice ordföranden är tre år och får förlängas en gång. Om emellertid en ordförandes eller vice ordförandes uppdrag som styrelseledamot upphör någon gång under mandatperioden upphör också mandatperioden automatiskt vid denna tidpunkt.

Artikel 25Styrelsemöten

1. Styrelsens ordförande ska sammankalla till sammanträden. Byråns verkställande direktör ska delta i överläggningarna.

2. Styrelsen ska ha ordinarie möten minst två gånger om året. Dessutom ska den sammanträda på ordförandens initiativ eller på begäran av en tredjedel av ledamöterna. Ordföranden ska sammankalla till extra styrelsemöten om minst en tredjedel av styrelseledamöterna så begär.

3. Styrelsen får bjuda in en person med potentiellt relevanta åsikter som observatör till sina möten.

4. Styrelseledamöterna får, om annat inte följer av bestämmelserna i styrelsens arbetsordning, biträdas av rådgivare eller experter.

5. Byrån ska tillhandahålla styrelsens sekretariat.

Artikel 26Röstningsregler

1. Styrelsen ska fatta sina beslut med absolut majoritet av alla ledamöter som har rösträtt. Varje röstberättigad ledamot har en röst. I en ledamots frånvaro ska suppleanten ha rätt att utöva ledamotens rösträtt.

2. Byråns verkställande direktör får inte rösta.

3. Ordföranden har rösträtt.

4. De medlemsstater som inte fullt ut deltar i EU:s regelverk på asylområdet deltar inte i omröstningen när styrelsen inom ramen för sina befogenheter att förvalta byrån fattar beslut i enlighet med artikel 27 på grundval av gemenskapsinstrument som dessa medlemsstater inte deltar i.

5. Närmare bestämmelser om röstningsförfarandena ska fastställas i styrelsens arbetsordning, särskilt på vilka villkor en ledamot kan agera på en annan ledamots vägnar och eventuella krav på beslutförhet när så är lämpligt.

Artikel 27Styrelsens uppgifter

Styrelsen ska se till att byrån utför de uppgifter den anförtrotts. Styrelsen är byråns instans för planering och övervakning. Styrelsen ska särskilt

36. fastställa sin arbetsordning,

37. utse den verkställande direktören på de villkor som anges i artikel 28, vidta disciplinåtgärder gentemot den verkställande direktören och vid behov avstänga eller avsätta denne,

38. anta den årliga allmänna rapporten om byråns verksamhet och senast den 15 juni följande år översända den till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Europeiska gemenskapernas revisionsrätt; den allmänna rapporten ska offentliggöras,

39. anta, med tre fjärdedelars majoritet av sina ledamöter med rösträtt före den 30 september varje år, på grundval av ett utkast som lagts fram av byråns verkställande direktör, och efter att ha inhämtat kommissionens yttrande, byråns arbetsprogram för det kommande året och översända det till Europaparlamentet, rådet och kommissionen; arbetsprogrammet ska antas i enlighet med gemenskapens årliga budgetförfarande och gemenskapens lagstiftningsprogram på det område som är relevant för asylfrågor,

40. utföra sina arbetsuppgifter avseende byråns budget i enlighet med kapitel 5,

41. anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1049/2001, i enlighet med artikel 42 i den här förordningen,

42. besluta om den språkanvändning som ska gälla för byrån i enlighet med artikel 41 i denna förordning,

43. fastställa byråns organisationsstruktur och anta byråns personalpolitik i enlighet med bestämmelserna i artikel 38,

44. anta en flerårig plan för personalpolitiken efter att ha inhämtat kommissionens yttrande,

45. fatta alla beslut för genomförande av byråns mandat enligt denna förordning,

46. fatta alla beslut som avser inrättande och vid behov utformning av informationssystem som föreskrivs i denna förordning, framför allt den informationsportal som avses i artikel 4 b,

47. fatta alla beslut som avser upprättande och vid behov utvecklande av interna arbetsstrukturer för byrån.

48. vara ansvarig för disciplinåtgärder gentemot den verkställande direktören,

49. fastställa sin arbetsordning på förslag av verkställande direktören och efter yttrande från kommissionen.

Artikel 28Utnämning av verkställande direktören

1. Byråns verkställande direktör ska utses av styrelsen för en mandatperiod på fem år, på grundval av en lista över kandidater som kommissionen ska föreslå. Den sökande som styrelsen förordar ska före utnämningen bli ombedd att avlägga en försäkran inför behöriga utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna.

Under de nio sista månaderna före femårsperiodens slut ska kommissionen göra en utvärdering som särskilt ska gälla

- verkställande direktörens arbete, och

- byråns uppgifter och behov för de kommande åren.

2. Styrelsen kan på förslag från kommissionen, med beaktande av utvärderingsrapporten och endast i de fall det kan motiveras av byråns uppgifter och åtaganden, förlänga verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst tre år.

3. Styrelsen ska underrätta Europaparlamentet om sin avsikt att förlänga verkställande direktörens mandatperiod. Inom en månad före förlängningen av mandatperioden kan verkställande direktören bli ombedd att avlägga en försäkran inför behöriga utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna.

Artikel 29Verkställande direktörens uppgifter

1. Byrån ska ledas av den verkställande direktören, som ska vara oavhängig i sin ämbetsutövning. Den verkställande direktören är ansvarig för sin verksamhet inför styrelsen.

2. Utan att det påverkar kommissionens eller styrelsens befogenheter får den verkställande direktören varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller något annat organ.

3. Europaparlamentet och rådet får uppmana den verkställande direktören att rapportera om arbetsuppgifternas utförande.

4. Direktören ska vara byråns företrädare enligt lag.

5. Verkställande direktören får biträdas av en eller flera enhetschefer. Om den verkställande direktören är frånvarande eller har förhinder ska han eller hon ersättas av en enhetschef.

6. verkställande direktören ska ha ansvaret för att

50. ombesörja byråns löpande administration,

51. utarbeta förslag till arbetsprogram för byrån efter att ha inhämtat kommissionens yttrande,

52. genomföra arbetsprogrammen och styrelsens beslut,

53. utarbeta rapporter om ursprungsländerna i enlighet med artikel 4 d,

54. utarbeta ett förslag till budgetordning för byrån, som ska antas av styrelsen i enlighet med artikel 37, samt utarbeta genomförandeåtgärder,

55. förbereda förslaget till inkomst- och utgiftsberäkning för byrån och genomförandet av byråns budget,

56. utöva de befogenheter som anges i artikel 38 när det gäller personalen,

57. hantera samtliga personalfrågor, fatta alla beslut som avser inrättande och vid behov utvecklande av informationssystem som föreskrivs i denna förordning, framför allt den informationsportal som avses i artikel 4 b,

58. fatta alla beslut om förvaltningen av byråns interna administrativa strukturer.

Artikel 30Verkställande kommittén

1. I syfte att uppnå ökad effektivitet och snabbhet i sitt arbete ska byrån inrätta en verkställande kommitté med åtta ledamöter som ska utses bland styrelseledamöterna.

2. Kommissionen ska vara ledamot ex officio i den verkställande kommittén. Byråns styrelse ska fastställa de regler som ska tillämpas när övriga ledamöter i den verkställande kommittén utses.

3. Den verkställande kommittén ska sammanträda regelbundet minst fyra gånger per år, antingen på uppmaning av verkställande direktören eller om minst en tredjedel av dess ledamöter så begär. Reglerna för den verkställande kommitténs verksamhet ska anges i byråns arbetsordning och ska offentliggöras.

4. Mandatperioden för ledamöterna i den verkställande kommittén är lika lång som för ledamöterna i styrelsen.

5. Den verkställande kommittén ska sammanträda vid behov för att avhandla särskilda frågor.

6. Den verkställande kommittén har till uppgift att ge råd till byråns verkställande direktör och avge yttranden till styrelsen, antingen på styrelsens begäran eller på eget initiativ, om byråns arbetsprogram och om alla åtgärder byrån vidtar och i alla situationer där byrån måste fatta snabba beslut, särskilt inom ramen för kapitel 3 vid utplacering av asylexpertgrupper i medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck.

7. Byrån ska tillhandahålla den verkställande kommittén det tekniska och logistiska stöd den behöver, samt sekretariatshjälp vid dess möten.

8. Företrädare för FN:s flyktingkommissariat får på den verkställande kommitténs begäran delta utan rösträtt i kommitténs arbete.

9. Verkställande kommittén får bjuda in alla personer vars synpunkter kan vara av intresse att delta i sammanträdena.

Artikel 31Arbetsgrupper

1. Inom ramen för sitt uppdrag enligt denna förordning får byrån inrätta arbetsgrupper bestående av sådana sakkunniga från behöriga instanser i medlemsstaterna som är verksamma inom asylsektorn, bland annat specialiserade domare. De sakkunniga får ersättas av suppleanter, som ska utses vid samma tillfälle.

2. Kommissionen har rätt att delta i arbetsgrupperna. Företrädare för FN:s flyktingkommissariat får delta i arbetsgruppernas möten, i hela mötet eller en del av det beroende på de behandlade frågornas karaktär.

3. Personer med åsikter som kan vara av intresse, särskilt företrädare för icke-statliga organisationer som är verksamma inom asylområdet, får bjudas in till mötena.

Artikel 32Rådgivande grupp

1. Byrån ska samarbeta nära med icke-statliga organisationer och institutioner inom det civila samhället

2. Den rådgivande gruppen ska utgöra ett forum för informationsutbyte och gemensamt lärande. Den ska sörja för ett nära samarbete mellan byrån och berörda parter och bidra med råd och sakkunskap i asylfrågor.

3. Den rådgivande gruppen står öppen för alla berörda parter som är behöriga i enlighet med punkt 1. FN:s flyktingkommissariat är ledamot ex officio i den rådgivande gruppen.

4. Den rådgivande gruppen ska framför allt ha ansvaret för att

59. lämna förslag till styrelsen om det årliga arbetsprogram som ska antas enligt artikel 27 d,

60. Ge styrelsen återkoppling och föreslå uppföljning när det gäller den årliga rapport som avses i artikel 27 c samt den årliga rapport om asylsituationen inom Europeiska unionen som avses i artikel 12.1, och

61. ge verkställande direktören och verkställande kommittén resultat och rekommendationer från konferenser, seminarier och möten av relevans för byråns arbete.

5. Den rådgivande gruppen ska samordnas under verkställande direktörens överinseende.

6. Den rådgivande gruppen ska sammanträda minst två gånger per år.

KAPITEL 5

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

Artikel 33 Budget

1. Byråns alla inkomster och utgifter ska beräknas för varje budgetår, som ska vara kalenderår, och redovisas i byråns budget.

2. Budgetens inkomster och utgifter ska balansera varandra.

3. Utan att det påverkar andra medel ska byråns inkomster inbegripa

62. ett bidrag från gemenskapen som finns infört i Europeiska unionens allmänna budget,

63. eventuella frivilliga bidrag från medlemsstaterna.

64. belopp som utkrävs för publikationer, utbildning eller andra tjänster som byrån tillhandahåller,

4. Byråns utgifter ska bland annat omfatta personalens löner, kostnader för administration, infrastruktur samt utgifter som föranleds av avtal eller konventioner som byrån slutit.

Artikel 34Upprättande av budgeten

1. Varje år ska den verkställande direktören göra en preliminär beräkning av byråns intäkter och utgifter för påföljande räkenskapsår och överlämna denna till styrelsen tillsammans med en tjänsteförteckning.

2. På grundval av detta ska styrelsen göra en beräkning av byråns inkomster och utgifter för nästa budgetår.

3. Beräkningen av byråns inkomster och utgifter ska överlämnas till kommissionen senast den 10 februari. Senast den 31 mars ska styrelsen till kommissionen överlämna den slutliga versionen av denna beräkning, som bland annat ska omfatta ett utkast till tjänsteförteckning.

4. Kommissionen ska överlämna beräkningen av inkomster och utgifter till Europaparlamentet och rådet (budgetmyndigheten) tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget.

5. På grundval av beräkningen ska kommissionen i det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget ta upp de medel som den betraktar som nödvändiga med avseende på tjänsteförteckningen och storleken på det bidrag som ska belasta den allmänna budgeten, och som den ska förelägga budgetmyndigheten enligt artikel 272 i fördraget.

6. Budgetmyndigheten ska bevilja anslagen för bidraget till byrån.

7. Budgetmyndigheten ska anta byråns tjänsteförteckning.

8. Byråns budget ska antas av styrelsen. Budgeten blir slutlig när Europeiska unionens allmänna budget slutgiltigt har antagits. Vid behov ska den anpassas i enlighet därmed.

9. Styrelsen ska så snart som möjligt underrätta budgetmyndigheten om att den har för avsikt att genomföra eventuella projekt som kan få betydande konsekvenser för finansieringen av dess budget, särskilt projekt som rör egendom som exempelvis hyra eller köp av byggnader. Den ska underrätta kommissionen om detta.

10. Om en av budgetmyndighetens grenar har meddelat sin avsikt att avge ett yttrande, ska den översända sitt yttrande till styrelsen inom sex veckor från och med dagen för underrättelse om projektet.

Artikel 35Genomförande av budgeten

1. Verkställande direktören ska genomföra byråns budget.

2. Verkställande direktören ska varje år till budgetmyndigheten översända alla uppgifter som rör resultatet av utvärderingsförfarandena.

Artikel 36Redovisning och förfarande för att bevilja ansvarsfrihet

1. Senast den 1 mars efter utgången av det berörda budgetåret ska byråns räkenskapsförare förse kommissionens räkenskapsförare med de preliminära räkenskaperna och en rapport om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen under budgetåret. Kommissionens räkenskapsförare ska konsolidera institutionernas och de decentraliserade organens preliminära räkenskaper i enlighet med artikel 128 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget[18].

2. Senast den 31 mars efter utgången av det berörda budgetåret ska kommissionens räkenskapsförare till revisionsrätten översända de preliminära räkenskaperna samt en rapport om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen under budgetåret. Rapporten om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen ska också översändas till Europaparlamentet och rådet.

3. Efter det att revisionsrättens synpunkter på byråns preliminära redovisning enligt bestämmelserna i artikel 129 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 inkommit, ska den verkställande direktören på eget ansvar upprätta byråns slutliga redovisning och översända den till styrelsen för yttrande.

4. Styrelsen ska avge ett yttrande om byråns slutliga redovisning.

5. Senast den 1 juli efter utgången av det berörda budgetåret ska den verkställande direktören översända de slutliga räkenskaperna, tillsammans med styrelsens yttrande, till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten.

6. De slutliga räkenskaperna ska offentliggöras.

7. Senast den 30 september ska den verkställande direktören besvara revisionsrättens synpunkter. Han eller hon ska även översända detta svar till styrelsen.

8. Den verkställande direktören ska på begäran förelägga Europaparlamentet alla uppgifter som behövs för att förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för det berörda budgetåret ska fungera väl, i enlighet med artikel 146.3 i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

9. Europaparlamentet ska före den 15 maj år n + 2 på rekommendation av rådet, som ska fatta beslut med kvalificerad majoritet, bevilja den verkställande direktören ansvarsfrihet för budgetens genomförande år n.

Artikel 37Budgetbestämmelser

Styrelsen ska anta byråns finansiella bestämmelser efter samråd med kommissionen. Styrelsen får avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002[19] av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002[20] med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget endast om byråns särskilda förvaltningsbehov kräver detta, och efter att kommissionen gett sitt godkännande.

KAPITEL 6

PERSONALBESTÄMMELSER

Artikel 38 Personal

1. Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och bestämmelser som antagits gemensamt av Europeiska gemenskapernas institutioner för tillämpningen av dessa tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor ska gälla för byråns personal, även den verkställande direktören.

2. Styrelsen ska efter överenskommelse med kommissionen anta de nödvändiga genomförandeåtgärder som avses i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

3. Byrån ska gentemot sin egen personal ha de befogenheter som enligt tjänsteföreskrifterna tillkommer tillsättningsmyndigheten och de befogenheter som enligt anställningsvillkoren för övriga anställda tillkommer den myndighet som bemyndigats att ingå avtal.

4. Styrelsen får anta bestämmelser som gör det möjligt att anlita utsända nationella experter från medlemsstaterna vid byrån.

Artikel 39Privilegier och immunitet

Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier ska tillämpas på byrån.

KAPITEL 7

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 40 Rättslig status

1. Byrån ska vara ett gemenskapsorgan. Den ska vara en juridisk person.

2. I varje medlemsstat ska byrån ha den mest omfattande rättskapacitet som den nationella lagstiftningen kan tillerkänna juridiska personer. Den ska särskilt kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar.

3. Byrån ska företrädas av sin verkställande direktör.

4. Byrån ska ha sitt säte i […]. ..

Artikel 41Språkanvändning

1. Bestämmelserna i förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som ska användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen[21] ska gälla för byrån.

2. Utan att det påverkar beslut som fattats på grundval av artikel 290 i fördraget ska den årliga allmänna rapporten om byråns verksamhet och byråns årliga arbetsprogram som avses i artikel 27 c och 27 d vara utformade på gemenskapens samtliga officiella språk.

3. De översättningar som byråns arbete kräver ska utföras av Översättningscentrum för Europeiska unionens organ.

4. Styrelsen ska fastställa de praktiska formerna för hur språkanvändningen ska genomföras.

Artikel 42Tillgång till handlingar

1. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar[22] ska tillämpas på de handlingar som finns hos byrån.

2. Inom sex månader efter det att denna förordning trätt i kraft ska styrelsen anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1049/2001.

3. De beslut som fattas av byrån i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 kan ligga till grund för ett klagomål till ombudsmannen eller en talan inför Europeiska gemenskapernas domstol enligt artiklarna 195 och 230 i fördraget.

4. Byråns behandling av personuppgifter omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter[23].

Artikel 43 Säkerhetsbestämmelser för skyddet av sekretessbelagda uppgifter och känsliga uppgifter som inte är sekretessbelagda

1. Byrån ska tillämpa de säkerhetsprinciper som återfinns i kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna. Detta ska bl.a. omfatta bestämmelser om utbyte, hantering och lagring av sekretessbelagda uppgifter.

2. Byrån ska också tillämpa de av Europeiska kommissionen antagna och genomförda säkerhetsprinciperna för hantering av känsliga uppgifter som inte är sekretessbelagda.

Artikel 44Skadeståndsbestämmelser

1. Byråns inomobligatoriska ansvar ska regleras av den lagstiftning som är tillämplig på avtalet i fråga.

2. Europeiska gemenskapernas domstol ska vara behörig att träffa avgöranden enligt skiljedomsklausul i ett avtal som byrån har ingått.

3. Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar ska byrån ersätta skada som den eller dess personal har orsakat vid utövandet av sina åligganden, i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar.

4. Europeiska gemenskapernas domstol ska vara behörig i tvister om ersättning för sådana skador som avses i punkt 3.

5. De anställdas personliga ansvar gentemot byrån ska regleras av bestämmelserna i de tjänsteföreskrifter eller anställningsvillkor som gäller för dem.

Artikel 45Utvärdering och revidering

1. Senast fem år efter den dag som avses i artikel 51 ska byrån beställa en oberoende extern utvärdering av de resultat byrån har uppnått på grundval av den uppdragsbeskrivning som styrelsen antagit i samverkan med kommissionen. Denna utvärdering ska omfatta en bedömning av byråns betydelse för det praktiska samarbetet i asylfrågor och för det gemensamma europeiska asylsystemet. Byrån ska framför allt granska om det eventuellt finns ett behov av att ändra eller utvidga byråns uppgifter och vilka ekonomiska konsekvenser en sådan ändring eller utvidgning kan få. I utvärderingen ska även undersökas om förvaltningsstrukturen är lämplig för byråns uppgifter. I utvärderingen ska de viktigaste aktörernas synpunkter beaktas, såväl på gemenskapsnivå som på nationell nivå.

2. Styrelsen ska i samförstånd med kommissionen fastställa tidpunkten för framtida utvärderingar, med beaktande av resultaten av den utvärderingsrapport som avses i punkt 1.

Artikel 46Administrativ kontroll

Byråns verksamhet ska övervakas av ombudsmannen i enlighet med bestämmelserna i artikel 195 i fördraget.

Artikel 47Samarbete med tredjeländer och associerade länder

1. Byrån ska låta de länder delta som slutit avtal med Europeiska gemenskapen enligt vilka de har antagit och tillämpat gemenskapslagstiftningen på det område som täcks av denna förordning. Det ska, i enlighet med tillämpliga bestämmelser i dessa avtal, fastställas främst på vilket sätt och i vilken omfattning dessa länder ska delta i byråns arbete. Hit hör också bestämmelser om deltagande i initiativ som tas av byrån, om finansiella bidrag och om personal. När det gäller personalfrågor ska dessa avtal under alla förhållanden vara förenliga med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

2. I frågor som omfattas av byråns verksamhet, och i den omfattning som krävs för fullgörandet av dess uppgifter och efter överenskommelse med kommissionen, ska byrån underlätta det operativa samarbetet mellan medlemsstater och tredjeländer inom ramen för Europeiska unionens politik för yttre förbindelser och får också samarbeta med de myndigheter i tredjeländer som är behöriga i frågor som omfattas av denna förordning inom ramen för vad som avtalats med dessa myndigheter i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördraget.

Artikel 48Byråns samarbete med FN:s flyktingkommissariat

Byrån ska samarbeta med FN:s flyktingkommissariat i frågor som omfattas av denna förordning inom ramen för de samarbetsavtal som slutits med FN:s flyktingkommissariat.

Byrån får ge bidrag till FN.s flyktingkommissariat. Syftet med dessa bidrag är att finansiera åtgärder för att byrån på en stabil och hållbar grund ska kunna dra fördel av flyktingkommissariatets sakkunskap i asylfrågor. Bidragen är en del av de särskilda samarbetsförbindelser mellan byrån och flyktingkommissariatet som definieras i denna artikel samt i artiklarna 2.5, 9.1, 23.4, 30.8, 31.2 och 32.3. I enlighet med artikel 75 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 ska relevanta bestämmelser i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 samt i dess genomförandebestämmelser tillämpas.

Artikel 49Samarbete med Frontex, FRA och andra gemenskapsorgan samt med internationella organisationer

Byrån ska samarbeta med gemenskapsorgan som bedriver verksamhet med anknytning till byråns verksamhetsområden, särskilt med Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) samt med internationella organisationer på områden som omfattas av denna förordning, inom ramen för samarbetsavtal som slutits med dessa organ, i enlighet med bestämmelserna i EG-fördraget och bestämmelserna om dessa organs behörighet.

Samarbetet gör det möjligt att uppnå synergieffekter mellan de berörda organen och att undvika överlappning och dubbelarbete i det arbete de utför inom ramen för sina uppdrag.

Artikel 50Överenskommelse om säte och villkor för byråns verksamhet

De nödvändiga bestämmelserna om de lokaler och anläggningar som värdmedlemsstaten ska ställa till byråns förfogande samt de särskilda regler i värdmedlemsstaten som ska tillämpas på den verkställande direktören, på styrelseledamöterna, på byråns anställda och på deras familjemedlemmar ska fastställas i en överenskommelse om säte mellan byrån och värdmedlemsstaten som ingås efter att ha godkänts av styrelsen. Byråns värdmedlemsstat ska garantera bästa möjliga verksamhetsvillkor för byrån, inklusive en flerspråkig skolundervisning med europeiskt innehåll samt lämpliga förbindelser.

Artikel 51Verksamhetsstart vid byrån

Byrån ska inleda sin verksamhet inom ett år efter det att denna förordning trätt i kraft.

Kommissionen ska ansvara för bildandet av byrån och dess inledande verksamhet till dess den har operativ förmåga att genomföra sin egen budget.

För detta gäller följande:

- Till dess att byråns verkställande direktör tillträder efter att ha utnämnts av styrelsen på det sätt som föreskrivs i artikel 28, kan en tjänsteman från kommissionen utföra verkställande direktörens uppgifter i egenskap av ställföreträdande direktör.

- Tjänstemän från kommissionen får, under den ställföreträdande direktörens eller den verkställande direktörens ansvar, sköta de uppgifter som åligger byrån.

Den interimistiske verkställande direktören får godkänna alla betalningar som omfattas av anslagen i byråns budget och godkänts av styrelsen, och får ingå avtal, bland annat anställningsavtal, när tjänsteförteckningen för byrån har antagits.

Artikel 52Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den […] dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den....

På rådets vägnar

Ordförande

FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT

1. FÖRSLAGETS BENÄMNING

Förslag till rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor

2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGEN

Politikområde som berörs: Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (avdelning 18).

Närliggande verksamhet: Migration – Allmän invandrings- och asylpolitik (kapitel 18.03)

3. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER

3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd (före detta B/A-poster) – nummer och benämning:

Budgetram 2007–2013: Rubrik 3 A

Under kapitel 18.03 Migration – Allmän invandrings- och asylpolitik:

- införande av en artikel 18 03 XX med rubriken ”Europeiska byrån för samarbete i asylfrågor”

- införande av en punkt 18 03 XX med rubriken ”Europeiska byrån för samarbete i asylfrågor” – stöd under avdelningarna 1 och 2

- införande av en punkt 18 03 XX XX XX med rubriken ”Europeiska byrån för samarbete i asylfrågor” – stöd under avdelning 3

Valet av artiklar och punkter under kapitel 18 03 kommer att göras i samband med budgetförfarandet för 2010.

3.2. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och påverka budgeten:

Det föreslås att myndigheten inrättas från och med budgetåret 2010.

Kommissionen kommer att förbereda inrättandet av byrån från och med 2009, och arbetet kommer att finansieras med befintliga finansiella instrument.

3.3. Budgettekniska uppgifter:

Budgetrubrik | Typ av utgifter | Nya | Bidrag från Eftaländer | Bidrag från ansökande länder | Rubrik i budgetramen |

Se avsnitt 3.1 | Icke-oblig. utg. | Diff. anslag[24]/ | JA | NEJ | NEJ | N° 3A |

4. SAMMANFATTNING AV RESURSBEHOVEN

4.1. Finansiella resurser

4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av utgifter | Avsnitt nr | År 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n+4 | n +5 och följande budgetår | Totalt |

Driftskostnader[25] |

Åtagandebemyndiganden | 8.1. | A | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Betalningsbemyndiganden | B | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[26] |

Tekniskt och administrativt stöd | 8.2.4. | C |

TOTALT REFERENSBELOPP |

Åtagandebemyndiganden | a+c | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Betalningsbemyndiganden | b+c | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[27] |

Personalutgifter och därtill hörande utgifter | 8.2.5. | D | 0,976 | 0,976 | 0,976 | 0,610 | 3,538 |

Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet | 8.2.6. | E | 0,010 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,085 |

Totala beräknade utgifter för åtgärden |

TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e | 6,236 | 9,001 | 13,001 | 15,635 | 43,873 |

TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | b+c+d+e | 6,236 | 9,001 | 13,001 | 15,635 | 43,873 |

Uppgifter om samfinansiering

Om förslaget innefattar samfinansiering från medlemsstaterna eller andra parter (ange vilka) ska en beräkning av nivån på samfinansieringen anges i nedanstående tabell (ytterligare rader kan läggas till om det gäller flera parter):

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Samfinansierande part | År n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n + 5 och följ-ande bud-getår | Totalt |

…………………… | f |

TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN inklusive samfinansiering | a + c + d + e + f |

4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen

( Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.

( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetramen.

( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[28] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetramen).

4.1.3. Påverkan på inkomsterna

( Förslaget påverkar inte inkomsterna.

( Förslaget påverkar inkomsterna enligt följande:

Miljoner euro (avrundat till en decimal)

Före åtgärden [år n-1] | Situation efter åtgärden |

Personal totalt (antal) | 8 | 8 | 8 | 5 |

5. BESKRIVNING OCH MÅL

5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt

Byrån ska ansvara för att underlätta, samordna och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna samt mellan medlemsstaterna och kommissionen i asylfrågor ur dess många olika aspekter för att bidra till ett bättre genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet, även när det gäller dess externa aspekter.

Med hänsyn tagen till den uttryckliga begäran som Europeiska rådet framställde i september 2008 bör byrån inleda sin verksamhet senast 2010, efter att lagstiftaren antagit rättsakten om inrättande av byrån 2009.

5.2. Mervärdet av en åtgärd på gemenskapsnivå – förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekter

Syftet med den strategiska plan för asylpolitiken som kommissionen antog i juni 2008 är dels att stärka lagstiftningen på asylområdet för att nå fram till ett gemensamt europeiskt asylsystem som är effektivt och rättvist för dem ansöker om internationellt skydd, dels att stödja detta lagstiftningsarbete genom att stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor.

Inrättandet av byrån överensstämmer med det andra målet och gör det möjligt att bidra med det stöd som är nödvändigt för det praktiska samarbetet i asylfrågor.

5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningen

Syftet med förslaget är att inrätta en tillsynsmyndighet som ska bidra med nödvändigt stöd till det praktiska samarbetet i asylfrågor ur dess många olika aspekter.

Genom att sköta sina uppgifter bidrar byrån till att gemenskapsbestämmelserna om asyl genomförs och tillämpas på ett bättre sätt i hela EU. Byrån kommer inte att ha några beslutsbefogenheter utan den ska stödja det praktiska samarbetet i asylfrågor, till exempel lägga fram rekommendationer, hänvisa till vetenskapliga myndigheter, skapa nätverk, förbättra samstämmigheten när det gäller bästa praxis, utvärdera tillämpningen och genomförandet av regler osv.

Byråns uppdrag består av tre huvuduppgifter: Den ska stödja det praktiska samarbetet i asylfrågor, stödja medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck och bidra till att genomföra det gemensamma europeiska asylsystemet.

Ett helt kapitel i förordningen ägnas byråns samordning av stödgrupperna bestående av asylexperter som ska ge operativt stöd till de medlemsstater där asylsystemen är utsatta för hårt tryck och som riktat en begäran om stöd till byrån.

5.4. Metod för genomförande (preliminärt)

( Centraliserad förvaltning

( Direkt av kommissionen

( Indirekt genom delegering till

( genomförandeorgan

( organ som inrättats av gemenskapen enligt artikel 185 i budgetförordningen

( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning

( Delad eller decentraliserad förvaltning

( Tillsammans med medlemsstaterna

( Tillsammans med tredjeländer

( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)

6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING

6.1. Övervakningssystem

Byrån kommer att omfattas av de standardförfaranden för kontroll som gäller för tillsynsmyndigheter.

Byrån ska ledas av den verkställande direktören, som ska vara oavhängig i sin ämbetsutövning och sköta byråns löpande administration.

Byrån omfattas av olika skyldigheter som gör det möjligt att årligen utvärdera resultatet av dess verksamhet:

- Den ska offentliggöra en årlig allmän rapport om sin verksamhet.

- Den ska årligen utarbeta en rapport om asylsituationen i unionen. I samband med denna rapport ska byrån bland annat utvärdera resultatet av åtgärder som vidtagits med stöd av denna förordning och göra en jämförande övergripande analys av detta för att öka medlemsstaternas kännedom om gällande bästa praxis och förbättra det gemensamma europeiska asylsystemets kvalitet, samstämmighet och effektivitet.

Byrån omfattas av följande kontroller: budgetkontroll, internrevision, revisionsrättens årsrapporter, årligt beviljande av ansvarsfrihet för genomförandet av gemenskapernas budget och OLAF:s utredningar, som bland annat gör det möjligt att säkerställa att de medel som tilldelas myndigheterna används på rätt sätt.

Byråns verksamhet ska övervakas av ombudsmannen i enlighet med artikel 195 i fördraget. Denna administrativa kontroll ger vissa garantier för att hänsyn tas till de berörda parternas intressen och kvaliteten på resultaten i förfarandena.

6.2. Utvärdering

6.2.1. Förhandsbedömning

Förhandsbedömningen genomfördes i samband med rapporten om konsekvensbedömningen.

6.2.2. Bestämmelser om tidsintervall för framtida utvärderingar

Senast tre år efter den dag som avses i artikel 45 ska byrån beställa en oberoende extern utvärdering av de resultat byrån har uppnått på grundval av den uppdragsbeskrivning som styrelsen antagit i samverkan med kommissionen. Denna utvärdering ska omfatta en bedömning av byråns betydelse för det praktiska samarbetet i asylfrågor och för det gemensamma europeiska asylsystemet. Byrån ska framför allt granska om det eventuellt finns ett behov av att ändra eller utvidga byråns uppgifter och vilka ekonomiska konsekvenser en sådan ändring eller utvidgning kan få. I utvärderingen ska även undersökas om förvaltningsstrukturen är lämplig för att utföra byråns uppgifter. I utvärderingen ska de viktigaste aktörernas synpunkter beaktas, såväl på gemenskapsnivå som på nationell nivå. Styrelsen ska i samförstånd med kommissionen fastställa tidpunkten för framtida utvärderingar, med beaktande av resultaten av utvärderingsrapporten.

7. Bedrägeribekämpning

För bekämpning av bedrägeri, korruption och andra rättsstridiga handlingar ska bestämmelserna i förordning (EG) nr 1073/1999 tillämpas oinskränkt.

Byrån ska ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 och utan dröjsmål utfärda föreskrifter som ska gälla alla anställda vid byrån i anslutning till detta.

I beslut om finansiering samt i de avtal om och instrument för genomförande vilka införts till följd av dessa beslut ska det uttryckligen föreskrivas att revisionsrätten och OLAF vid behov får utföra kontroller på platsen hos dem som mottagit anslag från byrån liksom hos de tjänstemän som fördelat dessa anslag.

8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOVEN

8.1. Kostnader för förslaget fördelade på mål

Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 | År n + 4 | År n + 5 |

Tjänstemän eller tillfälligt anställda[41] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 3,5 |

B*, C*/AST | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 1,5 |

Personal som finansieras[42] genom artikel XX 01 02 |

Övrig personal som finansieras[43] genom artikel XX 01 04/05 |

TOTALT | 8 | 8 | 8 | 5 |

8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig

Under de första åren av byråns verksamhet ska AD-tjänstemännen stödja inrättandet av byrån samt vid behov delta i styrelsens, verkställande kommitténs och arbetsgruppernas möten.

AST-tjänstemännen ska bidra med administrativt stöd, till exempel i samband med tjänsteresor och allmänna administrativa angelägenheter.

8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodoses

X Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som ska ersättas eller förlängas.

( Tjänster som på förhand har tillsatts inom ramen för förfarandet för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år 2010.

X Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag.

X Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning).

( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för det berörda året

Antal anställda vid byrån (startfasen och den operativa fasen)

Informationen nedan är endast vägledande. Den bygger på uppgifterna i förhandsbedömningen, som utgör en del av den konsekvensbedömning som gjordes inför inrättandet av byrån. Det bör framhållas att nedanstående siffror i denna finansieringsöversikt bygger på de högsta siffrorna i förhandsbedömningen. Därför är de verkliga siffrorna sannolikt lägre än de siffror som anges nedan.

Behovet av personalresurser och administrativa resurser ska täckas inom ramen för de anslag som i samband med den årliga anslagstilldelningen och med beaktande av budgetförutsättningarna kan beviljas det generaldirektorat som ansvarar för åtgärden.

År | Personal som ska anställas gradvis |

2010 | 24 (AT) |

2011 | 36 (18 AT, 18 AC) |

2012 | 20 (10AT, 10 AC) |

2013 | 14 (10 AT, 4 AC) |

TOTALT | 94 (62 AT, 32 AC) |

Den externa rekryteringen kommer att skötas av byrån. Fördelningen mellan tillfälligt anställda och kontraktsanställda är endast vägledande.

Byråns personal kommer att bestå av operativ personal och administrativ personal på sammanlagt högst 94 personer. Detta är en uppskattning. Denna information bör preciseras när byråns slutliga uppgifter och dess personalbehov och administrativa behov blivit kända, efter det att förhandlingar förts om förordningen om inrättande av byrån. En första uppskattning av behoven ger dock följande siffror, som gör det möjligt att bedöma den blivande byråns personalstyrka, fördelad på de olika uppgifter som byrån ska anförtros på grundval av inrättandeförordningen:

Bedömning av personalbehovet vid byrån för samarbete i asylfrågor

Minimantal anställda (fr.o.m. 2011 – när byrån ska vara i full gång) |

Uppgifter | AD-personal: | AST-personal: |

Personal i ledande eller sektorsövergripande funktion | 7 | 6 |

Utbyte av bästa praxis[44] | 7 | 4 |

Stöd vid rättstillämpning[45] | 4 | 2 |

Expertpool[46] | 2 | 1 |

Omplacering[47] | 1 | 2 |

Regionala skyddsprogram[48] | 1 |

Vidarebosättning[49] | 1 |

Information som avser ursprungsländer[50] | 9 | 5 |

Utbildning[51] | 5 | 3 |

Operativ personal totalt | 30 | 17 |

Operativ + sektorsövergripande personal totalt | 37 | 23 |

AD- och AST-personal totalt | 60 |

Maximiantal anställda |

Uppgifter | AD-personal: | AST-personal: |

Personal i ledande eller sektorsövergripande funktion | 8 | 7 |

Utbyte av bästa praxis | 12 | 7 |

Stöd vid rättstillämpning | 6 | 3 |

Expertpool | 5 | 3 |

Omplacering | 1 | 3 |

Regionala skyddsprogram | 2 |

Vidarebosättning | 2 |

Information som avser ursprungsländer | 11 | 7 |

Utbildning | 11 | 7 |

Operativ personal totalt | 50 | 29 |

Operativ + sektorsövergripande personal totalt | 58 | 36 |

AD- och AST-personal totalt | 94 |

30–60 personer behövs för den operativa förvaltningen av det praktiska samarbetet i asylfrågor, medan övriga anställda ska sköta byråns administrativa uppgifter.

Beräkning: Byråns personalstyrka

24 personer = 2,2 miljoner euro (2010) 60 personer = 4,6 miljoner euro (2011) |

80 personer = 7,2 miljoner euro (2012) |

94 personer = 8,8 miljoner euro (2013) Dessa belopp beräknas på grundval av 122 000 euro per år för tillfälligt anställda och 64 000 euro per år för kontraktsanställda. Den personal som ska rekryteras under året beräknas på grundval av sex månader, med undantag för det första året då beräkningen grundar sig på nio månader. |

8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Administrativa utgifter)

Ej tillämpligt.

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Budgetrubrik (nummer och benämning) | År n | År n + 1 | År n + 2 | År n + 3 | År n + 4 | År n + 5 och följande budgetår | TOTALT |

1. Tekniskt och administrativt stöd (inklusive tillhörande personalkostnader) |

Genomförandeorgan[52] |

Övrigt tekniskt och administrativt stöd |

- internt |

- externt |

Totalt tekniskt och administrativt stöd |

8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppet

Beräkningen grundar sig på punkt 8.2.1

Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)

Typ av personal | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 | År n + 4 | År n + 5 och följande budgetår |

Fast och tillfälligt anställda (18 01 01) | 0,976 | 0,976 | 0,976 | 0,610 | 3,538 |

Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda, etc.) (ange budgetrubrik) |

Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,976 | 0,976 | 0,976 | 0,610 | 3,538 |

Beräkning - Tjänstemän och tillfälligt anställda |

AD/AST – 122 000 euro per år x 8 personer = 976 000 euro (2010, 2011 och 2012) AD/AST – 122 000 euro per år x 5 personer = 610 000 euro (2013) |

Beräkning – Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 |

Ej tillämpligt. |

8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet Det är fråga om administrativa utgifter för ovannämnda anställda vid kommissionen, vilka bör diskuteras innan beloppen fastställs. Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |

År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 | År n + 4 | År n + 5 och följande budgetår | TOTALT |

XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor | 0,010 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,085 |

XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten |

XX 01 02 11 03 – Kommittémöten[53] |

XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |

XX 01 02 11 05 – Informationssystem |

2. Totalt - Andra administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) |

3. Övriga utgifter av administrativ karaktär (med hänvisning till budgetrubrik) |

Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 0,010 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,085 |

Beräkning – Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet |

Tjänsteresor som tjänstemän gör för att delta i styrelsens och/eller verkställande kommitténs möten (de faktiska kostnaderna beror på var byrån ligger). Uppskattning: 10 tjänsteresor 2010 och 25 tjänsteresor övriga år. |

[1] Se rådets slutsatser från juni 2008 (11018/1/08, REV 1), i vilka det erinras om slutsatserna från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade på stats- eller regeringschefsnivå, i Bryssel den 13 december 2003 (EUT L 29, 3.2.2004).

[2] EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

[3] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[4] Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG av den 23 maj 2007 om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” och om upphävande av rådets beslut 2004/904/EG (EUT L 144, 6.6.2007, s. 1).

[5] EUT L 131, 21.5.2008, s. 7.

[6] EUT C xx/xx/xxxx, s. .

[7] EUT C xx/xx/xxxx, s. .

[8] EUT C xx/xx/xxxx, s. .

[9] KOM(2008) 360.

[10] Rådets dokument 13440/08 av den 24 september 2008.

[11] EUT L 349, 25.11.2004, s. 1.

[12] EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

[13] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

[14] EGT L 136, 31.5.1999, s. 15.

[15] EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

[16] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

[17] KOM(2008) 820.

[18] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

[19] Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 72), ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 652/2008 (EUT L 181, 10.7.2008, s. 23).

[20] EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

[21] EGT 17, 6.10.1958, s. 385.

[22] EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

[23] EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

[24] Differentierade anslag.

[25] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.

[26] Utgifter som omfattas av artikel xx 01 04 i avdelning xx.

[27] Utgifter som omfattas av andra artiklar inom kapitel xx 01 än artiklarna xx 01 04 och xx 01 05.

[28] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.

[29] Ytterligare kolumner ska läggas till vid behov, dvs. om åtgärdens löptid är längre än sex år.

[30] Enligt beskrivningen i avsnitt 5.3.

[31] Informationsteknik/överföring av uppgifter.

[32] Riskanalys/bedömning av resursbehov.

[33] Direktstöd.

[34] Kapacitetsuppbyggnad.

[35] Planering och forskning.

[36] Yttre förbindelser.

[37] Information och kommunikation.

[38] Evenemang, möten osv.

[39] Byråns personalresurser.

[40] Personalutbildning.

[41] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[42] Kostnaderna för dessa ingår INTE i referensbeloppet.

[43] Kostnaderna för dessa ingår i referensbeloppet.

[44] Informationsutbyte samt kartläggning och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna i asylfrågor.

[45] Stöd till genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet.

[46] Stöd till de asylexpertgrupper som upprättats i enlighet med förordningen, för att ge operativt stöd till de medlemsstater där asylsystemen är utsatta för ett starkt tryck.

[47] Stöd till överföring inom gemenskapen av personer som omfattas av internationellt skydd

[48] Samarbete med tredjeländer, särskilt för att stärka deras kapacitet inom ramen för de regionala skyddsprogrammen.

[49] Åtgärder för vidarebosättning inom Europeiska unionen.

[50] Information som avser ursprungsländerna för asylsökande och personer som ansöker om internationellt skydd.

[51] Utforma och anordna utbildning som är avsedd för personer som arbetar inom förvaltningar och domstolar samt vid sådana myndigheter i medlemsstaterna som är behöriga i asylfrågor.

[52] Det ska göras en hänvisning till den särskilda finansieringsöversikten för det eller de berörda genomförandeorganen.

[53] Ange typen av kommitté och till vilken grupp kommittén hör.