P9_TA(2021)0472

Politik och lagstiftning för laglig migration

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2021 med rekommendationer till kommissionen om politik och lagstiftning för laglig migration (2020/2255(INL))

(2022/C 224/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

— med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

— med beaktande av artikel 3.2 i fördraget om Europeiska unionen,

— med beaktande av artikel 79 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

— med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 45,

— med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, i synnerhet principerna 5, 10, 12 och 16,

— med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt artikel 2 i protokoll nr 4,

— med beaktande av det unionsregelverk om laglig migration som utvecklades mellan 2003 och 2021 och som reglerar villkoren för inresa och vistelse och rättigheterna för tredjelandsmedborgare som arbetar i unionen, vilket inbegriper

— Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/1883 av den 20 oktober 2021 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning och om upphävande av rådets direktiv 2009/50/EG (1),

— Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/801 av den 11 maj 2016 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, praktik, volontärarbete, deltagande i elevutbytesprogram eller utbildningsprojekt och för au pairarbete (2),

— Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/36/EU av den 26 februari 2014 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning (3),

— Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/66/EU av den 15 maj 2014 om villkor för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare inom ramen för företagsintern förflyttning av personal (4),

— Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/98/EU av den 13 december 2011 om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat (5),

— Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (6),

— rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (7),

— rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening (8),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU av den 13 december 2011 om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (9),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/589 av den 13 april 2016 om ett europeiskt nätverk för arbetsförmedlingar (Eures), om arbetstagares tillgång till rörlighetstjänster och om ytterligare integration av arbetsmarknaderna samt om ändring av förordningarna (EU) nr 492/2011 och (EU) nr 1296/2013 (10),

— med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1149 av den 20 juni 2019 om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten, om ändring av förordningarna (EG) nr 883/2004, (EU) nr 492/2011 och (EU) 2016/589 och om upphävande av beslut (EU) 2016/344 (11),

— med beaktande av Europeiska rådets slutsatser om covid-19 och migration av den 24 juni 2021, särskilt nr 12,

— med beaktande av EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika,

— med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 29 mars 2019Fitness check on EU legislation on legal migration (om kontrollen av ändamålsenligheten),

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2015En europeisk migrationsagenda,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 november 2020Handlingsplan för integration och inkludering för 2021–2027,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 april 2016För en reform av det gemensamma asylsystemet och ökade möjligheter till laglig inresa till Europa,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2018Bättre lagliga migrationsvägar till Europa: en nödvändig del av en balanserad och övergripande migrationsstrategi,

— med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 september 2020 om en ny migrations- och asylpakt,

— med beaktande av den handlingsplan och politiska förklaring som antogs vid migrationstoppmötet mellan EU och Afrika i Valletta den 11 och 12 november 2015, särskilt deras respektive delar om laglig migration och rörlighet,

— med beaktande av kommissionens pressmeddelande av den 11 juni 2021Talent Partnerships: Commission launches new initiative to address EU skills shortages and improve migration cooperation with partner countries,

— med beaktande av kommissionens gemensamma forskningscentrums studie av den 23 april 2020Immigrant key workers: Their contribution to Europe’s COVID-19 response och kommissionens gemensamma forskningscentrums tekniska rapport av den 19 maj 2020A vulnerable workforce: Migrant workers in the COVID-19 pandemic,

— med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om situationen i Medelhavet och behovet av ett helhetsgrepp på migration i EU (12),

— med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om europeiskt skydd av gränsöverskridande arbetare och säsongsarbetare i samband med covid-19-krisen (13),

— med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om nya vägar för laglig arbetskraftsmigration, baserad på ett initiativbetänkande från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (14),

— med beaktande av studien från september 2015 från utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor inom generaldirektoratet för unionens interna politik Exploring new avenues for legislation for labour migration to the European Union,

— med beaktande av studien från oktober 2015 från utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor inom generaldirektoratet för unionens interna politik EU cooperation with third countries in the field of migration,

— med beaktande av studien från mars 2019 från Europaparlamentets utredningstjänst The cost of non-Europe in the area of legal migration,

— med beaktande av studien från september 2021 från Europaparlamentets utredningstjänstLegal migration policy and law – European added value assessment,

— med beaktande av det europeiska migrationsnätverkets studier,

— med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 13,

— med beaktande av den globala pakten för säker, ordnad och reguljär migration av den 19 december 2018,

— med beaktande av de internationella arbetsnormer om arbetskraftsmigration som antagits av Internationella arbetskonferensen vid Internationella arbetsorganisationen,

— med beaktande av den internationella konventionen om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar, som FN:s generalförsamling antog den 18 december 1990,

— med beaktande av studierna om laglig migration från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling,

— med beaktande av det arbete som utförts av FN:s särskilda rapportör om migranters mänskliga rättigheter och de rapporter som denne utarbetat,

— med beaktande av studien från Center for Global Development av den 15 juli 2019Maximizing the Shared Benefits of Legal Migration Pathways: Lessons from Germany’s Skills Partnerships,

— med beaktande av rapporten från oktober 2020 från Internationella organisationen för migration Africa Migration Report: Challenging the Narrative,

— med beaktande av studien från augusti 2021 från Europaparlamentets utredningstjänst The European Commission’s New Pact on Migration and Asylum – Horizontal substitute impact assessment,

— med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen,

— med beaktande av yttrandet från utskottet för utveckling,

— med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0314/2021), och av följande skäl:

A. Ett adekvat genomförande av de befintliga rättsakterna om arbetskraftsmigration är lika viktigt som att föreslå nya rättsakter.

B. Enligt artikel 79.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen utforma en gemensam invandringspolitik i syfte att i alla lägen säkerställa en effektiv förvaltning av migrationsströmmarna, en rättvis behandling av tredjelandsmedborgare som vistas lagligen i medlemsstaterna samt förebyggande av och förstärkt bekämpning av olaglig invandring och människohandel.

C. Unionen är en av de största investerarna i utvecklingen av humankapital i grannländerna.

D. Skapandet av ytterligare lagliga migrationsvägar på unionsnivå skulle kunna bidra till att ge medlemsstaterna ett verktyg för att på ett lämpligt sätt möta kommande demografiska utmaningar, samt möta de krav på arbetsmarknaderna som inte kan tillgodoses av den inhemska arbetskraften och förbättra kompetensmatchningen på arbetsmarknaderna.

E. År 2020 vistades 23 miljoner tredjelandsmedborgare lagligt i medlemsstaterna, vilket motsvarar omkring 5,1 procent av unionens totala befolkning (15).

F. Den låga utfärdandegraden för uppehållstillstånd för varaktigt bosatta visar på ett eventuellt behov att göra dem mer attraktiva, vilket skulle kunna uppnås genom en översyn av direktiv 2003/109/EG för att klargöra fördelarna med att inneha ett uppehållstillstånd för varaktigt bosatta i EU och tillnärma de nationella lagstiftningssystemen.

G. Enligt kommissionens rapport av den 17 juni 2020 om effekterna av de demografiska förändringarna (16) är medianåldern för unionens befolkning i dag 44 år. Medianåldern har ökat i ett antal år och kommer att fortsätta att göra det under åtminstone de kommande två årtiondena.

H. Detta innebär att unionens andel av befolkningen som består av människor som är 65 år gamla eller äldre kommer att växa under de kommande årtiondena, medan den andel av befolkningen som utgörs av personer i arbetsför ålder beräknas minska under samma period.

I. Inom ramen för kontrollen av ändamålsenligheten angavs tydligt att de nuvarande unionsreglerna om laglig migration har haft begränsad inverkan när det gäller att locka till sig de färdigheter och den kompetens som unionens arbetsmarknad och ekonomi behöver, samt att den nuvarande rättsliga ramen är fragmenterad och uppvisar ett antal brister samt genomförandeproblem.

J. Bland de viktigaste resultaten från kontrollen av ändamålsenligheten framhålls att en effektiv politik för laglig migration är avgörande för hanteringen av migrationsströmmarna.

K. Kommissionsledamot Ylva Johansson förklarade i samband med lanseringen av talangpartnerskapen den 11 juni 2021 att kommissionens strategiska mål är att ersätta irreguljär migration med lagliga migrationsvägar (17).

L. Viseringsåtgärder kan fungera som ett positivt incitament i samarbetet med tredjeländer. Ett fullständigt genomförande av den nyligen reviderade viseringskodexen (18) och ytterligare insatser för viseringslättnader med tredjeländer utgör delar av en övergripande strategi för migrationspolitiken som beskrivs i den nya migrations- och asylpakten. Ytterligare samarbete och informationsutbyte skulle bidra till att missbruk av viseringar upptäcks.

M. Ramavtalen för partnerskap mellan medlemsstaterna och tredjeländer kan fungera som ett avgörande verktyg för att påskynda det ömsesidiga erkännandet av lagligt migrerande arbetstagares färdigheter och kvalifikationer.

N. Flera medlemsstater har redan ingått framgångsrika partnerskap med tredjeländer för att skapa en laglig väg för arbetskraftsmigration och matcha efterfrågan på arbetsmarknaden i mindre skala genom pilotprojekt. Talangpartnerskapen bör bygga på positiva lärdomar från dessa projekt.

O. Inom det förnyade europeiska partnerskapet för integration med arbetsmarknadens parter och ekonomiska partner undersöker man möjligheten att utvidga det framtida samarbetet till att även omfatta arbetskraftsmigration.

P. Kompetensglappet på medlemsstaternas arbetsmarknader har visat sig vara mycket kostsamt för unionen, vilket har lett till att produktiviteten i dess ekonomi minskar med mer än 2 procent per år enligt en studie från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén från 2018 (19). I studien framhålls att glappet uppstår på alla kompetensnivåer – från kockar och lastbilschaufförer till läkare och lärare. I studien hävdas att de nuvarande lagstiftningssystemen är otillräckliga för att säkerställa att unionen förblir ekonomiskt konkurrenskraftig på både kort, medellång och lång sikt och för att tillgodose efterfrågan på medlemsstaternas arbetsmarknader.

Q. År 2017 innehade omkring 3,1 miljoner tredjelandsmedborgare ett EU-uppehållstillstånd för varaktigt bosatta, jämfört med omkring 7,1 miljoner tredjelandsmedborgare som innehade ett nationellt uppehållstillstånd för varaktigt bosatta (20).

R. Direktiv 2011/98/EU har som sina två huvudsakliga målsättningar att underlätta ansökningsförfarandena för ett kombinerat arbets- och uppehållstillstånd och likabehandling. Vid utvärderingen av det direktivet som en del av kontrollen av ändamålsenligheten och i dess genomföranderapport identifierades ett antal brister med avseende på uppnåendet av dessa mål. För att åtgärda dessa brister aviserade kommissionen i den nya migrations- och asylpakten ett antal nya initiativ, däribland en översyn av nämnda direktiv.

S. Den tekniska utvecklingen har förändrat det sätt på vilket världen fungerar och har gett upphov till en situation där många arbetstagare och egenföretagare i unionen arbetar på distans. Distansarbetare sitter för närvarande fast i en rättslig gråzon eftersom de inte kan ansöka om ett traditionellt arbetstillstånd i en medlemsstat (21).

T. Ett antal medlemsstater har lanserat nya ”visum för digitala nomader”, som syftar till att underlätta vistelsen för distansarbetare eller egenföretagare som arbetar på distans i en medlemsstat och göra det möjligt för dem att arbeta (22).

U. Unionen befinner sig mitt i en ekonomisk återhämtning efter pandemin. Förbättrade lagstiftningssystem för laglig arbetskraftsmigration är en avgörande faktor för unionens ekonomiska återhämtning.

V. Enligt studien av den 23 april 2020 från kommissionens gemensamma forskningscentrum Immigrant key workers: Their contribution to Europe’s COVID-19 response är i genomsnitt 13 procent av de arbetstagare som spelar en central roll för samhället invandrare som anlänt till unionen, vilket visar att de varit av avgörande betydelse vad gäller unionens förmåga att hantera covid-19-pandemin.

W. Den direkta kopplingen mellan uppehållsrätten för tredjelandsmedborgare som vistas lagligt och deras arbetsgivare gör att tredjelandsmedborgarna riskerar att utsättas för arbetskraftsexploatering. Det har efterlysts en utfasning av dessa typer av tillstånd för att i stället låta tredjelandsmedborgare som vistas lagligt byta arbetsgivare utan att förlora sina arbetstillstånd (23).

X. I direktiv 2009/52/EG föreskrivs sanktioner och åtgärder som kan användas mot arbetsgivare som exploaterar tredjelandsmedborgare som vistas olagligt och arbetar. Tredjelandsmedborgare som har rest in i unionen lagligt kan också exploateras och bör åtnjuta samma skyddsnivå.

Y. Europeiska arbetsmyndigheten har stärkt sin gränsöverskridande operativa kapacitet för att stödja och stärka nationella yrkesinspektioner och arbetsmyndigheter samt arbetsmarknadens parter för att främja rättvis rörlighet för arbetstagarna och bekämpa gränsöverskridande bedrägerier och missbruk.

1. Europaparlamentet anser att unionen måste ta fram nya vägar för laglig arbetskraftsmigration till unionen – med samtidigt beaktande av det faktum att medlemsstaternas arbetsmarknader ser olika ut och står inför olika typer av arbetskraftsbrist och tillhörande utmaningar – för att möta de kommande demografiska utmaningarna i medlemsstaterna, där uppgifter visar att andelen invånare i åldern 65 år eller äldre beräknas komma att uppgå till omkring en tredjedel av unionens befolkning senast 2050 ( 24 ) , vilket kommer att leda till betydande arbetskraftsbrist på alla kompetensnivåer ( 25 ) . Parlamentet anser att sådana nya vägar kommer att visa sig vara nödvändiga för att öka unionens ekonomiska konkurrenskraft och dess globala inflytande som förkämpe för demokrati, rättsstatlighet, mänskliga rättigheter och fri handel med varor och tjänster, och som ledare i kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet konstaterar att sådana nya vägar bör säkerställa anständiga arbetsvillkor och bidra till att minska exploateringen av arbetstagare från tredjeländer. I ett scenario där hindren för laglig arbetskraftsmigration byggs bort och diskrimineringen på arbetsmarknaden av arbetstagare från tredjeländer minskar konstaterar parlamentet dessutom att långsiktiga BNP-vinster på uppskattningsvis 74 miljarder EUR per år skulle kunna göras i unionen ( 26 ) . Parlamentet är bekymrat över att betydande hinder för laglig arbetskraftsmigration gör unionen mindre attraktiv i den globala konkurrensen om arbetstagare på alla kompetensnivåer. Parlamentet framhåller att ett införande av nya lagliga kanaler för migranter att resa in i unionen för att arbeta skulle kunna generera upp till 37,6 miljarder EUR i BNP-vinster per år ( 27 )

2. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 79.2 – särskilt leden a och b – i EUF-fördraget och senast den 31 januari 2022 lägga fram ett förslag till rättsakt som skulle fungera som ett paket med förslag för att underlätta och främja inresa till och rörlighet inom unionen för lagligt migrerande tredjelandsmedborgare som söker arbete eller redan innehar arbetstillstånd, och som, genom en anpassning av bestämmelserna i de befintliga direktiven om laglig migration, skulle bidra till att minska byråkratin, stärka harmoniseringen, främja grundläggande rättigheter, till exempel lika behandling, och förhindra arbetskraftsexploatering, i enlighet med rekommendationerna i bilagan till detta betänkande. Parlamentet konstaterar att en sådan ny rättsakt till stöd för laglig arbetskraftsmigration från tredjeländer och en högre grad av rörlighet fortfarande utgör en av de viktigaste lösningarna på den nuvarande obalansen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft.

3. Europaparlamentet anser att inrättande av en unionsomfattande kompetensreserv för tredjelandsmedborgare som vill söka arbete i syfte att lagligen migrera till en medlemsstat, samt för arbetsgivare i unionen som söker potentiella arbetstagare i tredjeländer, skulle vara ett viktigt verktyg för att uppnå syftet med den föreslagna rättsakten, och uppmanar kommissionen att inkludera inrättandet av en sådan kompetensreserv i sitt förslag. Parlamentet föreslår att kommissionen i kompetensreserven inkluderar ett unionsomfattande kompetensnätverk för distansarbete som skulle göra det möjligt för tredjelandsmedborgare att arbeta på distans i en annan medlemsstat än den där de är bosatta och för kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta för att bättre förstå fördelarna och utmaningarna med att på distans anställa kompetens i form av tredjelandsmedborgare, samt att främja rättvis distansanställning av internationell kompetens. Parlamentet framhåller att det skulle vara frivilligt för medlemsstaterna att använda sig av ett sådant nätverk.

4. Europaparlamentet stöder kommissionens uttalande i dess meddelande av den 23 september 2020 om en ny migrations- och asylpakt avseende stärkt rörlighet för kortare vistelse (bona fide), som ett komplement till andra lagliga vägar, särskilt för forsknings- eller studieändamål, för att förbättra samarbetet med tredjeländer i tidigare led, samt uppmanar kommissionen att undersöka detta ytterligare.

5. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta artikel 15.1 i parlamentets och rådets partiella preliminära överenskommelse om det omarbetade direktivet om mottagningsvillkor, för att på så sätt minska de negativa konsekvenserna av påtvingad sysslolöshet fram till slutförandet av asylförfarandet.

6. Europaparlamentet välkomnar direktiv (EU) 2021/1883 (det reviderade blåkortsdirektivet) men anser att det är otillräckligt på grund av att unionens arbetsmarknader också är i behov av arbetstagare med låg eller medelhög utbildning, även om dessa behov varierar. Parlamentet noterar att unionen redan är beroende av dem inom viktiga sektorer såsom jordbruk och hälso- och sjukvård ( 28 ) . Parlamentet uppmanar därför kommissionen att, som en prioriterad åtgärd, i sitt förslag inkludera ett ambitiöst program för inresa och vistelse för arbetstagare från tredjeländer med låg eller medelhög utbildning, i samråd med arbetsmarknadens parter och det civila samhället och med samtidigt beaktande av medlemsstaternas behov. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera inrättande av en ram för validering och erkännande av tredjelandsmedborgares färdigheter och kvalifikationer, inbegripet yrkesutbildning, på grundval av objektiva och enhetliga kriterier, för att underlätta ett tidigt inträde för dem på arbetsmarknaden. Parlamentet vill att ramen för validering och erkännande av färdigheter och kvalifikationer ska säkerställa att tredjelandsmedborgare behandlas på ett enhetligt sätt under validerings- och erkännandeprocessen, att den möjliggör effektiva system och förfaranden och att den underlättar inhämtande av information på ett effektivt och enkelt sätt. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att insistera på att de nationella myndigheterna fortsatt utbyter information och bästa praxis med varandra. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att med alla möjliga medel, bland annat genom riktade kampanjer, främja det reviderade blåkortsdirektivet, även vad gäller nystartade företag och inom it-sektorn, där färdigheter erkänns likvärdigt med kvalifikationer i enlighet med artikel 26, jämförd med bilaga I, i det direktivet. Parlamentet påminner emellertid om att artikel 79.5 i EUF-fördraget föreskriver att den artikeln ”inte [ska] inverka på medlemsstaternas rätt att bestämma hur många tredjelandsmedborgare som får beviljas inresa från ett tredjeland till deras territorium för att där söka sysselsättning som arbetstagare eller egenföretagare”.

7. Europaparlamentet anser att unionen behöver locka fler egenföretagare och entreprenörer och behöver främja innovation, till exempel genom ungdomsrörlighet och nomadsystem. För att unionen ska förbli relevant och konkurrenskraftig på den globala marknaden, öka ekonomins flexibilitet, robusthet, stabilitet och tillväxt och samtidigt skapa nya ekonomiska verksamheter och sysselsättningsmöjligheter, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att i sitt förslag inkludera ett unionsomfattande system för inresa och vistelse för egenföretagare och entreprenörer på grundval av objektiva och enhetliga kriterier, särskilt för dem som arbetar med att etablera små och medelstora företag och uppstartsföretag, och för mycket rörliga egenföretagare som är tredjelandsmedborgare, såsom konstnärer och kulturarbetare. Parlamentet insisterar på att de föreslagna systemen måste omfatta åtgärder som stärker de grundläggande rättigheterna och främjar likabehandling av arbetstagare från tredjeländer. Parlamentet anser att kommissionen bör införa en femårig visering för flera inresor som gör det möjligt för denna kategori av tredjelandsmedborgare att resa in i unionen upp till 90 dagar per år.

8. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag inkludera en ram för talangpartnerskap med tredjeländer som medlemsstaterna skulle kunna välja att delta i på frivillig basis, med anpassning till situationen och till förmån för både ursprungs- och mottagarländerna i fråga, inbegripet yrkesutbildningsprogram baserade på färdigheter, särskilt lämplighetsprov, arbetsplatsobservation och simuleringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att denna ram gör det möjligt för parlamentet att till fullo utöva sin gransknings- och utvärderingsroll och att förslaget inbegriper adekvata mekanismer för att förhindra arbetskraftsexploatering och säkerställa likabehandling. Parlamentet betonar att inspiration för talangpartnerskapen kan hämtas i befintliga färdighetsbaserade avtal i medlemsstaterna och att talangpartnerskapen bör utvecklas i samråd med relevanta organisationer både i medlemsstaterna och i tredjeländer.

9. Europaparlamentet vidhåller att det är nödvändigt att följa en annan, välavvägd strategi för förbindelserna mellan unionen och tredjeländer på migrationsområdet. Parlamentet uppmanar unionen att sträva efter formella avtal med partnerländer i fråga om migrationsrörlighet.

10. Europaparlamentet välkomnar kommissionens planerade översyn av direktiv 2011/98/EU. Parlamentet konstaterar att ett av syftena med det direktivet är att förenkla och harmonisera de tillståndsbestämmelser som för närvarande gäller i medlemsstaterna och att främja likabehandling samt noterar att dessa syften inte har uppnåtts fullt ut i och med att vissa av bestämmelserna i det direktivet har genomförts på olika sätt runt om i unionen. Parlamentet anser vidare att kommissionen bör vidta de åtgärder som krävs för att för det första säkerställa att det direktivet genomförs korrekt av medlemsstaterna, för det andra ändra det så att man möjliggör ansökningar om ett kombinerat tillstånd såväl i en medlemsstat som i ett tredjeland och för det tredje – för att förenkla och harmonisera bestämmelserna ytterligare – tydligt reglera förfarandet för att erhålla inresevisering i syfte att undvika en situation där sökande skulle vara tvungna att inte mindre än två gånger lämna in de handlingar som krävs för att erhålla ett kombinerat tillstånd samt för att minska arbetstagarnas beroende och riskerna för exploatering. Parlamentet påpekar att det bör vara möjligt att lämna in en ansökan från en medlemsstat endast om tredjelandsmedborgaren innehar uppehållstillstånd när ansökan lämnas in. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera motsvarande ändringar av ifrågavarande direktiv i sitt förslag.

11. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag inkludera inrättande av ett gränsöverskridande nätverk för rådgivningstjänster vilket ska förvaltas av kommissionen, för lagligt migrerande arbetstagare från tredjeländer, där varje medlemsstat utser en ansvarig myndighet som ska behandla ansökningar och samordna den rådgivning och information som ges till tredjelandsmedborgare som söker arbete i unionen eller redan innehar arbetstillstånd. Parlamentet insisterar på att de ansvariga myndigheterna bör ansvara för informationsutbytet mellan medlemsstaterna avseende arbetstagare som är tredjelandsmedborgare, bör fungera som kontaktpunkter för arbetstagare och arbetsgivare med avseende på kompetensreserven och bör tillhandahålla relevant information till tredjelandsmedborgare som är intresserade av att migrera lagligt till unionen för att arbeta. Parlamentet påpekar att sådan information skulle kunna överföras antingen elektroniskt eller via relevanta organ i tredjeländer, såsom medlemsstaternas ambassader eller unionens delegationer. Parlamentet vill även att de ansvariga myndigheterna ska säkerställa nära samordning med varandra när det gäller ansökningar om ett kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd i enlighet med direktiv 2011/98/EU för att undvika dubbla inlämningar och för att uppmuntra arbetsgivare att överväga möjligheten att ansöka om detta tillstånd och erbjuda stöd i detta avseende. Parlamentet framhåller behovet att underlätta insamlingen av uppgifter, statistik och underlag samt behovet av informationsutbyte mellan medlemsstaterna för att öka effektiviteten och ändamålsenligheten i regelverket för laglig migration.

12. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag inkludera en ändring av direktiv 2014/36/EU för att ge innehavare av arbetstillstånd enligt det direktivet en period på tre månader för att söka ett nytt arbete efter att ha lämnat sin tidigare arbetsgivare utan att deras arbetstillstånd återkallas, så att de kan vistas lagligt i den berörda medlemsstaten fram till slutet av den period som de har rätt att stanna kvar, men inte längre än nio månader, i enlighet med det direktivet, förutsatt att de ansöker om arbete hos en annan arbetsgivare under hela denna period. För att förhindra arbetskraftsexploatering uppmanar parlamentet också kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att fullt ut tillämpa den bestämmelsen och därigenom eliminera kopplingen mellan å ena sidan uppehållstillstånd och å andra sidan arbetsgivare och arbetsplats. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag inkludera en ändring av nämnda direktiv för att göra det möjligt för medlemsstaterna att förnya arbetstillstånd för säsongsarbete för en period på upp till fem år.

13. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag inkludera en ändring av direktiv 2009/52/EG för att anpassa dess tillämpningsområde till att omfatta exploaterade tredjelandsmedborgare som vistas lagligt och arbetar i unionen och som är offer för förhållanden som påverkar deras hälsa och säkerhet och kränker deras mänskliga värdighet, samt att förbättra efterlevnaden av bestämmelserna om likabehandling, såsom tillgängliga och ändamålsenliga klagomålsmekanismer och tillgång till rättslig prövning för alla arbetstagare i händelse av exploatering och andra brott.

14. Europaparlamentet anser att direktiv 2003/109/EG – som i nuläget är underutnyttjat och i praktiken inte ger någon rätt till rörlighet inom unionen – bör ändras så att tredjelandsmedborgare som är varaktigt bosatta i en medlemsstat kan bosätta sig permanent i en annan medlemsstat från och med den dag då deras uppehållstillstånd utfärdas på villkor som är likvärdiga med de villkor som gäller för unionsmedborgare, och så att man minskar det antal bosättningsår som krävs för att förvärva ställning som varaktigt bosatt i EU från fem till tre år. Kommissionen uppmanas även att inkludera dessa ändringar i sin kommande översyn av det direktivet. Parlamentet konstaterar att sammanhängande vistelse i en medlemsstat är en av de aspekter som bidrar till en ordentlig integration av personer i en gemenskap innan personerna i fråga beslutar sig för att bosätta sig i en annan medlemsstat. Kommissionen uppmanas att inkludera dessa ändringar i sitt förslag.

15. Europaparlamentet anser att det krävs adekvat finansiering för de förslag som läggs fram i detta betänkande samt anser att det begärda förslagets ekonomiska konsekvenser ska täckas av unionens relevanta budgetanslag.

16. Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till de nationella parlamenten.

(1) EUT L 382, 28.10.2021, s. 1.

(2) EUT L 132, 21.5.2016, s. 21.

(3) EUT L 94, 28.3.2014, s. 375.

(4) EUT L 157, 27.5.2014, s. 1.

(5) EUT L 343, 23.12.2011, s. 1.

(6) EUT L 168, 30.6.2009, s. 24.

(7) EUT L 16, 23.1.2004, s. 44.

(8) EUT L 251, 3.10.2003, s. 12.

(9) EUT L 337, 20.12.2011, s. 9.

(10) EUT L 107, 22.4.2016, s. 1.

(11) EUT L 186, 11.7.2019, s. 21.

(12) EUT C 58, 15.2.2018, s. 9.

(13) EUT C 362, 8.9.2021, s. 82.

(14) Antagna texter, P9_TA(2021)0260.

(15) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20210325-2#:~:text=On%201%20January%202020%2C%2023,5.1%25%20of%20the%20EU%20population

(16) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/demography_report_2020_n.pdf

(17) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sv/ip_21_2921

(18) Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av den 13 juli 2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (EUT L 243, 15.9.2009, s. 1).

(19) https://www.eesc.europa.eu/sv/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more

(20) https://ec.europa.eu/migrant-integration/librarydoc/report-on-the-implementation-of-directive-2003/109/ec-on-the-status-of-long-term-foreign-residents

(21) https://www.etiasvisa.com/etias-news/digital-nomad-visas-eu-countries#:~:text=The%20digital%20nomad%20visa%20allows,are%20reviewed%20within%2030%20day

(22) Ibid.

(23) https://picum.org/wp-content/uploads/2021/03/Designing-labour-migration-policies-to-promote-decent-work-EN.pdf

(24) Ageing Europe – Looking at the lives of older people in the EU, 2020 års upplaga.

(25) https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/press-releases/skills-mismatches-eu-businesses-are-losing-millions-and-will-be-losing-even-more

(26) Navarra, C. och Fernandes, M., European Added Value Assessment – Legal migration Policy and law, Europaparlamentets utredningstjänst, 2021.

(27) Ibid.

(28) https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/immigrant-key-workers-their-contribution-europes-covid-19-response_en