MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA CENTRALBANKEN, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH EUROPOL om förebyggande av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter

(text av betydelse för EES)

1. INLEDNING

Detta meddelande bygger på meddelandet från 1998 om bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter [1]. Det rör sig om en prioriterad åtgärd enligt handlingsplanen för finansiella tjänster [2], och meddelandet innehåller en översikt över ett antal förebyggande åtgärder för att bekämpa bedrägeri och förfalskning inom betalningssystem. Dessa återfinns i den bifogade handlingsplanen för förebyggande av bedrägeri. Detta meddelande kompletterar det rambeslut som föreslagits på området [3] och lagstiftningsinitiativet för att skydda euron mot förfalskning [4]. Vidare utgör meddelandet ett svar på Europeiska rådets önskemål i Tammerfors och Lissabon [5]. Parlamentet har upprepade gånger betonat vikten av att man har högsta möjliga säkerhetsnivå i fråga om betalningsinstrument [6] och uppmanat kommissionen att föreslå specifika förebyggande åtgärder. Ansträngningarna för att bekämpa bedrägeri och förfalskning är särskilt viktiga för att utveckla e-handeln.

[1] LUTNOTER

[2] "Finansiella tjänster: Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan", KOM (1999)232, 11.5.1999.

[3] Förslag till rådets rambeslut om bekämpning av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter, KOM(1999) 438 slutlig, 14.9.1999.

[4] Förslag till rådets förordning om skydd av euron mot förfalskning, KOM(2000) 492 slutlig, 26.7.2000.

[5] Europeiska rådet i Tammerfors (oktober 1999) bekräftade medlemsstaternas engagemang för att förstärka kampen mot organiserad ekonomisk brottslighet och underströk då särskilt betydelsen av förebyggande åtgärder, samarbete och utbyte av bästa praxis. På toppmötet i Lissabon (mars 2000) uppmanade Europeiska rådet kommissionen att överväga metoder att främja konsumenternas förtroende för elektronisk handel.

[6] Europaparlamentet antog ett betänkande och en resolution om förebyggande av bedrägeri (A4-0396/98) i november 1998. Parlamentets betänkande innehöll ett politiskt budskap i vilket man efterlyste ett starkt engagemang från kommissionens och medlemsstaternas sida i kampen mot organiserad brottslighet.

2. BEDRÄGERIERNAS KARAKTÄR OCH OMFATTNING

Det förekommer mer gränsöverskridande bedrägerier än bedrägerier i enskilda länder. I de tio EU-länder där det beviljas flest betalkort är andelen gränsöverskridande bedrägerier för sådana kort flera gånger större än andelen totalt i EU [7], och i vissa tredje länder är andelen ännu större. De förebyggande initiativen har likväl huvudsakligen tagits på nationell nivå. Bedrägerierna ökar mest när det gäller betalningstransaktioner på distans, i synnerhet på Internet. Även om försäljningen per e-handel de senaste åren har överskridit de mest optimistiska uppskattningarna, hämmas dess potential av att folk inte har förtroende för att betalningarna på Internet är skyddade och säkra. Utöver dataintrång i samband med betalningstransaktioner oroar man sig för möjligheten att hackare samlar in information från databaser på webbplatser.

[7] I dessa länder är andelen gränsöverskridande bedrägerier 0,40 % av den internationella nettoförsäljningsvolymen, medan andelen bedrägerier är 0,07 % av den sammanlagda (inhemska och gränsöverskridande) nettoförsäljningsvolymen (källa: VISA).

Brotten har ökat snabbt i och med att mängden betalningstransaktioner ökat: för närvarande uppgår intäkterna från bedrägeri med betalkort i unionen uppskattningsvis till 600 miljoner euro [8], dvs. en ökning på ca 50 % i fjol. Dessa intäkter kan ofta utgöra stöd till annan kriminell verksamhet och därmed stärka organiserade ligor. Bedrägeri med stulna eller förfalskade ickekontanta betalningsinstrument begås ofta av kriminella organisationer. Dessa agerar snabbt och smidigt (de kan montera upp en fabrik för förfalskade betalkort på några få timmar). De kan också ändra arbetsmetoder för att kringgå de åtgärder som vidtagits mot dem. Brottsligor opererar ofta över gränserna. Sofistikerad teknik används för att begå betalningsbedrägerier på Internet.

[8] Detta motsvarar grovt taget 0,07 % av omsättningen med betalkort i Europeiska unionen.

3. VARFÖR DET ALLTJÄMT ÄR VIKTIGT MED FÖREBYGGANDE ÅTGÄRDER FÖR TEKNISK SÄKERHET FÖR BETALNINGAR

Smidiga ickekontanta betalningsmedel är väsentliga för en modern ekonomi. Dessa bör också vara användarvänliga, allmänt gångbara, tillförlitliga och tillgängliga till relativt låg kostnad. Eftersom effektivitet är beroende av säkerhet bör den tekniska säkerheten ligga på högsta möjliga nivå som är ekonomiskt lönsam. Vidare bör förbättringar av säkerhetsnivåer mätas genom kontroll av bedrägeristatistiken eller genom oavhängig benchmarking av säkerheten.

I sitt meddelande från 1998 uppmanade kommissionen marknadsaktörerna att förbättra säkerheten på betalningsprodukterna och -systemen. Den föreslagna handlingsplanen för förebyggande av bedrägeri går inte på nytt in på att man på betalningsinstrument bör införa säkerhetsfaktorer baserade på ny teknik. I stället är syftet att uppställa allmänna mål som skall uppnås genom främjande av förbättrad teknisk säkerhet i allmänhet och fastställande av bästa praxis.

Kommissionen har antagit meddelandet Ett säkrare informationssamhälle - ökad säkerhet i informationsinfrastrukturen och bekämpning av datorrelaterad brottslighet, där politiken som helhet mot brottslig verksamhet som utnyttjar datanätverk och datatjänster formuleras. Där diskuteras behovet av och tänkbara former för ett initiativ i ett bredare sammanhang, nämligen målen för informationssamhället, e-handeln och säkerheten i handlingsplanen för e-Europa [9]. Det skulle innehålla riktade åtgärder, bland annat för icke-kontanta betalningsmedel, för att förbättra säkerheten på Internet och höja företagens och konsumenternas förtroende.

[9] http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/actionplan/index_en.htm

4. HANDLINGSPLANEN

Det är ytterst viktigt att man inför förebyggande åtgärder för att bekämpa bedrägeri och förfalskning av andra betalningsmedel än kontanter, och detta arbete ingår också bland de åtgärdsområden som kommissionen tar upp i sin övergripande plan för att förebygga brottslighet [10]. Synpunkter på gemensamma riktlinjer och förslag om finansiellt stöd från gemenskapenEtt centralt inslag i handlingsplanen för förebyggande av bedrägeri är ett nära samarbete mellan de berörda myndigheterna och privata parterna, utbyte av erfarenheter och information, utbildning, utveckling och gemensamt undervisningsmaterial. Det är huvudsakligen betalningsbranschen (betalningssystem, utgivare, clearinginstitut och tillverkare av betalningsinstrument) som skall vidta förebyggande åtgärder. De viktigaste förbättringarna är tekniska, t.ex. införande av chipkort. Handlingsplanen innefattar likväl förebyggande åtgärder som har bäst effekt om alla berörda parter vidtar dem i samarbete; detta innefattar t.ex. innehavarna av betalningsinstrument, detaljhandeln och leverantörer av infrastrukturnät samt nationella och överstatliga myndigheter, inbegripet brottsbekämpande organ. Alla parter bör vara medvetna om sin egen funktion, sitt eget ansvar och sina egna rättigheter och skyldigheter. Det är också av central betydelse att konsumenterna förstår riskerna med att använda andra betalningsinstrument än kontanter och hur man bäst hindrar missbruk.

[10] Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet: Att förebygga brottslighet i Europeiska unionen, KOM(2000) 786 slutlig, 29.11.2000.

Kommissionen kommer att samordna verksamheten för att förstärka och främja de förebyggande åtgärderna, inklusive informationsinsamling och upplysningsinitiativ. Den kommer också genom initiativ som kommer att genomföras i lika utsträckning i Europeiska unionens medlemsstater att eftersträva en hög nivå när det gäller att förhindra bedrägeri. Dessa förebyggande åtgärder måste samordnas med initiativen inom den övergripande plan för att förebygga brottslighet som nämns ovan.

5. SLUTSATSER

Kommissionen uppmanar rådet och Europaparlamentet att godkänna den bifogade handlingsplanen för förebyggande av bedrägeri. Genom planen upprättas en flexibel strategi. Kommissionen anser att separata initiativ inte kan erbjuda optimala lösningar. Bedrägeri kan förebyggas effektivt endast genom en kombination av samordnade förebyggande åtgärder och heltäckande regler, inklusive lämpliga påföljder. Handlingsplanen bygger på partnerskap och samarbete på alla nivåer. Den kommer att ses över periodvis, första gången senast 2003. Kommissionen kommer därför före utgången av 2003 att utarbeta en rapport som kommer att innehålla en utvärdering av vilka framsteg som gjorts när det gäller att genomföra handlingsplanen för förebyggande av bedrägeri och vidare att vid behov föreslå ytterligare eller alternativa åtgärder.

BILAGA

handlingsplan för förebyggande av bedrägeri

1. Tekniska framsteg

Mål:

--> Betalningsbranschen bör erbjuda den högsta möjliga nivå på säkerhet som är ekonomiskt möjlig för elektroniska betalningar senast i mitten av 2002.

--> Alla berörda parter, i synnerhet nationella myndigheter, bör delta i genomförandet av en samordnad och strukturerad säkerhetsstrategi.

Betalningsbranschen har utvecklat och infört en lång rad tekniska åtgärder för att förebygga bedrägeri. För närvarande håller man på att ta fram ny teknik och genomföra en omfattande säkerhetsstrategi både för betalningar som utförs personligen och för distansbetalningar (t.ex. införande av chip på kreditkort [11] och nya sätt att betala i samband med e-handel).

[11] Detta kommer att ha genomförts senast 2005 i Europeiska unionen enligt de gällande planerna (källa: VISA och Europay/Mastercard).

Det långsiktiga målet är att samtliga berörda parter (inbegripet nationella myndigheter) genomför en samordnad och strukturerad säkerhetsstrategi. Det är väsentligt att kunskapen om och användningen av standardiserade säkerhetskrav främjas, så att en objektiv bedömning av säkerhetsnivån på varje betalningsprodukt eller -system underlättas. Ett exempel på en sådan strategi är "Common Criteria/Protection Profiles" (nu ISO-standard IS 15408), som gör det möjligt att fastställa säkerhetskrav för IT-produkter och -system, inbegripet betalningsprodukter. Om sådana säkerhetskrav införs kan konsumenternas och handlarnas förtroende för betalningsprodukterna förstärkas betydligt. Vilken som är den högsta säkerhetsnivå som är ekonomiskt möjlig måste bedömas utifrån en helhetsbild där man beaktar kostnaderna i alla led i betalningssystemet.

Åtgärder:

--> Kommissionen kommer att organisera upplysningsinitiativ, inbegripet ett forum om säkerhet för betalningsprodukter och system för bedrägeribekämpning.

--> Kommissionen kommer att göra en undersökning av specifika aspekter av säkerheten för betalningsprodukter och betalningssystem och deras effekt på antalet bedrägerier, och därefter utforma särskilda initiativ.

2. Informationsutbyte

Mål:

--> Betalningsbranschen och detaljhandeln bör utöka informationsutbytet för att främja tidigare upptäckt och anmälan av försök till bedrägeri, samtidigt som individens fri- och rättigheter respekteras, liksom konkurrensbestämmelserna.

Informationsutbyte är ett väsentligt inslag i varje effektiv strategi för att förebygga bedrägeri, och rättsliga åtgärder i fall av betalningsbedrägeri förutsätter ett sådant utbyte mellan banker och brottsbekämpande organ både inom och mellan EU-medlemsstater. Det finns ett effektivt informationsutbyte inom betalningsbranschen och detaljhandeln i förebyggande syfte [12] i vissa medlemstater, och det bör införas i större omfattning.

[12] Direktanslutna signaleringssystem (t.ex. CIFAS, som funnits i Storbritannien sedan 1988) erbjuder finansiella institut möjligheten att utbyta information om fall av bedrägeri och försök till bedrägeri och har varit framgångsrika när det gäller att minska bedrägerier. Betalningsbranschen har utvecklat flera databaser för analys av bedrägerier och riskbedömning. Liknande initiativ har tagits inom detaljhandelssektorn, inom vilken databaser med register över bedrägerier har skapats.

Genomförandet av direktiv 95/46/EG om skydd av uppgifter [13] ställer villkor på insamling och utbyte av information mellan aktörer på betalningsmarknaderna och de berörda myndigheterna. Det ojämna genomförandet av direktivet [14] i medlemsstaterna kan skapa problem i system som bygger på uppgifter som skall samlas in i, och utbytas med, andra medlemsstater.

[13] Enligt direktiv 95/46/EG skall personuppgifter samlas in på ett korrekt och lagligt sätt, för särskilda ändamål och med lämpligt meddelande till den berörda personen. Uppgifterna bör vara riktiga, endast användas för de ändamål som uppges när de samlas in och inte förvaras längre än vad som är nödvändigt för de angivna ändamålen. Direktivet ger den berörda personen bl.a. rätt att få tillgång till, rätta till och vägra insamling av uppgifterna under vissa omständigheter.

[14] Medlemsstaterna kan vid behov göra undantag från kraven i direktivet för att förhindra, utreda, uppdaga och vidta rättsliga åtgärder mot brott. Eftersom kanske inte samtliga medlemsstater utnyttjar (eller har utnyttjat) denna möjlighet till undantag eller inte har infört den i samma utsträckning kan insamlingen och bearbetningen av viss information enligt ovan emellertid vara tillåten i en medlemsstat och förbjuden i andra.

Det bör finnas klara och gemensamma regler för informationsutbytet inom varje land och mellan EU-medlemsstater. Detta problem är också relevant i ett internationellt perspektiv. Kommissionen kommer att undersöka i vilken omfattning det ojämna genomförandet av direktivet påverkar kampen mot bedrägeri och förfalskning.

Åtgärder:

--> Kommissionen kommer i samarbete med nationella myndigheter för dataskydd att ta fram riktlinjer för gränser och villkor för utbyte av information som gäller förebyggande av bedrägeri.

--> Kommissionen kommer att lansera en "webbplats för förebyggande av bedrägeri" med information om initiativ som gäller förebyggande av bedrägeri och länkar till andra relevanta organisationer.

3. Utbildningsprogram, undervisningsmaterial och samarbete

Mål:

--> Betalningsbranschen bör i alla EU-medlemsstater införa ett omfattande utbildningsprogram i brottsbekämpning med inriktning på att förebygga bedrägeri och förfalskning av andra betalningsmedel än kontanter.

--> Berörda parter (inklusive Europol och Interpol) bör ha tillgång till information om utbildningsprogram och undervisningsmaterial i brottsbekämpning.

Utbildningen i brottsbekämpning bör intensifieras. Den bör omfatta gränsöverskridande aspekter av bedrägeri och bedrägeri vid elektroniska betalningar, samt eventuellt vilka gränser som bör sättas för informationsutbytet med tanke på bestämmelserna om uppgiftsskydd. Vidare bör den kompletteras med ett mångsidigt undervisnings- och utbildningsmaterial som tagits fram enkom för poliser (inbegripet material för självstudier såsom interaktiva cd-romskivor). Den bör dessutom ses över och uppdateras så att de senaste tekniska framstegen och den senaste utvecklingen när det gäller internationella betalningsbedrägerier tas upp. Nationella myndigheter bör betrakta utbildning inom brottsbekämpning som ett väsentligt verktyg för effektiv utredning av betalningsbedrägerier och allokera lämpliga mänskliga och ekonomiska resurser för sådan utbildning.

Att reda ut och vidta rättsliga åtgärder i fall av betalningsbedrägeri bör vara en prioriterad fråga för brottsbekämpande organ eftersom den ekonomiska vinningen av dessa brott kan användas för att finansiera annan brottslig verksamhet. Det behövs upplysningsinitiativ riktade till nationella myndigheter på hög nivå. För att effektiva rättsliga åtgärder skall kunna vidtas i fall av betalningsbedrägeri krävs det också att bästa praxis tillämpas när man utreder sådana bedrägerier, att offentliga åklagare och domare utbildas och att en ram för rättsligt samarbete mellan medlemsstaterna upprättas. De berörda offentliga myndigheterna bör stödja sådana initiativ. Även initiativ för att förbättra kvaliteten på och framläggandet av bevis för brottsbekämpande myndigheter skulle underlätta samarbete över gränserna mellan betalningsbranschen och de brottsbekämpande organen.

Dessutom finns det behov av en mekanism för att upprätta en permanent dialog mellan alla intresserade parter (betalkortssystem, banker, nationella betalningssystem, bankföreningar, tillverkare av utrustning och betalkort, Europol, Interpol, offentliga myndigheter, inbegripet brottsbekämpande organ, detaljhandelssektorn, konsumenter, nätoperatörer) så att den föreslagna partnerskapstrategin kan omsättas i praktiken och för att högsta möjliga effektivitet i kampen mot betalningsbedrägeri och förfalskning skall kunna garanteras. Denna mekanism skulle också kunna bidra på ett värdefullt sätt till verksamheten inom det europeiska forumet för brottsförebyggande.

Åtgärder:

--> Kommissionen kommer att organisera en konferens för ledande poliser, domare och åklagare för att upplysa om betalningsbedrägerier och deras inverkan på finansiella system.

--> Kommissionen kommer att sammankalla ett möte för att uppmuntra företrädare för betalningsbranschen och de brottsbekämpande organen i deras insatser, bidra till att fastställa vilka centrala bevis som behövs för effektiva utredningar och rättsliga åtgärder i fall av betalningsbedrägeri och till att informationen kan tillhandahållas i ett överenskommet format när det gäller utbyte av information över gränserna.

--> Kommissionen kommer att organisera expertmöten med alla parter för att diskutera förebyggande av bedrägeri, se över åtgärderna i meddelandet och fastställa eventuella andra förebyggande åtgärder.

4. Andra åtgärder för att förebygga bedrägeri

Mål:

--> Berörda parter bör bidra till att förebygga bedrägeri och förfalskning av ickekontanta betalningsmedel samt samarbeta med varandra.

Betalningsbranschen bör i synnerhet förbättra på den praxis som tillämpas när kunderna får sina betalningsinstrument och acceptdon (PIN-koder och andra koder) i syfte att på alla sätt förhindra att möjliga svagheter i betalningssystemet utnyttjas.

Handlarna och konsumenterna i medlemsstaterna måste få del av erfarenheter när det gäller att förebygga bedrägeri. Det undervisningsmaterial som anses utgöra "bästa praxis" bör vara av hög kvalitet, få omfattande spridning i alla medlemsstater och uppdateras regelbundet. Eftersom sådant material måste anpassas efter lokala behov är det ytterst viktigt att detaljistorganisationerna och konsumentföreningarna bidrar till detta.

Konsumenterna och deras organisationer bör kunna delta aktivt i att förebygga bedrägeri. Konsumentföreningarna bör upplysa om de eventuella riskerna för bedrägeri när betalningsinstrument används och bör lägga fram förslag till praktiska åtgärder.

I syfte att undvika betydande förluster på grund av betalningsbedrägerier [15] bör den senaste tekniken göras tillgänglig för handeln. Detaljisterna bör skydda sina webbplatser från intrång och otillåtet utnyttjande av uppgifter. Detaljhandelssektorn bör ha aktuell information om giltigheten hos de betalningsinstrument som används och vidare bör de få klara råd i hur de skall hantera misstänkta transaktioner, i synnerhet personalen på försäljningsställena.

[15] Gäller i synnerhet telefon/postorder och e-handel.

Det bör finnas mekanismer för omedelbar anmälan av förkomna och stulna betalningsinstrument, möjligen på så att man inför ett gemensamt och avgiftsfritt telefonnummer på EU-nivå som är lätt att komma ihåg. Konsumenterna bör inte behöva lida av betalningsbedrägerier och debiteras för transaktioner som de inte utfört. Det bör införas en rättvis fördelning av ansvaret mellan banker och konsumenter på grundval av artiklarna i kommissionens rekommendation 97/489/EG [16].

[16] Kommissionens rekommendation 97/489/EG av den 30 juli 1997 om transaktioner med hjälp av elektroniska betalningsmedel med tonvikt på förhållandet mellan utgivare och innehavare (EGT L 208, s. 52).

Nätoperatörer vilkas verksamhet rör elektroniska betalningar kommer att spela en allt viktigare roll när det gäller betalningar i samband med e-pengar och betalningar per mobiltelefon. De uppmanas därför att främja användningen av lämplig teknik och att biträda andra parter.

Nationella myndigheter och regeringar bör betrakta betalningsbedrägerier som allvarliga brott och prioritera förebyggande av bedrägeri och förfalskning. Åtgärderna för att förebygga bedrägeri bör utvärderas och tas i beaktande när ny lagstiftning inom finanssektorn bereds. Offentliga myndigheter kan övervaka den utvärdering av betalningsinstrument som utförs av certifieringsmyndigheter och -organ, eftersom användarna måste kunna lita på dessa. För att ett verkningsfullt rättsligt skydd av andra betalningsmedel än kontanter skall kunna införas i Europeiska unionen senast den 1 januari 2002 (det datum då sedlar och mynt i euro skall sättas i omlopp) krävs det att rambeslutet om bekämpning av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter genomförs utan dröjsmål så snart som det har antagits.

Åtgärder:

--> Betalningsbranschen bör se över sin praxis och sina förfaranden fortgående och antingen avstå från eller ändra dem som möjligen kan gynna bedrägligt beteende [17].

[17] Exempelvis data som gör det möjligt för brottslingar att göra bedrägliga betalningstransaktioner på distans med kreditkort som de inte innehar, bör strykas från eller döljas på försäljningskvittona.

--> Betalningsbranschen bör fastställa bästa praxis när det gäller undervisningsmaterial för detaljister och konsumenter och ta fram nytt material vid behov.

--> Detaljistorganisationer och konsumentföreningar bör utbyta information om undervisningsmaterial och fastställa när det behövs ytterligare eller bättre material. Konsumentföreningarna bör utarbeta riktlinjer för nya riskområden (t.ex. onlinebetalningar) och bedrägligt beteende och uppmuntra konsumenterna att vidta alla skäliga åtgärder för att förhindra bedrägeri.

--> Detaljhandeln bör införa den mest avancerade teknik som är ekonomiskt lönsam. Detaljisterna bör ha bättre information om giltigheten hos de betalningsinstrument som används för betalning och få råd i hur de skall hantera misstänkta transaktioner.

--> Konsumenterna bör erbjudas ett gemensamt telefonnummer på EU-nivå så att det är lättare att anmäla om ett betalningsinstrument förkommit eller stulits, eller åtminstone ett gemensamt telefonnummer för alla utgivare i varje medlemsstat.

--> Kommissionen kommer att anordna möten med konsumentorganisationer och andra berörda parter för att bidra till ökad medvetenhet bland konsumenterna om de risker som är förknippade med olika betalningssystem, och hur dessa risker bäst kan undvikas.

--> Kommissionen kommer också att anordna ett möte med en grupp av experter på förebyggande av bedrägerier, där alla berörda parter är företrädda. Syftet är att gå igenom de juridiska och ekonomiska rättigheter respektive förpliktelser som åvilar de olika parter som berörs av förfalskningar och bedrägerier i samband med andra betalningsmedel än kontanter.

--> Regeringarna och de nationella myndigheterna bör anstränga sig för att förbättra förtroendet för betalningsprodukter. De bör överväga att på lämpligt sätt genomföra [det föreslagna] rambeslutet om bekämpning av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter.

--> År 2003 kommer kommissionen att utfärda en rapport med en översyn av framstegen när det gäller att genomföra handlingsplanen för förebyggande av bedrägeri och föreslå ytterligare eller alternativa åtgärder.

5. Relationer med tredje land

Mål:

--> Tredje länder bör införa förebyggande åtgärder för att bekämpa bedrägeri och förfalskning av andra betalningsmedel än kontanter, och effektivt genomföra dessa åtgärder.

Samarbete med myndigheter i tredje land är också ett väsentligt inslag för att förhindra bedrägeri. Samtidigt som effektiva mekanismer införs i Europeiska unionen bör man också vidta åtgärder för att bidra till att hindra brottslingar vars verksamhet påverkar Europeiska unionens intressen från att flytta sin verksamhet till andra länder.

Kommissionen kommer att driva dessa frågor både i multilaterala sammanhang som OECD och genom bilaterala kontakter. Bedömningen är att nya bedrägerihärvor och nya hot mot säkerheten i kommersiella transaktioner lättare bör kunna upptäckas genom ökat informationsutbyte och samarbete vid bekämpning av brott.

Åtgärder:

--> Europeiska kommissionen kommer i samarbete med betalningsbranschen att organisera ett seminarium för myndigheterna i de länder som kandiderar för EU-anslutning i syfte att öka medvetenheten om betalningsbedrägerier i dessa länder.

--> Kommissionen kommer att samarbeta med andra länder på såväl multilateral (t.ex. OECD) som bilateral nivå, för att bidra till att bedrägerier lättare skall kunna förebyggas och bekämpas.