[pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |

Bryssel den 27.9.2010

KOM(2010) 510 slutlig

2010/0264 (COD)

Utkast till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om baktill monterade skyddsbågar på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul

(kodifiering)

(Text av betydelse för EES)

MOTIVERING

1. Inom ”Medborgarnas Europa” fäster kommissionen stor vikt vid att unionsrätten förenklas och förtydligas så att den blir mer tillgänglig och begriplig för medborgarna och därmed ger dem nya möjligheter och tillfällen att utöva de särskilda rättigheter som de kan åberopa.

Ett hinder för att uppnå detta mål är dock att ett stort antal bestämmelser som har ändrats flera gånger och ofta på ett väsentligt sätt finns spridda i såväl den ursprungliga rättsakten som i senare ändringsrättsakter. För att kunna fastställa vilka bestämmelser som gäller fordras därför att ett stort antal rättsakter kontrolleras och jämförs.

Unionsrättens klarhet och överskådlighet är därför beroende av att ofta ändrade bestämmelser kodifieras.

2. Genom beslut av den 1 april 1987 gav kommissionen[1] sina avdelningar i uppdrag att kodifiera rättsakter senast efter det att de ändrats för tionde gången. Den underströk samtidigt att detta var en minimiregel och att avdelningarna bör sträva efter att kodifiera de texter som de har ansvar för med ännu kortare mellanrum för att göra bestämmelserna klara och begripliga.

3. Detta bekräftades i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Edinburgh i december 1992[2], där också betydelsen av en kodifiering betonades, eftersom den garanterar förutsebarhet i fråga om vilken lag som är tillämplig vid en viss tidpunkt i en viss fråga.

Kodifieringen ska genomföras i enlighet med det normala förfarandet för antagande av unionens rättsakter.

Eftersom rättsakterna inte får ändras i sak vid en kodifiering har Europaparlamentet, rådet och kommissionen i ett interinstitutionellt avtal av den 20 december 1994 enats om en påskyndad arbetsmetod i syfte att snabbt kunna anta kodifierade rättsakter.

4. Detta förslag avser en kodifiering av rådets direktiv 86/298/EEG av den 26 maj 1986 om baktill monterade skyddsbågar på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul[3]. Det nya direktivet ersätter de olika rättsakter som omfattas av kodifieringen[4]. Förslaget följer de kodifierade texterna vad beträffar innehållet i sak och begränsar sig därmed till att föra samman texterna, vilket innebär att de ändringar som krävs till följd av kodifieringen endast är av formell karaktär .

5. Detta förslag till kodifiering har utarbetats på grundval av en föregående konsolidering på 22 officiella språk av direktiv 86/298/EEG och dess ändringsrättsakter, som genomförts av Europeiska unionens publikationsbyrå med hjälp av ett databehandlingssystem . I de fall artiklarna har numrerats om framgår förhållandet mellan de gamla och nya artikelnumren av en tabell i bilaga VIII till det kodifierade direktivet.

ê 86/298/EEG (anpassad)

2010/0264 (COD)

Utkast till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV

om baktill monterade skyddsbågar på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul

(kodifiering)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel Ö 114 Õ,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande[5],

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

ê

1. Rådets direktiv 86/298/EEG av den 26 maj 1986 om baktill monterade skyddsbågar på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul[6] har ändrats flera gånger på ett väsentligt sätt[7]. För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras.

ê 86/298/EEG skäl 1 (anpassad)

2. Ö Direktiv 86/298/EEG är ett av särdirektiven i det system för EG-typgodkännande som har fastställts genom rådets direktiv 74/150/EEG vilket har ersatts av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG av den 26 maj 2003 om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon och om upphävande av direktiv 74/150/EEG[8], och det fastställer tekniska föreskrifter om utformning och konstruktion av jordbruks- och skogsbrukstraktorer vad gäller baktill monterade skyddsbågar. Dessa tekniska föreskrifter avser att närma medlemsstaternas lagstiftningar till varandra för att därmed för varje typ av traktor möjliggöra det förfarande för EG-typgodkännande som fastställts genom direktiv 2003/37/EG. Bestämmelserna i direktiv 2003/37/EG om jordbruks- och skogsbrukstraktorer, släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon gäller därför för det här direktivet. Õ

ê

3. Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i del B i bilaga VII.

ê 86/298/EEG (anpassad)

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta direktiv ska gälla för traktorer Ö enligt definitionen Õ i artikel Ö 2 j Õ i direktiv Ö 2003/37/EG Õ vilka har följande egenskaper:

a) en markfrigång på högst 600 mm mätt vid den lägsta punkten på fram- eller bakaxlarna, differentialen medräknad,

ê 89/682/EEG artikel 1.1

b) fast eller inställbar minsta spårvidd på mindre än 1 150 mm på de axlar som är försedda med de bredaste däcken; eftersom axeln som är försedd med de bredaste däcken förutsätts vara inställbar till en högsta spårvidd av 1 150 mm ska den andra axelns spårvidd kunna ställas in på så sätt att bredden vid ytterkanten av de smalaste däcken inte skjuter ut utanför ytterkanterna av däcken på axeln med de bredaste däcken; är båda däcken försedda med fälgar och däck av samma storlek måste den fasta eller inställbara spårvidden för båda axlarna vara mindre än 1 150 mm,

ê 86/298/EEG (anpassad)

c) en massa som överstiger 600 kg och som motsvarar traktorns olastade massa enligt definitionen i punkt 2.Ö 1 i mall A Õ i bilaga I till direktiv 2003/37/EG, medräknat överrullningsskydd monterat i överensstämmelse med detta direktiv och däck med de största dimensioner som tillverkaren rekommenderar.

ê 86/298/EEG

Artikel 2

1. Varje medlemsstat ska bevilja EG-typgodkännande för varje typ av överrullningsskydd och dess fastsättning på traktorn som uppfyller kraven på konstruktion och provning enligt bilagorna I och II.

2. En medlemsstat som har beviljat EG-typgodkännande ska i den utsträckning som är nödvändigt och vid behov i samarbete med de behöriga myndigheterna i de övriga medlemsstaterna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att kontrollera att tillverkningen överensstämmer med den godkända typen. Sådan kontroll ska begränsas till stickprov.

Artikel 3

Medlemsstaterna ska för varje typ av överrullningsskydd och dess fastsättning på traktorn som den godkänner enligt artikel 2 till tillverkaren av traktorn eller överrullningsskyddet, eller dennes representant, utfärda en märkning om EG-typgodkännande i överensstämmelse med förebilden i bilaga III.

Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra användning av märkning som kan medföra förväxling av överrullningsskydd som har typgodkänts i överensstämmelse med artikel 2 och andra anordningar.

ê 86/298/EEG (anpassad)

Artikel 4

En medlemsstat får Ö inte Õ förbjuda att överrullningsskydd eller deras fastsättning på traktorer för vilka de är avsedda släpps ut på marknaden av skäl som hänför sig till deras konstruktion om de är försedda med märkning om EG-typgodkännande.

En medlemsstat kan dock förbjuda att ett överrullningsskydd som är försett med märkning om EG-typgodkännande släpps ut på marknaden om det vid upprepade tillfällen avviker från den godkända typen.

ê 86/298/EEG

Denna medlemsstat ska genast underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om de åtgärder som har vidtagits och samtidigt ange skälen för sitt beslut.

Artikel 5

ê 86/298/EEG (anpassad)

è1 Rättelse 86/298/EEG (EGT L 173, 5.7.1988, s. 20)

De behöriga myndigheterna i varje medlemsstat ska inom en månad till de behöriga myndigheterna i è1 de övriga medlemsstaterna ç sända en kopia av intyget om EG-typgodkännande, Ö enligt förebilden Õ i bilaga IV, för varje typ av överrullningsskydd som de godkänner eller vägrar att godkänna.

Artikel 6

1. Om den medlemsstat som har beviljat ett EG-typgodkännande finner att ett antal överrullningsskydd och deras fastsättning på traktorn som är försedda med märkning om EG-typgodkännandet inte överensstämmer med den typ som den har godkänt ska den vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att tillverkningen överensstämmer med den godkända typen.

De behöriga myndigheterna i denna medlemsstat ska underrätta myndigheterna i de andra medlemsstaterna om de åtgärder som har vidtagits, vilka, vid behov, när det gäller allvarlig och upprepad brist på överensstämmelse kan innebära en återkallelse av EG-typgodkännandet.

De nämnda myndigheterna ska vidta motsvarande åtgärder när de av de behöriga myndigheterna i en annan medlemsstat underrättas om sådan brist på överensstämmelse.

2. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska inom en månad underrätta varandra om återkallelse av ett beviljat EG-typgodkännande och skälen till denna åtgärd.

Artikel 7

Varje beslut som har tagits i överensstämmelse med de för detta direktivs genomförande antagna bestämmelserna att vägra eller återkalla EG-typgodkännande för överrullningsskydd och deras fastsättning på traktorn, eller att förbjuda att de släpps ut på marknaden eller används ska noggrant motiveras.

Sådana beslut ska meddelas den berörda parten med upplysning om de möjligheter till prövning av beslutet som enligt medlemsstaternas lagstiftning står till buds samt inom vilken tid prövning ska begäras.

Artikel 8

ê 2000/19/EG artikel 2 (anpassad)

1. Ö I fråga om traktorer som uppfyller kraven i detta direktiv Õ får medlemsstaterna inte

a) vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande för en traktortyp,

b) förbjuda att traktorer tas i bruk.

2. Medlemsstaterna får vägra att bevilja nationellt typgodkännande för en traktortyp som inte uppfyller kraven i detta direktiv.

ê 86/298/EEG (anpassad)

Artikel 9

Ingen medlemsstat får vägra Ö att registrera en traktor Õ eller förbjuda att en traktor saluförs eller används av skäl som hänför sig till överrullningsskyddet eller dess fastsättning på traktorn om denna är försedd med märkning om EG-typgodkännande och om de i bilaga V föreskrivna kraven är uppfyllda.

ê 86/298/EEG

Artikel 10

Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas rätt att i överensstämmelse med fördraget ange de föreskrifter som de anser nödvändiga för att säkra skyddet av de arbetstagare som använder traktorn i fråga, under förutsättning att detta inte innebär att överrullningsskydden ändras på ett sätt som inte anges i detta direktiv.

Artikel 11

ê 86/298/EEG (anpassad)

1. I samband med EG-typgodkännande ska varje traktor som omfattas av artikel 1 vara försett med ett överrullningsskydd.

2. Om överrullningsskyddet inte har två pelare monterade framför förarsätet Ö ska Õ det skydd som avses i punkt 1 överensstämma med de krav som föreskrivs i bilagorna I och II till detta direktiv eller i Ö bilagorna I-IV Õ till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/57/EG[9] eller 2009/75/EG[10].

Artikel 12

Ö Ändringar Õ som är nödvändiga för att anpassa föreskrifterna i Ö bilaga I till VI Õ med hänsyn till den tekniska utvecklingen ska beslutas i överensstämmelse med det förfarande som Ö avses Õ i artikel Ö 20.3 Õ i direktiv Ö 2003/37/EG Õ.

Artikel 13

Ö Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texterna till centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Õ

ê

Artikel 14

Direktiv 86/298/EEG i dess lydelse enligt de rättsakter som anges i del A i bilaga VII, ska upphöra att gälla, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av de direktiv som anges i del B i bilaga VII.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas enligt jämförelsetabellen i bilaga VIII.

Artikel 15

Detta direktiv träder i kraft den 1 maj 2011.

ê 86/298/EEG

Artikel 16

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i […] den […]

På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar

[…] […]

Ordförande Ordförande

ê 86/298/EEG (anpassad)

BILAGEFÖRTECKNING

BILAGA I | Föreskrifter för EG-typgodkännande |

BILAGA II | Tekniska krav |

BILAGA III | Märke |

BILAGA IV | Förebild för intyg om EG-typgodkännande |

BILAGA V | Villkor för EG-typgodkännande |

BILAGA VI | Förebild: Bilaga till intyg om EG-typgodkännande för en traktortyp med hänsyn till hållfastheten hos skyddsanordning och hållfastheten hos dess fastsättning på traktorn. |

Ö Bilaga VII Õ | Ö Del A: Upphävt direktiv och en förteckning över dess ändringar i kronologisk ordning Õ Ö Del B: Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning Õ |

Ö Bilaga VIII Õ | Ö Jämförelsetabell Õ |

___________

BILAGA I

FÖRESKRIFTER FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE

ê 2010/22/EU artikel 2 och bilaga II.1

1. Definitionerna och kraven i punkt 1 i kod 7[11] i OECD:s beslut C(2008) 128 från oktober 2008, med undantag av punkt 1.1 (jordbruks- och skogsbrukstraktorer), ska tillämpas med följande lydelse:

”1. Definitioner

1.1 [ej tillämplig]

1.2 Överrullningsskydd

Med överrullningsskydd (säkerhetshytt eller ram) avses den konstruktion på en traktor vars huvudsakliga syfte är att undvika eller begränsa riskerna för föraren om traktorn välter vid normal användning.

Överrullningsskyddet kännetecknas av att den ger ett fritt utrymme som är tillräckligt stor för att skydda föraren när denne sitter inuti skyddets omfattning eller inuti ett utrymme som begränsas av en serie raka linjer från skyddets ytterkanter till varje del av traktorn som kan komma i beröring med platt mark och kan stödja traktorn i det läget om traktorn välter.

1.3 Spårvidd

1.3.1 Preliminär definition: hjulets mittplan

Hjulets mittplan ligger mitt emellan de två plan som innesluter fälgarnas periferi på dessas utsida.

1.3.2 Definition av spårvidd

Det vertikala planet genom hjulaxeln skär sitt mittplan längs en rak linje som möter den stödjade ytan i en punkt. Om A och B är två punkter som definierats på detta sätt för hjul på samma traktoraxel, är spårvidden avståndet mellan A och B. Spårvidden kan definieras på detta sätt för både framhjul och bakhjul. För dubbelhjul är spårvidden avståndet mellan två plan som vart och ett är hjulparens mittplan.

1.3.3 Tilläggsdefinition: traktorns mittplan

Ta ytterlägena för punkterna A och B för traktorns bakaxel, vilket ger spårviddens största möjliga värde. Det vertikala plan som bildar en rät vinkel mot linjen AB vid dennas mittpunkt är traktorns medianplan.

1.4 Hjulbas

Avståndet mellan de vertikalplan som går igenom de två i punkt 1.3 definierade linjerna AB, en för framhjulen och en för bakhjulen.

1.5 Bestämning av sätesindexpunkt, sätesinställning vid provning

1.5.1 Sätesindexpunkt[12]

Sätesindexpunkten ska bestämmas i enlighet med ISO 5353:1995.

1.5.2 Sätets läge och inställning vid provning

1.5.2.1 Om ryggstöds- och sätesplattornas lutning kan ställas in ska dessa ställas in så att sätesindexpunkten befinner sig i sitt bakersta och högsta läge.

1.5.2.2 Om sätet är försett med fjädring ska denna låsas i mittläge, om detta inte strider mot sätestillverkarens uttryckliga anvisningar.

1.5.2.3 När sätet endast är inställningsbart i längsled eller höjdled ska den längdaxel som går genom sätesindexpunkten vara parallell med traktorns vertikala längdplan som går genom rattens centrum, med en tillåten avvikelse i sidled på 100 mm.

1.6 Fritt utrymme

1.6.1 Referensplan

Det fria utrymmet illustreras i figurerna 7.1 och 7.2. Utrymmet definieras med avseende på referensplanet och sätesindexpunkten. Referensplanet är ett vertikalt plan, i stort sett följande traktorns längsriktning, som passerar genom sätesindexpunkten och rattens mittpunkt. Normalt sammanfaller referensplanet med traktorns längsgående mittplan. Referensplanet antas röra sig horisontellt med sätet och ratten under belastning men förbli vinkelrätt mot traktorn golv eller överrullningsskyddets golv. Det fria utrymmet ska definieras i enlighet med punkterna 1.6.2 och 1.6.3.

1.6.2 Bestämning av det fria utrymmet för traktorer med icke vändbart säte

Det fria utrymmet för traktorer med icke vändbart säte definieras i punkterna 1.6.2.1–1.6.2.13 och begränsas av följande plan när traktorn står på ett horisontellt underlag, sätet inställt i sitt bakersta och högsta läge om det är inställbart[13] och ratten, om denna är inställbar, inställd i mittläge för sittande körning:

1.6.2.1. ett horisontellt plan A1 B1 B2 A2, (810 + av) mm ovanför sätesindexpunkten med linjen B1B2 belägen (ah-10) mm bakom sätesindexpunkten,

1.6.2.2. ett lutande plan H1 H2 G2 G1, vinkelrätt mot referensplanet, inbegripet både en punkt 150 mm bakom linjen B1B2 och sätesryggstödets bakersta punkt,

1.6.2.3. en cylindrisk yta A1 A2 H2 H1 vinkelrät mot referensplanet med en radie på 120 mm som är tangentiell mot de plan som definieras i punkterna 1.6.2.1 och 1.6.2.2,

1.6.2.4. en cylindrisk yta B1 C1 C2 B2 vinkelrät mot referensplanet med en radie på 900 mm som sträcker sig framåt i 400 mm och är tangentiell mot det plan som definieras i punkt 1.6.2.1 längs linjen B1B2,

1.6.2.5. ett lutande plan C1 D1 D2 C2 vinkelrätt mot referensplanet, som ansluter till ytan definierad i punkt 1.6.2.4 och passerar 40 mm från rattens främre ytterkant. Om ratten sitter högt sträcker sig detta plan framåt från linjen B1B2 tangentiellt mot den yta som definieras i punkt 1.6.2.4,

1.6.2.6. ett vertikalt plan D1 K1 E1 E2 K2 D2 vinkelrätt mot referensplanet och 40 mm framför rattens ytterkant,

1.6.2.7. ett horisontellt plan E1 F1 P1 N1 N2 P2 F2 E2 som passerar genom en punkt (90–av) mm nedanför sätesindexpunkten,

1.6.2.8. en yta G1 L1 M1 N1 N2 M2 L2 G2, om nödvändigt krökt från bottengränsen på det plan som definieras i punkt 1.6.2.2 till det horisontella plan som definieras i punkt 1.6.2.7, vinkelrät mot referensplanet och i kontakt med sätets ryggstöd över hela dennas längd,

1.6.2.9. två vertikala plan K1 I1 F1 E1 och K2 I2 F2 E2 parallella mot referensplanet, 250 mm på ömse sidor om referensplanet, begränsade upptill 300 mm ovanför det plan som definieras i punkt 1.6.2.7,

1.6.2.10. två lutande, parallella plan A1 B1 C1 D1 K1 I1 L1 G1 H1 och A2 B2 C2 D2 K2 I2 L2 G2 H2 som börjar vid överkanten på de plan som definieras i punkt 1.6.2.9 och ansluter till det horisontella plan som definieras i punkt 1.6.2.1 minst 100 mm från referensplanet på den sida där lasten anbringas,

1.6.2.11. två delar av vertikala plan Q1 P1 N1 M1 och Q2 P2 N2 M2 parallella mot referensplanet, 200 mm på ömse sidor om referensplanet, begränsade upptill 300 mm ovanför det horisontella plan som definieras i punkt 1.6.2.7,

1.6.2.12. två delar av I1 Q1 P1 F1 och I2 Q2 P2 F2 av ett vertikalt plan vinkelrätt mot referensplanet som passerar (210–ah) mm framför sätesindexpunkten,

1.6.2.13. två delar I1 Q1 M1 L1 och I2 Q2 M2 L2 av det horisontella plan som passerar 300 mm ovanför det plan som definieras i punkt 1.6.2.7.

1.6.3 Bestämning av det fria utrymmet för traktorer med vändbar förarplats

För traktorer med vändbar förarplats (vändbart säte och vändbar ratt) utgör det fria utrymmet enveloppen av de två fria utrymmen som definieras av rattens och sätets två olika lägen.

1.6.4 Tillvalssäten

1.6.4.1 För traktorer som kan förses med tillvalssäten ska den envelopp som innesluter sätesindexpunkterna för alla erbjudna tillval användas under provningarna. Skyddet får inte intränga i det större fria utrymme som fastställts med beaktande av dessa olika sätesindexpunkter.

1.6.4.2 Om ett nytt tillvalssäte erbjuds efter det att provningen genomförts ska det bedömas om det fria utrymmet kring den nya sätesindexpunkten innesluts av den tidigare fastställda enveloppen. Om så inte är fallet måste en ny provning utföras.

1.7 Tillåtna mättoleranser

Linjära mått | ± 3 mm |

med undantag av följande: |

däckets deformation: | ± 1 mm |

skyddets deformation vid horisontell belastning: | ± 1 mm |

pendelblockets fallhöjd: | ± 1 mm |

Massor: | ± 1 % |

Krafter: | ± 2 % |

Vinklar: | ± 2 ° |

1.8 Symboler

ah | (mm) | Hälften av horisontell sätesinställning |

av | (mm) | Hälften av vertikal sätesinställning |

B | (mm) | Traktorns minsta totalbredd |

B6 | (mm) | Skyddets största yttre bredd |

D | (mm) | Skyddets deformation vid islagspunkten (dynamisk provning) eller vid punkten för och i linje med belastningen (statisk provning) |

D' | (mm) | Skyddets deformation vid den beräknade nödvändiga energin |

Ea | (J) | Absorberad påkänningsenergi vid punkten när belastningen avlägsnas. Området under F-D-kurvan. |

Ei | (J) | Absorberad påkänningsenergi. Området under F-D-kurvan. |

E'i | (J) | Absorberad påkänningsenergi vid ytterligare belastning efter sprickbildning eller brott |

E''i | (J) | Absorberad påkänningsenergi vid överbelastningsprovning för det fall belastningen avlägsnats innan överbelastningsprovningen inleddes. Området under F-D-kurvan. |

Eil | (J) | Energi som ska tas upp vid belastning i längsled |

Eis | (J) | Energi som ska tas upp vid belastning i sidled |

F | (N) | Statisk belastning |

F' | (N) | Belastning för beräknad nödvändig energi, motsvarande E'i |

F-D | Kraft/deformationskurva |

Fmax | (N) | Högsta statiska belastning som uppträder under belastning, med undantag för överbelastningen |

Fv | (N) | Vertikal sammanpressningskraft |

H | (mm) | Pendelblockets fallhöjd (dynamisk provning) |

H’ | (mm) | Pendelblockets fallhöjd vid ytterligare provning (dynamisk provning) |

I | (kgm2) | Traktorns referenströghetsmoment med avseende på bakhjulens mittlinje, oavsett bakhjulens massa |

L | (mm) | Traktorns referenshjulbas |

M | (kg) | Traktorns referensmassa under hållfasthetsprovning enligt definition i punkt 3.1.1.4 i bilaga II |

”

ê 86/298/EEG

2. ALLMÄNNA KRAV

ê 86/298/EEG (anpassad)

2.1 Varje skyddsanordning och dess fastsättning på traktorn ska vara så utformad och konstruerad att den uppfyller det huvudsakliga syfte som fastställs i enlighet med punkt 1.

2.2 Detta krav anses vara tillgodosett när föreskrifterna i Ö bilaga II Õ är uppfyllda.

ê 86/298/EEG

3. ANSÖKAN OM EG-TYPGODKÄNNANDE

3.1 Ansökan om EG-typgodkännande avseende hållfastheten hos en skyddsanordning och dess fastsättning på en traktor ska lämnas in av traktortillverkaren eller av tillverkaren av skyddsanordningen eller deras behöriga representanter.

3.2 Ansökan om EG-typgodkännande ska åtföljas av nedanstående handlingar i tre exemplar och av följande upplysningar:

- en sammanställningsritning, antingen i en skala som anges på ritningen eller med uppgift om viktiga mått för skyddsanordningen. Denna ritning ska särskilt visa fastsättningsdelarna i detalj,

- fotografier från sidan och bakifrån som visar skyddsanordningens fastsättning,

- en kortfattad beskrivning av skyddsanordningen, med uppgifter om konstruktionens typ, dess fastsättning på traktorn och, om nödvändigt, uppgifter om ytbehandling, på- och avstigningssätt, invändig stoppning och egenskaper som förhindrar fortsatt rullning samt uppgifter om värme och ventilation.

3.3 En traktor som är representativ för den traktortyp för vilken skyddsanordningen som ska godkännas är avsedd för ska lämnas in till den tekniska tjänst som utför proven för EG-typgodkännande. Denna traktor ska vara försedd med skyddsanordningen.

3.4 Innehavaren av ett EG-typgodkännande kan begära att detta utvidgas till andra traktortyper. Den behöriga myndighet som har beviljat det ursprungliga EG-typgodkännandet ska bevilja utvidgningen om den godkända skyddsanordningen och den eller de traktortyper för vilken/vilka utvidgningen begärs uppfyller följande villkor:

ê 86/298/EEG (anpassad)

- massan för traktorn utan last, enligt definition i punkt Ö 2.1 i mall A i bilaga I till direktiv 2003/37/EG Õ, överstiger inte den under provningen använda referensmassan med mer än 5 %,

ê 86/298/EEG

- hjulbasen eller tröghetsmomentet i förhållande till bakaxeln överstiger inte referenshjulbasen eller tröghetsmomentet,

- fastsättningsmetoden och fastsättningspunkterna på traktorn är desamma,

- alla delar såsom stänkskärmar och motorhuv som avlastar skyddsanordningen har samma hållfasthet och samma läge med avseende på skyddsanordningen,

- de kritiska dimensionerna och läget för sätet och ratten i förhållande till skyddsanordningen, och läget i förhållande till skyddsanordningen av de punkter som anses vara fasta och som beaktas vid kontroll av att det fria utrymmet är intakt är sådan att det fria utrymmet är skyddat av skyddsanordningen även efter det att den senare har deformerats som följd av de olika provningarna.

4. MÄRKNINGAR

4.1 Varje skyddsanordning som överensstämmer med den godkända typen ska vara försedd med följande märkning:

4.1.1 handelsbeteckning eller varumärke,

4.1.2 ett EG-typgodkännandemärke som överensstämmer med exemplet i bilaga III,

4.1.3 skyddsanordningens serienummer,

4.1.4 fabrikat och typ(er) av traktor(er) för vilken/vilka skyddsanordningen är avsedd.

4.2 Alla dessa uppgifter ska framgå av en liten skylt.

4.3 Dessa märkningar ska vara synliga, lättlästa och outplånliga.

————————

ê 2010/22/EU artikel 2 och bilaga II.2

BILAGA II

Tekniska krav

Tekniska krav för EG-typgodkännande av baktill monterade överrullningsskydd på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul ska vara de som anges i punkt 3 i kod 7 i OECD:s beslut C(2008) 128 från oktober 2008, med undantag av punkterna 3.1.4 (Provningsprotokoll), 3.3.1 (Administrativa utökningar), 3.4 (Märkning) och 3.6 (Prestanda för förankring av bilbälten), med följande lydelse.

”3. REGLER OCH ANVISNINGAR

3.1 Villkor för provning av hållfasthet av överrullningsskydd och deras fastsättning på traktorer

3.1.1 Allmänna krav

3.1.1.1 Provningens syfte

Provning utförs med särskilda riggar och har till uppgift att simulera de belastningar som ett skydd utsätts för när traktorn välter. Dessa provningar gör det möjligt att bedöma hållfastheten hos skyddet och eventuella fästen med vilka det är monterat på traktorn samt eventuella delar på traktorn som överför provningsbelastningen.

3.1.1.2 Provningsmetoder

Provning får utföras enligt det dynamiska förfarandet eller det statiska förfarandet. De två metoderna betraktas som likvärdiga.

3.1.1.3 Allmänna regler om förberedelser inför provning

3.1.1.3.1 Skyddet ska överensstämma med specifikationerna för serieproduktionen. Det ska vara monterat i överensstämmelse med den av tillverkaren rekommenderade metoden på en av de traktorer för vilken det är avsett.

Anmärkning: En komplett traktor är inte nödvändig för den statiska hållfasthetsprovningen, men skyddet och de delar av traktorn det är monterat på ska vara representativa för en fungerande installation, nedan kallad enheten .

3.1.1.3.2 För både statisk provning och dynamisk provning ska den monterade traktorn (eller enheten) vara försedd med alla serieproduktionsdelar som kan påverka skyddets hållfasthet eller som kan vara nödvändiga för hållfasthetsprovningen.

Delar som kan förorsaka risker i det fria utrymmet måste också vara monterade på traktorn (eller enheten) så att det kan undersökas om kraven för godkännande i punkt 3.1.3 är uppfyllda. Alla traktorns eller skyddets delar, inbegripet väderskydd, ska tillhandahållas eller beskrivas på ritningar.

3.1.1.3.3 Vid hållfasthetsprovningen ska alla paneler och löstagbara icke-strukturella delar avlägsnas, så att de inte bidrar till skyddets hållfasthet.

3.1.1.3.4 Spårvidden ska ställas in så att skyddet i möjligaste mån inte stöds av däcken under hållfasthetsprovningen. Om provningarna utförs enligt det statiska förfarandet får hjulen avlägsnas.

3.1.1.4 Traktorns referensmassa under hållfasthetsprovningen

Referensmassan M, som används i formlerna för beräkning av pendelns fallhöjd, belastningsenergi och sammanpressningskraft, ska vara åtminstone traktorns massa exklusive tillvalsutrustning men inklusive kylmedel, oljor, bränsle, verktyg samt skyddet. Här ingår inte extravikter fram- och baktill, vätskefyllning i däck, monterade redskap, monterad utrustning eller andra specialdelar.

3.1.2 Provningar

3.1.2.1 Provningsföljd

Provningsföljden, med förbehåll för de ytterligare provningar som nämns i avsnitten 3.2.1.1.6, 3.2.1.1.7, 3.2.2.1.6 och 3.2.2.1.7, ska vara följande:

1) islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets bakre del (se avsnitten 3.2.1.1.1 och 3.2.2.1.1),

2) bakre sammanpressningsprovning (dynamisk eller statisk provning) (se avsnitten 3.2.1.1.4 och 3.2.2.1.4),

3) islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets främre del (se avsnitten 3.2.1.1.2 och 3.2.2.1.2),

4) islagsprovning (dynamisk provning) eller belastningsprovning (statisk provning) i skyddets sida (se avsnitten 3.2.1.1.3 och 3.2.2.1.3),

5) sammanpressning av skyddets främre del (dynamisk eller statisk provning) (se avsnitten 3.2.1.1.5 och 3.2.2.1.5).

3.1.2.2 Allmänna krav

3.1.2.2.1 Om någon del av förankringarna går av eller förskjuts under provningen ska provningen göras om.

3.1.2.2 2 Traktorn eller skyddet får varken repareras eller justeras under pågående provningar.

3.1.2.2.3 Under provningen ska traktorns växellåda vara i neutralläge och traktorn vara obromsad.

3.1.2.2.4 Om traktorn är försedd med ett upphängningssystem mellan chassi och hjul ska detta blockeras under provningen.

3.1.2.2.5 Den sida som valts för anbringande av den första islagsprovningen (dynamisk provning) eller den första belastningen (statisk provning) på skyddets bakre del ska vara den sida som enligt provningsmyndighetens uppfattning innebär att islagen eller belastningarna anbringas på de för skyddet mest ogynnsamma villkoren. Islag eller belastning på sidan samt islag och belastning bakifrån ska anbringas på bägge sidor av skyddets längsgående mittplan. Islag eller belastning på framifrån ska anbringas på samma sida av skyddets längsgående mittplan som islag eller belastning från sidan.

3.1.3 Villkor för godkännande

3.1.3.1 Ett skydd ska anses ha tillfredsställt hållfasthetskraven om det uppfyller följande krav:

3.1.3.1.1 Efter varje provning i det dynamiska provningsförfarandet ska det vara fritt från brott och sprickbildning, enligt definitionen i punkt 3.2.1.2.1. Om beaktansvärda brott eller sprickor bildas under den dynamiska provningen ska en ytterligare islagsprovning eller sammanpressningsprovning enligt definitionerna i avsnitten 3.2.1.1.6 eller 3.2.1.1.7 utföras omedelbart efter den provning som ledde till att brott eller sprickor bildades.

3.1.3.1.2 Under den statiska provningen ska vid det ögonblick då den nödvändiga energin uppnåtts under varje horisontell belastningsprovning eller under överbelastningsprovning kraften överskrida 0,8 F.

3.1.3.1.3 Om brott eller sprickor bildas under statisk provning till följd av sammanpressningen ska en ytterligare sammanpressningsprovning enligt definitionen i punkt 3.2.2.1.7 utföras omedelbart efter den sammanpressningsprovning som ledde till att brott eller sprickor bildades.

3.1.3.1.4 Under andra provningar än överbelastningsprovningen får ingen del av skyddet tränga in i det fria utrymme som definieras i punkt 1.6.

3.1.3.1.5 Under andra provningar än överbelastningsprovningen ska alla delar av det fria utrymmet skyddas av skyddet i enlighet med punkterna 3.2.1.2.2 och 3.2.2.2.2.

3.1.3.1.6 Skyddet får under provningarna inte påverka sätets stomme.

3.1.3.1.7 Den elastiska deformationen, uppmätt enligt punkterna 3.2.1.2.3 och 3.2.2.2.3 ska vara mindre än 250 mm.

3.1.3.2 Det får inte förekomma några tillbehör som utgör en fara för föraren. Det får inte förekomma några utskjutande delar eller tillbehör som kan skada föraren om traktorn välter, och inte heller några tillbehör eller delar som kan innestänga föraren, t.ex. genom att hålla fast i ett ben eller en fot, till följd av skyddets deformation.

3.1.4 [ej tillämpligt]

3.1.5 Apparatur och utrustning för dynamisk provning

3.1.5.1 Pendel

3.1.5.1.1 Ett block som fungerar som pendel ska vara upphängt i två kedjor eller vajrar i vridningspunkter belägna minst 6 meter över marken. Det måste finnas ett sätt att oberoende av varandra ställa in det upphängda blockets höjd och vinkeln mellan blocket och kedjorna eller vajrarna.

3.1.5.1.2 Pendelns massa ska vara 2 000 ± 20 kg exklusive kedjornas eller vajrarnas massa, som inte får överskrida 100 kg. Islagssidans sidolängder ska vara 680 ± 20 mm (se figur 7.3). Pendelblocket ska vara fyllt så att dess tyngdpunkt har ett fast läge som sammanfaller med parallellepipedens geometriska mittpunkt.

3.1.5.1.3 Parallellepipeden ska vara ansluten till det system som drar den bakåt med en mekanism för ögonblicklig frikoppling som är så konstruerad och belägen att pendelblocket kan frisläppas utan att parallellepipeden oscillerar kring sin horisontalaxel som går vinkelrätt mot pendelns svängningsplan.

3.1.5.2 Pendelupphängning

Pendelns vridningspunkter ska vara stelt förankrade så att deras förskjutning i någon riktning inte överstiger 1 % av fallhöjden.

3.1.5.3 Fastsurrningar

3.1.5.3.1 Fastgörningsräler med lämplig spårvidd som täcker den nödvändiga ytan för fastsurrning av traktorn i alla illustrerade fall (se figurerna 7.4, 7.5 och 7.6) ska vara stelt fästa vid en icke-eftergivande grund under pendeln.

3.1.5.3.2 Traktorn ska surras vid rälerna med vajrar med runda kardeler och fiberkärna, konstruktion 6 x 19 i enlighet med ISO 2408:2004 och en nominell diameter på 13 mm. Metallkardelerna ska ha en brottgräns på 1770 MPa.

3.1.5.3.3 Centralleden för en ledtraktor ska stödjas och surras fast på lämpligt sätt vid alla provningar. För islagsprovning från sidan ska leden stödjas från sidan mittemot islaget. Fram- och bakhjulen behöver inte ligga i linje med varandra, om detta underlättar fastgörning av vajrar på lämpligt sätt.

3.1.5.4 Hjulstöd och balk

3.1.5.4.1 En balk av barrvirke 150 mm i fyrkant ska används som stöd för hjulen under islagsprovningen (se figurerna 7.4, 7.5 och 7.6).

3.1.5.4.2 Under islagsprovning från sidan ska en barrträdsbalk tvingas fast vid golvet för att hålla emot hjulet på motsatt sida från islaget (se figur 7.6).

3.1.5.5 Stöd och förankringar av ledade traktorer

3.1.5.5.1 För ledade traktorer ska ytterligare stöd och förankringar användas. Syftet med dessa är att säkerställa att den del av traktorn på vilken skyddet är monterat är lika stel som på en icke-ledad traktor.

3.1.5.5.2 Ytterligare särskilda uppgifter ges i punkt 3.2.1.1 för islags- och sammanpressningsprovning.

3.1.5.6 Däcktryck och nedtryckning

3.1.5.6.1 Traktordäcken får inte ballastas med vätska och ska pumpas till det tryck som tillverkaren anger för arbete på fältet.

3.1.5.6.2 Surrningarna ska spännas i varje enskilt fall så att däcken utsättas för en nedtryckning på 12 % av däckets sidohöjd (avståndet mellan marken och fälgens lägsta punkt) före spänningssättningen.

3.1.5.7 Sammanpressningsrigg

En rigg enligt figur 7.7 ska kunna utöva en nedåtriktad kraft på skyddet med hjälp av en stel balk, som är ungefär 250 mm bred och som är ansluten till kraftkällans mekanism med länkkopplingar. Traktorns axlar ska stödjas på lämpligt sätt så att däcken inte påverkas av belastningen.

3.1.5.8 Mätutrustning

Följande mätutrustning fordras:

3.1.5.8.1 Anordning för mätning av elastisk deformation (differensen mellan maximal momentan deformation och permanent deformation, se figur 7.8).

3.1.5.8.2 Anordning för kontroll av att skyddet inte trängt in i det fria utrymmet och att det fria utrymmet hållit sig inom skyddet under provningen (se punkt 3.2.2.2.2).

3.1.6 Apparatur och utrustning för statisk provning

3.1.6.1 Rigg för statisk provning

3.1.6.1.1 Riggen för statisk provning ska vara så konstruerad att krafter och belastningar kan anbringas på skyddet.

3.1.6.1.2 Det ska vara möjligt att fördela belastningen jämnt vinkelrätt mot belastningsriktningen och längs en fläns med en längd som är en exakt multipel av 50 mellan 250 mm och 700 mm. Den stela stången ska ha en vertikalt ändsidolängd på 150 mm. De av stångens kanter som kommer i kontakt med skyddet ska vara avrundade med en största radie på 50 mm.

3.1.6.1.3 Plattan ska kunna ställas in i vilken vinkel som helst med avseende på belastningsriktningen, så att den kan följa vinkelvariationer hos skyddets belastade yta när skyddet deformeras.

3.1.6.1.4 Kraftens riktning (avvikelse från horisontal- och vertikalplanet):

- vid provningens början under nollbelastning: ± 2°

- under provning, under belastning: 10° över och 20° under horisontalplanet. Dessa variationer ska hållas så små som möjligt.

3.1.6.1.5 Deformationshastigheten ska vara tillräckligt låg, mindre än 5 mm/s, så att belastningen i varje ögonblick kan betraktas som statisk.

3.1.6.2 Utrustning för mätning av energi absorberad av skyddet

3.1.6.2.1 Kraft-deformationskurvan ska ritas upp så att den energi som skyddet absorberat kan bestämmas. Det är inte nödvändigt att mäta kraft och deformation i den punkt där belastningen anbringas på skyddet, men kraften och deformationen ska mätas samtidigt och kolinjärt.

3.1.6.2.2 Utgångspunkten för deformationsmätningarna ska väljas så att hänsyn tas endast till den energi som absorberas av skyddet och/eller genom deformation av vissa traktordelar. Energi som absorberas av fastsurrningens deformation och/eller glidning ska inte beaktas.

3.1.6.3 Sätt att fästa traktorn vid underlaget

3.1.6.3.1 Fastgörningsräler med lämplig spårvidd som täcker den nödvändiga ytan för fästning av traktorn i alla illustrerade fall ska vara stelt fästa vid en icke-eftergivande grund nära provningsriggen.

3.1.6.3.2 Traktorn ska fästas vid rälerna på lämpligt sätt (plattor, kilar, vajrar, domkrafter osv.) Detta krav ska kontrolleras under provningen med hjälp av sedvanliga längdmätningsanordningar.

Om traktorn rör sig ska hela provningen göras om, om inte det system för deformationsmätning som används för att rita upp kraft-deformationskurvan är anslutet till traktorn.

3.1.6.4 Sammanpressningsrigg

En rigg enligt figur 7.7 ska kunna utöva en nedåtriktad kraft på skyddet med hjälp av en stel balk, som är ungefär 250 mm bred och som är ansluten till kraftkällans mekanism med länkkopplingar. Traktorns axlar ska stödjas på lämpligt sätt så att däcken inte påverkas av belastningen.

3.1.6.5 Annan mätutrustning

Följande mätutrustning fordras också:

3.1.6.5.1 Anordning för mätning av elastisk deformation (differensen mellan maximal momentan deformation och permanent deformation, se figur 7.8).

3.1.6.5.2 Anordning för kontroll av att skyddet inte trängt in i det fria utrymmet och att det fria utrymmet hållit sig inom skyddet under provningen (se punkt 3.3.2.2.2).

3.2 Provningsförfaranden

3.2.1 Dynamisk provning

3.2.1.1 Islagsprovning och sammanpressningsprovning

3.2.1.1.1 Islagsprovning bakifrån

3.2.1.1.1.1 Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna bildar en vinkel med det vertikala planet A lika med M/100 med 20° som störst, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en större vinkel med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir i ovan angivna vinkel.

Blockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring islagspunkten.

Islagspunkten är den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken om traktorn välter bakåt, normalt den övre kanten. Blockets tyngdpunkt ska ligga på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.

Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa islaget där, utan att skyddet därigenom förstärks.

3.2.1.1.1.2 Traktorn ska surras vid marken med fyra vajrar, en i varje ända av bägge axlarna, enligt vad som anges i figur 7.4. Avståndet mellan främre och bakre surrningspunkter ska vara sådant att vajrarna bildar en vinkel med marken på mindre än 30°. De bakre surrningarna ska dessutom anordnas så att de två vajrarna sammanstrålar i en punkt som är belägen i det vertikalplan som pendelblockets tyngdpunkt färdas i.

Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned på det sätt som anges i punkt 3.1.5.6.2. När vajrarna spänts ska kilbalken placeras framför, dikt an mot bakhjulen och sedan fästas i marken.

3.2.1.1.1.3 Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och surras fast i marken.

3.2.1.1.1.4 Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler:

H = 2,165 x 10 - 8 M L2

eller

H = 5,73 x 10 - 2 I

Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet.

3.2.1.1.1.5 För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska höjden vara det värde som är störst av ovanstående eller något av följande:

H = 25 + 0,07 M

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = 125 + 0,02 M

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

3.2.1.1.2 Islag framifrån

3.2.1.1.2.1 Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna bildar en vinkel med det vertikala planet A lika med M/100 med 20° som störst, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en större vinkel med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir i ovan angivna vinkel.

Pendelblockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring anslagspunkten.

Islagspunkten ska vara den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med underlaget om traktorn välter i sidled vid körning framåt, normalt den övre kanten. Blockets tyngdpunkt ska ligga på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.

Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa islaget där, utan att skyddet därigenom förstärks.

3.2.1.1.2.2 Traktorn ska surras vid marken med fyra vajrar, en i varje ända av bägge axlarna, enligt vad som anges i figur 7.5. Avståndet mellan främre och bakre surrningspunkter ska vara sådant att vajrarna bildar en vinkel med marken på mindre än 30°. De bakre surrningarna ska dessutom anordnas så att de två vajrarna sammanstrålar i en punkt som är belägen i det vertikalplan som pendelblockets tyngdpunkt färdas i.

Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned på det sätt som anges i punkt 3.1.5.6.2. När vajrarna spänts ska kilbalken placeras bakom, dikt an mot bakhjulen och sedan fästas i marken.

3.2.1.1.2.3 Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och surras fast i marken.

3.2.1.1.2.4 Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler, som väljs efter referensmassan hos den enhet som provas:

H = 25 + 0,07 M

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = 125 + 0,02 M

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet.

3.2.1.1.2.5 För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt):

- Om skyddet är en bakre rullningsbåge med två stolpar ska ovanstående formel tillämpas.

- För andra skydd ska höjden vara den höjd som är den största av dem som fås med ovanstående eller nedanstående formler:

H = 2,165 x 10- 8 ML2

eller

H = 5,73 x 10- 2 I

Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet.

3.2.1.1.3 Islagsprovning på sidan

3.2.1.1.3.1 Traktorns läge i förhållande till pendelblocket ska vara sådant att blocket träffar skyddet när blockets anslagsyta och stödkedjorna eller vajrarna är vertikala, om inte skyddet vid deformationen i islagspunkten bildar en vinkel på mindre än 20° med vertikalplanet. I detta fall ska blockets anslagsyta ställas in med ett ytterligare stöd så att den är parallell med skyddet i islagspunkten i det ögonblick då den största deformation uppnås, varvid stödkedjorna eller vajrarna förblir vertikala.

3.2.1.1.3.2 Pendelblockets upphängningshöjd ska justeras och nödvändiga åtgärder vidtas för att hindra blocket från att rotera kring anslagspunkten.

3.2.1.1.3.3 Islagspunkten är den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken om traktorn välter i sidled, normalt den övre kanten. Om det inte är säkert att en annan del av denna kant kommer i kontakt med marken först ska islagspunkten ligga i det plan som bildar en rät vinkel med mittplanet och som passerar 60 mm framför sätesindexpunkten då sätet är inställt i mittläge i längsled.

3.2.1.1.3.4 För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska islagspunkten ligga i det plan som bildar en rät vinkel mot mittplanet och passerar genom mittpunkten på det segment som förenar de två sätesindexpunkter som beskrivs när sätets två lägen förenas. För skydd med två pelare ska islaget ske vid en av de två pelarna.

3.2.1.1.3.5 Traktorhjulen på den sida som tar emot anslaget ska surras vid fundamentet med hjälp av vajrar över motsvarande ändar av fram- och bakaxlarna. Vajrarna ska spännas så att däcken trycks ned till de värden som anges i punkt 3.1.5.6.2.

När vajrarna spänts ska kilbalken placeras på marken, dikt an mot däcken på den sida som ligger mittemot sidan som tar emot islaget, och sedan göras fast i marken. Det kan vara nödvändigt att använda två balkar eller kilar om utsidan av fram- och bakdäcken inte ligger i samma vertikalplan. Stödet ska därefter placeras på det sätt som visas i figur 7.6 mot fälgen på det mest belastade hjulet på sidan motsatt islaget, tryckas fast ordentligt mot fälgen och sedan spännas fast vid fundamentet. Stödets längd ska vara sådan att den bildar en vinkel på 30 ±3° med fundamentet när det är i kontakt med fälgen. Dess tjocklek ska i möjligaste mån vara 20–25 gånger mindre än dess längd och 2–3 gånger mindre än dess bredd. Stöden ska i bägge ändar vara formade på det sätt som visas infällt i figur 7.6.

3.2.1.1.3.6 Om traktorn är ledad ska leden dessutom stöttas med ett träblock med minst måtten 100x100 mm och stöttas i sidled av en anordning liknande stödet som placeras mot bakhjulet såsom i punkt 3.2.1.1.3.5. Leden ska sedan surras fast mot fundamentet.

3.2.1.1.3.7 Pendelblocket ska dras tillbaka så att dess tyngdpunkts höjd över islagspunkten ges av någon av följande två formler, som väljs efter referensmassan hos den enhet som provas:

H = 25 + 0,20 M

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = 125 + 0,15 M

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

3.2.1.1.3.8 För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt):

- om skyddet är ett överrullningsskydd med två bakre stolpar ska den höjd väljas som är störst enligt ovanstående och nedanstående formler:

H = (25 + 0,20 M) (B6 + B) / 2B

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = (125 + 0,15 M) (B6 + B) / 2B

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

- För andra skydd ska höjden vara den höjd som är den största av dem som fås med ovanstående eller nedanstående formler:

H = 25 + 0,20 M

för traktorer med en referensmassa på mindre än 2 000 kg,

H = 125 + 0,15 M

för traktorer med en referensmassa på mer än 2 000 kg.

Pendelblocket släpps sedan och slår i skyddet.

3.2.1.1.4 Sammanpressning baktill

Balken ska placeras tvärs över skyddets bakersta översta del och resultanten av sammanpressningskrafterna ska befinna sig i traktorns mittplan. En kraft Fv ska påföras.

Fv = 20 M

Kraften Fv ska upprätthållas i fem sekunder efter det att alla visuellt iakttagbara rörelser hos skyddet avstannat.

När den bakre delen av skyddets tak inte kan motstå den fulla kraften ska kraften anbringas tills taket deformeras så att det sammanfaller med det plan som förbinder skyddets övre del med den del av traktorns bakända som är i stånd att bära traktorn när den välter.

Kraften ska sedan avlägsnas och sammanpressningsbalken flyttas till den del av skyddet som stöder traktorn när denna är helt vält. Därefter ska kraften Fv påföras igen.

3.2.1.1.5 Sammanpressning framtill

Balken ska placeras tvärs över skyddets främre översta del och resultanten av belastningskrafterna ska befinna sig i traktorns mittplan. En kraft Fv ska påföras där

Fv = 20 M

Kraften Fv ska upprätthållas i fem sekunder efter det att alla visuellt iakttagbara rörelser hos skyddet avstannat.

När den främre delen av skyddets tak inte kan motstå den fulla kraften ska kraften anbringas tills taket deformeras så att det sammanfaller med det plan som förbinder skyddets övre del med den del av traktorns framända som är i stånd att bära traktorn när den välter.

Kraften ska sedan avlägsnas och sammanpressningsbalken flyttas till den del av skyddet som stöder traktorn när denna är helt vält. Därefter ska kraften Fv påföras igen.

3.2.1.1.6 Ytterligare islagsprovningar

Om sprickor eller brott uppträder som inte kan anses försumbara under islagsprovningen, ska en andra liknande provning utföras med fallhöjden:

H’ = (H x 10 - 1) (12 + 4a) (1 + 2a) - 1

Provningen ska utföras omedelbart efter de islagsprovningar som orsakat sprickorna eller brotten, och a är förhållandet mellan bestående deformation (Dp) och elastisk deformation (De)

a = Dp / De

uppmätt vid islagspunkten. Den ytterligare bestående deformationen till följd av det andra islaget får inte överskrida 30 % av den bestående deformationen till följd av det första islaget.

För att de ytterligare provningarna ska kunna utföras måste den elastiska deformationen mätas under alla islagsprovningar.

3.2.1.1.7 Ytterligare sammanpressningsprovningar

Om det under sammanpressningsprovningen uppstår beaktansvärda sprickor eller brott som inte kan betraktas som obetydliga ska en ny, liknande sammanpressningsprovning utföras, men med en kraft på 1,2 Fv, omedelbart efter den provning som förorsakade sprickorna eller brotten.

3.2.1.2 Mätningar

3.2.1.2.1 Brott och sprickor

Efter varje provning ska alla delar, leder och fastsättningsanordningar visuellt undersökas med avseende på brott och sprickor, men inget avseende ska fästas vid små sprickor i oviktiga delar.

Inget avseende ska fästas vid skador som orsakas av pendelblockets kanter.

3.2.1.2.2 Intrång i det fria utrymmet

Under varje provning ska skyddet undersökas för att se om någon del av denna har trängt in i det fria utrymmet omkring förarsätet enligt definitionen i punkt 1.6.

Vidare får det fria utrymmet inte sträcka sig utanför skyddet. Detta anses vara fallet om någon del av det fria utrymmet kommer i kontakt med markplanet om traktorn välter i den riktning från vilken islaget anbringas. Vid skattning av detta ska fram- och bakdäckens och spårviddens inställning vara den minsta standardinställning som tillverkaren anger.

3.2.1.2.3 Elastisk deformation (vid sidoislag)

Den elastiska deformationen ska mätas (810 + av) mm ovanför sätesindexpunkten i det vertikalplan i vilket belastningen påförs. För denna mätning får varje utrustning som liknar den som anges i figur 7.8 användas.

3.2.1.2.4 Bestående deformation

Efter den sista sammanpressningsprovningen ska skyddets bestående deformation registreras. För detta ändamål används läget av skyddets olika delar i förhållande till sätesindexpunkten innan provningen inleds.

3.2.2 Statisk provning

3.2.2.1 Belastningsprovning och sammanpressningsprovning

3.2.2.1.1 Belastning bakifrån

3.2.2.1.1.1 Belastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan parallellt mot traktorns mittplan.

Punkten för påförande av belastning är den del av överrullningsskyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken i en vältningsolycka bakåt, normalt den övre kanten. Vertikalplanet som belastningen ska påföras i ska vara belägen på ett avstånd från mittplanet av en tredjedel av ytterbredden hos skyddets överdel.

Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa belastningen där, utan att skyddet därigenom förstärks.

3.2.2.1.1.2 Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.1.6.3.

3.2.2.1.1.3 Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:

Eil = 2,165 x 10- 7 M L2

eller

Eil = 0,574 x I

3.2.2.1.1.4 För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska höjden vara det värde som är störst av ovanstående eller följande formler:

Eil = 500 + 0,5 M

3.2.2.1.2 Belastning framtill

3.2.2.1.2.1 Belastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan parallellt mot traktorns mittplan. Punkten för påförande ska vara den del av skyddet som sannolikt först kommer i kontakt med underlaget om traktorn välter i sidled vid körning framåt, normalt den övre kanten. Belastningen ska påföras i en punkt på ett avstånd av 1/6 av skyddets övre bredd innanför ett vertikalt plan parallellt med traktorns mittplan och som berör skyddets övre yttre hörn.

Om skyddet är krökt eller utskjutande i denna punkt ska man lägga till kilar som gör det möjligt att anbringa belastningen där, utan att skyddet därigenom förstärks.

3.2.2.1.2.2 Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.1.6.3.

3.2.2.1.2.3 Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:

Eil = 500 + 0,5 M

3.2.2.1.2.4 För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt):

- Om skyddet är en bakre rullningsbåge med två stolpar ska ovanstående formel också tillämpas.

- För andra skyddstyper ska energin vara det högre värdet av ovanstående eller någon av nedanstående formler:

Eil = 2,165 x 10 - 7 ML2

eller

Eil = 0,574 I

3.2.2.1.3 Belastning från sidan

3.2.2.1.3.1 Sidbelastningen ska påföras horisontellt i ett vertikalplan vinkelrätt mot traktorns mittplan som passerar 60 mm framför sätesindexpunkten, varvid sätet ska befinna sig i mittläge i längsled. Punkten för påförande av belastning är den del av överrullningsskyddet som sannolikt först kommer i kontakt med marken i en vältningsolycka i sidled, normalt den övre kanten.

3.2.2.1.3.2 Enheten ska surras vid fundamentet enligt beskrivningen i punkt 3.1.6.3.

3.2.2.1.3.3 Den energi som skyddet absorberar under provningen ska vara minst:

Eis = 1,75 M

3.2.2.1.3.4 För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) ska punkten för påförande av belastning ligga i det plan som bildar en rät vinkel mot mittplanet och passerar genom mittpunkten på det segment som förenar de två sätesindexpunkter som beskrivs när sätets två lägen förenas. För skydd med två pelare ska belastningen påföras på en av de två pelarna.

3.2.2.1.3.5 För traktorer med vändbart förarläge (vändbart säte och vändbar ratt) där skyddet utgörs av en bakre överrullningsbåge med två pelare ska energin vara det högre av följande:

Eis = 1,75 M

eller

Eis = 1,75 M (B6 + B)/2B

3.2.2.1.4 Sammanpressning baktill

Alla bestämmelser är identiska med dem som anges i punkt 3.2.1.1.4.

3.2.2.1.5 Sammanpressning framtill

Alla bestämmelser är identiska med dem som anges i punkt 3.2.1.1.5.

3.2.2.1.6 Ytterligare överbelastningsprovning (figurerna 7.9–7.11)

Överbelastningsprovning ska utföras i samtliga fall där kraften minskar med mer än 3 % under de sista 5 % av deformationen, när den nödvändiga energin tas upp av skyddet (se figur 7.10).

Vid överbelastningsprovningen ska den horisontella lasten ökas gradvis i steg om 5 % av den från starten nödvändiga energin upp till högst 20 % av tillförd energi (se figur 7.11).

Överbelastningsprovningen är godkänd om kraften, efter ökning med 5, 10 eller 15 % av nödvändig energi, avtar med mindre än 3 % för en 5 % ökning och förblir större än 0,8 Fmax.

Överbelastningsprovningen är godkänd om kraften, efter det att skyddet har tagit upp 20 % av tillförd energi, överstiger 0,8 Fmax.

Ytterligare brott eller sprickor och/eller inträngning i eller brist på skydd av det fria utrymmet på grund av elastisk deformation kan tillåtas under överbelastningsprovningen. När lasten avlägsnas får skyddet dock inte tränga in i det fria utrymmet som ska vara fullständigt skyddat.

3.2.2.1.7 Ytterligare sammanpressningsprovningar

Om det under sammanpressningsprovningen uppstår sprickor eller brott som inte kan anses som oväsentliga ska en ytterligare liknande sammanpressningsprovning utföras, men med en kraft på 1,2 Fv, direkt efter den provning som förorsakade sprickorna eller brotten.

3.2.2.2 Mätningar

3.2.2.2.1 Brott och sprickor

Efter varje provning ska alla delar, leder och fastsättningsanordningar visuellt undersökas med avseende på brott och sprickor, men små sprickor i oviktiga delar ska inte beaktas.

3.2.2.2.2 Intrång i det fria utrymmet

Under varje provning ska skyddet undersökas för att se om någon del av det har trängt in i det fria utrymmet enligt definitionen i punkt 1.6.

Vidare ska det kontrolleras om någon del av det fria utrymmet ligger utanför skyddet. Detta anses vara fallet om någon del av det fria utrymmet kommer i kontakt med markplanet om traktorn välter i den riktning från vilken islaget kommer. Härvid förutsätts att fram- och bakdäckens dimensioner och spårvidden är lika med de minsta värden som tillverkaren anger.

3.2.2.2.3 Elastisk deformation vid sidobelastning

Den elastiska deformationen ska mätas (810 + av) mm ovanför sätesindexpunkten i det vertikalplan i vilket belastningen påförs. För denna mätning får varje utrustning som liknar den som anges i figur 7.8 användas.

3.2.2.2.4 Bestående deformation

Efter den sista sammanpressningsprovningen ska skyddets bestående deformation registreras. För detta ändamål används läget av skyddets olika delar i förhållande till sätesindexpunkten innan provningen inleds.

Utökning till andra traktormodeller

3.3.1 [ej tillämpligt]

3.3.2 Teknisk utökning

Om traktorn, skyddet eller metoden för skyddets fastsättning på traktorn ändras tekniskt kan den provningsenhet som utförde den ursprungliga provningen utfärda ett protokoll om teknisk utökning i följande fall:

3.3.2.1 Utökning av provningsresultat för skyddet till andra traktormodeller

Islags- och sammanpressningsprovningarna måste inte utföras på varje traktormodell, förutsatt att skyddet och traktorn uppfyller villkoren i punkterna 3.3.2.1.1–3.3.2.1.5.

3.3.2.1.1 Skyddet ska vara identiskt med det provade skyddet.

3.3.2.1.2 Erforderlig energi får inte överskrida den energi som beräknades för den ursprungliga provningen med mer än 5 %.

3.3.2.1.3 Fastsättningsmetoden och de delar av traktorn som det sätts fast på ska vara identiska.

3.3.2.1.4 Alla delar som stänkskärmar och motorhuv som kan avlasta skyddet ska vara identiska.

3.3.2.1.5 Sätets läge och kritiska mått i skyddet och skyddets relativa läge på traktorn ska vara sådana att det fria utrymmet förblir innanför det deformerade skyddet under samtliga provningar (detta ska kontrolleras med hjälp av samma referenser för det fria utrymmet som i det ursprungliga provningsprotokollet, sätesreferenspunkten [SRP] respektive sätesindexpunkten [SIP]).

3.3.2.2 Utökning av provningsresultat för skyddet till ändrade skyddsmodeller

Detta förfarande ska följas när villkoren i punkt 3.3.2.1 inte är uppfyllda, men det får inte följas när principen i metoden för fastsättning av skyddet på traktorn ändras (t.ex. gummistöd ersätts med en upphängningsanordning):

3.3.2.2.1 Ändringar som inte påverkar den ursprungliga provningens resultat (t.ex. svetsfog för underlaget till ett tillbehör i ett icke-kritiskt läge på skyddet), tillägg av säten med olika lägen för sätesindexpunkten innanför skyddet (måste kontrolleras att det eller de nya fria utrymmena förblir innanför det deformerade skyddet under samtliga provningar).

3.3.2.2.2 Ändringar som kan påverka den ursprungliga provningens resultat utan att skyddets godtagbarhet ifrågasätts (t.ex. ändring av strukturell del, ändring av metoden för fastsättning av skyddet på traktorn). En kontrollprovning kan utföras och provningsresultaten anges i utökningsprotokollet.

Följande gränser ska gälla för denna typ av utökningar:

3.3.2.2.2.1 Högst 5 utökningar får godkännas utan en kontrollprovning.

3.3.2.2.2.2 Kontrollprovningens resultat godtas som skäl för utökning om alla villkor för godkännande i koden är uppfyllda.

För dynamisk provning: den deformation som uppmäts efter varje islagsprovning får inte avvika från den deformation som uppmätts efter varje islagsprovning under den ursprungliga provningen med mer än ±7 %.

För statisk provning: den kraft som uppmäts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning inte avviker från den kraft som uppmätts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning under den ursprungliga provningen med mer än ±7 % och den deformation[14] som uppmäts när den erforderliga energin har uppnåtts under de olika provningarna av horisontell belastning inte avviker från den deformation som uppmätts när den erforderliga energin uppnåtts under den ursprungliga provningen med mer än ±7 %.

3.3.2.2.2.3 Mer än en ändring av skydd får tas med i samma utökningsprotokoll om de utgör olika alternativ av samma skydd, men bara en kontrollprovning får godkännas i samma utökningsprotokoll. De alternativ som inte provats ska beskrivas i ett särskilt avsnitt av utökningsprotokollet.

3.3.2.2.3 Ökning av den av tillverkaren angivna referensmassan för ett redan provat skydd. Om tillverkaren vill behålla samma godkännandenummer är det möjligt att utfärda ett utökningsprotokoll efter genomförd kontrollprovning (toleransen på ±7 % enligt punkt 3.3.2.2.2.2 är inte tillämplig i sådana fall).

3.4 [ej tillämpligt]

3.5 Skydds kallvädersprestanda

3.5.1 Om det påstås att skyddet har egenskaper som motstår kallvädersförsprödning ska tillverkaren lämna upplysningar som ska tas med i protokollet.

3.5.2 Följande krav och förfaranden är avsedda att visa styrka och motståndskraft mot sprödbrott vid låga temperaturer. Förslagsvis bör följande minsta materialkrav uppfyllas vid bedömningen av skyddets lämplighet för användning vid låga temperaturer i de länder där detta kompletterande driftsskydd krävs.

3.5.2.1 Bultar och muttrar som används för fästning av skyddet på traktorn och för förbindelse mellan skyddets strukturella delar ska ha lämpliga egenskaper för kontrollerad minskning av seghet vid låga temperaturer.

3.5.2.2 Alla svetselektroder som används vid tillverkning av strukturella delar och fästen ska vara förenliga med de skyddsmaterial som anges i punkt 3.5.2.3.

3.5.2.3 Stålmaterial för skyddets strukturella delar ska vara material med kontrollerad seghet som uppfyller minimikraven vid Charpys V-slagprovning enligt tabell 7.1. Stålets kvalitet och egenskaper ska anges i enlighet med ISO 630:1995.

Stål med en tjocklek efter valsning på mindre än 2,5 mm och en kolhalt på mindre än 0,2 % anses uppfylla detta krav.

Strukturella delar av skyddet som tillverkats av annat material än stål ska ha likvärdig slaghållfasthet vid låga temperaturer.

3.5.2.4 Vid provning enligt Charpys V-slagprovning ska provstavens storlek vara minst den största av de storlekar i tabell 7.1 som materialet medger.

3.5.2.5 Charpys V-slagprovning ska utföras i enlighet med förfarandet i ASTM A 370-1979, förutom att provstavarnas storlek ska överensstämma med måtten i tabell 7.1.

Tabell 7.1

Minsta islagsenergi för Charpy V-slagprovning

Provstavens storlek | Energi vid | Energi vid |

-30 °C | -20 °C |

mm | J | Jb) |

10 x 10a) | 11 | 27,5 |

10 x 9 | 10 | 25 |

10 x 8 | 9,5 | 24 |

10 x 7,5a) | 9,5 | 24 |

10 x 7 | 9 | 22,5 |

10 x 6,7 | 8,5 | 21 |

10 x 6 | 8 | 20 |

10 x 5a) | 7,5 | 19 |

10 x 4 | 7 | 17,5 |

10 x 3,5 | 6 | 15 |

10 x 3 | 6 | 15 |

10 x 2,5a) | 5,5 | 14 |

______________________

a) Anger lämplig storlek. Provstavens storlek får inte underskrida den största lämpliga storlek som materialet medger.

b) Den energi som krävs vid –20 °C är 2,5 gånger värdet för –30 °C. Andra faktorer påverkar hållfastheten vid islag, såsom valsningsriktning, brottgräns, kornriktning och svetsning. Dessa faktorer ska beaktas när stålsorten väljs och används.

3.5.2.6 Som alternativ till detta förfarande får tätat eller halvtätat stål används, varvid lämpliga specifikationer ska lämnas. Stålets kvalitet och egenskaper ska anges i enlighet med ISO 630:1995, ändring 1:2003.

3.5.2.7 Prov ska vara stavformade och tas från platta ämnen, rör eller strukturdelar före formning eller svetsning för användning i skyddet. Prov från rör eller strukturdelar ska tas från mitten på den sida som har störst mått och får inte innehålla svetsfogar.

3.6 [ej tillämpligt]

Figur 7.1

Fritt utrymme

Figur 7.1.a Sidovy Sektion i referensplanet | Figur 7.1.b Bakre vy |

[pic] | [pic] |

Mått i mm |

Figur 7.1.c Vy ovanifrån |

[pic] |

1 – Sätesindexpunkten 2 – Referensplanet

Figur 7.2.a

Fritt utrymme för traktorer med vändbart förarläge:

överrullningsskydd med två pelare

[pic]

Figur 7.2.b

Fritt utrymme för traktorer med vändbart förarläge:

andra typer av överrullningsskydd

[pic]

Figur 7.3

Pendelblock och upphängningskedjor/vajrar

[pic]

.

Figur 7.4

Exempel på surrning av traktor (islag bakifrån)

[pic]

Figur 7.5

Exempel på surrning av traktor (islag framifrån)

[pic]

Figur 7.6

Exempel på surrning av traktor (islag från sidan)

[pic]

Figur 7.7

Exempel på sammanpressningsrigg

[pic]

Figur 7.8

Exempel på mätutrustning för elastisk deformation

[pic]

1 – Bestående deformation

2 – Elastisk deformation

3 – Total deformation (bestående plus elastisk)

Figur 7.9

Kraft-deformationskurva

Överbelastningsprov krävs inte

[pic]

Anmärkningar:

1. Lokalisera Fa med avseende på 0,95 D'

2. Överbelastningsprovning krävs inte då Fa ( 1,03 F'

Figur 7.10

Kraft-deformationskurva

Överbelastningsprovning krävs

[pic]

Anmärkningar:

1. Lokalisera Fa med avseende på 0,95 D'

2. Överbelastningsprovning krävs då Fa ( 1,03 F'

3. Överbelastningsprovning godkänd då Fb ( 0,97F' och Fb ( 0,8Fmax.

Figur 7.11

Kraft-deformationskurva

Överbelastningsprovning ska fortsätta

[pic]

Anmärkningar:

1. Lokalisera Fa med avseende på 0,95 D'

2. Överbelastningsprovning krävs då Fa ( 1,03 F'

3. Fb ( 0,97 F' så ytterligare överbelastning krävs

4. Fc ( 0,97 Fb så ytterligare överbelastning krävs

5. Fd ( 0,97 Fc så ytterligare överbelastning krävs

6. Överbelastningsprovning godkänd om Fe ( 0,8 Fmax

7. Underkänd när som helst när belastningen sjunker under 0,8 Fmax.”

————————

ê 86/298/EEG

BILAGA III

MÄRKEN

Märket för EG-typgodkännande ska bestå av:

ê 2000/19/EG artikel 1 och bilagan punkt 4 (anpassad)

è1 2003 års anslutningsakt artikel 20 och bilaga I punkt 1 A 30, s. 62

è2 2006/96/EG artikel 1 och bilagan punkt A 29

- en fyrkant runt bokstaven ”e”, följd av numret för den medlemsstat som har utfärdat EG-typgodkännandet:

1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, è1 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, ç 9 för Spanien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 17 för Finland, 18 för Danmark, è2 19 för Rumänien, ç è1 20 för Polen, ç 21 för Portugal, 23 för Grekland, 24 för Irland, è1 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 29 för Estland, 32 för Lettland, è2 34 för Bulgarien, ç 36 för Litauen, Ö 49 Õ för Cypern, Ö 50 Õ för Malta, ç

ê 86/298/EEG (anpassad)

- det nummer för EG-typgodkännande som motsvarar numret på intyget för EG-typgodkännandet som har utfärdats med avseende på hållfastheten hos skyddsanordningen och dess fastsättning på traktorn, placerat under och i närheten av rektangeln,

- bokstäverna V eller SV, beroende på om dynamisk (V) eller statisk (SV) provning har utförts, följt av siffran 1 som betyder att detta är en skyddsanordning som omfattas av direktivet.

Exempel på ett märke för EG-typgodkännande

[pic]

Ö Förklaring: Õ

ê 86/298/EEG

Den skyddsanordning som bär ovanstående märke för EG-typgodkännande är ett överrullningsskydd monterat baktill, ram eller förarhytt som utsatts för dynamisk provning och som är avsedd för en smalspårig traktor (V1), för vilken EG-typgodkännande har beviljats i Frankrike (e2) med nummer 431.

————————

BILAGA IV

FÖREBILD FÖR INTYG OM EG-TYPGODKÄNNANDE

ê 86/298/EEG (anpassad)

Myndighetens namn |

Meddelande om beviljande, vägran, återkallelse eller utvidgning av EG-typgodkännande med avseende på hållfastheten hos skyddsanordningen (överrullningsskydd monterat baktill, ram eller hytt) och hållfastheten hos dess fastsättning på traktorn |

EG-typgodkännande nr: ….................................................................................................................... utvidgning(1) |

1. | Skyddsanordningens varunamn eller märke och typ: ........................................................................................................................................................ |

2. | Namn och adress för tillverkaren av skyddsanordningen: ....................................................................................................................................................... ....................................................................................................................................................... |

3. | I tillämpliga fall namn och adress för representant för tillverkaren av skyddsanordningen: ........................................................................................................................................................ ........................................................................................................................................................ |

4. | Traktorns handelsbeteckning eller namn och typ för vilken överrullningsskyddet är avsett: ........................................................................................................................................................ ........................................................................................................................................................ |

5. | Utvidgning av EG-typgodkännande för följande traktortyp(er) och, i förekommande fall, handelsbeteckningar: ........................................................................................................................................................ ........................................................................................................................................................ |

5.1. | Massan för traktorn utan ballast, enligt definition i punkt Ö 2.1 i mall A i bilaga I till direktiv 2003/37/EG Õ överstiger/överstiger inte(2) den vid provning utnyttjade referensmassan med mer än 5 %. |

5.2. | Fastsättningsmetoden och monteringspunkterna är/är inte(2) desamma. |

5.3. | Alla delar som fungerar som stöd för skyddsanordningen är/är inte(2) desamma. |

6. | Datum för inlämnande till EG-typgodkännande: ........................................................................................................................................................ |

7. | Teknisk tjänst: ........................................................................................................................................................ |

8. | Datum och nummer på rapporten från den tekniska tjänsten: ........................................................................................................................................................ |

9. | Datum för beviljande/vägran/återkallelse av EG-typgodkännande(2): ........................................................................................................................................................ |

10. | Datum för beviljande/vägran/återkallelse av utvidgning av EG-typgodkännande(2): ........................................................................................................................................................ |

11. | Ort: ................................................ |

12. | Datum: .......................................... |

13. | Följande handlingar, försedda med det nummer för EG-typgodkännande som anges ovan, bifogas detta intyg (t.ex. rapport från den tekniska tjänsten). Dessa dokument ska på begäran sändas till behöriga myndigheter i övriga medlemsstater: ........................................................................................................................................................ ........................................................................................................................................................ |

14. | Eventuella anmärkningar: ............................................................................................................ |

15. | Underskrift: .................................................................................................................................. |

(1) I tillämpliga fall, ange om detta är första, etc., utvidgningen av det ursprungliga EG-typgodkännandet. (2) Stryk det som inte är tillämpligt. |

_______________

ê 86/298/EEG

BILAGA V

VILLKOR FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE

1. Ansökan om EG-typgodkännande för traktorer med avseende på hållfastheten hos överrullningsskyddet och dess fastsättning på traktorn ska lämnas in av traktortillverkaren eller dennes representant.

2. Till den tekniska tjänst som ansvarar för EG-typgodkännandeprovningen ska tillhandahållas en traktor som är representativ för den traktortyp som ska godkännas med behörigt godkänd skyddsanordning och tillhörande fastsättning.

3. Den tekniska tjänst som ansvarar för EG-typgodkännandeprovning ska kontrollera om den godkända typen av skyddsanordning är avsedd att monteras på den typ av traktor som EG-typgodkännandet avser. De ska särskilt kontrollera att fastsättningen av skyddsanordningen motsvarar det som används när EG-typgodkännandet för komponent beviljades.

4. Innehavaren av EG-typgodkännandet kan begära utvidgning av detta till andra typer av skyddsanordningar.

5. De behöriga myndigheterna ska bevilja en sådan utvidgning under följande förutsättningar:

5.1 Den nya typen av skyddsanordning och dess fastsättning i traktorn måste ha beviljats EG-typgodkännande för komponenter.

5.2 Den nya typen av skyddsanordning ska vara konstruerad för montering på den typ av traktor för vilken utvidgningen av EG-typgodkännandet begärs.

5.3 Fastsättningen av skyddsanordningen på traktorn ska motsvara den som kontrollerades när EG-typgodkännandet beviljades.

6. Ett intyg, enligt mall i bilaga VI, bifogas EG-typgodkännandeintyget för varje typgodkännande eller utvidgning av typgodkännande som har beviljats eller vägrats.

7. Om en ansökan om EG-typgodkännande för en typ av traktor lämnas in samtidigt som en ansökan om EG-typgodkännande för en typ av skyddsanordning som är avsett att monteras på denna typ av traktor behöver de i punkterna 2 och 3 fastställda kontrollerna inte utföras.

_______________

BILAGA VI

FÖREBILD

Myndighetens namn |

BILAGA TILL INTYG OM EG-TYPGODKÄNNANDE FÖR EN TRAKTORTYP MED AVSEENDE PÅ HÅLLFASTHETEN HOS SKYDDSANORDNING (ÖVERRULLNINGSSKYDD MONTERAT BAK, RAM ELLER HYTT) OCH HÅLLFASTHETEN HOS DESS FASTSÄTTNING PÅ TRAKTORN |

(Artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG av den 26 maj 2003 om typgodkännande av jordbruks- eller skogsbrukstraktorer, av släpvagnar och utbytbara dragna maskiner till sådana traktorer samt av system, komponenter och separata tekniska enheter till dessa fordon och om upphävande av direktiv 74/150/EEG) |

EG-typgodkännande nr: ...................................................................................................................... utvidgning(1) |

1. | Varunamn eller märke för traktorn: ........................................................................................................................................................ |

2. | Traktortyp och handelsbeteckning: ........................................................................................................................................................ |

3. | Namn och adress för traktortillverkaren: ........................................................................................................................................................ |

4. | I förekommande fall namn och adress för tillverkarens representant: ........................................................................................................................................................ |

5. | Varunamn eller märke och typ för skyddsanordning: ........................................................................................................................................................ |

6. | Utvidgning av EG-typgodkännande för följande typ(er) av skyddsanordningar: ........................................................................................................................................................ |

7. | Traktor tillhandahållen för EG-typgodkännande den: ........................................................................................................................................................ |

8. | Teknisk tjänst som ansvarar för kontroll av överensstämmelse med EG-typgodkännande: ........................................................................................................................................................ |

9. | Provningsrapportens datum: ......................................................................................................... |

10. | Provningsrapportens nummer: ...................................................................................................... |

11. | EG-typgodkännande med avseende på hållfastheten hos skyddsanordningarna och dessas fastsättning på traktorn har beviljats/vägrats(2): |

12. | Utvidgning av EG-typgodkännande med avseende på hållfastheten hos skyddsanordningarna och dessas fastsättning på traktorn har beviljats/vägrats(2): |

13. | Ort: ................................................................................................................................................ |

14. | Datum: ........................................................................................................................................... |

15. | Underskrift: ................................................................................................................................... |

(1) I förekommande fall, ange om detta är första, etc., utvidgningen av det ursprungliga EG-typgodkännandet. (2) Stryk det som inte är tillämpligt. |

_______________

é

BILAGA VII

Del A

Upphävt direktiv och en förteckning över dess senare ändringar (som avses i artikel 14)

Rådets direktiv 86/298/EEG (EGT L 186, 8.7.1986, s. 26) |

Rådets direktiv 89/682/EEG (EGT L 398, 30.12.1989, s. 29) |

Punkt XI.C.II.5 i bilaga I till 1994 års anslutningsakt (EGT C 241, 29.8.1994, s. 193) |

Kommissionens direktiv 2000/19/EEG (EGT L 94, 14.4.2000, s. 31) |

Punkt I.A.30 i Annex II till 2003 års anslutningsakt (EUT L 236, 23.9.2003, s. 62) |

Kommissionens direktiv 2005/67/EG (EUT L 273, 19.10.2005, s. 17) |

Rådets direktiv 2006/96/EG (EUT L 363, 20.12.2006, s. 81) | Endast vad gäller hänvisningen till direktiv 86/298/EEG i artikel 1 och i punkt A.29 i bilagan. |

Kommissionens direktiv 2010/22/EU (EUT L 91, 10.4.2010, s. 1) | Endast artikel 2 och bilaga II |

Del B

Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning (som avses i artikel 14)

Direktiv | Tidsfrist för införlivande | Datum för tillämpning |

86/298/EEG | 2 juni 1988 |

89/682/EEG | 3 januari 1991 |

2000/19/EG | 30 juni 2001(*) |

2005/67/EG | 31 december 2005 |

2006/96/EG | 1 januari 2007 |

2010/22/EU | 30 april 2011 | 1 maj 2011 |

________________________

(*) I enlighet med artikel 2 i direktiv 2000/19/EG:

”1. Från och med den 1 juli 2001 får medlemsstaterna inte:

- vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande, eller vägra att utfärda det dokument som avses i artikel 10.1 tredje strecksatsen i direktiv 74/150/EEG för en traktortyp,

- förbjuda att traktorer tas i bruk,

om traktorerna uppfyller kraven i direktiv 86/298/EEG i dess lydelse enligt detta direktiv.

2. Från och med den 1 januari 2002 får medlemsstaterna:

- inte längre utfärda det dokument som avses i artikel 10.1 tredje strecksatsen i direktiv 74/150/EEG för en traktortyp som inte uppfyller kraven i direktiv 86/298/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv,

- vägra att bevilja nationellt typgodkännande för en traktortyp som inte uppfyller kraven i direktiv 86/298/EEG, i dess lydelse enligt detta direktiv.”

_____________

BILAGA VIII

JÄMFÖRELSETABELL

Direktiv 86/298/EEG | Direktiv 2000/19/EG | Detta direktiv |

Artikel 1 inledande meningen | - | Artikel 1 inledande meningen |

Artikel 1 första strecksatsen | - | Artikel 1 a |

Artikel 1 andra strecksatsen | - | Artikel 1 b |

Artikel 1 tredje strecksatsen | - | Artikel 1 c |

Artiklarna 2–5 | - | Artiklarna 2–5 |

Artikel 6.1 första meningen | - | Artikel 6.1 första stycket |

Artikel 6.1 andra meningen | - | Artikel 6.1 andra stycket |

Artikel 6.1 tredje meningen | - | Artikel 6.1 tredje stycket |

Artikel 6.2 | - | Artikel 6.2 |

Artikel 7 första meningen | - | Artikel 7.1 |

Artikel 7 andra meningen | - | Artikel 7.2 |

Artikel 8 | - | - |

- | Artikel 2.1 inledande orden | Artikel 8.1 inledande orden |

- | Artikel 2.1 första strecksatsen | Artikel 8.1 a |

- | Artikel 2.1 andra strecksatsen | Artikel 8.1 b |

- | Artikel 2.2 | Artikel 8.2 |

Artiklarna 9–12 | - | Artiklarna 9–12 |

Artikel 13 | - | - |

Artikel 14.1 | - | - |

Artikel 14.2 | - | Artikel 13 |

- | - | Artiklarna 14 och 15 |

Artikel 15 | - | Artikel 16 |

Bilagorna 1 och 2 | - | Bilagorna I och II |

Bilaga 6 | - | Bilaga III |

Bilaga 7 | - | Bilaga IV |

Bilaga 8 | - | Bilaga V |

Bilaga 9 | - | Bilaga VI |

- | - | Bilaga VII |

- | - | Bilaga VIII |

_____________

[1] KOM(87) 868 PV.

[2] Se bilaga 3 till del A i slutsatserna.

[3] Genomfört i enlighet med kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet - Kodifiering av gemenskapens regelverk, KOM(2001) 645 slutlig.

[4] Se del A i bilaga VII till detta förslag.

[5] EUT C […], […], s. […].

[6] EGT L 186, 8.7.1986, s. 26.

[7] Se del A i bilaga VII.

[8] EUT L 171, 9.7.2003, s. 1.

[9] EUT L 261, 3.10.2009, s. 1.

[10] EUT L 261, 3.10.2009, s. 40.

[11] OECD:s standardbestämmelser om baktill monterade överrullningsskydd på smalspåriga jordbruks- och skogsbrukstraktorer med hjul.

[12] För utökningsprovningar enligt provningsprotokoll där sätesreferenspunkt användes ursprungligen, ska erforderliga mätningar utföras med avseende på sätesreferenspunkt istället för sätesindexpunkt; det ska anges tydligt att sätesreferenspunkten har använts (se bilaga 1).

[13] Användarna erinras om att sätesindexpunkten bestäms i enlighet med ISO 5353 och är en fast punkt med avseende på traktorn som inte rör sig när sätet inställs i ett annat läge än mittläget. Vid bestämning av det fria utrymmet ska sätet ställas in i sitt bakersta, högsta läge.

[14] Bestående + elastisk deformation uppmätt när den erforderliga energin har uppnåtts.