Medlemsstaterna skulle införliva det nya ramdirektivet om avfall senast den 12 december 2010. Vid rapporteringstidpunkten hade samtliga medlemsstater antingen införlivat direktivet eller var på väg att göra det.

Jämfört med den föregående rapporteringsperioden var genereringen av kommunalt avfall per capita lägre, mängden kommunalt avfall som går till deponier har minskat och materialåtervinning samt förbränning med energiåtervinning har ökat. I slutet av 2012 hade minst hälften av medlemsstaterna nått eller överskridit målet för 2020 att senast förbereda för återanvändning och materialåtervinning av 50 % av sitt hushållsavfall och avfall av liknande slag och sammansättning, eller var på god väg att uppnå målen till dess. Sju medlemsstater rapporterade att de redan hade nått eller överskridit det målet till 2012. Sju andra medlemsstater uppgav att de hade förberett för återanvändning och hade materialåtervunnit över 40 % av sitt hushållsavfall och avfall av liknande slag och sammansättning.

Ett antal medlemsstater lämnade in uppgifter om återvinning av byggnads- och rivningsavfall för 2010–2012. Fjorton medlemsstater rapporterade att de redan hade nått eller överskridit målet att återvinna 70 % av sitt byggnads- och rivningsavfall.

De flesta medlemsstater har offentliggjort program för förebyggande av avfall. Åtta medlemsstater höll fortfarande på att uppdatera sina planer för förebyggande av avfall enligt kraven i ramdirektivet om avfall. Medlemsstaterna har inbegripit principerna om utökat producentansvar, självförsörjning och närhet och principen om att förorenaren ska betala tillsammans med kravet att avfall ska samlas in separat om det är tekniskt, miljömässigt och ekonomiskt möjligt i sina nationella lagstiftningar och politiska åtgärder.

När det gäller avfallshantering uppvisar ett antal medlemsstater avsevärda brister i genomförandet av EU:s avfallslagstiftning, eftersom de fortfarande i stor utsträckning tillämpar deponering för kommunalt avfall. Kommissionen har tagit fram riktad vägledning om genomförandet av specifika åtgärder och användning av EU-fonder för att hjälpa dessa medlemsstater att förbättra sin avfallshantering.

4.Direktiv 86/278/EEG om avloppsslam

Direktivet om avloppsslam har varit i kraft i nästan trettio år och genomförandet är fortfarande problemfritt. Det är inte mycket som har förändrats sedan den förra rapporteringsperioden.

Alla medlemsstater använde inte avloppsslam för jordbruksändamål under rapporteringsperioden. I vissa medlemsstater används inte avloppsslam inom jordbruket, eller så används det i mycket begränsad omfattning. En medlemsstat rapporterade att den har börjat använda avloppsslam för jordbruksändamål.

En medlemsstat har anlagt infrastruktur för behandling av avloppsslam och rapporterade om sina metoder för att behandla avloppsslammet innan det används i jordarna.

Medlemsstaternas resultat varierar stort när det gäller kravet att besluta hur ofta jordar där slam används ska analyseras. En del medlemsstater har bestämt tidpunkter då jordarna ska analyseras efter det att slam används första gången. Andra medlemsstater har fastställt analystidpunkterna med så långa intervall som tio eller till och med tjugo år. Andra har inte fastställt några analystidpunkter alls, och jordanalyser krävs endast om gränsvärdena förväntas överskridas.

De uppgifter som medlemsstaterna har lämnat om producerat avloppsslam som används inom jordbruket bekräftar att jordbruket fortfarande är ett av de vanligaste användningsområdena. Även om genereringen av avloppsslam minskade med 2 % mellan 2010 och 2012 jämfört med perioden 2007–2009, rapporterade medlemsstaterna att nästan samma mängd slam användes inom jordbruket som under den föregående perioden.

Detta motsvarar omkring 45 % av den producerade slammängden.

5.Direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall

Direktivet om deponering av avfall har varit i kraft länge och det är inte mycket som har förändrats sedan den förra rapporteringsperioden.

Medlemsstaterna har vidtagit åtgärder för att minimera eller eliminera mängden deponerat avfall. Deponeringsgraden för kommunalt avfall inom EU-27 har minskat från totalt 96 055 miljoner ton/193 kg per capita 2009 till totalt 78 036 miljoner ton/152 kg per capita 2012. Den genomsnittliga deponeringsgraden för totalt genererat avfall minskade till 32 % under 2012. En del medlemsstater rapporterade deponeringsgrader för kommunalt avfall på mindre än 5 % under 2012. I många medlemsstater dominerar deponering dock fortfarande i den kommunala avfallshanteringen, och de har deponeringsgrader på över 80 % av det totala genererade avfallet. Dessa medlemsstater har fortfarande mycket kvar att göra för att minska deponeringen.

De flesta medlemsstater rapporterade en årlig minskning av deponeringen av biologiskt nedbrytbart kommunalt avfall och annat biologiskt nedbrytbart avfall. Uppgifterna är dock inte alltid fullständiga.

Medlemsstaterna har vidtagit åtgärder för insamling, behandling och användning av deponigas och för att minska olägenheter och faror.

De har också införlivat kravet på kriterier för vilket avfall som ska godkännas i sina nationella lagstiftningar, även tekniska krav såsom övervakning av lakvatten, ytvatten, grundvatten och utsläpp av gaser. Alla medlemsstater lämnade dock inte alltid uppgifter om hur dessa krav genomförts i praktiken av deponioperatörerna.

Femton medlemsstater rapporterade att alla deras deponier för farligt avfall uppfyller direktivets krav, och sju att de fortfarande hade deponier som inte uppfyller kraven. Elva medlemsstater rapporterade att alla deras deponier för icke-farligt avfall uppfyller direktivets krav, och tio att de fortfarande hade deponier som inte uppfyller kraven. Tio medlemsstater rapporterade att alla deras deponier för inert avfall uppfyller direktivets krav, och åtta att de fortfarande hade deponier som inte uppfyller kraven.

Antalet deponier i drift som inte uppfyller kraven för samtliga avfallsflöden (farligt avfall, icke-farligt avfall och inert avfall) är fortfarande ett bekymmer i vissa medlemsstater. Så var även fallet under den förra rapporteringsperioden. Mycket återstår att göra för att hantera detta problem.