ÅRSRAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN om garantifondens situation och förvaltning under budgetåret 2000

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

Kommissionens årsrapport om garantifondens situation och förvaltning under budgetåret 2000

1. Rättslig grund

2. Fondens situation per den 31 december 2000

3. Tillgångar

3.1. Betalningar från den allmänna budgeten under budgetåret

3.2. Räntor på fondens investerade tillgångar

3.3. Indrivna belopp från försumliga gäldenärer

4. Fondens kostnader

4.1. Betalningar av förfallna fordringar

4.2. Ersättning till Europeiska investeringsbanken

BILAGA I Rättslig grund för betalningar till garantifonden

1. Beslut rörande överföring nr 6/2000

2. Beslut rörande överföring nr 69/2000

3. Beslut rörande överföring nr 74/2000

BILAGA II Europeiska investeringsbankens rapport om garantifondens situation och förvaltning -räkenskaper och balansräkning per den 31 december 2000

1. Fondens utveckling under 2000

2. Fondens situation

2.1. Fondens tillgångar 31 december 2000

2.2. Fondens tillgodohavanden per den 31 december 2000

2.3. Likviditetsrisk

3. Garantifondens investeringar: Resultat- och avkastningsanalys för 2000

3.1. Övergripande analys

3.2 Analys per kategori

3.2.1 Likvida medel

3.2.2 Värdepappersportfölj

BILAGA III Garantifondens konsoliderade balansräkning per den 31 december 2000

1. Rättslig grund

Genom rådets förordning nr 2728/94 (EG, Euratom) av den 31 oktober 1994 upprättas en garantifond för åtgärder avseende tredje land för att betala gemenskapens borgenärer i de fall mottagaren av ett lån som beviljats eller garanterats av gemenskapen inte fullgör sina skyldigheter.

Enligt artikel 6 i förordningen har kommissionen överlämnat den finansiella förvaltningen av fonden till Europeiska investeringsbanken (EIB), enligt ett avtal som gemenskapen slöt med banken den 23 november 1994 i Bryssel och den 25 november 1994 i Luxemburg.

I artikel 8.2 i detta avtal anges att "före den 1 mars varje år skall banken överlämna en rapport till kommissionen rörande fondens situation och förvaltning, räkenskaper och balansräkning för föregående år". Ett utdrag ur den rapport som upprättats för budgetår 2000 återfinns i bilaga II.

I artikel 7 i förordningen om upprättandet av fonden fastställs att kommissionen senast den 31 mars påföljande budgetår skall överlämna en årsrapport till Europaparlamentet, rådet och revisionsrätten om fondens situation och förvaltning under föregående budgetår.

2. Fondens situation per den 31 december 2000

Vid utgången av budgetåret 2000 uppgick fondens tillgångar till 1 432 248 964,36 euro (bilaga II). Detta är, sedan fonden upprättades, summan av

- utbetalningar till fonden (1 824 703 500,00 euro),

- föregående budgetårs nettoresultat (210 473 626,02 euro), för provisioner och dröjsmålsräntor som förfallit för försenade återbetalningar,

- försenade återbetalningar från tredje land (326 997 369,48 euro),

- skulder för ersättning som inte betalats till banken (689 783,78 euro)

- minskat med garantiförpliktelser (458 915 314,92 euro) och kumulerade överföringar till gemenskapens allmänna budget av fondens överskott (471 700 000,00 euro).

Fondens sammanlagda tillgångar minus ersättningar till banken uppgick 31 december 2000 till 1 431 559 180,58 euro.

De sammanlagda tillgångarna tas upp i den konsoliderade balansräkningen (bilaga III) och uppgår till 1 647 343 813,45 euro. Beloppet fördelas på 489 000 000 euro i tillgodohavanden med bunden löptid, 1 864 299,31 euro i tillgodohavanden som är betalbara på anfordran, 919 302 277,87 euro i en värdepappersportfölj, 22 082 387,18 euro i upplupen ränta som inte förfallit till betalning den 31 december 2000 (4 070 765,00 euro i upplupen ränta som inte förfallit till betalning på inlåning med bunden löptid, 18 011 622,18 euro i kuponger som inte har förfallit) samt 215 094 849,09 euro i fordringar på mottagare av lån som gemenskapen beviljat eller ställt säkerhet för, varav 164 598 428,11 euro avser fordringar på kapitalbelopp, räntor som skall betalas vid förfallodagar, eller dröjsmålsränta som täcks av fondens garantier, och 50 496 420,98 euro avser dröjsmålsräntor som förfallit men ännu inte betalats den 31 december 2000.

I artikel 3 i förordningen om fondens upprättande fastställs att fondens tillgångar skall uppgå till en lämplig nivå (målbeloppet) som skall motsvara 9 % av gemenskapens samlade förpliktelser, omfattande kapitalbelopp och obetald till betalning förfallen ränta, i samband med varje transaktion.

Det utestående beloppet för lån och lånegarantier till tredje land, inklusive kapitalbelopp och obetald till betalning förfallen ränta, uppgick den 31 december 2000 till 14 068,8 miljoner euro, varav räntedelen utgör 164,6 miljoner euro.

Enligt definitionen i förordningen är förhållandet mellan fondens tillgångar och de utestående beloppen 10,17 %, vilket är högre än målbeloppet på 9 %. Eftersom målbeloppet nåtts skall tillgångar därmed överföras från fonden till gemenskapens allmänna budget, enligt föreskrifterna i artikel 3.3 i förordningen. Det belopp som skall överföras till budgeten är 165,36 miljoner euro.

I följande avsnitt beskrivs hur fondens tillgångar och kostnader utvecklats under 2001.

3. Tillgångar

3.1. Betalningar från den allmänna budgeten under budgetåret

I förordningen av den 25 maj 1999 om ändring av förordningen om upprättandet av en garantifond för åtgärder avseende tredje land anges i artikel 1 att fonden skall tillföras medel genom betalningar från den allmänna budgeten motsvarande 9 % av transaktionsbeloppet till dess att fondens medel uppgår till målbeloppet. I denna artikel i förordningen sägs även att om fondens tillgångar, i fall av garantiförpliktelser på grund av betalningsunderlåtelse, understiger 75 % av målbeloppet skall inbetalningssatsen för nya transaktioner ändras till 10 %.

De rättsliga grunderna för att tillföra fonden medel beskrivs i bilaga I.

Rådet beviljade genom sitt beslut av den 31 oktober 1994 om budgetdisciplin att en reserv för lån och lånegarantier fördes in i den allmänna budgeten. För att täcka garantifondens behov av medel överfördes 203 miljoner euro år 2000 till den budgetposten för vidare utbetalning till fonden.

På dessa rättsliga grunder godkände budgetmyndigheten under 2000 tre överföringar på sammanlagt 186 290 500 euro till garantifonden.

- Överföring 6/2000 av 150 403 000 euro: Denna första överföring i början av budgetåret tillförde garantifonden medel med tillämpning av rådets beslut av den 24 januari 1994, 14 april 1997, 19 maj 1998, 14 december 1998, 29 november 1999, 22 december 1999 och 21 mars 1994 enligt de betalningsförfaranden som fastställs i en bilaga till förordningen om upprättandet av garantifonden.

- Överföring 69/2000 av 15 412 500 euro: Denna andra överföring tillförde garantifonden medel för de utlåningstransaktioner som rådet godkände 20 mars 2000, 10 juli 2000 och 7 november 2000. Besluten om denna överföring anges i bilaga I.

- Överföring 74/2000 av 20 475 000 euro: Denna tredje överföring tillförde garantifonden medel för de utlåningstransaktioner som rådet godkände 4 december 2000. Besluten om denna överföring anges i bilaga I.

Den första av de tre årliga överföringarna gjordes i april, de övriga två i december 2000.

3.2. Räntor på fondens investerade tillgångar

Fondens tillgångar investeras enligt fondens förvaltningsprinciper, som fastställs i bilagan till avtalet mellan gemenskapen och Europeiska investeringsbanken.

Enligt investeringsprinciperna skall fonden under de första åren sedan den inrättats, och så länge de totala investeringarna inte överstiger 300 miljoner ecu, betraktas som en investeringsfond som endast investerar i kortfristiga instrument med en löptid på högst ett år. Eftersom fondens tillgångar överskred tröskeln på 300 miljoner ecu under 1995 beslutade kommissionen i samförstånd med banken att ändra investeringsprinciperna i början av 1996.

Fördelningen enligt de nya förvaltningsprinciperna är således en att en tredjedel av investeringarna skall ha en löptid på upp till ett år och två tredjedelar en löptid på maximalt 10 år, med en miniminivå på 150 miljoner euro. Den genomsnittliga löptiden för placeringarna av fondens medel får under inga omständigheter överstiga fem år.

Kommissionen och banken har gemensamt upprättat en förteckning över de banker som är behöriga att ta emot depositioner från fonden. Den ursprungliga förteckningen har i samförstånd med kommissionen reviderats flera gånger för att beakta de senaste ändringarna av depositionsbankernas kreditvärdighetsbetyg. De flesta av bankerna är anslutna till euro-clearingsystemet. De har alla en kreditutvärdering från Moodys på minst A1 för långfristiga krediter och P1 för kortfristiga. Investeringarna i dessa banker omfattas av bestämmelser som skall säkerställa diversifiering och undvika koncentrationsrisker.

Ränteavkastningen på garantifondens banktillgodohavanden och investeringar i värdepapper uppgick år 2000 till 62 728 173,51 euro som fördelades på följande sätt:

- Deposition i bank: 18 996 521,08 euro. Avser situationen per den 31 december och inbegriper både räntor på banktillgodohavanden (17 082 335,80 euro) och upplupna räntor (1 914 185,28 euro) för 2000. De upplupna räntorna avser räntor som inte har utbetalats till fonden vid budgetårets slut men som kommer att betalas på förfallodagen. Det bokförda värdet av de upplupna räntorna per den 31 december 2000 (4 070 765,00 euro) skall minskas med de upplupna räntor som bokförts 1999 och uppburits år 2000 (2 156 579,72 euro).

- Kontotillgångar: 157 806,60 euro, räntor som förts in på avistakontot inbegripna.

- Värdepappersportfölj: 43 573 845,83 euro. Räntan på värdepapper avser värdepappersinvesteringar som gjorts enligt investeringsprinciperna i avtalet om Europeiska investeringsbankens uppdrag att förvalta fondens medel. Från dessa intäkter skall 4 521 285,47 euro dras, vilket motsvarar skillnaden under budgetåret mellan ingångsvärdet och värdet vid inlösen fördelat i proportion till varje värdepappers kvarstående löptid (motsvarande över- eller underkurs som bokförts i resultaträkningen).

Ränteavkastningen är uppförd i resultatet för budgetåret.

3.3. Indrivna belopp från försumliga gäldenärer

Allt eftersom fonden fullgör sina garantiförpliktelser skall fonden tillföras indrivna belopp från försumliga gäldenärer. Sammanlagt har 326 997 369,48 euro drivits in (se punkt 2.1 i bilaga II).

4. Fondens kostnader

4.1. Betalningar av förfallna fordringar

Under 2000 har fonden tre gånger gått in med garantier på sammanlagt 17 335 629,49 euro (se punkt 2.1 i bilaga II).

4.2. Ersättning till Europeiska investeringsbanken

I artikel 6 i förvaltningsavtalet mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken fastställs en årlig provision på 0,125 % beräknad efter fondens genomsnittliga tillgångar per månad. Den skall omprövas i slutet av det år då fondens disponibla tillgångar uppgår till 300 miljoner ecu och senast tre år efter det att den första betalningen till fonden genomförts, med hänsyn till bland annat hur fondens verksamhet har framskridit.

Eftersom fondens tillgångar uppgick till 300 miljoner ecu i slutet av 1995 granskades ersättningen till Europeiska investeringsbanken på nytt. Med hänsyn till bankens erfarenhet av den arbetsbörda som förvaltningen för med sig ändrades avtalet om den finansiella förvaltningen av fonden den 17 och den 23 september 1996 och bankens årliga ersättningsnivå fastställdes till 0,05 % av fondens tillgångar. Denna nivå tillämpades retroaktivt från den 31 december 1994.

För 2000 har ersättningen till banken fastställts till 689 783,78 euro som förts in i resultaträkningen, och på balansräkningens passivsida som upplupna kostnader och förutbetalda intäkter. Ersättningen reglerades genom utbetalning till Europeiska investeringsbanken den 13 februari 2001.

BILAGA I Rättslig grund för betalningar till garantifonden

Enligt bilagan till förordningen om betalningar till garantifonden skall, för in- eller utlåningstransaktioner eller garantier till finansieringsorgan som företas inom ett flerårigt ramprogram med en mikroekonomisk och strukturell inriktning, betalningarna till fonden göras i årliga delar på grundval av de årliga belopp som anges i den finansieringsöversikt som bifogas kommissionens förslag, i förekommande fall med justering efter rådets beslut.

Vad avser gemenskapens övriga in- eller utlåningstransaktioner, som betalningsbalanslån till tredje land i en eller flera delar, räknas beloppen för betalningar till fonden fram på grundval av transaktionernas totala belopp enligt rådets beslut.

Under 2000 gjordes tre överföringar enligt dessa förfaranden.

1. Beslut rörande överföring nr 6/2000

Inom ramen för det ekonomiska samarbetet med Medelhavsländerna:

- Rådets beslut av den 24 januari 1994 om ett lån på 115 miljoner ecu till Syrien på tre år.

- Rådets beslut av den 14 april 1997 om en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken för att täcka förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Länderna i Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika, Asien samt Sydafrika).

- Rådets beslut av den 19 maj 1998 om att bevilja Europeiska investeringsbanken en gemenskapsgaranti för att täcka förluster vid lån till projekt i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och om att ändra rådets beslut 97/256/EG av den 14 april 1997 om beviljande av en gemenskapsgaranti för Europeiska investeringsbanken för att täcka förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Länderna i Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika, Asien samt Sydafrika).

- Rådets beslut av den 14 december 1998 om ändring av beslut 97/256/EG för att utvidga den gemenskapsgaranti som beviljats Europeiska investeringsbanken till att omfatta lån till projekt i Bosnien och Hercegovina.

- Rådets beslut av den 29 november 1999 om beviljande av en gemenskapsgaranti för Europeiska investeringsbanken för att täcka eventuella förluster på lån till återuppbyggnadsprojekt i regioner i Turkiet som drabbats av jordskalv. Taket för summan av de beviljade krediterna är begränsat till 600 miljoner euro och omfattar en period om tre år.

- Rådets beslut av 22 december 1999 om beviljande av en gemenskapsgaranti för Europeiska investeringsbanken för att täcka eventuella förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Länderna i Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Sydafrika). Taket för summan av de beviljade krediterna motsvarar 18 410 miljoner euro och omfattar en tid om sju år med början den 1 februari 2000 för länderna i Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt den 1 juli 2000 för Sydafrika och som avslutas den 31 januari 2007.

2. Beslut rörande överföring nr 69/2000

- Rådets beslut av den 20 mars 2000 om ändring av beslut 97/787/EG om exceptionellt finansiellt stöd till Armenien och Georgien till att även omfatta Tadzjikistan. Stödbeloppet, i form av ett lån till Tadzjikistan, uppgår till 75 miljoner euro.

- Rådets beslut av den 10 juli 2000 om ett kompletterande makroekonomiskt stöd på 15 miljoner euro till Moldavien.

- Rådets beslut av den 7 november 2000 om ändring av beslut 2000/24/EG för att utvidga den gemenskapsgaranti som beviljats Europeiska investeringsbanken till att omfatta lån till projekt i Kroatien. Summan av de beviljade krediterna får högst uppgå till 250 miljoner euro och omfatta en period om fyra år.

3. Beslut rörande överföring nr 74/2000

Rådets beslut av den 4 december 2000 om ändring av beslut 24/2000/EG om inrättande av ett särskilt handlingsprogram från Europeiska investeringsbanken för att konsolidera och stärka tullsamarbetet mellan EG och Turkiet. Summan av de beviljade krediterna för högst uppgå till 450 miljoner euro.

BILAGA II Europeiska investeringsbankens rapport om garantifondens situation och förvaltning -räkenskaper och balansräkning per den 31 december 2000

1. Fondens utveckling under 2000

Fondens totala tillgångar uppgick den 31 december 2000 till 1 410,1 miljoner euro (se punkt 2.2) jämfört med 1 297,8 miljoner euro 31 december 1999, vilket är en ökning med 112,3 miljoner euro.

>Hänvisning till>

Fig.1: Tillgångarnas värdeutveckling år 2000

Den 18 april 2000 hade fonden tagit emot 42,5 miljoner euro; dels överfördes enligt artikel 7 i avtalet fondens överskjutande tillgångar per den 31 december 1999 (107,9 miljoner euro) till kommissionen, dels ökades fondens resurser med ett tillskott på 150,4 miljoner euro. Den 29 december 2000 tillfördes fonden ytterligare 35,9 miljoner euro i egna tillgångar.

Fondens rörelseresultat fastställdes 31 december 2000 till 57,4 miljoner euro jämfört med 41,1 miljoner euro 31 december 1999. Värdepappersportföljens bidrag till resultatet (nettot av över- och underkurs) uppgick till 39,1 miljoner euro och stod för cirka 68 % av resultatet per den 31 december 2000.

2. Fondens situation

2.1. Fondens tillgångar 31 december 2000

Garantifondens saldo har ökat från 1 160 miljoner euro 31 december 1999 till 1 221 miljoner euro 31 december 2000, en ökning med 61 miljoner euro eller ca 5,3 %.

Resultatet beror på de transaktioner som visas i tabellen nedan.

>Plats för tabell>

Beträffande fondens garantiinterventioner under år 2000 utbetalades 5,1 miljoner euro den 12 maj, 4,9 miljoner euro den 5 september och 7,4 miljoner euro den 22 december 2000, sammanlagt 17,4 miljoner euro.

Betalningen om 135,39 miljoner euro motsvarar dröjsmålsräntor som erhållits på indrivna belopp från försumliga gäldenärer under 2000.

2.2. Fondens tillgodohavanden per den 31 december 2000

Den 31 december 2000 hade fonden tillgodohavanden på 1 410,1 miljoner euro som fördelades på det sätt som visas nedan. Fonden använder euro som enda valuta.

- 489 miljoner euro i depositioner i bank med bunden löptid, motsvarande 34,68 %.

- 1,8 miljoner euro på avistakonto, motsvarande 0,13 %.

- 919,3 miljoner euro i värdepappersportfölj, motsvarande 65,19 % (se tabellen i punkt 2.3).

2.3. Likviditetsrisk

Den strategi för förvaltning av garantifondens tillgångar år 2000 som avtalats med kommissionen framgår nedan.

>Plats för tabell>

Mer än 348 miljoner euro [1] av fondens tillgångar har en kortare löptid än tre månader, vilket motsvarar den tidsfrist inom vilken kommissionen begär att fonden ska kunna täcka uteblivna återbetalningar av förfallna lån.

[1] Det minimibelopp som krävs enligt förvaltningsprinciperna är 150 miljoner euro.

Övriga tillgångar har delats upp över hela räntekurvan upp till 6 år så att de ger ett regelbundet inkomstflöde och en tillräcklig likviditet. Den 31 december 2000 var fondens medel sammanlagt fördelade enligt fondförvaltningens målstruktur, dvs. 1/3 av fondens medel har investerats på kort sikt medan de återstående 2/3 fördelas på 50 % i värdepapper med fast ränta och 50 % i värdepapper med rörlig ränta. Valet att köpa värdepapper med fast ränta har följt investeringsstrategin för år 2000.

Den 31 december 2000 beräknades durationen på de långfristiga tillgångarna med fast ränta till 2,3 år, vilket kan jämföras med en längsta tillåten duration på 2,5 år. För värdepapper med rörlig ränta var durationen 1,2 månader. Utom i vissa undantagsfall förnyas depositionerna med bunden löptid systematiskt för perioder på mellan 3 och 6 månader, för att följa kommissionens instruktioner vid förlängning av durationen för samtliga tillgångar i fonden.

3. Garantifondens investeringar: Resultat- och avkastningsanalys för 2000

3.1. Övergripande analys

Sammantaget har garantifonden gett ett nettoresultat på 57,4 miljoner euro, vilket motsvarar en total medelavkastning på 4,19 % [2] jämfört med referensräntan tremånaders EURIBID som i medeltal varit 4,27 % för samma period, och under en tid då de kortfristiga räntorna har höjts (se punkt 3.2.1).

[2] Beräkningsgrunden för den sammanlagda avkastningen är a/360.

En analys av nettointäkterna från de finansiella investeringarna per den 31 december 2000 visas nedan.

>Plats för tabell>

3.2 Analys per kategori

3.2.1 Likvida medel

De genomförda placeringarna har på ett medelkapital om 450,8 miljoner euro gett 19 miljoner euro i räntor för 2000. Avkastningen på investeringarna som gjordes under 2000 uppgick i medeltal till 4,14 % [3], jämfört med 2,97 % i slutet av december 1999 och i en period då de kortfristiga räntorna gick upp och då volatiliteten på de finansiella marknaderna var mycket stor. Ökningen av penningmarknadsräntorna, som var större för euron än för andra valutor, har haft en dubbel effekt: Dels en ökad avkastning på investeringarna och dels en sämre avkastningsmarginal (en tydlig ökning av tremånaders Euribidräntan). Riktvärdet avspeglar en höjning av räntorna (omedelbar effekt) medan avkastningen på placeringarna i räntebärande papper gått upp senare beroende på att placeringarna fördelats olika över tiden och även förlängts.

[3] Beräkningsgrunden för transaktioner med kort löptid på penningmarknaden är a/360.

Marginalen beräknat på det sättet ligger 13 räntepunkter under riktvärdet för rörliga tremånaders Euribidräntan [4]. Det kan konstateras att marginalen inte avspeglar den marginal som erhölls då operationerna påbörjades, en marginal som inte beaktats i beräkningarna av avkastningen

[4] De likvida medlens marginal är ett mått på ränteskillnader mellan erhållen avkastning dels på den reella avkastningen på interbankplaceringar, dels på riktvärdet, dvs. den rörliga tremånaders Euribidräntan, räknad dagligen.

>Plats för tabell>

* Avkastningens och riktvärdets utveckling under år 2000

I diagrammet nedan visas avkastningen på investeringar i räntebärande papper med kort löptid jämfört med riktvärdet tremånaders Euribidräntan.

>Hänvisning till>

Fig. 2: Avkastningens utveckling i förhållande till riktvärdet

I samband med att den kortfristiga räntan går upp ligger placeringarna i räntebärande papper systematiskt efter riktvärdet, medan i absoluta termer den sammanlagda avkastningen på portföljen har följt med svängningarna på marknaden och ökat med 1,17 % under 2000.

* Motparternas profil

Enligt gemenskapens avtal med Europeiska investeringsbanken om förvaltning av garantifonden sker deponering hos motparter med en kreditvärdighet på minst A1.

>Hänvisning till>

Fig. 3: De kortfristiga placeringarnas fördelning efter typ av motpart per den 31 december 2000

* Geografisk fördelning

Den geografiska fördelningen under 2000 av fondens kortfristiga investeringar (uttryckt som genomsnittliga investeringar), framgår av nedanstående tabell.

>Hänvisning till>

Fig. 4: Kortfristiga placeringar: geografisk fördelning genomsnittligt investerat kapital

Europeiska investeringsbanken fortsätter att försöka sprida sina investeringar geografiskt över samtliga Europeiska unionens länder, utan att göra avkall på avkastningen.

3.2.2 Värdepappersportfölj

Värdepappersportföljen, som betraktas som en investeringsportfölj, består av värdepapper i euro som förvärvats med avsikt att behållas till dess att de löper ut. Den 31 december hade i värdepapper med fast ränta vars kvarstående löptid är kortare än 3 månader investerats 37 miljoner euro. I övriga värdepapper med fast ränta (med kvarstående löptid mellan 3 månader och 6 år) hade investerats 488,8 miljoner euro och i värdepapper med rörlig ränta var beloppet 393,5 miljoner euro, sammanlagt 919,3 miljoner euro.

Ingångsvärdet för de värdepapper som ingår i portföljen är förvärvskostnaden. Skillnaden mellan ingångspriset och värdet vid inlösen utgör över- eller underkurs, fördelat i proportion till varje värdepappers kvarstående löptid.

Den 31 december 2000 hade värdepappersportföljen ett nominellt värde på 914,1 miljoner euro och ett bokfört värde på 919,3 miljoner ecu (inklusive av- eller uppskriven över- eller underkurs).

Värdepappersportföljens resultat per den 31 december 2000 var 39,3 miljoner euro. Det fördelades enligt följande:

Ränteinbetalningar // 43 573 845,83

Över- eller underkurs // -4 521 285,47

// 39 052 560,36

Den bokföringsmässiga avkastningen på investeringsportföljen uppgick per den 31 december 2000 till 4,34 %, jämfört med 3,68 % per den 31 december 1999. Jämfört med riktvärdet Salomonindex för värdepapper med fast ränta och tremånaders Euribid för värdepapper med rörlig ränta ligger den sammanlagda marginalen 33 räntepunkter under det kombinerade riktvärdet på 4,67 % (se bilaga 2). Denna negativa avkastning förklaras av en ökning av de långfristiga räntorna under 2000. Riktvärdet motsvarar konstaterade förändringar av räntorna medan avkastningen på portföljen kommer senare än marknadens eftersom återinvesteringarna är förskjutna i tiden. Det kombinerade riktvärdet uppgick till 3,23 % den 31 december 1999.

Det bör påpekas att värdepappersportföljen är en investeringsportfölj, dvs. det är tänkt att obligationerna skall behållas till den slutliga förfallodagen. Fondförvaltarna har därför beslutat att investera en del av medlen i denna typ av produkter med fast ränta (se sidan 10, punkt 2.3), vilket möjliggör en högre avkastning än investeringar i andra räntebärande papper. Det kan nämnas att per den 31 december 2000 hade investeringsportföljen ett marknadsvärde på 919,8 miljoner euro, jämfört med ingångsvärdet på 919,3 miljoner euro (inklusive över- eller underkurs) vilket innebär en latent värdeökning på 0,5 miljoner euro. Denna latenta värdeökning förklaras av en ökning av de långfristiga räntorna under 2000. Som ett led i strävan att förbättra fondens avkastning gör investeringsportföljen det möjligt att nå en total avkastning på 4,19 % jämfört med 4,14 % i de fall medlen investeras endast i kortfristiga instrument. På så sätt förbättras avkastningen samtidigt som kapitalet bevaras till värdepapperens förfallodag.

* Utvecklingen av marknadsvärdet i förhållande till det bokförda värdet för 2000.

>Hänvisning till>

Fig. 5: Utvecklingen av marknadsvärdet i förhållande till det bokförda värdet för 2000.

* Fördelningen av värdepappersportföljen på fast ränta respektive rörlig ränta

>Hänvisning till>

Fig. 6: Fördelningen av värdepappersportföljen på fast respektive rörlig ränta 31 december 2000.

* Återbetalningsprofilen på värdepappersportföljen

>Hänvisning till>

Fig. 7: Återbetalningsprofil för investeringsportföljen per den 31 december 2000

Den sista förfallodagen på värdepapper med fast ränta infaller den 29 september 2006.

* Emittenternas profil

Hela värdepappersinnehavet uppfyller något av följande kriterier:

- Värdepappren har emitterats av stater eller institutioner för vilka Europeiska unionen, G10 eller internationella organisationer ställt garantier.

- Värdepappren har emitterats av någon annan självständig stat med en kreditvärdighet på minst Aa3.

- Värdepappren har emitterats av någon annan med en kreditvärdighet på minst Aaa.

Emittenternas profil den 31 december 2000 framgår nedan.

>Hänvisning till>

Fig. 8: Emittentprofil för investeringsportföljen per den 31 december 2000

Garantifondens balansräkning per den 31 december 2000

TILLGÅNGAR // 31/12/2000

Fordringar på kreditinstitut

TILLGODOHAVANDEN BETALBARA PÅ ANFORDRAN // 1 864 299,31

TILLGODOHAVANDEN MED BUNDEN LÖPTID // 489 000 000,00

// 490 864 299,31

Värdepappersportfölj

VÄRDEPAPPERSPORTFÖLJ // 919 302 277,87

// 919 302 277,87

Övriga tillgångar

UPPLUPNA INBETALNINGAR // 22 082 387,18

// 22 082 387,18

SUMMA // 1 432 248 964,36

SKULDER OCH EGET KAPITAL // 31/12/2000

Garantifonden

GARANTIFONDEN // 1 221 085 554,56

// 1 221 085 554,56

Övriga skulder

UPPLUPNA KOSTNADER OCH FÖRUTBETALDA INTÄKTER // 689 783,78

// 689 783,78

Resultat

Överfört resultat

Resultat för budgetåret 2000 // 153 081 422,50

// 57 392 203,52

// 210 473 626,02

SUMMA // 1 432 248 964,36

RESULTATRÄKNING t.o.m. den 31 december 2000

1. INTÄKTER

Räntor på investeringar i värdepapper // 43 573 845,83

Räntor på investeringar // 18 996 521,08

Räntor på avistakonto // 157 806,60

DELSUMMA // 62 728 173,51

2. KOSTNADER

Över- eller underkurs // - 4 521 285,47

Bankprovisioner // - 689 783,78

Finansiella kostnader // - 124 900,74

DELSUMMA // -5 335 969,99

NETTORESULTAT // 57 392 203,52

>Plats för tabell>

BILAGA III Garantifondens konsoliderade balansräkning per den 31 december 2000

Den konsoliderade balansräkningen per den 31 december 2000 kompletterar redogörelsen för garantifondens situation i bilaga II. Den konsoliderade balansräkningen uppgår till 215 094 849,09 euro, som fördelas som följer:

- På tillgångssidan uppgår fordringarna på mottagare av lån som gemenskapen beviljat eller ställt säkerhet för till 164 598 428,11 euro för tredje lands resterande kapital- och ränteskulder samt dröjsmålsräntor som täcks av garantifonden samt till 50 496 420,98 euro i dröjsmålsräntor som förfallit men inte betalats per den 31 december 2000. Dessa dröjsmålsräntor har beräknats enligt de straffnivåer som föreskrivs i lånekontrakten.

- Avseende skulder och eget kapital uppgår den del av fondens medel som kvarstår att återbetala till 164 598 428,11 euro, de dröjsmålsräntor som förfallit och ännu inte betalats till 50 496 420,98 euro och dröjsmålsräntorna vid sen återbetalning till 135,38 euro. Det sistnämnda beloppet har förts in i resultaträkningen.

>Plats för tabell>